# Uradni list L 330/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 330 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6523. december 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 330

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6523. december 2022

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/2560 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2022/2561 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov (kodificirano besedilo) (
  1
  ) | 46 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/2560 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg

1

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2022/2561 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov (kodificirano besedilo) (
  1
  )

1

46

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/2562 z dne 24. oktobra 2022 o podpisu Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Tajsko na drugi strani v imenu Unije in o njegovi začasni uporabi | 70 |
| | * | Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Tajsko na drugi strani | 72 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2022/2563 z dne 19. decembra 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2021/2283 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode | 109 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2564 z dne 16. avgusta 2022 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2064 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo izjeme de minimis za obveznost iztovarjanja za nekatere vrste pridnenega ribolova v Jadranskem morju ter jugovzhodnem Sredozemskem morju | 126 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2565 z dne 11. oktobra 2022 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje | 130 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2566 z dne 13. oktobra 2022 o spremembi in popravku Delegirane uredbe (EU) 2018/273 glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte | 134 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2567 z dne 13. oktobra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/274 glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte | 139 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2568 z dne 21. decembra 2022 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (
  1
  ) | 147 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/2569 z dne 14. novembra 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na 19. zasedanju konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (Panama, Panama, 14.–25. november 2022), in o predložitvi ene vrste za vključitev v Dodatek III k CITES | 186 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2570 z dne 24. novembra 2022 o neodobritvi srebrovega nitrata kot aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 7 v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 233 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/2562 z dne 24. oktobra 2022 o podpisu Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Tajsko na drugi strani v imenu Unije in o njegovi začasni uporabi

70

*

Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Tajsko na drugi strani

72

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2022/2563 z dne 19. decembra 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2021/2283 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode

109

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2564 z dne 16. avgusta 2022 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2064 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo izjeme de minimis za obveznost iztovarjanja za nekatere vrste pridnenega ribolova v Jadranskem morju ter jugovzhodnem Sredozemskem morju

de minimis

126

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2565 z dne 11. oktobra 2022 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje

130

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2566 z dne 13. oktobra 2022 o spremembi in popravku Delegirane uredbe (EU) 2018/273 glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte

134

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2567 z dne 13. oktobra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/274 glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte

139

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2568 z dne 21. decembra 2022 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (
  1
  )

1

147

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/2569 z dne 14. novembra 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na 19. zasedanju konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (Panama, Panama, 14.–25. november 2022), in o predložitvi ene vrste za vključitev v Dodatek III k CITES

186

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2570 z dne 24. novembra 2022 o neodobritvi srebrovega nitrata kot aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 7 v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

233

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/1

---

UREDBA (EU) 2022/2560 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2022

o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 114 in 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Močan, odprt in konkurenčen notranji trg omogoča tako evropskim kot tujim podjetjem, da konkurirajo na podlagi uspešnosti. Unija ima koristi od izpopolnjenega in učinkovitega sistema nadzora državnih pomoči, katerega cilj je zagotoviti poštene pogoje za vsa podjetja, ki opravljajo gospodarsko dejavnost na notranjem trgu. Ta sistem nadzora državnih pomoči državam članicam preprečuje, da bi dodelile državno pomoč, ki neupravičeno izkrivlja konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(1)

Močan, odprt in konkurenčen notranji trg omogoča tako evropskim kot tujim podjetjem, da konkurirajo na podlagi uspešnosti. Unija ima koristi od izpopolnjenega in učinkovitega sistema nadzora državnih pomoči, katerega cilj je zagotoviti poštene pogoje za vsa podjetja, ki opravljajo gospodarsko dejavnost na notranjem trgu. Ta sistem nadzora državnih pomoči državam članicam preprečuje, da bi dodelile državno pomoč, ki neupravičeno izkrivlja konkurenco na notranjem trgu.

| (2) | Hkrati lahko tako zasebna podjetja kot tudi javna podjetja, ki so neposredno ali posredno nadzirana s strani države ali so v njeni lasti, prejemajo subvencije iz tretjih držav, ki se nato uporabijo na primer za financiranje gospodarskih dejavnosti na notranjem trgu v katerem koli gospodarskem sektorju, kot so sodelovanje v postopkih javnega naročanja ali pri prevzemu podjetij, vključno s tistimi, ki imajo strateška sredstva, kot so kritična infrastruktura in inovativne tehnologije. Za take tuje subvencije trenutno ne veljajo pravila Unije o državni pomoči. |
| --- | --- |

(2)

Hkrati lahko tako zasebna podjetja kot tudi javna podjetja, ki so neposredno ali posredno nadzirana s strani države ali so v njeni lasti, prejemajo subvencije iz tretjih držav, ki se nato uporabijo na primer za financiranje gospodarskih dejavnosti na notranjem trgu v katerem koli gospodarskem sektorju, kot so sodelovanje v postopkih javnega naročanja ali pri prevzemu podjetij, vključno s tistimi, ki imajo strateška sredstva, kot so kritična infrastruktura in inovativne tehnologije. Za take tuje subvencije trenutno ne veljajo pravila Unije o državni pomoči.

| (3) | Ta uredba zajema vse gospodarske sektorje, vključno s tistimi, ki so strateškega pomena za Unijo, in kritične infrastrukture, kot so tiste iz člena 4(1), točka (a), Uredbe (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(3)

Ta uredba zajema vse gospodarske sektorje, vključno s tistimi, ki so strateškega pomena za Unijo, in kritične infrastrukture, kot so tiste iz člena 4(1), točka (a), Uredbe (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (4) | Tuje subvencije lahko izkrivljajo notranji trg in spodkopavajo enake konkurenčne pogoje za različne gospodarske dejavnosti v Uniji. To bi se lahko zgodilo zlasti v okviru koncentracij, ki vključujejo spremembo nadzora nad podjetji Unije, kadar se take koncentracije v celoti ali delno financirajo s tujimi subvencijami ali kadar se gospodarskim subjektom, ki prejemajo tuje subvencije, dodelijo javna naročila v Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Tuje subvencije lahko izkrivljajo notranji trg in spodkopavajo enake konkurenčne pogoje za različne gospodarske dejavnosti v Uniji. To bi se lahko zgodilo zlasti v okviru koncentracij, ki vključujejo spremembo nadzora nad podjetji Unije, kadar se take koncentracije v celoti ali delno financirajo s tujimi subvencijami ali kadar se gospodarskim subjektom, ki prejemajo tuje subvencije, dodelijo javna naročila v Uniji.

| (5) | Izkrivljanj, ki jih povzročajo tuje subvencije, ne obravnava noben obstoječi instrument Unije. Instrumenti trgovinske zaščite Komisiji omogočajo, da ukrepa ob uvozu subvencioniranega blaga v Unijo, ne pa pri tujih subvencijah v obliki subvencioniranih naložb ali pri storitvah in finančnih tokovih. Unija ima na podlagi Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih možnost sprožiti postopek za reševanje sporov med državami proti nekaterim tujim subvencijam, ki jih dodeljujejo članice STO in so omejene na blago. |
| --- | --- |

(5)

Izkrivljanj, ki jih povzročajo tuje subvencije, ne obravnava noben obstoječi instrument Unije. Instrumenti trgovinske zaščite Komisiji omogočajo, da ukrepa ob uvozu subvencioniranega blaga v Unijo, ne pa pri tujih subvencijah v obliki subvencioniranih naložb ali pri storitvah in finančnih tokovih. Unija ima na podlagi Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih možnost sprožiti postopek za reševanje sporov med državami proti nekaterim tujim subvencijam, ki jih dodeljujejo članice STO in so omejene na blago.

| (6) | Zato je treba obstoječe instrumente Unije dopolniti z novim orodjem za učinkovito obravnavanje izkrivljanj na notranjem trgu, ki jih povzročajo tuje subvencije, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje. Novo orodje zlasti dopolnjuje pravila Unije o državni pomoči, ki obravnavajo izkrivljanja na notranjem trgu, ki jih povzročajo subvencije držav članic. |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba obstoječe instrumente Unije dopolniti z novim orodjem za učinkovito obravnavanje izkrivljanj na notranjem trgu, ki jih povzročajo tuje subvencije, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje. Novo orodje zlasti dopolnjuje pravila Unije o državni pomoči, ki obravnavajo izkrivljanja na notranjem trgu, ki jih povzročajo subvencije držav članic.

| (7) | Pomembno je, da se določijo pravila in postopki za preiskovanje tujih subvencij, ki dejansko izkrivljajo ali bi potencialno izkrivljale notranji trg, in ta izkrivljanja, kadar je to ustrezno, odpraviti. Tuje subvencije bi lahko izkrivljale notranji trg, če podjetje, ki prejema tujo subvencijo, opravlja gospodarsko dejavnost v Uniji. Med drugim se šteje, da gospodarsko dejavnost na notranjem trgu opravlja podjetje, ki pridobi nadzor ali se združuje s podjetjem s sedežem v Uniji, ali podjetje, ki sodeluje v postopku javnega naročanja v Uniji. Pravilna uporaba in izvrševanje te uredbe naj bi prispevala k odpornosti notranjega trga na izkrivljanja, ki jih povzročajo tuje subvencije, in s tem prispevala k odprti strateški avtonomiji Unije. Ta uredba zato določa pravila za vsa podjetja, tudi javna podjetja pod neposrednim ali posrednim nadzorom države, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v Uniji. Posebno pozornost se nameni vplivu te uredbe na mala in srednja podjetja (MSP) glede na pomen gospodarskih dejavnosti, ki jih izvajajo, in njihov prispevek k izpolnjevanju ključnih ciljev politike Unije. |
| --- | --- |

(7)

Pomembno je, da se določijo pravila in postopki za preiskovanje tujih subvencij, ki dejansko izkrivljajo ali bi potencialno izkrivljale notranji trg, in ta izkrivljanja, kadar je to ustrezno, odpraviti. Tuje subvencije bi lahko izkrivljale notranji trg, če podjetje, ki prejema tujo subvencijo, opravlja gospodarsko dejavnost v Uniji. Med drugim se šteje, da gospodarsko dejavnost na notranjem trgu opravlja podjetje, ki pridobi nadzor ali se združuje s podjetjem s sedežem v Uniji, ali podjetje, ki sodeluje v postopku javnega naročanja v Uniji. Pravilna uporaba in izvrševanje te uredbe naj bi prispevala k odpornosti notranjega trga na izkrivljanja, ki jih povzročajo tuje subvencije, in s tem prispevala k odprti strateški avtonomiji Unije. Ta uredba zato določa pravila za vsa podjetja, tudi javna podjetja pod neposrednim ali posrednim nadzorom države, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v Uniji. Posebno pozornost se nameni vplivu te uredbe na mala in srednja podjetja (MSP) glede na pomen gospodarskih dejavnosti, ki jih izvajajo, in njihov prispevek k izpolnjevanju ključnih ciljev politike Unije.

| (8) | Komisija je edini organ, pristojen za uporabo te uredbe, da se zagotovi enake konkurenčne pogoje na celotnem notranjem trgu in doslednost pri uporabi te uredbe. Komisija bi morala biti pooblaščena, da na lastno pobudo na podlagi informacij iz vseh razpoložljivih virov preuči vse tuje subvencije, ki spadajo na področje uporabe te uredbe v katerem koli gospodarskem sektorju. Za zagotovitev učinkovitega nadzora v specifičnem primeru velikih koncentracij (združitve in prevzemi) in postopkov javnega naročanja nad določenimi pragovi bi morala biti Komisija pooblaščena za pregled tujih subvencij na podlagi predhodne priglasitve s strani podjetja Komisiji. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je edini organ, pristojen za uporabo te uredbe, da se zagotovi enake konkurenčne pogoje na celotnem notranjem trgu in doslednost pri uporabi te uredbe. Komisija bi morala biti pooblaščena, da na lastno pobudo na podlagi informacij iz vseh razpoložljivih virov preuči vse tuje subvencije, ki spadajo na področje uporabe te uredbe v katerem koli gospodarskem sektorju. Za zagotovitev učinkovitega nadzora v specifičnem primeru velikih koncentracij (združitve in prevzemi) in postopkov javnega naročanja nad določenimi pragovi bi morala biti Komisija pooblaščena za pregled tujih subvencij na podlagi predhodne priglasitve s strani podjetja Komisiji.

| (9) | To uredbo bi bilo treba uporabljati in razlagati ob upoštevanju ustrezne zakonodaje Unije, tudi tiste, ki se nanaša na državno pomoč, združitve in javna naročila. |
| --- | --- |

(9)

To uredbo bi bilo treba uporabljati in razlagati ob upoštevanju ustrezne zakonodaje Unije, tudi tiste, ki se nanaša na državno pomoč, združitve in javna naročila.

| (10) | Izvajanje te uredbe ne posega v pravico posamezne države članice, da zaščiti svoje bistvene varnostne interese v skladu s členom 346 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(10)

Izvajanje te uredbe ne posega v pravico posamezne države članice, da zaščiti svoje bistvene varnostne interese v skladu s členom 346 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (11) | Tuja subvencija v okviru te uredbe bi se morala razumeti kot finančni prispevek, ki ga neposredno ali posredno zagotovi tretja država, ki prinaša korist in ki je omejen na eno ali več podjetij ali panog. Ti pogoji so kumulativni. |
| --- | --- |

(11)

Tuja subvencija v okviru te uredbe bi se morala razumeti kot finančni prispevek, ki ga neposredno ali posredno zagotovi tretja država, ki prinaša korist in ki je omejen na eno ali več podjetij ali panog. Ti pogoji so kumulativni.

| (12) | Finančni prispevek se lahko dodeli prek javnih ali zasebnih subjektov. Ali je javni subjekt zagotovil finančni prispevek, bi bilo treba ugotoviti za vsak primer posebej ob ustreznem upoštevanju elementov, kot so značilnosti zadevnega subjekta ter pravno in gospodarsko okolje, ki prevladuje v tretji državi, v kateri posluje subjekt, vključno z vlogo vlade v gospodarstvu te države. Finančni prispevki se lahko dodelijo tudi prek zasebnega subjekta, če je mogoče ukrepe tega zasebnega subjekta pripisati tretji državi. Pojem finančnega prispevka vključuje širok nabor podpornih ukrepov, ki niso omejeni na denarna nakazila, na primer dodelitev posebnih ali izključnih pravic podjetju brez ustreznega plačila v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(12)

Finančni prispevek se lahko dodeli prek javnih ali zasebnih subjektov. Ali je javni subjekt zagotovil finančni prispevek, bi bilo treba ugotoviti za vsak primer posebej ob ustreznem upoštevanju elementov, kot so značilnosti zadevnega subjekta ter pravno in gospodarsko okolje, ki prevladuje v tretji državi, v kateri posluje subjekt, vključno z vlogo vlade v gospodarstvu te države. Finančni prispevki se lahko dodelijo tudi prek zasebnega subjekta, če je mogoče ukrepe tega zasebnega subjekta pripisati tretji državi. Pojem finančnega prispevka vključuje širok nabor podpornih ukrepov, ki niso omejeni na denarna nakazila, na primer dodelitev posebnih ali izključnih pravic podjetju brez ustreznega plačila v skladu z običajnimi tržnimi pogoji.

| (13) | Finančni prispevek bi moral podjetju, ki opravlja gospodarsko dejavnost na notranjem trgu, prinašati korist. Za finančni prispevek bi se moralo šteti, da podjetju prinaša korist, če ga ne bi bilo mogoče pridobiti pod običajnimi tržnimi pogoji. Obstoj koristi bi bilo treba ugotoviti na podlagi primerjalnih referenčnih vrednosti, kot so naložbena praksa zasebnih vlagateljev, stopnje financiranja, ki jih je mogoče pridobiti na trgu, primerljiva davčna obravnava ali ustrezno plačilo za dano blago ali storitev. Če neposredno primerljive referenčne vrednosti niso na voljo, bi se lahko prilagodile obstoječe referenčne vrednosti ali pa bi se lahko določile alternativne referenčne vrednosti na podlagi splošno sprejetih metod ocenjevanja. Koristi lahko nastanejo na primer v okviru odnosa med javnimi organi in javnimi podjetji, če tak odnos in zlasti kakršno koli financiranje javnih podjetij s strani javnih organov nista v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. Za zagotovitev ali nakup blaga ali opravljanje storitev po konkurenčnem, preglednem in nediskriminatornem postopku javnega naročanja se domneva, da je v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. Za finančni prispevek podjetju, ki opravlja gospodarsko dejavnost na notranjem trgu, se ne bi smelo šteti, da prinaša korist, če ocena referenčnih vrednosti pokaže, da bi podjetje to korist pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji. Oblikovanje transfernih cen v okviru izmenjave blaga in storitev znotraj podjetja lahko prinaša korist, če to oblikovanje transfernih cen ni v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. Korist, ki jo prinaša finančni prispevek, se lahko prenese na podjetje, ki opravlja gospodarsko dejavnost v Uniji. |
| --- | --- |

(13)

Finančni prispevek bi moral podjetju, ki opravlja gospodarsko dejavnost na notranjem trgu, prinašati korist. Za finančni prispevek bi se moralo šteti, da podjetju prinaša korist, če ga ne bi bilo mogoče pridobiti pod običajnimi tržnimi pogoji. Obstoj koristi bi bilo treba ugotoviti na podlagi primerjalnih referenčnih vrednosti, kot so naložbena praksa zasebnih vlagateljev, stopnje financiranja, ki jih je mogoče pridobiti na trgu, primerljiva davčna obravnava ali ustrezno plačilo za dano blago ali storitev. Če neposredno primerljive referenčne vrednosti niso na voljo, bi se lahko prilagodile obstoječe referenčne vrednosti ali pa bi se lahko določile alternativne referenčne vrednosti na podlagi splošno sprejetih metod ocenjevanja. Koristi lahko nastanejo na primer v okviru odnosa med javnimi organi in javnimi podjetji, če tak odnos in zlasti kakršno koli financiranje javnih podjetij s strani javnih organov nista v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. Za zagotovitev ali nakup blaga ali opravljanje storitev po konkurenčnem, preglednem in nediskriminatornem postopku javnega naročanja se domneva, da je v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. Za finančni prispevek podjetju, ki opravlja gospodarsko dejavnost na notranjem trgu, se ne bi smelo šteti, da prinaša korist, če ocena referenčnih vrednosti pokaže, da bi podjetje to korist pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji. Oblikovanje transfernih cen v okviru izmenjave blaga in storitev znotraj podjetja lahko prinaša korist, če to oblikovanje transfernih cen ni v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. Korist, ki jo prinaša finančni prispevek, se lahko prenese na podjetje, ki opravlja gospodarsko dejavnost v Uniji.

| (14) | Korist bi morala nastati za eno ali več podjetij ali panog. Specifičnost tuje subvencije bi lahko bila ugotovljena na podlagi prava ali dejstev. |
| --- | --- |

(14)

Korist bi morala nastati za eno ali več podjetij ali panog. Specifičnost tuje subvencije bi lahko bila ugotovljena na podlagi prava ali dejstev.

| (15) | Tujo subvencijo bi bilo treba šteti kot dodeljeno od trenutka, ko upravičenec pridobi pravico do njenega prejema. Dejansko izplačilo tuje subvencije ni nujen pogoj, da tuja subvencija spada na področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Tujo subvencijo bi bilo treba šteti kot dodeljeno od trenutka, ko upravičenec pridobi pravico do njenega prejema. Dejansko izplačilo tuje subvencije ni nujen pogoj, da tuja subvencija spada na področje uporabe te uredbe.

| (16) | Finančni prispevek, ki se zagotovi izključno negospodarskim dejavnostim podjetja, ne pomeni tuje subvencije. Če pa se finančni prispevek za negospodarsko dejavnost uporabi za navzkrižno subvencioniranje gospodarskih dejavnosti podjetja, lahko šteje za tujo subvencijo, ki spada na področje uporabe te uredbe. Če podjetje finančne prispevke, na primer v obliki posebnih ali izključnih pravic, ali finančne prispevke, ki jih prejme kot nadomestilo za breme, ki ga naložijo javni organi, uporablja za navzkrižno subvencioniranje drugih dejavnosti, bi to navzkrižno subvencioniranje lahko bilo znak, da se posebne ali izključne pravice zagotavljajo brez ustreznega plačila ali da je breme prekomerno nadomeščeno in zato šteje za tujo subvencijo. |
| --- | --- |

(16)

Finančni prispevek, ki se zagotovi izključno negospodarskim dejavnostim podjetja, ne pomeni tuje subvencije. Če pa se finančni prispevek za negospodarsko dejavnost uporabi za navzkrižno subvencioniranje gospodarskih dejavnosti podjetja, lahko šteje za tujo subvencijo, ki spada na področje uporabe te uredbe. Če podjetje finančne prispevke, na primer v obliki posebnih ali izključnih pravic, ali finančne prispevke, ki jih prejme kot nadomestilo za breme, ki ga naložijo javni organi, uporablja za navzkrižno subvencioniranje drugih dejavnosti, bi to navzkrižno subvencioniranje lahko bilo znak, da se posebne ali izključne pravice zagotavljajo brez ustreznega plačila ali da je breme prekomerno nadomeščeno in zato šteje za tujo subvencijo.

| (17) | Ko se ugotovi, da obstaja tuja subvencija, bi morala Komisija za vsak primer posebej oceniti, ali le-ta izkrivlja notranji trg. V nasprotju z državno pomočjo, ki jo dodeli država članica, tuje subvencije na splošno niso prepovedane. |
| --- | --- |

(17)

Ko se ugotovi, da obstaja tuja subvencija, bi morala Komisija za vsak primer posebej oceniti, ali le-ta izkrivlja notranji trg. V nasprotju z državno pomočjo, ki jo dodeli država članica, tuje subvencije na splošno niso prepovedane.

| (18) | Možno je, da je zaradi nezadostne preglednosti v zvezi s številnimi tujimi subvencijami in kompleksnosti poslovne stvarnosti težko nedvoumno prepoznati ali količinsko opredeliti vpliv posamezne tuje subvencije na notranji trg. Zato se zdi nujno, da se za ugotovitev izkrivljanja uporabi neizčrpen sklop kazalnikov. Komisija bi lahko pri ocenjevanju obsega, v katerem lahko tuja subvencija izboljša konkurenčni položaj podjetja in kadar s tem ta tuja subvencija dejansko ali potencialno negativno vpliva na konkurenco na notranjem trgu, upoštevala nekatere kazalnike, med drugim znesek in naravo tuje subvencije, namen in pogoje, povezane s tujo subvencijo, ter njeno uporabo na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(18)

Možno je, da je zaradi nezadostne preglednosti v zvezi s številnimi tujimi subvencijami in kompleksnosti poslovne stvarnosti težko nedvoumno prepoznati ali količinsko opredeliti vpliv posamezne tuje subvencije na notranji trg. Zato se zdi nujno, da se za ugotovitev izkrivljanja uporabi neizčrpen sklop kazalnikov. Komisija bi lahko pri ocenjevanju obsega, v katerem lahko tuja subvencija izboljša konkurenčni položaj podjetja in kadar s tem ta tuja subvencija dejansko ali potencialno negativno vpliva na konkurenco na notranjem trgu, upoštevala nekatere kazalnike, med drugim znesek in naravo tuje subvencije, namen in pogoje, povezane s tujo subvencijo, ter njeno uporabo na notranjem trgu.

| (19) | Komisija bi lahko pri uporabi kazalnikov za ugotovitev obstoja izkrivljanja na notranjem trgu upoštevala različne elemente, kot je obseg tuje subvencije kot absolutno vrednost ali glede na velikost trga ali vrednosti naložbe. Na primer, koncentracija, pri kateri tuja subvencija krije znaten del nakupne cene ciljnega podjetja, je verjetno izkrivljajoča. Podobno bodo verjetno povzročile izkrivljanja tuje subvencije, ki krijejo znaten del ocenjene vrednosti naročila, ki bo oddano v postopku javnega naročanja. Če se tuja subvencija dodeli za stroške poslovanja, se zdi bolj verjetno, da bo povzročila izkrivljanje, kot če se dodeli za investicijske stroške. Za tuje subvencije za MSP se lahko šteje, da bodo manj verjetno povzročile izkrivljanja kot tuje subvencije velikim podjetjem. Poleg tega bi bilo treba upoštevati značilnosti trga in zlasti konkurenčne pogoje na trgu, kot so ovire za vstop. Tuje subvencije na trgih, za katere so značilne presežne zmogljivosti, ali tuje subvencije, ki povzročajo presežne zmogljivosti z ohranjanjem nedonosnih sredstev ali s spodbujanjem naložb v povečanje zmogljivosti, ki sicer ne bi bile izvedene, bodo verjetno povzročile izkrivljanja. Za tujo subvencijo upravičencu, ki kaže nizko stopnjo dejavnosti na notranjem trgu, merjeno na primer v smislu prometa, ustvarjenega v Uniji, je manj verjetno, da bo povzročila izkrivljanja kot tuja subvencija upravičencu, ki ima višjo raven dejavnosti na notranjem trgu. Za tuje subvencije, ki ne presegajo 4 milijonov EUR v zaporednem obdobju treh let, bi se kot splošno pravilo moralo šteti, da verjetno ne bodo izkrivljale notranjega trga v smislu te uredbe. Za tuje subvencije, ki jih je tretja država v zaporednem obdobju treh let dodelila enotnemu podjetju in ne presegajo zneska pomoči de minimis, kot je opredeljen v členu 3(2) Uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013 (4), bi se moralo šteti, da ne izkrivljajo notranjega trga v smislu te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi lahko pri uporabi kazalnikov za ugotovitev obstoja izkrivljanja na notranjem trgu upoštevala različne elemente, kot je obseg tuje subvencije kot absolutno vrednost ali glede na velikost trga ali vrednosti naložbe. Na primer, koncentracija, pri kateri tuja subvencija krije znaten del nakupne cene ciljnega podjetja, je verjetno izkrivljajoča. Podobno bodo verjetno povzročile izkrivljanja tuje subvencije, ki krijejo znaten del ocenjene vrednosti naročila, ki bo oddano v postopku javnega naročanja. Če se tuja subvencija dodeli za stroške poslovanja, se zdi bolj verjetno, da bo povzročila izkrivljanje, kot če se dodeli za investicijske stroške. Za tuje subvencije za MSP se lahko šteje, da bodo manj verjetno povzročile izkrivljanja kot tuje subvencije velikim podjetjem. Poleg tega bi bilo treba upoštevati značilnosti trga in zlasti konkurenčne pogoje na trgu, kot so ovire za vstop. Tuje subvencije na trgih, za katere so značilne presežne zmogljivosti, ali tuje subvencije, ki povzročajo presežne zmogljivosti z ohranjanjem nedonosnih sredstev ali s spodbujanjem naložb v povečanje zmogljivosti, ki sicer ne bi bile izvedene, bodo verjetno povzročile izkrivljanja. Za tujo subvencijo upravičencu, ki kaže nizko stopnjo dejavnosti na notranjem trgu, merjeno na primer v smislu prometa, ustvarjenega v Uniji, je manj verjetno, da bo povzročila izkrivljanja kot tuja subvencija upravičencu, ki ima višjo raven dejavnosti na notranjem trgu. Za tuje subvencije, ki ne presegajo 4 milijonov EUR v zaporednem obdobju treh let, bi se kot splošno pravilo moralo šteti, da verjetno ne bodo izkrivljale notranjega trga v smislu te uredbe. Za tuje subvencije, ki jih je tretja država v zaporednem obdobju treh let dodelila enotnemu podjetju in ne presegajo zneska pomoči de minimis, kot je opredeljen v členu 3(2) Uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013 (4), bi se moralo šteti, da ne izkrivljajo notranjega trga v smislu te uredbe.

| (20) | Tako kot določene vrste državnih pomoči bodo določene kategorije tujih subvencij, kot so neomejena jamstva, in sicer jamstva brez omejitev zneska ali trajanja takega jamstva, zaradi svoje narave verjetno povzročila tudi izkrivljanja na notranjem trgu. Enako velja za neupravičeno ugodno ponudbo, katere prednosti, kot je njena cena, ni mogoče upravičiti z drugimi dejavniki. Poleg tega so lahko subvencije v obliki financiranja izvoza, razen če so zagotovljene v skladu s Sporazumom OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih, še posebej zaskrbljujoče zaradi njihovih izkrivljajočih učinkov. Ker je najverjetneje, da bodo te kategorije tujih subvencij povzročile izkrivljanja na notranjem trgu, Komisiji ni treba izvesti podrobne ocene na podlagi kazalnikov. Podjetje bi lahko v vsakem primeru dokazalo, da zadevna tuja subvencija v specifičnih okoliščinah zadeve ne bi izkrivljala notranjega trga. |
| --- | --- |

(20)

Tako kot določene vrste državnih pomoči bodo določene kategorije tujih subvencij, kot so neomejena jamstva, in sicer jamstva brez omejitev zneska ali trajanja takega jamstva, zaradi svoje narave verjetno povzročila tudi izkrivljanja na notranjem trgu. Enako velja za neupravičeno ugodno ponudbo, katere prednosti, kot je njena cena, ni mogoče upravičiti z drugimi dejavniki. Poleg tega so lahko subvencije v obliki financiranja izvoza, razen če so zagotovljene v skladu s Sporazumom OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih, še posebej zaskrbljujoče zaradi njihovih izkrivljajočih učinkov. Ker je najverjetneje, da bodo te kategorije tujih subvencij povzročile izkrivljanja na notranjem trgu, Komisiji ni treba izvesti podrobne ocene na podlagi kazalnikov. Podjetje bi lahko v vsakem primeru dokazalo, da zadevna tuja subvencija v specifičnih okoliščinah zadeve ne bi izkrivljala notranjega trga.

| (21) | Države članice ter vse fizične ali pravne osebe imajo možnost predložiti informacije o pozitivnih učinkih tuje subvencije, ki bi jih morala Komisija ustrezno upoštevati pri testu tehtanja. Komisija bi morala upoštevati pozitivne učinke tuje subvencije na podlagi dokazov o takih pozitivnih učinkih, predloženih med preiskavo. Pozitivni učinki bi se morali nanašati na razvoj zadevne subvencionirane gospodarske dejavnosti na notranjem trgu. Kadar je to ustrezno, bi bilo treba upoštevati druge pozitivne učinke, da bi se izognili, da bi tehtanje povzročilo neupravičeno diskriminacijo. Komisija bi morala preučiti tudi širše pozitivne učinke v zvezi z ustreznimi cilji politike, zlasti cilji Unije. Ti cilji politike lahko vključujejo zlasti visoko raven varstva okolja in socialnih standardov ter spodbujanje raziskav in razvoja. Komisija bi morala te pozitivne in negativne učinke tuje subvencije pretehtati z vidika izkrivljanja na notranjem trgu. V okviru postopka javnega naročanja bi morala Komisija upoštevati razpoložljivost alternativnih virov dobave za zadevno blago in storitve. Tehtanje lahko privede do sklepa, da se izravnalni ukrepi ne naložijo, kadar pozitivni učinki tuje subvencije prevladajo nad negativnimi učinki. V primeru kategorij tujih subvencij, za katere se šteje, da bodo najverjetneje izkrivljale notranji trg, je manj verjetno, da bodo pozitivni učinki prevladali nad negativnimi učinki. Če prevladajo negativni učinki, je lahko test tehtanja podlaga za določitev ustrezne narave in raven zavez ali izravnalnih ukrepov. Ker se pri testu tehtanja upoštevajo pozitivni učinki tuje subvencije, uporaba testa tehtanja v nobenem primeru ne bi smela privesti do rezultata za podjetje, ki bi bil slabši, kot če se test tehtanja ne bi uporabil. Kadar Komisija izvede test tehtanja, bi morala svojo obrazložitev navesti v sklepu, s katerim se zaključi poglobljena preiskava. |
| --- | --- |

(21)

Države članice ter vse fizične ali pravne osebe imajo možnost predložiti informacije o pozitivnih učinkih tuje subvencije, ki bi jih morala Komisija ustrezno upoštevati pri testu tehtanja. Komisija bi morala upoštevati pozitivne učinke tuje subvencije na podlagi dokazov o takih pozitivnih učinkih, predloženih med preiskavo. Pozitivni učinki bi se morali nanašati na razvoj zadevne subvencionirane gospodarske dejavnosti na notranjem trgu. Kadar je to ustrezno, bi bilo treba upoštevati druge pozitivne učinke, da bi se izognili, da bi tehtanje povzročilo neupravičeno diskriminacijo. Komisija bi morala preučiti tudi širše pozitivne učinke v zvezi z ustreznimi cilji politike, zlasti cilji Unije. Ti cilji politike lahko vključujejo zlasti visoko raven varstva okolja in socialnih standardov ter spodbujanje raziskav in razvoja. Komisija bi morala te pozitivne in negativne učinke tuje subvencije pretehtati z vidika izkrivljanja na notranjem trgu. V okviru postopka javnega naročanja bi morala Komisija upoštevati razpoložljivost alternativnih virov dobave za zadevno blago in storitve. Tehtanje lahko privede do sklepa, da se izravnalni ukrepi ne naložijo, kadar pozitivni učinki tuje subvencije prevladajo nad negativnimi učinki. V primeru kategorij tujih subvencij, za katere se šteje, da bodo najverjetneje izkrivljale notranji trg, je manj verjetno, da bodo pozitivni učinki prevladali nad negativnimi učinki. Če prevladajo negativni učinki, je lahko test tehtanja podlaga za določitev ustrezne narave in raven zavez ali izravnalnih ukrepov. Ker se pri testu tehtanja upoštevajo pozitivni učinki tuje subvencije, uporaba testa tehtanja v nobenem primeru ne bi smela privesti do rezultata za podjetje, ki bi bil slabši, kot če se test tehtanja ne bi uporabil. Kadar Komisija izvede test tehtanja, bi morala svojo obrazložitev navesti v sklepu, s katerim se zaključi poglobljena preiskava.

| (22) | Kadar Komisija preuči tujo subvencijo na lastno pobudo, bi morala biti pooblaščena, da podjetju naloži izravnalne ukrepe za odpravo vsakega izkrivljanja, ki ga je povzročila tuja subvencija na notranjem trgu. Ti izravnalni ukrepi bi morali vključevati strukturne in nestrukturne ukrepe ter vračilo tuje subvencije in bi morali biti primerni za odpravo zadevnega izkrivljanja in sorazmerni. Kadar Komisija preučuje alternativne izravnalne ukrepe, od katerih bi vsak lahko v celoti in učinkovito odpravil izkrivljanje, bi morala izbrati ukrep, ki je najmanj obremenjujoč za preiskovano podjetje. |
| --- | --- |

(22)

Kadar Komisija preuči tujo subvencijo na lastno pobudo, bi morala biti pooblaščena, da podjetju naloži izravnalne ukrepe za odpravo vsakega izkrivljanja, ki ga je povzročila tuja subvencija na notranjem trgu. Ti izravnalni ukrepi bi morali vključevati strukturne in nestrukturne ukrepe ter vračilo tuje subvencije in bi morali biti primerni za odpravo zadevnega izkrivljanja in sorazmerni. Kadar Komisija preučuje alternativne izravnalne ukrepe, od katerih bi vsak lahko v celoti in učinkovito odpravil izkrivljanje, bi morala izbrati ukrep, ki je najmanj obremenjujoč za preiskovano podjetje.

| (23) | Preiskovano podjetje bi moralo imeti možnost, da ponudi zaveze za odpravo izkrivljanja, ki ga je povzročila tuja subvencija. Če Komisija meni, da ponujene zaveze v celoti in učinkovito odpravljajo izkrivljanje, jih lahko sprejme in s sklepom določi, da postanejo zavezujoče. V tem primeru Komisija ne bi smela naložiti izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(23)

Preiskovano podjetje bi moralo imeti možnost, da ponudi zaveze za odpravo izkrivljanja, ki ga je povzročila tuja subvencija. Če Komisija meni, da ponujene zaveze v celoti in učinkovito odpravljajo izkrivljanje, jih lahko sprejme in s sklepom določi, da postanejo zavezujoče. V tem primeru Komisija ne bi smela naložiti izravnalnih ukrepov.

| (24) | Preiskovano podjetje bi lahko ponudilo vračilo subvencije skupaj z ustreznimi obrestmi. Komisija bi morala sprejeti ponujeno vračilo kot zavezo, če lahko ugotovi, da vračilo v celoti odpravlja izkrivljanje, se izvede pregledno in preverljivo ter je učinkovito v praksi, ter ob tem upoštevati tveganje izogibanja ciljem te uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Preiskovano podjetje bi lahko ponudilo vračilo subvencije skupaj z ustreznimi obrestmi. Komisija bi morala sprejeti ponujeno vračilo kot zavezo, če lahko ugotovi, da vračilo v celoti odpravlja izkrivljanje, se izvede pregledno in preverljivo ter je učinkovito v praksi, ter ob tem upoštevati tveganje izogibanja ciljem te uredbe.

| (25) | Če preiskovano podjetje ne ponudi zavez, ki bi v celoti in učinkovito odpravile prepoznano izkrivljanje, bi morala biti Komisija pooblaščena, da prepove koncentracijo ali oddajo naročila, preden se izvede. Če je bila koncentracija že izvedena, zlasti v primerih, kadar predhodna priglasitev ni bila potrebna, ker pragovi za priglasitev niso bili doseženi, je izkrivljanje vseeno lahko tako veliko, da ga ni mogoče odpraviti z ukrepi v zvezi z ravnanjem ali strukturnimi ukrepi ali vračilom subvencije. Komisija bi se pri takih zadevah morala imeti možnost odločiti, da odpravi izkrivljanje tako, da bi podjetjem naložila razveljavitev koncentracije. |
| --- | --- |

(25)

Če preiskovano podjetje ne ponudi zavez, ki bi v celoti in učinkovito odpravile prepoznano izkrivljanje, bi morala biti Komisija pooblaščena, da prepove koncentracijo ali oddajo naročila, preden se izvede. Če je bila koncentracija že izvedena, zlasti v primerih, kadar predhodna priglasitev ni bila potrebna, ker pragovi za priglasitev niso bili doseženi, je izkrivljanje vseeno lahko tako veliko, da ga ni mogoče odpraviti z ukrepi v zvezi z ravnanjem ali strukturnimi ukrepi ali vračilom subvencije. Komisija bi se pri takih zadevah morala imeti možnost odločiti, da odpravi izkrivljanje tako, da bi podjetjem naložila razveljavitev koncentracije.

| (26) | Preiskovano podjetje bi lahko ponudilo, da Komisijo za ustrezno obdobje obvešča o svojem sodelovanju v prihodnjih koncentracijah ali postopkih javnega naročanja v Uniji, oziroma bi lahko od preiskovanih podjetij to zahtevala Komisija, kadar je to sorazmerno in potrebno. Podjetje na podlagi predložitve takih informacij ali odgovora ali odsotnosti odgovora Komisije ne more legitimno pričakovati, da Komisija pozneje ne bo začela preiskave morebitnih tujih subvencij podjetju, ki sodeluje v koncentraciji ali postopku javnega naročanja. |
| --- | --- |

(26)

Preiskovano podjetje bi lahko ponudilo, da Komisijo za ustrezno obdobje obvešča o svojem sodelovanju v prihodnjih koncentracijah ali postopkih javnega naročanja v Uniji, oziroma bi lahko od preiskovanih podjetij to zahtevala Komisija, kadar je to sorazmerno in potrebno. Podjetje na podlagi predložitve takih informacij ali odgovora ali odsotnosti odgovora Komisije ne more legitimno pričakovati, da Komisija pozneje ne bo začela preiskave morebitnih tujih subvencij podjetju, ki sodeluje v koncentraciji ali postopku javnega naročanja.

| (27) | Komisija bi morala biti pooblaščena, da na lastno pobudo preuči vse informacije o tujih subvencijah. Države članice in vsaka fizična ali pravna oseba ali združenje bi moralo imeti možnost Komisiji zagotoviti informacije o domnevnih tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg. Komisija bi lahko vzpostavila kontaktno točko, ki bi olajšala pridobivanje takih informacij na zaupen način. Kadar države članice Komisiji sporočijo ustrezne informacije o domnevnih tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg, bi morala Komisija zagotoviti, da te države članice prejmejo odgovor. Za preiskavo možnih tujih subvencij in ali izkrivljajo notranji trg, in za odpravo takih izkrivljanj ta uredba vzpostavlja postopek, sestavljen iz dveh korakov, in sicer predhodnega pregleda in poglobljene preiskave. Podjetje, ki je predmet katerega koli od teh dveh korakov, bi se moralo šteti za preiskovano podjetje. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bi morala biti pooblaščena, da na lastno pobudo preuči vse informacije o tujih subvencijah. Države članice in vsaka fizična ali pravna oseba ali združenje bi moralo imeti možnost Komisiji zagotoviti informacije o domnevnih tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg. Komisija bi lahko vzpostavila kontaktno točko, ki bi olajšala pridobivanje takih informacij na zaupen način. Kadar države članice Komisiji sporočijo ustrezne informacije o domnevnih tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg, bi morala Komisija zagotoviti, da te države članice prejmejo odgovor. Za preiskavo možnih tujih subvencij in ali izkrivljajo notranji trg, in za odpravo takih izkrivljanj ta uredba vzpostavlja postopek, sestavljen iz dveh korakov, in sicer predhodnega pregleda in poglobljene preiskave. Podjetje, ki je predmet katerega koli od teh dveh korakov, bi se moralo šteti za preiskovano podjetje.

| (28) | Komisiji bi bilo treba podeliti ustrezna preiskovalna pooblastila za zbiranje vseh potrebnih informacij. Zato bi morala biti pooblaščena, da med celotnim postopkom zahteva informacije od katerega koli podjetja ali podjetniškega združenja. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za nalaganje glob ali periodičnih denarnih kazni za nepravočasno predložitev zahtevanih informacij ali za predložitev nepopolnih, netočnih ali zavajajočih informacij. Komisija bi morala imeti tudi možnost nasloviti vprašanja na države članice ali tretje države. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za izvajanje obiskov za ugotavljanje dejstev v prostorih podjetja ali podjetniškega združenja, ki se nahajajo v Uniji ali, če je zadevna tretja država uradno obveščena in temu ne nasprotuje, v prostorih podjetja v tretji državi. Za zagotovitev učinkovitega inšpekcijskega pregleda bi Komisija morala biti pooblaščena, da zaprosi podjetje ali podjetniško združenje za soglasje k tovrstnemu pregledu. Komisija bi morala biti pooblaščena tudi za sprejemanje sklepov na podlagi razpoložljivih dejstev, če preiskovano podjetje ali tretja država, ki je podelila subvencijo, ne sodeluje. |
| --- | --- |

(28)

Komisiji bi bilo treba podeliti ustrezna preiskovalna pooblastila za zbiranje vseh potrebnih informacij. Zato bi morala biti pooblaščena, da med celotnim postopkom zahteva informacije od katerega koli podjetja ali podjetniškega združenja. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za nalaganje glob ali periodičnih denarnih kazni za nepravočasno predložitev zahtevanih informacij ali za predložitev nepopolnih, netočnih ali zavajajočih informacij. Komisija bi morala imeti tudi možnost nasloviti vprašanja na države članice ali tretje države. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za izvajanje obiskov za ugotavljanje dejstev v prostorih podjetja ali podjetniškega združenja, ki se nahajajo v Uniji ali, če je zadevna tretja država uradno obveščena in temu ne nasprotuje, v prostorih podjetja v tretji državi. Za zagotovitev učinkovitega inšpekcijskega pregleda bi Komisija morala biti pooblaščena, da zaprosi podjetje ali podjetniško združenje za soglasje k tovrstnemu pregledu. Komisija bi morala biti pooblaščena tudi za sprejemanje sklepov na podlagi razpoložljivih dejstev, če preiskovano podjetje ali tretja država, ki je podelila subvencijo, ne sodeluje.

| (29) | Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje začasnih ukrepov, kadar je to potrebno za preprečitev nepopravljive škode za konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje začasnih ukrepov, kadar je to potrebno za preprečitev nepopravljive škode za konkurenco na notranjem trgu.

| (30) | Kadar ima Komisija na podlagi predhodnega pregleda dovolj znakov o obstoju tuje subvencije, ki izkrivlja notranji trg, bi morala biti Komisija pooblaščena za uvedbo poglobljene preiskave, da bi zbrala dodatne relevantne informacije za oceno tuje subvencije. Preiskovanemu podjetju bi moralo biti omogočeno, da uveljavlja svojo pravico do obrambe. |
| --- | --- |

(30)

Kadar ima Komisija na podlagi predhodnega pregleda dovolj znakov o obstoju tuje subvencije, ki izkrivlja notranji trg, bi morala biti Komisija pooblaščena za uvedbo poglobljene preiskave, da bi zbrala dodatne relevantne informacije za oceno tuje subvencije. Preiskovanemu podjetju bi moralo biti omogočeno, da uveljavlja svojo pravico do obrambe.

| (31) | Komisija bi morala poglobljeno preiskavo zaključiti s sprejetjem sklepa. Kolikor je mogoče, bi si morala prizadevati, da se poglobljena preiskava zaključi v 18 mesecih, pri čemer je treba upoštevati zlasti kompleksnost zadeve ter raven sodelovanja zadevnih podjetij in tretjih držav. |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi morala poglobljeno preiskavo zaključiti s sprejetjem sklepa. Kolikor je mogoče, bi si morala prizadevati, da se poglobljena preiskava zaključi v 18 mesecih, pri čemer je treba upoštevati zlasti kompleksnost zadeve ter raven sodelovanja zadevnih podjetij in tretjih držav.

| (32) | Komisija bi morala imeti na voljo ustrezne instrumente za zagotovitev učinkovitosti zavez in izravnalnih ukrepov. Če podjetje ne ravna v skladu s sklepom o zavezah, sklepom o izravnalnih ukrepih ali sklepom o odreditvi začasnih ukrepov, bi morala biti Komisija pooblaščena za naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni, ki so dovolj odvračilne. Komisija bi morala pri nalaganju takih glob ali periodičnih denarnih kazni upoštevati primere ponavljajočega se neizpolnjevanja. Za povečanje učinkovitosti te uredbe je možno, da Komisija uporabi zaveze ali izravnalne ukrepe hkrati z globami ali periodičnimi denarnimi kaznimi. |
| --- | --- |

(32)

Komisija bi morala imeti na voljo ustrezne instrumente za zagotovitev učinkovitosti zavez in izravnalnih ukrepov. Če podjetje ne ravna v skladu s sklepom o zavezah, sklepom o izravnalnih ukrepih ali sklepom o odreditvi začasnih ukrepov, bi morala biti Komisija pooblaščena za naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni, ki so dovolj odvračilne. Komisija bi morala pri nalaganju takih glob ali periodičnih denarnih kazni upoštevati primere ponavljajočega se neizpolnjevanja. Za povečanje učinkovitosti te uredbe je možno, da Komisija uporabi zaveze ali izravnalne ukrepe hkrati z globami ali periodičnimi denarnimi kaznimi.

| (33) | Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba te uredbe, bi morala biti Komisija pooblaščena za razveljavitev sklepa in sprejetje novega sklepa, kadar je sklep temeljil na nepopolnih, netočnih ali zavajajočih informacijah, kadar podjetje ravna v nasprotju s svojimi zavezami ali naloženimi izravnalnimi ukrepi ali kadar zaveze ali izravnalni ukrepi niso bili učinkoviti. |
| --- | --- |

(33)

Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba te uredbe, bi morala biti Komisija pooblaščena za razveljavitev sklepa in sprejetje novega sklepa, kadar je sklep temeljil na nepopolnih, netočnih ali zavajajočih informacijah, kadar podjetje ravna v nasprotju s svojimi zavezami ali naloženimi izravnalnimi ukrepi ali kadar zaveze ali izravnalni ukrepi niso bili učinkoviti.

| (34) | Glede na potencialno velik vpliv koncentracij na notranji trg bi morala biti Komisija pooblaščena, da ob priglasitvi preuči informacije o tujih finančnih prispevkih v okviru predlagane koncentracije. Podjetjem ne bi smelo biti dovoljeno izvesti koncentracije, dokler Komisija ne zaključi pregleda. Pregled Komisije bi moral slediti enakemu postopku kot pri pregledu tuje subvencije na pobudo Komisije, ob upoštevanju prilagoditev, da se odrazijo posebnosti koncentracij. |
| --- | --- |

(34)

Glede na potencialno velik vpliv koncentracij na notranji trg bi morala biti Komisija pooblaščena, da ob priglasitvi preuči informacije o tujih finančnih prispevkih v okviru predlagane koncentracije. Podjetjem ne bi smelo biti dovoljeno izvesti koncentracije, dokler Komisija ne zaključi pregleda. Pregled Komisije bi moral slediti enakemu postopku kot pri pregledu tuje subvencije na pobudo Komisije, ob upoštevanju prilagoditev, da se odrazijo posebnosti koncentracij.

| (35) | Treba je vzpostaviti ravnovesje med učinkovito zaščito notranjega trga in potrebo po omejitvi upravnega bremena za podjetja, za katera se uporablja ta uredba. Zato bi morala obvezna predhodna priglasitev veljati le za koncentracije, ki dosegajo združene pragove, kot so opredeljeni v tej uredbi, na podlagi obsega prometa v Uniji in obsega tujih finančnih prispevkov. |
| --- | --- |

(35)

Treba je vzpostaviti ravnovesje med učinkovito zaščito notranjega trga in potrebo po omejitvi upravnega bremena za podjetja, za katera se uporablja ta uredba. Zato bi morala obvezna predhodna priglasitev veljati le za koncentracije, ki dosegajo združene pragove, kot so opredeljeni v tej uredbi, na podlagi obsega prometa v Uniji in obsega tujih finančnih prispevkov.

| (36) | Če ti pragovi za priglasitev niso doseženi, bi Komisija morala imeti možnost zahtevati priglasitev potencialno subvencioniranih koncentracij, ki še niso bile izvedene, ali priglasitev potencialno subvencioniranih ponudb pred oddajo javnega naročila, če meni, da bi bila koncentracija ali ponudba glede na svoj vpliv v Uniji upravičena do predhodnega pregleda. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da na lastno pobudo opravi pregled že izvedenih koncentracij ali že oddanih naročil. |
| --- | --- |

(36)

Če ti pragovi za priglasitev niso doseženi, bi Komisija morala imeti možnost zahtevati priglasitev potencialno subvencioniranih koncentracij, ki še niso bile izvedene, ali priglasitev potencialno subvencioniranih ponudb pred oddajo javnega naročila, če meni, da bi bila koncentracija ali ponudba glede na svoj vpliv v Uniji upravičena do predhodnega pregleda. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da na lastno pobudo opravi pregled že izvedenih koncentracij ali že oddanih naročil.

| (37) | Pri pregledu koncentracije bi bilo treba oceno, ali gre za izkrivljanje na notranjem trgu, omejiti na zadevno koncentracijo, v oceni pa bi bilo treba upoštevati le tiste tuje finančne subvencije, ki so bile dodeljene v treh letih pred koncentracijo. |
| --- | --- |

(37)

Pri pregledu koncentracije bi bilo treba oceno, ali gre za izkrivljanje na notranjem trgu, omejiti na zadevno koncentracijo, v oceni pa bi bilo treba upoštevati le tiste tuje finančne subvencije, ki so bile dodeljene v treh letih pred koncentracijo.

| (38) | Podjetja bi morala imeti v okviru mehanizma predhodnega pregleda za koncentracije možnost, da zaprosijo za posvetovanja s Komisijo pred priglasitvijo na podlagi dobre vere, z namenom, da prejmejo usmeritve o tem, ali so pragovi za priglasitev doseženi. |
| --- | --- |

(38)

Podjetja bi morala imeti v okviru mehanizma predhodnega pregleda za koncentracije možnost, da zaprosijo za posvetovanja s Komisijo pred priglasitvijo na podlagi dobre vere, z namenom, da prejmejo usmeritve o tem, ali so pragovi za priglasitev doseženi.

| (39) | Kadar se koncentracija priglasi Komisiji na podlagi člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (5) in te uredbe, bi si morala Komisija prizadevati za omejitev upravnega bremena za priglasitelje na podlagi te uredbe. Podjetja bi morala imeti zlasti možnost, da navedejo posebne informacije, predložene v okviru postopka na podlagi te uredbe, ki jih lahko Komisija uporabi tudi v postopkih na podlagi Uredbe (ES) št. 139/2004. |
| --- | --- |

(39)

Kadar se koncentracija priglasi Komisiji na podlagi člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (5) in te uredbe, bi si morala Komisija prizadevati za omejitev upravnega bremena za priglasitelje na podlagi te uredbe. Podjetja bi morala imeti zlasti možnost, da navedejo posebne informacije, predložene v okviru postopka na podlagi te uredbe, ki jih lahko Komisija uporabi tudi v postopkih na podlagi Uredbe (ES) št. 139/2004.

| (40) | Potreba po obravnavanju tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, je zlasti pomembna pri javnih naročilih zaradi njihovega gospodarskega pomena na notranjem trgu in dejstva, da se financirajo iz davkoplačevalskih sredstev. Komisija bi morala biti pooblaščena, da po priglasitvi pred oddajo naročila preuči informacije o tujih finančnih prispevkih gospodarskemu subjektu, ki sodeluje v postopku javnega naročanja. Predhodne priglasitve bi morale biti obvezne nad pragom, določenim v tej uredbi, da bi zajeli gospodarsko pomembne zadeve ter hkrati čim bolj zmanjšali upravno breme in ne ovirali sodelovanja MSP pri javnih naročilih. Navedena obveznost predhodne priglasitve nad mejno vrednostjo bi se morala uporabljati tudi za skupine gospodarskih subjektov iz člena 26(2) Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), člena 19(2) Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) in člena 37(2) Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8). Komisija lahko med postopkom javnega naročanja zahteva tudi predhodno priglasitev tujega finančnega prispevka, čeprav je njegova ocenjena vrednost nižja od pragov za priglasitev. Komisija bi si morala prizadevati za omejitev poseganja v postopke javnega naročanja, tako da pri odločanju, ali bo zahtevala tako predhodno obvestilo, upošteva bližino datuma oddaje naročila. |
| --- | --- |

(40)

Potreba po obravnavanju tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, je zlasti pomembna pri javnih naročilih zaradi njihovega gospodarskega pomena na notranjem trgu in dejstva, da se financirajo iz davkoplačevalskih sredstev. Komisija bi morala biti pooblaščena, da po priglasitvi pred oddajo naročila preuči informacije o tujih finančnih prispevkih gospodarskemu subjektu, ki sodeluje v postopku javnega naročanja. Predhodne priglasitve bi morale biti obvezne nad pragom, določenim v tej uredbi, da bi zajeli gospodarsko pomembne zadeve ter hkrati čim bolj zmanjšali upravno breme in ne ovirali sodelovanja MSP pri javnih naročilih. Navedena obveznost predhodne priglasitve nad mejno vrednostjo bi se morala uporabljati tudi za skupine gospodarskih subjektov iz člena 26(2) Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), člena 19(2) Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) in člena 37(2) Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8). Komisija lahko med postopkom javnega naročanja zahteva tudi predhodno priglasitev tujega finančnega prispevka, čeprav je njegova ocenjena vrednost nižja od pragov za priglasitev. Komisija bi si morala prizadevati za omejitev poseganja v postopke javnega naročanja, tako da pri odločanju, ali bo zahtevala tako predhodno obvestilo, upošteva bližino datuma oddaje naročila.

| (41) | Ravnovesje med razvojem evropskega trga obrambne in varnostne opreme, ki je bistvenega pomena za ohranjanje tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, ter zaščito nacionalne varnosti držav članic zahteva poseben režim za naročila na področju obrambe in varnosti, ki so zajeta v Direktivi 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9). Zato za javno naročilo za oddajo takih naročil na področju obrambe in varnosti ne bi smele veljati zahteve glede priglasitve na podlagi te uredbe. Kljub temu bi moralo biti mogoče, da se tuje subvencije pri takih naročilih preučijo v okviru pregleda po uradni dolžnosti. Poleg tega v tej uredbi ne bi smela biti zajeta javna naročila, ki so zajeta v Direktivi 2009/81/ES in izvzeta na njeni podlagi ali pri katerih so izpolnjeni pogoji za uporabo člena 346 PDEU, pri čemer se med drugim upošteva, da je v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije možnost uporabe takih izjem razlagati tako, da njeni učinki ne presegajo tega, kar je nujno potrebno za zaščito legitimnih interesov, katerih zaščito omogočajo navedene določbe in razlagalno sporočilo Komisije o uporabi člena 296 PDEU na področju naročil za obrambo. |
| --- | --- |

(41)

Ravnovesje med razvojem evropskega trga obrambne in varnostne opreme, ki je bistvenega pomena za ohranjanje tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, ter zaščito nacionalne varnosti držav članic zahteva poseben režim za naročila na področju obrambe in varnosti, ki so zajeta v Direktivi 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9). Zato za javno naročilo za oddajo takih naročil na področju obrambe in varnosti ne bi smele veljati zahteve glede priglasitve na podlagi te uredbe. Kljub temu bi moralo biti mogoče, da se tuje subvencije pri takih naročilih preučijo v okviru pregleda po uradni dolžnosti. Poleg tega v tej uredbi ne bi smela biti zajeta javna naročila, ki so zajeta v Direktivi 2009/81/ES in izvzeta na njeni podlagi ali pri katerih so izpolnjeni pogoji za uporabo člena 346 PDEU, pri čemer se med drugim upošteva, da je v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije možnost uporabe takih izjem razlagati tako, da njeni učinki ne presegajo tega, kar je nujno potrebno za zaščito legitimnih interesov, katerih zaščito omogočajo navedene določbe in razlagalno sporočilo Komisije o uporabi člena 296 PDEU na področju naročil za obrambo.

| (42) | Okvirni sporazumi so učinkovito orodje javnega naročanja, ki ga javni naročniki in naročniki široko uporabljajo. Ta uredba ne bi smela vplivati na prožnost, ki je kupcem na voljo po sklenitvi okvirnega sporazuma. Zato bi bilo treba obveznost priglasitve tujih finančnih prispevkov v postopkih javnega naročanja iz te uredbe omejiti na postopek pred sklenitvijo samih okvirnih sporazumov in se ta obveznost ne bi smela uporabljati za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu. |
| --- | --- |

(42)

Okvirni sporazumi so učinkovito orodje javnega naročanja, ki ga javni naročniki in naročniki široko uporabljajo. Ta uredba ne bi smela vplivati na prožnost, ki je kupcem na voljo po sklenitvi okvirnega sporazuma. Zato bi bilo treba obveznost priglasitve tujih finančnih prispevkov v postopkih javnega naročanja iz te uredbe omejiti na postopek pred sklenitvijo samih okvirnih sporazumov in se ta obveznost ne bi smela uporabljati za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu.

| (43) | Ob upoštevanju nujnosti postopkov naročanja, ki se izvajajo v skladu s členom 27(3) ali členom 28(6) Direktive 2014/24/EU ali členom 45(3) Direktive 2014/25/EU, bi si morala Komisija po svojih najboljših močeh prizadevati, da take postopke prednostno obravnava med predhodnim pregledom in poglobljeno preiskavo, tako da lahko sprejme smiseln sklep, takoj ko je to izvedljivo. To bi se moralo ustrezno uporabljati za podobne postopke, ki se izvajajo v skladu z Direktivo 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(43)

Ob upoštevanju nujnosti postopkov naročanja, ki se izvajajo v skladu s členom 27(3) ali členom 28(6) Direktive 2014/24/EU ali členom 45(3) Direktive 2014/25/EU, bi si morala Komisija po svojih najboljših močeh prizadevati, da take postopke prednostno obravnava med predhodnim pregledom in poglobljeno preiskavo, tako da lahko sprejme smiseln sklep, takoj ko je to izvedljivo. To bi se moralo ustrezno uporabljati za podobne postopke, ki se izvajajo v skladu z Direktivo 2014/23/EU.

| (44) | Zaradi posebnosti večstopenjskih postopkov za oddajo javnega naročila bi morala Komisija ob predložitvi prijave za sodelovanje začeti predhodni pregled z ustreznimi informacijami, ki so na voljo v priglasitvi. Za zagotovitev popolnosti informacij in hitrosti preiskave bi bilo treba skupaj s končno ponudbo predložiti posodobljeno priglasitev. Komisija bi morala imeti tudi pravico, da pred oddajo končne ponudbe zahteva katere koli dodatne informacije. |
| --- | --- |

(44)

Zaradi posebnosti večstopenjskih postopkov za oddajo javnega naročila bi morala Komisija ob predložitvi prijave za sodelovanje začeti predhodni pregled z ustreznimi informacijami, ki so na voljo v priglasitvi. Za zagotovitev popolnosti informacij in hitrosti preiskave bi bilo treba skupaj s končno ponudbo predložiti posodobljeno priglasitev. Komisija bi morala imeti tudi pravico, da pred oddajo končne ponudbe zahteva katere koli dodatne informacije.

| (45) | Ta uredba ne obravnava dostopa gospodarskih subjektov iz tretjih držav do trga naročil v Uniji. To vprašanje je zajeto z ustreznim pravom Unije in mednarodnimi sporazumi. |
| --- | --- |

(45)

Ta uredba ne obravnava dostopa gospodarskih subjektov iz tretjih držav do trga naročil v Uniji. To vprašanje je zajeto z ustreznim pravom Unije in mednarodnimi sporazumi.

| (46) | Kadar je v okviru postopka javnega naročanja priglašen tuji finančni prispevek, bi bilo treba oceno omejiti na ta postopek. |
| --- | --- |

(46)

Kadar je v okviru postopka javnega naročanja priglašen tuji finančni prispevek, bi bilo treba oceno omejiti na ta postopek.

| (47) | Komisija bi morala, kadar je ustrezno, poiskati načine za zagotovitev uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev za lažje izpolnjevanje obveznosti v zvezi z javnimi naročili na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Komisija bi morala, kadar je ustrezno, poiskati načine za zagotovitev uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev za lažje izpolnjevanje obveznosti v zvezi z javnimi naročili na podlagi te uredbe.

| (48) | Zagotoviti bi bilo treba, da se v zvezi z vsemi gospodarskimi subjekti, vključenimi v postopek javnega naročanja, ne glede na preiskave, ki se začnejo in so v teku na podlagi te uredbe, spoštujejo načela, ki urejajo javna naročila, zlasti načela sorazmernosti, nediskriminacije, enakega obravnavanja, preglednosti in konkurence. Ta uredba ne posega v direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU kar zadeva veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava. |
| --- | --- |

(48)

Zagotoviti bi bilo treba, da se v zvezi z vsemi gospodarskimi subjekti, vključenimi v postopek javnega naročanja, ne glede na preiskave, ki se začnejo in so v teku na podlagi te uredbe, spoštujejo načela, ki urejajo javna naročila, zlasti načela sorazmernosti, nediskriminacije, enakega obravnavanja, preglednosti in konkurence. Ta uredba ne posega v direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU kar zadeva veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava.

| (49) | Javni naročniki ali naročniki se lahko odločijo, da naročilo oddajo po ločenih sklopih, zlasti v skladu s členom 46 Direktive 2014/24/EU in členom 65 Direktive 2014/25/EU ter ob upoštevanju prepovedi umetne razdelitve. Tuje finančne prispevke bi bilo treba priglasiti za ponudnike, ki se prijavijo za sklope, katerih vrednost presega veljavni prag. |
| --- | --- |

(49)

Javni naročniki ali naročniki se lahko odločijo, da naročilo oddajo po ločenih sklopih, zlasti v skladu s členom 46 Direktive 2014/24/EU in členom 65 Direktive 2014/25/EU ter ob upoštevanju prepovedi umetne razdelitve. Tuje finančne prispevke bi bilo treba priglasiti za ponudnike, ki se prijavijo za sklope, katerih vrednost presega veljavni prag.

| (50) | Ta uredba ne bi smela vplivati na možnost gospodarskih subjektov, da uporabijo zmogljivosti drugih subjektov v skladu z direktivami 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(50)

Ta uredba ne bi smela vplivati na možnost gospodarskih subjektov, da uporabijo zmogljivosti drugih subjektov v skladu z direktivami 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU.

| (51) | Ta uredba ne bi smela vplivati na možnost javnega naročnika ali naročnika, da od gospodarskih subjektov zahteva, da dodajo, pojasnijo ali dopolnijo ustrezne informacije ali dokumentacijo, kot je določeno v Direktivi 2014/23/EU, Direktivi 2014/24/EU ali Direktivi 2014/25/EU ali kot je določeno v nacionalnem pravu, s katerim se navedene direktive izvajajo, pod pogojem, da se pri takih zahtevah v celoti upoštevata načeli enake obravnave in preglednosti. |
| --- | --- |

(51)

Ta uredba ne bi smela vplivati na možnost javnega naročnika ali naročnika, da od gospodarskih subjektov zahteva, da dodajo, pojasnijo ali dopolnijo ustrezne informacije ali dokumentacijo, kot je določeno v Direktivi 2014/23/EU, Direktivi 2014/24/EU ali Direktivi 2014/25/EU ali kot je določeno v nacionalnem pravu, s katerim se navedene direktive izvajajo, pod pogojem, da se pri takih zahtevah v celoti upoštevata načeli enake obravnave in preglednosti.

| (52) | Javni kupci zelo pogosto centralizirajo svoje nakupe, da bi dosegli ekonomijo obsega in večjo učinkovitost. Taki centralni nabavni organi so javni naročniki ali naročniki v smislu direktiv 2009/81/ES, 2014/24/EU in 2014/25/EU. Zato je ustrezno, da bi Komisija imela možnost preučiti tuje subvencije v okviru naročil, ki jih oddajo taki javni naročniki ali naročniki. |
| --- | --- |

(52)

Javni kupci zelo pogosto centralizirajo svoje nakupe, da bi dosegli ekonomijo obsega in večjo učinkovitost. Taki centralni nabavni organi so javni naročniki ali naročniki v smislu direktiv 2009/81/ES, 2014/24/EU in 2014/25/EU. Zato je ustrezno, da bi Komisija imela možnost preučiti tuje subvencije v okviru naročil, ki jih oddajo taki javni naročniki ali naročniki.

| (53) | Za tuje subvencije, ki gospodarskemu subjektu omogočajo oddajo neupravičeno ugodne ponudbe v zvezi z zadevnimi gradnjami, blagom ali storitvami, bi se moralo šteti, da dejansko povzročajo ali bi potencialno povzročile izkrivljanje v postopku javnega naročanja. Navedena izkrivljanja bi bilo zato treba oceniti na podlagi neizčrpnega sklopa kazalnikov. Kazalniki bi morali omogočiti, da se ugotovi, kako tuja subvencija izkrivlja konkurenco z izboljšanjem konkurenčnega položaja podjetja in s tem, da mu omogoči predložitev neupravičeno ugodne ponudbe. Gospodarskim subjektom bi bilo treba omogočiti, da dokažejo, da ponudba ni neupravičeno ugodna, vključno z navedbo elementov iz člena 69(2) Direktive 2014/24/EU ali člena 84(2) Direktive 2014/25/EU, ki urejata neobičajno nizke ponudbe. Prepoved oddaje bi se morala uporabiti le, kadar ugodne narave ponudbe, ki ji koristijo tuje subvencije, ni mogoče upravičiti z drugimi dejavniki, kadar bi bilo naročilo oddano ponudniku in kadar podjetje, ki je predložilo ponudbo, ni ponudilo zavez, ki bi se štele za ustrezne in zadostne, da se izkrivljanje v celoti in učinkovito odpravi. Zato se prepoved oddaje naročila nanaša na poseben postopek, v katerem je bila predložena neupravičeno ugodna ponudba. Ugotovitev Komisije, da je imel gospodarski subjekt korist od tuje subvencije, ki izkrivlja notranji trg in ki mu omogoča predložitev neupravičeno ugodne ponudbe, torej ne bi smelo šteti za element, ki bi povzročil izključitev na podlagi neobveznih razlogov za izključitev iz člena 38(7) Direktive 2014/23/EU, člena 57(4) Direktive 2014/24/EU ali člena 80 Direktive 2014/25/EU v okviru istega ali drugega postopka javnega naročanja, izvedenega v skladu z navedenimi direktivami. |
| --- | --- |

(53)

Za tuje subvencije, ki gospodarskemu subjektu omogočajo oddajo neupravičeno ugodne ponudbe v zvezi z zadevnimi gradnjami, blagom ali storitvami, bi se moralo šteti, da dejansko povzročajo ali bi potencialno povzročile izkrivljanje v postopku javnega naročanja. Navedena izkrivljanja bi bilo zato treba oceniti na podlagi neizčrpnega sklopa kazalnikov. Kazalniki bi morali omogočiti, da se ugotovi, kako tuja subvencija izkrivlja konkurenco z izboljšanjem konkurenčnega položaja podjetja in s tem, da mu omogoči predložitev neupravičeno ugodne ponudbe. Gospodarskim subjektom bi bilo treba omogočiti, da dokažejo, da ponudba ni neupravičeno ugodna, vključno z navedbo elementov iz člena 69(2) Direktive 2014/24/EU ali člena 84(2) Direktive 2014/25/EU, ki urejata neobičajno nizke ponudbe. Prepoved oddaje bi se morala uporabiti le, kadar ugodne narave ponudbe, ki ji koristijo tuje subvencije, ni mogoče upravičiti z drugimi dejavniki, kadar bi bilo naročilo oddano ponudniku in kadar podjetje, ki je predložilo ponudbo, ni ponudilo zavez, ki bi se štele za ustrezne in zadostne, da se izkrivljanje v celoti in učinkovito odpravi. Zato se prepoved oddaje naročila nanaša na poseben postopek, v katerem je bila predložena neupravičeno ugodna ponudba. Ugotovitev Komisije, da je imel gospodarski subjekt korist od tuje subvencije, ki izkrivlja notranji trg in ki mu omogoča predložitev neupravičeno ugodne ponudbe, torej ne bi smelo šteti za element, ki bi povzročil izključitev na podlagi neobveznih razlogov za izključitev iz člena 38(7) Direktive 2014/23/EU, člena 57(4) Direktive 2014/24/EU ali člena 80 Direktive 2014/25/EU v okviru istega ali drugega postopka javnega naročanja, izvedenega v skladu z navedenimi direktivami.

| (54) | Neupravičeno ugodna ponudba je lahko tudi posledica tujih subvencij, dodeljenih podizvajalcu ali dobavitelju, zaradi njenega konkurenčnega vpliva na ponudbo, predloženo javnemu naročniku ali naročniku. Vendar, da bi omejili upravno breme, bi morali tuje finančne prispevke priglasiti le glavni podizvajalci ali glavni dobavitelji, in sicer tisti, katerih proizvodi ali storitve se nanašajo na ključne elemente naročila ali presegajo določen odstotek vrednosti naročila. Elementi naročila se lahko štejejo za ključne elemente, zlasti na podlagi posebnega pomena elementa za kakovost ponudbe, vključno s posebnim znanjem in izkušnjami, tehnologijo, specializiranim osebjem, patenti ali podobnimi prednostmi, ki so na voljo podizvajalcu ali dobavitelju, zlasti kadar so ti elementi bistveni za izpolnitev večine vsaj enega od pogojev za sodelovanje v postopku javnega naročanja. Za zagotovitev trdne dejstvene podlage za pregled bi bilo treba pri predhodnem pregledu upoštevati glavne podizvajalce in dobavitelje, ki so že znani v fazi predložitve popolne priglasitve ali izjave oziroma posodobljene priglasitve ali izjave v primeru večstopenjskih postopkov. Ta uredba ne bi smela vplivati na možnost gospodarskih subjektov, da pri izvajanju svojih naročil uporabijo nove podizvajalce. Zato zamenjava podizvajalcev in dobaviteljev po predložitvi popolne priglasitve ali izjave oziroma posodobljene priglasitve ali izjave ali med izvajanjem naročila ne bi smela ustvarjati dodatnih obveznosti priglasitve, vendar bi Komisija morala imeti možnost začeti pregled po uradni dolžnosti, če ima informacije, tudi od katere koli države članice, fizične ali pravne osebe ali združenja, da so ti podizvajalci in dobavitelji morda imeli koristi od tujih subvencij. |
| --- | --- |

(54)

Neupravičeno ugodna ponudba je lahko tudi posledica tujih subvencij, dodeljenih podizvajalcu ali dobavitelju, zaradi njenega konkurenčnega vpliva na ponudbo, predloženo javnemu naročniku ali naročniku. Vendar, da bi omejili upravno breme, bi morali tuje finančne prispevke priglasiti le glavni podizvajalci ali glavni dobavitelji, in sicer tisti, katerih proizvodi ali storitve se nanašajo na ključne elemente naročila ali presegajo določen odstotek vrednosti naročila. Elementi naročila se lahko štejejo za ključne elemente, zlasti na podlagi posebnega pomena elementa za kakovost ponudbe, vključno s posebnim znanjem in izkušnjami, tehnologijo, specializiranim osebjem, patenti ali podobnimi prednostmi, ki so na voljo podizvajalcu ali dobavitelju, zlasti kadar so ti elementi bistveni za izpolnitev večine vsaj enega od pogojev za sodelovanje v postopku javnega naročanja. Za zagotovitev trdne dejstvene podlage za pregled bi bilo treba pri predhodnem pregledu upoštevati glavne podizvajalce in dobavitelje, ki so že znani v fazi predložitve popolne priglasitve ali izjave oziroma posodobljene priglasitve ali izjave v primeru večstopenjskih postopkov. Ta uredba ne bi smela vplivati na možnost gospodarskih subjektov, da pri izvajanju svojih naročil uporabijo nove podizvajalce. Zato zamenjava podizvajalcev in dobaviteljev po predložitvi popolne priglasitve ali izjave oziroma posodobljene priglasitve ali izjave ali med izvajanjem naročila ne bi smela ustvarjati dodatnih obveznosti priglasitve, vendar bi Komisija morala imeti možnost začeti pregled po uradni dolžnosti, če ima informacije, tudi od katere koli države članice, fizične ali pravne osebe ali združenja, da so ti podizvajalci in dobavitelji morda imeli koristi od tujih subvencij.

| (55) | V skladu z direktivami o javnem naročanju bi bilo treba ekonomsko najugodnejšo ponudbo z vidika javnega naročnika ali naročnika prepoznati na podlagi cene ali stroškov, ob uporabi pristopa stroškovne učinkovitosti, na primer z izračunom stroškov v življenjski dobi, tovrstna ponudba pa lahko zajema tudi najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, ki bi ga bilo treba oceniti na podlagi meril, ki se nanašajo tudi na kakovost ter okoljske ali socialne vidike, povezane s predmetom zadevnega naročila. |
| --- | --- |

(55)

V skladu z direktivami o javnem naročanju bi bilo treba ekonomsko najugodnejšo ponudbo z vidika javnega naročnika ali naročnika prepoznati na podlagi cene ali stroškov, ob uporabi pristopa stroškovne učinkovitosti, na primer z izračunom stroškov v življenjski dobi, tovrstna ponudba pa lahko zajema tudi najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, ki bi ga bilo treba oceniti na podlagi meril, ki se nanašajo tudi na kakovost ter okoljske ali socialne vidike, povezane s predmetom zadevnega naročila.

| (56) | V okviru pravnih sredstev, ki se nanašajo na uporabo te uredbe, zlasti v zvezi s postopki javnega naročanja, lahko nacionalno sodišče v smislu člena 267 PDEU, ki meni, da je odločitev o vprašanju potrebna za izrek sodbe, zahteva ali, v primeru iz člena 267 PDEU, mora zahtevati od Sodišča predhodno odločanje o razlagi prava Unije, vključno s to uredbo. Vendar glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča] to nacionalno sodišče ne more predložiti vprašanja o veljavnosti sklepa Komisije na predlog zadevnega gospodarskega subjekta, ki je imel možnost vložiti ničnostno tožbo zoper navedeni sklep, zlasti če se navedeni sklep nanj neposredno in posamično nanaša, vendar tega ni storil v roku, določenem v členu 263 PDEU. |
| --- | --- |

(56)

V okviru pravnih sredstev, ki se nanašajo na uporabo te uredbe, zlasti v zvezi s postopki javnega naročanja, lahko nacionalno sodišče v smislu člena 267 PDEU, ki meni, da je odločitev o vprašanju potrebna za izrek sodbe, zahteva ali, v primeru iz člena 267 PDEU, mora zahtevati od Sodišča predhodno odločanje o razlagi prava Unije, vključno s to uredbo. Vendar glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča] to nacionalno sodišče ne more predložiti vprašanja o veljavnosti sklepa Komisije na predlog zadevnega gospodarskega subjekta, ki je imel možnost vložiti ničnostno tožbo zoper navedeni sklep, zlasti če se navedeni sklep nanj neposredno in posamično nanaša, vendar tega ni storil v roku, določenem v členu 263 PDEU.

| (57) | Ob upoštevanju narave mehanizma predhodnega pregleda za koncentracije in oddajo javnih naročil ter potrebe po pravni varnosti v zvezi s temi specifičnimi transakcijami Komisija na lastno pobudo ne bi smela ponovno pregledati koncentracije ali razpisa za oddajo javnega naročila, priglašenega in ocenjenega na podlagi ustreznih postopkov. Vendar je mogoče, da so finančni prispevki, o katerih je bila Komisija obveščena prek postopka priglasitve, pomembni tudi zunaj navedene koncentracije ali postopka javnega naročanja. |
| --- | --- |

(57)

Ob upoštevanju narave mehanizma predhodnega pregleda za koncentracije in oddajo javnih naročil ter potrebe po pravni varnosti v zvezi s temi specifičnimi transakcijami Komisija na lastno pobudo ne bi smela ponovno pregledati koncentracije ali razpisa za oddajo javnega naročila, priglašenega in ocenjenega na podlagi ustreznih postopkov. Vendar je mogoče, da so finančni prispevki, o katerih je bila Komisija obveščena prek postopka priglasitve, pomembni tudi zunaj navedene koncentracije ali postopka javnega naročanja.

| (58) | Države članice bi morale pri uporabi te uredbe učinkovito sodelovati s Komisijo. Za olajšanje takega sodelovanja bi morala imeti Komisija možnost, da vzpostavi mehanizem za sodelovanje. |
| --- | --- |

(58)

Države članice bi morale pri uporabi te uredbe učinkovito sodelovati s Komisijo. Za olajšanje takega sodelovanja bi morala imeti Komisija možnost, da vzpostavi mehanizem za sodelovanje.

| (59) | Komisija bi morala imeti za namene zbiranja informacij o tujih subvencijah možnost začeti preiskave v zvezi s posameznimi gospodarskimi sektorji, posebnimi vrstami gospodarske dejavnosti ali uporabo posebnih tujih subvencijskih instrumentov. Komisija bi morala imeti možnost, da uporabi informacije, pridobljene v teh preiskavah trga, da bi pregledala nekatere transakcije v okviru postopkov na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(59)

Komisija bi morala imeti za namene zbiranja informacij o tujih subvencijah možnost začeti preiskave v zvezi s posameznimi gospodarskimi sektorji, posebnimi vrstami gospodarske dejavnosti ali uporabo posebnih tujih subvencijskih instrumentov. Komisija bi morala imeti možnost, da uporabi informacije, pridobljene v teh preiskavah trga, da bi pregledala nekatere transakcije v okviru postopkov na podlagi te uredbe.

| (60) | Kadar Komisija sumi na obstoj ponavljajočih se tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, ali kadar so v več izvršilnih ukrepih na podlagi te uredbe prepoznane tuje subvencije, ki izkrivljajo notranji trg, dodeljene s strani iste tretje države, mora imeti možnost, da začne dialog z zadevno tretjo državo, da bi preučili možnosti za odpravo ali spremembe tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, ter tako odpravili njihove izkrivljajoče učinke na notranjem trgu. Kadar dvostranski sporazum med Unijo in tretjo državo določa posvetovalni mehanizem, ki zajema tuje subvencije, ki izkrivljajo notranji trg, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, bi se lahko tak posvetovalni mehanizem uporabil za spodbujanje dialoga s tretjimi državami. Dialog s tretjo državo Komisiji ne bi smel preprečiti, da začne ali nadaljuje preglede na podlagi te uredbe. Komisija bi morala Evropski parlament in Svet obveščati o zadevnih spremembah. |
| --- | --- |

(60)

Kadar Komisija sumi na obstoj ponavljajočih se tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, ali kadar so v več izvršilnih ukrepih na podlagi te uredbe prepoznane tuje subvencije, ki izkrivljajo notranji trg, dodeljene s strani iste tretje države, mora imeti možnost, da začne dialog z zadevno tretjo državo, da bi preučili možnosti za odpravo ali spremembe tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, ter tako odpravili njihove izkrivljajoče učinke na notranjem trgu. Kadar dvostranski sporazum med Unijo in tretjo državo določa posvetovalni mehanizem, ki zajema tuje subvencije, ki izkrivljajo notranji trg, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, bi se lahko tak posvetovalni mehanizem uporabil za spodbujanje dialoga s tretjimi državami. Dialog s tretjo državo Komisiji ne bi smel preprečiti, da začne ali nadaljuje preglede na podlagi te uredbe. Komisija bi morala Evropski parlament in Svet obveščati o zadevnih spremembah.

| (61) | Zaradi pravne varnosti je ustrezno omejiti obdobje, v katerem lahko Komisija preiskuje tujo subvencijo, in sicer na 10 let od datuma dodelitve zadevne tuje subvencije. |
| --- | --- |

(61)

Zaradi pravne varnosti je ustrezno omejiti obdobje, v katerem lahko Komisija preiskuje tujo subvencijo, in sicer na 10 let od datuma dodelitve zadevne tuje subvencije.

| (62) | Iz istih razlogov je ustrezno določiti zastaralne roke za naložitev in izvrševanje glob ali periodičnih denarnih kazni. |
| --- | --- |

(62)

Iz istih razlogov je ustrezno določiti zastaralne roke za naložitev in izvrševanje glob ali periodičnih denarnih kazni.

| (63) | Zaradi preglednosti in pravne varnosti je ustrezno, da Komisija objavi ali, kadar je ustrezno, da na voljo javnosti vse sklepe, ki jih je sprejela na podlagi te uredbe, v celoti ali v obliki povzetka. |
| --- | --- |

(63)

Zaradi preglednosti in pravne varnosti je ustrezno, da Komisija objavi ali, kadar je ustrezno, da na voljo javnosti vse sklepe, ki jih je sprejela na podlagi te uredbe, v celoti ali v obliki povzetka.

| (64) | Komisija bi morala pri objavi svojih sklepov upoštevati predpise o poklicni skrivnosti, vključno z varstvom vseh zaupnih podatkov, in poslovnih skrivnosti v skladu s členom 339 PDEU. Za namene te uredbe bi se morali osebni podatki obdelovati v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (10) in Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (11), odvisno od tega, katera se uporablja za zadevno obdelavo. |
| --- | --- |

(64)

Komisija bi morala pri objavi svojih sklepov upoštevati predpise o poklicni skrivnosti, vključno z varstvom vseh zaupnih podatkov, in poslovnih skrivnosti v skladu s členom 339 PDEU. Za namene te uredbe bi se morali osebni podatki obdelovati v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (10) in Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (11), odvisno od tega, katera se uporablja za zadevno obdelavo.

| (65) | Kadar za informacije, ki jih podjetje označi kot zaupne ali kot poslovno skrivnost, ne velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, je ustrezno vzpostaviti mehanizem, s katerim lahko Komisija določi obseg, v katerem je mogoče razkriti take informacije. V vsakem sklepu o tem, da se navedba o zaupnosti podatkov zavrne, bi moralo biti navedeno obdobje, po koncu katerega bodo ti podatki razkriti, tako da lahko respondent uporabi katero koli sodno varstvo, ki mu je na voljo, vključno z začasnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(65)

Kadar za informacije, ki jih podjetje označi kot zaupne ali kot poslovno skrivnost, ne velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, je ustrezno vzpostaviti mehanizem, s katerim lahko Komisija določi obseg, v katerem je mogoče razkriti take informacije. V vsakem sklepu o tem, da se navedba o zaupnosti podatkov zavrne, bi moralo biti navedeno obdobje, po koncu katerega bodo ti podatki razkriti, tako da lahko respondent uporabi katero koli sodno varstvo, ki mu je na voljo, vključno z začasnimi ukrepi.

| (66) | Podjetja, ki se preiskujejo na podlagi te uredbe, bi morala imeti možnost, da predložijo svoje pripombe o razlogih, zaradi katerih namerava Komisija sprejeti sklep, in bi zato morala imeti pravico do vpogleda v spis. Ob zagotavljanju varovanja pravic do obrambe preiskovanih podjetij je nujno, da se zaščitijo poslovne skrivnosti. |
| --- | --- |

(66)

Podjetja, ki se preiskujejo na podlagi te uredbe, bi morala imeti možnost, da predložijo svoje pripombe o razlogih, zaradi katerih namerava Komisija sprejeti sklep, in bi zato morala imeti pravico do vpogleda v spis. Ob zagotavljanju varovanja pravic do obrambe preiskovanih podjetij je nujno, da se zaščitijo poslovne skrivnosti.

| (67) | Če se pošiljatelj informacij strinja, bi Komisija morala imeti možnost informacije, pridobljene na podlagi te uredbe, uporabiti tudi pri uporabi drugih aktov Unije. |
| --- | --- |

(67)

Če se pošiljatelj informacij strinja, bi Komisija morala imeti možnost informacije, pridobljene na podlagi te uredbe, uporabiti tudi pri uporabi drugih aktov Unije.

| (68) | Države članice in Komisija bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, da zagotovijo varovanje tajnih podatkov, zlasti v skladu s Sporazumom med državami članicami Evropske unije, ki so se sestale v okviru Sveta, o varovanju tajnih podatkov, ki se izmenjujejo v interesu Evropske unije (12), Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (13) in Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (14). |
| --- | --- |

(68)

Države članice in Komisija bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, da zagotovijo varovanje tajnih podatkov, zlasti v skladu s Sporazumom med državami članicami Evropske unije, ki so se sestale v okviru Sveta, o varovanju tajnih podatkov, ki se izmenjujejo v interesu Evropske unije (12), Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (13) in Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (14).

| (69) | Unija bi morala to uredbo izvajati v skladu s pravom Unije, Sporazumom STO ter z zavezami, ki jih je sprejela v okviru drugih trgovinskih in naložbenih sporazumov, katerih pogodbenice so Unija ali države članice. Ta uredba bi morala dopolnjevati prizadevanje Unije za izboljšanje večstranskih pravil o obravnavanju izkrivljajočih subvencij. |
| --- | --- |

(69)

Unija bi morala to uredbo izvajati v skladu s pravom Unije, Sporazumom STO ter z zavezami, ki jih je sprejela v okviru drugih trgovinskih in naložbenih sporazumov, katerih pogodbenice so Unija ali države članice. Ta uredba bi morala dopolnjevati prizadevanje Unije za izboljšanje večstranskih pravil o obravnavanju izkrivljajočih subvencij.

| (70) | Omejitve svoboščin iz členov 34, 49, 56 in 63 PDEU je mogoče upravičiti s potrebo po preprečevanju nelojalne konkurence, če so take omejitve, tako kot druge omejitve temeljnih svoboščin, skladne s splošnimi načeli prava Unije, kot sta sorazmernost in pravna varnost, ter s temeljnimi pravicami. |
| --- | --- |

(70)

Omejitve svoboščin iz členov 34, 49, 56 in 63 PDEU je mogoče upravičiti s potrebo po preprečevanju nelojalne konkurence, če so take omejitve, tako kot druge omejitve temeljnih svoboščin, skladne s splošnimi načeli prava Unije, kot sta sorazmernost in pravna varnost, ter s temeljnimi pravicami.

| (71) | Možno je, da se izvajanje te uredbe prekriva s sektorskimi pravili, zlasti na področju pomorskega in zračnega prometa. Zato je treba pojasniti razmerje med to uredbo in sektorskimi instrumenti, ki obravnavajo tuje subvencije, in sicer Uredbo Sveta (EGS) št. 4057/86 (15), Uredbo (EU) 2016/1035 Evropskega parlamenta in Sveta (16) in Uredbo (EU) 2019/712 Evropskega parlamenta in Sveta (17). |
| --- | --- |

(71)

Možno je, da se izvajanje te uredbe prekriva s sektorskimi pravili, zlasti na področju pomorskega in zračnega prometa. Zato je treba pojasniti razmerje med to uredbo in sektorskimi instrumenti, ki obravnavajo tuje subvencije, in sicer Uredbo Sveta (EGS) št. 4057/86 (15), Uredbo (EU) 2016/1035 Evropskega parlamenta in Sveta (16) in Uredbo (EU) 2019/712 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

| (72) | Akte, ki jih sprejme Komisija na podlagi te uredbe, nadzira Sodišče v skladu s členom 263 PDEU. Sodišču bi bilo treba v skladu s členom 261 PDEU podeliti neomejeno pristojnost glede sklepov Komisije o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni. |
| --- | --- |

(72)

Akte, ki jih sprejme Komisija na podlagi te uredbe, nadzira Sodišče v skladu s členom 263 PDEU. Sodišču bi bilo treba v skladu s členom 261 PDEU podeliti neomejeno pristojnost glede sklepov Komisije o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni.

| (73) | Da bi povečali predvidljivost te uredbe, bi morala Komisija objaviti in redno posodabljati smernice v zvezi z merili za ugotavljanje obstoja izkrivljanja, ki ga je na notranjem trgu povzročila tuja subvencija, uporabo testa tehtanja, uporabo svoje pristojnosti, da zahteva predhodno priglasitev katere koli koncentracije ali tujih finančnih prispevkov, ki jih gospodarski subjekt prejme v postopku javnega naročanja, ter oceno izkrivljanja v postopku javnega naročanja. Komisija bi se morala ob izdaji tovrstnih smernic ustrezno posvetovati z deležniki in državami članicami. Da bi olajšali izvajanje te uredbe v zgodnjih fazah njene uporabe, bi si morala Komisija pred objavo smernic prizadevati za javna pojasnila o uporabi navedenih določb. |
| --- | --- |

(73)

Da bi povečali predvidljivost te uredbe, bi morala Komisija objaviti in redno posodabljati smernice v zvezi z merili za ugotavljanje obstoja izkrivljanja, ki ga je na notranjem trgu povzročila tuja subvencija, uporabo testa tehtanja, uporabo svoje pristojnosti, da zahteva predhodno priglasitev katere koli koncentracije ali tujih finančnih prispevkov, ki jih gospodarski subjekt prejme v postopku javnega naročanja, ter oceno izkrivljanja v postopku javnega naročanja. Komisija bi se morala ob izdaji tovrstnih smernic ustrezno posvetovati z deležniki in državami članicami. Da bi olajšali izvajanje te uredbe v zgodnjih fazah njene uporabe, bi si morala Komisija pred objavo smernic prizadevati za javna pojasnila o uporabi navedenih določb.

| (74) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v skladu s členom 291 PDEU. Ta pooblastila, ki bi jih bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18), se nanašajo na: sklepe, s katerimi se zaključijo poglobljene preiskave, naložitev začasnih ukrepov, sklepe o koncentracijah, ki so bile izvedene s kršitvijo obveznosti priglasitve ali s kršitvijo sklepa o zavezah ali sklepa o prepovedi koncentracije ali oddaje naročila v okviru postopka javnega naročanja, preklic nekaterih sklepov ter izvedbena pooblastila v zvezi z obliko, vsebino, postopkovnimi podrobnostmi in povezanimi vprašanji glede predhodnega pregleda in poglobljene preiskave. |
| --- | --- |

(74)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v skladu s členom 291 PDEU. Ta pooblastila, ki bi jih bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18), se nanašajo na: sklepe, s katerimi se zaključijo poglobljene preiskave, naložitev začasnih ukrepov, sklepe o koncentracijah, ki so bile izvedene s kršitvijo obveznosti priglasitve ali s kršitvijo sklepa o zavezah ali sklepa o prepovedi koncentracije ali oddaje naročila v okviru postopka javnega naročanja, preklic nekaterih sklepov ter izvedbena pooblastila v zvezi z obliko, vsebino, postopkovnimi podrobnostmi in povezanimi vprašanji glede predhodnega pregleda in poglobljene preiskave.

| (75) | Komisija bi morala imeti možnost, da določi poenostavljen postopek, na podlagi katerega nekatere koncentracije ali postopke javnega naročanja obravnava na podlagi tega, da je zanje manj verjetno, da bodo povzročili izkrivljanje konkurence na notranjem trgu zaradi tujih subvencij. |
| --- | --- |

(75)

Komisija bi morala imeti možnost, da določi poenostavljen postopek, na podlagi katerega nekatere koncentracije ali postopke javnega naročanja obravnava na podlagi tega, da je zanje manj verjetno, da bodo povzročili izkrivljanje konkurence na notranjem trgu zaradi tujih subvencij.

| (76) | Da se tudi dolgoročno zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu in z namenom zagotavljanja ustrezne pokritosti primerov, ki se preiskujejo tako na podlagi priglasitev kot po uradni dolžnosti, ter da se obenem omeji nepotrebno upravno breme, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo pragov za priglasitev koncentracij in postopkov javnega naročanja ter skrajšanjem rokov za predhodni pregled in poglobljene preiskave priglašenih koncentracij ali priglašenih finančnih prispevkov v okviru postopka javnega naročanja. Brez poseganja v možnost spremembe pragov za priglasitev koncentracij in javnih naročil z zakonodajnim predlogom, tudi v okviru pregleda iz te uredbe, se lahko navedeni pragovi spremenijo z delegiranim aktom enkrat v obdobju prenosa pooblastila na podlagi te uredbe. V zvezi s finančnimi prispevki v okviru postopka javnega naročanja bi bilo treba pooblastilo za sprejetje takega akta izvajati na način, ki upošteva interese MSP. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (19). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(76)

Da se tudi dolgoročno zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu in z namenom zagotavljanja ustrezne pokritosti primerov, ki se preiskujejo tako na podlagi priglasitev kot po uradni dolžnosti, ter da se obenem omeji nepotrebno upravno breme, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo pragov za priglasitev koncentracij in postopkov javnega naročanja ter skrajšanjem rokov za predhodni pregled in poglobljene preiskave priglašenih koncentracij ali priglašenih finančnih prispevkov v okviru postopka javnega naročanja. Brez poseganja v možnost spremembe pragov za priglasitev koncentracij in javnih naročil z zakonodajnim predlogom, tudi v okviru pregleda iz te uredbe, se lahko navedeni pragovi spremenijo z delegiranim aktom enkrat v obdobju prenosa pooblastila na podlagi te uredbe. V zvezi s finančnimi prispevki v okviru postopka javnega naročanja bi bilo treba pooblastilo za sprejetje takega akta izvajati na način, ki upošteva interese MSP. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (19). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (77) | Kadar je koncentracijo treba priglasiti na podlagi te uredbe, bi morali na področje uporabe te uredbe spadati finančni prispevki, dodeljeni kateri koli stranki koncentracije v treh letih pred datumom začetka uporabe te uredbe. V okviru postopka javnega naročanja bi bilo treba to uredbo uporabljati tudi za finančni prispevek, dodeljen gospodarskemu subjektu v treh letih pred datumom začetka uporabe te uredbe – |
| --- | --- |

(77)

Kadar je koncentracijo treba priglasiti na podlagi te uredbe, bi morali na področje uporabe te uredbe spadati finančni prispevki, dodeljeni kateri koli stranki koncentracije v treh letih pred datumom začetka uporabe te uredbe. V okviru postopka javnega naročanja bi bilo treba to uredbo uporabljati tudi za finančni prispevek, dodeljen gospodarskemu subjektu v treh letih pred datumom začetka uporabe te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Namen te uredbe je prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga z vzpostavitvijo harmoniziranega okvira za obravnavanje izkrivljanj, ki jih neposredno ali posredno povzročijo tuje subvencije, in s tem zagotoviti enake konkurenčne pogoje. Ta uredba določa pravila in postopke za preiskovanje tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, in za odpravo takih izkrivljanj. Do takih izkrivljanj lahko pride pri kateri koli gospodarski dejavnosti ter zlasti pri koncentracijah in v postopkih javnega naročanja.

2.   Ta uredba obravnava tuje subvencije, dodeljene podjetju, tudi javnemu podjetju pod neposrednim ali posrednim nadzorom države, ki opravlja gospodarsko dejavnost na notranjem trgu. Med drugim se šteje, da gospodarsko dejavnost na notranjem trgu opravlja podjetje, ki pridobi nadzor ali se združuje s podjetjem s sedežem v Uniji, ali podjetje, ki sodeluje v postopku javnega naročanja v Uniji.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „podjetje“ v okviru postopkov javnega naročanja pomeni gospodarski subjekt, kakor je opredeljen v členu 1, točka 14, Direktive 2009/81/ES, členu 5, točka 2, Direktive 2014/23/EU, členu 2(1), točka 10, Direktive 2014/24/EU in členu 2, točka 6, Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(1)

„podjetje“ v okviru postopkov javnega naročanja pomeni gospodarski subjekt, kakor je opredeljen v členu 1, točka 14, Direktive 2009/81/ES, členu 5, točka 2, Direktive 2014/23/EU, členu 2(1), točka 10, Direktive 2014/24/EU in členu 2, točka 6, Direktive 2014/25/EU;

| (2) | „naročilo“ v okviru postopkov javnega naročanja in če ni drugače določeno pomeni javno naročilo, kakor je opredeljeno v členu 2(1), točka 5, Direktive 2014/24/EU, „naročila“, kakor so opredeljena v členu 1, točka 2, Direktive 2009/81/ES, in „naročila blaga, gradenj in storitev“, kakor so opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive 2014/25/EU, kot tudi „koncesije“, kakor so opredeljene v členu 5, točka 1, Direktive 2014/23/EU; |
| --- | --- |

(2)

„naročilo“ v okviru postopkov javnega naročanja in če ni drugače določeno pomeni javno naročilo, kakor je opredeljeno v členu 2(1), točka 5, Direktive 2014/24/EU, „naročila“, kakor so opredeljena v členu 1, točka 2, Direktive 2009/81/ES, in „naročila blaga, gradenj in storitev“, kakor so opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive 2014/25/EU, kot tudi „koncesije“, kakor so opredeljene v členu 5, točka 1, Direktive 2014/23/EU;

| (3) | „postopek javnega naročanja“ pomeni:






  (a) | vsako vrsto postopka javnega naročanja, zajetega v Direktivi 2014/24/EU za sklenitev javnega naročila ali Direktivi 2014/25/EU za sklenitev naročila blaga, gradenj in storitev; |
| --- | --- | --- |

(3)

„postopek javnega naročanja“ pomeni:

(a)

vsako vrsto postopka javnega naročanja, zajetega v Direktivi 2014/24/EU za sklenitev javnega naročila ali Direktivi 2014/25/EU za sklenitev naročila blaga, gradenj in storitev;

| (b) | postopek za podelitev koncesije za gradnje ali storitve, zajet v Direktivi 2014/23/EU; |
| --- | --- |

(b)

postopek za podelitev koncesije za gradnje ali storitve, zajet v Direktivi 2014/23/EU;

| (c) | postopki oddaje naročil, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2009/81/ES, razen če jih države članice izvzamejo na podlagi člena 346 PDEU; |
| --- | --- |

(c)

postopki oddaje naročil, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2009/81/ES, razen če jih države članice izvzamejo na podlagi člena 346 PDEU;

| (d) | postopki za oddajo naročil iz člena 10(4), točka (a), Direktive 2014/23/EU, člena 9(1), točka (a), Direktive 2014/24/EU ali člena 20(1), točka (a), Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(d)

postopki za oddajo naročil iz člena 10(4), točka (a), Direktive 2014/23/EU, člena 9(1), točka (a), Direktive 2014/24/EU ali člena 20(1), točka (a), Direktive 2014/25/EU;

| (4) | „javni naročnik“ v okviru postopkov javnega naročanja pomeni javnega naročnika, kakor je opredeljen v členu 1, točka 17, Direktive 2009/81/ES, členu 6 Direktive 2014/23/EU, členu 2(1), točka 1, Direktive 2014/24/EU in členu 3 Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(4)

„javni naročnik“ v okviru postopkov javnega naročanja pomeni javnega naročnika, kakor je opredeljen v členu 1, točka 17, Direktive 2009/81/ES, členu 6 Direktive 2014/23/EU, členu 2(1), točka 1, Direktive 2014/24/EU in členu 3 Direktive 2014/25/EU;

| (5) | „naročnik“ v okviru postopkov javnega naročanja pomeni naročnika, kakor je opredeljen v členu 1, točka 17, Direktive 2009/81/ES, členu 7 Direktive 2014/23/EU in členu 4 Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(5)

„naročnik“ v okviru postopkov javnega naročanja pomeni naročnika, kakor je opredeljen v členu 1, točka 17, Direktive 2009/81/ES, členu 7 Direktive 2014/23/EU in členu 4 Direktive 2014/25/EU;

| (6) | „večstopenjski postopek“ pomeni postopek javnega naročanja v skladu s členi 28 do 32 Direktive 2014/24/EU in členi 46 do 52 Direktive 2014/25/EU, bodisi kot omejeni postopek, konkurenčni postopek s pogajanji, postopek s pogajanji brez predhodne objave, konkurenčni dialog ali partnerstvo za inovacije ali kot podoben postopek v skladu z Direktivo 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(6)

„večstopenjski postopek“ pomeni postopek javnega naročanja v skladu s členi 28 do 32 Direktive 2014/24/EU in členi 46 do 52 Direktive 2014/25/EU, bodisi kot omejeni postopek, konkurenčni postopek s pogajanji, postopek s pogajanji brez predhodne objave, konkurenčni dialog ali partnerstvo za inovacije ali kot podoben postopek v skladu z Direktivo 2014/23/EU.

Člen 3

Obstoj tuje subvencije

1.   Za namene te uredbe se šteje, da obstaja tuja subvencija, kadar tretja država neposredno ali posredno zagotovi finančni prispevek, ki podjetju, ki opravlja gospodarsko dejavnost na notranjem trgu, prinaša korist in je pravno ali dejansko omejen na eno ali več podjetij ali panog.

2.   Za namene te uredbe finančni prispevek med drugim vključuje:

| (a) | prenos sredstev ali obveznosti, kot so kapitalske injekcije, nepovratna sredstva, posojila, jamstva za posojila, davčne spodbude, poravnavo izgub iz poslovanja, nadomestilo za finančna bremena, ki jih naložijo javni organi, oprostitev dolga, zamenjave terjatev v lastniške deleže ali reprogramiranje dolga; |
| --- | --- |

(a)

prenos sredstev ali obveznosti, kot so kapitalske injekcije, nepovratna sredstva, posojila, jamstva za posojila, davčne spodbude, poravnavo izgub iz poslovanja, nadomestilo za finančna bremena, ki jih naložijo javni organi, oprostitev dolga, zamenjave terjatev v lastniške deleže ali reprogramiranje dolga;

| (b) | odpoved sicer zapadlim prihodkom, kot so oprostitve davkov ali dodelitev posebnih ali izključnih pravic brez ustreznega plačila, ali |
| --- | --- |

(b)

odpoved sicer zapadlim prihodkom, kot so oprostitve davkov ali dodelitev posebnih ali izključnih pravic brez ustreznega plačila, ali

| (c) | dobavo blaga ali storitev oziroma nakup blaga ali storitev. |
| --- | --- |

(c)

dobavo blaga ali storitev oziroma nakup blaga ali storitev.

Finančni prispevek, ki ga zagotovi tretja država, vključuje finančni prispevek, ki ga zagotovijo:

| (a) | centralna država in javni organi na vseh drugih ravneh; |
| --- | --- |

(a)

centralna država in javni organi na vseh drugih ravneh;

| (b) | tuji javni subjekt, katerega dejanja se lahko pripišejo tretji državi, ob upoštevanju elementov, kot so značilnosti subjekta in pravno in gospodarsko okolje, ki prevladuje v državi, v kateri deluje subjekt, vključno z vlogo države v gospodarstvu, ali |
| --- | --- |

(b)

tuji javni subjekt, katerega dejanja se lahko pripišejo tretji državi, ob upoštevanju elementov, kot so značilnosti subjekta in pravno in gospodarsko okolje, ki prevladuje v državi, v kateri deluje subjekt, vključno z vlogo države v gospodarstvu, ali

| (c) | zasebni subjekt, katerega dejanja je mogoče pripisati tretji državi, ob upoštevanju vseh zadevnih okoliščin. |
| --- | --- |

(c)

zasebni subjekt, katerega dejanja je mogoče pripisati tretji državi, ob upoštevanju vseh zadevnih okoliščin.

Člen 4

Izkrivljanja na notranjem trgu

1.   Šteje se, da obstaja izkrivljanje na notranjem trgu, kadar lahko tuja subvencija izboljša konkurenčni položaj podjetja na notranjem trgu in kadar pri tem navedena tuja subvencija dejansko ali potencialno negativno vpliva na konkurenco na notranjem trgu. Izkrivljanje na notranjem trgu se ugotovi na podlagi kazalnikov, ki lahko vključujejo zlasti naslednje:

| (a) | znesek tuje subvencije; |
| --- | --- |

(a)

znesek tuje subvencije;

| (b) | naravo tuje subvencije; |
| --- | --- |

(b)

naravo tuje subvencije;

| (c) | položaj podjetja, tudi njegovo velikost, in razmere na zadevnih trgih ali v zadevnih sektorjih; |
| --- | --- |

(c)

položaj podjetja, tudi njegovo velikost, in razmere na zadevnih trgih ali v zadevnih sektorjih;

| (d) | raven in razvoj gospodarske dejavnosti podjetja na notranjem trgu; |
| --- | --- |

(d)

raven in razvoj gospodarske dejavnosti podjetja na notranjem trgu;

| (e) | namen in pogoje, povezane s tujo subvencijo, ter njeno uporabo na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(e)

namen in pogoje, povezane s tujo subvencijo, ter njeno uporabo na notranjem trgu.

2.   Kadar skupni znesek tuje subvencije podjetju ne presega 4 milijonov EUR v katerem koli zaporednem obdobju treh let, se za to tujo subvencijo šteje, da verjetno ne bo izkrivljala notranjega trga.

3.   Kadar skupni znesek tuje subvencije podjetju ne presega zneska pomoči de minimis, kakor je opredeljen v členu 3(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1407/2013, ki ga dodeli tretja država v katerem koli zaporednem obdobju treh let, se za to tujo subvencijo ne šteje, da izkrivlja notranji trg.

4.   Lahko se šteje, da tuja subvencija ne izkrivlja notranjega trga, če je njen namen povrniti škodo, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki.

Člen 5

Kategorije tujih subvencij, za katere je najverjetneje, da bodo izkrivljale notranji trg

1.   Tuja subvencija najverjetneje izkrivlja notranji trg, kadar spada v katero od naslednjih kategorij:

| (a) | tuja subvencija, dodeljena podjetju v težavah, in sicer podjetju, ki bo v kratkem ali srednjeročnem obdobju brez subvencije verjetno prenehalo poslovati, razen če obstaja načrt prestrukturiranja, ki lahko privede do dolgoročne sposobnosti preživetja tega podjetja in ta načrt vključuje pomemben lastni prispevek podjetja; |
| --- | --- |

(a)

tuja subvencija, dodeljena podjetju v težavah, in sicer podjetju, ki bo v kratkem ali srednjeročnem obdobju brez subvencije verjetno prenehalo poslovati, razen če obstaja načrt prestrukturiranja, ki lahko privede do dolgoročne sposobnosti preživetja tega podjetja in ta načrt vključuje pomemben lastni prispevek podjetja;

| (b) | tuja subvencija v obliki neomejenega poroštva za dolgove ali obveznosti podjetja, in sicer brez vsakršne omejitve glede zneska ali trajanja takega poroštva; |
| --- | --- |

(b)

tuja subvencija v obliki neomejenega poroštva za dolgove ali obveznosti podjetja, in sicer brez vsakršne omejitve glede zneska ali trajanja takega poroštva;

| (c) | ukrep financiranja izvoza, ki ni v skladu s Sporazumom OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih; |
| --- | --- |

(c)

ukrep financiranja izvoza, ki ni v skladu s Sporazumom OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih;

| (d) | tuja subvencija, ki neposredno olajša koncentracijo; |
| --- | --- |

(d)

tuja subvencija, ki neposredno olajša koncentracijo;

| (e) | tuja subvencija, ki podjetju omogoči, da predloži neupravičeno ugodno ponudbo, na podlagi katere bi se podjetju lahko oddalo ustrezno naročilo. |
| --- | --- |

(e)

tuja subvencija, ki podjetju omogoči, da predloži neupravičeno ugodno ponudbo, na podlagi katere bi se podjetju lahko oddalo ustrezno naročilo.

2.   Preiskovano podjetje ima možnost predložiti ustrezne informacije o tem, ali tuja subvencija, ki spada v eno od kategorij iz odstavka 1, v posebnih okoliščinah zadevnega primera ne izkrivlja notranjega trga.

Člen 6

Test tehtanja

1.   Komisija lahko na podlagi prejetih informacij pretehta razmerje med negativnimi učinki tuje subvencije v smislu izkrivljanja na notranjem trgu v skladu s členoma 4 in 5 ter pozitivnimi učinki na razvoj zadevne subvencionirane gospodarske dejavnosti na notranjem trgu ter ob tem upošteva druge pozitivne učinke tuje subvencije, kot so širši pozitivni učinki glede ciljev zadevne politike, zlasti ciljev Unije.

2.   Komisija pri odločanju o naložitvi izravnalnih ukrepov ali sprejetju zavez upošteva oceno na podlagi odstavka 1 ter naravo in raven teh izravnalnih ukrepov ali zavez.

Člen 7

Zaveze in izravnalni ukrepi

1.   Komisija lahko naloži izravnalne ukrepe za odpravo izkrivljanja na notranjem trgu, ki ga povzroči ali biga potencialno povzročila tuja subvencija, razen če je sprejela zaveze, ki jih ponudi preiskovano podjetje na podlagi odstavka 2.

2.   Komisija lahko sprejme zaveze, ki jih ponudi preiskovano podjetje, kadar take zaveze v celoti in učinkovito odpravljajo izkrivljanje na notranjem trgu. Ko Komisija sprejme take zaveze, s sklepom o zavezah v skladu s členom 11(3) določi, da so zavezujoče za preiskovano podjetje. Kadar je to ustrezno, se spremlja, ali podjetje izpolnjuje dogovorjene zaveze.

3.   Zaveze ali izravnalni ukrepi morajo biti sorazmerni ter v celoti in učinkovito odpraviti izkrivljanje, ki ga dejansko povzroči ali bi ga potencialno povzročila tuja subvencija na notranjem trgu.

4.   Zaveze ali izravnalni ukrepi lahko med drugim vključujejo:

| (a) | ponujanje dostopa pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji do infrastrukture – tudi raziskovalnih, proizvodnih ali bistvenih zmogljivosti – ki so bile pridobljene ali podprte s tujimi subvencijami, ki izkrivljajo notranji trg, razen če tak dostop že določa zakonodaja Unije; |
| --- | --- |

(a)

ponujanje dostopa pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji do infrastrukture – tudi raziskovalnih, proizvodnih ali bistvenih zmogljivosti – ki so bile pridobljene ali podprte s tujimi subvencijami, ki izkrivljajo notranji trg, razen če tak dostop že določa zakonodaja Unije;

| (b) | zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu, vključno z začasno omejitvijo gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu, vključno z začasno omejitvijo gospodarske dejavnosti;

| (c) | vzdržanje od določenih naložb; |
| --- | --- |

(c)

vzdržanje od določenih naložb;

| (d) | licenciranje sredstev, pridobljenih ali razvitih s pomočjo tujih subvencij, pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji; |
| --- | --- |

(d)

licenciranje sredstev, pridobljenih ali razvitih s pomočjo tujih subvencij, pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji;

| (e) | objavo rezultatov raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

(e)

objavo rezultatov raziskav in razvoja;

| (f) | odprodajo nekaterih sredstev; |
| --- | --- |

(f)

odprodajo nekaterih sredstev;

| (g) | zahtevo, da podjetja razveljavijo zadevno koncentracijo; |
| --- | --- |

(g)

zahtevo, da podjetja razveljavijo zadevno koncentracijo;

| (h) | vračilo tuje subvencije, vključno z ustrezno obrestno mero, izračunano v skladu z metodo iz Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (20); |
| --- | --- |

(h)

vračilo tuje subvencije, vključno z ustrezno obrestno mero, izračunano v skladu z metodo iz Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (20);

| (i) | zahtevo, da zadevna podjetja prilagodijo svojo strukturo upravljanja. |
| --- | --- |

(i)

zahtevo, da zadevna podjetja prilagodijo svojo strukturo upravljanja.

5.   Kadar je ustrezno, Komisija naloži zahteve glede poročanja in preglednosti, vključno z rednim poročanjem o izvajanju zavez in izravnalnih ukrepov iz odstavka 4.

6.   Kadar preiskovano podjetje predlaga vračilo tuje subvencije, vključno z ustrezno obrestno mero, Komisija sprejme tako vračilo kot zavezo le, kadar lahko ugotovi, da je vračilo pregledno, preverljivo in dejansko, ob upoštevanju tveganja izogibanja.

Člen 8

Informacije o prihodnjih koncentracijah in postopkih javnega naročanja.

Kadar je sorazmerno in potrebno, se lahko od preiskovanega podjetja v sklepih, sprejetih na podlagi členov 11, 25 in 31, zahteva, da v omejenem časovnem obdobju Komisijo obvešča svojem o sodelovanju v koncentracijah ali postopkih javnega naročanja. Ta zahteva ne posega v obveznosti priglasitve na podlagi členov 21 in 29.

POGLAVJE 2

PREGLED PO URADNI DOLŽNOSTI IN SPLOŠNE DOLOČBE ZA PREGLED TUJIH SUBVENCIJ

Člen 9

Pregled tujih subvencij po uradni dolžnosti

1.   Komisija lahko v zvezi z domnevnimi tujimi subvencijami, ki izkrivljajo notranji trg, na lastno pobudo preuči informacije iz katerega koli vira, tudi od držav članic, fizične ali pravne oseba ali združenja.

2.   Pregledi javnih naročil po uradni dolžnosti so omejeni na oddana naročila.

Rezultat teh pregledov ni razveljavitev sklepa o oddaji naročila ali odpoved naročila.

Člen 10

Predhodni pregled

1.   Kadar Komisija meni, da informacije iz člena 9 nakazujejo na možnost, da obstaja tuja subvencija, ki izkrivlja notranji trg, si prizadeva pridobiti vse informacije, za katere meni, da jih potrebuje za predhodno oceno, ali finančni prispevek, ki je predmet pregleda, pomeni tujo subvencijo in ali izkrivlja notranji trg. V ta namen lahko Komisija zlasti:

| (a) | zahteva informacije v skladu s členom 13 in |
| --- | --- |

(a)

zahteva informacije v skladu s členom 13 in

| (b) | izvede inšpekcijske preglede v Uniji in zunaj nje v skladu s členom 14 ali členom 15. |
| --- | --- |

(b)

izvede inšpekcijske preglede v Uniji in zunaj nje v skladu s členom 14 ali členom 15.

2.   Kadar je država članica obvestila Komisijo o predvidenem ali začetem ustreznem nacionalnem postopku, Komisija obvesti to državo članico o začetku predhodnega pregleda. Komisija zlasti o začetku predhodnega pregleda obvesti države članice, ki so Komisiji priglasile nacionalni postopek na podlagi Uredbe (EU) 2019/452. Kadar se začne predhodni pregled v zvezi s postopkom javnega naročanja, Komisija obvesti tudi zadevnega javnega naročnika ali naročnika.

3.   Kadar ima Komisija na podlagi predhodnega pregleda dovolj znakov, da je bila podjetju dodeljena tuja subvencija, ki izkrivlja notranji trg:

| (a) | sprejme sklep o začetku poglobljene preiskave, ki povzema upoštevna dejanska in pravna vprašanja ter vključuje predhodno oceno obstoja tuje subvencije in dejanskega ali potencialnega izkrivljanja na notranjem trgu; |
| --- | --- |

(a)

sprejme sklep o začetku poglobljene preiskave, ki povzema upoštevna dejanska in pravna vprašanja ter vključuje predhodno oceno obstoja tuje subvencije in dejanskega ali potencialnega izkrivljanja na notranjem trgu;

| (b) | obvesti preiskovano podjetje; |
| --- | --- |

(b)

obvesti preiskovano podjetje;

| (c) | obvesti države članice in, kadar se je začela poglobljena preiskava v zvezi s postopkom javnega naročanja, zadevnega javnega naročnika ali naročnika ter |
| --- | --- |

(c)

obvesti države članice in, kadar se je začela poglobljena preiskava v zvezi s postopkom javnega naročanja, zadevnega javnega naročnika ali naročnika ter

| (d) | objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije s pozivom za predložitev pisnih stališč v roku, ki ga določi Komisija. |
| --- | --- |

(d)

objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije s pozivom za predložitev pisnih stališč v roku, ki ga določi Komisija.

4.   Kadar Komisija tekom predhodne ocene ugotovi, da ni zadostnih znakov za začetek poglobljene preiskave, bodisi ker tuja subvencija ne obstaja bodisi ker ni zadostnih znakov dejanskega ali potencialnega izkrivljanja na notranjem trgu, zaključi predhodni pregled, o tem obvesti preiskovano podjetje in države članice, ki so bile obveščene na podlagi odstavka 2, pa tudi zadevnega javnega naročnika ali naročnika, kadar je bil predhodni pregled začet v zvezi s postopkom javnega naročanja.

Člen 11

Poglobljena preiskava

1.   Komisija med poglobljeno preiskavo nadalje oceni tujo subvencijo, ki je bila prepoznana v sklepu o začetku poglobljene preiskave, in si prizadeva pridobiti vse informacije, za katere meni, da so potrebne v skladu s členi 13, 14 in 15.

2.   Kadar Komisija na podlagi členov 4 do 6 ugotovi, da tuja subvencija izkrivlja notranji trg, lahko sprejme izvedbeni akt v obliki sklepa o uvedbi izravnalnih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: sklep o izravnalnih ukrepih). Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

3.   Kadar Komisija na podlagi členov 4 do 6 ugotovi, da tuja subvencija izkrivlja notranji trg, in preiskovano podjetje ponudi zaveze, ki so po njenem mnenju ustrezne in zadostne za popolno in dejansko odpravo izkrivljanja, lahko sprejme izvedbeni akt v obliki sklepa, da te zaveze postanejo zavezujoče za podjetje (v nadaljnjem besedilu: sklep o zavezah). Sklep, s katerim se sprejme vračilo tuje subvencije v skladu s členom 7(6), se šteje za sklep o zavezah. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

4.   Komisija sprejme izvedbeni akt v obliki sklepa o nenasprotovanju (v nadaljnjem besedilu: sklep o nenasprotovanju), kadar ugotovi, da:

| (a) | predhodna ocena, kot je navedena v njenem sklepu o začetku poglobljene preiskave, ni potrjena, ali |
| --- | --- |

(a)

predhodna ocena, kot je navedena v njenem sklepu o začetku poglobljene preiskave, ni potrjena, ali

| (b) | da v smislu člena 6 pozitivni učinki odtehtajo izkrivljanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(b)

da v smislu člena 6 pozitivni učinki odtehtajo izkrivljanje notranjega trga.

Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

5.   Komisija si v največji možni meri prizadeva, da sprejme sklep v roku 18 mesecev od začetka poglobljene preiskave.

Člen 12

Začasni ukrepi

1.   Za ohranitev konkurence na notranjem trgu in preprečitev nepopravljive škode lahko Komisija sprejme izvedbeni akt v obliki sklepa o odreditvi začasnih ukrepov, kadar

| (a) | obstaja dovolj znakov, da finančni prispevek pomeni tujo subvencijo in izkrivlja notranji trg, ter |
| --- | --- |

(a)

obstaja dovolj znakov, da finančni prispevek pomeni tujo subvencijo in izkrivlja notranji trg, ter

| (b) | obstaja tveganje resne in nepopravljive škode za konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(b)

obstaja tveganje resne in nepopravljive škode za konkurenco na notranjem trgu.

Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

2.   Začasni ukrepi so lahko sestavljeni zlasti, vendar ne izključno, iz ukrepov iz člena 7(4), točke (a), (c) in (d). Začasni ukrepi v zvezi s postopki javnega naročanja ne smejo biti sprejeti.

3.   Začasni ukrepi se uporabljajo bodisi za določeno časovno obdobje, ki se lahko podaljša, če je to potrebno in ustrezno, ali do sprejetja končne odločitve.

Člen 13

Zahteve za informacije

1.   Komisija lahko za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene s to uredbo, zahteva informacije v skladu s tem členom.

2.   Komisija lahko od preiskovanega podjetja zahteva, da predloži vse potrebne informacije, tudi informacije o svoji ponudbi v postopku javnega naročanja.

3.   Komisija lahko take informacije zahteva tudi od drugih podjetij ali podjetniških združenj, tudi informacije o njihovih ponudbah v postopkih javnega naročanja, pri tem pa ustrezno upošteva načelo sorazmernosti.

4.   Zahteva za informacije na podlagi odstavkov 2 ali 3 mora vsebovati:

| (a) | navedbo pravne podlage in namena, opredelitev, katere informacije se zahtevajo, in ustrezen rok, v katerem je treba zagotoviti informacije; |
| --- | --- |

(a)

navedbo pravne podlage in namena, opredelitev, katere informacije se zahtevajo, in ustrezen rok, v katerem je treba zagotoviti informacije;

| (b) | izjavo, da se lahko v primeru, da so dane netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije, naložijo globe ali periodične denarne kazni iz člena 17; |
| --- | --- |

(b)

izjavo, da se lahko v primeru, da so dane netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije, naložijo globe ali periodične denarne kazni iz člena 17;

| (c) | izjavo, da lahko Komisija na podlagi člena 16 v primeru nezadostnega sodelovanja sprejme sklep na podlagi njej razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(c)

izjavo, da lahko Komisija na podlagi člena 16 v primeru nezadostnega sodelovanja sprejme sklep na podlagi njej razpoložljivih dejstev.

5.   Države članice Komisiji na njeno zahtevo zagotovijo vse potrebne informacije za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene s to uredbo. Smiselno se uporablja odstavek 4, točka (a).

6.   Komisija lahko tudi od tretje države zahteva, da zagotovi vse potrebne informacije. Smiselno se uporablja odstavek 4, točki (a) in (c).

7.   Komisija lahko opravi razgovor s fizično ali pravno osebo, ki privoli v razgovor, da bi zbrala informacije o predmetu preiskave. Kadar razgovor ni opravljen v prostorih Komisije ali po telefonu ali prek drugih elektronskih sredstev, Komisija pred razgovorom:

| (a) | obvesti državo članico, na ozemlju katere bo opravljen razgovor, ali |
| --- | --- |

(a)

obvesti državo članico, na ozemlju katere bo opravljen razgovor, ali

| (b) | pridobi soglasje tretje države, na ozemlju katere bo opravljen razgovor. |
| --- | --- |

(b)

pridobi soglasje tretje države, na ozemlju katere bo opravljen razgovor.

Člen 14

Inšpekcijski pregledi v Uniji

1.   Komisija lahko za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene s to uredbo, izvede vse potrebne inšpekcijske preglede podjetij in podjetniških združenj.

2.   Kadar Komisija opravi tak inšpekcijski pregled, so uradniki, ki jih Komisija pooblasti za izvedbo inšpekcijskega pregleda, pooblaščeni, da:

| (a) | vstopijo v vse prostore, na zemljišče in v prevozna sredstva podjetij ali podjetniških združenj; |
| --- | --- |

(a)

vstopijo v vse prostore, na zemljišče in v prevozna sredstva podjetij ali podjetniških združenj;

| (b) | pregledajo poslovne knjige in drugo poslovno dokumentacijo, ne glede na vrsto nosilca, na katerem so shranjeni, dostopajo do vseh informacij, ki so dostopne preiskovanemu subjektu, ter vzamejo ali zaprosijo za kopije ali izvlečke iz teh poslovnih knjig ali dokumentacije; |
| --- | --- |

(b)

pregledajo poslovne knjige in drugo poslovno dokumentacijo, ne glede na vrsto nosilca, na katerem so shranjeni, dostopajo do vseh informacij, ki so dostopne preiskovanemu subjektu, ter vzamejo ali zaprosijo za kopije ali izvlečke iz teh poslovnih knjig ali dokumentacije;

| (c) | zaprosijo katerega koli predstavnika ali uslužbenca podjetja ali podjetniškega združenja za pojasnilo dejstev ali dokumentov, ki se nanašajo na predmet in namen inšpekcijskega pregleda, in odgovore zabeležijo; |
| --- | --- |

(c)

zaprosijo katerega koli predstavnika ali uslužbenca podjetja ali podjetniškega združenja za pojasnilo dejstev ali dokumentov, ki se nanašajo na predmet in namen inšpekcijskega pregleda, in odgovore zabeležijo;

| (d) | zapečatijo vse poslovne prostore ter poslovne knjige ali dokumentacijo za čas trajanja inšpekcijskega pregleda in v obsegu, potrebnem za njegovo izvedbo. |
| --- | --- |

(d)

zapečatijo vse poslovne prostore ter poslovne knjige ali dokumentacijo za čas trajanja inšpekcijskega pregleda in v obsegu, potrebnem za njegovo izvedbo.

3.   Podjetje ali podjetniško združenje dovoli inšpekcijske preglede, ki jih s sklepom odredi Komisija. Uradniki in drugi spremljevalci, ki jih Komisija pooblasti za izvajanje inšpekcijskega pregleda, izvajajo svoja pooblastila ob predložitvi sklepa Komisije, ki:

| (a) | določa predmet in namen inšpekcijskega pregleda; |
| --- | --- |

(a)

določa predmet in namen inšpekcijskega pregleda;

| (b) | vsebuje izjavo, da lahko Komisija na podlagi člena 16 v primeru nezadostnega sodelovanja sprejme sklep na podlagi njej razpoložljivih dejstev; |
| --- | --- |

(b)

vsebuje izjavo, da lahko Komisija na podlagi člena 16 v primeru nezadostnega sodelovanja sprejme sklep na podlagi njej razpoložljivih dejstev;

| (c) | navaja možnost naložitve glob ali periodičnih denarnih kazni iz člena 17 in |
| --- | --- |

(c)

navaja možnost naložitve glob ali periodičnih denarnih kazni iz člena 17 in

| (d) | opozarja na pravico, da se sklep predloži v nadzor Sodišču na podlagi člena 263 PDEU. |
| --- | --- |

(d)

opozarja na pravico, da se sklep predloži v nadzor Sodišču na podlagi člena 263 PDEU.

4.   Komisija pravočasno pred inšpekcijskim pregledom o njem ter o datumu njegovega začetka obvesti državo članico, na ozemlju katere se bo izvajal.

5.   Uradniki in druge osebe, ki jih pooblasti ali imenuje država članica, na ozemlju katere se bo izvajal inšpekcijski pregled, na zahtevo države članice ali Komisije dejavno pomagajo uradnikom in drugim spremljevalcem, ki jih pooblasti Komisija. Za to so jim dodeljena pooblastila, ki so določena v odstavku 2.

6.   Kadar uradniki ali drugi spremljevalci, ki jih pooblasti Komisija, ugotovijo, da podjetje ali podjetniško združenje nasprotuje inšpekcijskemu pregledu v smislu tega člena, jim država članica, na ozemlju katere se inšpekcijski pregled opravlja, nudi potrebno pomoč in, kadar je to potrebno, zahteva tudi pomoč policije ali enakovrednega izvršilnega organa, da jim omogoči izvedbo inšpekcijskega pregleda. Če je za pomoč iz tega odstavka po nacionalnih pravilih treba pridobiti dovoljenje pravosodnega organa, se za tako dovoljenje zaprosi. Za tako dovoljenje se lahko zaprosi tudi kot previdnostni ukrep.

7.   Država članica na zahtevo Komisije na svojem ozemlju izvede kateri koli inšpekcijski pregled ali drug ukrep za ugotavljanje dejstev na podlagi svojega nacionalnega prava, da ugotovi, ali obstaja tuja subvencija, ki izkrivlja notranji trg.

Člen 15

Inšpekcijski pregledi zunaj Unije

Komisija lahko za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene s to uredbo, opravlja inšpekcijske preglede na ozemlju tretje države, če je bila vlada te tretje države uradno obveščena in inšpekcijskemu pregledu ne nasprotuje. Komisija lahko zaprosi tudi podjetje ali podjetniško združenje za soglasje k inšpekcijskemu pregledu. Smiselno se uporablja člen 14(1), (2) in (3), točki (a) in (b).

Člen 16

Nesodelovanje

1.   Komisija lahko sprejme sklep na podlagi člena 10, člena 11, člena 25(3), točka (c), ali člena 31(2) na podlagi razpoložljivih dejstev, kadar preiskovano podjetje ali tretja država, ki je dodelila tujo subvencijo:

| (a) | v odgovoru na zahtevo za informacije na podlagi člena 13 predloži nepopolne, netočne ali zavajajoče informacije; |
| --- | --- |

(a)

v odgovoru na zahtevo za informacije na podlagi člena 13 predloži nepopolne, netočne ali zavajajoče informacije;

| (b) | zahtevanih informacij ne predloži v roku, ki ga določi Komisija; |
| --- | --- |

(b)

zahtevanih informacij ne predloži v roku, ki ga določi Komisija;

| (c) | Komisiji ne dovoli inšpekcijskega pregleda, odrejenega na podlagi člena 14 ali člena 15, v Uniji ali zunaj nje ali |
| --- | --- |

(c)

Komisiji ne dovoli inšpekcijskega pregleda, odrejenega na podlagi člena 14 ali člena 15, v Uniji ali zunaj nje ali

| (d) | na drug način ovira predhodni pregled ali poglobljeno preiskavo. |
| --- | --- |

(d)

na drug način ovira predhodni pregled ali poglobljeno preiskavo.

2.   Kadar podjetje ali podjetniško združenje, država članica ali tretja država Komisiji predloži netočne ali zavajajoče informacije, se te informacije ne upoštevajo.

3.   Kadar podjetje, vključno z javnim podjetjem, ki je pod neposrednim ali posrednim nadzorom države, ne zagotovi potrebnih informacij za ugotovitev, ali mu finančni prispevek prinaša korist, se lahko šteje, da je to podjetje prejelo tako korist.

4.   Pri uporabi razpoložljivih dejstev je lahko izid postopka za podjetje manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovalo.

Člen 17

Globe in periodične denarne kazni

1.   Komisija lahko s sklepom naloži globe ali periodične denarne kazni, kadar podjetje ali podjetniško združenje namerno ali iz malomarnosti:

| (a) | predloži nepopolne, netočne ali zavajajoče informacije v odgovor na zahtevo za informacije, dano na podlagi člena 13, ali jih ne predloži v določenem roku; |
| --- | --- |

(a)

predloži nepopolne, netočne ali zavajajoče informacije v odgovor na zahtevo za informacije, dano na podlagi člena 13, ali jih ne predloži v določenem roku;

| (b) | med inšpekcijskimi pregledi iz člena 14 predloži zahtevane poslovne knjige ali drugo poslovno dokumentacijo v nepopolni obliki; |
| --- | --- |

(b)

med inšpekcijskimi pregledi iz člena 14 predloži zahtevane poslovne knjige ali drugo poslovno dokumentacijo v nepopolni obliki;

| (c) | v odgovoru na vprašanje, postavljeno v skladu s členom 14(2), točka (c):






  (i) | da netočen ali zavajajoč odgovor, |
| --- | --- | --- |

(c)

v odgovoru na vprašanje, postavljeno v skladu s členom 14(2), točka (c):

(i)

da netočen ali zavajajoč odgovor,

| (ii) | v roku, ki ga določi Komisija, ne popravi netočnega, nepopolnega ali zavajajočega odgovora uslužbenca ali |
| --- | --- |

(ii)

v roku, ki ga določi Komisija, ne popravi netočnega, nepopolnega ali zavajajočega odgovora uslužbenca ali

| (iii) | ne da ali noče dati popolnega odgovora o dejstvih, ki se nanašajo na predmet in namen inšpekcijskega pregleda, ki je bil odrejen s sklepom, sprejetim na podlagi člena 14(3); |
| --- | --- |

(iii)

ne da ali noče dati popolnega odgovora o dejstvih, ki se nanašajo na predmet in namen inšpekcijskega pregleda, ki je bil odrejen s sklepom, sprejetim na podlagi člena 14(3);

| (d) | noče privoliti v preglede, odrejene na podlagi člena 14, ali ima nameščene poškodovane pečate v skladu s členom 14(2), točka (d), ali |
| --- | --- |

(d)

noče privoliti v preglede, odrejene na podlagi člena 14, ali ima nameščene poškodovane pečate v skladu s členom 14(2), točka (d), ali

| (e) | ne izpolnjuje pogojev za dostop do dosjeja ali pogojev razkritja, ki jih naloži Komisija na podlagi člena 42(4). |
| --- | --- |

(e)

ne izpolnjuje pogojev za dostop do dosjeja ali pogojev razkritja, ki jih naloži Komisija na podlagi člena 42(4).

2.   Globe, naložene na podlagi odstavka 1, ne presegajo 1 % skupnega prometa zadevnega podjetja ali podjetniškega združenja v predhodnem poslovnem letu.

3.   Periodične denarne kazni, naložene na podlagi odstavka 1, ne presegajo 5 % povprečnega dnevnega skupnega prometa zadevnega podjetja ali podjetniškega združenja v predhodnem poslovnem letu za vsak delovni dan zamude od datuma, določenega v sklepu, do datuma, ko predloži popolne in točne informacije, ki jih zahteva Komisija, ali dovoli inšpekcijski pregled.

4.   Pred sprejetjem kakršnega koli sklepa v skladu z odstavkom 1, točka (a), Komisija določi končni dvotedenski rok za prejem manjkajočih informacij od podjetja ali združenja podjetij.

5.   Kadar podjetje ne ravna v skladu s sklepom o zavezah na podlagi člena 11(3), sklepom o odreditvi začasnih ukrepov na podlagi člena 12 ali sklepom o izravnalnih ukrepih na podlagi člena 11(2), lahko Komisija s sklepom naloži:

| (a) | globe, ki ne presegajo 10 % skupnega prometa zadevnega podjetja v predhodnem poslovnem letu ali |
| --- | --- |

(a)

globe, ki ne presegajo 10 % skupnega prometa zadevnega podjetja v predhodnem poslovnem letu ali

| (b) | periodične denarne kazni, ki ne presegajo 5 % povprečnega dnevnega skupnega prometa zadevnega podjetja v predhodnem poslovnem letu za vsak dan neizpolnjevanja obveznosti od dneva sprejetja sklepa Komisije o naložitvi takih denarnih kazni, dokler Komisija ne ugotovi, da zadevno podjetje ravna v skladu s sklepom. |
| --- | --- |

(b)

periodične denarne kazni, ki ne presegajo 5 % povprečnega dnevnega skupnega prometa zadevnega podjetja v predhodnem poslovnem letu za vsak dan neizpolnjevanja obveznosti od dneva sprejetja sklepa Komisije o naložitvi takih denarnih kazni, dokler Komisija ne ugotovi, da zadevno podjetje ravna v skladu s sklepom.

Komisija lahko naloži take globe ali periodične denarne kazni tudi, kadar podjetje ne ravna skladno s sklepom, sprejetim na podlagi člena 11, 25 ali 31, ki podjetje obvezuje, da Komisijo obvesti o svojem prihodnjem sodelovanju v koncentracijah ali postopkih javnega naročanja na podlagi člena 8.

6.   Pri določanju zneska globe ali periodične denarne kazni Komisija upošteva naravo, težo in trajanje kršitve, ob ustreznem upoštevanju načel sorazmernosti in primernosti.

7.   Kadar zadevno podjetje ali podjetniško združenje izpolni obveznost, katere spoštovanje naj bi se doseglo s periodično denarno kaznijo, lahko Komisija zniža dokončni znesek periodične denarne kazni glede na prvotni sklep o naložitvi periodičnih denarnih kazni.

Člen 18

Preklic

1.   Komisija lahko prekliče sklep, sprejet na podlagi člena 11(2), (3) ali (4), člena 25(3) in člena 31(1), (2) ali (3) ter sprejme nov izvedbeni akt v obliki sklepa, v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | podjetje, na katerega je bil naslovljen prvotni sklep, ravna v nasprotju s svojimi zavezami ali naloženimi izravnalnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(a)

podjetje, na katerega je bil naslovljen prvotni sklep, ravna v nasprotju s svojimi zavezami ali naloženimi izravnalnimi ukrepi;

| (b) | prvotni sklep je temeljil na nepopolnih, netočnih ali zavajajočih informacijah; |
| --- | --- |

(b)

prvotni sklep je temeljil na nepopolnih, netočnih ali zavajajočih informacijah;

| (c) | zaveze ali izravnalni ukrepi niso učinkoviti. |
| --- | --- |

(c)

zaveze ali izravnalni ukrepi niso učinkoviti.

Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

2.   Preklic in sprejetje novega sklepa Komisije na podlagi odstavka 1 ne vpliva na odločitev javnega naročnika ali naročnika o oddaji javnega naročila. Prav tako ne vplivajo na naročilo, ki je že bilo sklenjeno na podlagi take odločitve o oddaji.

POGLAVJE 3

KONCENTRACIJE

Člen 19

Izkrivljanja na notranjem trgu, ki jih povzročijo tuje subvencije pri koncentracijah

Pri ocenjevanju, ali tuja subvencija pri koncentraciji izkrivlja notranji trg v smislu člena 4 ali 5, se ta ocena omeji na zadevno koncentracijo. V oceni se upoštevajo samo tuje subvencije, dodeljene v treh letih pred sklenitvijo pogodbe, objavo javne ponudbe ali prevzemom kontrolnega deleža.

Člen 20

Koncentracije in pragovi za njihovo priglasitev

1.   Za namene te uredbe se šteje, da koncentracija nastane, kadar je trajna sprememba nadzora posledica katerega koli od naslednjih:

| (a) | združitve dveh ali več predhodno neodvisnih podjetij ali delov podjetij, |
| --- | --- |

(a)

združitve dveh ali več predhodno neodvisnih podjetij ali delov podjetij,

| (b) | prevzema neposrednega ali posrednega nadzora nad enim ali več drugimi podjetji ali njihovimi deli s strani ene ali več oseb, ki že nadzorujejo vsaj eno podjetje, ali s strani enega ali več podjetij, bodisi z nakupom vrednostnih papirjev ali premoženja bodisi s pogodbo ali kakor koli drugače. |
| --- | --- |

(b)

prevzema neposrednega ali posrednega nadzora nad enim ali več drugimi podjetji ali njihovimi deli s strani ene ali več oseb, ki že nadzorujejo vsaj eno podjetje, ali s strani enega ali več podjetij, bodisi z nakupom vrednostnih papirjev ali premoženja bodisi s pogodbo ali kakor koli drugače.

2.   Ustanovitev skupnega podjetja, ki trajno opravlja vse funkcije samostojnega gospodarskega subjekta, predstavlja koncentracijo v smislu odstavka 1.

3.   Za namene te uredbe se šteje, da pri koncentraciji nastane koncentracija, ki jo je treba priglasiti, kadar:

| (a) | ima vsaj eno od podjetij, ki se združujejo, prevzeto podjetje ali skupno podjetje sedež v Uniji in ustvari skupni promet v Uniji v višini vsaj 500 milijonov EUR ter |
| --- | --- |

(a)

ima vsaj eno od podjetij, ki se združujejo, prevzeto podjetje ali skupno podjetje sedež v Uniji in ustvari skupni promet v Uniji v višini vsaj 500 milijonov EUR ter

| (b) | so naslednja podjetja, v treh letih pred sklenitvijo pogodbe, objavo javne ponudbe ali prevzemom kontrolnega deleža, skupaj prejela finančne prispevke iz tretjih držav v višini več kot 50 milijonov EUR:






  (i) | v primeru prevzema, pridobitelj ali pridobitelji in prevzeto podjetje; |
| --- | --- | --- |

(b)

so naslednja podjetja, v treh letih pred sklenitvijo pogodbe, objavo javne ponudbe ali prevzemom kontrolnega deleža, skupaj prejela finančne prispevke iz tretjih držav v višini več kot 50 milijonov EUR:

(i)

v primeru prevzema, pridobitelj ali pridobitelji in prevzeto podjetje;

| (ii) | v primeru združitve, podjetja, ki se združujejo; |
| --- | --- |

(ii)

v primeru združitve, podjetja, ki se združujejo;

| (iii) | v primeru skupnega podjetja, podjetja, ki ustanavljajo skupno podjetje, in skupno podjetje. |
| --- | --- |

(iii)

v primeru skupnega podjetja, podjetja, ki ustanavljajo skupno podjetje, in skupno podjetje.

4.   Šteje se, da do koncentracije ne pride, kadar:

| (a) | imajo kreditne ali druge finančne institucije ali zavarovalniške družbe, katerih običajne dejavnosti vključujejo transakcije in trgovanje z vrednostnimi papirji za svoj račun ali za račun drugih, začasno v lasti vrednostne papirje, ki so jih pridobile v podjetju zaradi nadaljnje prodaje, pod pogojem, da ne uveljavljajo glasovalnih pravic, ki izhajajo iz teh vrednostnih papirjev, zato da bi vplivale na konkurenčno ravnanje tega podjetja, ali pod pogojem, da uveljavljajo take glasovalne pravice samo zato, da bi pripravile prodajo celotnega ali dela tega podjetja ali njegovega premoženja ali prodajo navedenih vrednostnih papirjev, in da se vsaka taka prodaja izvede v enem letu od datuma prevzema; |
| --- | --- |

(a)

imajo kreditne ali druge finančne institucije ali zavarovalniške družbe, katerih običajne dejavnosti vključujejo transakcije in trgovanje z vrednostnimi papirji za svoj račun ali za račun drugih, začasno v lasti vrednostne papirje, ki so jih pridobile v podjetju zaradi nadaljnje prodaje, pod pogojem, da ne uveljavljajo glasovalnih pravic, ki izhajajo iz teh vrednostnih papirjev, zato da bi vplivale na konkurenčno ravnanje tega podjetja, ali pod pogojem, da uveljavljajo take glasovalne pravice samo zato, da bi pripravile prodajo celotnega ali dela tega podjetja ali njegovega premoženja ali prodajo navedenih vrednostnih papirjev, in da se vsaka taka prodaja izvede v enem letu od datuma prevzema;

| (b) | nadzor pridobi nosilec funkcije v skladu s pravom države članice, ki se nanaša na likvidacijo, stečaj, plačilno nesposobnost, prenehanje plačevanja, delno poravnavo ali podobne postopke; |
| --- | --- |

(b)

nadzor pridobi nosilec funkcije v skladu s pravom države članice, ki se nanaša na likvidacijo, stečaj, plačilno nesposobnost, prenehanje plačevanja, delno poravnavo ali podobne postopke;

| (c) | dejavnosti iz odstavka 1, točka (b), izvajajo finančna holding podjetja, kakor je opredeljeno v členu 2, točka 15, Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21), pod pogojem, da se glasovalne pravice glede holdinga, zlasti pri imenovanju članov poslovodnih ali nadzornih organov podjetij, v katerih imajo holdinge, uveljavljajo samo za ohranitev celotne vrednosti teh naložb in ne z namenom neposrednega ali posrednega vplivanja na konkurenčno vedenje teh podjetij. |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti iz odstavka 1, točka (b), izvajajo finančna holding podjetja, kakor je opredeljeno v členu 2, točka 15, Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21), pod pogojem, da se glasovalne pravice glede holdinga, zlasti pri imenovanju članov poslovodnih ali nadzornih organov podjetij, v katerih imajo holdinge, uveljavljajo samo za ohranitev celotne vrednosti teh naložb in ne z namenom neposrednega ali posrednega vplivanja na konkurenčno vedenje teh podjetij.

Obdobje enega leta iz prvega pododstavka, točka (a), lahko Komisija podaljša na zahtevo, kadar lahko zadevne institucije ali družbe izkažejo, da prodaje ni bilo mogoče realno izpeljati v predpisanem obdobju.

5.   Nadzor pomeni pravice, pogodbe ali katera koli druga sredstva, ki bodisi ločeno bodisi skupno in ob upoštevanju dejanskih ali pravnih okoliščin omogočajo izvajanje odločilnega vpliva na podjetje, zlasti prek:

| (a) | lastništva ali pravice do uporabe celotnega ali dela premoženja podjetja; |
| --- | --- |

(a)

lastništva ali pravice do uporabe celotnega ali dela premoženja podjetja;

| (b) | pravic ali pogodb, ki omogočajo odločilen vpliv na sestavo, glasovanje ali odločitve organov podjetja. |
| --- | --- |

(b)

pravic ali pogodb, ki omogočajo odločilen vpliv na sestavo, glasovanje ali odločitve organov podjetja.

6.   Nadzor pridobijo osebe ali podjetja, ki:

| (a) | imajo pravice ali so upravičeni do njih na podlagi zadevnih pogodb ali |
| --- | --- |

(a)

imajo pravice ali so upravičeni do njih na podlagi zadevnih pogodb ali

| (b) | lahko kljub temu, da nimajo takih pravic ali niso upravičeni do njih na podlagi takih pogodb, uveljavljajo pravice, ki izhajajo iz njih. |
| --- | --- |

(b)

lahko kljub temu, da nimajo takih pravic ali niso upravičeni do njih na podlagi takih pogodb, uveljavljajo pravice, ki izhajajo iz njih.

Člen 21

Predhodna priglasitev koncentracij

1.   Koncentracije, ki jih je treba priglasiti, se Komisiji priglasijo pred njihovo izvedbo in po sklenitvi pogodbe, objavi javne ponudbe ali prevzemom kontrolnega deleža.

2.   Zadevna podjetja lahko priglasijo predlagano koncentracijo tudi, ko Komisiji v dobri veri dokažejo, da nameravajo skleniti pogodbo, ali, v primeru javne ponudbe, kadar so javno objavila svojo namero za tako ponudbo, pod pogojem, da bi načrtovana pogodba ali ponudba privedla do koncentracije, ki jo je treba priglasiti na podlagi odstavka 1.

3.   Koncentracijo, ki nastane z združitvijo v smislu člena 20(1), točka (a), ali s prevzemom skupnega nadzora v smislu člena 20(1), točka (b), skupno priglasijo osebe, udeležene v združitvi, oziroma tiste, ki pridobijo skupni nadzor. V vseh drugih primerih priglasitev opravi oseba ali podjetje, ki pridobi nadzor nad celotnim podjetjem ali njegovim delom ali več podjetji ali njihovimi deli.

4.   Kadar zadevna podjetja ne izpolnijo svoje obveznosti priglasitve, lahko Komisija v skladu s to uredbo pregleda koncentracijo, ki jo je treba priglasiti, tako da zahteva priglasitev navedene koncentracije. V tem primeru Komisija ni vezana na roke iz člena 24(1) in (4).

5.   Komisija lahko zahteva predhodno priglasitev katere koli koncentracije, ki ni koncentracija, ki jo je treba priglasiti, v smislu člena 20, kadar koli pred njeno izvedbo, kadar sumi, da so bile zadevnim podjetjem v treh letih pred koncentracijo dodeljene tuje subvencije. Taka koncentracija se za namene te uredbe šteje za koncentracijo, ki jo je treba priglasiti.

Člen 22

Izračun prometa

1.   Skupni promet obsega zneske, ki so jih zadevna podjetja ustvarila v predhodnem poslovnem letu s prodajo proizvodov in opravljanjem storitev iz njihovega rednega poslovanja, zmanjšane za prodajne rabate in davek na dodano vrednost ter druge davke, neposredno povezane s prometom. Skupni promet zadevnega podjetja ne vključuje prodaje proizvodov ali opravljanja storitev med katerimi koli podjetji iz odstavka 4.

Promet v Uniji zajema proizvode in storitve, prodane podjetjem ali potrošnikom oziroma opravljene zanje v Uniji.

2.   Kadar koncentracija nastane s prevzemom delov enega ali več podjetij, ne glede na to, ali so ti deli pravne osebe ali ne, se z odstopanjem od odstavka 1 na strani prodajalca ali prodajalcev upošteva le promet, povezan z deli, ki so predmet koncentracije.

Vendar se dve ali več transakcij v smislu prvega pododstavka tega odstavka, ki se v obdobju dveh let izvedejo med istimi osebami ali podjetji, štejejo kot ena sama koncentracija, ki nastane na dan zadnje transakcije.

3.   Namesto prometa se uporablja naslednje:

| (a) | za kreditne institucije in druge finančne institucije vsota naslednjih postavk prihodkov, kakor so opredeljene v Direktivi Sveta 86/635/EGS (22), kadar je ustrezno, po odbitku davka na dodano vrednost in drugih davkov, neposredno povezanih s temi postavkami:






  (i) | prihodki od obresti in podobni prihodki; |
| --- | --- | --- |

(a)

za kreditne institucije in druge finančne institucije vsota naslednjih postavk prihodkov, kakor so opredeljene v Direktivi Sveta 86/635/EGS (22), kadar je ustrezno, po odbitku davka na dodano vrednost in drugih davkov, neposredno povezanih s temi postavkami:

(i)

prihodki od obresti in podobni prihodki;

| (ii) | prihodki od vrednostnih papirjev:






  — | prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivimi donosi; |
| --- | --- | --- |

(ii)

prihodki od vrednostnih papirjev:

—

prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivimi donosi;

| — | prihodki od deležev v kapitalu; |
| --- | --- |

—

prihodki od deležev v kapitalu;

| — | prihodki od delnic v povezanih družbah; |
| --- | --- |

—

prihodki od delnic v povezanih družbah;

| (iii) | prihodki od provizij; |
| --- | --- |

(iii)

prihodki od provizij;

| (iv) | čisti dobiček iz finančnega poslovanja; |
| --- | --- |

(iv)

čisti dobiček iz finančnega poslovanja;

| (v) | drugi poslovni prihodki; |
| --- | --- |

(v)

drugi poslovni prihodki;

| (b) | za zavarovalnice vrednost obračunanih bruto premij, ki obsegajo vse prihodke in terjatve, izhajajoče iz zavarovalnih pogodb, ki jih izdajo zavarovalnice ali so za njihov račun, vključno z izplačanimi premijami pozavarovanja, zmanjšanimi za davke in davkom podobne prispevke ali dajatve, ki so zaračunane glede na vrednost posameznih premij ali glede na vse premije skupaj; |
| --- | --- |

(b)

za zavarovalnice vrednost obračunanih bruto premij, ki obsegajo vse prihodke in terjatve, izhajajoče iz zavarovalnih pogodb, ki jih izdajo zavarovalnice ali so za njihov račun, vključno z izplačanimi premijami pozavarovanja, zmanjšanimi za davke in davkom podobne prispevke ali dajatve, ki so zaračunane glede na vrednost posameznih premij ali glede na vse premije skupaj;

Za namene točke (a) za kreditno institucijo ali finančno institucijo promet v Uniji zajema postavke prihodkov, kakor so opredeljene v navedeni točki, ki jih prejme podružnica ali oddelek te institucije s sedežem v Uniji.

Za namen točke (b) za zavarovalnice, promet v Uniji zajema bruto premije, prejete od rezidentov Unije.

4.   Brez poseganja v odstavek 2 se skupni promet zadevnega podjetja izračuna tako, da se sešteje promet:

| (a) | zadevnega podjetja; |
| --- | --- |

(a)

zadevnega podjetja;

| (b) | podjetij, v katerih ima zadevno podjetje neposredno ali posredno:






  (i) | v lasti več kot polovico kapitala ali poslovnega premoženja, |
| --- | --- | --- |

(b)

podjetij, v katerih ima zadevno podjetje neposredno ali posredno:

(i)

v lasti več kot polovico kapitala ali poslovnega premoženja,

| (ii) | pooblastila za izvrševanje več kot polovice glasovalnih pravic, |
| --- | --- |

(ii)

pooblastila za izvrševanje več kot polovice glasovalnih pravic,

| (iii) | pooblastilo za imenovanje več kot polovice članov nadzornega sveta, upravnega odbora ali teles, ki v skladu z zakonom zastopajo navedena podjetja, |
| --- | --- |

(iii)

pooblastilo za imenovanje več kot polovice članov nadzornega sveta, upravnega odbora ali teles, ki v skladu z zakonom zastopajo navedena podjetja,

| (iv) | pravico upravljati posle teh podjetij; |
| --- | --- |

(iv)

pravico upravljati posle teh podjetij;

| (c) | podjetij, ki imajo v zadevnem podjetju katero koli pravico ali pooblastilo iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

podjetij, ki imajo v zadevnem podjetju katero koli pravico ali pooblastilo iz točke (b);

| (d) | podjetij, v katerih ima podjetje iz točke (c) katero koli pravico ali pooblastilo iz točke (b); |
| --- | --- |

(d)

podjetij, v katerih ima podjetje iz točke (c) katero koli pravico ali pooblastilo iz točke (b);

| (e) | podjetij, v katerih imata dve ali več podjetij iz točk (a) do (d) skupaj katero koli pravico ali pooblastilo iz točke (b). |
| --- | --- |

(e)

podjetij, v katerih imata dve ali več podjetij iz točk (a) do (d) skupaj katero koli pravico ali pooblastilo iz točke (b).

5.   Kadar imajo zadevna podjetja skupaj pravice ali pooblastila iz odstavka 4, točka (b), se pri izračunu skupnega prometa zadevnih podjetij:

| (a) | upošteva promet, ki izhaja iz prodaje proizvodov in opravljanja storitev med skupnim podjetjem in katerimi koli tretjimi podjetji, pri čemer se ta promet enakomerno porazdeli med zadevna podjetja; |
| --- | --- |

(a)

upošteva promet, ki izhaja iz prodaje proizvodov in opravljanja storitev med skupnim podjetjem in katerimi koli tretjimi podjetji, pri čemer se ta promet enakomerno porazdeli med zadevna podjetja;

| (b) | ne upošteva promet, ki je posledica prodaje proizvodov ali opravljanja storitev med skupnim podjetjem in katerim koli od zadevnih podjetij ali katerim koli drugim podjetjem, povezanim z enim od navedenih podjetij, kakor je določeno v odstavku 4, točke (b) do (e). |
| --- | --- |

(b)

ne upošteva promet, ki je posledica prodaje proizvodov ali opravljanja storitev med skupnim podjetjem in katerim koli od zadevnih podjetij ali katerim koli drugim podjetjem, povezanim z enim od navedenih podjetij, kakor je določeno v odstavku 4, točke (b) do (e).

Člen 23

Seštevanje finančnih prispevkov

Skupni finančni prispevek zadevnemu podjetju se izračuna tako, da se seštejejo zadevni finančni prispevki, ki so jih tretje države zagotovile vsem podjetjem iz člena 22(2) in člena 22(4), točke (a) do (e).

Člen 24

Zadržanje koncentracij in roki

1.   Koncentracija, ki jo je treba priglasiti, se ne izvede pred njeno priglasitvijo.

Poleg tega:

| (a) | kadar Komisija prejme popolno priglasitev, se koncentracija ne izvede v obdobju 25 delovnih dni po njenem prejemu. |
| --- | --- |

(a)

kadar Komisija prejme popolno priglasitev, se koncentracija ne izvede v obdobju 25 delovnih dni po njenem prejemu.

| (b) | kadar Komisija začne poglobljeno preiskavo najpozneje 25 delovnih dni po prejemu popolne priglasitve, se koncentracija ne izvede v obdobju 90 delovnih dni od začetka poglobljene preiskave. To obdobje se podaljša za 15 delovnih dni, kadar zadevna podjetja ponudijo zaveze na podlagi člena 7 z namenom odprave izkrivljanja na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(b)

kadar Komisija začne poglobljeno preiskavo najpozneje 25 delovnih dni po prejemu popolne priglasitve, se koncentracija ne izvede v obdobju 90 delovnih dni od začetka poglobljene preiskave. To obdobje se podaljša za 15 delovnih dni, kadar zadevna podjetja ponudijo zaveze na podlagi člena 7 z namenom odprave izkrivljanja na notranjem trgu.

| (c) | kadar je Komisija sprejela sklep na podlagi člena 25(3), točka (a) ali (b), se koncentracija lahko izvede zatem. |
| --- | --- |

(c)

kadar je Komisija sprejela sklep na podlagi člena 25(3), točka (a) ali (b), se koncentracija lahko izvede zatem.

Obdobje iz točk (a) in (b) se začne na delovni dan po prejemu popolne priglasitve ali po sprejetju ustreznega sklepa Komisije.

2.   Odstavek 1 ne preprečuje izvedbe javne ponudbe ali niza transakcij vrednostnih papirjev, vključno s tistimi, ki so zamenljivi za druge vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na trgu, kakršen je borza, s čimer se od različnih prodajalcev pridobi nadzor, če:

| (a) | se koncentracija brez odlašanja priglasi Komisiji na podlagi člena 21 in |
| --- | --- |

(a)

se koncentracija brez odlašanja priglasi Komisiji na podlagi člena 21 in

| (b) | pridobitelj ne uveljavlja glasovalnih pravic, ki izhajajo iz zadevnih vrednostnih papirjev, ali pa to naredi le zato, da bi ohranil polno vrednost teh naložb na podlagi odstopanja, ki ga Komisija odobri na podlagi odstavka 3 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

pridobitelj ne uveljavlja glasovalnih pravic, ki izhajajo iz zadevnih vrednostnih papirjev, ali pa to naredi le zato, da bi ohranil polno vrednost teh naložb na podlagi odstopanja, ki ga Komisija odobri na podlagi odstavka 3 tega člena.

3.   Komisija lahko na zahtevo odobri odstopanje od obveznosti iz odstavkov 1 in 2. V zahtevi za odobritev odstopanja se navedejo razlogi za tako zahtevo. Komisija pri odločanju o zahtevi upošteva zlasti učinke zadržanja na eno ali več podjetij, udeleženih v koncentraciji, ali na tretjo osebo in tveganje izkrivljanja na notranjem trgu, ki ga predstavlja koncentracija. Tako odstopanje se lahko odobri pod določenimi pogoji in obveznostmi, da se prepreči izkrivljanje na notranjem trgu. Za odstopanje se lahko zaprosi in je lahko odobreno kadar koli, bodisi pred priglasitvijo bodisi po transakciji.

4.   Roki iz odstavka 1, točka (b), tega člena se podaljšajo, če zadevna podjetja vložijo zahtevo v ta namen najpozneje v 15 delovnih dneh po začetku poglobljene preiskave na podlagi člena 10. Zadevna podjetja lahko vložijo samo eno tako zahtevo.

Komisija lahko v dogovoru z zadevnimi podjetji kadar koli po začetku poglobljene preiskave podaljša roke iz odstavka 1, točka (b), tega člena.

Skupno trajanje vsakega podaljšanega roka ali rokov na podlagi tega odstavka ne presega 20 delovnih dni.

5.   Komisija lahko roke iz odstavka 1 izjemoma začasno prekine, kadar podjetja ne zagotovijo popolnih informacij, ki jih je zahtevala na podlagi člena 13, ali zavrnejo inšpekcijski pregled, odrejen s sklepom na podlagi člena 14.

6.   Komisija lahko sprejme sklep na podlagi člena 25(3), pri čemer je ne zavezujejo roki iz odstavkov 1 in 4 tega člena, kadar:

| (a) | ugotovi, da je bila koncentracija izvedena v nasprotju z zavezami, povezanimi s sklepom, sprejetim na podlagi člena 25(3), točka (a), ali |
| --- | --- |

(a)

ugotovi, da je bila koncentracija izvedena v nasprotju z zavezami, povezanimi s sklepom, sprejetim na podlagi člena 25(3), točka (a), ali

| (b) | se sklep prekliče na podlagi člena 25(1). |
| --- | --- |

(b)

se sklep prekliče na podlagi člena 25(1).

7.   Vsaka transakcija, izvedena v nasprotju z odstavkom 1, se šteje za veljavno šele po sprejetju sklepa na podlagi člena 25(3).

8.   Ta člen nima učinka na veljavnost transakcij z vrednostnimi papirji, vključno s tistimi, ki so zamenljivi za druge vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na trgu, kakršen je borza, razen če sta kupec in prodajalec vedela ali bi morala vedeti, da je bila transakcija izvedena v nasprotju z odstavkom 1.

Člen 25

Postopkovna pravila, ki se uporabljajo za predhodni pregled in poglobljeno preiskavo priglašenih koncentracij

1.   Za priglašene koncentracije se uporabljajo člen 10, člen 11(1), (3) in (4), členi 12 do 16 in člen 18.

2.   Komisija lahko poglobljeno preiskavo na podlagi člena 10(3) začne najpozneje v 25 delovnih dneh po prejemu popolne priglasitve.

3.   Po poglobljeni preiskavi Komisija sprejme izvedbeni akt v obliki enega od naslednjih sklepov:

| (a) | sklep o zavezah na podlagi člena 11(3); |
| --- | --- |

(a)

sklep o zavezah na podlagi člena 11(3);

| (b) | sklep o nenasprotovanju na podlagi člena 11(4) ali |
| --- | --- |

(b)

sklep o nenasprotovanju na podlagi člena 11(4) ali

| (c) | sklep o prepovedi koncentracije, kadar Komisija ugotovi, da tuja subvencija izkrivlja notranji trg na podlagi členov 4 do 6. |
| --- | --- |

(c)

sklep o prepovedi koncentracije, kadar Komisija ugotovi, da tuja subvencija izkrivlja notranji trg na podlagi členov 4 do 6.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

4.   Sklepi na podlagi odstavka 3 se sprejmejo v 90 delovnih dneh po začetku poglobljene preiskave, ob upoštevanju podaljšanj na podlagi člena 24(1), točka (b), in odstavkov 4 in 5. Če Komisija ne sprejme sklepa v tem roku, se zadevnim podjetjem dovoli izvedba koncentracije.

5.   Komisija v vsaki zahtevi za informacije, naslovljeni na podjetje, določi, ali bodo roki na podlagi člena 24(5) začasno prekinjeni, v primeru da podjetje ne bo predložilo popolnih informacij v določenem roku.

6.   Kadar Komisija ugotovi, da je bila koncentracija, ki jo je treba priglasiti na podlagi člena 21(1) ali je bila priglašena na zahtevo Komisije na podlagi člena 21(5), že izvedena in da tuje subvencije pri tej koncentraciji izkrivljajo notranji trg na podlagi členov 4, 5 in 6, lahko sprejme enega od naslednjih ukrepov:

| (a) | od zadevnih podjetij zahteva razveljavitev koncentracije, zlasti z razveljavitvijo združitve ali prodajo vseh pridobljenih deležev ali premoženja, tako da se ponovno vzpostavi stanje, ki je obstajalo pred izvedbo koncentracije; ali, kadar navedene ponovne vzpostavitve stanja ni mogoče doseči z razveljavitvijo koncentracije, kateri koli drug primeren ukrep, da bi bilo kolikor je mogoče vzpostavljeno tako stanje; |
| --- | --- |

(a)

od zadevnih podjetij zahteva razveljavitev koncentracije, zlasti z razveljavitvijo združitve ali prodajo vseh pridobljenih deležev ali premoženja, tako da se ponovno vzpostavi stanje, ki je obstajalo pred izvedbo koncentracije; ali, kadar navedene ponovne vzpostavitve stanja ni mogoče doseči z razveljavitvijo koncentracije, kateri koli drug primeren ukrep, da bi bilo kolikor je mogoče vzpostavljeno tako stanje;

| (b) | odredi kateri koli drug primeren ukrep za zagotovitev, da zadevna podjetja razveljavijo koncentracijo ali sprejmejo druge ukrepe za vzpostavitev prejšnjega stanja, kakor je zahtevano v njenem sklepu. |
| --- | --- |

(b)

odredi kateri koli drug primeren ukrep za zagotovitev, da zadevna podjetja razveljavijo koncentracijo ali sprejmejo druge ukrepe za vzpostavitev prejšnjega stanja, kakor je zahtevano v njenem sklepu.

Komisija lahko ukrepe iz točk (a) in (b) tega odstavka naloži bodisi s sklepom na podlagi odstavka 3, točka (c), tega člena bodisi z ločenim sklepom.

Komisija lahko z izvedbenim aktom v obliki sklepa sprejme kateri koli ukrep iz točke (a) ali (b) tega odstavka, kadar ugotovi, da je bila koncentracija izvedena v nasprotju s sklepom, sprejetim na podlagi odstavka 3, točka (a), tega člena, v katerem je ugotovljeno, da bi v odsotnosti zavez koncentracija izpolnjevala merilo iz odstavka 3, točka (c), tega člena.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

7.   Komisija lahko sprejme tudi izvedbeni akt v obliki sklepa o odreditvi začasnih ukrepov iz člena 12, kadar:

| (a) | se koncentracija izvede v nasprotju s členom 21; |
| --- | --- |

(a)

se koncentracija izvede v nasprotju s členom 21;

| (b) | se koncentracija izvede v nasprotju s sklepom o zavezah na podlagi odstavka 3, točka (a), tega člena. |
| --- | --- |

(b)

se koncentracija izvede v nasprotju s sklepom o zavezah na podlagi odstavka 3, točka (a), tega člena.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

Člen 26

Globe in periodične denarne kazni, ki se uporabljajo za koncentracije

1.   Komisija lahko naloži globe ali periodične denarne kazni, kot je določeno v členu 17.

2.   Komisija lahko zadevnim podjetjem s sklepom naloži tudi globe, ki ne presegajo 1 % njihovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu, kadar tem podjetjem v priglasitvi na podlagi člena 21 ali njeni dopolnitvi namerno ali iz malomarnosti zagotovijo netočne ali zavajajoče informacije.

3.   Komisija lahko zadevnim podjetjem s sklepom naloži tudi globe, ki ne presegajo 10 % njihovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu, kadar ta podjetja namerno ali iz malomarnosti:

| (a) | ne priglasijo koncentracije, ki jo je treba priglasiti v skladu s členom 21, pred njeno izvedbo, razen če za to dobijo izrecno odobritev v skladu s členom 24; |
| --- | --- |

(a)

ne priglasijo koncentracije, ki jo je treba priglasiti v skladu s členom 21, pred njeno izvedbo, razen če za to dobijo izrecno odobritev v skladu s členom 24;

| (b) | izvedejo priglašeno koncentracijo v nasprotju s členom 24; |
| --- | --- |

(b)

izvedejo priglašeno koncentracijo v nasprotju s členom 24;

| (c) | izvedejo priglašeno koncentracijo, ki je bila prepovedana v skladu s členom 25(3), točka (c); |
| --- | --- |

(c)

izvedejo priglašeno koncentracijo, ki je bila prepovedana v skladu s členom 25(3), točka (c);

| (d) | zaobidejo ali poskušajo zaobiti zahteve glede priglasitve iz člena 39(1). |
| --- | --- |

(d)

zaobidejo ali poskušajo zaobiti zahteve glede priglasitve iz člena 39(1).

POGLAVJE 4

POSTOPKI JAVNEGA NAROČANJA

Člen 27

Tuje subvencije, ki izkrivljajo notranji trg v okviru postopkov javnega naročanja

Tuje subvencije, ki povzročajo ali bi lahko povzročile izkrivljanje v postopku javnega naročanja, se razumejo kot tuje subvencije, ki gospodarskemu subjektu omogočajo predložitev neupravičeno ugodne ponudbe za zadevne gradnje, blago ali storitve. Ocena na podlagi člena 4, ali gre za izkrivljanje na notranjem trgu in ali je ponudba za zadevne gradnje, blago ali storitve neupravičeno ugodna, se omeji na zadevni postopek javnega naročanja. Pri oceni se upoštevajo samo tuje subvencije, dodeljene v treh letih pred priglasitvijo.

Člen 28

Pragovi za priglasitev v postopkih javnega naročanja

1.   Za namene te uredbe se šteje, da je treba priglasiti tuji finančni prispevek v postopku javnega naročanja, kadar:

| (a) | je ocenjena vrednost tega javnega naročila ali okvirnega sporazuma brez DDV, izračunana v skladu z določbami iz člena 8 Direktive 2014/23/EU, člena 5 Direktive 2014/24/EU in člena 16 Direktive 2014/25/EU, ali specifičnega javnega naročila v okviru dinamičnega nabavnega sistema enaka ali večja od 250 milijonov EUR ter |
| --- | --- |

(a)

je ocenjena vrednost tega javnega naročila ali okvirnega sporazuma brez DDV, izračunana v skladu z določbami iz člena 8 Direktive 2014/23/EU, člena 5 Direktive 2014/24/EU in člena 16 Direktive 2014/25/EU, ali specifičnega javnega naročila v okviru dinamičnega nabavnega sistema enaka ali večja od 250 milijonov EUR ter

| (b) | je gospodarskemu subjektu, vključno z njegovimi hčerinskimi družbami brez poslovne samostojnosti, njegovimi holding družbami ter, kadar je ustrezno, njegovimi glavnimi podizvajalci in dobavitelji, ki so udeleženi v istem razpisu v postopku javnega naročanja, v treh letih pred priglasitvijo oziroma, če je ustrezno, posodobljeno priglasitvijo tretja država dodelila skupne finančne prispevke v vrednosti, ki je enaka ali večja od 4 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

je gospodarskemu subjektu, vključno z njegovimi hčerinskimi družbami brez poslovne samostojnosti, njegovimi holding družbami ter, kadar je ustrezno, njegovimi glavnimi podizvajalci in dobavitelji, ki so udeleženi v istem razpisu v postopku javnega naročanja, v treh letih pred priglasitvijo oziroma, če je ustrezno, posodobljeno priglasitvijo tretja država dodelila skupne finančne prispevke v vrednosti, ki je enaka ali večja od 4 milijonov EUR.

2.   Kadar se javni naročnik ali naročnik odloči, da bo javno naročilo razdelil na sklope, se šteje, da je treba tuji finančni prispevek v postopku javnega naročanja priglasiti, kadar ocenjena vrednost javnega naročila brez DDV preseže prag iz odstavka 1, točka (a), ter je vrednost sklopa ali skupna vrednost vseh sklopov, na katere se prijavi ponudnik, enaka ali večja od 125 milijonov EUR, vrednost tujega finančnega prispevka pa je enaka ali večja od praga iz odstavka 1, točka (b).

3.   Postopki za oddajo naročil, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2009/81/ES, ne spadajo v to poglavje.

4.   Postopki za oddajo naročil, določeni v členu 32(2), točka (c), Direktive 2014/24/EU in členu 50, točka (d), Direktive 2014/25/EU, so zajeti v določbah poglavja 2 te uredbe in so izključeni iz uporabe poglavja 4 te uredbe.

5.   Z odstopanjem od člena 29(1), kadar lahko v skladu s členom 31(4) Direktive 2014/23/EU, členom 32(2), točka (b), Direktive 2014/24/EU in členom 50, točka (c), Direktive 2014/25/EU gradnje, blago ali storitve zagotovi le določen gospodarski subjekt in je ocenjena vrednost naročila enaka ali večja od vrednosti iz odstavka 1, točka (a), tega člena, gospodarski subjekti, ki predložijo ponudbo ali prijavo za sodelovanje, obvestijo Komisijo o vseh tujih finančnih prispevkih, če je pogoj iz odstavka 1, točka (b), tega člena, izpolnjen. Brez poseganja v možnost uvedbe pregleda na podlagi poglavja 2 te uredbe se predložitev takih informacij ne šteje za priglasitev in ne more biti predmet preiskav na podlagi tega poglavja.

6.   Javni naročnik ali naročnik v obvestilu o naročilu ali, kadar se postopek izvede brez predhodne objave, v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, da za gospodarske subjekte velja obveznost priglasitve, kakor je določena v členu 29. Vendar odsotnost take izjave ne vpliva na uporabo te uredbe za naročila, ki spadajo v njeno področje uporabe.

Člen 29

Predhodna priglasitev ali izjava o tujih finančnih prispevkih v okviru postopkov javnega naročanja

1.   Kadar so pogoji za priglasitev finančnih prispevkov v skladu s členom 28(1) in (2) izpolnjeni, gospodarski subjekti, ki sodelujejo v postopku javnega naročanja, obvestijo javnega naročnika ali naročnika o vseh tujih finančnih prispevkih, kakor so opredeljeni v členu 28(1), točka (b). V vseh ostalih primerih gospodarski subjekti v izjavi navedejo vse prejete tuje finančne prispevke in potrdijo, da teh prejetih tujih finančnih prispevkov ni treba priglasiti v skladu s členom 28(1), točka (b). V odprtem postopku je treba priglasitev ali izjavo predložiti samo enkrat, skupaj s ponudbo. V večstopenjskem postopku je treba priglasitev ali izjavo predložiti dvakrat, najprej s prijavo za sodelovanje in nato kot posodobljeno priglasitev ali posodobljeno izjavo, skupaj s predloženo ponudbo ali končno ponudbo.

2.   Ko je priglasitev ali izjava predložena, jo javni naročnik ali naročnik brez odlašanja posreduje Komisiji.

3.   Kadar v prijavi za sodelovanje ali ponudbi manjka priglasitev ali izjava, lahko javni naročnik ali naročnik od zadevnih gospodarskih subjektov zahteva, da zadevni dokument predložijo v desetih delovnih dneh. Ponudbe ali prijave za sodelovanje gospodarskih subjektov, za katere veljajo obveznosti na podlagi tega člena in jim nazadnje ni priložena uradna priglasitev ali izjava, predložena v skladu z odstavkom 1, kljub zahtevi javnega naročnika ali naročnika v skladu s tem odstavkom, javni naročnik ali naročnik razglasi za nepravilne in jih zavrne. Javni naročnik ali naročnik o tej zavrnitvi obvesti Komisijo.

4.   Komisija brez nepotrebnega odlašanja preuči vsebino prejete priglasitve. Kadar ugotovi, da je priglasitev nepopolna, sporoči svoje ugotovitve javnemu naročniku ali naročniku in zadevnemu gospodarskemu subjektu ter od gospodarskega subjekta zahteva, da vsebino dopolni v desetih delovnih dneh. Kadar priglasitev, priložena ponudbi ali prijavi za sodelovanje, kljub zahtevi Komisije v skladu s tem odstavkom ostane nepopolna, Komisija sprejme sklep, s katerim odloči, da je navedena ponudba nepravilna. V tem sklepu Komisija od javnega naročnika ali naročnika tudi zahteva, da sprejme sklep o zavrnitvi take nepravilne ponudbe ali prijave za sodelovanje.

5.   Obveznost priglasitve tujih finančnih prispevkov na podlagi tega člena se uporablja za gospodarske subjekte, skupine gospodarskih subjektov iz člena 26(2) Direktive 2014/23/EU, člena 19(2) Direktive 2014/24/EU in člena 37(2) Direktive 2014/25/EU ter za glavne podizvajalce in glavne dobavitelje, znane ob predložitvi popolne priglasitve ali izjave ali popolne posodobljene priglasitve ali izjave. Za namene te uredbe se podizvajalec ali dobavitelj šteje za glavnega, kadar njegovo sodelovanje zagotavlja ključne elemente izvajanja naročila, in v vsakem primeru, kadar ekonomski delež njegovega prispevka presega 20 % vrednosti predložene ponudbe.

6.   V imenu skupin gospodarskih subjektov, glavnih podizvajalcev in glavnih dobaviteljev glavni izvajalec v smislu direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU ali glavni koncesionar v smislu Direktive 2014/23/EU zagotovi predložitev priglasitve ali izjave. Za namene člena 33 je glavni izvajalec ali glavni koncesionar odgovoren le za verodostojnost podatkov, povezanih z lastnimi tujimi finančnimi prispevki.

7.   Kadar javni naročnik ali naročnik, ki pregleduje ponudbe kljub predloženi izjavi sumi, da obstajajo tuje subvencije, o teh sumih brez odlašanja obvesti Komisijo. Brez poseganja v pooblastila javnih naročnikov ali naročnikov iz direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU, da preučijo, ali je ponudba neobičajno nizka, javni naročnik ali naročnik ne izvede ocene, ali je ponudba neobičajno nizka, kadar bi se takšna ocena začela le na podlagi sumov o možnem obstoju tujih subvencij. Kadar Komisija ugotovi, da ne obstaja neupravičeno ugodna ponudba v smislu te uredbe, o tem obvesti zadevnega javnega naročnika ali naročnika iz te uredbe. Druge pravne ali fizične osebe lahko Komisiji sporočijo vse informacije v zvezi s tujimi subvencijami, ki izkrivljajo notranji trg, in kakršne koli sume, da je bila mogoče dana lažna izjava.

8.   Brez poseganja v možnost, da Komisija začne postopek po uradni dolžnosti, lahko Komisija, kadar sumi, da je gospodarski subjekt tri leta pred oddajo ponudbe ali prijave za sodelovanje v postopku javnega naročanja imel korist od tuje subvencije, pred oddajo naročila zahteva priglasitev tujih finančnih prispevkov, ki so jih temu gospodarskemu subjektu zagotovile tretje države v katerem koli postopku javnega naročanja, ki ga ni treba priglasiti na podlagi člena 28(1) ali spada na področje uporabe člena 30(4). Če je Komisija zahtevala priglasitev takega finančnega prispevka, se finančni prispevek šteje za tuji finančni prispevek, ki ga je treba priglasiti v okviru postopka javnega naročanja, in zanj veljajo določbe poglavja 4.

Člen 30

Postopkovna pravila, ki se uporabljajo za predhodni pregled in poglobljeno preiskavo priglašenih finančnih prispevkov v postopkih javnega naročanja

1.   Za priglašene finančne prispevke v postopku javnega naročanja se uporabljajo člen 10, člen 11(1), (3) in (4), členi 13, 14, 15, 16, 18 in 23.

2.   Komisija opravi predhodni pregled najpozneje 20 delovnih dni po prejemu popolne priglasitve. Komisija lahko v ustrezno utemeljenih primerih ta rok enkrat podaljša za deset delovnih dni.

3.   Komisija se o tem, ali bo začela poglobljeno preiskavo, odloči v roku za dokončanje predhodnega pregleda, ter o tem brez odlašanja obvesti zadevni gospodarski subjekt in javnega naročnika ali naročnika.

4.   Kadar Komisija zaključi predhodni pregled brez sprejetja sklepa in prejme nove informacije, na podlagi katerih sumi, da je predložena priglasitev ali izjava nepopolna, ali kadar takšna priglasitev ali izjava ni bila posredovana Komisiji, lahko zahteva dodatne informacije v skladu s členom 29(4). Komisija lahko na podlagi teh novih informacij ponovno začne predhodni pregled. Kadar se predhodni pregled začne na podlagi tega poglavja in brez poseganja v možnost začetka predhodnega pregleda na podlagi poglavja 2, če je potrebno, je izhodišče za določitev trajanja predhodnega pregleda prejetje nove priglasitve ali izjave Komisije.

5.   Komisija lahko sklep o zaključku poglobljene preiskave sprejme najpozneje 110 delovnih dni po prejemu popolne priglasitve. To obdobje se lahko po posvetovanju z javnim naročnikom ali naročnikom enkrat podaljša za 20 delovnih dni v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih, vključno s preiskavami iz odstavka 6 ali v primerih iz člena 16(1), točki (a) in (b).

6.   Z odstopanjem od odstavka 2, kadar je postopek javnega naročanja večstopenjski, Komisija pregleda popolno priglasitev, predloženo s prijavo za sodelovanje, v 20 delovnih dneh od prejetja te priglasitve, ne da bi zaključila predhodni pregled ali sprejela odločitev o začetku poglobljene preiskave. Po izteku roka 20 delovnih dni se predhodni pregled začasno prekine do predložitve končne ponudbe ali ponudbe v primeru omejenega postopka. Ko je ponudba ali končna ponudba, ki vsebuje popolno posodobljeno priglasitev, predložena, se predhodni pregled nadaljuje in Komisija ima na voljo 20 delovnih dni, da ga dokonča, pri čemer upošteva vse dodatne informacije. Komisija sprejme sklep, s katerim se zaključi katera koli nadaljnja poglobljena preiskava v 90 delovnih dneh od predložitve dopolnjene posodobljene priglasitve.

Člen 31

Sklepi Komisije

1.   Kadar Komisija po poglobljeni preiskavi ugotovi, da ima gospodarski subjekt koristi od tuje subvencije, ki izkrivlja notranji trg na podlagi členov 4, 5 in 6, in kadar zadevni gospodarski subjekt ponudi zaveze, ki v celoti in učinkovito odpravljajo izkrivljanje na notranjem trgu, sprejme izvedbeni akt v obliki sklepa o zavezah na podlagi člena 11(3). Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

2.   Kadar zadevni gospodarski subjekt ne ponudi zavez ali kadar Komisija meni, da zaveze iz odstavka 1 niso niti ustrezne niti zadostne za popolno in učinkovito odpravo izkrivljanja, Komisija sprejme izvedbeni akt v obliki sklepa o prepovedi oddaje naročila zadevnemu gospodarskemu subjektu (v nadaljnjem besedilu: sklep o prepovedi oddaje naročila). Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2). Na podlagi te odločitve javni naročnik ali naročnik zavrne ponudbo.

3.   Kadar Komisija po poglobljeni preiskavi ugotovi, da gospodarski subjekt nima koristi od tuje subvencije, ki izkrivlja notranji trg, sprejme izvedbeni akt na podlagi člena 11(4). Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

4.   Ocena iz člena 6 ne povzroči spremembe ponudbe ali končne ponudbe, ki jo predloži gospodarski subjekt, ki ni združljiva s pravom Unije.

Člen 32

Ocene v postopkih javnega naročanja, ki vključujejo priglasitev, in zadržanje oddaje naročila

1.   Med predhodnim pregledom in poglobljeno preiskavo se lahko nadaljujejo vsi postopkovni koraki v postopku javnega naročanja, razen oddaje naročila.

2.   Če se Komisija odloči začeti poglobljeno preiskavo na podlagi člena 30(3), se naročilo ne odda gospodarskemu subjektu, ki predloži priglasitev na podlagi člena 29, dokler Komisija ne sprejme sklepa na podlagi člena 31(3) ali preden se iztečejo roki iz člena 30(5) ali (6). Če Komisija v ustreznem roku ne sprejme sklepa, se lahko naročilo odda kateremu koli gospodarskemu subjektu, vključno s tistim gospodarskim subjektom, ki je opravil priglasitev.

3.   Kadar javni naročnik ali naročnik ugotovi, da je ekonomsko najugodnejšo ponudbo predložil gospodarski subjekt, ki je predložil izjavo v smislu člena 29, in kadar Komisija ni začela pregleda v skladu s členi 29(8), 30(3) ali 30(4), se lahko naročilo dodeli gospodarskemu subjektu, ki je predložil takšno ponudbo, preden Komisija sprejme kateri koli sklep iz člena 31 ali preden se iztečejo roki iz členov 30(2), 30(5) ali 30(6) ali preden Komisija sprejme kateri koli sklep iz člena 31 v zvezi z drugimi ponudbami, o katerih poteka preiskava.

4.   Kadar Komisija sprejme sklep v skladu s členom 31(2) v zvezi s ponudbo, ki jo je javni naročnik ali naročnik prepoznal kot ekonomsko najugodnejšo ponudbo, se lahko naročilo odda gospodarskemu subjektu, ki ni predmet sklepa na podlagi člena 31(2) in ki je predložil naslednjo najboljšo ponudbo.

5.   Kadar Komisija sprejme sklep v skladu s členom 31(1) ali (3), se naročilo lahko odda kateremu koli gospodarskemu subjektu, ki je predložil ekonomsko najugodnejšo ponudbo, vključno z gospodarskim subjektom, ki je opravil priglasitev na podlagi člena 29.

6.   Javni naročnik ali naročnik brez nepotrebnega odlašanja obvesti Komisijo o vsaki odločitvi v zvezi z razveljavitvijo postopka javnega naročanja, zavrnitvijo ponudbe ali prijave za sodelovanje s strani zadevnega gospodarskega subjekta, predložitvijo nove ponudbe s strani zadevnega gospodarskega subjekta ali oddajo naročila.

7.   Pri vseh gospodarskih subjektih, udeleženih v postopku javnega naročanja, se upoštevajo načela, ki urejajo postopke javnega naročanja, vključno z načeli sorazmernosti, nediskriminacije, enake obravnave, preglednosti in konkurenčnosti. Preiskava tujih subvencij na podlagi te uredbe ne povzroči, da bi javni naročnik ali naročnik zadevne gospodarske subjekte obravnaval na način, ki bi bil v nasprotju s temi načeli. Okoljske, socialne in delovne zahteve se uporabljajo za gospodarske subjekte v skladu z direktivami 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU ali drugim pravom Unije.

8.   Roki iz tega poglavja začnejo teči na delovni dan po prejemu priglasitve oziroma po sprejetju ustreznega sklepa Komisije.

Člen 33

Globe in periodične denarne kazni, ki se uporabljajo za finančne prispevke v okviru postopkov javnega naročanja

1.   Komisija lahko naloži globe ali periodične denarne kazni, kakor je določeno v členu 17.

2.   Komisija lahko zadevnim gospodarskim subjektom s sklepom naloži tudi globe, ki ne presegajo 1 % njihovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu, kadar ti gospodarski subjekti namerno ali iz malomarnosti zagotovijo napačne ali zavajajoče informacije v priglasitvi ali izjavi na podlagi člena 29 ali v njeni dopolnitvi.

3.   Komisija lahko zadevnim gospodarskim subjektom s sklepom naloži globe, ki ne presegajo 10 % njihovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu, kadar ti gospodarski subjekti namerno ali iz malomarnosti:

| (a) | med postopkom javnega naročanja ne priglasijo tujih finančnih prispevkov v skladu s členom 29; |
| --- | --- |

(a)

med postopkom javnega naročanja ne priglasijo tujih finančnih prispevkov v skladu s členom 29;

| (b) | se izogibajo ali se poskušajo izogniti zahtevam glede priglasitve iz člena 39(1). |
| --- | --- |

(b)

se izogibajo ali se poskušajo izogniti zahtevam glede priglasitve iz člena 39(1).

POGLAVJE 5

SKUPNE POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 34

Razmerje med postopki

1.   Finančni prispevek, priglašen v okviru koncentracije iz člena 21 ali v okviru javnega naročila iz člena 29, je lahko relevanten in se na podlagi te uredbe oceni v zvezi z drugo gospodarsko dejavnostjo.

2.   Finančni prispevek, ocenjen v okviru postopka po uradni dolžnosti v zvezi s posebno gospodarsko dejavnostjo iz člena 10 ali člena 11, je lahko relevanten in se na podlagi te uredbe oceni v zvezi z drugo gospodarsko dejavnostjo.

Člen 35

Sporočanje informacij

1.   Kadar država članica meni, da morda obstaja tuja subvencija, ki bi lahko izkrivljala notranji trg, te informacije posreduje Komisiji. Komisija se lahko na podlagi teh informacij odloči, da začne predhodni pregled na podlagi člena 10 ali zahteva priglasitev na podlagi člena 21(5) ali člena 29(8).

2.   Fizična ali pravna oseba ali združenje lahko Komisiji sporoči vse informacije, ki jih ima o tujih subvencijah, ki bi lahko izkrivljale notranji trg. Komisija se lahko na podlagi teh informacij odloči, da začne predhodni pregled na podlagi člena 10 ali zahteva priglasitev na podlagi člena 21(5) ali člena 29(8).

3.   Komisija državam članicam in zadevnim javnim naročnikom ali naročnikom v namenski elektronski zbirki podatkov omogoči dostop do nezaupnih različic vseh sklepov, sprejetih na podlagi te uredbe.

Člen 36

Preiskava trga

1.   Kadar Komisiji razpoložljive informacije podpirajo utemeljen sum, da bi lahko tuje subvencije v posameznem sektorju, za posamezno vrsto gospodarske dejavnosti ali na podlagi posameznega subvencijskega instrumenta izkrivljale notranji trg, lahko Komisija opravi preiskavo trga v zvezi s posameznim sektorjem, posamezno vrsto gospodarske dejavnosti ali uporabo zadevnega subvencijskega instrumenta. Komisija lahko med to preiskavo trga od zadevnih podjetij ali podjetniških združenj zahteva, da zagotovijo potrebne informacije, in lahko opravi potrebne inšpekcijske preglede. Komisija lahko tudi od zadevnih držav članic ali tretje države zahteva, da zagotovijo informacije.

2.   Komisija, kadar je ustrezno, objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave trga v posameznih sektorjih, za posamezne vrste gospodarske dejavnosti ali za posamezne subvencijske instrumente ter pozove k predložitvi pripomb.

3.   Komisija lahko informacije, pridobljene s takimi preiskavami trga, uporabi v okviru postopkov iz te uredbe.

4.   Za preiskave trga se uporabljajo členi 13, 14, 15 in 17.

Člen 37

Dialog s tretjimi državami

1.   Kadar Komisija po preiskavi trga na podlagi člena 36 sumi obstoj ponavljajočih se tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, ali kadar so v več izvršilnih ukrepih na podlagi te uredbe prepoznane tuje subvencije, ki izkrivljajo notranji trg, dodeljene s strani iste tretje države, lahko začne dialog z zadevno tretjo državo, da bi preučili možnosti za pridobitev odprave ali spremembe tovrstnih subvencij ter tako odpravili njihove izkrivljajoče učinke na notranji trg. Komisija o vsaki relevantni spremembi obvesti Evropski parlament in Svet.

2.   Ta dialog s tretjo državo Komisiji ne preprečuje ukrepanja na podlagi te uredbe. V okviru tega dialoga se ne obravnavajo posamezni ukrepi, sprejeti na podlagi te uredbe.

Člen 38

Zastaralni roki

1.   Pooblastila Komisije na podlagi členov 10 in 11 so omejena z zastaralnim rokom 10 let, ki začne teči na dan dodelitve tuje subvencije podjetju. Vsak ukrep v zvezi s tujo subvencijo, ki ga Komisija sprejme na podlagi člena 10, 13, 14 ali 15, pretrga zastaralni rok. Po vsakem pretrganju zastaralnega roka 10 let začne ta teči znova.

2.   Za pooblastila Komisije za nalaganje glob ali periodičnih denarnih kazni na podlagi členov 17, 26 in 33 velja zastaralni rok tri leta, ki začne teči na dan, ko je prišlo do kršitve iz člena 17, 26 ali 33. Pri trajajočih ali ponavljajočih se kršitvah začne zastaralni rok teči na dan, ko kršitev preneha. Vsak ukrep, ki ga sprejme Komisija v zvezi s kršitvijo iz člena 17, 26 ali 33, pretrga zastaralni rok za naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni. Po vsakem pretrganju zastaralnega roka treh let začne ta teči znova.

3.   Za pooblastila Komisije za izvrševanje sklepov o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni na podlagi členov 17, 26 in 33 velja zastaralni rok pet let, ki začne teči na dan sprejetja sklepa Komisije o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni. Vsak ukrep, ki ga sprejme Komisija ali država članica, ki ukrepa na zahtevo Komisije, za izvršitev plačila globe ali periodične denarne kazni, pretrga ta zastaralni rok. Po vsakem pretrganju zastaralnega roka petih let začne ta teči znova.

4.   Zastaralni rok poteče najpozneje na dan, ko je preteklo obdobje, enako dvakratnemu zastaralnemu roku, če Komisija ni:

| (a) | sprejela sklepa na podlagi člena 10 ali 11 v primerih iz odstavka 1 tega člena ali |
| --- | --- |

(a)

sprejela sklepa na podlagi člena 10 ali 11 v primerih iz odstavka 1 tega člena ali

| (b) | naložila globe ali periodične denarne kazni v primerih iz odstavka 2 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

naložila globe ali periodične denarne kazni v primerih iz odstavka 2 tega člena.

5.   Zastaralni rok se začasno prekine, vse dokler je sklep Komisije v postopku pred Sodiščem Evropske unije.

Člen 39

Preprečevanje izogibanja

1.   Podjetje ne ureja finančnih poslov ali naročil za izogibanje zahtevam glede priglasitve iz člena 21(1) in (5) ter člena 29(1), (5) in (8).

2.   Kadar Komisija sumi, da je podjetje izvajalo oziroma da izvaja prakso iz odstavka 1, lahko od tega podjetja zahteva, da predloži vse informacije, za katere Komisija meni, da so potrebne za ugotovitev, ali je podjetje izvajalo oziroma da izvaja prakse iz odstavka 1, in lahko začne pregled na podlagi člena 21(4) ali člena 30(4).

Člen 40

Objava sklepov

1.   Komisija objavi povzetek sklepov, sprejetih na podlagi člena 10(3), točka (a), ki vsaki fizični ali pravni osebi, državi članici ali tretji državi, ki je dodelila tujo subvencijo, omogoča, da izrazi svoje mnenje.

2.   Komisija sklepe, sprejete na podlagi člena 11(2), (3) in (4), člena 25(3) in (6) ter člena 31(1), (2) in (3), objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Komisija pri objavi povzetkov in sklepov ustrezno upošteva pravne interese podjetij pri varovanju njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov.

Člen 41

Naslovniki sklepov

1.   Komisija o sklepu brez odlašanja obvesti podjetje ali podjetniško združenje in mu da možnost, da ji sporoči, katere informacije v sklepu šteje za zaupne.

2.   Komisija zadevnega javnega naročnika ali naročnika obvesti o sklepu, sprejetem na podlagi člena 31(1) in (3), naslovljenem na gospodarski subjekt, ki sodeluje v postopku javnega naročanja.

3.   Sklepi, sprejeti na podlagi člena 29(4) in člena 31(2), se naslovijo na zadevnega javnega naročnika ali naročnika. Komisija predloži izvod tega sklepa gospodarskemu subjektu, kateremu je prepovedano oddati naročilo.

Člen 42

Razkritje in pravice do obrambe

1.   Komisija pred sprejetjem sklepa na podlagi člena 11, 12, 17, 18, člena 25(3), člena 26, 31 ali 33 preiskovanemu podjetju omogoči, da predloži pripombe o razlogih, na podlagi katerih namerava Komisija sprejeti sklep.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko sklep na podlagi člena 12 sprejme začasno, ne da bi bila preiskovanemu podjetju dana možnost, da pred tem predloži svoje pripombe, pod pogojem, da mu Komisija to omogoči čim prej po sprejetju sklepa.

3.   Komisija sklep utemelji le na podlagi razlogov, o katerih je bilo zadevnim podjetjem omogočeno, da predložijo svoje pripombe.

4.   Da bi preiskovano podjetje lahko uveljavljalo svojo pravico na podlagi odstavka 1, ima pravico do vpogleda v spis Komisije. Pravica do vpogleda v spis se ne razširi na zaupne podatke ali interno dokumentacijo Komisije ali držav članic ali zlasti na korespondenco med Komisijo in državami članicami.

Pravica do vpogleda v spis je odvisna od pravnega interesa podjetij ali podjetniških združenj glede varovanja njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov. Komisija lahko od preiskovanega podjetja in podjetij ali podjetniških združenj, ki so Komisiji zagotovila informacije, zahteva, da se dogovorijo o pogojih za razkritje teh informacij. Če se podjetja ali podjetniška združenja o teh pogojih ne strinjajo, je Komisija pooblaščena, da uvede pogoje na podlagi katerih se informacije razkrijejo.

Nič v tem odstavku ne preprečuje Komisiji, da v potrebnem obsegu uporabi in razkrije informacije, ki dokazujejo obstoj tuje subvencije, ki izkrivlja notranji trg.

Člen 43

Varovanje poklicne skrivnosti in zaupnost

1.   Informacije, pridobljene na podlagi te uredbe, se uporabljajo samo za namene, za katere so bile pridobljene, razen če se pošiljatelj informacij dogovori drugače.

2.   Države članice in Komisija, njihovi uradniki in druge osebe, ki delajo pod njihovim nadzorom, zagotovijo varstvo zaupnih podatkov, pridobljenih pri uporabi te uredbe v skladu z ustreznimi veljavnimi pravili. V ta namen ne razkrijejo informacij, za katere velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, ki so jo pridobili na podlagi te uredbe.

3.   Odstavka 1 in 2 ne preprečujeta objave statističnih podatkov in poročil, ki ne vsebujejo informacij, na podlagi katerih je mogoče identificirati posamezna podjetja ali podjetniška združenja.

4.   Razkritje katerih koli informacij, sporočenih na podlagi te uredbe, ne posega v bistvene varnostne interese držav članic.

POGLAVJE 6

RAZMERJE DO DRUGIH INSTRUMENTOV

Člen 44

Razmerje do drugih instrumentov

1.   Ta uredba ne posega v uporabo členov 101, 102, 106, 107 in 108 PDEU, Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (23) in Uredbe (ES) št. 139/2004.

2.   Ta uredba ne posega v uporabo Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (24).

3.   Ta uredba ne posega v uporabo Uredbe (EU) 2019/452.

4.   Ta uredba ne posega v uporabo Uredbe (EU) 2022/1031 Evropskega parlamenta in Sveta (25).

5.   Ta uredba ima prednost pred Uredbo (EU) 2016/1035, dokler se navedena uredba ne začne uporabljati na podlagi njenega člena 18. Kadar po navedenem datumu tuja subvencija spada na področje uporabe Uredbe (EU) 2016/1035 in te uredbe, ima prednost Uredba (EU) 2016/1035. Vendar imajo določbe te uredbe, ki se uporabljajo za javna naročila in koncentracije, prednost pred Uredbo (EU) 2016/1035.

6.   Ta uredba ima prednost pred Uredbo (EGS) št. 4057/86.

7.   Ta uredba ne posega v uporabo Uredbe Sveta (EU) 2019/712. Za koncentracije, kakor so opredeljene v členu 20 te uredbe, ki vključujejo letalske prevoznike, veljajo določbe poglavja 3 te uredbe. Za postopke javnega naročanja, ki vključujejo letalske prevoznike, veljajo določbe poglavja 4 te uredbe.

8.   Ta uredba se razlaga skladno z direktivami 2009/81/ES, 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU ter direktivama Sveta 89/665/EGS (26) in 92/13/EGS (27).

9.   Ta uredba Uniji ne preprečuje uveljavljanja njenih pravic ali izpolnjevanja njenih obveznosti na podlagi mednarodnih sporazumov. Preiskava na podlagi te uredbe se ne izvede niti se ne naložijo ali ohranijo ukrepi, kadar bi bili takšna preiskava ali ukrepi v nasprotju z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz katerega koli ustreznega mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila. Zlasti se na podlagi te uredbe ne sprejmejo nobeni ukrepi, ki bi pomenili drugo dejavnost proti subvenciji v smislu člena 32.1 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter jih odobri tretja država, ki je članica Svetovne trgovinske organizacije.

POGLAVJE 7

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 45

Nadzor Sodišča

V skladu s členom 261 PDEU ima Sodišče Evropske unije neomejeno pristojnost za nadzor sklepov, s katerimi je Komisija naložila globe ali periodične denarne kazni. Naloženo globo ali periodično denarno kazen lahko prekliče, zniža ali zviša.

Člen 46

Smernice

1.   Komisija najpozneje 12. januarja 2026 objavi in nato redno posodablja smernice glede:

| (a) | uporabe meril za ugotavljanje obstoja izkrivljanja glede na člen 4(1), |
| --- | --- |

(a)

uporabe meril za ugotavljanje obstoja izkrivljanja glede na člen 4(1),

| (b) | uporabe testa tehtanja v skladu s členom 6, |
| --- | --- |

(b)

uporabe testa tehtanja v skladu s členom 6,

| (c) | uporabe svojega pooblastila, da zahteva predhodno priglasitev katere koli koncentracije glede na člen 21(5) ali tujih finančnih prispevkov, ki jih gospodarski subjekt prejme v postopku javnega naročanja glede na člen 29(8) in |
| --- | --- |

(c)

uporabe svojega pooblastila, da zahteva predhodno priglasitev katere koli koncentracije glede na člen 21(5) ali tujih finančnih prispevkov, ki jih gospodarski subjekt prejme v postopku javnega naročanja glede na člen 29(8) in

| (d) | ocene izkrivljanja v postopku javnega naročanja glede na člen 27. |
| --- | --- |

(d)

ocene izkrivljanja v postopku javnega naročanja glede na člen 27.

2.   Komisija se pred izdajo smernic iz odstavka 1 ustrezno posvetuje z deležniki in državami članicami. Smernice temeljijo na pridobljenih izkušnjah pri izvajanju in izvrševanju te uredbe.

Člen 47

Izvedbeni akti

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov glede:

| (a) | oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev koncentracij na podlagi člena 21, vključno z morebitnim poenostavljenim postopkom, ob kar največjem upoštevanju cilja omejitve upravnega bremena za stranke, ki priglašajo, na podlagi člena 21 te uredbe in člena 4 Uredbe (ES) št. 139/2004; |
| --- | --- |

(a)

oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev koncentracij na podlagi člena 21, vključno z morebitnim poenostavljenim postopkom, ob kar največjem upoštevanju cilja omejitve upravnega bremena za stranke, ki priglašajo, na podlagi člena 21 te uredbe in člena 4 Uredbe (ES) št. 139/2004;

| (b) | oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev tujih finančnih prispevkov in izjav o neobstoju tujih finančnih prispevkov v postopkih javnega naročanja na podlagi člena 29, vključno z morebitnim poenostavljenim postopkom; |
| --- | --- |

(b)

oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev tujih finančnih prispevkov in izjav o neobstoju tujih finančnih prispevkov v postopkih javnega naročanja na podlagi člena 29, vključno z morebitnim poenostavljenim postopkom;

| (c) | postopkovnih podrobnosti za ustne izjave na podlagi člena 13(7), člena 14(2), točka (c), in člena 15; |
| --- | --- |

(c)

postopkovnih podrobnosti za ustne izjave na podlagi člena 13(7), člena 14(2), točka (c), in člena 15;

| (d) | podrobnosti o razkritju na podlagi člena 42 in poklicni skrivnosti na podlagi člena 43; |
| --- | --- |

(d)

podrobnosti o razkritju na podlagi člena 42 in poklicni skrivnosti na podlagi člena 43;

| (e) | oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti zahtev glede preglednosti; |
| --- | --- |

(e)

oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti zahtev glede preglednosti;

| (f) | podrobnih pravil za izračun rokov; |
| --- | --- |

(f)

podrobnih pravil za izračun rokov;

| (g) | postopkovnih podrobnosti in rokov za predlaganje zavez na podlagi členov 25 in 31; |
| --- | --- |

(g)

postopkovnih podrobnosti in rokov za predlaganje zavez na podlagi členov 25 in 31;

| (h) | podrobnih pravil o postopkovnih korakih iz členov 29 do 32, kar zadeva preiskave v zvezi s postopki javnega naročanja. |
| --- | --- |

(h)

podrobnih pravil o postopkovnih korakih iz členov 29 do 32, kar zadeva preiskave v zvezi s postopki javnega naročanja.

2.   Izvedbeni akti iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 48(2).

3.   Pred sprejetjem katerih koli ukrepov na podlagi odstavka 1 Komisija objavi njihov osnutek in pozove k predložitvi pripomb v roku. Ta rok določi Komisija in ne sme biti krajši od štirih tednov.

4.   Prvi izvedbeni akti iz odstavka 1 se sprejmejo do 12. julija 2023.

Člen 48

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 49

Delegirani akti

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50, za namene, kadar je to potrebno, spreminjanja praga za priglasitve koncentracij, kakor je določeno v členu 20(3), točka (a), s povišanjem praga za do 20 % ali znižanjem praga za do 20 %, potem ko Komisija:

| (a) | oceni ta prag glede na pridobljene izkušnje pri izvajanju in izvrševanju te uredbe in |
| --- | --- |

(a)

oceni ta prag glede na pridobljene izkušnje pri izvajanju in izvrševanju te uredbe in

| (b) | ugotovi, da je treba ta prag spremeniti, da bi:






  (i) | zagotovili, da postopki priglasitve iz poglavja 3 omogočajo natančno prepoznavanje tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg; |
| --- | --- | --- |

(b)

ugotovi, da je treba ta prag spremeniti, da bi:

(i)

zagotovili, da postopki priglasitve iz poglavja 3 omogočajo natančno prepoznavanje tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg;

| (ii) | zagotovili razumno upravno breme za Komisijo in zadevna podjetja ter |
| --- | --- |

(ii)

zagotovili razumno upravno breme za Komisijo in zadevna podjetja ter

| (iii) | izboljšali učinkovitost uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(iii)

izboljšali učinkovitost uporabe te uredbe.

2.   Za namene ocenjevanja potrebe po spremembi praga za priglasitve na podlagi odstavka 1 Komisija opravi oceno za določeno obdobje, ki ne sme biti krajše od dveh let, zlasti na podlagi naslednjih objektivnih meril:

| (a) | deleža priglasitev na podlagi člena 21(1), zaradi katerih je Komisija zaključila predhodni pregled na podlagi člena 10(4) ali sprejela sklep o nenasprotovanju na podlagi člena 25(3), točka (b); |
| --- | --- |

(a)

deleža priglasitev na podlagi člena 21(1), zaradi katerih je Komisija zaključila predhodni pregled na podlagi člena 10(4) ali sprejela sklep o nenasprotovanju na podlagi člena 25(3), točka (b);

| (b) | deleža priglasitev na podlagi člena 21(1), zaradi katerih je Komisija sprejela sklep o prepovedi koncentracije na podlagi člena 25(3), točka (c), ali sklep o zavezah na podlagi člena 25(3), točka (a); |
| --- | --- |

(b)

deleža priglasitev na podlagi člena 21(1), zaradi katerih je Komisija sprejela sklep o prepovedi koncentracije na podlagi člena 25(3), točka (c), ali sklep o zavezah na podlagi člena 25(3), točka (a);

| (c) | deleža priglasitev na podlagi člena 21(5), zaradi katerih je Komisija sprejela sklep o prepovedi koncentracije na podlagi člena 25(3), točka (c), ali sklep o zavezah na podlagi člena 25(3), točka (a); |
| --- | --- |

(c)

deleža priglasitev na podlagi člena 21(5), zaradi katerih je Komisija sprejela sklep o prepovedi koncentracije na podlagi člena 25(3), točka (c), ali sklep o zavezah na podlagi člena 25(3), točka (a);

| (d) | deleža pregledov po uradnih dolžnosti na podlagi člena 9 v zvezi s koncentracijami, ki jih ni treba priglasiti v smislu člena 20, zaradi katerih je prišlo do sprejetja sklepa o izravnalnih ukrepih na podlagi člena 11(2) ali sklepa o zavezah na podlagi člena 11(3); |
| --- | --- |

(d)

deleža pregledov po uradnih dolžnosti na podlagi člena 9 v zvezi s koncentracijami, ki jih ni treba priglasiti v smislu člena 20, zaradi katerih je prišlo do sprejetja sklepa o izravnalnih ukrepih na podlagi člena 11(2) ali sklepa o zavezah na podlagi člena 11(3);

| (e) | primerjave med pragom iz člena 20(3), točka (a), in povprečnim skupnim prometom nad tem pragom, v primerih, v katerih je bil sprejet sklep o prepovedi koncentracije na podlagi člena 25(3), točka (c), ali sklep o zavezah na podlagi člena 25(3), točka (a); |
| --- | --- |

(e)

primerjave med pragom iz člena 20(3), točka (a), in povprečnim skupnim prometom nad tem pragom, v primerih, v katerih je bil sprejet sklep o prepovedi koncentracije na podlagi člena 25(3), točka (c), ali sklep o zavezah na podlagi člena 25(3), točka (a);

| (f) | števila priglasitev na podlagi člena 21(1) in razvoja tega števila. |
| --- | --- |

(f)

števila priglasitev na podlagi člena 21(1) in razvoja tega števila.

3.   Za dvig pragov iz člena 20(3), točka (a), se v oceni iz odstavka 2 tega člena dokaže, da:

| (a) | se je velik del sklepov o prepovedi koncentracije na podlagi člena 25(3), točka (c), ali sklepov o zavezah na podlagi člena 25(3), točka (a), nanašal na primere, v katerih je bil skupni promet, ki je nad pragom iz člena 20(3), točka (a), znatno višji od navedenega praga, ali |
| --- | --- |

(a)

se je velik del sklepov o prepovedi koncentracije na podlagi člena 25(3), točka (c), ali sklepov o zavezah na podlagi člena 25(3), točka (a), nanašal na primere, v katerih je bil skupni promet, ki je nad pragom iz člena 20(3), točka (a), znatno višji od navedenega praga, ali

| (b) | je zaradi velikega dela priglasitev na podlagi člena 21(1) Komisija zaključila predhodni pregled na podlagi člena 10(4) ali sprejela sklep o nenasprotovanju na podlagi člena 25(3), točka (b). |
| --- | --- |

(b)

je zaradi velikega dela priglasitev na podlagi člena 21(1) Komisija zaključila predhodni pregled na podlagi člena 10(4) ali sprejela sklep o nenasprotovanju na podlagi člena 25(3), točka (b).

4.   Za znižanje pragov iz člena 20(3), točka (a), ocena iz odstavka 2 tega člena dokaže, da:

| (a) | je zaradi velikega dela priglasitev na podlagi člena 21(5) Komisija sprejela sklep o prepovedi koncentracije na podlagi člena 25(3), točka (c), ali sklep o zavezah na podlagi člena 25(3), točka (a), ali |
| --- | --- |

(a)

je zaradi velikega dela priglasitev na podlagi člena 21(5) Komisija sprejela sklep o prepovedi koncentracije na podlagi člena 25(3), točka (c), ali sklep o zavezah na podlagi člena 25(3), točka (a), ali

| (b) | je zaradi velikega dela pregledov tujih subvencij po uradni dolžnosti v zvezi s koncentracijami, ki jih ni bilo treba priglasiti v smislu člena 20, Komisija sprejela sklep o izravnalnih ukrepih na podlagi člena 11(2) ali sklep o zavezah na podlagi člena 11(3). |
| --- | --- |

(b)

je zaradi velikega dela pregledov tujih subvencij po uradni dolžnosti v zvezi s koncentracijami, ki jih ni bilo treba priglasiti v smislu člena 20, Komisija sprejela sklep o izravnalnih ukrepih na podlagi člena 11(2) ali sklep o zavezah na podlagi člena 11(3).

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50 za namene, kadar je to potrebno, spreminjanja pragov za priglasitve, kakor je določeno v členu 28(1), točka (a), in členu 28(2) za javna naročila, in sicer s povišanjem za do 20 % ali znižanjem za do 20 %, potem ko Komisija:

| (a) | oceni te pragove glede na svoje izkušnje, pridobljene pri izvajanju in izvrševanju te uredbe in |
| --- | --- |

(a)

oceni te pragove glede na svoje izkušnje, pridobljene pri izvajanju in izvrševanju te uredbe in

| (b) | ugotovi, da je treba te pragove spremeniti, da bi:






  (i) | zagotovili, da postopki priglasitve iz poglavja 4 omogočajo natančno prepoznavanje tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg; |
| --- | --- | --- |

(b)

ugotovi, da je treba te pragove spremeniti, da bi:

(i)

zagotovili, da postopki priglasitve iz poglavja 4 omogočajo natančno prepoznavanje tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg;

| (ii) | zagotovili razumno upravno breme za Komisijo in zadevne gospodarske subjekte ter |
| --- | --- |

(ii)

zagotovili razumno upravno breme za Komisijo in zadevne gospodarske subjekte ter

| (iii) | izboljšali učinkovitost uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(iii)

izboljšali učinkovitost uporabe te uredbe.

6.   Za namene ocenjevanja potrebe po spremembi praga za priglasitve na podlagi odstavka 5 Komisija opravi oceno za določeno obdobje, ki ne sme biti krajše od dveh let, zlasti na podlagi naslednjih objektivnih meril:

| (a) | deleža priglasitev na podlagi člena 29(1), zaradi katerih je Komisija zaključila predhodni pregled na podlagi člena 10(4) ali sprejela sklep o nenasprotovanju na podlagi člena 31(3); |
| --- | --- |

(a)

deleža priglasitev na podlagi člena 29(1), zaradi katerih je Komisija zaključila predhodni pregled na podlagi člena 10(4) ali sprejela sklep o nenasprotovanju na podlagi člena 31(3);

| (b) | deleža priglasitev na podlagi člena 29(1), zaradi katerih je Komisija sprejela sklep o prepovedi oddaje naročila na podlagi člena 31(2) ali sklep o zavezah na podlagi člena 31(1); |
| --- | --- |

(b)

deleža priglasitev na podlagi člena 29(1), zaradi katerih je Komisija sprejela sklep o prepovedi oddaje naročila na podlagi člena 31(2) ali sklep o zavezah na podlagi člena 31(1);

| (c) | deleža priglasitev na podlagi člena 29(8), zaradi katerih je Komisija sprejela sklep o prepovedi oddaje naročila na podlagi člena 31(2) ali sklep o zavezah na podlagi člena 31(1); |
| --- | --- |

(c)

deleža priglasitev na podlagi člena 29(8), zaradi katerih je Komisija sprejela sklep o prepovedi oddaje naročila na podlagi člena 31(2) ali sklep o zavezah na podlagi člena 31(1);

| (d) | števila sklepov o izravnalnih ukrepih na podlagi člena 11(2) in sklepov o zavezah na podlagi člena 11(3) po pregledu po uradni dolžnosti na podlagi člena 9 v zvezi s tujim finančnim prispevkom v postopku javnega naročanja, ki ga ni bilo treba priglasiti v smislu člena 28(1) ali ki spada v področje uporabe člena 30(4), glede na skupno število takih pregledov po uradni dolžnosti; |
| --- | --- |

(d)

števila sklepov o izravnalnih ukrepih na podlagi člena 11(2) in sklepov o zavezah na podlagi člena 11(3) po pregledu po uradni dolžnosti na podlagi člena 9 v zvezi s tujim finančnim prispevkom v postopku javnega naročanja, ki ga ni bilo treba priglasiti v smislu člena 28(1) ali ki spada v področje uporabe člena 30(4), glede na skupno število takih pregledov po uradni dolžnosti;

| (e) | primerjave med zadevnimi pragovi iz člena 28(1), točka (a), in člena 28(2) ter povprečno ocenjeno vrednostjo naročil ali povprečno vrednost sklopov nad zadevnim pragom, v primerih, zaradi katerih je bil sprejet sklep o prepovedi oddaje naročila na podlagi člena 31(2) ali sklep o zavezah na podlagi člena 31(1); |
| --- | --- |

(e)

primerjave med zadevnimi pragovi iz člena 28(1), točka (a), in člena 28(2) ter povprečno ocenjeno vrednostjo naročil ali povprečno vrednost sklopov nad zadevnim pragom, v primerih, zaradi katerih je bil sprejet sklep o prepovedi oddaje naročila na podlagi člena 31(2) ali sklep o zavezah na podlagi člena 31(1);

| (f) | števila priglasitev na podlagi člena 29(1) in razvoja tega števila. |
| --- | --- |

(f)

števila priglasitev na podlagi člena 29(1) in razvoja tega števila.

7.   Za dvig pragov priglasitev se v oceni iz odstavka 6 dokaže, da:

| (a) | se je velik del sklepov o prepovedi oddaje naročila na podlagi člena 31(2) in sklepov o zavezah na podlagi člena 31(1) nanašal na primere, v katerih je bila ocenjena vrednost naročil nad pragom iz člena 28(1), točka (a), ali kadar je vrednost sklopov, za katere je bila oddana ponudba, nad pragom iz člena 28(2), znatno višja od zadevnih pragov iz člena 28(1), točka (a), in člena 28(2), ali |
| --- | --- |

(a)

se je velik del sklepov o prepovedi oddaje naročila na podlagi člena 31(2) in sklepov o zavezah na podlagi člena 31(1) nanašal na primere, v katerih je bila ocenjena vrednost naročil nad pragom iz člena 28(1), točka (a), ali kadar je vrednost sklopov, za katere je bila oddana ponudba, nad pragom iz člena 28(2), znatno višja od zadevnih pragov iz člena 28(1), točka (a), in člena 28(2), ali

| (b) | je zaradi velikega dela priglasitev na podlagi člena 29(1) Komisija zaključila predhodni pregled na podlagi člena 10(4) ali sprejela sklep o nenasprotovanju na podlagi člena 31(3). |
| --- | --- |

(b)

je zaradi velikega dela priglasitev na podlagi člena 29(1) Komisija zaključila predhodni pregled na podlagi člena 10(4) ali sprejela sklep o nenasprotovanju na podlagi člena 31(3).

8.   Za znižanje pragov se v oceni iz odstavka 6 dokaže, da:

| (a) | je zaradi velikega dela priglasitev na podlagi člena 29(8) Komisija sprejela sklep o zavezah na podlagi člena 31(1) ali sklep o prepovedi oddaje naročila na podlagi člena 31(2) ali |
| --- | --- |

(a)

je zaradi velikega dela priglasitev na podlagi člena 29(8) Komisija sprejela sklep o zavezah na podlagi člena 31(1) ali sklep o prepovedi oddaje naročila na podlagi člena 31(2) ali

| (b) | je zaradi velikega dela pregledov tujih subvencij po uradni dolžnosti v zvezi s tujimi finančnimi prispevki v postopku javnega naročanja, ki jih ni bilo treba priglasiti v smislu člena 28(1) ali ki spadajo v področje uporabe člena 30(4), Komisija sprejela sklep o izravnalnih ukrepih na podlagi člena 11(2) ali sklep o zavezah na podlagi člena 11(3). |
| --- | --- |

(b)

je zaradi velikega dela pregledov tujih subvencij po uradni dolžnosti v zvezi s tujimi finančnimi prispevki v postopku javnega naročanja, ki jih ni bilo treba priglasiti v smislu člena 28(1) ali ki spadajo v področje uporabe člena 30(4), Komisija sprejela sklep o izravnalnih ukrepih na podlagi člena 11(2) ali sklep o zavezah na podlagi člena 11(3).

9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50 za namene skrajšanja časovnih okvirov za predhodni pregled in poglobljene preiskave, kakor je določeno v členu 25(2) in (4) za priglašene koncentracije ter v členu 30(2), (5) in (6) za priglašene finančne prispevke v postopkih javnega naročanja. Komisija lahko sprejme take delegirane akte, da skrajša časovne okvire v členu 25(2) in (4) in členu 30(2), (5) in (6), kadar se v njeni praksi pri uporabi te uredbe dokaže, da se lahko oceno Komisije izvede v krajšem obdobju.

Člen 50

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 49(1) in (5) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 12. januarja 2025.

3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 49(9) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 12. januarja 2025. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

4.   Prenos pooblastila iz členov 49(1), (5) in (9) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

5.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

6.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

7.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 49(1), (5) in (9), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 51

Ločeni delegirani akti za različna prenesena pooblastila

Komisija sprejme ločen delegirani akt za vsako pooblastilo, ki je preneseno nanjo na podlagi te uredbe.

Člen 52

Poročanje in pregled

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe.

2.   Komisija do 13. julija 2026 in nato vsaka tri leta pregleda svojo prakso izvajanja in izvrševanja te uredbe, zlasti glede uporabe členov 4, 5, 6 in 9 ter pragov za priglasitev iz členov 20(3), 28(1) in (2), ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki mu po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge. Komisija v okviru svojega pregleda poroča o razvoju mednarodnih odnosov v zvezi s sistemi tretjih držav za nadzor subvencij.

3.   Kadar Komisija meni, da je primerno združiti poročilo z ustreznimi zakonodajnimi predlogi, lahko ti predlogi vključujejo:

| (a) | spremembo pragov za priglasitve, kakor je določeno v členih 20 in 28; |
| --- | --- |

(a)

spremembo pragov za priglasitve, kakor je določeno v členih 20 in 28;

| (b) | izvzetje nekaterih kategorij zadevnih podjetij iz obveznosti priglasitve na podlagi členov 21 in 29, predvsem kadar praksa Komisije omogoča prepoznavanje gospodarskih dejavnosti, pri katerih ni verjetno, da bi tuje subvencije izkrivljale notranji trg; |
| --- | --- |

(b)

izvzetje nekaterih kategorij zadevnih podjetij iz obveznosti priglasitve na podlagi členov 21 in 29, predvsem kadar praksa Komisije omogoča prepoznavanje gospodarskih dejavnosti, pri katerih ni verjetno, da bi tuje subvencije izkrivljale notranji trg;

| (c) | določitev posebnih pragov za priglasitve za nekatere gospodarske sektorje ali diferencirane pragove za različne vrste javnih naročil, zlasti kadar praksa Komisije omogoča prepoznavanje gospodarskih dejavnosti, pri katerih je verjetneje, da bodo tuje subvencije izkrivljale notranji trg, med drugim tudi v zvezi s strateškimi sektorji in kritično infrastrukturo; |
| --- | --- |

(c)

določitev posebnih pragov za priglasitve za nekatere gospodarske sektorje ali diferencirane pragove za različne vrste javnih naročil, zlasti kadar praksa Komisije omogoča prepoznavanje gospodarskih dejavnosti, pri katerih je verjetneje, da bodo tuje subvencije izkrivljale notranji trg, med drugim tudi v zvezi s strateškimi sektorji in kritično infrastrukturo;

| (d) | spreminjanje časovnih okvirov za pregled in poglobljene preiskave, kakor so določeni v členih 25 in 30; |
| --- | --- |

(d)

spreminjanje časovnih okvirov za pregled in poglobljene preiskave, kakor so določeni v členih 25 in 30;

| (e) | razveljavitev te uredbe, če Komisija meni, da je zaradi večstranskih pravil za obravnavo tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, ta uredba postala v celoti odvečna. |
| --- | --- |

(e)

razveljavitev te uredbe, če Komisija meni, da je zaradi večstranskih pravil za obravnavo tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, ta uredba postala v celoti odvečna.

Člen 53

Prehodne določbe

1.   Ta uredba se uporablja za tuje subvencije, dodeljene v petih letih pred 12. julijem 2023, kadar take tuje subvencije izkrivljajo notranji trg po 12. juliju 2023.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se ta uredba uporablja za tuje finančne prispevke, dodeljene v treh letih pred 12. julijem 2023, kadar so bili ti tuji finančni prispevki dodeljeni podjetju, ki priglasi koncentracijo ali priglasi finančne prispevke v okviru postopka javnega naročanja na podlagi te uredbe.

3.   Ta uredba se ne uporablja za koncentracije, za katere je bila sklenjena pogodba, objavljena javna ponudba ali pridobljen kontrolni delež pred 12. julijem 2023.

4.   Ta uredba se ne uporablja za pogodbe o javnem naročilu, oddane v okviru postopka javnega naročanja, ali za postopke za oddajo javnega naročila, ki so se začeli pred 12. julijem 2023.

Člen 54

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 12. julija 2023.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena se člena 47 in 48 uporabljata od 11. januarja 2023, člen 14(5), (6) in (7) pa se uporablja od 12. januarja 2024.

4.   Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena se člena 21 in 29 uporabljata od 12. oktobra 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 14. decembra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  
  UL C 105, 4.3.2022, str. 87.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 28. novembra 2022.

2

(3)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1).

4

de minimis

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

7

(8)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

8

(9)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

9

(10)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

10

(11)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

11

(12)  Sporazum med državami članicami Evropske unije, ki so se sestale v okviru Sveta, o varovanju tajnih podatkov, ki se izmenjujejo v interesu Evropske unije (UL C 202, 8.7.2011, str. 13).

12

(13)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

13

(14)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

14

(15)  Uredba Sveta (EGS) št. 4057/86 z dne 22. decembra 1986 o nepošteni praksi oblikovanja cen v pomorskem prevozu (UL L 378, 31.12.1986, str. 14).

15

(16)  Uredba (EU) 2016/1035 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti pred škodljivim oblikovanjem cen plovil (UL L 176, 30.6.2016, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) 2019/712 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o varstvu konkurence v zračnem prevozu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 868/2004 (UL L 123, 10.5.2019, str. 4).

17

(18)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

18

(19)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

19

(20)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

20

(21)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

21

(22)  Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).

22

(23)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

23

(24)  Uredba (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 55).

24

(25)  Uredba (EU) 2022/1031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. junija 2022 o dostopu gospodarskih subjektov, blaga in storitev tretje države do trgov javnih naročil in koncesij Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu gospodarskih subjektov, blaga in storitev iz Unije do trgov javnih naročil in koncesij tretjih držav (instrument za mednarodno javno naročanje, IPI) (UL L 173, 30.6.2022, str. 1).

25

(26)  Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33).

26

(27)  Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14).

27

---

V zvezi s tem aktom so bile podane tri izjave, ki so na voljo v UL C 491 z dne 23. decembra 2022.

---

DIREKTIVE

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/46

---

DIREKTIVA (EU) 2022/2561 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2022

o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Komisija v svoji beli knjigi z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ določa cilj „vizije nič“, v skladu s katerim bi morala Unija do leta 2050 doseči stanje, v katerem bi se število smrtnih žrtev v cestnem prometu približalo nič. |
| --- | --- |

(2)

Komisija v svoji beli knjigi z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ določa cilj „vizije nič“, v skladu s katerim bi morala Unija do leta 2050 doseči stanje, v katerem bi se število smrtnih žrtev v cestnem prometu približalo nič.

| (3) | Komisija je v svojem sporočilu o usmeritvah politike za varnost v cestnem prometu za obdobje 2011–2020 z naslovom „Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020“ predlagala cilj, da se od leta 2010 do leta 2020 število smrtnih žrtev v cestnem prometu v Uniji nadalje zmanjša za polovico. Da bi se dosegel ta cilj, je Komisija določila sedem strateških ciljev, vključno z izboljšanjem izobraževanja in usposabljanja udeležencev v cestnem prometu ter zaščito ranljivih udeležencev v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v svojem sporočilu o usmeritvah politike za varnost v cestnem prometu za obdobje 2011–2020 z naslovom „Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020“ predlagala cilj, da se od leta 2010 do leta 2020 število smrtnih žrtev v cestnem prometu v Uniji nadalje zmanjša za polovico. Da bi se dosegel ta cilj, je Komisija določila sedem strateških ciljev, vključno z izboljšanjem izobraževanja in usposabljanja udeležencev v cestnem prometu ter zaščito ranljivih udeležencev v cestnem prometu.

| (4) | Evropski svet je na zasedanju 23. in 24. oktobra 2014 določil zavezujoč cilj vsaj 40-odstotnega domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 v primerjavi z letom 1990. Ta cilj zmanjšanja emisij bo pripomogel k izpolnitvi dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma, sprejetega leta 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5), k njegovemu doseganju pa bi morali prispevati vsi gospodarski sektorji. Za zmanjšanje emisij in energijsko učinkovitost v prometnem sektorju je potreben celostni pristop. Nadaljevati bi bilo treba v smeri mobilnosti z nizkimi emisijami, med drugim s pomočjo raziskav in uvajanja že razpoložljivih tehnoloških dosežkov. Voznike je treba ustrezno usposobiti za vožnjo na najučinkovitejši možen način. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je na zasedanju 23. in 24. oktobra 2014 določil zavezujoč cilj vsaj 40-odstotnega domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 v primerjavi z letom 1990. Ta cilj zmanjšanja emisij bo pripomogel k izpolnitvi dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma, sprejetega leta 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5), k njegovemu doseganju pa bi morali prispevati vsi gospodarski sektorji. Za zmanjšanje emisij in energijsko učinkovitost v prometnem sektorju je potreben celostni pristop. Nadaljevati bi bilo treba v smeri mobilnosti z nizkimi emisijami, med drugim s pomočjo raziskav in uvajanja že razpoložljivih tehnoloških dosežkov. Voznike je treba ustrezno usposobiti za vožnjo na najučinkovitejši možen način.

| (5) | Da se voznikom omogoči izpolnjevanje zahtev, ki so povezane s trgom cestnega prometa, bi morali predpisi Unije o najnižji stopnji usposabljanja za nekatere voznike v cestnem prometu veljati za vse voznike, ne glede na to, ali so samozaposleni ali plačani delavci in ali opravljajo prevoz za lastne potrebe ali prevoz za najem ali plačilo. |
| --- | --- |

(5)

Da se voznikom omogoči izpolnjevanje zahtev, ki so povezane s trgom cestnega prometa, bi morali predpisi Unije o najnižji stopnji usposabljanja za nekatere voznike v cestnem prometu veljati za vse voznike, ne glede na to, ali so samozaposleni ali plačani delavci in ali opravljajo prevoz za lastne potrebe ali prevoz za najem ali plačilo.

| (6) | Cilj predpisov Unije o najnižji stopnji usposabljanja za nekatere voznike v cestnem prometu je zagotoviti, da je voznik na podlagi svojih kvalifikacij usposobljen za začetek in opravljanje svojega poklica. |
| --- | --- |

(6)

Cilj predpisov Unije o najnižji stopnji usposabljanja za nekatere voznike v cestnem prometu je zagotoviti, da je voznik na podlagi svojih kvalifikacij usposobljen za začetek in opravljanje svojega poklica.

| (7) | Še zlasti pa je dolžnost v zvezi s temeljnimi kvalifikacijami in opravljanjem rednega usposabljanja namenjena izboljšanju varnosti v cestnem prometu in varnosti voznika, vključno med dejavnostmi, ki jih voznik opravlja, ko vozilo miruje. Nadalje naj bi sodobna narava vozniškega poklica spodbudila zanimanje mladih za poklic in prispevala k zaposlovanju novih voznikov v času pomanjkanja voznikov. |
| --- | --- |

(7)

Še zlasti pa je dolžnost v zvezi s temeljnimi kvalifikacijami in opravljanjem rednega usposabljanja namenjena izboljšanju varnosti v cestnem prometu in varnosti voznika, vključno med dejavnostmi, ki jih voznik opravlja, ko vozilo miruje. Nadalje naj bi sodobna narava vozniškega poklica spodbudila zanimanje mladih za poklic in prispevala k zaposlovanju novih voznikov v času pomanjkanja voznikov.

| (8) | Za preprečevanje neenakih pogojev konkurence bi bilo treba to direktivo uporabljati za vožnjo, ki jo opravljajo državljani držav članic, pa tudi državljani tretjih držav, ki so zaposleni pri podjetju s sedežem v državi članici, ali pa zanj delajo. |
| --- | --- |

(8)

Za preprečevanje neenakih pogojev konkurence bi bilo treba to direktivo uporabljati za vožnjo, ki jo opravljajo državljani držav članic, pa tudi državljani tretjih držav, ki so zaposleni pri podjetju s sedežem v državi članici, ali pa zanj delajo.

| (9) | Da bi se upoštevala načela prava Unije, je zaželeno, da bi bili iz uporabe te direktive izvzeti vozniki vozil, ki se uporabljajo za opravljanje prevoza, ki je ocenjen, da manj vpliva na varnost v cestnem prometu, ali če bi zahteve te direktive naložile nesorazmerno ekonomsko ali socialno breme. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se upoštevala načela prava Unije, je zaželeno, da bi bili iz uporabe te direktive izvzeti vozniki vozil, ki se uporabljajo za opravljanje prevoza, ki je ocenjen, da manj vpliva na varnost v cestnem prometu, ali če bi zahteve te direktive naložile nesorazmerno ekonomsko ali socialno breme.

| (10) | Nekatera izvzetja bi bilo treba določiti za primere, kadar vožnja ni glavna dejavnost voznika in kadar bi bilo voznikom naloženo nesorazmerno breme, če bi morali izpolnjevati zahteve iz te direktive. Vožnja na splošno ne velja za glavno dejavnost voznika, kadar zajema manj kot 30 % mesečnega delovnega časa. |
| --- | --- |

(10)

Nekatera izvzetja bi bilo treba določiti za primere, kadar vožnja ni glavna dejavnost voznika in kadar bi bilo voznikom naloženo nesorazmerno breme, če bi morali izpolnjevati zahteve iz te direktive. Vožnja na splošno ne velja za glavno dejavnost voznika, kadar zajema manj kot 30 % mesečnega delovnega časa.

| (11) | Kadar se vožnja opravlja poredko in jo opravljajo vozniki na podeželju in vozniki, ki oskrbujejo lastno podjetje, bi morala veljati izvzetja, pod pogojem, da je varnost na cesti še vedno zagotovljena. Zaradi raznolikih pogojev na podeželskih območjih v Uniji, od geografskih in podnebnih razlik do gostote prebivalstva, bi morale imeti države članice diskrecijsko pravico pri določanju, ali velja vožnja za občasno in ali določeno izvzetje vpliva na varnost v cestnem prometu, na primer glede na tip ceste, gostoto prometa ali prisotnost ranljivih udeležencev v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(11)

Kadar se vožnja opravlja poredko in jo opravljajo vozniki na podeželju in vozniki, ki oskrbujejo lastno podjetje, bi morala veljati izvzetja, pod pogojem, da je varnost na cesti še vedno zagotovljena. Zaradi raznolikih pogojev na podeželskih območjih v Uniji, od geografskih in podnebnih razlik do gostote prebivalstva, bi morale imeti države članice diskrecijsko pravico pri določanju, ali velja vožnja za občasno in ali določeno izvzetje vpliva na varnost v cestnem prometu, na primer glede na tip ceste, gostoto prometa ali prisotnost ranljivih udeležencev v cestnem prometu.

| (12) | Ker se lahko razdalje, ki jih med opravljanjem svojega dela prevozijo osebe, dejavne v poljedelstvu, vrtnarstvu, gozdarstvu, živinoreji in ribištvu, ki so izvzete iz te direktive, razlikujejo po Uniji, bi bilo treba državam članicam prepustiti, da v nacionalnem pravu določijo največje dovoljene razdalje, izračunane od sedeža podjetja, za katere veljajo izvzetja. |
| --- | --- |

(12)

Ker se lahko razdalje, ki jih med opravljanjem svojega dela prevozijo osebe, dejavne v poljedelstvu, vrtnarstvu, gozdarstvu, živinoreji in ribištvu, ki so izvzete iz te direktive, razlikujejo po Uniji, bi bilo treba državam članicam prepustiti, da v nacionalnem pravu določijo največje dovoljene razdalje, izračunane od sedeža podjetja, za katere veljajo izvzetja.

| (13) | Kot dokaz, da voznik izpolnjuje svoje obveznosti, bi morale države članice izdati vozniku spričevalo o strokovni usposobljenosti (v nadaljnjem besedilu: spričevalo), ki dokazuje njegove temeljne kvalifikacije ali redno usposabljanje. |
| --- | --- |

(13)

Kot dokaz, da voznik izpolnjuje svoje obveznosti, bi morale države članice izdati vozniku spričevalo o strokovni usposobljenosti (v nadaljnjem besedilu: spričevalo), ki dokazuje njegove temeljne kvalifikacije ali redno usposabljanje.

| (14) | Države članice bi morale imeti možnost izbire med več načini, da se tako omogoči izvajanje določb v zvezi s temeljnimi kvalifikacijami. |
| --- | --- |

(14)

Države članice bi morale imeti možnost izbire med več načini, da se tako omogoči izvajanje določb v zvezi s temeljnimi kvalifikacijami.

| (15) | Da bi lahko sedanji vozniki ohranili svoje vozniške kvalifikacije, bi morala zanje veljati obveznost opravljanja rednega usposabljanja v zvezi z znanjem in s spretnostmi, nujnimi za njihov poklic. |
| --- | --- |

(15)

Da bi lahko sedanji vozniki ohranili svoje vozniške kvalifikacije, bi morala zanje veljati obveznost opravljanja rednega usposabljanja v zvezi z znanjem in s spretnostmi, nujnimi za njihov poklic.

| (16) | Od voznikov, ki so izvzeti iz zahteve glede pridobitve temeljne kvalifikacije, bi morali kljub temu, da lahko to izvzetje še naprej uporabljajo, vseeno zahtevati, da redno opravljajo usposabljanja za zagotovitev, da obnavljajo znanje, ki je bistveno za njihovo delo. |
| --- | --- |

(16)

Od voznikov, ki so izvzeti iz zahteve glede pridobitve temeljne kvalifikacije, bi morali kljub temu, da lahko to izvzetje še naprej uporabljajo, vseeno zahtevati, da redno opravljajo usposabljanja za zagotovitev, da obnavljajo znanje, ki je bistveno za njihovo delo.

| (17) | Minimalne zahteve, ki jih je treba izpolnjevati za temeljne kvalifikacije in redno usposabljanje, so v zvezi z varnostnimi predpisi, ki jih je treba upoštevati med vožnjo in ko vozilo miruje. Razvoj defenzivne vožnje (predvidevanje nevarnosti, upoštevanje drugih udeležencev cestnem prometu), ki je povezan z učinkovito porabo goriva, bi moral pozitivno vplivati tako na družbo kakor tudi na sektor cestnega prometa. |
| --- | --- |

(17)

Minimalne zahteve, ki jih je treba izpolnjevati za temeljne kvalifikacije in redno usposabljanje, so v zvezi z varnostnimi predpisi, ki jih je treba upoštevati med vožnjo in ko vozilo miruje. Razvoj defenzivne vožnje (predvidevanje nevarnosti, upoštevanje drugih udeležencev cestnem prometu), ki je povezan z učinkovito porabo goriva, bi moral pozitivno vplivati tako na družbo kakor tudi na sektor cestnega prometa.

| (18) | Ta direktiva ne bi smela vplivati na pridobljene pravice voznika, ki je pridobil vozniško dovoljenje, potrebno za opravljanje poklicne vožnje, pred datumom, določenim za pridobitev spričevala, ki dokazuje ustrezne temeljne kvalifikacije ali redno usposabljanje. |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva ne bi smela vplivati na pridobljene pravice voznika, ki je pridobil vozniško dovoljenje, potrebno za opravljanje poklicne vožnje, pred datumom, določenim za pridobitev spričevala, ki dokazuje ustrezne temeljne kvalifikacije ali redno usposabljanje.

| (19) | Tečaje usposabljanja, predvidene za pridobitev temeljnih kvalifikacij in redno usposabljanje, bi smeli organizirati le centri za usposabljanje, ki so jih odobrili pristojni organi držav članic. Za zagotavljanje kakovosti takih odobrenih centrov bi morali pristojni organi določiti harmonizirana merila za odobritev centrov, vključno z vzpostavljeno visoko stopnjo profesionalnosti. |
| --- | --- |

(19)

Tečaje usposabljanja, predvidene za pridobitev temeljnih kvalifikacij in redno usposabljanje, bi smeli organizirati le centri za usposabljanje, ki so jih odobrili pristojni organi držav članic. Za zagotavljanje kakovosti takih odobrenih centrov bi morali pristojni organi določiti harmonizirana merila za odobritev centrov, vključno z vzpostavljeno visoko stopnjo profesionalnosti.

| (20) | Za organiziranje preizkusov, določenih v zvezi s temeljnimi kvalifikacijami in rednim usposabljanjem, ne bi smeli biti pristojni le pristojni organi držav članic, ampak tudi vsi subjekti, ki jih določijo države članice. Glede na pomen te direktive za varnost v cestnem prometu in zaradi enakih pogojev konkurence bi morali pristojni organi držav članic nadzorovati takšne preizkuse. |
| --- | --- |

(20)

Za organiziranje preizkusov, določenih v zvezi s temeljnimi kvalifikacijami in rednim usposabljanjem, ne bi smeli biti pristojni le pristojni organi držav članic, ampak tudi vsi subjekti, ki jih določijo države članice. Glede na pomen te direktive za varnost v cestnem prometu in zaradi enakih pogojev konkurence bi morali pristojni organi držav članic nadzorovati takšne preizkuse.

| (21) | Države članice bi morale določiti, da je prvi tečaj rednega usposabljanja treba opraviti in izdati ustrezno spričevalo v roku pet let po datumu izdaje spričevala, ki potrjuje temeljne kvalifikacije, ali v roku pet let po izteku roka, določenega za nekatere voznike, da uveljavijo svoje pridobljene pravice. Prav tako bi morala obstajati možnost skrajšanja ali podaljšanja teh rokov. Voznik bi moral opraviti redno usposabljanje vsakih pet let po prvem tečaju rednega usposabljanja. |
| --- | --- |

(21)

Države članice bi morale določiti, da je prvi tečaj rednega usposabljanja treba opraviti in izdati ustrezno spričevalo v roku pet let po datumu izdaje spričevala, ki potrjuje temeljne kvalifikacije, ali v roku pet let po izteku roka, določenega za nekatere voznike, da uveljavijo svoje pridobljene pravice. Prav tako bi morala obstajati možnost skrajšanja ali podaljšanja teh rokov. Voznik bi moral opraviti redno usposabljanje vsakih pet let po prvem tečaju rednega usposabljanja.

| (22) | Kot dokazilo, da ima voznik, ki je državljan države članice, eno od spričeval, določenih s to direktivo, in da se olajša medsebojno priznavanje različnih spričeval, bi morale države članice vpisati harmonizirano kodo Unije, določeno v ta namen, skupaj z rokom njene veljavnosti, v vozniško dovoljenje ali pa v izkaznico o vozniških kvalifikacijah, ki jo medsebojno priznajo države članice in katere standardni vzorec je prikazan v Prilogi II k tej direktivi. Zaradi pomena pravic, ki jih ta izkaznica prinaša za varnost v cestnem prometu, in zaradi enakih pogojev konkurence bi morala ta izkaznica izpolnjevati enake zahteve glede zaščite pred ponarejanjem kot vozniško dovoljenje. |
| --- | --- |

(22)

Kot dokazilo, da ima voznik, ki je državljan države članice, eno od spričeval, določenih s to direktivo, in da se olajša medsebojno priznavanje različnih spričeval, bi morale države članice vpisati harmonizirano kodo Unije, določeno v ta namen, skupaj z rokom njene veljavnosti, v vozniško dovoljenje ali pa v izkaznico o vozniških kvalifikacijah, ki jo medsebojno priznajo države članice in katere standardni vzorec je prikazan v Prilogi II k tej direktivi. Zaradi pomena pravic, ki jih ta izkaznica prinaša za varnost v cestnem prometu, in zaradi enakih pogojev konkurence bi morala ta izkaznica izpolnjevati enake zahteve glede zaščite pred ponarejanjem kot vozniško dovoljenje.

| (23) | Države članice bi si morale v sodelovanju s Komisijo po elektronski poti izmenjevati informacije o spričevalih. Razviti bi morale potrebno elektronsko platformo ter pri tem upoštevati analizo Komisije o stroških in koristih, vključno z možnostjo razširitve omrežja EU za vozniška dovoljenja iz Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). To bo poleg drugih koristi državam članicam omogočilo lahek dostop do informacij o opravljenih usposabljanjih, ki niso označena na vozniškem dovoljenju voznika. Pomembno je, da si države članice in Komisija prizadevajo za nadaljnji razvoj te funkcije, s ciljem dostopa do teh informacij v realnem času med cestnim preverjanjem. |
| --- | --- |

(23)

Države članice bi si morale v sodelovanju s Komisijo po elektronski poti izmenjevati informacije o spričevalih. Razviti bi morale potrebno elektronsko platformo ter pri tem upoštevati analizo Komisije o stroških in koristih, vključno z možnostjo razširitve omrežja EU za vozniška dovoljenja iz Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). To bo poleg drugih koristi državam članicam omogočilo lahek dostop do informacij o opravljenih usposabljanjih, ki niso označena na vozniškem dovoljenju voznika. Pomembno je, da si države članice in Komisija prizadevajo za nadaljnji razvoj te funkcije, s ciljem dostopa do teh informacij v realnem času med cestnim preverjanjem.

| (24) | Ob upoštevanju razvoja na področju usposabljanja in izobraževanja ter za večji prispevek te direktive k varnosti v cestnem prometu in večjo ustreznost usposabljanja za voznike bi bilo treba na tečajih usposabljanja obravnavati vsebine, povezane z varnostjo v cestnem prometu, kot so prepoznavanje nevarnosti, zaščita ranljivih udeležencev v cestnem prometu, predvsem pešcev, kolesarjev in gibalno oviranih oseb, vožnja z nizko porabo goriva, vožnja v ekstremnih vremenskih razmerah in prevoz neobičajnih tovorov. V zvezi s tem bi se morali tečaji nanašati tudi na inteligentne prometne sisteme in bi se morali razvijati v koraku s tehnološkim razvojem. |
| --- | --- |

(24)

Ob upoštevanju razvoja na področju usposabljanja in izobraževanja ter za večji prispevek te direktive k varnosti v cestnem prometu in večjo ustreznost usposabljanja za voznike bi bilo treba na tečajih usposabljanja obravnavati vsebine, povezane z varnostjo v cestnem prometu, kot so prepoznavanje nevarnosti, zaščita ranljivih udeležencev v cestnem prometu, predvsem pešcev, kolesarjev in gibalno oviranih oseb, vožnja z nizko porabo goriva, vožnja v ekstremnih vremenskih razmerah in prevoz neobičajnih tovorov. V zvezi s tem bi se morali tečaji nanašati tudi na inteligentne prometne sisteme in bi se morali razvijati v koraku s tehnološkim razvojem.

| (25) | Države članice bi morale imeti na voljo jasno možnost, da izboljšajo in posodobijo prakse usposabljanja z uporabo orodij informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), kot sta e-učenje in kombinirano učenje, pri delu usposabljanja, pri čemer hkrati zagotovijo kakovost usposabljanja. Pri izboljševanju in posodabljanju praks usposabljanja z uporabo orodij IKT je pomembno upoštevati dejstvo, da taka orodja niso ustrezna za nekatera usposabljanja, za katera je potreben bolj praktičen pristop, na primer montaža snežnih verig, pritrditev tovora ali drugi elementi usposabljanja, kjer je praktični del pomemben. Praktično usposabljanje lahko zajema vožnjo, ni pa nujno. Velik del usposabljanja, zahtevanega na podlagi te direktive, bi bilo treba izvajati v odobrenem centru za usposabljanje. |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi morale imeti na voljo jasno možnost, da izboljšajo in posodobijo prakse usposabljanja z uporabo orodij informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), kot sta e-učenje in kombinirano učenje, pri delu usposabljanja, pri čemer hkrati zagotovijo kakovost usposabljanja. Pri izboljševanju in posodabljanju praks usposabljanja z uporabo orodij IKT je pomembno upoštevati dejstvo, da taka orodja niso ustrezna za nekatera usposabljanja, za katera je potreben bolj praktičen pristop, na primer montaža snežnih verig, pritrditev tovora ali drugi elementi usposabljanja, kjer je praktični del pomemben. Praktično usposabljanje lahko zajema vožnjo, ni pa nujno. Velik del usposabljanja, zahtevanega na podlagi te direktive, bi bilo treba izvajati v odobrenem centru za usposabljanje.

| (26) | Za zagotovitev skladnosti med različnimi oblikami usposabljanja, ki se zahteva na podlagi prava Unije, bi morale države članice imeti možnost, da kombinirajo različne vrste ustreznega usposabljanja: morale bi na primer imeti možnost, da usposabljanje glede prevoza nevarnega blaga, ozaveščanja o invalidnosti ali prevoza živali kombinirajo z usposabljanjem iz te direktive. |
| --- | --- |

(26)

Za zagotovitev skladnosti med različnimi oblikami usposabljanja, ki se zahteva na podlagi prava Unije, bi morale države članice imeti možnost, da kombinirajo različne vrste ustreznega usposabljanja: morale bi na primer imeti možnost, da usposabljanje glede prevoza nevarnega blaga, ozaveščanja o invalidnosti ali prevoza živali kombinirajo z usposabljanjem iz te direktive.

| (27) | Da različne prakse v državah članicah ne bi ovirale medsebojnega priznavanja in omejevale pravice voznikov do opravljanja rednega usposabljanja v državi članici, v kateri delajo, bi bilo treba od organov držav članic zahtevati, da v primeru, ko opravljenega usposabljanja ni mogoče zabeležiti v vozniškem dovoljenju, izdajo izkaznico o vozniških kvalifikacijah v formatu, predpisanem s standardnim vzorcem, prikazanim v Prilogi II k tej direktivi, s katero bo zagotovljeno medsebojno priznavanje za vsakega voznika, ki izpolnjuje zahteve iz te direktive. |
| --- | --- |

(27)

Da različne prakse v državah članicah ne bi ovirale medsebojnega priznavanja in omejevale pravice voznikov do opravljanja rednega usposabljanja v državi članici, v kateri delajo, bi bilo treba od organov držav članic zahtevati, da v primeru, ko opravljenega usposabljanja ni mogoče zabeležiti v vozniškem dovoljenju, izdajo izkaznico o vozniških kvalifikacijah v formatu, predpisanem s standardnim vzorcem, prikazanim v Prilogi II k tej direktivi, s katero bo zagotovljeno medsebojno priznavanje za vsakega voznika, ki izpolnjuje zahteve iz te direktive.

| (28) | Uporaba potrdil za voznike iz tretjih držav kot dokaz o izpolnjevanju zahtev glede usposabljanja bi lahko pomenila oviro za voznike, kadar prevoznik vrne potrdilo organom, ki so ga izdali, zlasti če se želijo ti vozniki zaposliti v drugi državi članici. Da bi se izognili primerom, ko morajo vozniki v takšnih okoliščinah ponavljati usposabljanje ob začetku nove zaposlitve, bi bilo treba države članice spodbujati, da sodelujejo in izmenjujejo informacije o vozniških kvalifikacijah. |
| --- | --- |

(28)

Uporaba potrdil za voznike iz tretjih držav kot dokaz o izpolnjevanju zahtev glede usposabljanja bi lahko pomenila oviro za voznike, kadar prevoznik vrne potrdilo organom, ki so ga izdali, zlasti če se želijo ti vozniki zaposliti v drugi državi članici. Da bi se izognili primerom, ko morajo vozniki v takšnih okoliščinah ponavljati usposabljanje ob začetku nove zaposlitve, bi bilo treba države članice spodbujati, da sodelujejo in izmenjujejo informacije o vozniških kvalifikacijah.

| (29) | Posebne določbe v zvezi z izdajanjem spričeval bi bilo treba določiti za voznike, ki jih zajema ta direktiva in so državljani tretjih držav. |
| --- | --- |

(29)

Posebne določbe v zvezi z izdajanjem spričeval bi bilo treba določiti za voznike, ki jih zajema ta direktiva in so državljani tretjih držav.

| (30) | Za prilagoditev te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo prilog I in II k tej direktivi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(30)

Za prilagoditev te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo prilog I in II k tej direktivi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (31) | Ker cilja te direktive, in sicer določitve standarda Unije na področju temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave cestnega prometa in vprašanj, ki naj bi jih ta direktiva obravnavala, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(31)

Ker cilja te direktive, in sicer določitve standarda Unije na področju temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave cestnega prometa in vprašanj, ki naj bi jih ta direktiva obravnavala, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (32) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in datumov začetka uporabe direktiv, ki so navedene v delu B Priloge IV – |
| --- | --- |

(32)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in datumov začetka uporabe direktiv, ki so navedene v delu B Priloge IV –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za vožnjo, ki jo opravljajo:

| (a) | državljani držav članic, in |
| --- | --- |

(a)

državljani držav članic, in

| (b) | državljani tretjih držav, ki so zaposleni pri podjetju s sedežem v državi članici ali pa zanj delajo |
| --- | --- |

(b)

državljani tretjih držav, ki so zaposleni pri podjetju s sedežem v državi članici ali pa zanj delajo

(v nadaljnjem besedilu: vozniki), ki opravljajo cestne prevoze znotraj Unije po javnih cestah in pri tem uporabljajo:

| — | vozila, za katera se zahteva vozniško dovoljenje kategorije C1, C1 + E, C ali C + E, kakor so opredeljene v Direktivi 2006/126/ES, ali vozniško dovoljenje, priznano kot enakovredno, |
| --- | --- |

—

vozila, za katera se zahteva vozniško dovoljenje kategorije C1, C1 + E, C ali C + E, kakor so opredeljene v Direktivi 2006/126/ES, ali vozniško dovoljenje, priznano kot enakovredno,

+

+

| — | vozila, za katera se zahteva vozniško dovoljenje kategorije D1, D1 + E, D ali D + E, kakor so opredeljene v Direktivi 2006/126/ES, ali vozniško dovoljenje, priznano kot enakovredno. |
| --- | --- |

—

vozila, za katera se zahteva vozniško dovoljenje kategorije D1, D1 + E, D ali D + E, kakor so opredeljene v Direktivi 2006/126/ES, ali vozniško dovoljenje, priznano kot enakovredno.

+

+

Za namene te direktive se sklicevanje na kategorije vozniških dovoljenj z znakom plus („+“) bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III k tej direktivi.

+

Člen 2

Izvzetja

1.   Ta direktiva se ne uporablja za voznike vozil:

| (a) | katerih največja dovoljenja hitrost ne presega 45 km/h; |
| --- | --- |

(a)

katerih največja dovoljenja hitrost ne presega 45 km/h;

| (b) | ki jih uporabljajo ali nadzorujejo oborožene sile, civilna zaščita, gasilci, sile, pristojne za ohranjanje javnega reda in miru, ter vozil, ki opravljajo nujne reševalne prevoze, kadar se prevoz opravlja zaradi nalog, dodeljenih tem službam; |
| --- | --- |

(b)

ki jih uporabljajo ali nadzorujejo oborožene sile, civilna zaščita, gasilci, sile, pristojne za ohranjanje javnega reda in miru, ter vozil, ki opravljajo nujne reševalne prevoze, kadar se prevoz opravlja zaradi nalog, dodeljenih tem službam;

| (c) | ki opravljajo cestne preizkuse za namene tehničnega razvoja, popravila ali vzdrževanja, ali voznike novih ali predelanih vozil, ki še niso dana v promet; |
| --- | --- |

(c)

ki opravljajo cestne preizkuse za namene tehničnega razvoja, popravila ali vzdrževanja, ali voznike novih ali predelanih vozil, ki še niso dana v promet;

| (d) | brez potnikov, za katere je potrebno vozniško dovoljenje kategorije D ali D1 in ki jih vozijo vzdrževalci v vzdrževalni center ali iz njega, ki se nahaja blizu najbližje vzdrževalne baze, ki jo uporablja prevoznik, pod pogojem, da vožnja vozila ni glavna dejavnost voznika; |
| --- | --- |

(d)

brez potnikov, za katere je potrebno vozniško dovoljenje kategorije D ali D1 in ki jih vozijo vzdrževalci v vzdrževalni center ali iz njega, ki se nahaja blizu najbližje vzdrževalne baze, ki jo uporablja prevoznik, pod pogojem, da vožnja vozila ni glavna dejavnost voznika;

| (e) | ki se uporabljajo v nujnih primerih ali so namenjena za reševalne akcije, vključno z vozili, uporabljenimi pri nekomercialnem prevozu humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

(e)

ki se uporabljajo v nujnih primerih ali so namenjena za reševalne akcije, vključno z vozili, uporabljenimi pri nekomercialnem prevozu humanitarne pomoči;

| (f) | ki jih na vozniških tečajih uporabljajo osebe, ki želijo pridobiti vozniško dovoljenje ali spričevalo o strokovni usposobljenosti (v nadaljnjem besedilu: spričevalo) v skladu s členom 6 in členom 8(1), če se ne uporabljajo za komercialni prevoz blaga in potnikov; |
| --- | --- |

(f)

ki jih na vozniških tečajih uporabljajo osebe, ki želijo pridobiti vozniško dovoljenje ali spričevalo o strokovni usposobljenosti (v nadaljnjem besedilu: spričevalo) v skladu s členom 6 in členom 8(1), če se ne uporabljajo za komercialni prevoz blaga in potnikov;

| (g) | ki se uporabljajo za nekomercialni prevoz potnikov ali blaga; |
| --- | --- |

(g)

ki se uporabljajo za nekomercialni prevoz potnikov ali blaga;

| (h) | ki prevažajo material, opremo ali stroje, ki jih vozniki uporabljajo pri svojem delu, če vožnja teh vozil ni glavna dejavnost voznikov. |
| --- | --- |

(h)

ki prevažajo material, opremo ali stroje, ki jih vozniki uporabljajo pri svojem delu, če vožnja teh vozil ni glavna dejavnost voznikov.

V zvezi s prvim pododstavkom, točka (f), se ta direktiva ne uporablja za osebe, ki želijo pridobiti vozniško dovoljenje ali spričevalo v skladu s členom 6 in členom 8(1), če te osebe opravljajo dodatno vozniško usposabljanje med učenjem na delovnem mestu in te osebe spremlja druga oseba, ki ima spričevalo za kategorijo vozila, ki se uporablja v namen, določen v navedeni točki, ali učitelj vožnje za kategorijo vozila, ki se uporablja v namen, določen v navedeni točki.

2.   Ta direktiva se ne uporablja, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | vozniki vozil delujejo na podeželju za dobavo lastnemu podjetju; |
| --- | --- |

(a)

vozniki vozil delujejo na podeželju za dobavo lastnemu podjetju;

| (b) | vozniki ne ponujajo prevoznih storitev; |
| --- | --- |

(b)

vozniki ne ponujajo prevoznih storitev;

| (c) | država članica meni, da gre za občasen prevoz, ki ne vpliva na varnost v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(c)

država članica meni, da gre za občasen prevoz, ki ne vpliva na varnost v cestnem prometu.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za voznike vozil, ki jih uporabljajo ali najemajo brez voznika poljedelska, vrtnarska, gozdarska, živinorejska ali ribiška podjetja za prevažanje blaga v okviru lastne podjetniške dejavnosti, razen če je vožnja del voznikove glavne dejavnosti ali presega razdaljo, določeno v nacionalnem pravu, od sedeža podjetja, ki ima vozilo v lasti, ga najema ali daje v zakup.

Člen 3

Kvalifikacije in usposabljanje

1.   Za vožnjo iz člena 1 so obvezne temeljne kvalifikacije in redno usposabljanje. V ta namen države članice zagotovijo:

| (a) | sistem temeljnih kvalifikacij
  Države članice izberejo med naslednjima načinoma:






  (i) | način, ki združuje tako obiskovanje tečaja kot preizkus
  V skladu z oddelkom 2, točka 2.1, Priloge I ta način pridobivanja temeljnih kvalifikacij vključuje obvezno obiskovanje tečaja v določenem obdobju. Zaključi se s preizkusom. Po uspešno opravljenem preizkusu se kvalifikacije potrdijo s spričevalom, kakor je določeno v členu 6(1), točka (a); |
| --- | --- | --- |

(a)

sistem temeljnih kvalifikacij

Države članice izberejo med naslednjima načinoma:

(i)

način, ki združuje tako obiskovanje tečaja kot preizkus

V skladu z oddelkom 2, točka 2.1, Priloge I ta način pridobivanja temeljnih kvalifikacij vključuje obvezno obiskovanje tečaja v določenem obdobju. Zaključi se s preizkusom. Po uspešno opravljenem preizkusu se kvalifikacije potrdijo s spričevalom, kakor je določeno v členu 6(1), točka (a);

| (ii) | način, ki vključuje samo preizkus
  V skladu z oddelkom 2, točka 2.2, Priloge I ta način pridobivanja temeljnih kvalifikacij ne vključuje obveznega obiskovanja tečaja, ampak le teoretični in praktični preizkus. Po uspešno opravljenem preizkusu se kvalifikacije potrdijo s spričevalom, kakor je določeno v členu 6(1), točka (b). |
| --- | --- |

(ii)

način, ki vključuje samo preizkus

V skladu z oddelkom 2, točka 2.2, Priloge I ta način pridobivanja temeljnih kvalifikacij ne vključuje obveznega obiskovanja tečaja, ampak le teoretični in praktični preizkus. Po uspešno opravljenem preizkusu se kvalifikacije potrdijo s spričevalom, kakor je določeno v členu 6(1), točka (b).

Vendar lahko država članica dovoli vozniku vožnjo na njenem ozemlju pred pridobitvijo spričevala, če voznik opravi tečaj poklicnega usposabljanja s trajanjem najmanj šest mesecev in največ treh let. V okviru tega tečaja poklicnega usposabljanja se lahko preizkusi iz točk (i) in (ii) opravijo postopoma;

| (b) | sistem rednega usposabljanja
  V skladu z oddelkom 4 Priloge I redno usposabljanje vključuje obvezno obiskovanje tečaja. Potrdi se s spričevalom, kakor je določeno v členu 8(1). |
| --- | --- |

(b)

sistem rednega usposabljanja

V skladu z oddelkom 4 Priloge I redno usposabljanje vključuje obvezno obiskovanje tečaja. Potrdi se s spričevalom, kakor je določeno v členu 8(1).

2.   Države članice lahko prav tako zagotovijo sistem pospešenega pridobivanja temeljnih kvalifikacij, tako da voznik sme voziti v primerih iz člena 5(2), točka (a)(ii) in točka (b), ter člena 5(3), točka (a)(i) in točka (b).

V skladu z oddelkom 3 Priloge I pospešeno pridobivanje temeljnih kvalifikacij vključuje obvezno obiskovanje tečaja. Zaključi se s preizkusom. Po uspešno opravljenem preizkusu se kvalifikacije potrdijo s spričevalom, kakor je določeno v členu 6(2).

3.   Države članice lahko voznike, ki so pridobili spričevalo o strokovni usposobljenosti, določeno v Uredbi (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (8), oprostijo preizkusov iz odstavkov 1, točka (a)(i) in (ii), ter iz odstavka 2 tega člena v zvezi z vsebinami iz preizkusa, ki ga določa navedena uredba, in po potrebi obiskovanja ustreznega tečaja.

Člen 4

Pridobljene pravice

Iz zahteve glede pridobitve temeljne kvalifikacije so izvzeti naslednji vozniki:

| (a) | vozniki, ki imajo vozniško dovoljenje kategorij D1, D1 + E, D ali D + E ali vozniško dovoljenje, ki je priznano kot enakovredno, izdano najpozneje 9. septembra 2008; |
| --- | --- |

(a)

vozniki, ki imajo vozniško dovoljenje kategorij D1, D1 + E, D ali D + E ali vozniško dovoljenje, ki je priznano kot enakovredno, izdano najpozneje 9. septembra 2008;

+

+

| (b) | vozniki, ki imajo vozniško dovoljenje kategorij C1, C1 + E, C ali C + E ali vozniško dovoljenje, ki je priznano kot enakovredno, izdano najpozneje 9. septembra 2009. |
| --- | --- |

(b)

vozniki, ki imajo vozniško dovoljenje kategorij C1, C1 + E, C ali C + E ali vozniško dovoljenje, ki je priznano kot enakovredno, izdano najpozneje 9. septembra 2009.

+

+

Člen 5

Temeljne kvalifikacije

1.   Za pristop k opravljanju temeljnih kvalifikacij se ne zahteva predhodna pridobitev ustreznega vozniškega dovoljenja.

2.   Vozniki vozil, namenjenih za prevoz blaga, smejo voziti:

| (a) | od 18. leta:






  (i) | vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij C in C + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(1); |
| --- | --- | --- |

(a)

od 18. leta:

(i)

vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij C in C + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(1);

| (ii) | vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij C in C1 + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(2); |
| --- | --- |

(ii)

vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij C in C1 + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(2);

| (b) | od 21. leta vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij C in C + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(2); |
| --- | --- |

(b)

od 21. leta vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij C in C + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(2);

3.   Vozniki vozil, namenjenih za prevoz potnikov, smejo voziti:

| (a) | od 21. leta:






  (i) | vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij D in D + E za prevoz potnikov na linijskih prevozih, ki niso daljši od 50 kilometrov, in vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij D1 in D1 + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(2).
  Vsaka država članica lahko dovoli voznikom vozil iz navedenih kategorij, da vozijo taka vozila na njenem ozemlju od 18. leta dalje, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(1); |
| --- | --- | --- |

(a)

od 21. leta:

(i)

vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij D in D + E za prevoz potnikov na linijskih prevozih, ki niso daljši od 50 kilometrov, in vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij D1 in D1 + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(2).

Vsaka država članica lahko dovoli voznikom vozil iz navedenih kategorij, da vozijo taka vozila na njenem ozemlju od 18. leta dalje, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(1);

| (ii) | vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij D in D + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(1).
  Vsaka država članica lahko dovoli voznikom vozil iz navedenih kategorij, da vozijo taka vozila na njenem ozemlju od 20. leta dalje, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(1). Navedena starost se lahko zniža na 18 let, če vozniki vozijo taka vozila brez potnikov; |
| --- | --- |

(ii)

vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij D in D + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(1).

Vsaka država članica lahko dovoli voznikom vozil iz navedenih kategorij, da vozijo taka vozila na njenem ozemlju od 20. leta dalje, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(1). Navedena starost se lahko zniža na 18 let, če vozniki vozijo taka vozila brez potnikov;

| (b) | od 23. leta vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij D in D + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(2). |
| --- | --- |

(b)

od 23. leta vozilo, za katero se zahteva vozniško dovoljenje kategorij D in D + E, pod pogojem, da imajo spričevalo iz člena 6(2).

4.   Brez poseganja v starostno omejitev, določeno v odstavku 2 tega člena, voznikom, ki prevažajo blago in imajo spričevalo, kakor je določeno v členu 6, za eno od kategorij iz odstavka 2 tega člena, ni treba pridobiti takšnega spričevala za nobeno drugo kategorijo vozil iz navedenega odstavka.

Te določbe se uporabljajo pod enakimi pogoji za voznike kategorij iz odstavka 3, ki prevažajo potnike.

5.   Od voznikov, ki prevažajo blago in razširijo ali spremenijo svoje dejavnosti tako, da prevažajo potnike, ali obratno, ter imajo spričevalo, kakor je določeno v členu 6, se ne zahteva, da ponavljajo skupni del temeljnih kvalifikacij, ampak le dele, ki so specifični za nove kvalifikacije.

Člen 6

Spričevalo, ki potrjuje temeljne kvalifikacije

1.   Spričevalo se lahko podeli za potrjevanje temeljnih kvalifikacij v naslednjih okoliščinah:

| (a) | Spričevalo, podeljeno na podlagi obiskovanja tečaja in preizkusa
  Države članice v skladu s členom 3(1), točka (a)(i), od kandidatov za voznike zahtevajo, da obiskujejo tečaje v centrih za usposabljanje, ki jih pristojni organi odobrijo v skladu z oddelkom 5 Priloge I (v nadaljnjem besedilu: odobreni centri za usposabljanje). Ti tečaji zajemajo vse vsebine iz oddelka 1 Priloge I. To usposabljanje se zaključi z uspešno opravljenim preizkusom, določenim v oddelku 2, točka 2.1, Priloge I. Ta preizkus organizirajo pristojni organi držav članic ali subjekt, ki ga ti določijo, in preverijo, ali imajo kandidati za voznika v zvezi z vsebinami iz oddelka 1 Priloge I stopnjo znanja, zahtevano v navedenem oddelku. Navedeni organi ali subjekti nadzorujejo preizkus in po uspešnem zaključku vozniku izdajo spričevalo, ki potrjuje temeljne kvalifikacije. |
| --- | --- |

(a)

Spričevalo, podeljeno na podlagi obiskovanja tečaja in preizkusa

Države članice v skladu s členom 3(1), točka (a)(i), od kandidatov za voznike zahtevajo, da obiskujejo tečaje v centrih za usposabljanje, ki jih pristojni organi odobrijo v skladu z oddelkom 5 Priloge I (v nadaljnjem besedilu: odobreni centri za usposabljanje). Ti tečaji zajemajo vse vsebine iz oddelka 1 Priloge I. To usposabljanje se zaključi z uspešno opravljenim preizkusom, določenim v oddelku 2, točka 2.1, Priloge I. Ta preizkus organizirajo pristojni organi držav članic ali subjekt, ki ga ti določijo, in preverijo, ali imajo kandidati za voznika v zvezi z vsebinami iz oddelka 1 Priloge I stopnjo znanja, zahtevano v navedenem oddelku. Navedeni organi ali subjekti nadzorujejo preizkus in po uspešnem zaključku vozniku izdajo spričevalo, ki potrjuje temeljne kvalifikacije.

| (b) | Spričevalo, podeljeno na podlagi preizkusa
  Države članice v skladu s členom 3(1), točka (a)(ii), od kandidatov za voznike zahtevajo, da opravijo teoretični in praktični preizkus iz oddelka 2, točka 2.2, Priloge I. Ta preizkusa organizirajo pristojni organi držav članic ali subjekt, ki ga ti določijo, in preverijo, ali imajo kandidati za voznika v zvezi z vsemi vsebinami iz oddelka 1 Priloge I stopnjo znanja, zahtevano v navedenem oddelku. Navedeni organi ali subjekti nadzorujejo preizkuse in po uspešnem zaključku vozniku izdajo spričevalo, ki potrjuje temeljne kvalifikacije. |
| --- | --- |

(b)

Spričevalo, podeljeno na podlagi preizkusa

Države članice v skladu s členom 3(1), točka (a)(ii), od kandidatov za voznike zahtevajo, da opravijo teoretični in praktični preizkus iz oddelka 2, točka 2.2, Priloge I. Ta preizkusa organizirajo pristojni organi držav članic ali subjekt, ki ga ti določijo, in preverijo, ali imajo kandidati za voznika v zvezi z vsemi vsebinami iz oddelka 1 Priloge I stopnjo znanja, zahtevano v navedenem oddelku. Navedeni organi ali subjekti nadzorujejo preizkuse in po uspešnem zaključku vozniku izdajo spričevalo, ki potrjuje temeljne kvalifikacije.

2.   Spričevalo se lahko podeli za potrjevanje pospešeno pridobljenih temeljnih kvalifikacij.

Države članice v skladu s členom 3(2) od kandidatov za voznike zahtevajo, da obiskujejo tečaje v odobrenih centrih za usposabljanje. Ti tečaji zajemajo vse vsebine iz oddelka 1 Priloge I.

Navedeno usposabljanje se zaključi z uspešno opravljenim preizkusom, določenim v oddelku 3 Priloge I. Ta preizkus organizirajo pristojni organi držav članic ali subjekt, ki ga ti določijo, in preverijo, ali imajo kandidati za voznika v zvezi z vsebinami iz oddelka 1 Priloge I stopnjo znanja, zahtevano v navedenem oddelku. Navedeni organi ali subjekti nadzorujejo preizkus in po uspešnem zaključku vozniku izdajo spričevalo, ki potrjuje pospešeno pridobljene temeljne kvalifikacije.

Člen 7

Redno usposabljanje

Redno usposabljanje obsega usposabljanje, ki imetnikom spričevala omogoča, da posodobijo znanje, ki je nujno za njihovo delo, s posebnim poudarkom na varnosti v cestnem prometu, zdravju in varnosti pri delu ter zmanjšanju vpliva vožnje na okolje.

To usposabljanje organizira odobreni center za usposabljanje v skladu z oddelkom 5 Priloge I. Usposabljanje je sestavljeno iz predavanj v učilnici, praktičnega usposabljanja in, če je na voljo, usposabljanja z orodji IKT ali uporabe najnaprednejših simulatorjev. Če se voznik zaposli pri drugem podjetju, se upošteva že opravljeno redno usposabljanje.

Redno usposabljanje je zasnovano tako, da širi in osvežuje nekatere vsebine iz oddelka 1 Priloge I. Zajema raznovrstne vsebine in vedno vključuje vsaj eno vsebino, povezano z varnostjo v cestnem prometu. Pri vsebinah usposabljanja se upoštevajo razvoj ustrezne zakonodaje in tehnologije ter, kolikor je to mogoče, posebne potrebe voznika glede usposabljanja.

Člen 8

Spričevalo, ki potrjuje redno usposabljanje

1.   Ko voznik opravi redno usposabljanje iz člena 7, mu pristojni organi držav članic ali odobreni center za usposabljanje izdajo spričevalo, ki potrjuje, da je bilo opravljeno redno usposabljanje.

2.   Imetniki spričeval iz člena 6 prvi tečaj rednega usposabljanja opravijo v petih letih od izdaje tega spričevala.

Države članice lahko skrajšajo ali podaljšajo obdobje iz prvega pododstavka, med drugim tako, da se ujema z datumom izteka veljavnosti vozniškega dovoljenja. Vendar to obdobje ne sme biti krajše od treh let ali daljše od sedmih let.

3.   Voznik, ki je opravil prvi tečaj rednega usposabljanja iz odstavka 2 ali v skladu s členom 8(2), prvi pododstavek, točka (b), Direktive 2003/59/ES, opravlja redno usposabljanje vsakih pet let pred iztekom veljavnosti spričevala, ki potrjuje, da je bilo opravljeno redno usposabljanje.

4.   Imetniki spričevala iz člena 6 ali imetniki spričevala iz odstavka 1 tega člena in vozniki iz člena 4, ki ne opravljajo več poklica in ne izpolnjujejo zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena, opravijo redno usposabljanje, preden ponovno začnejo opravljati poklic.

5.   Vozniki, ki opravljajo cestni prevoz blaga ali potnikov in so opravili tečaje rednega usposabljanja za eno izmed kategorij vozniških dovoljenj iz člena 5(2) in (3), so oproščeni obveznosti rednega usposabljanja za vse ostale kategorije, določene v navedenih odstavkih.

Člen 9

Kraj usposabljanja

Vozniki iz člena 1, točka (a), te direktive pridobijo temeljne kvalifikacije iz člena 5 te direktive v državi članici, v kateri običajno bivajo, kot je opredeljeno v členu 12 Direktive 2006/126/ES.

Vozniki iz člena 1, točka (b), pridobijo navedene temeljne kvalifikacije v državi članici, v kateri ima podjetje sedež ali v državi članici, ki jim je izdala delovno dovoljenje.

Vozniki iz člena 1, točki (a) in (b), opravijo redno usposabljanje iz člena 7 v državi članici, v kateri običajno bivajo, ali v državi članici, v kateri delajo.

Člen 10

Koda Unije

1.   Na podlagi spričevala, ki potrjuje temeljne kvalifikacije, in spričevala, ki potrjuje redno usposabljanje, pristojni organi držav članic ob upoštevanju člena 5(2) in (3) ter člena 8 te direktive harmonizirano kodo Unije „95“, določeno v Prilogi I k Direktivi 2006/126/ES, navedejo ob ustreznih kategorijah vozniških dovoljenj:

| — | na vozniškem dovoljenju, ali |
| --- | --- |

—

na vozniškem dovoljenju, ali

| — | na izkaznici o vozniških kvalifikacijah, sestavljeni v skladu s standardnim vzorcem, prikazanim v Prilogi II k tej direktivi. |
| --- | --- |

—

na izkaznici o vozniških kvalifikacijah, sestavljeni v skladu s standardnim vzorcem, prikazanim v Prilogi II k tej direktivi.

Če pristojni organi države članice, v kateri je bilo pridobljeno spričevalo, harmonizirane kode Unije ne morejo navesti na vozniškem dovoljenju, vozniku izdajo izkaznico o vozniških kvalifikacijah.

Izkaznica o vozniških kvalifikacijah, ki jo izda država članica, se medsebojno prizna. Pri izdaji izkaznice o vozniških kvalifikacijah pristojni organi držav članic preverijo veljavnost vozniškega dovoljenja za zadevno kategorijo vozila.

2.   Voznik iz člena 1, točka (b), te direktive, ki vozi vozila za cestni prevoz blaga, lahko tudi s potrdilom za voznike, določenim z Uredbo (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9), dokaže, da ima kvalifikacije in opravljeno usposabljanje, določene s to direktivo, če potrdilo vključuje kodo Unije „95“. Za namene te direktive država članica izdajateljica kodo Unije „95“ navede v polju za opombe, predvidenem v potrdilu, če zadevni voznik izpolnjuje zahteve glede kvalifikacij in zahteve glede usposabljanja iz te direktive.

3.   Potrdila za voznike, ki nimajo kode Unije „95“ in so izdana pred 23. majem 2020 v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1072/2009, in zlasti odstavkom 7 navedenega člena, se za namene potrditve skladnosti z zahtevami glede usposabljanja iz te direktive sprejmejo kot dokaz o kvalifikacijah do izteka njihove veljavnosti.

Člen 11

Omrežje za izvrševanje

1.   Države članice si za namene izvrševanja izmenjujejo informacije o izdanih in preklicanih spričevalih. V ta namen države članice v sodelovanju s Komisijo razvijejo elektronsko omrežje ali delajo na razširitvi obstoječega omrežja, pri čemer upoštevajo oceno Komisije glede stroškovno najučinkovitejše rešitve.

2.   Omrežje lahko vsebuje informacije iz spričeval in informacije o upravnih postopkih, povezanih s spričevali.

3.   Države članice zagotovijo, da se obdelava osebnih podatkov izvaja samo za namene preverjanja skladnosti s to direktivo, zlasti kar zadeva zahteve glede usposabljanja iz te direktive, v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

4.   Dostop do omrežja je zaščiten. Države članice lahko omogočijo dostop samo pristojnim organom, odgovornim za izvajanje te direktive in nadzor skladnosti z njo.

Člen 12

Prilagoditev znanstvenemu in tehničnemu napredku

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13 v zvezi s spremembo prilog I in II, da se prilagodita znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Člen 13

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 26. julija 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 12, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 14

Razveljavitev

Direktiva 2003/59/ES, kakor je bila spremenjena z akti iz dela A Priloge IV, se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in datumov začetka uporabe direktiv, ki so navedeni v delu B Priloge IV.

Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se šteje za sklicevanje na to direktivo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge V.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 16

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 14. decembra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  
  UL C 155, 30.4.2021, str. 78.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 8. decembra 2022.

2

(3)  Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta št. 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS (UL L 226, 10.9.2003, str. 4).

3

(4)  Glej del A Priloge IV.

4

(5)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

5

(6)  Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (UL L 403, 30.12.2006, str. 18).

6

(7)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

7

(8)  Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

8

(9)  Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (UL L 300, 14.11.2009, str. 72).

9

(10)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

10

---

PRILOGA I

MINIMALNE ZAHTEVE ZA KVALIFIKACIJE IN USPOSABLJANJE

Oddelek 1

Seznam vsebin

Znanje, ki ga morajo države članice upoštevati pri ugotavljanju voznikovih temeljnih kvalifikacij in pri rednem usposabljanju, mora vključevati najmanj vsebine s tega seznama. Kandidati za voznike morajo doseči stopnjo znanja in praktično usposobljenost, potrebno za varno vožnjo vseh vozil ustrezne kategorije vozniškega dovoljenja.

Minimalna stopnja kvalifikacij je primerljiva vsaj z ravnjo 2 evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, kot je določeno v Prilogi II k Priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008
   (1).

1.   Izboljšanje racionalne vožnje, ki temelji na varnostnih predpisih

Vsa vozniška dovoljenja

| 1.1 | Cilj: poznavanje značilnosti kinematične verige, da se tako lahko kar najbolj učinkovito uporablja:
  krivulje navora, moči in specifične porabe motorja, območje optimalne uporabe pri števcu vrtljajev, diagrami prestavnega razmerja menjalnika. |
| --- | --- |

1.1

krivulje navora, moči in specifične porabe motorja, območje optimalne uporabe pri števcu vrtljajev, diagrami prestavnega razmerja menjalnika.

| 1.2 | Cilj: poznavanje tehničnih lastnosti in delovanja varnostnih mehanizmov, da se lahko nadzoruje vozilo, zmanjša obraba in preprečijo motnje v delovanju:
  omejitve pri uporabi zavor in retarderja, kombinirana uporaba zavor in retarderja, učinkovitejša izraba razmerja med hitrostjo in prestavo, izraba inercije vozila, načini upočasnitve in zaviranja po klancu navzdol, ukrepanje pri okvari, uporaba elektronskih in mehanskih naprav, kot so elektronski nadzor stabilnosti, napredni sistemi za zaviranje v sili, protiblokirni zavorni sistem, sistemi za preprečevanje zdrsa pogonskih koles, sistemi za spremljanje lokacije vozila ter druge naprave za pomoč vozniku ali avtomatizacijske naprave, odobrene za uporabo. |
| --- | --- |

1.2

omejitve pri uporabi zavor in retarderja, kombinirana uporaba zavor in retarderja, učinkovitejša izraba razmerja med hitrostjo in prestavo, izraba inercije vozila, načini upočasnitve in zaviranja po klancu navzdol, ukrepanje pri okvari, uporaba elektronskih in mehanskih naprav, kot so elektronski nadzor stabilnosti, napredni sistemi za zaviranje v sili, protiblokirni zavorni sistem, sistemi za preprečevanje zdrsa pogonskih koles, sistemi za spremljanje lokacije vozila ter druge naprave za pomoč vozniku ali avtomatizacijske naprave, odobrene za uporabo.

| 1.3 | Cilj: sposobnost optimizacije porabe goriva:
  optimizacija porabe goriva z uporabo znanja iz točk 1.1 in 1.2, pomembnost predvidevanja prometnega toka, ustrezna razdalja do drugih vozil in izkoriščanje vztrajnostnega momenta vozila, enakomerna hitrost, umirjen način vožnje in ustrezen tlak v pnevmatikah, kot tudi poznavanje inteligentnih prometnih sistemov, ki omogočajo učinkovitejšo vožnjo in boljše načrtovanje poti. |
| --- | --- |

1.3

optimizacija porabe goriva z uporabo znanja iz točk 1.1 in 1.2, pomembnost predvidevanja prometnega toka, ustrezna razdalja do drugih vozil in izkoriščanje vztrajnostnega momenta vozila, enakomerna hitrost, umirjen način vožnje in ustrezen tlak v pnevmatikah, kot tudi poznavanje inteligentnih prometnih sistemov, ki omogočajo učinkovitejšo vožnjo in boljše načrtovanje poti.

| 1.4 | Cilj: zmožnost predvideti in oceniti tveganja v prometu ter se jim prilagoditi:
  ozaveščenost o različnih pogojih na cesti ter različnih prometnih in vremenskih razmerah ter prilagajanje tem pogojem oziroma razmeram, predvidevanje dogodkov, ki se bodo odvili; razumevanje, kako pripraviti in načrtovati potovanje v neobičajnih vremenskih razmerah; poznavanje uporabe ustrezne varnostne opreme in zmožnost oceniti, kdaj je treba potovanje odložiti ali odpovedati zaradi skrajnih vremenskih razmer; prilagajanje tveganjem v prometu, vključno z nevarnim ravnanjem v prometu ali nezbrano vožnjo (zaradi uporabe elektronskih naprav, prehranjevanja, pitja itd.); prepoznavanje nevarnih situacij in sposobnost soočiti se s stresom v takih situacijah, zlasti v zvezi z velikostjo in težo vozil ter ranljivimi udeleženci v cestnem prometu, kot so pešci, kolesarji in motorna dvokolesna vozila, ter prilagajanje tem situacijam;
  prepoznavanje možnih nevarnih situacij ter ustrezno predvidevanje, kako lahko pripeljejo do situacij, ko je nesreča neizbežna, ter izbira in izvajanje ukrepov, ki povečajo varnost do te mere, da se je nesreči, če pride do možnih nevarnih situacij, še vedno mogoče izogniti. |
| --- | --- |

1.4

ozaveščenost o različnih pogojih na cesti ter različnih prometnih in vremenskih razmerah ter prilagajanje tem pogojem oziroma razmeram, predvidevanje dogodkov, ki se bodo odvili; razumevanje, kako pripraviti in načrtovati potovanje v neobičajnih vremenskih razmerah; poznavanje uporabe ustrezne varnostne opreme in zmožnost oceniti, kdaj je treba potovanje odložiti ali odpovedati zaradi skrajnih vremenskih razmer; prilagajanje tveganjem v prometu, vključno z nevarnim ravnanjem v prometu ali nezbrano vožnjo (zaradi uporabe elektronskih naprav, prehranjevanja, pitja itd.); prepoznavanje nevarnih situacij in sposobnost soočiti se s stresom v takih situacijah, zlasti v zvezi z velikostjo in težo vozil ter ranljivimi udeleženci v cestnem prometu, kot so pešci, kolesarji in motorna dvokolesna vozila, ter prilagajanje tem situacijam;

prepoznavanje možnih nevarnih situacij ter ustrezno predvidevanje, kako lahko pripeljejo do situacij, ko je nesreča neizbežna, ter izbira in izvajanje ukrepov, ki povečajo varnost do te mere, da se je nesreči, če pride do možnih nevarnih situacij, še vedno mogoče izogniti.

Vozniška dovoljenja C, C + E, C1, C1 + E

| 1.5 | Cilj: sposobnost nalaganja vozila z upoštevanjem varnostnih predpisov in pravilne uporabe vozila:
  sile, ki vplivajo na vozila med vožnjo, uporaba prestavnega razmerja menjalnika glede na tovor vozila in lastnosti ceste, uporaba sistemov samodejnega menjalnika, izračun koristnega tovora vozila ali sestave, izračun skupne prostornine, porazdelitev tovora, posledice prenatovorjenja osi, stabilnost vozila in težišče, vrste embalaže in palet;
  glavne kategorije blaga, ki ga je treba zaščititi, tehnike pritrjevanja in privezovanja, uporaba zaščitnih jermenov, uporaba vpenjalnih pripomočkov, uporaba pretovornih naprav ter pritrditev in odstranitev ponjav. |
| --- | --- |

1.5

sile, ki vplivajo na vozila med vožnjo, uporaba prestavnega razmerja menjalnika glede na tovor vozila in lastnosti ceste, uporaba sistemov samodejnega menjalnika, izračun koristnega tovora vozila ali sestave, izračun skupne prostornine, porazdelitev tovora, posledice prenatovorjenja osi, stabilnost vozila in težišče, vrste embalaže in palet;

glavne kategorije blaga, ki ga je treba zaščititi, tehnike pritrjevanja in privezovanja, uporaba zaščitnih jermenov, uporaba vpenjalnih pripomočkov, uporaba pretovornih naprav ter pritrditev in odstranitev ponjav.

Vozniška dovoljenja D, D + E, D1, D1 + E

| 1.6 | Cilj: sposobnost zagotavljanja udobja in varnosti potnikov:
  prilagajanje vzdolžnega in bočnega gibanja, upoštevanje prometnih soudeležencev, položaj na cesti, gladko zaviranje, dinamika tresljajev, uporaba posebnih infrastruktur (javne površine, rezervirani vozni pasi), reševanje nasprotij med varno vožnjo in drugimi vlogami voznika, interakcija s potniki, posebne značilnosti nekaterih skupin potnikov (invalidi, otroci). |
| --- | --- |

1.6

prilagajanje vzdolžnega in bočnega gibanja, upoštevanje prometnih soudeležencev, položaj na cesti, gladko zaviranje, dinamika tresljajev, uporaba posebnih infrastruktur (javne površine, rezervirani vozni pasi), reševanje nasprotij med varno vožnjo in drugimi vlogami voznika, interakcija s potniki, posebne značilnosti nekaterih skupin potnikov (invalidi, otroci).

| 1.7 | Cilj: sposobnost nalaganja vozila z upoštevanjem varnostnih predpisov in pravilne uporabe vozila:
  sile, ki vplivajo na vozila med vožnjo, uporaba prestavnega razmerja menjalnika glede na tovor vozila in lastnosti ceste, uporaba sistemov samodejnega menjalnika, izračun koristnega tovora vozila ali sestave, porazdelitev tovora, posledice prenatovorjenja osi, stabilnost vozila in težišče. |
| --- | --- |

1.7

sile, ki vplivajo na vozila med vožnjo, uporaba prestavnega razmerja menjalnika glede na tovor vozila in lastnosti ceste, uporaba sistemov samodejnega menjalnika, izračun koristnega tovora vozila ali sestave, porazdelitev tovora, posledice prenatovorjenja osi, stabilnost vozila in težišče.

2.   Uporaba predpisov

Vsa vozniška dovoljenja

| 2.1 | Cilj: poznavanje socialnega okolja cestnega prometa in predpisov, ki ga urejajo:
  najdaljša neprekinjena vožnja, ki velja za prometno panogo; načela, uporaba in posledice uredb (ES) št. 561/2006 (2) in (EU) št. 165/2014 (3) Evropskega parlamenta in Sveta; sankcije za neuporabo, napačno uporabo ali ponarejanje tahografa; poznavanje socialnega okolja cestnega prometa: pravice in dolžnosti voznikov glede temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja. |
| --- | --- |

2.1

najdaljša neprekinjena vožnja, ki velja za prometno panogo; načela, uporaba in posledice uredb (ES) št. 561/2006 (2) in (EU) št. 165/2014 (3) Evropskega parlamenta in Sveta; sankcije za neuporabo, napačno uporabo ali ponarejanje tahografa; poznavanje socialnega okolja cestnega prometa: pravice in dolžnosti voznikov glede temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja.

Vozniška dovoljenja C, C + E, C1, C1 + E

| 2.2 | Cilj: poznavanje predpisov o prevozu blaga:
  operativne licence, dokumentacija, ki mora biti prisotna v vozilu, prepovedi vožnje na posameznih cestnih odsekih, pristojbine za uporabo cest, obveznosti na podlagi standardnih pogodb za prevoz blaga, priprava dokumentov, ki sestavljajo pogodbo o prevozu, mednarodna prometna dovoljenja, obveznosti na podlagi Konvencije o pogodbi za mednarodni cestni tovorni promet, priprava mednarodnega tovornega lista, prehod meja, tovorni posredniki, posebni dokumenti, ki spremljajo blago. |
| --- | --- |

2.2

operativne licence, dokumentacija, ki mora biti prisotna v vozilu, prepovedi vožnje na posameznih cestnih odsekih, pristojbine za uporabo cest, obveznosti na podlagi standardnih pogodb za prevoz blaga, priprava dokumentov, ki sestavljajo pogodbo o prevozu, mednarodna prometna dovoljenja, obveznosti na podlagi Konvencije o pogodbi za mednarodni cestni tovorni promet, priprava mednarodnega tovornega lista, prehod meja, tovorni posredniki, posebni dokumenti, ki spremljajo blago.

Vozniška dovoljenja D, D + E, D1, D1 + E

| 2.3 | Cilj: poznavanje predpisov o prevozu potnikov:
  prevoz posebnih skupin potnikov, varnostna oprema v avtobusih, varnostni pasovi, tovor vozila. |
| --- | --- |

2.3

prevoz posebnih skupin potnikov, varnostna oprema v avtobusih, varnostni pasovi, tovor vozila.

3.   Zdravje, varnost na cesti in varovanje okolja, storitev, logistika

Vsa vozniška dovoljenja

| 3.1 | Cilj: osveščanje voznikov glede nevarnosti na cesti in nesreč pri delu:
  vrste nesreč pri delu v prometnem sektorju, statistika prometnih nesreč, udeležba tovornjakov/avtobusov, človeške, materialne in finančne posledice. |
| --- | --- |

3.1

vrste nesreč pri delu v prometnem sektorju, statistika prometnih nesreč, udeležba tovornjakov/avtobusov, človeške, materialne in finančne posledice.

| 3.2 | Cilj: zmožnost preprečevanja kaznivih dejanj in tihotapljenja ilegalnih priseljencev:
  splošne informacije, posledice za voznike, preventivni ukrepi, kontrolni seznam, predpisi o odgovornosti prevoznika. |
| --- | --- |

3.2

splošne informacije, posledice za voznike, preventivni ukrepi, kontrolni seznam, predpisi o odgovornosti prevoznika.

| 3.3 | Cilj: zmožnost preprečevanja fizičnih tveganj:
  ergonomska načela, tvegani gibi in drža, fizična kondicija, način ravnanja s tovorom, osebna zaščita. |
| --- | --- |

3.3

ergonomska načela, tvegani gibi in drža, fizična kondicija, način ravnanja s tovorom, osebna zaščita.

| 3.4 | Cilj: osveščanje o pomenu telesne in mentalne sposobnosti:
  načela zdrave, uravnotežene prehrane, učinki alkohola, drog ali drugih snovi, ki utegnejo vplivati na vedenje, simptomi, vzroki, učinki utrujenosti in stresa, poglavitna vloga cikla delo-počitek. |
| --- | --- |

3.4

načela zdrave, uravnotežene prehrane, učinki alkohola, drog ali drugih snovi, ki utegnejo vplivati na vedenje, simptomi, vzroki, učinki utrujenosti in stresa, poglavitna vloga cikla delo-počitek.

| 3.5 | Cilj: zmožnost ocene razmer v sili:
  ravnanje v sili: ocena stanja, preprečevanje zapletov po nesreči, klicanje pomoči, pomoč ranjenim in nudenje prve pomoči, ravnanje v primeru požara, evakuacija potnikov iz tovornjaka/avtobusa, zagotavljanje varnosti vseh potnikov, ravnanje v primeru agresije; osnovna načela priprave poročila o nesreči. |
| --- | --- |

3.5

ravnanje v sili: ocena stanja, preprečevanje zapletov po nesreči, klicanje pomoči, pomoč ranjenim in nudenje prve pomoči, ravnanje v primeru požara, evakuacija potnikov iz tovornjaka/avtobusa, zagotavljanje varnosti vseh potnikov, ravnanje v primeru agresije; osnovna načela priprave poročila o nesreči.

| 3.6 | Cilj: sposobnost z vedenjem prispevati k pozitivni podobi podjetja:
  vedenje voznika in podoba podjetja: pomen kakovosti voznikovih storitev za podjetje, vloge voznika, ljudje, s katerimi je voznik v stiku, vzdrževanje vozila, organizacija dela, komercialne in finančne posledice spora. |
| --- | --- |

3.6

vedenje voznika in podoba podjetja: pomen kakovosti voznikovih storitev za podjetje, vloge voznika, ljudje, s katerimi je voznik v stiku, vzdrževanje vozila, organizacija dela, komercialne in finančne posledice spora.

Vozniška dovoljenja C, C + E, C1, C1 + E

| 3.7 | Cilj: poznavanje ekonomskega okolja cestnega prevoza blaga in tržne ureditve:
  cestni promet glede na druge načine prevoza (konkurenca, nakladalci), različne dejavnosti v cestnem prometu (prevoz za najem ali plačilo, prevoz za lastne potrebe, pomožne prevozne dejavnosti), organizacija glavnih tipov prevoznih podjetij in pomožnih prevoznih dejavnosti, različne prevozne specializacije (cisterne, prevoz pri določeni temperaturi, nevarno blago, prevoz živali itd.), spremembe v panogi (razvejanje storitev, oprtni promet, podizvajanje itd.). |
| --- | --- |

3.7

cestni promet glede na druge načine prevoza (konkurenca, nakladalci), različne dejavnosti v cestnem prometu (prevoz za najem ali plačilo, prevoz za lastne potrebe, pomožne prevozne dejavnosti), organizacija glavnih tipov prevoznih podjetij in pomožnih prevoznih dejavnosti, različne prevozne specializacije (cisterne, prevoz pri določeni temperaturi, nevarno blago, prevoz živali itd.), spremembe v panogi (razvejanje storitev, oprtni promet, podizvajanje itd.).

Vozniška dovoljenja D, D + E, D1, D1 + E

| 3.8 | Cilj: poznavanje ekonomskega okolja prevoza potnikov po cesti in tržne ureditve:
  prevoz potnikov po cesti glede na druge načine prevoza potnikov (železnica, osebni avto), različne dejavnosti v zvezi s cestnim prevozom potnikov, ozaveščanje o invalidnosti, prehod meja (mednarodni prevoz), organizacija glavnih tipov podjetij za prevoz potnikov po cesti. |
| --- | --- |

3.8

prevoz potnikov po cesti glede na druge načine prevoza potnikov (železnica, osebni avto), različne dejavnosti v zvezi s cestnim prevozom potnikov, ozaveščanje o invalidnosti, prehod meja (mednarodni prevoz), organizacija glavnih tipov podjetij za prevoz potnikov po cesti.

Oddelek 2

Obvezne temeljne kvalifikacije, določene v členu 3(1)(a)

| 2.1 | Način, ki vključuje obiskovanje tečaja in preizkus
  Temeljne kvalifikacije morajo obsegati poučevanje vseh vsebin s seznama iz oddelka 1. Pouk za temeljne kvalifikacije mora obsegati 280 ur.
  Vsak kandidat za voznika mora opraviti vsaj 20 ur individualne vožnje z vozilom zadevne kategorije, ki izpolnjuje vsaj zahteve za testna vozila, kakor so določene z Direktivo 2006/126/ES.
  Pri individualni vožnji mora kandidata za voznika spremljati inštruktor, zaposlen pri odobrenem centru za usposabljanje. Vsak kandidat za voznika sme voziti največ osem ur od 20 ur individualne vožnje na posebnem terenu ali na zmogljivem simulatorju, da se oceni usposobljenost za racionalno vožnjo, ki temelji na varnostnih predpisih, zlasti v zvezi z obvladovanjem vozila ob različnih pogojih na cesti in spremembi teh pogojev na cesti zaradi različnih vremenskih razmer in vožnje podnevi ali ponoči ter sposobnostjo optimizacije porabe goriva.
  Države članice lahko dovolijo, da odobreni centri za usposabljanje del usposabljanja izvajajo z uporabo IKT, kot je e-učenje, pri čemer se zagotovi ohranitev visoke kakovosti in učinkovitosti usposabljanja in izberejo področja, kjer se lahko ta orodja IKT najbolj učinkovito uporabijo. Države članice zlasti zahtevajo zanesljivo identifikacijo uporabnikov in ustrezen nadzor. Države članice lahko kot del usposabljanja upoštevajo posebno usposabljanje, ki se zahteva v skladu z drugo zakonodajo Unije. To med drugim vključuje usposabljanje, ki se v skladu z Direktivo 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) zahteva za prevoz nevarnega blaga, usposabljanje glede ozaveščanja o invalidnosti v skladu z Uredbo (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter usposabljanje o prevozu živali v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 (6).
  Za voznike iz člena 5(5) morajo temeljne kvalifikacije obsegati 70 ur, vključno s petimi urami individualne vožnje.
  Ob koncu usposabljanja pristojni organi držav članic ali subjekt, ki ga ti določijo, pripravijo vozniku pisni ali ustni preizkus. Preizkus mora obsegati najmanj eno vprašanje o vsakem cilju, navedenem na seznamu vsebin v oddelku 1. |
| --- | --- |

2.1

Temeljne kvalifikacije morajo obsegati poučevanje vseh vsebin s seznama iz oddelka 1. Pouk za temeljne kvalifikacije mora obsegati 280 ur.

Vsak kandidat za voznika mora opraviti vsaj 20 ur individualne vožnje z vozilom zadevne kategorije, ki izpolnjuje vsaj zahteve za testna vozila, kakor so določene z Direktivo 2006/126/ES.

Pri individualni vožnji mora kandidata za voznika spremljati inštruktor, zaposlen pri odobrenem centru za usposabljanje. Vsak kandidat za voznika sme voziti največ osem ur od 20 ur individualne vožnje na posebnem terenu ali na zmogljivem simulatorju, da se oceni usposobljenost za racionalno vožnjo, ki temelji na varnostnih predpisih, zlasti v zvezi z obvladovanjem vozila ob različnih pogojih na cesti in spremembi teh pogojev na cesti zaradi različnih vremenskih razmer in vožnje podnevi ali ponoči ter sposobnostjo optimizacije porabe goriva.

Države članice lahko dovolijo, da odobreni centri za usposabljanje del usposabljanja izvajajo z uporabo IKT, kot je e-učenje, pri čemer se zagotovi ohranitev visoke kakovosti in učinkovitosti usposabljanja in izberejo področja, kjer se lahko ta orodja IKT najbolj učinkovito uporabijo. Države članice zlasti zahtevajo zanesljivo identifikacijo uporabnikov in ustrezen nadzor. Države članice lahko kot del usposabljanja upoštevajo posebno usposabljanje, ki se zahteva v skladu z drugo zakonodajo Unije. To med drugim vključuje usposabljanje, ki se v skladu z Direktivo 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) zahteva za prevoz nevarnega blaga, usposabljanje glede ozaveščanja o invalidnosti v skladu z Uredbo (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter usposabljanje o prevozu živali v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 (6).

Za voznike iz člena 5(5) morajo temeljne kvalifikacije obsegati 70 ur, vključno s petimi urami individualne vožnje.

Ob koncu usposabljanja pristojni organi držav članic ali subjekt, ki ga ti določijo, pripravijo vozniku pisni ali ustni preizkus. Preizkus mora obsegati najmanj eno vprašanje o vsakem cilju, navedenem na seznamu vsebin v oddelku 1.

| 2.2 | Način, ki vključuje preizkuse
  Pristojni organi držav članic ali subjekt, ki ga ti določijo, pripravijo teoretične in praktične preizkuse iz člena 3(1), točka (a)(ii), da preverijo, ali ima kandidat za voznika v zvezi z zgoraj navedenimi vsebinami in cilji stopnjo znanja, zahtevano v oddelku 1.






  (a) | Teoretični preizkus je sestavljen iz najmanj dveh delov:






  (i) | vprašanj, ki vključujejo več možnih odgovorov, vprašanja, ki zahtevajo neposredni odgovor, ali kombinacija obeh načinov; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Pristojni organi držav članic ali subjekt, ki ga ti določijo, pripravijo teoretične in praktične preizkuse iz člena 3(1), točka (a)(ii), da preverijo, ali ima kandidat za voznika v zvezi z zgoraj navedenimi vsebinami in cilji stopnjo znanja, zahtevano v oddelku 1.

(a)

Teoretični preizkus je sestavljen iz najmanj dveh delov:

(i)

vprašanj, ki vključujejo več možnih odgovorov, vprašanja, ki zahtevajo neposredni odgovor, ali kombinacija obeh načinov;

| (ii) | študij primerov. |
| --- | --- |

(ii)

študij primerov.

Teoretični preizkus mora trajati najmanj štiri ure.

| (b) | Praktični preizkus je sestavljen iz dveh delov:






  (i) | preizkusa vožnje za oceno usposobljenosti za racionalno vožnjo na podlagi varnostnih predpisov. Preizkus mora potekati, če je možno, na cestah izven naselij, na hitrih cestah in na avtocestah (ali podobno) in na vseh vrstah mestnih cest, ki predstavljajo različne stopnje težavnosti, na katere utegne naleteti voznik. Zaželeno je, da ta preizkus poteka ob različni gostoti prometa. Čas vožnje po cesti mora biti kar najbolj izkoriščen, tako da se kandidat oceni v vseh prometnih območjih, kjer utegne voziti. Ta preizkus mora trajati najmanj 90 minut; |
| --- | --- | --- |

(b)

Praktični preizkus je sestavljen iz dveh delov:

(i)

preizkusa vožnje za oceno usposobljenosti za racionalno vožnjo na podlagi varnostnih predpisov. Preizkus mora potekati, če je možno, na cestah izven naselij, na hitrih cestah in na avtocestah (ali podobno) in na vseh vrstah mestnih cest, ki predstavljajo različne stopnje težavnosti, na katere utegne naleteti voznik. Zaželeno je, da ta preizkus poteka ob različni gostoti prometa. Čas vožnje po cesti mora biti kar najbolj izkoriščen, tako da se kandidat oceni v vseh prometnih območjih, kjer utegne voziti. Ta preizkus mora trajati najmanj 90 minut;

| (ii) | praktičnega preizkusa, ki obsega najmanj točke 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 in 3.5. Ta preizkus mora trajati najmanj 30 minut. |
| --- | --- |

(ii)

praktičnega preizkusa, ki obsega najmanj točke 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 in 3.5. Ta preizkus mora trajati najmanj 30 minut.

Vozilo, ki se uporablja za praktično vožnjo, mora izpolnjevati vsaj zahteve za testna vozila, določene v Direktivi 2006/126/ES.

Praktičnemu preizkusu je lahko dodan tretji preizkus, ki poteka na posebnem terenu ali na zmogljivem simulatorju, da se oceni usposobljenost za racionalno vožnjo, ki temelji na varnostnih predpisih, zlasti v zvezi z obvladovanjem vozila ob različnih pogojih na cesti in spremembi teh pogojev na cesti zaradi različnih vremenskih razmer in vožnje podnevi ali ponoči.

Trajanje tega morebitnega preizkusa ni določeno. Če voznik opravlja tak preizkus, se trajanje odšteje od 90 minut za preizkus vožnje iz točke (i), vendar odšteti čas ne sme presegati 30 minut.

Pri voznikih iz člena 5(5) mora biti teoretični preizkus omejen na vsebine iz oddelka 1, ki so v zvezi z vozili, za katere veljajo nove temeljne kvalifikacije. Vendar pa morajo ti vozniki v celoti opraviti praktični preizkus.

Oddelek 3

Pospešeno pridobivanje temeljnih kvalifikacij, določeno v členu 3(2)

Pospešeno pridobivanje temeljnih kvalifikacij mora obsegati poučevanje vseh vsebin s seznama iz oddelka 1. Trajati mora 140 ur.

Vsak kandidat za voznika mora opraviti vsaj 10 ur individualne vožnje z vozilom zadevne kategorije, ki izpolnjuje vsaj zahteve za testna vozila, določene v Direktivi 2006/126/ES.

Pri individualni vožnji mora kandidata za voznika spremljati inštruktor, zaposlen pri odobrenem centru za usposabljanje. Vsak kandidat za voznika sme voziti največ štiri ure od 10 ur individualne vožnje na posebnem terenu ali na zmogljivem simulatorju, da se oceni usposobljenost za racionalno vožnjo, ki temelji na varnostnih predpisih, zlasti v zvezi z obvladovanjem vozila ob različnih pogojih na cesti in spremembi teh pogojev na cesti zaradi različnih vremenskih razmer in vožnje podnevi ali ponoči ter sposobnostjo optimizacije porabe goriva.

Določbe četrtega odstavka točke 2.1 se uporabljajo tudi za pospešeno pridobivanje temeljnih kvalifikacij.

Za voznike iz člena 5(5) mora pospešeno pridobivanje temeljnih kvalifikacij obsegati 35 ur, vključno z dvema urama in pol individualne vožnje.

Ob koncu usposabljanja pristojni organi držav članic ali subjekt, ki ga ti določijo, pripravijo vozniku pisni ali ustni preizkus. Preizkus mora obsegati najmanj eno vprašanje o vsakem cilju, navedenem na seznamu vsebin v oddelku 1.

Oddelek 4

Obvezno redno usposabljanje, določeno v členu 3(1)(b)

Tečaje obveznega rednega usposabljanja mora organizirati odobreni center za usposabljanje. Trajati morajo 35 ur vsakih pet let, vsakič najmanj sedem ur skupaj, ki pa so lahko razdeljene na dva zaporedna dneva. Pri e-učenju odobreni center za usposabljanje zagotovi ohranjanje ustrezne kakovosti usposabljanja, vključno z izbiro področja, kjer se lahko orodja IKT najbolj učinkovito uporabijo. Države članice zlasti zahtevajo zanesljivo identifikacijo uporabnikov in ustrezen nadzor. Usposabljanje v obliki e-učenja ne sme trajati dlje od 12 ur. Vsaj eden od tečajev usposabljanja zajema vsebino, povezano z varnostjo v cestnem prometu. Pri vsebini usposabljanja se upoštevajo potrebe po usposabljanju v zvezi s prevozi, ki jih voznik izvaja, ter zadevni pravni in tehnološki razvoj, upoštevati pa bi bilo treba, kolikor je mogoče, tudi potrebe posameznega voznika glede usposabljanja. V predpisanih 35 urah bi morale biti obravnavane številne različne vsebine, vključno s ponovitvijo usposabljanja, kadar se izkaže, da voznik potrebuje posebno popravno izobraževanje.

Države članice lahko razmislijo o možnosti, da se lahko opravljeno posebno usposabljanje, ki se zahteva v skladu z drugo zakonodajo Unije, šteje za največ enega od predpisanih sedemurnih tečajev. To med drugim vključuje usposabljanje, ki se v skladu z Direktivo 2008/68/ES zahteva za prevoz nevarnega blaga, usposabljanje o prevozu živali v skladu z Uredbo (ES) št. 1/2005 in usposabljanje glede ozaveščanja o invalidnosti v zvezi s prevozom potnikov v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 181/2011. Vendar lahko države članice določijo, da opravljeno posebno usposabljanje iz Direktive 2008/68/ES za prevoz nevarnega blaga šteje za dva sedemurna tečaja, pod pogojem, da je to edino dodatno usposabljanje, ki se upošteva kot del rednega usposabljanja.

Oddelek 5

Odobritev temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja

| 5.1 | Centre za usposabljanje, ki sodelujejo pri temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju, morajo odobriti pristojni organi držav članic. Odobritev se izda le na podlagi pisne vloge. Vlogi morajo biti priloženi dokumenti, ki vključujejo:






  5.1.1. | ustrezen program kvalifikacij in usposabljanja, ki podrobno določa učne vsebine in podaja predlagan izvedbeni načrt in učne metode; |
| --- | --- | --- |

5.1

5.1.1.

ustrezen program kvalifikacij in usposabljanja, ki podrobno določa učne vsebine in podaja predlagan izvedbeni načrt in učne metode;

| 5.1.2. | inštruktorjeve kvalifikacije in področja dejavnosti; |
| --- | --- |

5.1.2.

inštruktorjeve kvalifikacije in področja dejavnosti;

| 5.1.3. | podatke o kraju izvajanja tečajev, učnem gradivu, pripomočkih, ki so na voljo za praktično delo, in o voznem parku, ki se uporablja; |
| --- | --- |

5.1.3.

podatke o kraju izvajanja tečajev, učnem gradivu, pripomočkih, ki so na voljo za praktično delo, in o voznem parku, ki se uporablja;

| 5.1.4. | pogoje glede udeležbe na tečajih (število udeležencev). |
| --- | --- |

5.1.4.

pogoje glede udeležbe na tečajih (število udeležencev).

| 5.2 | Pristojni organ mora izdati pisno odobritev ob upoštevanju naslednjih pogojev:






  5.2.1. | usposabljanje je treba izvajati v skladu z dokumenti, ki spremljajo vlogo; |
| --- | --- | --- |

5.2

5.2.1.

usposabljanje je treba izvajati v skladu z dokumenti, ki spremljajo vlogo;

| 5.2.2. | pristojni organ ima pravico poslati pooblaščene osebe, da pomagajo v odobrenih centrih, in ima pravico takšne centre kontrolirati glede sredstev, ki se uporabljajo, in glede pravilnega izvajanja tečajev usposabljanja in preizkusov; |
| --- | --- |

5.2.2.

pristojni organ ima pravico poslati pooblaščene osebe, da pomagajo v odobrenih centrih, in ima pravico takšne centre kontrolirati glede sredstev, ki se uporabljajo, in glede pravilnega izvajanja tečajev usposabljanja in preizkusov;

| 5.2.3. | odobritev se prekliče ali začasno odvzame, če niso več izpolnjeni pogoji za odobritev. |
| --- | --- |

5.2.3.

odobritev se prekliče ali začasno odvzame, če niso več izpolnjeni pogoji za odobritev.

Odobreni centri morajo jamčiti, da inštruktorji dobro poznajo večino najnovejših predpisov in zahtev v zvezi z usposabljanjem. V okviru posebnega izbirnega postopka morajo inštruktorji izkazati poznavanje vsebin ter pedagoških in didaktičnih metod. V zvezi s praktičnim delom usposabljanja morajo izkazati izkušnje kot profesionalni vozniki ali podobne izkušnje, kot na primer inštruktorji za tovornjake.

Program inštrukcij mora biti v skladu z odobritvijo in mora obsegati vsebine s seznama v oddelku 1.

---

(1)  Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (UL C 111, 6.5.2008, str. 1).

(2)  Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1).

(3)  Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).

(4)  Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

(5)  Uredba (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 55, 28.2.2011, str. 1).

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) št. 1255/97 (UL L 3, 5.1.2005, str. 1).

---

PRILOGA II

DOLOČBE ZA VZOREC EVROPSKE UNIJE ZA IZKAZNICO O VOZNIŠKIH KVALIFIKACIJAH

1.   Fizične lastnosti izkaznice o vozniških kvalifikacijah

Fizične lastnosti izkaznice o vozniških kvalifikacijah morajo biti v skladu s standardoma ISO 7810 in 7816-1.

Metode za odobritev, da so fizične lastnosti izkaznice o vozniških kvalifikacijah v skladu z mednarodnimi standardi, morajo biti skladne s standardom ISO 10373.

2.   Informacije na izkaznici o vozniških kvalifikacijah

Izkaznica o vozniških kvalifikacijah mora biti dvostranska.

Stran 1 mora vsebovati:

| (a) | naslov „izkaznica o vozniških kvalifikacijah“, natisnjen z velikimi črkami v uradnem jeziku ali uradnih jezikih države članice, ki izkaznico o vozniških kvalifikacijah izdaja; |
| --- | --- |

(a)

naslov „izkaznica o vozniških kvalifikacijah“, natisnjen z velikimi črkami v uradnem jeziku ali uradnih jezikih države članice, ki izkaznico o vozniških kvalifikacijah izdaja;

| (b) | ime države članice, ki izkaznico o vozniških kvalifikacijah izdaja (neobvezno); |
| --- | --- |

(b)

ime države članice, ki izkaznico o vozniških kvalifikacijah izdaja (neobvezno);

| (c) | oznako države članice, ki izkaznico o vozniških kvalifikacijah izdaja, natisnjeno v negativu v modrem pravokotniku in obkroženo z 12 rumenimi zvezdicami; oznake so naslednje:







  B | : | Belgija |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | : | Bolgarija |
| CZ | : | Češka |
| DK | : | Danska |
| D | : | Nemčija |
| EST | : | Estonija |
| IRL | : | Irska |
| GR | : | Grčija |
| E | : | Španija |
| F | : | Francija |
| HR | : | Hrvaška |
| I | : | Italija |
| CY | : | Ciper |
| LV | : | Latvija |
| LT | : | Litva |
| L | : | Luksemburg |
| H | : | Madžarska |
| M | : | Malta |
| NL | : | Nizozemska |
| A | : | Avstrija |
| PL | : | Poljska |
| P | : | Portugalska |
| RO | : | Romunija |
| SLO | : | Slovenija |
| SK | : | Slovaška |
| FIN | : | Finska |
| S | : | Švedska |

(c)

oznako države članice, ki izkaznico o vozniških kvalifikacijah izdaja, natisnjeno v negativu v modrem pravokotniku in obkroženo z 12 rumenimi zvezdicami; oznake so naslednje:

B

:

Belgija

BG

:

Bolgarija

CZ

:

Češka

DK

:

Danska

D

:

Nemčija

EST

:

Estonija

IRL

:

Irska

GR

:

Grčija

E

:

Španija

F

:

Francija

HR

:

Hrvaška

I

:

Italija

CY

:

Ciper

LV

:

Latvija

LT

:

Litva

L

:

Luksemburg

H

:

Madžarska

M

:

Malta

NL

:

Nizozemska

A

:

Avstrija

PL

:

Poljska

P

:

Portugalska

RO

:

Romunija

SLO

:

Slovenija

SK

:

Slovaška

FIN

:

Finska

S

:

Švedska

| (d) | posebne podatke na izkaznici o vozniških kvalifikacijah, oštevilčene takole:






  1. | priimek imetnika; |
| --- | --- | --- |

(d)

posebne podatke na izkaznici o vozniških kvalifikacijah, oštevilčene takole:

1.

priimek imetnika;

| 2. | ime imetnika; |
| --- | --- |

2.

ime imetnika;

| 3. | datum in kraj rojstva imetnika; |
| --- | --- |

3.

datum in kraj rojstva imetnika;

| 4. | (a) | datum izdaje; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

datum izdaje;

| (b) | datum izteka veljavnosti; |
| --- | --- |

(b)

datum izteka veljavnosti;

| (c) | naziv organa, ki je izkaznico izdal (lahko je natisnjen na strani 2); |
| --- | --- |

(c)

naziv organa, ki je izkaznico izdal (lahko je natisnjen na strani 2);

| (d) | različne številke, kot na primer številka vozniškega dovoljenja za upravne namene (neobvezno); |
| --- | --- |

(d)

različne številke, kot na primer številka vozniškega dovoljenja za upravne namene (neobvezno);

| 5. | (a) | številka vozniškega dovoljenja; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

številka vozniškega dovoljenja;

| (b) | serijska številka; |
| --- | --- |

(b)

serijska številka;

| 6. | fotografija imetnika; |
| --- | --- |

6.

fotografija imetnika;

| 7. | podpis imetnika; |
| --- | --- |

7.

podpis imetnika;

| 8. | običajni kraj bivanja ali poštni naslov imetnika (neobvezno); |
| --- | --- |

8.

običajni kraj bivanja ali poštni naslov imetnika (neobvezno);

| 9. | kategorije vozil, za katere voznik izpolnjuje zahteve glede temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja; |
| --- | --- |

9.

kategorije vozil, za katere voznik izpolnjuje zahteve glede temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja;

| (e) | naslov „vzorec Evropske unije“ v jeziku ali jezikih države članice, ki je izkaznico o vozniških kvalifikacijah izdala, in rubriko „izkaznica o vozniških kvalifikacijah“ v drugih uradnih jezikih Unije, natisnjeno z modro barvo, tako da sestavlja ozadje izkaznice o vozniških kvalifikacijah: | tarjeta de cualificación del conductor |
| --- | --- | --- |

(e)

naslov „vzorec Evropske unije“ v jeziku ali jezikih države članice, ki je izkaznico o vozniških kvalifikacijah izdala, in rubriko „izkaznica o vozniških kvalifikacijah“ v drugih uradnih jezikih Unije, natisnjeno z modro barvo, tako da sestavlja ozadje izkaznice o vozniških kvalifikacijah:

tarjeta de cualificación del conductor

| | карта за квалификация на водача |
| --- | --- |

карта за квалификация на водача

| | osvědčení profesní způsobilosti řidiče |
| --- | --- |

osvědčení profesní způsobilosti řidiče

| | chaufføruddannelsesbevis |
| --- | --- |

chaufføruddannelsesbevis

| | Fahrerqualifizierungsnachweis |
| --- | --- |

Fahrerqualifizierungsnachweis

| | juhi pädevustunnistus |
| --- | --- |

juhi pädevustunnistus

| | δελτίο επιμόρφωσης οδηγού |
| --- | --- |

δελτίο επιμόρφωσης οδηγού

| | driver qualification card |
| --- | --- |

driver qualification card

| | carte de qualification de conducteur |
| --- | --- |

carte de qualification de conducteur

| | cárta cáilíochta tiománai |
| --- | --- |

cárta cáilíochta tiománai

| | kvalifikacijska kartica vozača |
| --- | --- |

kvalifikacijska kartica vozača

| | carta di qualificazione del conducente |
| --- | --- |

carta di qualificazione del conducente

| | vadītāja kvalifikācijas apliecība |
| --- | --- |

vadītāja kvalifikācijas apliecība

| | vairuotojo kvalifikacinė kortelė |
| --- | --- |

vairuotojo kvalifikacinė kortelė

| | gépjárművezetői képesítési igazolvány |
| --- | --- |

gépjárművezetői képesítési igazolvány

| | karta ta’ kwalifika tas-sewwieq |
| --- | --- |

karta ta’ kwalifika tas-sewwieq

| | kwalificatiekaart bestuurder |
| --- | --- |

kwalificatiekaart bestuurder

| | karta kwalifikacji kierowcy |
| --- | --- |

karta kwalifikacji kierowcy

| | carta de qualificação de motorista |
| --- | --- |

carta de qualificação de motorista

| | cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto |
| --- | --- |

cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto

| | kvalifikačná karta vodiča |
| --- | --- |

kvalifikačná karta vodiča

| | izkaznica o vozniških kvalifikacijah |
| --- | --- |

izkaznica o vozniških kvalifikacijah

| | kuljettajan ammattipätevyyskortti |
| --- | --- |

kuljettajan ammattipätevyyskortti

| | yrkeskompetensbevis för förare; |
| --- | --- |

yrkeskompetensbevis för förare;

| (f) | referenčni barvi:






  — | modra: Pantone Reflex blue, |
| --- | --- | --- |

(f)

referenčni barvi:

—

modra: Pantone Reflex blue,

| — | rumena: Pantone yellow; |
| --- | --- |

—

rumena: Pantone yellow;

Stran 2 mora vsebovati:

| (a) | 9. | kategorije vozil, za katere voznik izpolnjuje zahteve glede temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

9.

kategorije vozil, za katere voznik izpolnjuje zahteve glede temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja;

| 10. | harmonizirano kodo Unije „95“, določeno v Prilogi I k Direktivi 2006/126/ES; |
| --- | --- |

10.

harmonizirano kodo Unije „95“, določeno v Prilogi I k Direktivi 2006/126/ES;

| 11. | prostor, predviden za morebitni vpis države članice, ki izkaznico o vozniških kvalifikacijah izdaja, o nujnih administrativnih podatkih ali podatkih v zvezi z varnostjo v cestnem prometu (neobvezno). Če so podatki v zvezi z rubriko, navedeno v tej prilogi, mora biti pred njimi zapisana ustrezna številka rubrike; |
| --- | --- |

11.

prostor, predviden za morebitni vpis države članice, ki izkaznico o vozniških kvalifikacijah izdaja, o nujnih administrativnih podatkih ali podatkih v zvezi z varnostjo v cestnem prometu (neobvezno). Če so podatki v zvezi z rubriko, navedeno v tej prilogi, mora biti pred njimi zapisana ustrezna številka rubrike;

| (b) | razlago oštevilčenih rubrik, ki so navedene na straneh 1 in 2 izkaznice o vozniških kvalifikacijah (vsaj za rubrike 1, 2, 3, 4(a), 4(b), 4(c), 5(a), 5(b) in 10). |
| --- | --- |

(b)

razlago oštevilčenih rubrik, ki so navedene na straneh 1 in 2 izkaznice o vozniških kvalifikacijah (vsaj za rubrike 1, 2, 3, 4(a), 4(b), 4(c), 5(a), 5(b) in 10).

Če želi država članica te vnose vpisati v nacionalnem jeziku, ki ni angleški, bolgarski, češki, danski, estonski, finski, francoski, grški, hrvaški, italijanski, latvijski, litovski, madžarski, malteški, nemški, nizozemski, poljski, portugalski, romunski, slovaški, slovenski, španski in švedski, izdela dvojezično različico izkaznice o vozniških kvalifikacijah v enem od navedenih jezikov, kar ne vpliva na druge določbe te priloge.

3.   Zaščita, ki vključuje varstvo podatkov

Namen različnih sestavnih delov izkaznice o vozniških kvalifikacijah je preprečiti ponarejanje ali manipulacijo in odkriti vse tovrstne poskuse.

Države članice morajo zagotavljati, da je raven zaščite izkaznice o vozniških kvalifikacijah vsaj primerljiva z ravnijo zaščite vozniškega dovoljenja.

4.   Posebne določbe

Po posvetovanju s Komisijo lahko države članice dodajo barve ali oznake, kot na primer črtno kodo, nacionalne simbole in zaščitne elemente, brez poseganja v druge določbe te priloge.

V povezavi z medsebojnim priznavanjem izkaznic o vozniških kvalifikacijah črtna koda ne sme vsebovati drugih podatkov razen tistih, ki so razločno navedeni na izkaznici o vozniških kvalifikacijah ali ki so v postopku izdaje izkaznice nujni.

5.   Prehodne določbe

Izkaznice o vozniških kvalifikacijah, izdane pred 23. majem 2020, veljajo do izteka njihove veljavnosti.

6.   Vzorec Evropske unije za izkaznico o vozniških kvalifikacijah

Image 1

---

PRILOGA III

KORELACIJSKA TABELA ZA SKLICEVANJA NA NEKATERE KATEGORIJE VOZNIŠKIH DOVOLJENJ

| Sklicevanje v tej direktivi | Sklicevanje v Direktivi 2006/126/ES |
| --- | --- |
| C + E | CE |
| C1 + E | C1E |
| D + E | DE |
| D1 + E | D1E |

Sklicevanje v tej direktivi

Sklicevanje v Direktivi 2006/126/ES

C + E

CE

C1 + E

C1E

D + E

DE

D1 + E

D1E

---

PRILOGA IV

Del A

Razveljavljene direktive z njihovimi zaporednimi spremembami

(iz člena 14)

| Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 226, 10.9.2003, str. 4). | |
| --- | --- |
| Direktiva Sveta 2004/66/ES
  (UL L 168, 1.5.2004, str. 35). | samo točka IV.2 Priloge |
| Direktiva Sveta 2006/103/ES
  (UL L 363, 20.12.2006, str. 344). | samo točka A.6 Priloge |
| Uredba (ES) št. 1137/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 311, 21.11.2008, str. 1). | samo točka 9.11 Priloge |
| Direktiva Sveta 2013/22/EU
  (UL L 158, 10.6.2013, str. 356). | samo točka A.4 Priloge |
| Direktiva (EU) 2018/645 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 112, 2.5.2018, str. 29). | samo člen 1 in Priloga |
| Uredba (EU) 2019/1243 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 198, 25.7.2019, str. 241). | samo točka IX.5 Priloge |

Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 226, 10.9.2003, str. 4).

Direktiva Sveta 2004/66/ES

(UL L 168, 1.5.2004, str. 35).

samo točka IV.2 Priloge

Direktiva Sveta 2006/103/ES

(UL L 363, 20.12.2006, str. 344).

samo točka A.6 Priloge

Uredba (ES) št. 1137/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 311, 21.11.2008, str. 1).

samo točka 9.11 Priloge

Direktiva Sveta 2013/22/EU

(UL L 158, 10.6.2013, str. 356).

samo točka A.4 Priloge

Direktiva (EU) 2018/645 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 112, 2.5.2018, str. 29).

samo člen 1 in Priloga

Uredba (EU) 2019/1243 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 198, 25.7.2019, str. 241).

samo točka IX.5 Priloge

Del B

Roki za prenos v nacionalno pravo in datum začetka uporabe

(iz člena 14)

| Direktiva | Rok za prenos | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| 2003/59/ES | 10. september 2006 | 10. september 2008 v zvezi s temeljnimi kvalifikacijami, potrebnimi za vožnjo vozil v kategorijah ozniških dovoljenj D1, D1 + E, D in D + E
  10. september 2009 v zvezi s temeljnimi kvalifikacijami, potrebnimi za vožnjo vozil v kategorijah vozniških dovoljenj C1, C1 + E, C in C + E |
| (EU) 2018/645 | 23. maj 2020, z izjemo člena 1, točka 6
  23. maj 2021, kar zadeva člen 1, točka 6 | |

Direktiva

Rok za prenos

Datum začetka uporabe

2003/59/ES

10. september 2006

10. september 2008 v zvezi s temeljnimi kvalifikacijami, potrebnimi za vožnjo vozil v kategorijah ozniških dovoljenj D1, D1 + E, D in D + E

10. september 2009 v zvezi s temeljnimi kvalifikacijami, potrebnimi za vožnjo vozil v kategorijah vozniških dovoljenj C1, C1 + E, C in C + E

(EU) 2018/645

23. maj 2020, z izjemo člena 1, točka 6

23. maj 2021, kar zadeva člen 1, točka 6

---

PRILOGA V

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 2003/59/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Členi 1 do 7 | Členi 1 do 7 |
| Člen 8(1) | Člen 8(1) |
| Člen 8(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo in točka (a) | Člen 8(2), prvi pododstavek |
| Člen 8(2), prvi pododstavek, točka (b) | – |
| Člen 8(2), drugi pododstavek | Člen 8(2), drugi pododstavek |
| Člen 8(3), (4) in (5) | Člen 8(3), (4) in (5) |
| Člena 9 in 10 | Člena 9 in 10 |
| Člen 10a | Člen 11 |
| Člen 11 | Člen 12 |
| Člen 11a | Člen 13 |
| Člen 13 | – |
| Člen 14 | – |
| Člen 15 | Člen 14 |
| Člen 16 | Člen 15 |
| Člen 17 | Člen 16 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | Priloga III |
| – | Priloga IV |
| – | Priloga V |

Direktiva 2003/59/ES

Ta direktiva

Členi 1 do 7

Členi 1 do 7

Člen 8(1)

Člen 8(1)

Člen 8(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo in točka (a)

Člen 8(2), prvi pododstavek

Člen 8(2), prvi pododstavek, točka (b)

–

Člen 8(2), drugi pododstavek

Člen 8(2), drugi pododstavek

Člen 8(3), (4) in (5)

Člen 8(3), (4) in (5)

Člena 9 in 10

Člena 9 in 10

Člen 10a

Člen 11

Člen 11

Člen 12

Člen 11a

Člen 13

Člen 13

–

Člen 14

–

Člen 15

Člen 14

Člen 16

Člen 15

Člen 17

Člen 16

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga III

–

Priloga IV

–

Priloga V

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/70

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/2562

z dne 24. oktobra 2022

o podpisu Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Tajsko na drugi strani v imenu Unije in o njegovi začasni uporabi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 25. novembra 2004 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s Tajsko o Okvirnem sporazumu o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Tajsko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 25. novembra 2004 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s Tajsko o Okvirnem sporazumu o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Tajsko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (2) | Pogajanja o Sporazumu so bila uspešno zaključena s parafiranjem Sporazuma 2. septembra 2022 v Bruslju. |
| --- | --- |

(2)

Pogajanja o Sporazumu so bila uspešno zaključena s parafiranjem Sporazuma 2. septembra 2022 v Bruslju.

| (3) | Cilj Sporazuma je okrepiti sodelovanje na veliko področjih politik, vključno s človekovimi pravicam, neširjenjem orožja za množično uničevanje, bojem proti terorizmu, bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, trgovino, migracijami, okoljem, energijo, podnebnimi spremembami, prometom, znanostjo in tehnologijo, zaposlovanjem in socialnimi zadevami, izobraževanjem in kmetijstvom. |
| --- | --- |

(3)

Cilj Sporazuma je okrepiti sodelovanje na veliko področjih politik, vključno s človekovimi pravicam, neširjenjem orožja za množično uničevanje, bojem proti terorizmu, bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, trgovino, migracijami, okoljem, energijo, podnebnimi spremembami, prometom, znanostjo in tehnologijo, zaposlovanjem in socialnimi zadevami, izobraževanjem in kmetijstvom.

| (4) | Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Unije, s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(4)

Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Unije, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (5) | Zaradi potrebe po uporabi tega sporazuma pred začetkom njegove veljavnosti po ratifikaciji s strani držav članic bi bilo treba nekatere določbe Sporazuma uporabljati začasno do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti – |
| --- | --- |

(5)

Zaradi potrebe po uporabi tega sporazuma pred začetkom njegove veljavnosti po ratifikaciji s strani držav članic bi bilo treba nekatere določbe Sporazuma uporabljati začasno do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis, v imenu Unije, Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Tajsko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri s pridržkom njegove sklenitve (1).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 3

Do do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti se v skladu s členom 59 Sporazuma in na podlagi uradnih obvestil iz navedenega člena med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko začasno uporabljajo (2) naslednji deli Sporazuma, in sicer le v obsegu, v katerem zajemajo zadeve, ki spadajo v pristojnost Unije, vključno z zadevami, ki spadajo v pristojnost Unije za opredelitev in izvajanje skupne zunanje in varnostne politike:

| — | Naslov I |
| --- | --- |

—

Naslov I

| — | Naslov II |
| --- | --- |

—

Naslov II

| — | Naslov III |
| --- | --- |

—

Naslov III

| — | Naslov IV: členi 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29 |
| --- | --- |

—

Naslov IV: členi 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29

| — | Naslov V: členi 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49 |
| --- | --- |

—

Naslov V: členi 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49

| — | Naslov VI |
| --- | --- |

—

Naslov VI

| — | Naslov VII |
| --- | --- |

—

Naslov VII

| — | Naslov VIII |
| --- | --- |

—

Naslov VIII

| — | Skupna izjava o členu 5 |
| --- | --- |

—

Skupna izjava o členu 5

| — | Skupna izjava o členu 23 |
| --- | --- |

—

Skupna izjava o členu 23

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 24. oktobra 2022

Za Svet

predsednica

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Glej stran 72 tega Uradnega lista.

1

(2)  Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije objavi datum, od katerega se začasno uporabljajo deli Sporazuma.

2

Uradnem listu Evropske unije

---

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/72 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/72

---

OKVIRNI SPORAZUM

o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Tajsko na drugi strani

EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu: EU,

in

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA HRVAŠKA

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

MADŽARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

države članice Evropske unije, v nadaljnjem besedilu: države članice,

na eni strani,

ter

KRALJEVINA TAJSKA, v nadaljnjem besedilu: Tajska,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu: pogodbenici, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU tradicionalnih prijateljskih vezi med pogodbenicama ter tesnih zgodovinskih, političnih in gospodarskih povezav med njima,

ZARADI posebnega pomena celovite narave medsebojnih odnosov,

OB PONOVNI POTRDITVI svoje zavezanosti demokratičnim načelom ter človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ki jo je 10. decembra 1948 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: GSZN), in drugih ustreznih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah;

OB PONOVNI POTRDITVI svoje zavezanosti načelom pravne države in dobrega javnega upravljanja ter želje po spodbujanju gospodarskega in družbenega napredka svojih narodov ob upoštevanju zahtev glede varstva okolja in načel trajnostnega razvoja ter agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete z resolucijo GSZN št. 70/1 z dne 25. septembra 2015;

OB PRIZNAVANJU statusa Tajske kot države v razvoju in ob upoštevanju ustrezne stopnje razvoja pogodbenic,

OB PRIZNAVANJU potrebe po spodbujanju konceptov in ciljev neširjenja orožja in razoroževanja prek ustreznih mednarodnih in regionalnih instrumentov, da bi se zoperstavili nevarnosti, ki jo predstavlja orožje za množično uničevanje. Soglasno sprejetje Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: VSZN) 1540 (2004) poudarja zavezanost celotne mednarodne skupnosti v preprečevanju širjenja takega orožja. Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo proti širjenju orožja za množično uničevanje, Svet Evropske unije pa je 17. novembra 2003 sprejel politiko EU o vključevanju politike neširjenja orožja v odnose EU s tretjimi državami. Tajska je kot članica Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) med ustanovnimi podpisnicami Pogodbe o območju brez jedrskega orožja v jugovzhodni Aziji, podpisane 15. decembra 1995 v Bangkoku;

KER pogodbenici priznavata povezave med razoroževanjem, nadzorom nad orožjem, mirom in varnostjo in razvojem ter ugotavljata, da lahko tesnejše sodelovanje med njima pri spodbujanju izvajanja ustreznih mednarodnih instrumentov vodi k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja ZN in k varnejšemu svetu;

KER pogodbenici menita, da terorizem ogroža svetovno varnost, ter želita okrepiti dialog in sodelovanje v boju proti terorizmu v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov, zlasti resolucijo VSZN 1373 (2001), ponovno potrjujeta, da sta spoštovanje človekovih pravic za vse in pravna država temeljna podlaga za boj proti terorizmu;

OB PONOVNI POTRDITVI, da najtežja hudodelstva, ki zadevajo mednarodno skupnost kot celoto, ne smejo ostati nekaznovana, ter da se mora njihov učinkovit pregon zagotoviti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, in z izboljševanjem sodelovanja na svetovni ravni;

OB PONOVNI POTRDITVI odločenosti za boj proti najtežjim mednarodnim hudodelstvom;

OB PRIZNAVANJU pomembne vloge Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo ter Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem in Tajsko – državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije, podpisanega 7. marca 1980 v Kuala Lumpurju, ter njegovih poznejših pridružitvenih protokolov;

OB PRIZNAVANJU pomembne vloge, ki jo ima krepitev obstoječih odnosov med pogodbenicama za povečanje medsebojnega sodelovanja, ter njune skupne volje za utrditev, poglobitev in razvejanje njunih odnosov na področjih skupnega interesa na podlagi spoštovanja suverenosti, enakosti, nediskriminacije, spoštovanja naravnega okolja in vzajemne koristi,

OB PRIZNAVANJU, da si pogodbenici skupaj prizadevata za uresničitev z viri gospodarnega, vključujočega, inovativnega, zelenega gospodarstva brez emisij ter da lahko deljenje izkušenj pri izvajanju njunih notranjih politik izboljša njune rezultate in pospeši doseganje ciljev trajnostnega razvoja ZN;

OB IZRAŽANJU svoje polne zavezanosti spodbujanju trajnostnega razvoja v vseh njegovih razsežnostih, vključno z varstvom okolja in učinkovitim sodelovanjem v boju proti podnebnim spremembam ter učinkovitim izvajanjem Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), sprejete 9. maja 1992 v Riu de Janeiru, in Pariškega sporazuma, sprejetega 12. decembra 2015 v Parizu, ter učinkovitemu spodbujanju in izvajanju mednarodno priznanih socialnih in delovnih standardov;

OB ZAGOTAVLJANJU, da ni pri tem nihče prezrt;

OB POUDARJANJU pomena poglobitve odnosov in sodelovanja na področjih, kot so migracije;

OB POTRDITVI želje po krepitvi sodelovanja med pogodbenicama, ki temelji na skupnih vrednotah in vzajemni koristi ter je v celoti v skladu z dejavnostmi iz regionalnih okvirov;

OB PRIZNAVANJU pomembne vloge, ki jo pogodbenici pripisujeta načelom in pravilom, ki urejajo mednarodno trgovino, zlasti tistim iz Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o STO), podpisanega 15. aprila 1994 v Marakešu, ter potrebe po pregledni in nediskriminatorni uporabi teh načel in pravil;

OB UGOTAVLJANJU, da če se pogodbenici odločita, da v okviru tega sporazuma sprejmeta posebne sporazume na področju svobode, varnosti in pravice, in bi jih EU sklenila v skladu z naslovom V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, ne bi zavezovale Irske, razen če EU skupaj z Irsko glede na njene prejšnje dvostranske odnose Tajsko uradno obvesti, da so taki prihodnji posebni sporazumi postali zavezujoči za Irsko kot del EU v skladu s Protokolom št. 21 o stališču Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Podobno velja, da vsi naknadni notranji ukrepi EU, ki bi bili sprejeti v skladu z zgoraj omenjenim naslovom V za izvajanje tega sporazuma, ne bi zavezovali Irske, razen če ta uradno sporoči, da želi sodelovati pri takšnih ukrepih ali jih sprejeti v skladu s Protokolom št. 21. PRAV TAKO se ugotavlja, da bi taki prihodnji posebni sporazumi ali taki naknadni notranji ukrepi EU spadali v okvir Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen navedenima pogodbama –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

NASLOV I

NARAVA IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Splošna načela

1.   Spoštovanje demokratičnih načel ter človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih ustreznih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter spoštovanje načela pravne države je temelj notranjih in mednarodnih politik obeh pogodbenic in predstavlja bistven del tega sporazuma.

2.   Pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost spodbujanju trajnostnega razvoja v vseh njegovih razsežnostih, sodelovanju pri obravnavanju izzivov, povezanih s podnebnimi spremembami in globalizacijo, ter prispevanju k Agendi za trajnostni razvoj do leta 2030.

3.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost Pariški deklaraciji o učinkovitosti pomoči, sprejeti leta 2005, in se strinjata, da bosta okrepili sodelovanje za nadaljnje izboljšanje razvoja.

4.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelom dobrega javnega upravljanja in boja proti korupciji na vseh ravneh, predvsem ob upoštevanju svojih mednarodnih obveznosti.

5.   Pogodbenici se strinjata, da se bodo pri izvajanju dejavnosti sodelovanja v okviru tega sporazuma upoštevale potrebe in zmogljivosti vsake od njiju.

Člen 2

Cilji sodelovanja

Pogodbenici se glede na svoje dobro uveljavljeno partnerstvo dogovorita o v prihodnost usmerjenem odnosu z bolj strukturirano in strateško perspektivo, skupnimi vrednotami in vprašanji skupnega interesa ter se zavezujeta, da bosta vodili celosten dialog in spodbujali nadaljnje sodelovanje med njima na vseh področjih skupnega interesa. Njuna prizadevanja bodo zlasti usmerjena v:

| (a) | spodbujanje dvostranskega in večstranskega sodelovanja v okviru vseh ustreznih regionalnih in mednarodnih forumov in organizacij, dejavnih na področju zadev, zajetih v tem sporazumu; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje dvostranskega in večstranskega sodelovanja v okviru vseh ustreznih regionalnih in mednarodnih forumov in organizacij, dejavnih na področju zadev, zajetih v tem sporazumu;

| (b) | vzpostavitev sodelovanja pri preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev sodelovanja pri preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje;

| (c) | vzpostavitev dialoga o najtežjih mednarodnih hudodelstvih; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev dialoga o najtežjih mednarodnih hudodelstvih;

| (d) | vzpostavitev sodelovanja na področju preprečevanja terorizma in mednarodnega kriminala ter boja proti njima; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev sodelovanja na področju preprečevanja terorizma in mednarodnega kriminala ter boja proti njima;

| (e) | zagotovitev pogojev za povečanje in razvoj trgovine in naložb med pogodbenicama ter njihovo spodbujanje v obojestransko korist ob hkratnem zagotavljanju spoštovanja načel in pravil STO, in sicer na način, ki podpira cilj trajnostnega razvoja ter spodbuja trajnostne dobavne verige in odgovorne poslovne prakse; |
| --- | --- |

(e)

zagotovitev pogojev za povečanje in razvoj trgovine in naložb med pogodbenicama ter njihovo spodbujanje v obojestransko korist ob hkratnem zagotavljanju spoštovanja načel in pravil STO, in sicer na način, ki podpira cilj trajnostnega razvoja ter spodbuja trajnostne dobavne verige in odgovorne poslovne prakse;

| (f) | vzpostavitev sodelovanja na vseh področjih skupnega interesa, povezanih s trgovino in naložbami, za spodbujanje izvajanja načel in pravil STO, za olajšanje trajnostnih trgovinskih in naložbenih tokov ter za preprečevanje in odpravljanje trgovinskih in naložbenih ovir, in sicer na način, ki je skladen s tekočimi in prihodnjimi pobudami EU-ASEAN in trajnostnim razvojem ter jih dopolnjuje in prispeva k njim; |
| --- | --- |

(f)

vzpostavitev sodelovanja na vseh področjih skupnega interesa, povezanih s trgovino in naložbami, za spodbujanje izvajanja načel in pravil STO, za olajšanje trajnostnih trgovinskih in naložbenih tokov ter za preprečevanje in odpravljanje trgovinskih in naložbenih ovir, in sicer na način, ki je skladen s tekočimi in prihodnjimi pobudami EU-ASEAN in trajnostnim razvojem ter jih dopolnjuje in prispeva k njim;

| (g) | vzpostavitev sodelovanja na področju svobode, varnosti in pravice, vključno s pravno državo ter pravosodnim in pravnim sodelovanjem, varstvom osebnih podatkov, migracijami, bojem proti pranju denarja, organiziranemu kriminalu in prepovedanim drogam; |
| --- | --- |

(g)

vzpostavitev sodelovanja na področju svobode, varnosti in pravice, vključno s pravno državo ter pravosodnim in pravnim sodelovanjem, varstvom osebnih podatkov, migracijami, bojem proti pranju denarja, organiziranemu kriminalu in prepovedanim drogam;

| (h) | vzpostavitev sodelovanja na vseh drugih področjih skupnega interesa, zlasti na področjih makroekonomske politike in finančnih institucij, razvojnega načrtovanja, dobrega upravljanja na davčnem področju, boja proti korupciji, družbene odgovornost podjetij, industrijske politike ter mikro, malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MMSP), informacijske družbe, znanosti, tehnologije in inovacij, nizkoogljičnega, krožnega in zelenega gospodarstva, biogospodarstva, podnebnih sprememb, energije, prometa, raziskav in razvoja, izobraževanja in usposabljanja, kulture, turizma, človekovih pravic, enakosti spolov, okolja in naravnih virov, kmetijstva in razvoja podeželja, zdravja, statistike, družbe znanja, varnosti hrane, fitosanitarnih in veterinarskih zadev, zaposlovanja in socialnih zadev; |
| --- | --- |

(h)

vzpostavitev sodelovanja na vseh drugih področjih skupnega interesa, zlasti na področjih makroekonomske politike in finančnih institucij, razvojnega načrtovanja, dobrega upravljanja na davčnem področju, boja proti korupciji, družbene odgovornost podjetij, industrijske politike ter mikro, malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MMSP), informacijske družbe, znanosti, tehnologije in inovacij, nizkoogljičnega, krožnega in zelenega gospodarstva, biogospodarstva, podnebnih sprememb, energije, prometa, raziskav in razvoja, izobraževanja in usposabljanja, kulture, turizma, človekovih pravic, enakosti spolov, okolja in naravnih virov, kmetijstva in razvoja podeželja, zdravja, statistike, družbe znanja, varnosti hrane, fitosanitarnih in veterinarskih zadev, zaposlovanja in socialnih zadev;

| (i) | krepitev sodelovanja pogodbenic v podregionalnih, regionalnih in tristranskih programih sodelovanja, v katerih lahko sodeluje druga pogodbenica; |
| --- | --- |

(i)

krepitev sodelovanja pogodbenic v podregionalnih, regionalnih in tristranskih programih sodelovanja, v katerih lahko sodeluje druga pogodbenica;

| (j) | okrepitev vloge in prepoznavnosti pogodbenice v regijah druge pogodbenice z različnimi sredstvi, vključno s kulturnimi izmenjavami, uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: IKT) in izobraževanjem; |
| --- | --- |

(j)

okrepitev vloge in prepoznavnosti pogodbenice v regijah druge pogodbenice z različnimi sredstvi, vključno s kulturnimi izmenjavami, uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: IKT) in izobraževanjem;

| (k) | spodbujanje medosebnega razumevanja s sodelovanjem različnih nevladnih subjektov, kot so možganski trusti, akademiki, civilna družba in mediji, in sicer v obliki organizacije seminarjev, konferenc, mladinskega sodelovanja, projektov v kibernetskem prostoru, usposabljanj, izmenjav in drugih dejavnosti. |
| --- | --- |

(k)

spodbujanje medosebnega razumevanja s sodelovanjem različnih nevladnih subjektov, kot so možganski trusti, akademiki, civilna družba in mediji, in sicer v obliki organizacije seminarjev, konferenc, mladinskega sodelovanja, projektov v kibernetskem prostoru, usposabljanj, izmenjav in drugih dejavnosti.

Člen 3

Orožje za množično uničevanje

1.   Pogodbenici menita, da je širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev državnim in nedržavnim akterjem ena najresnejših nevarnosti za mednarodno stabilnost in varnost. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako da bosta popolnoma upoštevali svoje veljavne obveznosti v okviru mednarodnih pogodb in sporazumov o razoroževanju in neširjenju orožja ter druge zadevne mednarodne obveznosti, kot so določene v okviru ZN, vključno z resolucijami VSZN. Pogodbenici se strinjata, da je ta določba bistveni element tega sporazuma.

2.   Pogodbenici se tudi strinjata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev ter spodbujanju izvajanja ustreznih mednarodnih instrumentov o razoroževanju:

| (a) | s sprejemanjem ukrepov za pristop k vsem drugim ustreznim mednarodnim instrumentom in njihovo polno izvajanje; |
| --- | --- |

(a)

s sprejemanjem ukrepov za pristop k vsem drugim ustreznim mednarodnim instrumentom in njihovo polno izvajanje;

| (b) | z izboljšanjem učinkovitosti, v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi, nacionalnega nadzora nad izvozom, pri čemer bosta nadzirali izvoz in tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe tehnologij z dvojno rabo za orožje za množično uničevanje, če je to primerno, in z učinkovitimi sredstvi za pravno ali upravno izvrševanje, tudi z učinkovitimi kaznimi in preventivnimi ukrepi za kršitve nadzora izvoza, vključno zlasti s sodelovanjem in krepitvijo zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

z izboljšanjem učinkovitosti, v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi, nacionalnega nadzora nad izvozom, pri čemer bosta nadzirali izvoz in tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe tehnologij z dvojno rabo za orožje za množično uničevanje, če je to primerno, in z učinkovitimi sredstvi za pravno ali upravno izvrševanje, tudi z učinkovitimi kaznimi in preventivnimi ukrepi za kršitve nadzora izvoza, vključno zlasti s sodelovanjem in krepitvijo zmogljivosti;

| (c) | s spodbujanjem polnega in učinkovitega izvajanja Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, podpisane 1. julija 1968 v Londonu, Moskvi in Washingtonu, kot temelja svetovne ureditve neširjenja jedrskega orožja in razoroževanja ter pomembnega elementa pri razvoju uporabe jedrske energije v miroljubne namene, Konvencije o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega (biološkega) in toksičnega orožja ter o njegovem uničenju, podpisane 10. aprila 1972 v Londonu, Moskvi in Washingtonu, in Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju, podpisane 13. januarja 1993 v Parizu in New Yorku. |
| --- | --- |

(c)

s spodbujanjem polnega in učinkovitega izvajanja Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, podpisane 1. julija 1968 v Londonu, Moskvi in Washingtonu, kot temelja svetovne ureditve neširjenja jedrskega orožja in razoroževanja ter pomembnega elementa pri razvoju uporabe jedrske energije v miroljubne namene, Konvencije o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega (biološkega) in toksičnega orožja ter o njegovem uničenju, podpisane 10. aprila 1972 v Londonu, Moskvi in Washingtonu, in Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju, podpisane 13. januarja 1993 v Parizu in New Yorku.

3.   Pogodbenici se strinjata, da bosta vzpostavili reden dialog, ki bo spremljal in utrjeval elemente iz točk (a) do (c) odstavka 2. Takšen dialog lahko poteka na regionalni osnovi.

Člen 4

Osebno in lahko orožje ter drugo konvencionalno orožje

1.   Pogodbenici priznavata, da nedovoljena proizvodnja, prenos in pretok osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom zanj, pa tudi čezmerno kopičenje, nezadostna upravljanje in varnost zalog ter nenadzorovano širjenje osebnega orožja in lahkega orožja, ki imajo številne humanitarne in družbeno-gospodarske posledice, še vedno resno ogrožajo mir in mednarodno varnost ter trajnostni razvoj na individualni, lokalni, nacionalni, regionalni in mednarodni ravni.

2.   Pogodbenici se strinjata, da bosta upoštevali in v celoti izpolnjevali svoje obveznosti v zvezi z obravnavanjem nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, v okviru veljavnih mednarodnih sporazumov in resolucij VSZN ter svoje zaveze v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki veljajo na tem področju, kot je Akcijski program ZN za preprečevanje, zatiranje in izkoreninjenje vseh oblik nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, ki ga je 20. julija 2001 sprejel VSZN.

3.   Pogodbenici priznavata pomen notranjih sistemov nadzora pri prenosu konvencionalnega orožja v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi ter predmetom in namenom Pogodbe o trgovini z orožjem, sprejete z Resolucijo GSZN št. 67/234B z dne 2. aprila 2013. Pogodbenici priznavata, da je treba tak nadzor izvajati odgovorno kot prispevek k mednarodnim in regionalnim prizadevanjem za mir, varnost in stabilnost ter k zmanjševanju trpljenja ljudi in preprečevanju širjenja konvencionalnega orožja. Pogodbenici se strinjata, da bosta okrepili medsebojni dialog in sodelovanje na področju nadzora nad izvozom.

4.   Pogodbenici se strinjata, da bosta okrepili svoje sodelovanje ter si prizadevali za usklajevanje, dopolnjevanje in sinergijo svojih prizadevanj v zvezi s preprečevanjem in izkoreninjenjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem, prenosom konvencionalnega orožja ter nacionalnimi sistemi za nadzor nad uvozom in izvozom konvencionalnega orožja.

Člen 5

Najtežja mednarodna hudodelstva

Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najtežja hudodelstva, ki zadevajo mednarodno skupnost kot celoto, ne bi smela ostati nekaznovana ter da bi bilo treba njihov pregon zagotoviti z ukrepanjem na nacionalni ali mednarodni ravni, kot je ustrezno, in s krepitvijo mednarodnega sodelovanja v skladu z njunimi zakoni in drugimi predpisi.

Člen 6

Sodelovanje pri preprečevanju terorizma in boju proti njemu

1.   Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen boja proti terorizmu ob polnem spoštovanju pravne države, mednarodnega prava, zlasti Ustanovne listine Združenih narodov, podpisane 26. junija 1945 v San Franciscu, ter ustreznih resolucij VSZN, prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava. V tem okviru in ob upoštevanju Globalne strategije ZN za boj proti terorizmu iz Resolucije GSZN št. 60/288 z dne 8. septembra 2006, kakor je bila pozneje revidirana, in Skupne deklaracije ASEAN-EU o sodelovanju v boju proti terorizmu, sprejete 28. januarja 2003, se pogodbenici strinjata, da bosta sodelovali pri preprečevanju in onemogočanju terorizma v vseh njegovih oblikah in pojavih.

2.   Pogodbenici to storita predvsem:

| (a) | v okviru polnega izvajanja resolucij VSZN 1267 (1999), 1373 (2001), 1822 (2008), 2242 (2015), 2396 (2017) in 2462 (2019) ter drugih ustreznih resolucij ZN, mednarodnih konvencij in instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

v okviru polnega izvajanja resolucij VSZN 1267 (1999), 1373 (2001), 1822 (2008), 2242 (2015), 2396 (2017) in 2462 (2019) ter drugih ustreznih resolucij ZN, mednarodnih konvencij in instrumentov;

| (b) | z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in posameznikih ter njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodnim pravom in njunimi zakoni in drugimi predpisi; |
| --- | --- |

(b)

z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in posameznikih ter njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodnim pravom in njunimi zakoni in drugimi predpisi;

| (c) | s sodelovanjem pri sredstvih, vključno z opremo, in metodah, uporabljenih za boj proti terorizmu, vključno s tehničnimi področji in usposabljanjem, ter z deljenjem izkušenj v zvezi s preprečevanjem terorizma in rekrutiranjem zanj; |
| --- | --- |

(c)

s sodelovanjem pri sredstvih, vključno z opremo, in metodah, uporabljenih za boj proti terorizmu, vključno s tehničnimi področji in usposabljanjem, ter z deljenjem izkušenj v zvezi s preprečevanjem terorizma in rekrutiranjem zanj;

| (d) | s sodelovanjem pri utrjevanju mednarodnega soglasja o boju proti terorizmu, financiranju terorizma in tudi proti zlorabi informacijske tehnologije za teroristične namene ter s prizadevanjem za dogovor o splošni konvenciji o mednarodnem terorizmu, ki bo dopolnila sedanje instrumente ZN in druge veljavne mednarodne instrumente za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

(d)

s sodelovanjem pri utrjevanju mednarodnega soglasja o boju proti terorizmu, financiranju terorizma in tudi proti zlorabi informacijske tehnologije za teroristične namene ter s prizadevanjem za dogovor o splošni konvenciji o mednarodnem terorizmu, ki bo dopolnila sedanje instrumente ZN in druge veljavne mednarodne instrumente za boj proti terorizmu;

| (e) | z deljenjem dobrih praks na področju varstva človekovih pravic v boju proti terorizmu. |
| --- | --- |

(e)

z deljenjem dobrih praks na področju varstva človekovih pravic v boju proti terorizmu.

NASLOV II

DVOSTRANSKO, REGIONALNO IN MEDNARODNO SODELOVANJE

Člen 7

Sodelovanje v regionalnih in mednarodnih organizacijah

1.   Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali in izmenjevali stališča v okviru regionalnih in mednarodnih forumov in organizacij, zlasti v okviru ZN ter njihovih specializiranih organizacij in agencij, med drugim tudi v okviru Mednarodne organizacije dela (MOD), odnosov znotraj dialoga ASEAN-EU, zlasti v strateškem partnerstvu ASEAN-EU, regionalnem forumu ASEAN (ARF) in azijsko-evropskem srečanju (ASEM).

2.   Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali in izmenjavali stališča o gospodarskih in drugih povezanih zadevah v okviru regionalnih in mednarodnih forumov in v organizacij, med drugim v okviru ASEM, Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj ter STO in Svetovne organizacije za intelektualno lastnino.

Člen 8

Dvostransko in regionalno sodelovanje

1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta na vsakem področju dialoga in sodelovanja v okviru tega sporazuma in ob ustreznem poudarku na zadevah dvostranskega sodelovanja izvajali povezane dejavnosti na dvostranski ali regionalni ravni ali s kombinacijo obeh okvirov. Pri izbiri ustreznega okvira si bosta pogodbenici prizadevali, da se kar najbolje izkoristi učinek in okrepi sodelovanje vseh zainteresiranih strani, hkrati pa bosta zagotavljali najboljšo možno uporabo razpoložljivih sredstev ob upoštevanju politične in institucionalne izvedljivosti ter zagotavljanju skladnosti z drugimi dejavnostmi, ki vključujejo države članice EU in ASEAN.

2.   Pogodbenici se lahko po potrebi odločita, da v skladu s svojimi finančnimi postopki in viri razširita finančno podporo na dejavnosti sodelovanja na področjih, ki jih zajema ta sporazum ali ki so z njim povezana. To sodelovanje lahko zlasti vključuje organizacijo programov usposabljanja, delavnic in seminarjev, izmenjavo strokovnjakov, študije in druge dejavnosti, o katerih se sporazumeta pogodbenici.

NASLOV III

SODELOVANJE NA PODROČJU TRGOVINE IN NALOŽB

Člen 9

Splošna načela

1.   Pogodbenici z dialogom o dvostranskih in večstranskih trgovinskih ter s trgovino povezanih vprašanjih krepita dvostranske trgovinske odnose in spodbujata večstranski trgovinski sistem na način, ki podpira cilj trajnostnega razvoja.

2.   Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali razvoj in razvejanost njune medsebojne trgovinske menjave na najvišji mogoči ravni ter v njuno vzajemno korist v skladu z načeli in pravili STO. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta izboljšali pogoje za dostop do trgov s sprejetjem ukrepov za povečanje preglednosti, ob upoštevanju dela, ki so ga na tem področju opravile mednarodne organizacije.

3.   Pogodbenici se medsebojno obveščata o razvoju trgovinskih in s trgovino povezanih politik ali o drugih sorodnih vprašanjih, kot so kmetijska politika, politika o varnosti hrane, netarifni ukrepi ter potrošniška in okoljska politika, vključno z ravnanjem z odpadki.

4.   Pogodbenici spodbujata dialog in sodelovanje za razvoj medsebojnih trgovinskih in naložbenih odnosov, vključno z reševanjem, med drugim, trgovinskih težav na področjih iz členov 10 do 19 tega sporazuma.

Člen 10

Sanitarna in fitosanitarna vprašanja

1.   Pogodbenici sodelujeta na področju varnosti hrane ter sanitarnih in fitosanitarnih vprašanj z namenom varstva človeškega, živalskega ali rastlinskega življenja ali zdravja na ozemlju pogodbenic.

2.   Pogodbenici razpravljata in izmenjujeta informacije o njunih ukrepih, kot jih opredeljuje Sporazum STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki je začel veljati z ustanovitvijo STO 1. januarja 1995 in vključuje standarde Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, podpisane 6. decembra 1951 v Rimu, Mednarodne organizacije za živalske kužne bolezni in Komisije za Codex Alimentarius.

3.   Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri gradnji zmogljivosti v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi zadevami. Taka gradnja zmogljivosti je posebej prilagojena potrebam vsake pogodbenice in se izvaja z namenom, da vsaki od pogodbenic pomaga pri upoštevanju pravnega okvira druge pogodbenice.

4.   Pogodbenici na zahtevo katere koli od pogodbenic vzpostavita pravočasen dialog o sanitarnih in fitosanitarnih vprašanjih, da bi obravnavali zadeve v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi vprašanji ter drugimi nujnimi vprašanji s tega področja.

5.   Pogodbenici določita kontaktne točke za komunikacijo o zadevah iz tega člena.

6.   Pogodbenici sodelovanju na področju sanitarnih in fitosanitarnih vprašanj pripisujeta velik pomen.

Člen 11

Trajnostni prehranski sistemi

1.   Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju globalnega prehoda na trajnostne prehranske sisteme.

2.   Pogodbenici spodbujata dialog, dejavnosti za gradnjo zmogljivosti in tesno sodelovanje pri vprašanjih skupnega interesa za spodbujanje trajnostnih prehranskih sistemov v skladu s cilji trajnostnega razvoja ZN. Ta vprašanja med drugim vključujejo:

| (a) | zmanjšanje vpliva prehranskih sistemov na okolje in podnebje; |
| --- | --- |

(a)

zmanjšanje vpliva prehranskih sistemov na okolje in podnebje;

| (b) | trajnostne kmetijske in prehranske sisteme v vseh fazah prehranske verige, vključno z agroekologijo, ekološko pridelavo, zmanjšanjem uporabe in tveganja pesticidov, dobrobitjo živali in protimikrobno odpornostjo; |
| --- | --- |

(b)

trajnostne kmetijske in prehranske sisteme v vseh fazah prehranske verige, vključno z agroekologijo, ekološko pridelavo, zmanjšanjem uporabe in tveganja pesticidov, dobrobitjo živali in protimikrobno odpornostjo;

| (c) | zmanjšanje izgub hrane in razmetavanje s hrano v celotni prehranski verigi; |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje izgub hrane in razmetavanje s hrano v celotni prehranski verigi;

| (d) | boj proti goljufijam s hrano. |
| --- | --- |

(d)

boj proti goljufijam s hrano.

3.   Pogodbenici določita kontaktne točke za komunikacijo o zadevah iz tega člena.

4.   Pogodbenici sodelovanju na področju trajnostnih prehranskih sistemov pripisujeta velik pomen.

Člen 12

Tehnične ovire v trgovini

1.   Pogodbenici spodbujata uporabo mednarodnih standardov in mednarodnih shem za akreditacijo ter si izmenjujeta informacije o standardih, tehničnih predpisih in postopkih ugotavljanja skladnosti, tudi v okviru Sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini, ki je začel veljati ob ustanovitvi STO 1. januarja 1995.

2.   Pogodbenici krepita sodelovanje na področju standardov, tehničnih predpisov in postopkov ugotavljanja skladnosti, vključno z gradnjo tehničnih zmogljivosti in sodelovanjem za zagotavljanje skladnosti s Sporazumom STO o tehničnih ovirah v trgovini.

3.   Pogodbenici določita kontaktno točko za usklajevanje izmenjave informacij in sodelovanja v skladu s tem členom ter za olajšanje prizadevanj pri regulativnem sodelovanju med pogodbenicama.

Člen 13

Carinsko sodelovanje in trgovinske olajšave

1.   Pogodbenici si izmenjujeta izkušnje in preučujeta možnosti za poenostavitev uvoznih, izvoznih in drugih carinskih postopkov, povečanje preglednosti trgovinskih predpisov in razvoj carinskega sodelovanja, vključno z učinkovitimi mehanizmi medsebojne upravne pomoči. Pogodbenici sodelujeta z namenom olajšanja izvajanja Sporazuma STO o olajševanju trgovine, ki je začel veljati 22. februarja 2017. Pogodbenici bosta namenili posebno pozornost večji varnosti mednarodne trgovine, vključno s storitvami prevoza, in zagotavljanju usklajenega pristopa z vidika olajševanja trgovine, učinkovitega nadzora ter boja proti carinskim goljufijam in nepravilnostim.

2.   Pogodbenici brez poseganja v druge oblike sodelovanja iz tega sporazuma izražata svoj interes, da bosta v prihodnosti preučili možnost sklenitve protokolov o carinskem sodelovanju, tudi vzajemni pomoči, v institucionalnem okviru iz tega sporazuma.

Člen 14

Protidamping

1.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 in Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994, zlasti člena 15 Sporazuma.

2.   Pogodbenici pripisujeta velik pomen sodelovanju na področju protidampinških ukrepov.

Člen 15

Naložbe

Pogodbenici z razvojem privlačnega in ugodnega okolja za vzajemne naložbe spodbujata obsežnejše naložbene tokove prek stalnega dialoga, namenjenega boljšemu razumevanju in sodelovanju pri naložbenih vprašanjih, preučevanju upravnih mehanizmov za olajševanje naložbenih tokov ter spodbujanju preglednosti, odprtosti in nediskriminacije za vlagatelje v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi.

Člen 16

Politika varstva konkurence

1.   Pogodbenici v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi spodbujata učinkovito oblikovanje in uporabo pravil konkurence ter razširjanje informacij za krepitev preglednosti in pravne varnosti za podjetja iz druge pogodbenice, ki delujejo na njunih trgih.

2.   Pogodbenici si prizadevata za sodelovanje na medsebojno dogovorjenih področjih, da bi okrepili medsebojno razumevanje zakonov in politik na področju varstva konkurence druge pogodbenice.

Člen 17

Storitve

Pogodbenici vzpostavita stalen dialog, ki bo usmerjen zlasti v izmenjavo informacij o njunih zakonodajnih okoljih, spodbujanje medsebojnega dostopa do trgov, spodbujanje dostopa do kapitalskih in tehnoloških virov ter spodbujanje trgovine s storitvami med obema območjema ter na trgih tretjih držav.

Člen 18

Pravice intelektualne lastnine

1.   Pogodbenici si izmenjujeta informacije in izmenjujeta izkušnje o zadevah, povezanih z izvajanjem, spodbujanjem, razširjanjem, racionalizacijo, upravljanjem, varstvom in učinkovitim uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, preprečevanjem zlorab teh pravic, bojem proti ponarejanju in piratstvu, zlasti prek carinskega sodelovanja in drugih ustreznih oblik sodelovanja, ter krepitvijo varstva takih pravic v skladu z dogovorom pogodbenic. Pogodbenici bosta v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ter v skladu z ustreznimi mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenici sta, sodelovali zlasti pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in zaščiti patentov, geografskih označb, blagovnih znamk, avtorskih pravic in industrijskih modelov ter pri varstvu rastlinskih sort.

2.   Pogodbenici si medsebojno zagotavljata tehnično pomoč na področju pravic intelektualne lastnine in si pomagata pri izboljšanju varstva intelektualne lastnine, uveljavljanju, uporabi in komercializaciji na podlagi evropskih izkušenj ter povečanju razširjanja znanja o teh pravicah.

3.   Pogodbenici priznavata pomen Deklaracije iz Dohe o Sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS) in javnem zdravju, sprejete 14. novembra 2001 v Dohi, in ponovno potrjujeta svojo zavezanost tej deklaraciji. Pogodbenici spoštujeta Sklep Generalnega sveta STO z dne 30. avgusta 2003 o odstavku 6 Deklaracije iz Dohe o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju ter Protokol o spremembi Sporazuma TRIPS, sprejet 6. decembra 2005 v Ženevi, in prispevata k njunemu izvajanju.

Člen 19

Digitalna trgovina

1.   Pogodbenici si izmenjujeta informacije o regulativnih zadevah v okviru digitalne trgovine v skladu s svojimi zakoni in drugimipredpisi, ki obravnavajo naslednje:

| (a) | priznavanje in omogočanje interoperabilnih elektronskih storitev zaupanja in avtentikacije; |
| --- | --- |

(a)

priznavanje in omogočanje interoperabilnih elektronskih storitev zaupanja in avtentikacije;

| (b) | ravnanje s sporočili za neposredno trženje; |
| --- | --- |

(b)

ravnanje s sporočili za neposredno trženje;

| (c) | zaščito potrošnikov; |
| --- | --- |

(c)

zaščito potrošnikov;

| (d) | druge zadeve, pomembne za razvoj digitalne trgovine. |
| --- | --- |

(d)

druge zadeve, pomembne za razvoj digitalne trgovine.

2.   Pogodbenici ob priznavanju globalne narave digitalne trgovine potrjujeta pomen dejavnega sodelovanja v okviru večstranskih forumov za spodbujanje razvoja digitalne trgovine.

NASLOV IV

SODELOVANJE NA PODROČJU SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE

Člen 20

Pravna država

1.   Pogodbenici pri sodelovanju na podlagi tega naslova namenjata posebno pozornost spodbujanju pravne države in zagotavljanju enakega dostopa do pravnega varstva za vse. Pogodbenici bosta v vzajemno korist v celoti sodelovali pri učinkovitem delovanju institucij na področjih kazenskega pregona in pravosodja.

2.   Sodelovanje med pogodbenicama vključuje tudi izmenjavo informacij v zvezi s pravnimi sistemi in zakonodajo.

Člen 21

Enakost spolov ter opolnomočenje žensk in deklet

1.   Pogodbenici priznavata nujnost enakosti spolov ter opolnomočenja vseh žensk in deklet kot samostojen cilj ter kot gonilno silo demokracije, trajnostnega in vključujočega razvoja, miru in varnosti.

2.   Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju enakosti spolov, polnega uživanja vseh človekovih pravic s strani žensk in deklet ter njihovega opolnomočenja, pa tudi pri zagotavljanju vključevanja vidika enakosti spolov v izvajanje tega sporazuma.

3.   Pogodbenici si izmenjujeta dobre prakse in preučujeta nadaljnje sheme sodelovanja in morebitne sinergije med njunimi politikami in programi, povezanimi s spolom, v skladu z mednarodnimi standardi in zavezami, ki veljajo za pogodbenici, kot so Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je 18. decembra 1979 sprejela GSZN, Pekinška deklaracija in izhodišča za ukrepanje, sprejeti 15. septembra 1995 na 4. svetovni konferenci o ženskah v Pekingu, akcijski program Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju ter sklepni dokumenti konferenc o njunem pregledu, agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in Resolucija VSZN 1325 (2000) ter njegove poznejše resolucije o ženskah, miru in varnosti.

Člen 22

Varstvo osebnih podatkov in zasebnosti

1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali, da bi dosegli visoko raven varstva osebnih podatkov in zasebnosti ter njuno učinkovito izvrševanje v skladu s svojimi obveznostmi na podlagi mednarodnega prava o človekovih pravicah in drugih mednarodnih pravnih instrumentov na tem področju ter si tako prizadevali za olajšanje pretoka osebnih podatkov med pogodbenicama kot ključnega elementa za nadaljnji razvoj trgovinskih izmenjav in sodelovanja na področju kazenskega pregona v skladu z ustreznimi zakoni in drugimi predpisi pogodbenic.

2.   Sodelovanje na področju varstva osebnih podatkov in zasebnosti med drugim vključuje tehnično in pravno pomoč v obliki izmenjave informacij in dobrih praks, usposabljanje in strokovno znanje ter spodbujanje sodelovanja zadevnih nadzornih organov pogodbenic pri izvrševanju, tudi v okviru večstranskih forumov.

Člen 23

Pravosodno in pravno sodelovanje

1.   Pogodbenici okrepita obstoječe sodelovanje na področju medsebojne pravne pomoči in izročitve na podlagi ustreznih zanju zavezujočih mednarodnih sporazumov. Pogodbenici po potrebi okrepita obstoječe mehanizme in upoštevata razvoj novih mehanizmov za olajšanje mednarodnega sodelovanja na tem področju, zlasti s tesnejšim sodelovanjem z drugimi ustreznimi mednarodnimi mrežami za pravno sodelovanje.

2.   Pogodbenici si prizadevata za razvoj pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah, predvsem glede izvajanja njunih obveznosti, ki izhajajo iz večstranskih konvencij o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah, vključno s konvencijami Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu.

3.   Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju varnega in učinkovitega prenosa ustreznih sodnih pisanj, pridobivanja dokazov in zaslišanj prek videokonference, kot je ustrezno, ter varstva osebnih podatkov za namene mednarodnega pravosodnega sodelovanja.

Člen 24

Konzularna zaščita

Pogodbenici se strinjata, da bosta redno izmenjevali informacije, da bi dodatno olajšali zagotavljanje konzularne zaščite in uskladili prizadevanja v zvezi s konzularno pomočjo, zlasti v času krize.

Člen 25

Sodelovanje na področju migracij

1.   Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen celovitega delovanja v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z migracijami, vključno z zakonitimi migracijami v skladu s pristojnostmi EU in nacionalnimi pristojnostmi, upravljanjem migracijskih tokov v zvezi z nezakonitimi migracijami, temeljnimi vzroki nezakonitih migracij, mednarodno zaščito ter preprečevanjem nezakonitih migracij, tihotapljenja ljudi in trgovine z ljudmi ter bojem proti njim.

2.   Pogodbenici sodelujeta na obojestransko sprejemljivi podlagi in na celosten način v skladu z njunimi mednarodnimi obveznostmi in svojimi veljavnimi zakoni in drugimi predpisi. Sodelovanje bo med drugim osredotočeno na:

| (a) | odpravljanje temeljnih vzrokov nezakonitih migracij; |
| --- | --- |

(a)

odpravljanje temeljnih vzrokov nezakonitih migracij;

| (b) | razvoj pravil in praks, namenjenih zagotavljanju mednarodne zaščite tistim, ki jo potrebujejo, v skladu z mednarodnim pravom, ob hkratnem zagotavljanju spoštovanja načel nevračanja, človečnosti, mednarodne solidarnosti in sodelovanja ter delitve bremena in odgovornosti; |
| --- | --- |

(b)

razvoj pravil in praks, namenjenih zagotavljanju mednarodne zaščite tistim, ki jo potrebujejo, v skladu z mednarodnim pravom, ob hkratnem zagotavljanju spoštovanja načel nevračanja, človečnosti, mednarodne solidarnosti in sodelovanja ter delitve bremena in odgovornosti;

| (c) | pravila o sprejemu ter pravice in status oseb, sprejetih v skladu s temi pravili, pošteno obravnavo oseb, ki niso državljani države, v kateri zakonito prebivajo, izobraževanje in usposabljanje, ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji; |
| --- | --- |

(c)

pravila o sprejemu ter pravice in status oseb, sprejetih v skladu s temi pravili, pošteno obravnavo oseb, ki niso državljani države, v kateri zakonito prebivajo, izobraževanje in usposabljanje, ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji;

| (d) | vzpostavitev učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi v skladu s Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (UNTOC), sprejeto z Resolucijo GSZN št. 55/25 z dne 15. novembra 2000, in njenimi protokoli, ki so začeli veljati za pogodbenici, vključno z načini za boj proti tihotapskim mrežam, razbitje kriminalnih mrež, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi, in zaščito žrtev take trgovine; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi v skladu s Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (UNTOC), sprejeto z Resolucijo GSZN št. 55/25 z dne 15. novembra 2000, in njenimi protokoli, ki so začeli veljati za pogodbenici, vključno z načini za boj proti tihotapskim mrežam, razbitje kriminalnih mrež, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi, in zaščito žrtev take trgovine;

| (e) | vračanje oseb brez dovoljenja za prebivanje, po možnosti prostovoljno, pod varnimi, humanimi in dostojnimi pogoji, vključno s spodbujanjem njihove prostovoljne in trajne vrnitve ter ponovni sprejem takih oseb v skladu z odstavkom 3 tega člena; |
| --- | --- |

(e)

vračanje oseb brez dovoljenja za prebivanje, po možnosti prostovoljno, pod varnimi, humanimi in dostojnimi pogoji, vključno s spodbujanjem njihove prostovoljne in trajne vrnitve ter ponovni sprejem takih oseb v skladu z odstavkom 3 tega člena;

| (f) | vprašanja skupnega interesa na področju vizumov in varnosti potnih listin; |
| --- | --- |

(f)

vprašanja skupnega interesa na področju vizumov in varnosti potnih listin;

| (g) | vprašanja na področju upravljanja meja, ki so opredeljena kot vprašanja skupnega interesa. |
| --- | --- |

(g)

vprašanja na področju upravljanja meja, ki so opredeljena kot vprašanja skupnega interesa.

3.   V okviru sodelovanja za preprečevanje in nadzor nezakonitih migracij in brez poseganja v potrebo po zaščiti žrtev trgovine z ljudmi se pogodbenici nadalje strinjata o naslednjem:

| (a) | Tajska ponovno sprejme vse svoje državljane, ki ne izpolnjujejo ali ki ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop na ozemlje države članice ali prisotnost ali prebivanje na njem na zahtevo slednje ter brez nadaljnjih formalnosti in brez nepotrebnega odlašanja; |
| --- | --- |

(a)

Tajska ponovno sprejme vse svoje državljane, ki ne izpolnjujejo ali ki ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop na ozemlje države članice ali prisotnost ali prebivanje na njem na zahtevo slednje ter brez nadaljnjih formalnosti in brez nepotrebnega odlašanja;

| (b) | vsaka država članica ponovno sprejme vse svoje državljane, ki ne izpolnjujejo ali ki ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop na ozemlje Tajske ali prisotnost ali prebivanje na njem na zahtevo slednje ter brez nadaljnjih formalnosti in brez nepotrebnega odlašanja; |
| --- | --- |

(b)

vsaka država članica ponovno sprejme vse svoje državljane, ki ne izpolnjujejo ali ki ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop na ozemlje Tajske ali prisotnost ali prebivanje na njem na zahtevo slednje ter brez nadaljnjih formalnosti in brez nepotrebnega odlašanja;

| (c) | države članice in Tajska izdajo potne listine v te namene. Če dokumenti ali drugo dokazilo o državljanstvu niso predloženi, pristojna diplomatska in konzularna predstavništva zadevne države članice ali Tajske na zahtevo Tajske ali zadevne države članice zagotovijo polno sodelovanje, da se brez nepotrebnega odlašanja zagotovi dokazilo o državljanstvu. |
| --- | --- |

(c)

države članice in Tajska izdajo potne listine v te namene. Če dokumenti ali drugo dokazilo o državljanstvu niso predloženi, pristojna diplomatska in konzularna predstavništva zadevne države članice ali Tajske na zahtevo Tajske ali zadevne države članice zagotovijo polno sodelovanje, da se brez nepotrebnega odlašanja zagotovi dokazilo o državljanstvu.

4.   Pogodbenici se v okviru posvetovanj o migracijskih vprašanjih strinjata, da bosta začeli dialog o ponovnem sprejemu, ki lahko na zahtevo katere koli pogodbenice, če pogoji to dopuščajo, privede do sklenitve sporazuma o ponovnem sprejemu, vključno z uporabo potne listine EU (1). Pogodbenici lahko razmislita tudi o začetku dialoga o olajšanju gibanja oseb, ki lahko na zahtevo katere koli pogodbenice, če pogoji to dopuščajo, privede do sklenitve sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov za državljane držav članic in Tajske.

Člen 26

Humanitarno sodelovanje

Pogodbenici si prizadevata za nadaljnje sodelovanje pri vseh vprašanjih v zvezi s humanitarnim sodelovanjem in pomočjo, vključno z razseljenimi osebami in podporo za gradnjo zmogljivosti za uradnike, ki se ukvarjajo z razseljenimi osebami na njunih območjih. Pogodbenici sodelujeta na obojestransko sprejemljivi osnovi in za vsak primer posebej v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi, ki veljajo za pogodbenici, ter humanitarnimi načeli človečnosti, nepristranskosti, neodvisnosti in nevtralnosti. Pri teh prizadevanjih je treba še naprej upoštevati celosten pogled in razumevanje temeljnih vzrokov za razseljevanje ter iskanje trajnostnih rešitev. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta okrepili povezavo med humanitarnim delovanjem in razvojem.

Člen 27

Boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji

Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali v boju proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, gospodarskemu in finančnemu kriminalu, najtežjim hudodelstvom (2) in korupciji ter boju proti spolni zlorabi otrok. Namen takega sodelovanja je zlasti izvajanje in spodbujanje ustreznih mednarodnih standardov in pravnih instrumentov, katerih pogodbenici sta, kot so Konvencija Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in njeni dopolnilni protokoli ter Konvencija Združenih narodov proti korupciji, sprejeta z Resolucijo GSZN št. 58/4 z dne 31. oktobra 2003.

2

Člen 28

Sodelovanje pri preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma ter v boju proti njima

1.   Pogodbenici se strinjata, da si je treba v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi v sodelovanju prizadevati za učinkovito preprečevanje zlorabe njunih finančnih sistemov za pranje denarja in financiranje terorizma in boj proti njima.

2.   Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri razvoju in izvajanju zakonov, pravil in predpisov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma v skladu s standardi, ki so jih razvili mednarodni organi, dejavni na tem področju, kot je Projektna skupina za finančno ukrepanje.

3.   Cilj sodelovanja iz tega člena je tudi spodbujanje izmenjave ustreznih informacij v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi.

Člen 29

Sodelovanje pri politiki na področju drog

1.   Pogodbenici sodelujeta v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi, da bi zagotovili celovit, na dokazih temelječ, uravnotežen in integriran pristop z učinkovitim sodelovanjem in usklajevanjem med pristojnimi organi, vključno s tistimi v zdravstvenem, pravosodnem in notranjih sektorjih ter v drugih ustreznih sektorjih, da bi zmanjšali ponudbo prepovedanih drog, trgovino z njimi in povpraševanje po njih ter vpliv takih drog na uporabnike drog in družbo na splošno ter da bi dosegli učinkovitejšo preventivno politiko na področju drog in preprečili preusmerjanje predhodnih sestavin, vključno z „dizajnerskimi predhodnimi sestavinami“, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo mamil in psihotropnih snovi ter novih psihoaktivnih snovi.

2.   Pogodbenici se dogovorita o načinih sodelovanja za dosego ciljev iz odstavka 1. Ukrepi temeljijo na skupno dogovorjenih načelih, določenih v konvencijah ZN za nadzor nad drogami, in na vseh mednarodnih zavezah pogodbenic v zvezi z nadzorom nad drogami.

3.   Sodelovanje pri politiki na področju drog med pogodbenicama med drugim zajema tehnično in upravno pomoč, usposabljanje osebja, raziskave v zvezi z drogami, izmenjavo informacij in deljenje izkušenj o uporabi informacijske tehnologije na področju nadzora nad drogami ter o inovativnih pristopih k politiki na področju drog, sodelovanje na področju pravosodja in kazenskega pregona ter preprečevanje preusmerjanja predhodnih sestavin, vključno z „dizajnerskimi predhodnimi sestavinami“, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo mamil in psihotropnih snovi ter novih psihoaktivnih snovi. Pogodbenici se lahko dogovorita o vključitvi drugih področij, kot so izmenjava dobrih praks ali informacij o preprečevanju in zdravljenju odvisnosti od drog, rehabilitaciji in zmanjševanju škode zaradi odvisnosti od drog in spremljanju odvisnosti od drog, zdravila za nadomestitev droge ter dodatni ukrepi za okrepitev sodelovanja na področju nadzora nad predhodnimi sestavinami pri prepovedanih drogah, forenzična znanost, finančne preiskave, povezane z drogami, in alternativne razvojne dejavnosti.

NASLOV V

SODELOVANJE NA DRUGIH PODROČJIH

Člen 30

Človekove pravice

1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic na podlagi načela medsebojnega soglasja in spoštovanja. Pogodbenici ohranjata reden smiseln in široko zastavljen dialog o človekovih pravicah.

2.   Sodelovanje na področju človekovih pravic lahko med drugim vključuje:

| (a) | gradnjo zmogljivosti za izvajanje mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic, ki veljajo za pogodbenici, in za krepitev izvajanja akcijskih načrtov v zvezi s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

(a)

gradnjo zmogljivosti za izvajanje mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic, ki veljajo za pogodbenici, in za krepitev izvajanja akcijskih načrtov v zvezi s človekovimi pravicami;

| (b) | spodbujanje dialoga ter izmenjave stikov in informacij o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje dialoga ter izmenjave stikov in informacij o človekovih pravicah;

| (c) | krepitev konstruktivnega sodelovanja med pogodbenicama v okviru organov ZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

(c)

krepitev konstruktivnega sodelovanja med pogodbenicama v okviru organov ZN za človekove pravice.

3.   Pogodbenici sodelujeta pri krepitvi demokratičnih načel, pravne države in dobrega upravljanja. Tako sodelovanje lahko vključuje:

| (a) | krepitev sodelovanja med nacionalnimi in regionalnimi institucijami, pristojnimi za človekove pravice, pravno državo in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

(a)

krepitev sodelovanja med nacionalnimi in regionalnimi institucijami, pristojnimi za človekove pravice, pravno državo in dobro upravljanje;

| (b) | sodelovanje in usklajevanje za krepitev demokratičnih načel, človekovih pravic in pravne države, vključno z enakostjo pred zakonom, dostopom ljudi do učinkovite pravne pomoči in pravico do poštenega sojenja, dolžnega pravnega postopanja in dostopa do pravnega varstva, v skladu z njunimi obveznostmi po mednarodnem pravu o človekovih pravicah. |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje in usklajevanje za krepitev demokratičnih načel, človekovih pravic in pravne države, vključno z enakostjo pred zakonom, dostopom ljudi do učinkovite pravne pomoči in pravico do poštenega sojenja, dolžnega pravnega postopanja in dostopa do pravnega varstva, v skladu z njunimi obveznostmi po mednarodnem pravu o človekovih pravicah.

Člen 31

Sodelovanje v finančnem sektorju

Pogodbenici se strinjata, da v skladu s svojimi potrebami ter v okviru svojih programov, zakonov in drugih predpisov spodbujata sodelovanje med finančnimi institucijami.

Člen 32

Dialog na področju makroekonomske politike

Pogodbenici se strinjata, da bosta okrepili dialog med svojimi organi in sodelovali pri deljenju izkušenj v zvezi z makroekonomsko politiko, zlasti na področju gospodarskega povezovanja.

Člen 33

Dobro davčno upravljanje

Pogodbenici z namenom krepitve in razvoja gospodarskih dejavnosti ob upoštevanju potrebe po razvoju ustreznega regulativnega okvira priznavata načela dobrega davčnega upravljanja, vključno s svetovnimi standardi glede davčne preglednosti in izmenjave informacij, pravično obdavčitvijo ter minimalnimi standardi za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ter se zavezujeta njihovemu izvajanju. Pogodbenici bosta spodbujali dobro davčno upravljanje, izboljšali mednarodno sodelovanje na davčnem področju, razvili ukrepe za učinkovito izvajanje navedenih načel in olajšali pobiranje davčnih prihodkov za namene preprečevanja davčnih utaj in izogibanja davkom.

Člen 34

Industrijska politika ter sodelovanje MMSP

Pogodbenici se ob upoštevanju svojih gospodarskih politik in ciljev strinjata, da bosta spodbujali sodelovanje na področju industrijske politike, ki podpira vključujoče, trajnostne in v razvoj usmerjene proizvodne dejavnosti, ustvarjanje dostojnih delovnih mest, podjetništvo, ustvarjalnost in inovacije ter odpornost dobavnih verig in dostop do financiranja na vseh ustreznih področjih, da bi izboljšali formalizacijo in dostop do mednarodnih trgov, konkurenčnost ter rast MMSP, med drugim:

| (a) | z izmenjavo informacij in deljenjem izkušenj pri ustvarjanju okvirnih pogojev za izboljšanje konkurenčnosti MMSP; |
| --- | --- |

(a)

z izmenjavo informacij in deljenjem izkušenj pri ustvarjanju okvirnih pogojev za izboljšanje konkurenčnosti MMSP;

| (b) | s spodbujanjem stikov med gospodarskimi subjekti, pospeševanjem skupnih naložb ter ustanavljanjem skupnih podjetij in informacijskih mrež, in sicer s pomočjo obstoječih horizontalnih programov EU, pri čemer bosta zlasti spodbujali prenos programske in strojne tehnologije med partnerji; |
| --- | --- |

(b)

s spodbujanjem stikov med gospodarskimi subjekti, pospeševanjem skupnih naložb ter ustanavljanjem skupnih podjetij in informacijskih mrež, in sicer s pomočjo obstoječih horizontalnih programov EU, pri čemer bosta zlasti spodbujali prenos programske in strojne tehnologije med partnerji;

| (c) | z zagotavljanjem informacij, spodbujanjem inovacij in izmenjavo dobrih praks pri dostopu do financ in trgov; |
| --- | --- |

(c)

z zagotavljanjem informacij, spodbujanjem inovacij in izmenjavo dobrih praks pri dostopu do financ in trgov;

| (d) | s podpiranjem gradnje zmogljivosti za MMSP, da se jim omogoči lažje vključevanje v svetovno gospodarstvo in dobavne verige; |
| --- | --- |

(d)

s podpiranjem gradnje zmogljivosti za MMSP, da se jim omogoči lažje vključevanje v svetovno gospodarstvo in dobavne verige;

| (e) | z omogočanjem in podpiranjem ustreznih dejavnosti, ki jih izvajajo MMSP pogodbenic; |
| --- | --- |

(e)

z omogočanjem in podpiranjem ustreznih dejavnosti, ki jih izvajajo MMSP pogodbenic;

| (f) | s spodbujanjem socialne odgovornosti podjetij in odgovornih poslovnih praks, vključno s trajnostno porabo in proizvodnjo. |
| --- | --- |

(f)

s spodbujanjem socialne odgovornosti podjetij in odgovornih poslovnih praks, vključno s trajnostno porabo in proizvodnjo.

Člen 35

Omogočanje lažjega poslovnega sodelovanja

Pogodbenici omogočata in podpirata ustrezne dejavnosti sodelovanja, ki se izvajajo v njunih zasebnih sektorjih.

Člen 36

Sodelovanje na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij

1.   Pogodbenici se ob priznavanju, da so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) ključni elementi sodobnega življenja ter bistvenega pomena za gospodarski in družbeni razvoj, strinjata, da si bosta izmenjavali stališča o svojih politikah na tem področju, da bi spodbujali ekonomski in socialni razvoj ter človekove pravice in temeljne svoboščine.

2.   Sodelovanje na tem področju bo med drugim osredotočeno na:

| (a) | sodelovanje v različnih regionalnih dialogih o različnih vidikih informacijske družbe, zlasti o politikah in ureditvi elektronskih komunikacij, vključno z univerzalnimi storitvami, izdajanjem licenc in splošnih dovoljenj, varstvom osebnih podatkov ter neodvisnostjo in učinkovitostjo regulativnih organov; |
| --- | --- |

(a)

sodelovanje v različnih regionalnih dialogih o različnih vidikih informacijske družbe, zlasti o politikah in ureditvi elektronskih komunikacij, vključno z univerzalnimi storitvami, izdajanjem licenc in splošnih dovoljenj, varstvom osebnih podatkov ter neodvisnostjo in učinkovitostjo regulativnih organov;

| (b) | medsebojno povezljivost in interoperabilnost raziskovalnih mrež in storitev pogodbenic ter jugovzhodne Azije; |
| --- | --- |

(b)

medsebojno povezljivost in interoperabilnost raziskovalnih mrež in storitev pogodbenic ter jugovzhodne Azije;

| (c) | standardizacijo in razširjanje novih IKT; |
| --- | --- |

(c)

standardizacijo in razširjanje novih IKT;

| (d) | spodbujanje sodelovanja pogodbenic pri raziskavah na področju IKT; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje sodelovanja pogodbenic pri raziskavah na področju IKT;

| (e) | skupne raziskovalne projekte na področju IKT, zlasti z okvirnimi raziskovalnimi programi EU, vključno s sodelovanjem med pogodbenicamazlasti na področju e-uprave, mobilnih aplikacij, animacij in multimedijev; |
| --- | --- |

(e)

skupne raziskovalne projekte na področju IKT, zlasti z okvirnimi raziskovalnimi programi EU, vključno s sodelovanjem med pogodbenicamazlasti na področju e-uprave, mobilnih aplikacij, animacij in multimedijev;

| (f) | varnostna vprašanja in/ali vidike IKT, vključno s spodbujanjem spletne varnosti, bojem proti kibernetski kriminaliteti, dezinformacijam ter zlorabi informacijske tehnologije in vseh oblik elektronskih medijev. |
| --- | --- |

(f)

varnostna vprašanja in/ali vidike IKT, vključno s spodbujanjem spletne varnosti, bojem proti kibernetski kriminaliteti, dezinformacijam ter zlorabi informacijske tehnologije in vseh oblik elektronskih medijev.

3.   Spodbuja se sodelovanje med podjetji v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenic.

4.   Pogodbenici sodelujeta na področju kibernetske varnosti z izmenjavo informacij o strategijah, politikah in najboljših praksah v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi in mednarodnimi obveznostmi.

5.   Pogodbenici spodbujata izmenjavo informacij o kibernetski varnosti na področju izobraževanja in usposabljanja, pobudah za ozaveščanje, uporabi njunih ustreznih standardov in tehničnih specifikacij za namene obvladovanja tveganj za kibernetsko varnost ter kibernetsko varnost izdelkov in storitev IKT, vključno s certificiranjem kibernetske varnosti, ter povezanih politikah na področju raziskav in razvoja.

Člen 37

Sodelovanje na področju znanosti, tehnologije in inovacij

1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali na vseh področjih znanosti, tehnologije in inovacij, kjer bo to v njunem skupnem interesu, ob upoštevanju njunih zadevnih politik. To sodelovanje bo okrepilo podporo večstranskim in regionalnim pobudam na področju raziskav in inovacij za zagotavljanje novih rešitev za zelene, digitalne, zdravstvene, socialne in inovacijske izzive. Skupni ukrepi bodo še posebej potrebni za preprečevanje prihodnjih svetovnih zdravstvenih kriz, zlasti porajajočih se nalezljivih bolezni, in za skupno zavezanost oblikovanju bolj zdravega, varnega, pravičnega in trajnostnega sveta. Področja sodelovanja lahko med drugim zajemajo iskanje rešitev za svetovne izzive, kot so podnebne spremembe, kriza biotske raznovrstnosti, onesnaževanje, izčrpavanje virov ali nalezljive bolezni, tudi v kriznih razmerah, ter rešitev, ki omogočajo zeleni in digitalni prehod. Pri teh pobudah bi bilo treba prevzeti vodilno vlogo v svetu pri podnebnih in okoljskih ambicijah.

2.   Cilji sodelovanja na področju znanosti, tehnologije in inovacij so:

| (a) | spodbujanje kontinuitete znanstvenih, tehnoloških in inovacijskih programov ter podpiranje gospodarskega razvoja, družbe znanja, kakovostnega življenja in trajnostnega okolja; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje kontinuitete znanstvenih, tehnoloških in inovacijskih programov ter podpiranje gospodarskega razvoja, družbe znanja, kakovostnega življenja in trajnostnega okolja;

| (b) | spodbujanje izmenjave informacij in znanja o znanosti, tehnologiji in inovacijah, zlasti o izvajanju politik in programov; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje izmenjave informacij in znanja o znanosti, tehnologiji in inovacijah, zlasti o izvajanju politik in programov;

| (c) | spodbujanje trajnih odnosov med znanstvenimi skupnostmi, raziskovalnimi centri, univerzami in industrijami pogodbenic; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje trajnih odnosov med znanstvenimi skupnostmi, raziskovalnimi centri, univerzami in industrijami pogodbenic;

| (d) | spodbujanje razvoja človeških virov; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje razvoja človeških virov;

| (e) | spodbujanje skupnih raziskav na področju znanstvenega in tehnološkega sodelovanja ter spodbujanje enakopravnega dostopa do rezultatov raziskav, partnerstva pri teh rezultatih in njihovega skupnega lastništva v skladu s pravili o pravicah intelektualne lastnine, skupnimi vrednotami in načeli ter dogovorjenimi okvirnimi pogoji. |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje skupnih raziskav na področju znanstvenega in tehnološkega sodelovanja ter spodbujanje enakopravnega dostopa do rezultatov raziskav, partnerstva pri teh rezultatih in njihovega skupnega lastništva v skladu s pravili o pravicah intelektualne lastnine, skupnimi vrednotami in načeli ter dogovorjenimi okvirnimi pogoji.

3.   Sodelovanje na področju znanosti, tehnologije in inovacij poteka v obliki skupnih raziskovalnih projektov in izmenjav, srečanj in usposabljanj znanstvenikov prek mednarodnih programov mobilnosti, ki zagotavljajo čim boljše razširjanje rezultatov raziskav. Vsa intelektualna lastnina, ki izhaja iz skupnih raziskav in dejavnosti, se deli pod medsebojno dogovorjenimi pogoji.

4.   Pogodbenici dajeta pri sodelovanju na področju znanosti, tehnologije in inovacij prednost udeležbi svojih vladnih agencij, visokošolskih ustanov, raziskovalnih centrov in proizvodnih sektorjev, zlasti MMSP.

5.   Pogodbenici se strinjata, da bosta storili vse za večjo ozaveščenost javnosti o možnostih, ki jih nudijo njuni programi sodelovanja na področju znanosti, tehnologije in inovacij.

Člen 38

Podnebne spremembe

1.   Pogodbenici menita, da podnebne spremembe predstavljajo eksistencialno grožnjo za človeštvo, in ponovno poudarjata svojo zavezanost krepitvi globalnega odziva na to grožnjo. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost doseganju ciljev Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Pariškega sporazuma. V skladu s tem vsaka pogodbenica učinkovito izvaja Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja in Pariški sporazum.

2.   Pogodbenici si prizadevata okrepiti svetovni odziv na podnebne spremembe in njihov vpliv. Pogodbenici prav tako krepita sodelovanje pri politikah za pomoč pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanje negativnim učinkom podnebnih sprememb, vključno z dvigom morske gladine, ter za usmeritev svojih gospodarstev, vključno s finančnimi tokovi, v nizke emisije toplogrednih plinov in razvoj, odporen proti podnebnim spremembam, v skladu s Pariškim sporazumom.

3.   Cilji sodelovanja na področju podnebnih sprememb so:

| (a) | krepitev zmogljivosti in sposobnosti za obravnavanje izzivov zaradi podnebnih sprememb na podlagi nacionalnih potreb in ob odzivanju nanje; |
| --- | --- |

(a)

krepitev zmogljivosti in sposobnosti za obravnavanje izzivov zaradi podnebnih sprememb na podlagi nacionalnih potreb in ob odzivanju nanje;

| (b) | krepitev gradnje zmogljivosti pri izvajanju nacionalno določenih prispevkov in nacionalnih načrtov prilagajanja ter drugih blažilnih ukrepov na področjih skupnega interesa v podporo trajnostni in nizkoogljični rasti; |
| --- | --- |

(b)

krepitev gradnje zmogljivosti pri izvajanju nacionalno določenih prispevkov in nacionalnih načrtov prilagajanja ter drugih blažilnih ukrepov na področjih skupnega interesa v podporo trajnostni in nizkoogljični rasti;

| (c) | spodbujanje sodelovanja in dialoga o podnebnem financiranju in razvoju finančnih mehanizmov za obravnavanje podnebnih sprememb, tudi z vključevanjem zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje sodelovanja in dialoga o podnebnem financiranju in razvoju finančnih mehanizmov za obravnavanje podnebnih sprememb, tudi z vključevanjem zasebnega sektorja;

| (d) | prilagajanje na negativne učinke podnebnih sprememb, tudi z vključitvijo ukrepov za prilagajanje v razvojne strategije in načrtovanje pogodbenic na vseh ravneh; |
| --- | --- |

(d)

prilagajanje na negativne učinke podnebnih sprememb, tudi z vključitvijo ukrepov za prilagajanje v razvojne strategije in načrtovanje pogodbenic na vseh ravneh;

| (e) | spodbujanje sodelovanja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih ter tehnologijah za blažitev in prilagajanje; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje sodelovanja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih ter tehnologijah za blažitev in prilagajanje;

| (f) | spodbujanje ozaveščanja, tudi pri najranljivejših skupinah prebivalstva in tistih, ki živijo na ranljivih območjih, lajšanje javne udeležbe pri odzivanju na podnebne spremembe in vključevanje analize posledic podnebnih sprememb za enakost spolov v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje ozaveščanja, tudi pri najranljivejših skupinah prebivalstva in tistih, ki živijo na ranljivih območjih, lajšanje javne udeležbe pri odzivanju na podnebne spremembe in vključevanje analize posledic podnebnih sprememb za enakost spolov v zvezi s tem;

| (g) | spodbujanje sodelovanja in dialoga o razvoju ekonomskih instrumentov za obravnavanje podnebnih sprememb, kot je oblikovanje cen ogljika, in po potrebi drugih instrumentov; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje sodelovanja in dialoga o razvoju ekonomskih instrumentov za obravnavanje podnebnih sprememb, kot je oblikovanje cen ogljika, in po potrebi drugih instrumentov;

| (h) | spodbujanje razvoja strategij za zmanjševanje in obvladovanje tveganja nesreč, tudi za ranljiva območja in skupnosti. |
| --- | --- |

(h)

spodbujanje razvoja strategij za zmanjševanje in obvladovanje tveganja nesreč, tudi za ranljiva območja in skupnosti.

Člen 39

Energija

1.   Pogodbenici si prizadevata za okrepitev sodelovanja v sektorju energetike, da bi:

| (a) | zagotovili splošen dostop do cenovno dostopnih, zanesljivih in trajnostnih energetskih storitev ter občutno povečali delež energije iz obnovljivih virov v svetovni mešanici energetskih virov; |
| --- | --- |

(a)

zagotovili splošen dostop do cenovno dostopnih, zanesljivih in trajnostnih energetskih storitev ter občutno povečali delež energije iz obnovljivih virov v svetovni mešanici energetskih virov;

| (b) | razvili nove, trajnostne in inovativne ter obnovljive oblike energije, vključno z biogorivi in biomaso, energijo vetra, sonca in geotermalno energijo ter proizvodnjo energije v hidroelektrarnah, ob upoštevanju pomena diverzifikacije oskrbe z energijo za krepitev energetske varnosti; |
| --- | --- |

(b)

razvili nove, trajnostne in inovativne ter obnovljive oblike energije, vključno z biogorivi in biomaso, energijo vetra, sonca in geotermalno energijo ter proizvodnjo energije v hidroelektrarnah, ob upoštevanju pomena diverzifikacije oskrbe z energijo za krepitev energetske varnosti;

| (c) | podprli razvoj politik za večjo konkurenčnost energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(c)

podprli razvoj politik za večjo konkurenčnost energije iz obnovljivih virov;

| (d) | dosegli racionalno rabo energije in izboljšali energijsko učinkovitost tako na strani oskrbe kot povpraševanja s spodbujanjem energijske učinkovitosti pri proizvodnji, prenosu, distribuciji in končni rabi energije; |
| --- | --- |

(d)

dosegli racionalno rabo energije in izboljšali energijsko učinkovitost tako na strani oskrbe kot povpraševanja s spodbujanjem energijske učinkovitosti pri proizvodnji, prenosu, distribuciji in končni rabi energije;

| (e) | spodbudili sodelovanje na področju tehnologije za čisto energijo, tudi s sodelovanjem na področju raziskav, zlasti na področju energije iz obnovljivih virov, shranjevanja energije in razogljičenja uporabe fosilnih goriv; |
| --- | --- |

(e)

spodbudili sodelovanje na področju tehnologije za čisto energijo, tudi s sodelovanjem na področju raziskav, zlasti na področju energije iz obnovljivih virov, shranjevanja energije in razogljičenja uporabe fosilnih goriv;

| (f) | spodbudili proizvodnjo električne energije iz nizkoogljičnih virov, ki prispeva k prehodu na čisto energijo v skladu s cilji Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

(f)

spodbudili proizvodnjo električne energije iz nizkoogljičnih virov, ki prispeva k prehodu na čisto energijo v skladu s cilji Pariškega sporazuma;

| (g) | krepili gradnjo zmogljivosti in spodbudili naložbe v energetsko infrastrukturo in tehnologije za čisto energijo ob upoštevanju načela preglednosti; |
| --- | --- |

(g)

krepili gradnjo zmogljivosti in spodbudili naložbe v energetsko infrastrukturo in tehnologije za čisto energijo ob upoštevanju načela preglednosti;

| (h) | spodbudili konkurenco in ugodno okolje za naložbe na trgu energije. |
| --- | --- |

(h)

spodbudili konkurenco in ugodno okolje za naložbe na trgu energije.

2.   Pogodbenici se zato strinjata, da bosta spodbujali stike in skupne raziskave v obojestransko korist, tudi z regionalnim sodelovanjem na področju energetike. Ker agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariški sporazum tvorita krovni okvir, ki usmerja partnerstvo, pogodbenici ugotavljata, da je treba obravnavati povezave med cenovno dostopnim dostopom do storitev čiste energije in trajnostnim razvojem. Te dejavnosti se lahko med drugim spodbujajo v sodelovanju z Energetsko pobudo EU.

Člen 40

Promet

1.   Pogodbenici si prizadevata za sodelovanje na ustreznih področjih prometne politike, da bi spodbujali trajnostni promet ter kakovostno, zanesljivo, trajnostno in odporno infrastrukturo, vključno z regionalno in čezmejno infrastrukturo, v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi in načeli, ki veljajo za obe pogodbenici, izboljšali pretok blaga in potnikov, podpirali gospodarski razvoj in blaginjo ljudi s poudarkom na cenovno ugodnem in pravičnem dostopu za vse, spodbujali pomorsko in letalsko varnost in zaščito, spodbujali varstvo okolja in povečali učinkovitost svojih prometnih sistemov.

2.   Cilj sodelovanja pogodbenic na področju prometa je spodbujanje:

| (a) | izmenjave informacij o njunih prometnih politikah in praksah, zlasti glede varnih, cenovno ugodnih, dostopnih in trajnostnih sistemov mestnega in javnega prevoza za vse, s posebnim poudarkom na potrebah oseb v ranljivem položaju (vključno z ženskami, otroki, invalidi in starejšimi), kopenskega prometa, pomorskega prometa, zračnega prometa, prometne logistike ter medsebojne povezanosti in interoperabilnosti multimodalnih prometnih omrežij; |
| --- | --- |

(a)

izmenjave informacij o njunih prometnih politikah in praksah, zlasti glede varnih, cenovno ugodnih, dostopnih in trajnostnih sistemov mestnega in javnega prevoza za vse, s posebnim poudarkom na potrebah oseb v ranljivem položaju (vključno z ženskami, otroki, invalidi in starejšimi), kopenskega prometa, pomorskega prometa, zračnega prometa, prometne logistike ter medsebojne povezanosti in interoperabilnosti multimodalnih prometnih omrežij;

| (b) | uporabe globalnih satelitskih navigacijskih sistemov s poudarkom na regulativnih in industrijskih vprašanjih ter vprašanjih tržnega razvoja, ki so v obojestransko korist; v zvezi s tem bo preučena uporaba evropskega globalnega satelitskega navigacijskega sistema za doseganje čim večjih koristi za obe pogodbenici; |
| --- | --- |

(b)

uporabe globalnih satelitskih navigacijskih sistemov s poudarkom na regulativnih in industrijskih vprašanjih ter vprašanjih tržnega razvoja, ki so v obojestransko korist; v zvezi s tem bo preučena uporaba evropskega globalnega satelitskega navigacijskega sistema za doseganje čim večjih koristi za obe pogodbenici;

| (c) | dialoga, namenjenega izboljšanju varnosti v letalstvu, infrastrukturnih omrežij in operacij za zračni promet za hiter, učinkovit, trajnosten, varen in zanesljiv pretok ljudi in blaga ter preučitvi možnosti za nadaljnji razvoj odnosov na področju zračnega prometa. Še naprej je treba spodbujati sodelovanje na področju civilnega letalstva; |
| --- | --- |

(c)

dialoga, namenjenega izboljšanju varnosti v letalstvu, infrastrukturnih omrežij in operacij za zračni promet za hiter, učinkovit, trajnosten, varen in zanesljiv pretok ljudi in blaga ter preučitvi možnosti za nadaljnji razvoj odnosov na področju zračnega prometa. Še naprej je treba spodbujati sodelovanje na področju civilnega letalstva;

| (d) | dialoga na področju storitev pomorskega prometa na področjih skupnega interesa, namenjenega zlasti:






  (i) | olajšanju odpravljanja vseh ovir, ki bi lahko ovirale razvoj pomorske trgovine, in sodelovanju na tem področju ter izboljšanju pogojev, pod katerimi poteka pomorski prevoz tovora med pristanišči pogodbenic, |
| --- | --- | --- |

(d)

dialoga na področju storitev pomorskega prometa na področjih skupnega interesa, namenjenega zlasti:

(i)

olajšanju odpravljanja vseh ovir, ki bi lahko ovirale razvoj pomorske trgovine, in sodelovanju na tem področju ter izboljšanju pogojev, pod katerimi poteka pomorski prevoz tovora med pristanišči pogodbenic,

| (ii) | zagotavljanju neomejenega dostopa do mednarodnega in čezmejnega trgovanja na komercialni podlagi, |
| --- | --- |

(ii)

zagotavljanju neomejenega dostopa do mednarodnega in čezmejnega trgovanja na komercialni podlagi,

| (iii) | krepitvi konkurenčnosti sektorja pomorskega prometa pogodbenic in |
| --- | --- |

(iii)

krepitvi konkurenčnosti sektorja pomorskega prometa pogodbenic in

| (iv) | zagotavljanju nediskriminatorne obravnave plovil, ki plujejo pod zastavo države članice oziroma Tajske ali jih upravljajo državljani ali družbe druge pogodbenice, v primerjavi z obravnavo njenih lastnih plovil v zvezi z dostopom do pristanišč, pomožnih storitev in pristaniških storitev, vključno z vlogo pomorskega prometa pri razvoju učinkovite prometne verige; |
| --- | --- |

(iv)

zagotavljanju nediskriminatorne obravnave plovil, ki plujejo pod zastavo države članice oziroma Tajske ali jih upravljajo državljani ali družbe druge pogodbenice, v primerjavi z obravnavo njenih lastnih plovil v zvezi z dostopom do pristanišč, pomožnih storitev in pristaniških storitev, vključno z vlogo pomorskega prometa pri razvoju učinkovite prometne verige;

| (e) | izvajanja standardov o varstvu, varnosti ter preprečevanju in zmanjšanju onesnaževanja morja, zlasti v pomorskem prometu, v skladu z mednarodnimi konvencijami, ki veljajo za obe pogodbenici, vključno s sodelovanjem v okviru ustreznih mednarodnih forumov, katerih cilj je zagotoviti boljše izvrševanje mednarodnih predpisov. |
| --- | --- |

(e)

izvajanja standardov o varstvu, varnosti ter preprečevanju in zmanjšanju onesnaževanja morja, zlasti v pomorskem prometu, v skladu z mednarodnimi konvencijami, ki veljajo za obe pogodbenici, vključno s sodelovanjem v okviru ustreznih mednarodnih forumov, katerih cilj je zagotoviti boljše izvrševanje mednarodnih predpisov.

Člen 41

Turizem

1.   Pogodbenici si v skladu z ustreznimi mednarodnimi smernicami za trajnostni turizem prizadevata izboljšati izmenjavo informacij in vzpostaviti najboljšo prakso, da bi zagotovili uravnotežen razvoj trajnostnega turizma, ki ustvarja delovna mesta in spodbuja lokalno kulturo in proizvode, ter spodbujata razvoj orodij za spremljanje učinkov trajnostnega razvoja na trajnostni turizem.

2.   Pogodbenici se strinjata, da bosta razvili sodelovanje pri varovanju in ohranjanju kar največjega potenciala naravne in kulturne dediščine, in sicer z zmanjševanjem negativnih vplivov turizma, predvsem izkoriščanja ljudi, zlasti otrok, v kakršni koli obliki, s spoštovanjem prostoživečih živali, rastlinstva, biotske raznovrstnosti in ekosistemov, ter s povečevanjem pozitivnega prispevka turistične dejavnosti k trajnostnemu razvoju lokalnih skupnosti, med drugim z razvojem trajnostnega turizma, ob upoštevanju celovitosti in interesov lokalnih in domorodnih skupnosti, ter z izboljšanjem usposabljanja v turistični panogi.

Člen 42

Izobraževanje in kultura

1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali sodelovanje na področju izobraževanja in kulture, ki ustrezno spoštuje njuno raznolikost, da bi povečali medsebojno razumevanje in poznavanje svojih kultur in jezikov.

2.   Pogodbenici si prizadevata sprejeti ustrezne ukrepe za spodbujanje prispevka izobraževanja in kulture k usposabljanju in kulturnim izmenjavam na področju trajnostnega razvoja ter izvajati skupne pobude na teh področjih, vključno s skupno organizacijo kulturnih dogodkov. Pogodbenici v zvezi s tem tudi soglašata, da bosta še naprej podpirali dejavnosti Azijsko-evropske fundacije.

3.   Pogodbenici se strinjata, da bosta tesno sodelovali v okviru ustreznih mednarodnih forumov, kot je Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco), da bi okrepili ohranjanje snovne in nesnovne kulturne dediščine, zlasti v okviru Konvencije o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine, ki jo je 16. novembra 1972 sprejela generalna konferenca Unesca, in Konvencije o varovanju nesnovne kulturne dediščine, ki jo je 17. oktobra 2003 sprejela generalna konferenca Unesca, pri čemer pripisujeta pomen spodbujanju kulturne raznolikosti za razvoj umetnosti in na znanju temelječega ustvarjalnega gospodarstva.

4.   Pogodbenici nadalje spodbujata ukrepe za vzpostavitev vezi med njunimi strokovnimi agencijami in za spodbujanje izmenjave informacij, znanja, študentov, akademikov in strokovnjakov ter za nadaljnje spodbujanje povezav med možganskimi trusti. Pri sodelovanju in uporabi tehničnih sredstev izkoriščata možnosti, ki jih ponujajo programi EU v Jugovzhodni Aziji na področju izobraževanja in kulture, ter izkušnje, ki sta jih pogodbenici pridobili na tem področju. Pogodbenici se tudi strinjata, da bosta okrepili sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja in spodbujali izvajanje programa Erasmus+ ter izmenjavali najboljše prakse na področju mladinskih politik in mladinskega dela.

Člen 43

Okolje in naravni viri

1.   Pogodbenici se strinjata, da je treba sodelovati na področju varstva okolja in pri prizadevanjih za nizkoogljična, odporna, z viri gospodarna in krožna gospodarstva, vključno z biogospodarstvom, ki ločujejo gospodarsko rast od degradacije okolja, ter trajnostno ohranjati in upravljati naravne vire in spodbujati biotsko raznovrstnost kot podlago za razvoj sedanjih in prihodnjih generacij.

2.   Pogodbenici se strinjata, da sodelovanje na področju okoljskih in naravnih virov spodbuja učinkovito rabo virov ter ohranjanje in izboljševanje okolja pri zasledovanju trajnostnega razvoja. Pogodbenici si bosta pri izvajanju sodelovanja prizadevali za izvajanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in učinkovito izvajanje ustreznih večstranskih okoljskih sporazumov, vključno s Pariškim sporazumom.

3.   Pogodbenici si prizadevata za nadaljevanje in krepitev sodelovanja na področju varstva okolja, zlasti kar zadeva:

| (a) | spodbujanje okoljske ozaveščenosti in dobrega okoljskega upravljanja, vključno z okrepljeno in smiselno udeležbo lokalnih skupnosti pri prizadevanjih za varstvo okolja in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje okoljske ozaveščenosti in dobrega okoljskega upravljanja, vključno z okrepljeno in smiselno udeležbo lokalnih skupnosti pri prizadevanjih za varstvo okolja in trajnostni razvoj;

| (b) | prehod na krožno gospodarstvo, da se zagotovita trajnostna potrošnja in proizvodnja in čim bolj učinkovita raba virov ter da se čim bolj zmanjša nastajanje odpadkov, zlasti plastičnih, da se prepreči onesnaževanje morja s plastiko in mikroplastiko; |
| --- | --- |

(b)

prehod na krožno gospodarstvo, da se zagotovita trajnostna potrošnja in proizvodnja in čim bolj učinkovita raba virov ter da se čim bolj zmanjša nastajanje odpadkov, zlasti plastičnih, da se prepreči onesnaževanje morja s plastiko in mikroplastiko;

| (c) | vključevanje vrednot ekosistemov in biotske raznovrstnosti v nacionalno in lokalno načrtovanje, strategije za zmanjševanje revščine in račune ter spodbujanje izvajanja ustreznih večstranskih okoljskih sporazumov, vključno s tistimi o biotski raznovrstnosti in mednarodni trgovini s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

(c)

vključevanje vrednot ekosistemov in biotske raznovrstnosti v nacionalno in lokalno načrtovanje, strategije za zmanjševanje revščine in račune ter spodbujanje izvajanja ustreznih večstranskih okoljskih sporazumov, vključno s tistimi o biotski raznovrstnosti in mednarodni trgovini s prostoživečimi vrstami;

| (d) | varstvo, ohranjanje in obnavljanje zemljišč in tal ter trajnostno upravljanje zemljišč za doseganje nevtralnosti na področju degradacije zemljišč; |
| --- | --- |

(d)

varstvo, ohranjanje in obnavljanje zemljišč in tal ter trajnostno upravljanje zemljišč za doseganje nevtralnosti na področju degradacije zemljišč;

| (e) | sodelovanje pri doseganju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in izboljšanju upravljanja gozdov, vključno s prispevki k regionalnemu sodelovanju v boju proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini, krčenju in degradaciji gozdov, vključno s spodbujanjem dobavnih verig za kmetijske proizvode, ki ne povzročajo krčenja gozdov, spodbujanjem ohranjanja, pogozdovanja, ponovnega pogozdovanja, obnove in povečanja gozdnih zalog ogljika. To lahko vključuje sklenitev sporazuma o prostovoljnem partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov; |
| --- | --- |

(e)

sodelovanje pri doseganju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in izboljšanju upravljanja gozdov, vključno s prispevki k regionalnemu sodelovanju v boju proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini, krčenju in degradaciji gozdov, vključno s spodbujanjem dobavnih verig za kmetijske proizvode, ki ne povzročajo krčenja gozdov, spodbujanjem ohranjanja, pogozdovanja, ponovnega pogozdovanja, obnove in povečanja gozdnih zalog ogljika. To lahko vključuje sklenitev sporazuma o prostovoljnem partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov;

| (f) | učinkovito upravljanje nacionalnih parkov ter razglasitev in varstvo območij z bogato biotsko raznovrstnostjo in občutljivimi ekosistemi, pri čemer ustrezno upoštevata lokalne in domorodne skupnosti, ki živijo na teh območjih ali blizu njih, ter prizadete in ogrožene vrste; |
| --- | --- |

(f)

učinkovito upravljanje nacionalnih parkov ter razglasitev in varstvo območij z bogato biotsko raznovrstnostjo in občutljivimi ekosistemi, pri čemer ustrezno upoštevata lokalne in domorodne skupnosti, ki živijo na teh območjih ali blizu njih, ter prizadete in ogrožene vrste;

| (g) | varstvo in trajnostno upravljanje obalnih in morskih virov, vključno z morskimi zavarovanimi območji in okoljem; |
| --- | --- |

(g)

varstvo in trajnostno upravljanje obalnih in morskih virov, vključno z morskimi zavarovanimi območji in okoljem;

| (h) | preprečevanje nezakonitega čezmejnega pretoka kemikalij, trdnih in elektronskih odpadkov ter morskih odpadkov, ozonu škodljivih snovi ter prizadetih in ogroženih vrst, preprečevanje onesnaževanja vode, tal in zraka ter hrupa; |
| --- | --- |

(h)

preprečevanje nezakonitega čezmejnega pretoka kemikalij, trdnih in elektronskih odpadkov ter morskih odpadkov, ozonu škodljivih snovi ter prizadetih in ogroženih vrst, preprečevanje onesnaževanja vode, tal in zraka ter hrupa;

| (i) | zagotavljanje vključujočega, odpornega in okolju prijaznega ravnanja s kemikalijami in odpadki; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanje vključujočega, odpornega in okolju prijaznega ravnanja s kemikalijami in odpadki;

| (j) | spodbujanje sodelovanja na področju trajnostnega gospodarjenja z vodo in sanitarne ureditve za zagotovitev razpoložljivosti, kakovosti in učinkovite rabe vode; |
| --- | --- |

(j)

spodbujanje sodelovanja na področju trajnostnega gospodarjenja z vodo in sanitarne ureditve za zagotovitev razpoložljivosti, kakovosti in učinkovite rabe vode;

| (k) | spodbujanje ekoloških inovacij in čistih tehnologij za spodbujanje in uporabo okoljskih tehnologij, trajnostnih proizvodov in storitev, tudi z ustreznimi davčnimi in finančnimi spodbudami; |
| --- | --- |

(k)

spodbujanje ekoloških inovacij in čistih tehnologij za spodbujanje in uporabo okoljskih tehnologij, trajnostnih proizvodov in storitev, tudi z ustreznimi davčnimi in finančnimi spodbudami;

| (l) | spodbujanje uporabe sistemov za opazovanje Zemlje pri okoljskih vprašanjih ter s tem povezane gradnje zmogljivosti in deljenje izkušenj. |
| --- | --- |

(l)

spodbujanje uporabe sistemov za opazovanje Zemlje pri okoljskih vprašanjih ter s tem povezane gradnje zmogljivosti in deljenje izkušenj.

Člen 44

Upravljanje oceanov

1.   Pogodbenici krepita dialog in sodelovanje pri vprašanjih upravljanja oceanov z namenom spodbujanja dolgoročnega ohranjanja in trajnostnega upravljanja živih morskih virov in morskih ekosistemov.

2.   Pogodbenici krepita sodelovanje pri ohranjanju, upravljanju in trajnostnem izkoriščanju živih morskih virov, kot je opredeljeno v Konvenciji ZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), sprejeti na tretji konferenci o pomorskem mednarodnem pravu 10. decembra 1982, in Kodeksu odgovornega ribištva, sprejetem z Resolucijo konference Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) št. 4/95 z dne 31. oktobra 1995. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali pri spodbujanju izvajanja ciljev Sporazuma FAO o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju, sprejetega 24. novembra 1993 v Rimu, in Sporazuma ZN o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, sprejetega 4. avgusta 1995 v New Yorku.

3.   Poleg tega se pogodbenici strinjata, da bosta sodelovali:

| (a) | pri spodbujanju izvajanja Sporazuma FAO o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, sprejetega 22. novembra 2009 v Rimu; |
| --- | --- |

(a)

pri spodbujanju izvajanja Sporazuma FAO o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, sprejetega 22. novembra 2009 v Rimu;

| (b) | z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva ali pri ureditvah, v katerih sta članici, opazovalki ali sodelujoči nepogodbenici, in znotraj njih z namenom spodbujanja ohranjanja in trajnostnega upravljanja živih morskih virov in njihovih ekosistemov; |
| --- | --- |

(b)

z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva ali pri ureditvah, v katerih sta članici, opazovalki ali sodelujoči nepogodbenici, in znotraj njih z namenom spodbujanja ohranjanja in trajnostnega upravljanja živih morskih virov in njihovih ekosistemov;

| (c) | v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter z njimi povezanimi dejavnostmi s celovitimi, učinkovitimi in preglednimi ukrepi, vključno z deljenjem izkušenj, spodbujanjem gradnje zmogljivosti in izmenjavo informacij o dejavnostih nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, kjer je to primerno, ob upoštevanju zaupnosti podatkov in nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter z njimi povezanimi dejavnostmi s celovitimi, učinkovitimi in preglednimi ukrepi, vključno z deljenjem izkušenj, spodbujanjem gradnje zmogljivosti in izmenjavo informacij o dejavnostih nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, kjer je to primerno, ob upoštevanju zaupnosti podatkov in nacionalne zakonodaje;

| (d) | pri spodbujanju temeljnih načel in pravic pri delu v ribiškem sektorju in sektorju morske hrane ter pri izvajanju Konvencije MOD o delu na področju ribolova št. 188, sprejete 30. maja 2007 v Ženevi; |
| --- | --- |

(d)

pri spodbujanju temeljnih načel in pravic pri delu v ribiškem sektorju in sektorju morske hrane ter pri izvajanju Konvencije MOD o delu na področju ribolova št. 188, sprejete 30. maja 2007 v Ženevi;

| (e) | pri razvoju trajnostne in odgovorne morske akvakulture, vključno z izvajanjem ciljev in načel Kodeksa FAO za odgovorno ribištvo; |
| --- | --- |

(e)

pri razvoju trajnostne in odgovorne morske akvakulture, vključno z izvajanjem ciljev in načel Kodeksa FAO za odgovorno ribištvo;

| (f) | pri zmanjševanju pritiskov na oceane, med drugim z bojem proti morskim odpadkom in onesnaževanju morja, tudi iz kopenskih in ladijskih virov ter zaradi človekovih dejavnosti v pomorstvu na podlagi mednarodnih obveznosti, ki veljajo za pogodbenici, ter z ukrepi za prilagajanje in blažitev, da se poveča odpornost oceanov in obalnih skupnosti proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(f)

pri zmanjševanju pritiskov na oceane, med drugim z bojem proti morskim odpadkom in onesnaževanju morja, tudi iz kopenskih in ladijskih virov ter zaradi človekovih dejavnosti v pomorstvu na podlagi mednarodnih obveznosti, ki veljajo za pogodbenici, ter z ukrepi za prilagajanje in blažitev, da se poveča odpornost oceanov in obalnih skupnosti proti podnebnim spremembam.

Člen 45

Kmetijstvo, živinoreja, ribištvo in razvoj podeželja

1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali dialog na področju kmetijstva, živinoreje, ribištva in razvoja podeželja. Pogodbenici bosta izmenjevali informacije in razvili sodelovanje predvsem glede:

| (a) | kmetijske politike in mednarodnih kmetijskih obetov na splošno; |
| --- | --- |

(a)

kmetijske politike in mednarodnih kmetijskih obetov na splošno;

| (b) | spodbujanja in olajševanja trgovine s kmetijskimi proizvodi, vključno s trgovino z rastlinami, živalmi, vodnimi živalmi in njihovimi proizvodi; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanja in olajševanja trgovine s kmetijskimi proizvodi, vključno s trgovino z rastlinami, živalmi, vodnimi živalmi in njihovimi proizvodi;

| (c) | razvojne politike na podeželju, vključno z drugimi proizvodnimi viri in vložki, znanjem, finančnimi storitvami, trgi in priložnostmi za dodajanje vrednosti in nekmetijsko zaposlovanje; |
| --- | --- |

(c)

razvojne politike na podeželju, vključno z drugimi proizvodnimi viri in vložki, znanjem, finančnimi storitvami, trgi in priložnostmi za dodajanje vrednosti in nekmetijsko zaposlovanje;

| (d) | politike v zvezi z rastlinskimi in živalskimi proizvodi ter proizvodi iz vodnih živali, vključno s shemami kakovosti kmetijskih proizvodov, kot so geografske označbe in ekološka pridelava, ter sodelovanje na področju dobrih kmetijskih praks; |
| --- | --- |

(d)

politike v zvezi z rastlinskimi in živalskimi proizvodi ter proizvodi iz vodnih živali, vključno s shemami kakovosti kmetijskih proizvodov, kot so geografske označbe in ekološka pridelava, ter sodelovanje na področju dobrih kmetijskih praks;

| (e) | spodbujanja sistemov certificiranja in akreditacije v ekološkem kmetovanju ter trajnostne kmetijske proizvodnje. |
| --- | --- |

(e)

spodbujanja sistemov certificiranja in akreditacije v ekološkem kmetovanju ter trajnostne kmetijske proizvodnje.

2.   Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali tehnološko sodelovanje, gradnjo zmogljivosti ali druge oblike sodelovanja, ki povečujejo produktivnost, varno in trajnostno proizvodnjo ter odporne prakse na področjih kmetijstva, živinoreje, ribištva in razvoja podeželja ter izboljšujejo pripravljenost na bolezni rastlin in živali ter zoonotske bolezni, njihovo preprečevanje in odkrivanje, odzivanje nanje in nadzor nad njimi v skladu s pristopom „eno zdravje“ in mednarodnimi standardi.

3.   Pogodbenici se strinjata, da bosta javni in zasebni sektor spodbujali k razpravi in izmenjavi poslovnih informacij, vključno s poslovnimi stiki in dejavnostmi ter promocijo trgovine za kmetijske proizvode.

Člen 46

Zdravstvo

1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali ter si izmenjevali izkušnje in najboljše prakse v zdravstvenem sektorju, da bi okrepili dejavnosti na področju raziskav, obravnavali ogroženost zaradi hujših nenalezljivih in nalezljivih bolezni, vključno s pandemijo COVID-19, ter okrepili splošno zdravstveno varstvo in zdravstvene storitve, vključno s storitvami spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva. Pogodbenici se tudi strinjata, da si bosta izmenjevali stališča in najboljše prakse o regulativnih vprašanjih v zvezi z zdravili in medicinskimi pripomočki.

2.   Sodelovanje na področju zdravstva poteka predvsem v okviru mednarodnih forumov, vključno s Svetovno zdravstveno organizacijo, in večstranskih pobud na področjih, kot so:

| (a) | skupne raziskave in razvoj večjih vertikalnih zdravstvenih programov, skupne raziskave v okviru večstranskih pobud, kot sta svetovno zavezništvo za kronične bolezni in svetovno raziskovalno sodelovanje za pripravljenost na nalezljive bolezni; |
| --- | --- |

(a)

skupne raziskave in razvoj večjih vertikalnih zdravstvenih programov, skupne raziskave v okviru večstranskih pobud, kot sta svetovno zavezništvo za kronične bolezni in svetovno raziskovalno sodelovanje za pripravljenost na nalezljive bolezni;

| (b) | gradnja zmogljivosti in razvoj človeških virov; |
| --- | --- |

(b)

gradnja zmogljivosti in razvoj človeških virov;

| (c) | mednarodni sporazumi v zdravstvenem sektorju. |
| --- | --- |

(c)

mednarodni sporazumi v zdravstvenem sektorju.

Člen 47

Zaposlovanje in socialne zadeve

1.   Pogodbenici soglašata, da bosta okrepili sodelovanje in spodbujali tehnično pomoč na področju zaposlovanja in socialnih zadev, vključno s sodelovanjem na področju regionalne in socialne kohezije, zdravja in varnosti pri delu, enakosti spolov in enakega plačila za delo enake vrednosti, vseživljenjskega učenja ter razvoja znanj in spretnosti, socialne zaščite in dostojnega dela, da bi okrepili socialno razsežnost globalizacije.

2.   Pogodbenici ponovno potrjujeta, da je treba podpreti proces globalizacije, ki koristi vsem, ter spodbujati polno in produktivno zaposlenost ter dostojno delo kot ključni element trajnostnega razvoja in zmanjševanja revščine, kot je bilo potrjeno v agendi za trajnostni razvoj do leta 2030, Deklaraciji MOD o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo, sprejeti 10. junija 2008 v Ženevi, in Deklaraciji za prihodnost dela ob stoletnici MOD, sprejeti 21. junija 2019 v Ženevi. Pogodbenici upoštevata značilnosti in raznolikost svojih gospodarskih in družbenih razmer.

3.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje zaveze glede spodbujanja in učinkovitega izvajanja mednarodno priznanih socialnih in delovnih standardov ter spoštovanja, spodbujanja in uresničevanja temeljnih načel in pravic pri delu, kot so določeni v Deklaraciji MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu, sprejeti 18. junija 1998 v Ženevi in spremenjeni 10. junija 2022. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali in zagotavljali tehnično pomoč pri prizadevanjih za ratifikacijo in izvajanje temeljnih konvencij MOD ter po potrebi sodelovali pri spodbujanju ratifikacije in izvajanja drugih posodobljenih konvencij MOD, tudi v zvezi z nasiljem in nadlegovanjem v svetu dela.

4.   Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali sodelovanje med vlado in socialnimi partnerji na področju zaposlovanja in socialnih zadev ter izmenjavo informacij o zaposlovanju, zdravju in varnosti pri delu, delovnih inšpekcijah in socialnem dialogu o socialni zaščiti in zaščiti dela.

5.   Sodelovanje na področju zaposlovanja in socialnih zadeve lahko med drugim vključuje vzajemno dogovorjene specifične programe in projekte, kot tudi dialog, sodelovanje in pobude o temah skupnega interesa na dvostranski ali večstranski ravni, kot so ASEM, dialog EU-ASEAN in MOD.

Člen 48

Statistični podatki

Pogodbenici se strinjata, da bosta v skladu z obstoječimi dejavnostmi statističnega sodelovanja med EU in ASEAN spodbujali sodelovanje pri usklajevanju statističnih metod in praks, vključno z zbiranjem, obdelavo, analiziranjem in razširjanjem statističnih podatkov, da bi povečali razpoložljivost visokokakovostnih, pravočasnih, relevantnih in podrobnejših zbirnih podatkov, kar bi jima omogočilo uporabo statističnih podatkov o trgovini z blagom in storitvami na obojestransko sprejemljivi podlagi ter splošneje na katerem koli drugem področju, zajetem v tem sporazumu in primernem za statistično obdelavo. Pogodbenici poudarjata pomen podatkov in statističnih podatkov za izvajanje Agende za trajnostni razvoj do leta 2030.

Člen 49

Civilna družba

Pogodbenici priznavata vlogo in prispevek civilne družbe, zlasti akademikov in socialnih partnerjev, ter povezav med možganskimi trusti in socialnimi partnerji v procesu dialoga in sodelovanja v okviru tega sporazuma ter se strinjata, da bosta spodbujali in promovirali učinkovit dialog s civilno družbo ter spodbujali njeno učinkovito in konstruktivno udeležbo ter partnerstva z več deležniki.

NASLOV VI

NAČINI SODELOVANJA

Člen 50

Sredstva za sodelovanje

1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta, v kolikor to omogočajo njuna sredstva in predpisi, zagotovili ustrezna sredstva, vključno s finančnimi sredstvi, da bi izpolnili cilje sodelovanja iz tega sporazuma.

2.   Pogodbenici spodbujata Evropsko investicijsko banko, da v skladu s svojimi postopki in finančnimi merili nadaljuje dejavnost na Tajskem.

Člen 51

Sodelovanje pri razvoju tretjih držav

1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta vzpostavili reden dialog v zvezi s svojimi razvojnimi programi v tretjih državah.

2.   Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri skupnih ukrepih, katerih cilj je zagotavljanje podpore za trajnostni razvoj sosednjim državam Tajske in tudi drugim državam, in sicer v ustreznih sektorjih v okviru tristranskega sodelovanja. Področja sodelovanja določijo vsi vključeni partnerji na podlagi potreb držav upravičenk, zmogljivosti ter strokovnega znanja EU in Tajske, o njih pa se odloča ad hoc.

NASLOV VII

INSTITUCIONALNI OKVIR

Člen 52

Skupni odbor

1.   Ustanovi se Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic na najvišji možni ravni, katerega naloge so:

| (a) | zagotavljanje pravilnega delovanja in izvajanja tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje pravilnega delovanja in izvajanja tega sporazuma;

| (b) | določanje prednostnih nalog glede na cilje tega sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

določanje prednostnih nalog glede na cilje tega sporazuma;

| (c) | oblikovanje priporočil za spodbujanje ciljev tega sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje priporočil za spodbujanje ciljev tega sporazuma;

| (d) | kadar je ustrezno, reševanje kakršnih koli razlik in nasprotij pri razlagi, izvajanju ali uporabi tega sporazuma v skladu s členom 55; |
| --- | --- |

(d)

kadar je ustrezno, reševanje kakršnih koli razlik in nasprotij pri razlagi, izvajanju ali uporabi tega sporazuma v skladu s členom 55;

| (e) | preučevanje vseh informacij, ki jih predloži katera koli od pogodbenic glede neizpolnjevanja obveznosti iz tega sporazuma, in izvedba posvetovanj z drugo pogodbenico, da se v skladu s členom 55 najde prijateljska rešitev, sprejemljiva za obe pogodbenici. |
| --- | --- |

(e)

preučevanje vseh informacij, ki jih predloži katera koli od pogodbenic glede neizpolnjevanja obveznosti iz tega sporazuma, in izvedba posvetovanj z drugo pogodbenico, da se v skladu s členom 55 najde prijateljska rešitev, sprejemljiva za obe pogodbenici.

2.   Skupni odbor se običajno sestane vsaj vsaki dve leti izmenično v Bangkoku in Bruslju, na datum, določen z medsebojnim dogovorom. Po dogovoru med pogodbenicama se lahko skličejo tudi izredna zasedanja Skupnega odbora. Skupnemu odboru izmenično predseduje vsaka od pogdbenic. Dnevni red sestankov Skupnega odbora pogodbenici določita sporazumno.

3.   Skupni odbor lahko ustanovi posebne delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog. Te delovne skupine Skupnemu odboru na vsakem sestanku predložijo podrobno poročilo o svojih dejavnostih.

4.   Pogodbenici se strinjata, da je naloga Skupnega odbora tudi zagotavljati pravilno delovanje vseh sektorskih sporazumov ali protokolov, ki so bili ali bodo sklenjeni med pogodbenicama.

5.   Skupni odbor sprejme svoj poslovnik.

NASLOV VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 53

Evolutivna klavzula

1.   Pogodbenici lahko s skupnim dogovorom razširita ta sporazum, da bi izboljšali raven sodelovanja, vključno z dopolnitvijo sodelovanja s sporazumi ali protokoli o specifičnih področjih, sektorjih ali dejavnostih. Taki specifični sporazumi ali protokoli so sestavni del splošnih dvostranskih odnosov med pogodbenicama in so del skupnega institucionalnega okvira.

2.   Kar zadeva izvajanje tega sporazuma, lahko katera koli pogodbenica predstavi predloge za razširitev obsega sodelovanja, pri čemer upošteva izkušnje, pridobljene z uporabo tega sporazuma.

Člen 54

Drugi sporazumi

1.   Brez poseganja v ustrezne določbe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije niti ta sporazum niti ukrepi, sprejeti na njegovi podlagi, na noben način ne vplivajo na pooblastila držav članic, da izvajajo dejavnosti dvostranskega sodelovanja s Tajsko ali da, kadar je ustrezno, sklenejo nove sporazume o partnerstvu in sodelovanju s Tajsko.

2.   Ta sporazum ne vpliva na uporabo ali izvajanje zavez, ki jih imata vsaka od pogodbenic v zvezi s tretjimi stranmi.

3.   Nobena določba tega sporazuma pogodbenici ne preprečuje sprejetja kakršnih koli ukrepov, vključno z ukrepi za reševanje sporov, na podlagi katerega koli drugega mednarodnega sporazuma, katerega pogodbenici sta obe pogodbenici.

Člen 55

Izpolnitev obveznosti

1.   Pogodbenici sprejmeta vse splošne in specifične ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi tega sporazuma. Poskrbita, da se dosežejo cilji, določeni s tem sporazumom.

2.   V skladu s členom 52(1), točka (d) lahko katera koli od pogodbenic na Skupni odbor naslovi vsako razhajanje glede uporabe ali razlage tega sporazuma.

3.   Če katera koli od pogodbenic meni, da druga pogodbenica ni izpolnila katere od svojih obveznosti iz tega sporazuma, lahko sprejme ustrezne ukrepe v skladu z mednarodnim pravom.

4.   Pogodbenica pred sprejetjem ustreznih ukrepov iz odstavka 3 predloži Skupnemu odboru, razen v primerih iz odstavka 5, vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito preučitev položaja, da bi se našla rešitev, sprejemljiva za pogodbenici. Pogodbenici se posvetujeta pod okriljem Skupnega odbora. Kadar Skupni odbor ne more najti obojestransko sprejemljive rešitve, lahko pogodbenica, ki je naslovila zadevo na Skupni odbor, sprejme ustrezne ukrepe.

5.   Če ima katera od pogodbenic resne razloge za domnevo, da druga pogodbenica ni izpolnila bistvenega dela katere koli obveznosti, ki je opisana kot bistveni element v členu 1(1) in členu 3(1), drugo pogodbenico nemudoma obvesti o taki neizpolnitvi. Skupni odbor ali drugi organ določen z medsebojnim soglasjem pogodbenic, na zahtevo katere koli pogodbenice ali če se pogodbenici dogovorita drugače nemudoma opravi posvetovanja v obdobju do 30 dni, v katerem temeljito preuči vse vidike ali podlago za ukrep, da bi se našla rešitev, sprejemljiva za pogodbenici. Po tem obdobju lahko pogodbenica obvestiteljica uporabi ustrezne ukrepe.

6.   Pri izbiri ustreznih ukrepov je treba dati prednost tistim, ki najmanj motijo izvajanje tega sporazuma ali, odvisno od primera, katerega koli drugega specifičnega sporazuma iz člena 53(1). Taki ukrepi so začasni in sorazmerni s kršitvijo, da se spodbudi končna izpolnitev obveznosti. Za namene odstavka 4 lahko „ustrezni ukrepi“ vključujejo začasno delno ali popolno prekinitev tega sporazuma. Za namene odstavka 5 lahko „ustrezni ukrepi“ vključujejo začasno delno ali popolno prekinitev tega sporazuma ali katerega koli specifičnega sporazuma iz člena 53(1). Vsaka pogodbenica sprejme odločitev o začasni prekinitvi v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi.

7.   Vsaka pogodbenica lahko od Skupnega odbora zahteva, da pregleda okoliščine, ki so privedle do uporabe ustreznih ukrepov, da bi poiskali obojestransko sprejemljivo rešitev za pogodbenici. Pogodbenica, ki sprejme ustrezne ukrepe, jih umakne takoj, ko je to upravičeno.

Člen 56

Olajševanje sodelovanja

Pogodbenici se za lažje sodelovanje v okviru tega sporazuma strinjata, da se uradnikom in strokovnjakom, ki so udeleženi v sodelovanju, za opravljanje nalog omogoči vse potrebno v skladu z njunimi zakoni in drugimi predpisi.

Člen 57

Ozemeljska veljavnost

Ta sporazum se po eni strani uporablja na ozemljih, na katerih se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, in sicer v skladu s pogoji iz navedenih pogodb, in po drugi strani na ozemlju Tajske.

Člen 58

Opredelitev pogodbenic

Za namene tega sporazuma izraz „pogodbenici“ pomeni EU ali njene države članice ali EU in njene države članice, v skladu z njihovimi pooblastili, na eni strani ter Tajsko na drugi strani.

Člen 59

Začetek veljavnosti in začasna uporaba

1.   Ta sporazum začne veljati trideseti (30.) dan po datumu, ko je zadnja pogodbenica uradno obvestila drugo pogodbenico o dokončanju svojih za ta namen potrebnih notranjih pravnih postopkov.

2.   Ne glede na odstavek 1 lahko Tajska in EU v skladu s svojimi notranjimi postopki ta sporazum delno ali v celoti uporabljata začasno do začetka njegove veljavnosti.

3.   Taka začasna uporaba začne veljati trideseti (30.) dan po datumu, ko:

| (a) | je EU uradno obvestila Tajsko o zaključku potrebnih postopkov in navedla dele tega sporazuma, ki se začasno uporabljajo; ter |
| --- | --- |

(a)

je EU uradno obvestila Tajsko o zaključku potrebnih postopkov in navedla dele tega sporazuma, ki se začasno uporabljajo; ter

| (b) | je Tajska uradno obvestila EU o zaključku potrebnih postopkov in navedla dele tega sporazuma, ki naj bi se začasno uporabljali. |
| --- | --- |

(b)

je Tajska uradno obvestila EU o zaključku potrebnih postopkov in navedla dele tega sporazuma, ki naj bi se začasno uporabljali.

4.   Vsaka pogodbenica lahko pisno uradno obvesti drugo pogodbenico o svojem namenu, da bo odpovedala začasno uporabo tega sporazuma. Odpoved začne učinkovati trideseti (30.) dan po datumu prejema takega uradnega obvestila.

5.   Za določbe tega sporazuma, ki se uporabljajo začasno, se šteje, da se začetek veljavnosti tega sporazuma nanaša na datum začasne uporabe, kot je določen v odstavku 3.

6.   Skupni odbor in drugi organi, ustanovljeni na podlagi tega sporazuma, lahko opravljajo svoje naloge med začasno uporabo tega sporazuma, če so te naloge potrebne za zagotovitev začasne uporabe tega sporazuma. Vsi sklepi, ki jih sprejmejo med opravljanjem svojih nalog, prenehajo učinkovati, če je začasna uporaba tega sporazuma odpovedana v skladu z odstavkom 4.

Člen 60

Trajanje in odpoved

1.   Ta sporazum velja za obdobje pet (5) let. Njegova veljavnost se samodejno podaljšuje za nadaljnja obdobja enega leta, razen če ena od pogodbenic drugo pogodbenico šest (6) mesecev pred iztekom katerega koli nadaljnjega obdobja enega leta pisno uradno obvesti o svoji nameri, da tega sporazuma ne podaljša.

2.   Ta sporazum lahko ena od pogodbenic odpove s pisnim uradnim obvestilom, danim drugi pogodbenici. Odpoved začne učinkovati šest (6) mesecev po tem, ko je druga pogodbenica prejela uradno obvestilo. Taka odpoved ne vpliva na tekoče projekte, ki so se začeli v okviru tega sporazuma pred prejemom uradnega obvestila.

Člen 61

Spremembe

Vse spremembe tega sporazuma se opravijo s soglasjem pogodbenic. Vse spremembe začnejo veljati od datuma prejema zadnjega pisnega obvestila, da so končani vsi potrebni uradni postopki.

Člen 62

Skupne izjave

Skupne izjave in priloge k temu sporazumu so sestavni del tega sporazuma.

Člen 63

Uradna obvestila

Uradna obvestila v skladu s členom 59, 60 in 61 se predložijo generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije oziroma ministrstvu za zunanje zadeve Tajske.

Člen 64

Verodostojna besedila

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, irskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in tajskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

---

(1)  Uredba (EU) 2016/1953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o uvedbi evropske potne listine za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in razveljavitvi Priporočila Sveta z dne 30. novembra 1994 (UL L 311, 17.11.2016, str. 13), vključno z vsemi naknadnimi spremembami.

1

(2)  Kot so opredeljena v členu 2b UNTOC.

2

---

SKUPNA IZJAVA O ČLENU 5

(NAJTEŽJA MEDNARODNA HUDODELSTVA)

Države članice in Tajska so podpisnice Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki pomeni pomemben razvoj za mednarodni pravosodni sistem in njegovo učinkovito delovanje. Rimski statut določa, da so genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva „najtežja mednarodna hudodelstva“.

SKUPNA IZJAVA O ČLENU 23

(PRAVOSODNO IN PRAVNO SODELOVANJE)

Vlada Kraljevine Tajske z vsemi sredstvi v skladu s svojimi zakoni zagotovi, da nad osebo ne bo izvršena smrtna kazen, in če Sodišče izreče smrtno kazen, vlada Kraljevine Tajske predloži priporočilo za kraljevo pomilostitev.

---

UREDBE

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/109

---

UREDBA SVETA (EU) 2022/2563

z dne 19. decembra 2022

o spremembi Uredbe (EU) 2021/2283 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 31 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z nekaterimi kmetijskimi in industrijskimi proizvodi, ki se v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, ter da bi se na ta način preprečile motnje na trgu teh proizvodov, so bile z Uredbo Sveta (EU) 2021/2283 (1) odprte avtonomne tarifne kvote Unije (v nadaljnjem besedilu: kvote). Proizvodi v okviru navedenih tarifnih kvot se lahko uvažajo v Unijo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z nekaterimi kmetijskimi in industrijskimi proizvodi, ki se v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, ter da bi se na ta način preprečile motnje na trgu teh proizvodov, so bile z Uredbo Sveta (EU) 2021/2283 (1) odprte avtonomne tarifne kvote Unije (v nadaljnjem besedilu: kvote). Proizvodi v okviru navedenih tarifnih kvot se lahko uvažajo v Unijo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič.

| (2) | Ker je v interesu Unije, da se zagotovi ustrezna oskrba z nekaterimi industrijskimi proizvodi, in ob upoštevanju dejstva, da se enaki, enakovredni ali nadomestni proizvodi v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, je treba odpreti nove tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 in 09.2931 po stopnji dajatve nič za ustrezne količine zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Ker je v interesu Unije, da se zagotovi ustrezna oskrba z nekaterimi industrijskimi proizvodi, in ob upoštevanju dejstva, da se enaki, enakovredni ali nadomestni proizvodi v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, je treba odpreti nove tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 in 09.2931 po stopnji dajatve nič za ustrezne količine zadevnih proizvodov.

| (3) | Ker obseg tarifnih kvot pod zaporednima številkama 09.2723 in 09.2763 ne ustreza več potrebam gospodarskih subjektov v Uniji, bi bilo treba spremeniti poimenovanje proizvodov. Navedbo ustrezne oznake TARIC, ki se uporabljajo za te proizvode, bi bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Ker obseg tarifnih kvot pod zaporednima številkama 09.2723 in 09.2763 ne ustreza več potrebam gospodarskih subjektov v Uniji, bi bilo treba spremeniti poimenovanje proizvodov. Navedbo ustrezne oznake TARIC, ki se uporabljajo za te proizvode, bi bilo zato treba spremeniti.

| (4) | Ker je zagotavljanje ustrezne dobave nekaterih industrijskih izdelkov v interesu Unije, bi bilo treba povečati kvote z zaporednimi številkami 09.2563, 09.2682, 09.2828 in 09.2854. |
| --- | --- |

(4)

Ker je zagotavljanje ustrezne dobave nekaterih industrijskih izdelkov v interesu Unije, bi bilo treba povečati kvote z zaporednimi številkami 09.2563, 09.2682, 09.2828 in 09.2854.

| (5) | Ker se je proizvodna zmogljivost Unije za nekatere industrijske proizvode povečala, bi bilo treba zmanjšati kvote z zaporednima številkama 09.2575 in 09.2913. |
| --- | --- |

(5)

Ker se je proizvodna zmogljivost Unije za nekatere industrijske proizvode povečala, bi bilo treba zmanjšati kvote z zaporednima številkama 09.2575 in 09.2913.

| (6) | Za kvote z zaporednimi številkami 09.2583, 09.2819, 09.2839 in 09.2855 je treba podaljšati obdobje veljavnosti kvote, višino kvote pa bi bilo treba prilagoditi na letni ravni, saj so bile kvote odprte samo za obdobje šestih mesecev in je še vedno v interesu Unije, da se ohranijo. |
| --- | --- |

(6)

Za kvote z zaporednimi številkami 09.2583, 09.2819, 09.2839 in 09.2855 je treba podaljšati obdobje veljavnosti kvote, višino kvote pa bi bilo treba prilagoditi na letni ravni, saj so bile kvote odprte samo za obdobje šestih mesecev in je še vedno v interesu Unije, da se ohranijo.

| (7) | Ker ni več v interesu Unije, da se ohranijo tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2003, 09.2576, 09.2577, 09.2592, 09.2650, 09.2673, 09.2688, 09.2694, 09.2708, 09.2710, 09.2734, 09.2799, 09.2829, 09.2866 in 09.2880, bi jih bilo treba zapreti z učinkom od 1. januarja 2023. |
| --- | --- |

(7)

Ker ni več v interesu Unije, da se ohranijo tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2003, 09.2576, 09.2577, 09.2592, 09.2650, 09.2673, 09.2688, 09.2694, 09.2708, 09.2710, 09.2734, 09.2799, 09.2829, 09.2866 in 09.2880, bi jih bilo treba zapreti z učinkom od 1. januarja 2023.

| (8) | Odnosi med Unijo in Rusijo so se v zadnjih letih poslabšali, zlasti zaradi nespoštovanja mednarodnega prava s strani Rusije ter neizzvane in neupravičene vojne agresije proti Ukrajini. Svet je 6. oktobra 2022 sprejel osmi sveženj sankcij proti Rusiji zaradi nadaljnje vojne agresije proti Ukrajini in poročil o grozodejstvih, ki so jih zagrešile ruske oborožene sile v Ukrajini. |
| --- | --- |

(8)

Odnosi med Unijo in Rusijo so se v zadnjih letih poslabšali, zlasti zaradi nespoštovanja mednarodnega prava s strani Rusije ter neizzvane in neupravičene vojne agresije proti Ukrajini. Svet je 6. oktobra 2022 sprejel osmi sveženj sankcij proti Rusiji zaradi nadaljnje vojne agresije proti Ukrajini in poročil o grozodejstvih, ki so jih zagrešile ruske oborožene sile v Ukrajini.

| (9) | Čeprav je Rusija članica Svetovne trgovinske organizacije (STO), se lahko Unija sklicuje na izjeme, ki se uporabljajo na podlagi Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o STO), in zlasti člena XXI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994, zlasti v zvezi z obveznostjo, da se proizvodom, uvoženim iz Rusije, priznajo ugodnosti, priznane podobnim proizvodom, uvoženim iz drugih držav (obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi). |
| --- | --- |

(9)

Čeprav je Rusija članica Svetovne trgovinske organizacije (STO), se lahko Unija sklicuje na izjeme, ki se uporabljajo na podlagi Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o STO), in zlasti člena XXI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994, zlasti v zvezi z obveznostjo, da se proizvodom, uvoženim iz Rusije, priznajo ugodnosti, priznane podobnim proizvodom, uvoženim iz drugih držav (obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi).

| (10) | Glede na poslabšanje odnosov med Unijo in Rusijo zaradi zagotovitve skladnosti z ukrepi in načeli Unije na področju zunanjega delovanja Unije ne bi bilo primerno, da bi bili proizvodi, ki jih zajema ta uredba, s poreklom iz Rusije upravičeni do dajatev proste obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi. Zato je treba za navedene proizvode odpraviti kvote. |
| --- | --- |

(10)

Glede na poslabšanje odnosov med Unijo in Rusijo zaradi zagotovitve skladnosti z ukrepi in načeli Unije na področju zunanjega delovanja Unije ne bi bilo primerno, da bi bili proizvodi, ki jih zajema ta uredba, s poreklom iz Rusije upravičeni do dajatev proste obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi. Zato je treba za navedene proizvode odpraviti kvote.

| (11) | Odnosi med Unijo in Belorusijo so se v zadnjih letih poslabšali, ker beloruski režim ne spoštuje mednarodnega prava ter temeljnih in človekovih pravic. Poleg tega Belorusija od samega začetka zagotavlja obsežno podporo ruski vojni agresiji proti Ukrajini. |
| --- | --- |

(11)

Odnosi med Unijo in Belorusijo so se v zadnjih letih poslabšali, ker beloruski režim ne spoštuje mednarodnega prava ter temeljnih in človekovih pravic. Poleg tega Belorusija od samega začetka zagotavlja obsežno podporo ruski vojni agresiji proti Ukrajini.

| (12) | Unija od oktobra 2020 postopoma uvaja omejevalne ukrepe proti Belorusiji zaradi nenehnih kršitev človekovih pravic, instrumentalizacije migrantov in vpletenosti v rusko vojno agresijo proti Ukrajini. Ker Belorusija ni članica STO, Unija na podlagi Sporazuma o STO za proizvode iz Belorusije ni dolžna odobriti obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi. Poleg tega trgovinski sporazumi omogočajo sprejetje nekaterih ukrepov, ki so upravičeni na podlagi veljavnih določb o izjemah, zlasti varnostnih izjemah. |
| --- | --- |

(12)

Unija od oktobra 2020 postopoma uvaja omejevalne ukrepe proti Belorusiji zaradi nenehnih kršitev človekovih pravic, instrumentalizacije migrantov in vpletenosti v rusko vojno agresijo proti Ukrajini. Ker Belorusija ni članica STO, Unija na podlagi Sporazuma o STO za proizvode iz Belorusije ni dolžna odobriti obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi. Poleg tega trgovinski sporazumi omogočajo sprejetje nekaterih ukrepov, ki so upravičeni na podlagi veljavnih določb o izjemah, zlasti varnostnih izjemah.

| (13) | Glede na poslabšanje odnosov med Unijo in Belorusijo za zagotovitev skladnosti z ukrepi in načeli Unije na področju zunanjega delovanja Unije ne bi bilo primerno, da bi bili proizvodi, ki jih zajema ta uredba, s poreklom iz Belorusije upravičeni do dajatev proste obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi. Zato je treba za navedene proizvode odpraviti kvote. |
| --- | --- |

(13)

Glede na poslabšanje odnosov med Unijo in Belorusijo za zagotovitev skladnosti z ukrepi in načeli Unije na področju zunanjega delovanja Unije ne bi bilo primerno, da bi bili proizvodi, ki jih zajema ta uredba, s poreklom iz Belorusije upravičeni do dajatev proste obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi. Zato je treba za navedene proizvode odpraviti kvote.

| (14) | Vendar je treba za zagotovitev ustrezne oskrbe in preprečitev resnih motenj na nekaterih trgih Unije za nekatere proizvode s poreklom iz Rusije, ki se uvrščajo pod oznake TARIC 2712903910, 2926100010, 3204170030 oziroma 7604291030, ohraniti kvote z zaporednimi številkami 09.2600, 09.2742, 09.2698 in 09.2835. Zadevni proizvodi so v letih 2019 do 2021 predstavljali več kot 50 % skupne vrednosti uvoza v Unijo, pri čemer ni bilo alternativnih dobaviteljev iz drugih tretjih držav ali pa so bili omejeni. Vrednost tega uvoza bi pomenila, da so gospodarski subjekti industrije Unije v veliki meri odvisni od tega uvoza in da bi jim odprava kvot povzročila nesorazmerne težave. |
| --- | --- |

(14)

Vendar je treba za zagotovitev ustrezne oskrbe in preprečitev resnih motenj na nekaterih trgih Unije za nekatere proizvode s poreklom iz Rusije, ki se uvrščajo pod oznake TARIC 2712903910, 2926100010, 3204170030 oziroma 7604291030, ohraniti kvote z zaporednimi številkami 09.2600, 09.2742, 09.2698 in 09.2835. Zadevni proizvodi so v letih 2019 do 2021 predstavljali več kot 50 % skupne vrednosti uvoza v Unijo, pri čemer ni bilo alternativnih dobaviteljev iz drugih tretjih držav ali pa so bili omejeni. Vrednost tega uvoza bi pomenila, da so gospodarski subjekti industrije Unije v veliki meri odvisni od tega uvoza in da bi jim odprava kvot povzročila nesorazmerne težave.

| (15) | Zato je odprava opustitve dajatev skupne carinske tarife za nekatere proizvode s poreklom iz Rusije ali Belorusije primerna in dovoljena ob uporabi člena XXI GATT 1994 in splošnih pravil v zvezi z dajatvami iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2) in zlasti prvega dela, oddelek I, del B, točka 1, navedene Priloge. |
| --- | --- |

(15)

Zato je odprava opustitve dajatev skupne carinske tarife za nekatere proizvode s poreklom iz Rusije ali Belorusije primerna in dovoljena ob uporabi člena XXI GATT 1994 in splošnih pravil v zvezi z dajatvami iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2) in zlasti prvega dela, oddelek I, del B, točka 1, navedene Priloge.

| (16) | Kot je navedla Komisija v svojem sporočilu z dne 13. decembra 2011 o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah (v nadaljnjem besedilu: sporočilo) je odobritev kvot izjema od uporabe dajatev skupne carinske tarife. Ponovna uvedba teh dajatev skupne carinske tarife za uvoz s poreklom iz Rusije ali Belorusije zato pomeni vrnitev v normalno stanje. Tako omejena odprava tarifnih kvot za nekatere proizvode s poreklom iz Rusije ali Belorusije ni omejevalni ukrep ali prepoved, ampak je njen namen preprečiti, da bi imeli ti državi posredne koristi od enostranskega ukrepa Unije, in zagotoviti splošno skladnost ukrepov Unije. |
| --- | --- |

(16)

Kot je navedla Komisija v svojem sporočilu z dne 13. decembra 2011 o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah (v nadaljnjem besedilu: sporočilo) je odobritev kvot izjema od uporabe dajatev skupne carinske tarife. Ponovna uvedba teh dajatev skupne carinske tarife za uvoz s poreklom iz Rusije ali Belorusije zato pomeni vrnitev v normalno stanje. Tako omejena odprava tarifnih kvot za nekatere proizvode s poreklom iz Rusije ali Belorusije ni omejevalni ukrep ali prepoved, ampak je njen namen preprečiti, da bi imeli ti državi posredne koristi od enostranskega ukrepa Unije, in zagotoviti splošno skladnost ukrepov Unije.

| (17) | Uredbo (EU) 2021/2283 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(17)

Uredbo (EU) 2021/2283 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (18) | Da bi se izognili prekinitvam pri uporabi sheme kvot in da bi upoštevali smernice iz sporočila, je treba spremembe kvot iz te uredbe za zadevne proizvode uporabljati od 1. januarja 2023. Ta uredba bi morala zato začeti veljati nemudoma – |
| --- | --- |

(18)

Da bi se izognili prekinitvam pri uporabi sheme kvot in da bi upoštevali smernice iz sporočila, je treba spremembe kvot iz te uredbe za zadevne proizvode uporabljati od 1. januarja 2023. Ta uredba bi morala zato začeti veljati nemudoma –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2021/2283 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se doda naslednji odstavek:

  „4.   Opustitev iz odstavka 2 se ne uporablja za proizvode s poreklom iz Rusije, razen za zaporedne številke kvot 09.2600, 09.2742, 09.2698 in 09.2835, ali iz Belorusije.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se doda naslednji odstavek:

„4.   Opustitev iz odstavka 2 se ne uporablja za proizvode s poreklom iz Rusije, razen za zaporedne številke kvot 09.2600, 09.2742, 09.2698 in 09.2835, ali iz Belorusije.“;

| (2) | Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2023.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2022

Za Svet

predsednik

J. SÍKELA

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2021/2283 z dne 20. decembra 2021 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1388/2013 (UL L 458, 22.12.2021, str. 33).

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA

| Zaporedna številka | Oznaka KN | TARIC | Poimenovanje blaga | Obdobje veljavnosti kvote | Višina kvote | Dajatev znotraj kvote (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Gobe vrste Auricularia polytricha (nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali pari), zamrznjene, namenjene za proizvodnjo pripravljenih jedi (1)
   (2) | 1.1.–31.12. | 700 ton | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Sladke češnje, ki vsebujejo dodan alkohol, z vsebnostjo sladkorja ne več kot 9 mas. %, s premerom ne več kot 19,9 mm, s koščico, za uporabo v čokoladnih izdelkih (1) | 1.1.–31.12. | 1 000 ton | 10 % |
| 09.2925 | ex 2309 90 31
  ex 2309 90 31
  ex 2309 90 96
  ex 2309 90 96 | 41
  49
  41
  49 | Krmni dodatek z vsebnostjo suhe snovi:






  — | 68 mas. % ali več, vendar ne več kot 80 mas. % L-lizin sulfata in |

Zaporedna številka

Oznaka KN

TARIC

Poimenovanje blaga

Obdobje veljavnosti kvote

Višina kvote

Dajatev znotraj kvote (%)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Gobe vrste Auricularia polytricha (nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali pari), zamrznjene, namenjene za proizvodnjo pripravljenih jedi (1)
   (2)

1.1.–31.12.

700 ton

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Sladke češnje, ki vsebujejo dodan alkohol, z vsebnostjo sladkorja ne več kot 9 mas. %, s premerom ne več kot 19,9 mm, s koščico, za uporabo v čokoladnih izdelkih (1)

1.1.–31.12.

1 000 ton

10 %

09.2925

ex 2309 90 31

ex 2309 90 31

ex 2309 90 96

ex 2309 90 96

41

49

41

49

Krmni dodatek z vsebnostjo suhe snovi:

—

68 mas. % ali več, vendar ne več kot 80 mas. % L-lizin sulfata in

| — | ne več kot 32 mas. % drugih sestavin, kot so ogljikovi hidrati in druge aminokisline |
| --- | --- |

—

ne več kot 32 mas. % drugih sestavin, kot so ogljikovi hidrati in druge aminokisline

1.1.–31.12.

100 000 ton

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Naravni nepredelan tobak, narezan ali ne na običajno velikost, s carinsko vrednostjo ne manj kot 450 EUR za 100 kg neto mase, ki se uporablja kot vezivo ali ovoj v proizvodnji izdelkov iz tarifne podštevilke 2402 10 00  (1)

1.1.–31.12.

3 000 ton

0 %

09.2828

2712 20 90

Parafinski vosek, ki vsebuje manj kot 0,75 mas. % olja

1.1.–31.12.

140 000 ton

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Surovi parafinski vosek (CAS RN 64742-61-6)

1.1.–31.12.

100 000 ton

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Sulfamidna kislina (CAS RN 5329-14-6) s čistočo 95 mas. % ali več, z dodatkom največ 5 mas. % silicijevega dioksida (CAS RN 112926-00-8) kot sredstva proti strjevanju ali ne

1.1.–31.12.

27 000 ton

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Kremenčevo polnilo v obliki zrnc, s čistoto silicijevega dioksida 97 mas. % ali več

1.1.–31.12.

1 700 ton

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframov trioksid, vključno modri volframov oksid (CAS RN 1314-35-8 ali CAS RN 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 ton

0 %

09.2819

ex 2833 25 00

30

Bakrov hidroksid sulfat (Cu4(OH)6(SO4)), hidrat (CAS RN 12527-76-3) s čistoto 98 mas. % ali več

1.1.–31.12.

240 000 kg

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Cezijev sulfat (CAS RN 10294-54-9) v trdni obliki ali kot vodna raztopina, ki vsebuje več kot 48, vendar največ 52 mas. % cezijevega sulfata

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2567

ex 2903 22 00

10

Trikloretilen (CAS RN 79-01-6) s čistoto 99 mas. % ali več

1.1.–31.12.

11 885 000 kg

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromoklorometan (CAS RN 74-97-5)

1.1.–31.12.

600 ton

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-diklorobenzen (CAS RN 541-73-1)

1.1.–31.12.

2 600 ton

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propan-1-ol (propil alkohol) (CAS RN 71-23-8)

1.1.–31.12.

15 000 ton

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciklopropilmetanol (CAS RN 2516-33-8)

1.1.–31.12.

20 ton

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-krezol (CAS RN 95-48-7) s čistoto ne manj kot 98,5 mas. %

1.1.–31.12.

20 000 ton

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2',2'-tetrakis(hidroksimetil)-3,3'-oksidipropan-1-ol (CAS RN 126-58-9)

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2565

ex 2914 19 90

70

Kalcijev acetilacetonat (CAS RN 19372-44-2) s čistoto 95 mas. % ali več

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Ciklopropil metil ketona (CAS RN 765-43-5)

1.1.–31.12.

300 ton

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Ocetna kislina s čistoto 99 mas. % ali več (CAS RN 64-19-7)

1.1.–31.12.

1 000 000 ton

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinil acetat (CAS RN 108-05-4)

1.1.–31.12.

450 000 ton

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etil trifluoroacetat (CAS RN 383-63-1)

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kalijev (E,E)-heksa-2,4-dienoat (CAS RN 24634-61-5)

1.1.–31.12.

8 250 ton

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-dimetilfenilacetil klorid (CAS RN 55312-97-5)

1.1.–31.12.

700 ton

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietil oksalat (CAS RN 95-92-1)

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetil sebacat (CAS RN 106-79-6)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekanedojska kislina (CAS RN 693-23-2), s čistoto več kot 98,5 mas. %

1.1.–31.12.

8 000 ton

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-acetilsalicilna kislina (CAS RN 50-78-2)

1.1.–31.12.

120 ton

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadecil 3-(3,5-di-tert-butil-4-hidroksifenil)propionat (CAS RN 2082-79-3):

| — | z deležem proizvoda, ki prehaja skozi sito z velikostjo odprtin 500 μm več kot 99 mas. % in |
| --- | --- |

—

z deležem proizvoda, ki prehaja skozi sito z velikostjo odprtin 500 μm več kot 99 mas. % in

| — | s tališčem 49 °C ali več, vendar največ 54 °C, |
| --- | --- |

—

s tališčem 49 °C ali več, vendar največ 54 °C,

za uporabo v proizvodnji enopaketnih stabilizatorjev za obdelavo PVC na podlagi mešanic prahu (prahu ali granul) (1)

1.1.–31.12.

380 ton

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaeritritol tetrakis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionat) (CAS RN 6683-19-8)

| — | z deležem proizvoda, ki prehaja skozi sito z velikostjo odprtin 250 μm več kot 75 mas. % in sito s širino rež 500 μm več kot 99 mas. % ter |
| --- | --- |

—

z deležem proizvoda, ki prehaja skozi sito z velikostjo odprtin 250 μm več kot 75 mas. % in sito s širino rež 500 μm več kot 99 mas. % ter

| — | s tališčem 110 °C ali več, vendar največ 125 °C, |
| --- | --- |

—

s tališčem 110 °C ali več, vendar največ 125 °C,

za uporabo v proizvodnji enopaketnih stabilizatorjev za obdelavo PVC na podlagi mešanic prahu (prahu ali granul) (1)

1.1–31.12.

140 ton

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboksilni dianhidrid (CAS RN 2421-28-5)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadecilamin (CAS RN 124-30-1)

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetilaminoetil)(metil)amin (CAS RN 3030-47-5)

1.1.–31.12.

1 700 ton

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Anilin (CAS RN 62-53-3) s čistoto 99 mas. % ali več

1.1.–31.12.

220 000 ton

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-fluoro-N-(1-metiletil)benzenamin (CAS RN 70441-63-3)

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-fenilendiamin (CAS RN 95-54-5)

1.1.–31.12.

1 800 ton

0 %

09.2921

ex 2922 19 00

22

2-(dimetilamino)etanol akrilat (CAS RN 2439-35-2) s čistoto 99 mas. % ali več

1.1.–31.12.

14 000 ton

0 %

09.2563

ex 2922 41 00

20

L-lizin hidroklorid (CAS RN 657-27-2) ali vodna raztopina L-lizina (CAS RN 56-87-1), ki vsebuje 50 mas. % ali več L-lizina

1.1.–31.12.

300 000 ton

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

(3-kloro-2-hidroksipropil)trimetilamonijev klorid (CAS RN 3327-22-8), v obliki vodne raztopine, ki vsebuje 65 mas. % ali več, vendar ne več kot 71 mas. % (3-kloro-2-hidroksipropil)trimetilamonijevega klorida

1.1.–31.12.

12 000 ton

0 %

09.2922

ex 2923 90 00

88

Vodna raztopina, ki vsebuje 78 mas. % ali več, vendar ne več kot 82 mas. % [2-(akriloiloksi)etil]trimetilamonijevega klorida (CAS RN 44992-01-0)

1.1.–31.12.

10 000 ton

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-iodoprop-2-il N-butilkarbamat (CAS RN 55406-53-6)

1.1.–31.12.

450 ton

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamol (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.–31.12.

20 000 ton

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrilonitril (CAS RN 107-13-1) za uporabo v proizvodnji blaga iz 55. poglavja in tarifne številke 6815  (1)

1.1.–31.12.

60 000 ton

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

30

Akrilonitril (CAS RN 107-13-1) za uporabo v proizvodnji blaga iz tarifnih številk 2921 , 2924 , 3903 , 3906 , 3908 , 3911 in 4002  (1)

1.1.–31.12.

40 000 ton

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-nitro-4-(trifluorometil)benzonitril (CAS RN 778-94-9)

1.1.–31.12.

900 ton

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-naftilen diizocianat (CAS RN 3173-72-6) s čistoto 90 mas. % ali več

1.1.–31.12.

300 ton

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitrogvanidin (CAS RN 556-88-7)

1.1.–31.12.

6 500 ton

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis [3-(trietoksisilil)propil]disulfid (CAS RN 56706-10-6)

1.1.–31.12.

6 000 ton

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-kloro-4-(metilsulfonil)-3-((2,2,2-trifluoroetoksi)metil) benzojska kislina (CAS RN 120100-77-8)

1.1.–31.12.

300 ton

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Heksadeciltrimetoksisilan (CAS RN 16415-12-6) s čistoto najmanj 95 mas. %, za uporabo v proizvodnji polietilena (1)

1.1.–31.12.

165 ton

0 %

09.2842

2932 12 00

2-furaldehid (furfuraldehid)

1.1.–31.12.

10 000 ton

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekan-5-olid (CAS RN 705-86-2)

1.1.–31.12.

6 000 kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekan-5-olid (CAS RN 713-95-1)

1.1.–31.12.

6 000 kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksan-6-olid (CAS RN 502-44-3)

1.1.–31.12.

4 000 ton

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonal (CAS RN 120-57-0)

1.1.–31.12.

220 ton

0 %

09.2839

ex 2933 39 99

09

2-(2-piridil)etanol (CAS RN 103-74-2) s čistoto 99 mas. % ali več

1.1.–31.12.

700 ton

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-tris[3-(dimetilamino)propil]heksahidro-1,3,5-triazin (CAS RN 15875-13-5)

1.1.–31.12.

600 ton

0 %

09.2566

ex 2933 99 80

05

1,4,7,10-tetraazaciklododekan (CAS RN 294-90-6) s čistoto 96 mas. % ali več

1.1.–31.12.

60 ton

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(acetoacetilamino)benzimidazolon (CAS RN 26576-46-5)

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-klorotiopen-2-karbosilna kislina (CAS RN 24065-33-6)

1.1.–31.12.

45 000 kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-metoksibenzoil)amino]sulfonil]benzoil klorid (CAS RN 816431-72-8)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksiloza (CAS RN 58-86-6)

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Barvilo C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0 ) in preparati na osnovi tega barvila, ki vsebujejo 99 mas. % ali več barvila C.I. Disperse Yellow 54

1.1.–31.12.

250 ton

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Preparati na osnovi barvila C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2), ki vsebujejo 60 ali več, vendar manj kot 85 mas. %, barvila C.I. Pigment Red 48:2

1.1.–31.12.

50 ton

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Barvilo C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) in preparati na osnovi tega barvila, ki vsebujejo 60 mas. % ali več barvila C.I. Pigment Red 4

1.1.–31.12.

150 ton

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

S tokomsode kalcinirana diatomejska zemlja

1.1.–31.12.

35 000 ton

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natrijev lignosulfonat (CAS RN 8061-51-6)

1.1.–31.12.

40 000 ton

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfatni terpentin

1.1.–31.12.

25 000 ton

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofonija in smolne kisline, dobljene iz svežih oljnatih smol (oleo smol)

1.1.–31.12.

280 000 ton

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Pripravek, ki vsebuje 38 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % cinkovega piritiona (INN) (CAS RN 13463-41-7) v vodni disperziji

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2923

ex 3808 94 20

40

Vodna raztopina, ki vsebuje:

| — | 10,0 mas. % ali več, vendar ne več kot 11,3 mas. % 5-kloro-2-metil-2H-izotiazol-3-ona, |
| --- | --- |

—

10,0 mas. % ali več, vendar ne več kot 11,3 mas. % 5-kloro-2-metil-2H-izotiazol-3-ona,

| — | 3,0 mas. % ali več, vendar ne več kot 4,1 % 2-metil-2H-izotiazol-3-ona, |
| --- | --- |

—

3,0 mas. % ali več, vendar ne več kot 4,1 % 2-metil-2H-izotiazol-3-ona,

| — | s skupno koncentracijo izotiazolonov (CAS RN 55965-84-9) 13,0 mas. % ali več, vendar ne več kot 15,4 mas. %, |
| --- | --- |

—

s skupno koncentracijo izotiazolonov (CAS RN 55965-84-9) 13,0 mas. % ali več, vendar ne več kot 15,4 mas. %,

| — | 18 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % nitratov, izračunanih kot natrijev nitrat, in |
| --- | --- |

—

18 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % nitratov, izračunanih kot natrijev nitrat, in

| — | 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 8 mas. % kloridov, izračunanih kot natrijev klorid |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar ne več kot 8 mas. % kloridov, izračunanih kot natrijev klorid

1.1.–31.12.

3 000 ton

0 %

09.2926

ex 3811 21 00

31

Dodatek, ki ga sestavljajo predvsem:

| — | fosforoditiojska kislina, zmes O,O-bis (izobutil in pentil) estrov, cinkove soli (CAS RN 68457-79-4), |
| --- | --- |

—

fosforoditiojska kislina, zmes O,O-bis (izobutil in pentil) estrov, cinkove soli (CAS RN 68457-79-4),

| — | 8 mas. % ali več mineralnega olja, vendar ne več kot 15 mas. %, |
| --- | --- |

—

8 mas. % ali več mineralnega olja, vendar ne več kot 15 mas. %,

za uporabo v proizvodnji mešanic dodatkov za mazalna olja (1)

1.1.–31.12.

700 ton

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

57

Dodatki, sestavljeni iz reakcijskih produktov difenilamina in razvejanih nonenov:

| — | z vsebnostjo več kot 20 mas. %, vendar ne več kot 50 mas. % 4-monononildifenilamina in |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo več kot 20 mas. %, vendar ne več kot 50 mas. % 4-monononildifenilamina in

| — | z vsebnostjo več kot 50 mas. %, vendar ne več kot 80 mas. % 4,4’-dinonildifenilamina, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo več kot 50 mas. %, vendar ne več kot 80 mas. % 4,4’-dinonildifenilamina,

| — | s skupnim deležem 2,4-dinonildifenilamina in 2,4’-dinonildifenilamina, ki ne znaša več kot 15 mas. %, |
| --- | --- |

—

s skupnim deležem 2,4-dinonildifenilamina in 2,4’-dinonildifenilamina, ki ne znaša več kot 15 mas. %,

za uporabo v proizvodnji mazalnih olj (1)

1.1.–31.12.

900 ton

0 %

09.2927

ex 3811 29 00

80

Dodatki, ki vsebujejo:

| — | več kot 70 mas. % 2,5-bis(terc-nonilditio)-1,3,4-tiadiazol(CAS RN 89347-09-1), in |
| --- | --- |

—

več kot 70 mas. % 2,5-bis(terc-nonilditio)-1,3,4-tiadiazol(CAS RN 89347-09-1), in

| — | več kot 15 mas. % 5-(terc-nonilditio)- 1,3,4-tiadiazol-2(3H)-tion (CAS RN 97503-12-3), |
| --- | --- |

—

več kot 15 mas. % 5-(terc-nonilditio)- 1,3,4-tiadiazol-2(3H)-tion (CAS RN 97503-12-3),

za uporabo v proizvodnji mazalnih olj (1)

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalizator, ki sestoji iz titanovega dioksida in volframovega trioksida

1.1.–31.12.

3 000 ton

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Preparat, ki vsebuje:

| — | 55 mas. % ali več, vendar ne več kot 78 mas. % dimetil glutarata (CAS RN 1119-40-0), |
| --- | --- |

—

55 mas. % ali več, vendar ne več kot 78 mas. % dimetil glutarata (CAS RN 1119-40-0),

| — | 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % dimetil adipata (CAS RN 627-93-0) in |
| --- | --- |

—

10 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % dimetil adipata (CAS RN 627-93-0) in

| — | ne več kot 35 mas. % dimetil sukcinata (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

ne več kot 35 mas. % dimetil sukcinata (CAS RN 106-65-0)

1.1.–31.12.

10 000 ton

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Mešanica bis(3-trietoksisililpropil) sulfidov (CAS RN 211519-85-6 )

1.1.–31.12.

9 000 ton

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Mešanica fitosterolov, v obliki prahu, ki vsebujejo:

| — | 75 mas % ali več sterolov |
| --- | --- |

—

75 mas % ali več sterolov

| — | ne več kot 25 mas % stanolov |
| --- | --- |

—

ne več kot 25 mas % stanolov

za uporabo v proizvodnji stanolov/sterolov ali estrov stanolov/sterolov (1)

1.1.–31.12.

2 500 ton

0 %

09.2568

ex 3824 99 96

91

Mešanica, v obliki peletov, ki vsebuje:

| — | 49 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % bis[3-(trietoksisilil)propil] polisulfidov (CAS RN 211519-85-6), in |
| --- | --- |

—

49 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % bis[3-(trietoksisilil)propil] polisulfidov (CAS RN 211519-85-6), in

| — | 50 mas. % ali več, vendar ne več kot 51 mas. % rastlinskega oglja (CAS RN 1333-86-4), |
| --- | --- |

—

50 mas. % ali več, vendar ne več kot 51 mas. % rastlinskega oglja (CAS RN 1333-86-4),

od katerega 75 mas. % ali več lahko prehaja skozi sito z velikostjo odprtin 0,60 mm, skozi sito z velikostjo odprtin 0,25 mm pa ne prehaja več kot 10 mas. % (določeno po metodi ASTM D1511)

1.1.–31.12.

1 500 ton

0 %

09.2820

ex 3827 90 00

10

Zmesi, ki vsebujejo:

| — | 60 ali več, vendar največ 90 mas. % 2-kloropropena (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

60 ali več, vendar največ 90 mas. % 2-kloropropena (CAS RN 557-98-2),

| — | 8 ali več, vendar največ 14 mas. % (Z)-1-kloropropena (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

8 ali več, vendar največ 14 mas. % (Z)-1-kloropropena (CAS RN 16136-84-8),

| — | 5 ali več, vendar največ 23 mas. % 2-kloropropena (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

5 ali več, vendar največ 23 mas. % 2-kloropropena (CAS RN 75-29-6),

| — | največ 6 mas. % 3-kloropropena (CAS RN 107-05-1) in |
| --- | --- |

—

največ 6 mas. % 3-kloropropena (CAS RN 107-05-1) in

| — | največ 1 mas. % etil klorida (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

največ 1 mas. % etil klorida (CAS RN 75-00-3)

1.1.–31.12.

6 000 ton

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Polivinil butiral (CAS RN 63148-65-2):

| — | vsebuje 17,5–20 mas. % hidroksilnih skupin in |
| --- | --- |

—

vsebuje 17,5–20 mas. % hidroksilnih skupin in

| — | ima mediano velikosti delcev (D50) najmanj 0,6mm |
| --- | --- |

—

ima mediano velikosti delcev (D50) najmanj 0,6mm

1.1.–31.12.

12 500 ton

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Mešanica polimerov iz polikarbonata in poli(metilmetakrilata) z masnim deležem polikarbonata najmanj 98,5, v obliki peletov ali granul, s svetlobno prepustnostjo najmanj 88,5 %, izmerjeno na preskusnem vzorcu debeline 4,0 mm pri valovni dolžini λ = 400 nm (po ISO 13468-2)

1.1.–31.12.

2 000 ton

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Kopolimer poli(etilentereftalata) in cikloheksan dimetanola, ki vsebuje več kot 10 mas. % cikloheksan dimetanola

1.1.–31.12.

60 000 ton

2 %

09.2855

ex 3910 00 00

10

Tekoči poli(metilhidrosiloksan) s končnimi (terminalnimi) trimetilsililnimi skupinami (CAS RN 63148-57-2) s čistoto 99,9 mas. % ali več

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2931

ex 3911 90 11

10

Poli(oksi-1,4-fenilensulfonil-1,4-fenilenoksi-1,4-fenilenizopropiliden-1,4-fenilen) (CAS RN 25135-51-7 in CAS RN 25154-01-2), v eni od oblik, navedenih v opombi 6(b) k temu poglavju, ki vsebuje največ 20 mas. % dodatkov

1.1.–31.12.

6 300 ton

0 %

09.2723

ex 3911 90 19

35

Poli(oksi-1,4-fenilensulfonil-1,4-fenilenoksi-4,4’-bifenilen) (CAS RN 25608-64-4 in CAS RN 25839-81-0), ki vsebuje največ 20 mas. % dodatkov

1.1.–31.12.

5 000 ton

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Kosmiči iz celuloznega acetata

1.1.–31.12.

75 000 ton

0 %

09.2573

ex 3913 10 00

20

Natrijev alginat, pridobljen iz rjave morske alge (CAS RN 9005-38-3)

| — | z izgubo pri sušenju ne več kot 15 mas. % (4 ure pri 105 °C), |
| --- | --- |

—

z izgubo pri sušenju ne več kot 15 mas. % (4 ure pri 105 °C),

| — | z ne več kot 2 mas. % v vodi netopne frakcije, računano na suho snov |
| --- | --- |

—

z ne več kot 2 mas. % v vodi netopne frakcije, računano na suho snov

1.1.–31.12.

2 000 ton

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Natrijev hialuronat, nesterilen:

| — | s povprečno molsko maso (Mw) ne več kot 900 000 , |
| --- | --- |

—

s povprečno molsko maso (Mw) ne več kot 900 000 ,

| — | z ravnjo endotoksinov, ki ni višja od 0,008 enot endotoksina (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

z ravnjo endotoksinov, ki ni višja od 0,008 enot endotoksina (EU)/mg,

| — | z vsebnostjo etanola, ki ni višja od 1 mas %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo etanola, ki ni višja od 1 mas %,

| — | z vsebnostjo izopropanola, ki ni višja od 0,5 mas % |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo izopropanola, ki ni višja od 0,5 mas %

1.1.–31.12.

300 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Plošče iz polimetilmetakrilata, ki izpolnjujejo naslednje standarde:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) in DTD5592A ali |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) in DTD5592A ali

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) in DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) in DTD5592A

1.1.–31.12.

100 ton

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Celičast blok regenerirane celuloze, impregniran z vodo, ki vsebuje magnezijev klorid in kvaterno amonijevo spojino, v velikosti 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm)

1.1.–31.12.

1 700 ton

0 %

09.2572

ex 5205 26 00

ex 5205 27 00

10

10

Surova bela enojna bombažna preja

| — | iz česanih vlaken, |
| --- | --- |

—

iz česanih vlaken,

| — | s povprečno dolžino vlaken 36,5 mm ali več, |
| --- | --- |

—

s povprečno dolžino vlaken 36,5 mm ali več,

| — | proizvedena s postopkom kompaktnega prstanskega predenja s komprimiranim zrakom, |
| --- | --- |

—

proizvedena s postopkom kompaktnega prstanskega predenja s komprimiranim zrakom,

| — | z odpornostjo na trganje 26,5 cN/tex ali več (v skladu s standardom ISO 2062:2009, pri hitrosti 5 000 mm/min) |
| --- | --- |

—

z odpornostjo na trganje 26,5 cN/tex ali več (v skladu s standardom ISO 2062:2009, pri hitrosti 5 000 mm/min)

1.1.–31.12.

50 000 ton

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Odpadki sintetičnih vlaken (vključno z izčeski, odpadno prejo in razvlaknjenimi tekstilnimi materiali) iz najlona ali drugih poliamidov (PA6 in PA66)

1.1.–31.12.

10 000 ton

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Tkan in laminiran gumirani tekstilni material z naslednjimi lastnostmi:

| — | iz treh plasti, |
| --- | --- |

—

iz treh plasti,

| — | ena zunanja plast je iz akrilnega materiala, |
| --- | --- |

—

ena zunanja plast je iz akrilnega materiala,

| — | druga zunanja plast je iz poliestrskega materiala, |
| --- | --- |

—

druga zunanja plast je iz poliestrskega materiala,

| — | srednja plast je iz gume iz klorobutila, |
| --- | --- |

—

srednja plast je iz gume iz klorobutila,

| — | srednja plast ima težo 452 g/m2 ali več, vendar ne več kot 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

srednja plast ima težo 452 g/m2 ali več, vendar ne več kot 569 g/m2,

| — | tekstilni material ima skupno težo 952 g/m2 ali več, vendar ne več kot 1 159 g/m2, in |
| --- | --- |

—

tekstilni material ima skupno težo 952 g/m2 ali več, vendar ne več kot 1 159 g/m2, in

| — | tekstilni material je skupne debeline 0,8 mm ali več, vendar ne več kot 4 mm, |
| --- | --- |

—

tekstilni material je skupne debeline 0,8 mm ali več, vendar ne več kot 4 mm,

ki se uporablja v proizvodnji zložljivih streh za motorna vozila (1)

1.1.–31.12.

375 000 m2

0 %

09.2628

ex 7019 66 00

10

Steklena tkana mreža iz steklenih vlaken, prevlečenih s plastiko, z maso 120 g/m2 (± 10 g/m2), za uporabo v proizvodnji navojnih komarnikov s fiksnim okvirjem

1.1.–31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Folije in trakovi iz prečiščenega bakra, proizvedeni z elektrolizo, debeline 0,015 mm ali več

1.1.–31.12.

1 020 ton

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Plošče:

| — | sestavljene iz vsaj ene plasti tkanine iz steklenih vlaken, impregnirane z epoksidno smolo, |
| --- | --- |

—

sestavljene iz vsaj ene plasti tkanine iz steklenih vlaken, impregnirane z epoksidno smolo,

| — | prevlečene na eni ali na obeh straneh z bakreno folijo debeline največ 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

prevlečene na eni ali na obeh straneh z bakreno folijo debeline največ 0,15 mm,

| — | z dielektrično konstanto (DK) manj kot 5,4 pri 1 MHz, merjeno v skladu z IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

z dielektrično konstanto (DK) manj kot 5,4 pri 1 MHz, merjeno v skladu z IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | s tangento izgub manj kot 0,035 pri 1 MHz, merjeno v skladu z IPC-TM-650 2.5.5.2 in |
| --- | --- |

—

s tangento izgub manj kot 0,035 pri 1 MHz, merjeno v skladu z IPC-TM-650 2.5.5.2 in

| — | s faktorjem CTI (Comparative Tracking Index) 600 ali več |
| --- | --- |

—

s faktorjem CTI (Comparative Tracking Index) 600 ali več

1.1.–31.12.

80 000 m2

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Palice iz aluminijeve zlitine s premerom 300,1 mm ali več, do vključno 533,4 mm

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

78

79

Trak ali folija iz zlitine aluminija in magnezija:

| — | iz zlitine, ki ustreza standardu 5182-H19 ali 5052-H19, |
| --- | --- |

—

iz zlitine, ki ustreza standardu 5182-H19 ali 5052-H19,

| — | v zvitkih z zunanjim premerom najmanj 1 250  mm, vendar ne več kot 1 350  mm, |
| --- | --- |

—

v zvitkih z zunanjim premerom najmanj 1 250  mm, vendar ne več kot 1 350  mm,

| — | debeline (s toleranco ± 0,006 mm) 0,15, 0,16, 0,18 ali 0,20 mm, |
| --- | --- |

—

debeline (s toleranco ± 0,006 mm) 0,15, 0,16, 0,18 ali 0,20 mm,

| — | širine (s toleranco ± 0,3 mm) 12,5, 15,0, 16,0, 25,0, 35,0, 50,0 ali 356 mm, |
| --- | --- |

—

širine (s toleranco ± 0,3 mm) 12,5, 15,0, 16,0, 25,0, 35,0, 50,0 ali 356 mm,

| — | s toleranco izbočenosti ne več kot 0,4 mm/750 mm, |
| --- | --- |

—

s toleranco izbočenosti ne več kot 0,4 mm/750 mm,

| — | z izmerjeno ploskostjo ± 4 mednarodnih enot (I-unit), |
| --- | --- |

—

z izmerjeno ploskostjo ± 4 mednarodnih enot (I-unit),

| — | z natezno trdnostjo več kot 365 (5182-H19) ali 320 MPa (5052-H19) in |
| --- | --- |

—

z natezno trdnostjo več kot 365 (5182-H19) ali 320 MPa (5052-H19) in

| — | z raztezkom ob pretrganju A50 več kot 3 % (5182-H19) ali 2,5 % (5052-H19) |
| --- | --- |

—

z raztezkom ob pretrganju A50 več kot 3 % (5182-H19) ali 2,5 % (5052-H19)

za uporabo v proizvodnji lamel za žaluzije (1)

1.1.–31.12.

600 ton

0 %

09.2722

8104 11 00

Surov magnezij, ki vsebuje vsaj 99,8 mas % magnezija

1.1.–31.12.

120 000 ton

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnezij v obliki prahu:

| — | čistoto 98 ali več, ampak ne več kot 99,5 mas. % in |
| --- | --- |

—

čistoto 98 ali več, ampak ne več kot 99,5 mas. % in

| — | z velikostjo delcev 0,2 ali več, vendar ne več kot 0,8 mm |
| --- | --- |

—

z velikostjo delcev 0,2 ali več, vendar ne več kot 0,8 mm

1.1.–31.12.

2 000 ton

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Teleskopski ročaj iz aluminija, ki se uporablja za proizvodnjo potovalnih kovčkov, potovalnih torb (1)

1.1.–31.12.

1 500 000 kosov

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Glava črpalke za visokotlačno črpalko z dvema valjema iz kovanega jekla z:

| — | brušenimi fitingi z navojem premera 10 ali več, vendar ne več kot 36,8 mm in |
| --- | --- |

—

brušenimi fitingi z navojem premera 10 ali več, vendar ne več kot 36,8 mm in

| — | izvrtanimi kanali za gorivo premera 3,5 ali več, vendar ne več kot 10 mm, |
| --- | --- |

—

izvrtanimi kanali za gorivo premera 3,5 ali več, vendar ne več kot 10 mm,

ki se uporablja v sistemih za vbrizgavanje dizelskega goriva

1.1.–31.12.

65 000 kosov

0 %

09.2569

ex 8414 90 00

80

Ohišje turbine turbinskega polnilnika iz lite aluminijeve zlitine ali litega železa:

| — | z odpornostjo proti toploti do 400 °C, |
| --- | --- |

—

z odpornostjo proti toploti do 400 °C,

| — | z odprtino 30 mm ali več, vendar ne več kot 300 mm, kamor se vstavi rotor kompresorja, |
| --- | --- |

—

z odprtino 30 mm ali več, vendar ne več kot 300 mm, kamor se vstavi rotor kompresorja,

za uporabo v avtomobilski industriji (1)

1.1.–31.12.

4 000 000 kosov

0 %

09.2570

ex 8482 91 90

10

Valjčki z logaritmičnim profilom in premerom 25 mm ali več, vendar ne več kot 70 mm, ali kroglice s premerom 30 mm ali več, vendar ne več kot 100 mm,

| — | iz jekla 100Cr6 ali jekla 100CrMnSi6-4 (ISO 3290), |
| --- | --- |

—

iz jekla 100Cr6 ali jekla 100CrMnSi6-4 (ISO 3290),

| — | z odstopanjem 0,5 mm ali manj, kot je določeno z metodo FBH, |
| --- | --- |

—

z odstopanjem 0,5 mm ali manj, kot je določeno z metodo FBH,

za uporabo v industriji vetrnih turbin (1)

1.1.–31.12.

600 000 kosov

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Medeninaste kletke z naslednjimi lastnostmi:

| — | kontinuirno ali centrifugalno lite, |
| --- | --- |

—

kontinuirno ali centrifugalno lite,

| — | stružene, |
| --- | --- |

—

stružene,

| — | ki vsebujejo 35 ali več, vendar ne več kot 38 mas. % cinka, |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 35 ali več, vendar ne več kot 38 mas. % cinka,

| — | ki vsebujejo 0,75 ali več, vendar ne več kot 1,25 mas. % svinca, |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 0,75 ali več, vendar ne več kot 1,25 mas. % svinca,

| — | ki vsebujejo 1,0 ali več, vendar ne več kot 1,4 mas. % aluminija, ter |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 1,0 ali več, vendar ne več kot 1,4 mas. % aluminija, ter

| — | z natezno trdnostjo 415 Pa ali več, |
| --- | --- |

—

z natezno trdnostjo 415 Pa ali več,

ki se uporabljajo za proizvodnjo krogličnih ležajev

1.1.–31.12.

50 000 kosov

0 %

09.2857

ex 8482 99 00

50

Notranji in zunanji obroči iz jekla, nezglajeni, zunanji obroč z notranjim žlebom, notranji obroč z zunanjim žlebom, zunanjega premera:

| — | 14 mm ali več, vendar največ 77 mm pri notranjem obroču, in |
| --- | --- |

—

14 mm ali več, vendar največ 77 mm pri notranjem obroču, in

| — | 26 mm ali več, vendar največ 101 mm pri zunanjem obroču, |
| --- | --- |

—

26 mm ali več, vendar največ 101 mm pri zunanjem obroču,

za uporabo pri proizvodnji ležajev (1)

1.1.–30.6.

12 000 000 kg

0 %

09.2924

ex 8501 31 00

80

Elektronsko sprožilo, ki sestoji iz:

| — | motorja na enosmerni tok z močjo manj kot 600 W, |
| --- | --- |

—

motorja na enosmerni tok z močjo manj kot 600 W,

| — | za uporabo z napajalno napetostjo od 12 V do 48 V, |
| --- | --- |

—

za uporabo z napajalno napetostjo od 12 V do 48 V,

| — | s priključkom za motor (električni priključek), |
| --- | --- |

—

s priključkom za motor (električni priključek),

| — | z brezkontaktnim senzorjem položaja, |
| --- | --- |

—

z brezkontaktnim senzorjem položaja,

| — | vgrajeno v pravokotno ohišje, široko manj kot 100 mm in dolgo manj kot 150 mm, z reduktorjem in ročico, pritrjenima na pogonsko gred motorja, ali |
| --- | --- |

—

vgrajeno v pravokotno ohišje, široko manj kot 100 mm in dolgo manj kot 150 mm, z reduktorjem in ročico, pritrjenima na pogonsko gred motorja, ali

| — | v cilindričnem ohišju dolžine manj kot 150 mm in s premerom manj kot 100 mm, z nitmi, vgrajenimi v rotor motorja za linearno premikanje integrirane regulacijske palice |
| --- | --- |

—

v cilindričnem ohišju dolžine manj kot 150 mm in s premerom manj kot 100 mm, z nitmi, vgrajenimi v rotor motorja za linearno premikanje integrirane regulacijske palice

1.1.–31.12.

650 000 kosov

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

65

60

Električni motor na izmenični tok, enofazni, s komutatorjem ali brez,

| — | z nominalno izhodno močjo 180 W ali več, |
| --- | --- |

—

z nominalno izhodno močjo 180 W ali več,

| — | z vhodno močjo 150 W ali več, vendar ne več kot 2 700  W, |
| --- | --- |

—

z vhodno močjo 150 W ali več, vendar ne več kot 2 700  W,

| — | z zunanjim premerom več kot 120 mm (± 0,2 mm), vendar ne več kot 135 mm (± 0,2 mm), |
| --- | --- |

—

z zunanjim premerom več kot 120 mm (± 0,2 mm), vendar ne več kot 135 mm (± 0,2 mm),

| — | z nominalno hitrostjo več kot 10 000  obr./min, vendar ne več kot 50 000  obr./min, |
| --- | --- |

—

z nominalno hitrostjo več kot 10 000  obr./min, vendar ne več kot 50 000  obr./min,

| — | opremljen z ventilatorjem za indukcijo zraka ali ne, |
| --- | --- |

—

opremljen z ventilatorjem za indukcijo zraka ali ne,

| — | z mehansko napravo (zobniki, vijaki, zobniški prenos itd.) na gredi ali brez nje, |
| --- | --- |

—

z mehansko napravo (zobniki, vijaki, zobniški prenos itd.) na gredi ali brez nje,

za uporabo pri proizvodnji gospodinjskih aparatov (1)

1.1.–31.12.

2 000 000 kosov

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 42 31

75

70

Plošča tiskanega vezja s svetlečimi diodami:

| — | opremljena s prizmami/lečami ali ne ter |
| --- | --- |

—

opremljena s prizmami/lečami ali ne ter

| — | opremljena s priključki ali ne |
| --- | --- |

—

opremljena s priključki ali ne

za proizvodnjo enot za osvetlitev ozadja za blago iz tarifne številke 8528  (1)

1.1.–31.12.

115 000 000 kosov

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Večnamenska naprava (instrumenti na armaturni plošči vozila)

| — | z ukrivljenim prikazovalnikom TFT-LCD (polmera 750 mm) s površinami, občutljivimi na dotik, |
| --- | --- |

—

z ukrivljenim prikazovalnikom TFT-LCD (polmera 750 mm) s površinami, občutljivimi na dotik,

| — | z mikroprocesorji in spominskimi čipi, |
| --- | --- |

—

z mikroprocesorji in spominskimi čipi,

| — | z zvočnim modulom in zvočnikom, |
| --- | --- |

—

z zvočnim modulom in zvočnikom,

| — | s priključki za CAN, tremi priključki za vodilo LIN, priključki za LVDS in priključki za Ethernet, |
| --- | --- |

—

s priključki za CAN, tremi priključki za vodilo LIN, priključki za LVDS in priključki za Ethernet,

| — | za upravljanje različnih funkcij (npr. vzmetenje, osvetlitev), |
| --- | --- |

—

za upravljanje različnih funkcij (npr. vzmetenje, osvetlitev),

| — | za prikaz podatkov o vozilu in navigaciji glede na razmere (npr. hitrost, števec za merjenje prevožene poti, raven polnjenja pogonskega akumulatorja), |
| --- | --- |

—

za prikaz podatkov o vozilu in navigaciji glede na razmere (npr. hitrost, števec za merjenje prevožene poti, raven polnjenja pogonskega akumulatorja),

za uporabo v proizvodnji osebnih avtomobilov, ki jih poganja izključno električni motor iz tarifne podštevilke HS 8703 80  (1)

1.1.–31.12.

66 900 kosov

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Podporni nosilec iz aluminijeve zlitine, z odprtinami za pritrditev, z maticami ali brez, za posredno pritrditev menjalnika na karoserijo vozila, za uporabo pri proizvodnji blaga iz poglavja 87 (1)

1.1.–31.12.

200 000 kosov

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Okvirji koles, izdelani iz ogljikovih vlaken in umetnih smol, za uporabo v proizvodnji koles (vključno z električnimi kolesi) (1)

1.1.–31.12.

600 000 kosov

0 %

09.2564

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

25

35

77

Okvir, izdelan iz aluminija ali aluminija, ogljikovih vlaken in umetne smole, za uporabo pri proizvodnji koles (vključno z električnimi kolesi) (1)

1.1.–31.12.

9 600 000 kosov

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Kombinirana instrumentna plošča:

| — | s koračnim motorjem, |
| --- | --- |

—

s koračnim motorjem,

| — | z analognimi kazalci in številčnicami, |
| --- | --- |

—

z analognimi kazalci in številčnicami,

| — | z ali brez mikroprocesorske krmilne enote, |
| --- | --- |

—

z ali brez mikroprocesorske krmilne enote,

| — | z ali brez LED indikatorjev ali LCD zaslona |
| --- | --- |

—

z ali brez LED indikatorjev ali LCD zaslona

| — | ki prikazujejo vsaj: |
| --- | --- |

—

ki prikazujejo vsaj:

| — | hitrost, |
| --- | --- |

—

hitrost,

| — | število vrtljajev motorja, |
| --- | --- |

—

število vrtljajev motorja,

| — | temperaturo motorja, |
| --- | --- |

—

temperaturo motorja,

| — | količino goriva, |
| --- | --- |

—

količino goriva,

| — | ki komunicira prek protokolov CAN-BUS in/ali K-LINE, |
| --- | --- |

—

ki komunicira prek protokolov CAN-BUS in/ali K-LINE,

za uporabo v proizvodnji izdelkov iz poglavja 87 (1)

1.1.–31.12.

160 000 kosov

0 %

---

(1)  Za opustitev dajatev velja carinski nadzor glede posebne rabe v skladu s členom 254 Uredbe (EU) št. 952/2013.

1

(2)  Vendar se opustitev tarifnih dajatev ne uporablja, če obdelavo izvajajo podjetja za trgovino na drobno ali gostinska podjetja.“

2

---

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/126 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/126

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2564

z dne 16. avgusta 2022

o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2064 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo izjeme de minimis za obveznost iztovarjanja za nekatere vrste pridnenega ribolova v Jadranskem morju ter jugovzhodnem Sredozemskem morju

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 15(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/86 (2) določa načrt za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju, ki se je uporabljal od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2019. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/86 (2) določa načrt za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju, ki se je uporabljal od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2019.

| (2) | Da bi se preprečili nesorazmerni stroški ravnanja z neželenim ulovom, je bila v Delegirani uredbi (EU) 2017/86 določena izjema de minimis, ki se je uporabljala za pridnene vrste. Navedena delegirana uredba je prenehala veljati 31. decembra 2021. Z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/2064 je bila uvedena nova izjema de minimis (3). Navedena izjema je bila določena za pridnene vrste do 31. decembra 2023, za prilov malih pelagičnih vrst pri pridnenem ribolovu pa je bila izjema določena le do 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se preprečili nesorazmerni stroški ravnanja z neželenim ulovom, je bila v Delegirani uredbi (EU) 2017/86 določena izjema de minimis, ki se je uporabljala za pridnene vrste. Navedena delegirana uredba je prenehala veljati 31. decembra 2021. Z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/2064 je bila uvedena nova izjema de minimis (3). Navedena izjema je bila določena za pridnene vrste do 31. decembra 2023, za prilov malih pelagičnih vrst pri pridnenem ribolovu pa je bila izjema določena le do 31. decembra 2022.

| (3) | Hrvaška, Italija in Slovenija (v nadaljnjem besedilu: skupina na visoki ravni Adriatica) ter Grčija, Italija, Ciper in Malta (v nadaljnjem besedilu: skupina na visoki ravni Sudestmed) imajo neposredni upravljalni interes za ribolov v Jadranskem morju oziroma jugovzhodnem Sredozemskem morju. Skupina na visoki ravni Adriatica in skupina na visoki ravni Sudestmed sta 1. maja 2022 in 6. junija 2022 zaprosili za podaljšanje izjeme de minimis za prilov malih pelagičnih vrst pri pridnenem ribolovu iz Delegirane uredbe (EU) 2021/2064. Obe skupini sta v podporo svoji zahtevi predložili tudi znanstvene dokaze. |
| --- | --- |

(3)

Hrvaška, Italija in Slovenija (v nadaljnjem besedilu: skupina na visoki ravni Adriatica) ter Grčija, Italija, Ciper in Malta (v nadaljnjem besedilu: skupina na visoki ravni Sudestmed) imajo neposredni upravljalni interes za ribolov v Jadranskem morju oziroma jugovzhodnem Sredozemskem morju. Skupina na visoki ravni Adriatica in skupina na visoki ravni Sudestmed sta 1. maja 2022 in 6. junija 2022 zaprosili za podaljšanje izjeme de minimis za prilov malih pelagičnih vrst pri pridnenem ribolovu iz Delegirane uredbe (EU) 2021/2064. Obe skupini sta v podporo svoji zahtevi predložili tudi znanstvene dokaze.

| (4) | Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) je znanstvene dokaze ocenil med 16. in 20. majem 2022 (4). |
| --- | --- |

(4)

Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) je znanstvene dokaze ocenil med 16. in 20. majem 2022 (4).

| (5) | Skupina na visoki ravni Adriatica in skupina na visoki ravni Sudestmed sta 8. julija 2022 predložili posodobljeno skupno priporočilo o razširitvi izjeme de minimis za obveznost iztovarjanja za eno leto. |
| --- | --- |

(5)

Skupina na visoki ravni Adriatica in skupina na visoki ravni Sudestmed sta 8. julija 2022 predložili posodobljeno skupno priporočilo o razširitvi izjeme de minimis za obveznost iztovarjanja za eno leto.

| (6) | Komisija opozarja, da so v Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju male pelagične vrste ulovljene istočasno in v zelo različnih količinah, zaradi česar je pristop na podlagi enega samega staleža zahteven. Prav tako so navedene vrste ulovljene z ribiškimi plovili za mali ribolov in iztovorjene na številnih različnih mestih iztovarjanja, ki so geografsko razporejena vzdolž obale. Zato so stroški ravnanja z neželenim ulovom nesorazmerni. |
| --- | --- |

(6)

Komisija opozarja, da so v Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju male pelagične vrste ulovljene istočasno in v zelo različnih količinah, zaradi česar je pristop na podlagi enega samega staleža zahteven. Prav tako so navedene vrste ulovljene z ribiškimi plovili za mali ribolov in iztovorjene na številnih različnih mestih iztovarjanja, ki so geografsko razporejena vzdolž obale. Zato so stroški ravnanja z neželenim ulovom nesorazmerni.

| (7) | STECF je priznal, da bi se s splošnim zmanjšanjem ribolovnega napora s pridnenimi vlečnimi mrežami in vzpostavitvijo območij z omejenim ribolovom kot trajnih zaprtij za pridneni ribolov verjetno zmanjšala količina prilova malih pelagičnih vrst. |
| --- | --- |

(7)

STECF je priznal, da bi se s splošnim zmanjšanjem ribolovnega napora s pridnenimi vlečnimi mrežami in vzpostavitvijo območij z omejenim ribolovom kot trajnih zaprtij za pridneni ribolov verjetno zmanjšala količina prilova malih pelagičnih vrst.

| (8) | STECF je nadalje opozoril, da kombiniran pristop de minimis, vključen v znanstvene dokaze, sicer zajema široko skupino vrst z različnimi stopnjami zavržkov, vendar je glede na kompleksnost ribolova v Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju tako široko področje uporabe primeren pristop. |
| --- | --- |

(8)

STECF je nadalje opozoril, da kombiniran pristop de minimis, vključen v znanstvene dokaze, sicer zajema široko skupino vrst z različnimi stopnjami zavržkov, vendar je glede na kompleksnost ribolova v Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju tako široko področje uporabe primeren pristop.

| (9) | Poleg tega je STECF izrazil mnenje, da bi posamezne izjeme de minimis, ki se nanašajo na eno vrsto, privedle do številnih ločenih izjem, ki bi bile zahtevne za spremljanje. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega je STECF izrazil mnenje, da bi posamezne izjeme de minimis, ki se nanašajo na eno vrsto, privedle do številnih ločenih izjem, ki bi bile zahtevne za spremljanje.

| (10) | Skupina na visoki ravni Adriatica je predložila posodobljene znanstvene dokaze o nesorazmernih stroških ravnanja z neželenim ulovom. Čeprav je STECF izpostavil, da so ocene povečanja stroškov predložene, je poudaril, da je težko oceniti, na kateri ravni stroški postanejo nesorazmerni. STECF je tudi priznal, da se je zaradi nedavnega zvišanja stroškov goriva splošno stanje poslabšalo. STECF je nadalje opozoril na nove rezultate projektov v zvezi s selektivnostjo in da je potrebna nadaljnja preiskava teh selektivnih naprav, da bi našli ravnovesje med izboljšanjem selektivnosti in zmanjšanjem gospodarskih izgub. Nadalje je opozoril, da bi moralo biti zmanjšanje ravni neželenega ulova z uporabo selektivnega orodja ali zaščitenih morskih območij prednostna naloga. |
| --- | --- |

(10)

Skupina na visoki ravni Adriatica je predložila posodobljene znanstvene dokaze o nesorazmernih stroških ravnanja z neželenim ulovom. Čeprav je STECF izpostavil, da so ocene povečanja stroškov predložene, je poudaril, da je težko oceniti, na kateri ravni stroški postanejo nesorazmerni. STECF je tudi priznal, da se je zaradi nedavnega zvišanja stroškov goriva splošno stanje poslabšalo. STECF je nadalje opozoril na nove rezultate projektov v zvezi s selektivnostjo in da je potrebna nadaljnja preiskava teh selektivnih naprav, da bi našli ravnovesje med izboljšanjem selektivnosti in zmanjšanjem gospodarskih izgub. Nadalje je opozoril, da bi moralo biti zmanjšanje ravni neželenega ulova z uporabo selektivnega orodja ali zaščitenih morskih območij prednostna naloga.

| (11) | Komisija pozdravlja zavezo skupine na visoki ravni Adriatica, da si bo še naprej prizadevala za selektivnost in prostorske omejitve ribolova, kar bo njena prednostna naloga s ciljem zmanjšanja neželenega ulova. Komisija zato meni, da napredek pri selektivnosti in nesorazmerni stroški upravičujejo podaljšanje izvzetja za eno leto s predlaganimi odstotnimi deleži. |
| --- | --- |

(11)

Komisija pozdravlja zavezo skupine na visoki ravni Adriatica, da si bo še naprej prizadevala za selektivnost in prostorske omejitve ribolova, kar bo njena prednostna naloga s ciljem zmanjšanja neželenega ulova. Komisija zato meni, da napredek pri selektivnosti in nesorazmerni stroški upravičujejo podaljšanje izvzetja za eno leto s predlaganimi odstotnimi deleži.

| (12) | V posodobljenih znanstvenih dokazih, ki jih je predložila skupina na visoki ravni Adriatica, je predlagano podaljšanje izjeme de minimis za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) za leto 2023 do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). |
| --- | --- |

(12)

V posodobljenih znanstvenih dokazih, ki jih je predložila skupina na visoki ravni Adriatica, je predlagano podaljšanje izjeme de minimis za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) za leto 2023 do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX).

| (13) | STECF je menil, da je stopnja zavržkov za to vrsto ribolova sicer visoka, vendar projekti v zvezi s selektivnostjo še potekajo. |
| --- | --- |

(13)

STECF je menil, da je stopnja zavržkov za to vrsto ribolova sicer visoka, vendar projekti v zvezi s selektivnostjo še potekajo.

| (14) | Komisija meni, da predloženi dokazi zadoščajo za podaljšanje izjeme za eno leto s predlaganimi odstotnimi deleži. Jadranska skupina na visoki ravni bi morala predložiti dodatne podatke na podlagi tekočih projektov. |
| --- | --- |

(14)

Komisija meni, da predloženi dokazi zadoščajo za podaljšanje izjeme za eno leto s predlaganimi odstotnimi deleži. Jadranska skupina na visoki ravni bi morala predložiti dodatne podatke na podlagi tekočih projektov.

| (15) | Skupina na visoki ravni Sudestmed je predložila posodobljene znanstvene dokaze o nesorazmernih stroških ravnanja z neželenim ulovom. Čeprav je STECF izpostavil, da so ocene povečanja stroškov predložene, je poudaril, da je težko oceniti, na kateri ravni so stroški nesorazmerni. STECF je tudi priznal, da se je zaradi nedavnega zvišanja stroškov goriva splošno stanje poslabšalo. STECF se je seznanil s tekočimi študijami, ki naj bi bile dokončane leta 2023. Nadalje je opozoril, da bi moralo biti zmanjšanje ravni neželenega ulova z uporabo selektivnega orodja ali zaščitenih morskih območij prednostna naloga. |
| --- | --- |

(15)

Skupina na visoki ravni Sudestmed je predložila posodobljene znanstvene dokaze o nesorazmernih stroških ravnanja z neželenim ulovom. Čeprav je STECF izpostavil, da so ocene povečanja stroškov predložene, je poudaril, da je težko oceniti, na kateri ravni so stroški nesorazmerni. STECF je tudi priznal, da se je zaradi nedavnega zvišanja stroškov goriva splošno stanje poslabšalo. STECF se je seznanil s tekočimi študijami, ki naj bi bile dokončane leta 2023. Nadalje je opozoril, da bi moralo biti zmanjšanje ravni neželenega ulova z uporabo selektivnega orodja ali zaščitenih morskih območij prednostna naloga.

| (16) | Komisija pozdravlja zavezo skupine na visoki ravni Sudestmed, da si bo še naprej prizadevala za selektivnost in prostorske omejitve ribolova, kar bo njena prednostna naloga s ciljem doseči zmanjšanje neželenega ulova. Komisija zato meni, da napredek pri selektivnosti in nesorazmerni stroški upravičujejo podaljšanje izvzetja za eno leto s predlaganimi odstotnimi deleži. |
| --- | --- |

(16)

Komisija pozdravlja zavezo skupine na visoki ravni Sudestmed, da si bo še naprej prizadevala za selektivnost in prostorske omejitve ribolova, kar bo njena prednostna naloga s ciljem doseči zmanjšanje neželenega ulova. Komisija zato meni, da napredek pri selektivnosti in nesorazmerni stroški upravičujejo podaljšanje izvzetja za eno leto s predlaganimi odstotnimi deleži.

| (17) | V posodobljenih znanstvenih dokazih, ki jih je predložila skupina na visoki ravni Sudestmed, je predlagano podaljšanje izjeme de minimis za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) za leto 2023 do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). |
| --- | --- |

(17)

V posodobljenih znanstvenih dokazih, ki jih je predložila skupina na visoki ravni Sudestmed, je predlagano podaljšanje izjeme de minimis za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skušo (Scomber spp.) in šura (Trachurus spp.) za leto 2023 do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX).

| (18) | STECF je menil, da je stopnja zavržkov za ta ribolov sicer znatna, vendar je obseg ulova omejen, potekajo pa tudi projekti v zvezi s selektivnostjo, ki bodo zmanjšali stopnjo zavržkov. |
| --- | --- |

(18)

STECF je menil, da je stopnja zavržkov za ta ribolov sicer znatna, vendar je obseg ulova omejen, potekajo pa tudi projekti v zvezi s selektivnostjo, ki bodo zmanjšali stopnjo zavržkov.

| (19) | Komisija meni, da predloženi dokazi o nesorazmernih stroških zadoščajo za podaljšanje izjeme za eno leto s predlaganimi odstotnimi deleži. Skupina na visoki ravni Sudestmed bi morala predložiti dodatne podatke na podlagi tekočih študij. |
| --- | --- |

(19)

Komisija meni, da predloženi dokazi o nesorazmernih stroških zadoščajo za podaljšanje izjeme za eno leto s predlaganimi odstotnimi deleži. Skupina na visoki ravni Sudestmed bi morala predložiti dodatne podatke na podlagi tekočih študij.

| (20) | Države članice so v posodobljenih znanstvenih dokazih obnovile svojo zavezo za povečanje selektivnosti ribolovnega orodja v skladu z rezultati tekočih raziskovalnih programov, da bi zmanjšale in omejile neželeni ulov, zlasti ulov pod najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja. |
| --- | --- |

(20)

Države članice so v posodobljenih znanstvenih dokazih obnovile svojo zavezo za povečanje selektivnosti ribolovnega orodja v skladu z rezultati tekočih raziskovalnih programov, da bi zmanjšale in omejile neželeni ulov, zlasti ulov pod najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja.

| (21) | Zahtevani ukrepi so skladni s členom 15(4), točka (c), Uredbe (EU) št. 1380/2013. Delegirano uredbo (EU) 2021/2064 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(21)

Zahtevani ukrepi so skladni s členom 15(4), točka (c), Uredbe (EU) št. 1380/2013. Delegirano uredbo (EU) 2021/2064 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (22) | Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na načrtovanje ribolovne sezone plovil Unije in z njo povezane gospodarske dejavnosti, zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Zaradi pravne varnosti pa bi se morala ta uredba uporabljati od poznejšega datuma – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na načrtovanje ribolovne sezone plovil Unije in z njo povezane gospodarske dejavnosti, zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Zaradi pravne varnosti pa bi se morala ta uredba uporabljati od poznejšega datuma –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izjema de minimis

Člen 3 Delegirane uredbe (EU) 2021/2064 se spremeni:

| (1) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | točka (a)(viii) se nadomesti z naslednjim:






  „(viii) | za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skuše (Scomber spp.) in šure (Trachurus spp.) v letih 2022 in 2023 do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točka (a)(viii) se nadomesti z naslednjim:

„(viii)

za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skuše (Scomber spp.) in šure (Trachurus spp.) v letih 2022 in 2023 do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže;“;

Engraulis encrasicolus

Sardina pilchardus

Scomber

Trachurus

| (ii) | točka (b)(vii) se nadomesti z naslednjim:






  „(vii) | za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skuše (Scomber spp.) in šure (Trachurus spp.) v letih 2022 in 2023 do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (b)(vii) se nadomesti z naslednjim:

„(vii)

za sardona (Engraulis encrasicolus), sardelo (Sardina pilchardus), skuše (Scomber spp.) in šure (Trachurus spp.) v letih 2022 in 2023 do največ 5 % celotnega letnega prilova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže.“;

Engraulis encrasicolus

Sardina pilchardus

Scomber

Trachurus

| (2) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Do 1. maja 2022 in 2023 države članice, ki imajo neposredni upravljalni interes pri ribolovu v Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju, Komisiji predložijo dodatne podatke, ki temeljijo na tekočih projektih in študijah, ter druge ustrezne znanstvene informacije, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1, točki (a)(viii) in (b)(vii). STECF navedene podatke in informacije oceni najpozneje do julija 2023“. |
| --- | --- |

(2)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Do 1. maja 2022 in 2023 države članice, ki imajo neposredni upravljalni interes pri ribolovu v Jadranskem morju in jugovzhodnem Sredozemskem morju, Komisiji predložijo dodatne podatke, ki temeljijo na tekočih projektih in študijah, ter druge ustrezne znanstvene informacije, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1, točki (a)(viii) in (b)(vii). STECF navedene podatke in informacije oceni najpozneje do julija 2023“.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. avgusta 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/86 z dne 20. oktobra 2016 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju (UL L 14, 18.1.2017, str. 4).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2064 z dne 25. avgusta 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo izjeme de minimis za obveznost iztovarjanja za nekatere vrste pridnenega ribolova v Jadranskem morju ter jugovzhodnem Sredozemskem morju (UL L 421, 26.11.2021, str. 9).

3

de minimis

(4)  Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) – Evaluation of Joint Recommendations on the landing obligation and on Technical Measures Regulation (Ocena skupnih priporočil o obveznosti iztovarjanja in uredbi o tehničnih ukrepih) (STECF-22-05).

4

---

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/130 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/130

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2565

z dne 11. oktobra 2022

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2021 o vzpostavitvi programa Carina za sodelovanje na področju carine in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1294/2013 (1) in zlasti člena 13(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju splošnega in specifičnega cilja iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/444 so navedeni v Prilogi II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju splošnega in specifičnega cilja iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/444 so navedeni v Prilogi II k navedeni uredbi.

| (2) | Komisija je med vmesno oceno programa Carina 2020 (2) ugotovila, da je treba prilagoditi in racionalizirati okvir za spremljanje in ocenjevanje programa. Komisija je zato revidirala pristop smotrnosti programa, da bi zagotovila ustreznost vseh kazalnikov, izbranih za namene spremljanja in ocenjevanja smotrnosti programa. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je med vmesno oceno programa Carina 2020 (2) ugotovila, da je treba prilagoditi in racionalizirati okvir za spremljanje in ocenjevanje programa. Komisija je zato revidirala pristop smotrnosti programa, da bi zagotovila ustreznost vseh kazalnikov, izbranih za namene spremljanja in ocenjevanja smotrnosti programa.

| (3) | Čeprav so kazalniki iz Priloge II k Uredbi (EU) 2021/444 primerni za namene letnega spremljanja smotrnosti, ne omogočajo v zadostni meri celovitega spremljanja in ocenjevanja dejavnosti in rezultatov programa pri doseganju njegovega splošnega in specifičnega cilja. Zato bi bilo treba kot del okvira za spremljanje in ocenjevanje določiti dodatne kazalnike. S temi dodatnimi kazalniki bi se morali meriti izložki, rezultati in učinki programa. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav so kazalniki iz Priloge II k Uredbi (EU) 2021/444 primerni za namene letnega spremljanja smotrnosti, ne omogočajo v zadostni meri celovitega spremljanja in ocenjevanja dejavnosti in rezultatov programa pri doseganju njegovega splošnega in specifičnega cilja. Zato bi bilo treba kot del okvira za spremljanje in ocenjevanje določiti dodatne kazalnike. S temi dodatnimi kazalniki bi se morali meriti izložki, rezultati in učinki programa.

| (4) | Za zagotovitev, da se podatki za spremljanje in ocenjevanje programa zberejo učinkovito, uspešno in pravočasno, bi bilo treba naložiti sorazmerne zahteve glede poročanja, s katerimi bi se izognili dvojnemu poročanju in čim bolj zmanjšali upravno breme. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev, da se podatki za spremljanje in ocenjevanje programa zberejo učinkovito, uspešno in pravočasno, bi bilo treba naložiti sorazmerne zahteve glede poročanja, s katerimi bi se izognili dvojnemu poročanju in čim bolj zmanjšali upravno breme.

| (5) | Da se zagotovi uskladitev z začetkom obdobja poročanja, povezanega z okvirom programa za spremljanje in ocenjevanje, bi se morala ta delegirana uredba uporabljati retroaktivno, in sicer od 1. januarja 2022 – |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi uskladitev z začetkom obdobja poročanja, povezanega z okvirom programa za spremljanje in ocenjevanje, bi se morala ta delegirana uredba uporabljati retroaktivno, in sicer od 1. januarja 2022 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Kazalniki okvira za spremljanje in ocenjevanje ter zahteve glede poročanja

1.   Pri spremljanju in ocenjevanju programa v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (EU) 2021/444 se kot del okvira za spremljanje in ocenjevanje uporabljajo naslednji kazalniki:

| (a) | kazalniki iz Priloge II k Uredbi (EU) 2021/444; |
| --- | --- |

(a)

kazalniki iz Priloge II k Uredbi (EU) 2021/444;

| (b) | kazalniki iz Priloge k tej uredbi, s katerimi se merijo izložki, rezultati in učinki programa. |
| --- | --- |

(b)

kazalniki iz Priloge k tej uredbi, s katerimi se merijo izložki, rezultati in učinki programa.

2.   Kazalniki iz odstavka 1 se merijo letno, razen kazalnikov učinka iz točk (1)(a), (1)(b), (2) in 3(a) Priloge k tej uredbi, ki se merijo vsaki dve leti ter kot del vmesnega in končnega ocenjevanja v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2021/444.

3.   Prejemniki sredstev programa Komisiji na njeno zahtevo zagotovijo podatke in informacije v zvezi s kazalniki iz odstavka 1, ki so pomembni za prispevanje k okviru za spremljanje in ocenjevanje.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. oktobra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 87, 15.3.2021, str. 1.

1

(2)  Evropska komisija, Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo, Vmesna ocena programa Carina 2020: končno poročilo, Urad za publikacije, 2019, https://data.europa.eu/doi/10.2778/923910.

2

---

PRILOGA

Seznam dodatnih kazalnikov v zvezi z okvirom za spremljanje in ocenjevanje programa Carina iz členov 13 in 14 Uredbe (EU) 2021/444

A.   Kazalniki izložkov

| (1) | Razvoj skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov:






  (a) | število projektov informacijske tehnologije (IT) v začetni fazi; |
| --- | --- | --- |

(1)

Razvoj skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov:

(a)

število projektov informacijske tehnologije (IT) v začetni fazi;

| (b) | število projektov IT v izvedbeni fazi; |
| --- | --- |

(b)

število projektov IT v izvedbeni fazi;

| (c) | delež projektov IT, katerih dejanski stroški so enaki načrtovanim; |
| --- | --- |

(c)

delež projektov IT, katerih dejanski stroški so enaki načrtovanim;

| (d) | delež projektov IT z „zelenim“ statusom v skladu z zahtevami iz večletnega strateškega načrta za carino (VSN-C). |
| --- | --- |

(d)

delež projektov IT z „zelenim“ statusom v skladu z zahtevami iz večletnega strateškega načrta za carino (VSN-C).

| (2) | Vzpostavitev skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov:






  (a) | število projektov IT, ki so se začeli izvajati v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- | --- |

(2)

Vzpostavitev skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov:

(a)

število projektov IT, ki so se začeli izvajati v skladu s pravom Unije;

| (b) | delež skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov, zagotovljenih v skladu s časovnim razporedom VSN-C; |
| --- | --- |

(b)

delež skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov, zagotovljenih v skladu s časovnim razporedom VSN-C;

| (c) | število revizij rokov za vzpostavitev skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov. |
| --- | --- |

(c)

število revizij rokov za vzpostavitev skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov.

| (3) | Zanesljivost evropskih elektronskih sistemov (zmogljivost skupnega komunikacijskega omrežja). |
| --- | --- |

(3)

Zanesljivost evropskih elektronskih sistemov (zmogljivost skupnega komunikacijskega omrežja).

| (4) | Zanesljivost podpornih storitev IT:






  (a) | delež pravočasno rešenih evidentiranih incidentov; |
| --- | --- | --- |

(4)

Zanesljivost podpornih storitev IT:

(a)

delež pravočasno rešenih evidentiranih incidentov;

| (b) | zadovoljstvo uporabnikov z zagotovljenimi podpornimi storitvami. |
| --- | --- |

(b)

zadovoljstvo uporabnikov z zagotovljenimi podpornimi storitvami.

| (5) | Raven podpore za krepitev zmogljivosti, ki se zagotavlja s skupnimi ukrepi (kakovost skupnih ukrepov). |
| --- | --- |

(5)

Raven podpore za krepitev zmogljivosti, ki se zagotavlja s skupnimi ukrepi (kakovost skupnih ukrepov).

| (6) | Stopnja ozaveščenosti o programu. |
| --- | --- |

(6)

Stopnja ozaveščenosti o programu.

B.   Kazalniki rezultatov

| (1) | Raven skladnosti carinske zakonodaje in politike ter njuno izvajanje (prispevek novih skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov k lažjemu skladnemu izvajanju prava in politike Unije). |
| --- | --- |

(1)

Raven skladnosti carinske zakonodaje in politike ter njuno izvajanje (prispevek novih skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov k lažjemu skladnemu izvajanju prava in politike Unije).

| (2) | Raven operativnega sodelovanja med nacionalnimi organi:






  (a) | prispevek novih skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov k olajševanju operativnega sodelovanja med nacionalnimi organi; |
| --- | --- | --- |

(2)

Raven operativnega sodelovanja med nacionalnimi organi:

(a)

prispevek novih skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov k olajševanju operativnega sodelovanja med nacionalnimi organi;

| (b) | število aktivnih uporabnikov na spletni platformi za sodelovanje; |
| --- | --- |

(b)

število aktivnih uporabnikov na spletni platformi za sodelovanje;

| (c) | število interakcij na spletni platformi za sodelovanje; |
| --- | --- |

(c)

število interakcij na spletni platformi za sodelovanje;

| (d) | zadovoljstvo uporabnikov s spletno platformo za sodelovanje. |
| --- | --- |

(d)

zadovoljstvo uporabnikov s spletno platformo za sodelovanje.

| (3) | Poenostavljeni e-postopki za gospodarske subjekte:






  (a) | število registriranih gospodarskih subjektov; |
| --- | --- | --- |

(3)

Poenostavljeni e-postopki za gospodarske subjekte:

(a)

število registriranih gospodarskih subjektov;

| (b) | število vlog. |
| --- | --- |

(b)

število vlog.

| (4) | Operativna uspešnost nacionalnih organov:






  (a) | prispevek novih skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov k izboljšanju operativne uspešnosti nacionalnih organov; |
| --- | --- | --- |

(4)

Operativna uspešnost nacionalnih organov:

(a)

prispevek novih skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov k izboljšanju operativne uspešnosti nacionalnih organov;

| (b) | prispevek rezultatov skupnih ukrepov in ukrepov na področju usposobljenosti ljudi k izboljšanju operativne uspešnosti nacionalnih organov. |
| --- | --- |

(b)

prispevek rezultatov skupnih ukrepov in ukrepov na področju usposobljenosti ljudi k izboljšanju operativne uspešnosti nacionalnih organov.

| (5) | Carina – inovacije na področju carinske politike:






  (a) | prispevek novih skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov k inovacijam na področju carinske politike; |
| --- | --- | --- |

(5)

Carina – inovacije na področju carinske politike:

(a)

prispevek novih skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov k inovacijam na področju carinske politike;

| (b) | prispevek skupnih ukrepov in ukrepov na področju usposobljenosti ljudi k inovacijam na področju carinske politike. |
| --- | --- |

(b)

prispevek skupnih ukrepov in ukrepov na področju usposobljenosti ljudi k inovacijam na področju carinske politike.

C.   Kazalniki učinka

| (1) | Razvoj zaščite finančnih in gospodarskih interesov Unije in držav članic:






  (a) | znesek neplačanih dajatev, vključno s carinami, izravnalnimi in protidampinškimi dajatvami za izdelke in storitve, povezanih z goljufijami in nepravilnostmi, ki jih je treba izterjati; |
| --- | --- | --- |

(1)

Razvoj zaščite finančnih in gospodarskih interesov Unije in držav članic:

(a)

znesek neplačanih dajatev, vključno s carinami, izravnalnimi in protidampinškimi dajatvami za izdelke in storitve, povezanih z goljufijami in nepravilnostmi, ki jih je treba izterjati;

| (b) | primeri odkritih goljufij in nepravilnosti v zvezi z dajatvami. |
| --- | --- |

(b)

primeri odkritih goljufij in nepravilnosti v zvezi z dajatvami.

| (2) | Razvoj varnosti in varstva Unije in njenih prebivalcev (zasegi blaga in snovi, ki ogrožajo varnost in varstvo). |
| --- | --- |

(2)

Razvoj varnosti in varstva Unije in njenih prebivalcev (zasegi blaga in snovi, ki ogrožajo varnost in varstvo).

| (3) | Razvoj olajševanja zakonite poslovne dejavnosti:






  (a) | učinkovitost carinjenja in preverjanj na področju upravljanja meja (v smislu časa preverjanj); |
| --- | --- | --- |

(3)

Razvoj olajševanja zakonite poslovne dejavnosti:

(a)

učinkovitost carinjenja in preverjanj na področju upravljanja meja (v smislu časa preverjanj);

| (b) | prispevek k prehodu na brezpapirno carinsko unijo. |
| --- | --- |

(b)

prispevek k prehodu na brezpapirno carinsko unijo.

---

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/134 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/134

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2566

z dne 13. oktobra 2022

o spremembi in popravku Delegirane uredbe (EU) 2018/273 glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 69 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/273 (2) določa pravila, ki dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 1308/2013 predvsem glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, registra vinogradov, spremnih dokumentov in certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja, uradnega obveščanja in objavljanja sporočenih informacij. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/273 (2) določa pravila, ki dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 1308/2013 predvsem glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, registra vinogradov, spremnih dokumentov in certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja, uradnega obveščanja in objavljanja sporočenih informacij.

| (2) | Sistem dovoljenj za zasaditev vinske trte iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 je bil spremenjen z Uredbo (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta (3), te spremembe pa se morajo odražati v Delegirani uredbi (EU) 2018/273. |
| --- | --- |

(2)

Sistem dovoljenj za zasaditev vinske trte iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 je bil spremenjen z Uredbo (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta (3), te spremembe pa se morajo odražati v Delegirani uredbi (EU) 2018/273.

| (3) | Izvzetje od obveznosti pridobitve dovoljenja za zasaditev vinske trte se razširi na zasaditev ali ponovno zasaditev območij, ki so namenjena za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, namenjenih ohranjanju genskih virov. To izvzetje je treba dodati določbam o območjih, namenjenih za poskuse ali matične nasade za cepiče. Da bi preprečili vsakršno zlorabo tega izvzetja, je primerno določiti pogoje, ki jih morajo izpolnjevati tovrstne zbirke sort vinske trte. Poleg tega je treba posodobiti opredelitvi pojmov „vinogradnik“ in „vinogradniška parcela“ iz člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 kot tudi iz Priloge IV k navedeni uredbi, da odražata to izvzetje. Zaradi večje jasnosti bi bilo treba v navedeni člen dodati tudi novo opredelitev pojma „zbirka sort vinske trte“. |
| --- | --- |

(3)

Izvzetje od obveznosti pridobitve dovoljenja za zasaditev vinske trte se razširi na zasaditev ali ponovno zasaditev območij, ki so namenjena za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, namenjenih ohranjanju genskih virov. To izvzetje je treba dodati določbam o območjih, namenjenih za poskuse ali matične nasade za cepiče. Da bi preprečili vsakršno zlorabo tega izvzetja, je primerno določiti pogoje, ki jih morajo izpolnjevati tovrstne zbirke sort vinske trte. Poleg tega je treba posodobiti opredelitvi pojmov „vinogradnik“ in „vinogradniška parcela“ iz člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 kot tudi iz Priloge IV k navedeni uredbi, da odražata to izvzetje. Zaradi večje jasnosti bi bilo treba v navedeni člen dodati tudi novo opredelitev pojma „zbirka sort vinske trte“.

| (4) | Kot je določeno v členu 63(3), točka (b), Uredbe (EU) št. 1308/2013, lahko države članice omejijo izdajo dovoljenj za zasaditve na regionalni ravni za določena območja, ki so upravičena do proizvodnje vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, da bi se izognile dokazanemu tveganju, da je določena zaščitena označba porekla ali zaščitena geografska označba razvrednotena. Ta določba bi se morala odražati v pravilih o omejitvah ponovnih zasaditev iz člena 6 Delegirane uredbe (EU) 2018/273. |
| --- | --- |

(4)

Kot je določeno v členu 63(3), točka (b), Uredbe (EU) št. 1308/2013, lahko države članice omejijo izdajo dovoljenj za zasaditve na regionalni ravni za določena območja, ki so upravičena do proizvodnje vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, da bi se izognile dokazanemu tveganju, da je določena zaščitena označba porekla ali zaščitena geografska označba razvrednotena. Ta določba bi se morala odražati v pravilih o omejitvah ponovnih zasaditev iz člena 6 Delegirane uredbe (EU) 2018/273.

| (5) | Obveznosti vlagatelja, da izpolnjuje merila za upravičenost iz člena 64(1), točka (c), Uredbe (EU) št. 1308/2013 in člena 4(1) Delegirane uredbe (EU) 2018/273 ter da njegova vloga ne pomeni znatnega tveganja prilastitve slovesa določenih zaščitenih geografskih označb, prenehata veljati 31. decembra 2030. Ta časovni rok, ki sovpada z iztekom sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, bi bilo treba prilagoditi zaradi podaljšanja sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, uvedenega s členom 61 Uredbe (EU) št. 1308/2013, z Uredbo (EU) 2021/2117. Iz istega razloga bi bilo treba prilagoditi tudi datume konca nekaterih obveznosti v zvezi z merili za upravičenost iz prilog I in II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273. |
| --- | --- |

(5)

Obveznosti vlagatelja, da izpolnjuje merila za upravičenost iz člena 64(1), točka (c), Uredbe (EU) št. 1308/2013 in člena 4(1) Delegirane uredbe (EU) 2018/273 ter da njegova vloga ne pomeni znatnega tveganja prilastitve slovesa določenih zaščitenih geografskih označb, prenehata veljati 31. decembra 2030. Ta časovni rok, ki sovpada z iztekom sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, bi bilo treba prilagoditi zaradi podaljšanja sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, uvedenega s členom 61 Uredbe (EU) št. 1308/2013, z Uredbo (EU) 2021/2117. Iz istega razloga bi bilo treba prilagoditi tudi datume konca nekaterih obveznosti v zvezi z merili za upravičenost iz prilog I in II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273.

| (6) | Prednostna merila iz člena 64(2), točki (f) in (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013 so bila spremenjena oziroma pojasnjena, te spremembe pa bi se morale odražati tudi v ustreznih delih Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273. |
| --- | --- |

(6)

Prednostna merila iz člena 64(2), točki (f) in (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013 so bila spremenjena oziroma pojasnjena, te spremembe pa bi se morale odražati tudi v ustreznih delih Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273.

| (7) | Poleg tega pojem „vinogradnik“, kot je opredeljen v členu 2(1), točka (a), Delegirane uredbe (EU) 2018/273, določa poklicnega vinogradnika. Vendar se v členu 3(3) navedene delegirane uredbe napačno uporablja za fizično osebo, ki prideluje vino izključno za porabo v lastnem gospodinjstvu na območju, katerega površina ne presega 0,1 ha in ki je izvzeto iz sistema dovoljenj za zasaditev. To protislovje bi bilo treba popraviti. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega pojem „vinogradnik“, kot je opredeljen v členu 2(1), točka (a), Delegirane uredbe (EU) 2018/273, določa poklicnega vinogradnika. Vendar se v členu 3(3) navedene delegirane uredbe napačno uporablja za fizično osebo, ki prideluje vino izključno za porabo v lastnem gospodinjstvu na območju, katerega površina ne presega 0,1 ha in ki je izvzeto iz sistema dovoljenj za zasaditev. To protislovje bi bilo treba popraviti.

| (8) | Delegirano uredbo (EU) 2018/273 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti – |
| --- | --- |

(8)

Delegirano uredbo (EU) 2018/273 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Delegirane uredbe (EU) 2018/273

Delegirana uredba (EU) 2018/273 se spremeni:

| (1) | člen 2(1) se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | ‚vinogradnik‘ pomeni fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb ne glede na pravni status, ki je skupini in njenim članom dodeljen z nacionalno zakonodajo, katere kmetijsko gospodarstvo je na ozemlju Unije, kot je določeno v členu 52 Pogodbe o Evropski uniji v povezavi s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in ki poseduje površino, zasajeno z vinsko trto, kadar se pridelek s te površine uporablja za pridelavo vinskih proizvodov za trg ali pa za površino veljajo izvzetja za poskuse, za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, namenjenih ohranjanju genskih virov, ali za matične nasade za cepiče iz člena 3(2) te uredbe;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2(1) se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

‚vinogradnik‘ pomeni fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb ne glede na pravni status, ki je skupini in njenim članom dodeljen z nacionalno zakonodajo, katere kmetijsko gospodarstvo je na ozemlju Unije, kot je določeno v členu 52 Pogodbe o Evropski uniji v povezavi s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in ki poseduje površino, zasajeno z vinsko trto, kadar se pridelek s te površine uporablja za pridelavo vinskih proizvodov za trg ali pa za površino veljajo izvzetja za poskuse, za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, namenjenih ohranjanju genskih virov, ali za matične nasade za cepiče iz člena 3(2) te uredbe;“;

| (b) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ‚vinogradniška parcela‘ pomeni kmetijsko parcelo, kot je opredeljena v členu 67(4), točka (a), Uredbe (EU) št. 1306/2013, zasajeno z vinsko trto, ki je namenjena pridelavi vinskih proizvodov za trg, ali pa za površino veljajo izvzetja za poskuse, za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, namenjenih ohranjanju genskih virov, ali za matične nasade za cepiče iz člena 3(2) te uredbe;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

‚vinogradniška parcela‘ pomeni kmetijsko parcelo, kot je opredeljena v členu 67(4), točka (a), Uredbe (EU) št. 1306/2013, zasajeno z vinsko trto, ki je namenjena pridelavi vinskih proizvodov za trg, ali pa za površino veljajo izvzetja za poskuse, za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, namenjenih ohranjanju genskih virov, ali za matične nasade za cepiče iz člena 3(2) te uredbe;“;

| (c) | doda se naslednja točka (l):






  „(l) | ‚zbirka sort vinske trte‘ pomeni vinogradniško parcelo, zasajeno z več sortami vinske trte, pri čemer posamezna sorta šteje največ 50 sadik.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednja točka (l):

„(l)

‚zbirka sort vinske trte‘ pomeni vinogradniško parcelo, zasajeno z več sortami vinske trte, pri čemer posamezna sorta šteje največ 50 sadik.“;

| (2) | člen 3(2) se spremeni:






  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

  „O zasaditvi ali ponovni zasaditvi območij, namenjenih za poskuse, za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, namenjenih ohranjanju genskih virov, ali za matične nasade za cepiče, je treba predhodno uradno obvestiti pristojne organe. Uradno obvestilo vsebuje vse ustrezne informacije v zvezi z navedenimi območji in obdobje, v katerem bo potekal poskus, obdobje vzdrževanja zbirke sort vinske trte ali obdobje pridelovanja v matičnem nasadu za cepiče. Pristojni organi se obvestijo tudi o podaljšanju teh obdobij.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 3(2) se spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„O zasaditvi ali ponovni zasaditvi območij, namenjenih za poskuse, za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, namenjenih ohranjanju genskih virov, ali za matične nasade za cepiče, je treba predhodno uradno obvestiti pristojne organe. Uradno obvestilo vsebuje vse ustrezne informacije v zvezi z navedenimi območji in obdobje, v katerem bo potekal poskus, obdobje vzdrževanja zbirke sort vinske trte ali obdobje pridelovanja v matičnem nasadu za cepiče. Pristojni organi se obvestijo tudi o podaljšanju teh obdobij.“;

| (b) | v drugem pododstavku se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | pridobi dovoljenje v skladu s členom 64, 66 ali 68 Uredbe (EU) št. 1308/2013 za zadevno območje, tako da se lahko grozdje, pridelano na navedenem območju, in vinski proizvodi, pridobljeni iz navedenega grozdja, tržijo, bodisi“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugem pododstavku se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

pridobi dovoljenje v skladu s členom 64, 66 ali 68 Uredbe (EU) št. 1308/2013 za zadevno območje, tako da se lahko grozdje, pridelano na navedenem območju, in vinski proizvodi, pridobljeni iz navedenega grozdja, tržijo, bodisi“;

| (c) | za tretjim pododstavkom se dodajo naslednji pododstavki:

  „Izvzetja iz odstavka 1 se uporabljajo za območja, namenjena za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, samo kadar je namen vzpostavitve takšnih zbirk ohranjanje genskih virov sort vinske trte, ki so značilne za določeno vinorodno območje, in kadar površina zasaditve posamezne zbirke ne presega 2 hektarjev.
  Države članice lahko pripravijo seznam sort vinske trte, razvrščenih v skladu s členom 81(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, na njihovem ozemlju, ki so upravičene, da se na nacionalni ali regionalni ravni uvrstijo v zbirko sort za ohranjanje genskih virov. Države članice lahko zahtevajo, da je največja površina za zbirke takšnih sort vinske trte manjša od 2 hektarjev, prav tako lahko zahtevajo, da je največje število sadik posamezne sorte manjše od zgornje meje, določene v členu 2(1), točka (l), te uredbe.“; |
| --- | --- |

(c)

za tretjim pododstavkom se dodajo naslednji pododstavki:

„Izvzetja iz odstavka 1 se uporabljajo za območja, namenjena za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, samo kadar je namen vzpostavitve takšnih zbirk ohranjanje genskih virov sort vinske trte, ki so značilne za določeno vinorodno območje, in kadar površina zasaditve posamezne zbirke ne presega 2 hektarjev.

Države članice lahko pripravijo seznam sort vinske trte, razvrščenih v skladu s členom 81(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, na njihovem ozemlju, ki so upravičene, da se na nacionalni ali regionalni ravni uvrstijo v zbirko sort za ohranjanje genskih virov. Države članice lahko zahtevajo, da je največja površina za zbirke takšnih sort vinske trte manjša od 2 hektarjev, prav tako lahko zahtevajo, da je največje število sadik posamezne sorte manjše od zgornje meje, določene v členu 2(1), točka (l), te uredbe.“;

| (3) | člen 6 se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Države članice lahko na podlagi člena 66(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 omejijo ponovne zasaditve, kadar je določena površina, ki bo ponovno zasajena, na območju, za katero je izdajanje dovoljenj za nove zasaditve omejeno v skladu s členom 63(2), točka (b), navedene uredbe, in če je taka odločitev upravičena zaradi potrebe, da bi se izognile dokazanemu tveganju razvrednotenja določene zaščitene označbe porekla (v nadaljnjem besedilu: ZOP) ali zaščitene geografske označbe (v nadaljnjem besedilu: ZGO).“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 6 se spremeni:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Države članice lahko na podlagi člena 66(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 omejijo ponovne zasaditve, kadar je določena površina, ki bo ponovno zasajena, na območju, za katero je izdajanje dovoljenj za nove zasaditve omejeno v skladu s členom 63(2), točka (b), navedene uredbe, in če je taka odločitev upravičena zaradi potrebe, da bi se izognile dokazanemu tveganju razvrednotenja določene zaščitene označbe porekla (v nadaljnjem besedilu: ZOP) ali zaščitene geografske označbe (v nadaljnjem besedilu: ZGO).“;

| (b) | v drugem odstavku se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

  „Tveganje razvrednotenja iz prvega odstavka ne obstaja, če:“; |
| --- | --- |

(b)

v drugem odstavku se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Tveganje razvrednotenja iz prvega odstavka ne obstaja, če:“;

| (4) | Priloga I se spremeni:






  (a) | v delu A, drugi odstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“; |
| --- | --- | --- |

(4)

Priloga I se spremeni:

(a)

v delu A, drugi odstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“;

| (b) | v delu B, drugi odstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“; |
| --- | --- |

(b)

v delu B, drugi odstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“;

| (5) | Priloga II se spremeni:






  (a) | del B se spremeni:






  (i) | v točki 1, prvi pododstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Priloga II se spremeni:

(a)

del B se spremeni:

(i)

v točki 1, prvi pododstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“;

| (ii) | v točki 2, prvi pododstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki 2, prvi pododstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“;

| (iii) | v točki 4, drugi pododstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“; |
| --- | --- |

(iii)

v točki 4, drugi pododstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“;

| (iv) | vstavi se naslednja točka 5:






  „(5) | vlagatelj se zaveže, da bo za najkrajše obdobje sedem do deset let vzdrževal površine za novo zasaditev z najmanj eno izmed sort, vključenih na nacionalni seznam sort vinske trte, ki so upravičene za ohranjanje genskih virov, ki ga je pripravila država članica v ta namen. To obdobje ne traja dlje kot do 31. decembra 2045.“; |
| --- | --- | --- |

(iv)

vstavi se naslednja točka 5:

„(5)

vlagatelj se zaveže, da bo za najkrajše obdobje sedem do deset let vzdrževal površine za novo zasaditev z najmanj eno izmed sort, vključenih na nacionalni seznam sort vinske trte, ki so upravičene za ohranjanje genskih virov, ki ga je pripravila država članica v ta namen. To obdobje ne traja dlje kot do 31. decembra 2045.“;

| (b) | v delu D, drugi pododstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“; |
| --- | --- |

(b)

v delu D, drugi pododstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“;

| (c) | del F se nadomesti z naslednjim:






  „F. | Merilo iz člena 64(2), točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013

  Merilo iz člena 64(2), točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013 se šteje za izpolnjeno, če se ugotovijo možnosti za večjo stroškovno uspešnost, konkurenčnost ali prisotnost na trgu na podlagi enega od naslednjih vidikov:






  (1) | stroški na enoto proizvoda kmetijskega gospodarstva v vinogradniškem sektorju so se v danem letu zmanjšali v primerjavi s povprečjem predhodnih petih let; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

del F se nadomesti z naslednjim:

„F.

Merilo iz člena 64(2), točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013

Merilo iz člena 64(2), točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013

Merilo iz člena 64(2), točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013 se šteje za izpolnjeno, če se ugotovijo možnosti za večjo stroškovno uspešnost, konkurenčnost ali prisotnost na trgu na podlagi enega od naslednjih vidikov:

(1)

stroški na enoto proizvoda kmetijskega gospodarstva v vinogradniškem sektorju so se v danem letu zmanjšali v primerjavi s povprečjem predhodnih petih let;

| (2) | kmetijsko gospodarstvo ima razvejano distribucijsko verigo in/ali visoko povpraševanje po njegovih proizvodih v danem letu v primerjavi s povprečjem predhodnih petih let. |
| --- | --- |

(2)

kmetijsko gospodarstvo ima razvejano distribucijsko verigo in/ali visoko povpraševanje po njegovih proizvodih v danem letu v primerjavi s povprečjem predhodnih petih let.

Države članice lahko navedejo dodatne podrobnosti vidikov iz točk (1) in (2).“;

| (d) | del H se nadomesti z naslednjim:






  „H. | Merilo iz člena 64(2), točka (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013

  Merilo iz člena 64(2), točka (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013 se šteje za izpolnjeno, če je velikost površin vinogradniških parcel gospodarstva vlagatelja ob vložitvi vloge v skladu s pragovi, ki jih države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo na podlagi objektivnih meril. Ti pragovi znašajo:






  (1) | vsaj 0,1 hektarja vinogradniških parcel za mala gospodarstva; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

del H se nadomesti z naslednjim:

„H.

Merilo iz člena 64(2), točka (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013

Merilo iz člena 64(2), točka (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013

Merilo iz člena 64(2), točka (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013 se šteje za izpolnjeno, če je velikost površin vinogradniških parcel gospodarstva vlagatelja ob vložitvi vloge v skladu s pragovi, ki jih države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo na podlagi objektivnih meril. Ti pragovi znašajo:

(1)

vsaj 0,1 hektarja vinogradniških parcel za mala gospodarstva;

| (2) | največ 50 hektarjev vinogradniških parcel za srednje velika gospodarstva. |
| --- | --- |

(2)

največ 50 hektarjev vinogradniških parcel za srednje velika gospodarstva.

Površine, zasajene s sortami vinske trte, ki so upravičene do izvzetij iz člena 62(4) Uredbe (EU) št. 1308/2013, se ne upoštevajo pri izračunu površine vinogradniških parcel.“;

| (e) | v delu I, oddelek II, drugi pododstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“; |
| --- | --- |

(e)

v delu I, oddelek II, drugi pododstavek, se datum „31. decembra 2030“ nadomesti z „31. decembra 2045“;

| (6) | v Prilogi IV, oddelek 1.2, točka 1, se doda naslednja točka (c):






  „(c) | površine, zasajene ali ponovno zasajene za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, namenjenih ohranjanju genskih virov.“. |
| --- | --- | --- |

(6)

v Prilogi IV, oddelek 1.2, točka 1, se doda naslednja točka (c):

„(c)

površine, zasajene ali ponovno zasajene za vzpostavitev zbirk sort vinske trte, namenjenih ohranjanju genskih virov.“.

Člen 2

Popravek Delegirane uredbe (EU) 2018/273

Člen 3(3) Delegirane uredbe (EU) 2018/273 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Za zasaditev ali ponovno zasaditev območij, katerih vino ali proizvodi vinske trte so namenjeni izključno za porabo v gospodinjstvu fizične osebe ali skupine fizičnih oseb, ki niso vinogradniki v smislu člena 2(1), točka (a), veljajo naslednji pogoji:

| (a) | površina ne presega 0,1 ha; |
| --- | --- |

(a)

površina ne presega 0,1 ha;

| (b) | zadevna fizična oseba ali skupina fizičnih oseb, se ne ukvarja s pridelavo vina za trg ali s pridelavo drugih vinskih proizvodov za trg. |
| --- | --- |

(b)

zadevna fizična oseba ali skupina fizičnih oseb, se ne ukvarja s pridelavo vina za trg ali s pridelavo drugih vinskih proizvodov za trg.

Za namene tega odstavka lahko države članice nekatere organizacije brez trgovske dejavnosti štejejo za enakovredne gospodinjstvu fizične osebe.

Države članice se lahko odločijo, da je za zasaditve iz prvega pododstavka potrebno uradno obvestilo.“.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/273 z dne 11. decembra 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, registra vinogradov, spremnih dokumentov in certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja, uradnega obveščanja in objavljanja sporočenih informacij ter o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj in kazni, spremembi uredb Komisije (ES) št. 555/2008, (ES) št. 606/2009 in (ES) št. 607/2009 ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 436/2009 in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/560 (UL L 58, 28.2.2018, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (UL L 435, 6.12.2021, str. 262).

3

---

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/139 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/139

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2567

z dne 13. oktobra 2022

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/274 glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 70 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/274 (2) določa pravila za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 zlasti glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja in uradnega obveščanja. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/274 (2) določa pravila za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 zlasti glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja in uradnega obveščanja.

| (2) | Sistem dovoljenj za zasaditev vinske trte iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 je bil spremenjen z Uredbo (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta (3), navedene spremembe pa bi se morale odražati v ustreznih določbah Izvedbene uredbe (EU) 2018/274. |
| --- | --- |

(2)

Sistem dovoljenj za zasaditev vinske trte iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 je bil spremenjen z Uredbo (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta (3), navedene spremembe pa bi se morale odražati v ustreznih določbah Izvedbene uredbe (EU) 2018/274.

| (3) | Države članice lahko zdaj izračunajo površino, ki je vsako leto na voljo za izdajo dovoljenj za nove zasaditve, bodisi na podlagi skupne površine, zasajene z vinsko trto, kot je bila izmerjena 31. julija predhodnega leta, bodisi na zgodovinski podlagi, pri čemer upoštevajo skupno površino, dejansko zasajeno z vinsko trto na dan 31. julija 2015, povečano za površino, ki ustreza površini, za katero so bile pridelovalcem dodeljene pravice do zasaditve, ki so bile 1. januarja 2016 na voljo za pretvorbo v dovoljenja. Države članice objavijo, katera od obeh možnosti je bila izbrana za določeno leto. |
| --- | --- |

(3)

Države članice lahko zdaj izračunajo površino, ki je vsako leto na voljo za izdajo dovoljenj za nove zasaditve, bodisi na podlagi skupne površine, zasajene z vinsko trto, kot je bila izmerjena 31. julija predhodnega leta, bodisi na zgodovinski podlagi, pri čemer upoštevajo skupno površino, dejansko zasajeno z vinsko trto na dan 31. julija 2015, povečano za površino, ki ustreza površini, za katero so bile pridelovalcem dodeljene pravice do zasaditve, ki so bile 1. januarja 2016 na voljo za pretvorbo v dovoljenja. Države članice objavijo, katera od obeh možnosti je bila izbrana za določeno leto.

| (4) | Kadar se države članice odločijo, da bodo na nacionalni ravni uporabljale odstotek, ki je nižji od najvišjega odstotka, določenega pri 1 %, in/ali da bodo omejile izdajanje dovoljenj na regionalni ravni, morajo upoštevati priporočila, ki jih predložijo priznane strokovne organizacije, ki delujejo v vinskem sektorju, zainteresirane skupine pridelovalcev ali druge vrste poklicnih organizacij, priznanih na podlagi zakonodaje zadevne države članice. Da bi imeli pristojni organi dovolj časa za preučitev teh priporočil, preden sprejmejo končno odločitev, bi morale biti države članice pooblaščene, da določijo rok za predložitev priporočil. Zaradi preglednosti bi bilo treba predložena priporočila objaviti. |
| --- | --- |

(4)

Kadar se države članice odločijo, da bodo na nacionalni ravni uporabljale odstotek, ki je nižji od najvišjega odstotka, določenega pri 1 %, in/ali da bodo omejile izdajanje dovoljenj na regionalni ravni, morajo upoštevati priporočila, ki jih predložijo priznane strokovne organizacije, ki delujejo v vinskem sektorju, zainteresirane skupine pridelovalcev ali druge vrste poklicnih organizacij, priznanih na podlagi zakonodaje zadevne države članice. Da bi imeli pristojni organi dovolj časa za preučitev teh priporočil, preden sprejmejo končno odločitev, bi morale biti države članice pooblaščene, da določijo rok za predložitev priporočil. Zaradi preglednosti bi bilo treba predložena priporočila objaviti.

| (5) | Države članice lahko določijo merila za upravičenost in prednostna merila iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) 2018/274 ne le na nacionalni, temveč tudi na regionalni ravni. |
| --- | --- |

(5)

Države članice lahko določijo merila za upravičenost in prednostna merila iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) 2018/274 ne le na nacionalni, temveč tudi na regionalni ravni.

| (6) | Prednostno merilo iz člena 64(2), točka (b), Uredbe (EU) št. 1308/2013 zdaj vključuje ohranjanje genskih virov vinske trte. Države članice, ki želijo uporabiti merilo ohranjanja genskih virov, bi morale pripraviti in objaviti seznam upravičenih sort dovolj zgodaj pred uporabo. |
| --- | --- |

(6)

Prednostno merilo iz člena 64(2), točka (b), Uredbe (EU) št. 1308/2013 zdaj vključuje ohranjanje genskih virov vinske trte. Države članice, ki želijo uporabiti merilo ohranjanja genskih virov, bi morale pripraviti in objaviti seznam upravičenih sort dovolj zgodaj pred uporabo.

| (7) | Sprememba prednostnega merila iz člena 64(2), točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013 s poudarka na morebitnem prihodnjem povečanju konkurenčnosti kmetijskega gospodarstva na poudarek na dokazu o večji stroškovni uspešnosti, konkurenčnosti ali prisotnosti na trgih v preteklosti se mora odražati tudi v ustreznih določbah Izvedbene uredbe (EU) 2018/274. |
| --- | --- |

(7)

Sprememba prednostnega merila iz člena 64(2), točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013 s poudarka na morebitnem prihodnjem povečanju konkurenčnosti kmetijskega gospodarstva na poudarek na dokazu o večji stroškovni uspešnosti, konkurenčnosti ali prisotnosti na trgih v preteklosti se mora odražati tudi v ustreznih določbah Izvedbene uredbe (EU) 2018/274.

| (8) | Prednostno merilo iz člena 64(2), točka (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013 je bilo posodobljeno z namenom pojasnila, da bi bilo treba v primeru mešanih podjetij pri ugotavljanju, ali je kmetijsko gospodarstvo pod pragom za mala in srednja kmetijska gospodarstva, upoštevati le površino vinogradniških parcel. |
| --- | --- |

(8)

Prednostno merilo iz člena 64(2), točka (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013 je bilo posodobljeno z namenom pojasnila, da bi bilo treba v primeru mešanih podjetij pri ugotavljanju, ali je kmetijsko gospodarstvo pod pragom za mala in srednja kmetijska gospodarstva, upoštevati le površino vinogradniških parcel.

| (9) | Člen 68(2a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 državam članicam omogoča, da izdajo dovoljenja za zasaditve za površino, za katero veljajo pravice do zasaditve, ki so bile upravičene do pretvorbe v dovoljenja za zasaditev, vendar do 31. decembra 2022 niso bile pretvorjene v dovoljenja. Zadevne površine bi bilo treba priglasiti Komisiji, državam članicam pa bi bilo treba dovoliti, da jih v letih 2023, 2024 in 2025 delno ali v celoti dodajo dovoljenjem za nove zasaditve. Razporeditev izdaje teh dovoljenj na obdobje treh let državam članicam omogoča, da upoštevajo razmere na trgu in razporedijo povečanje površin na več let. S tem se je mogoče izogniti nenadni porasti novih zasaditev, ki bi lahko povzročila tržna trenja glede vložkov, potrebnih za postavitev novih vinogradov, in glede začetka gojenja novih vinskih trt. |
| --- | --- |

(9)

Člen 68(2a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 državam članicam omogoča, da izdajo dovoljenja za zasaditve za površino, za katero veljajo pravice do zasaditve, ki so bile upravičene do pretvorbe v dovoljenja za zasaditev, vendar do 31. decembra 2022 niso bile pretvorjene v dovoljenja. Zadevne površine bi bilo treba priglasiti Komisiji, državam članicam pa bi bilo treba dovoliti, da jih v letih 2023, 2024 in 2025 delno ali v celoti dodajo dovoljenjem za nove zasaditve. Razporeditev izdaje teh dovoljenj na obdobje treh let državam članicam omogoča, da upoštevajo razmere na trgu in razporedijo povečanje površin na več let. S tem se je mogoče izogniti nenadni porasti novih zasaditev, ki bi lahko povzročila tržna trenja glede vložkov, potrebnih za postavitev novih vinogradov, in glede začetka gojenja novih vinskih trt.

| (10) | Združeno kraljestvo ni več država članica Unije in zato ni več dolžno predložiti vzorcev za banko podatkov izotopskih analiz iz člena 39 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/273 (4) in bi ga bilo zato treba črtati s seznama držav članic iz Priloge III, del II, k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/274. |
| --- | --- |

(10)

Združeno kraljestvo ni več država članica Unije in zato ni več dolžno predložiti vzorcev za banko podatkov izotopskih analiz iz člena 39 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/273 (4) in bi ga bilo zato treba črtati s seznama držav članic iz Priloge III, del II, k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/274.

| (11) | Izvedbeno uredbo (EU) 2018/274 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Izvedbeno uredbo (EU) 2018/274 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) 2018/274 se spremeni:

| (1) | člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3
  Predhodne odločitve o površinah, ki se dajo na voljo za nove zasaditve

  1.   Kadar se države članice v skladu s členom 63(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 odločijo za omejitev skupne površine, ki je na voljo za nove zasaditve in se dodeli v obliki dovoljenj, take odločitve in razloge zanje objavijo do 1. marca zadevnega leta; pri njihovi odločitvi se upošteva tudi, ali skupno površino, ki je na voljo za nove zasaditve, izračunajo v skladu s členom 63(1), točka (a), ali členom 63(1), točka (b), navedene uredbe.


  2.   Države članice lahko določijo rok za predložitev priporočil strokovnih organizacij ali zainteresiranih skupin pridelovalcev, kot je določeno v členu 65 Uredbe (EU) št. 1308/2013, za zagotovitev, da se ta priporočila predložijo dovolj zgodaj, da jih lahko zadevna država članica preuči pred sprejetjem odločitve o omejitvi skupne površine, ki je na voljo za nove zasaditve, iz odstavka 1. Tudi ta prejeta priporočila se objavijo.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Predhodne odločitve o površinah, ki se dajo na voljo za nove zasaditve

1.   Kadar se države članice v skladu s členom 63(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 odločijo za omejitev skupne površine, ki je na voljo za nove zasaditve in se dodeli v obliki dovoljenj, take odločitve in razloge zanje objavijo do 1. marca zadevnega leta; pri njihovi odločitvi se upošteva tudi, ali skupno površino, ki je na voljo za nove zasaditve, izračunajo v skladu s členom 63(1), točka (a), ali členom 63(1), točka (b), navedene uredbe.

2.   Države članice lahko določijo rok za predložitev priporočil strokovnih organizacij ali zainteresiranih skupin pridelovalcev, kot je določeno v členu 65 Uredbe (EU) št. 1308/2013, za zagotovitev, da se ta priporočila predložijo dovolj zgodaj, da jih lahko zadevna država članica preuči pred sprejetjem odločitve o omejitvi skupne površine, ki je na voljo za nove zasaditve, iz odstavka 1. Tudi ta prejeta priporočila se objavijo.“;

| (2) | v členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Kadar nameravajo države članice uporabiti prednostna merila iz odstavka 2, točka (b)(ii), navedejo, katera od teh prednostnih meril bodo uporabile in ali jih bodo uporabile na nacionalni ali regionalni ravni. Države članice se lahko tudi odločijo, da vsakemu izbranemu prednostnemu merilu določijo različno pomembnost. Take odločitve državam članicam omogočijo razvrstitev posameznih vlog na nacionalni ali regionalni ravni za dodelitev števila hektarjev v skladu z odstavkom 2, točka (b)(ii), na podlagi skladnosti teh vlog z izbranimi prednostnimi merili.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar nameravajo države članice uporabiti prednostna merila iz odstavka 2, točka (b)(ii), navedejo, katera od teh prednostnih meril bodo uporabile in ali jih bodo uporabile na nacionalni ali regionalni ravni. Države članice se lahko tudi odločijo, da vsakemu izbranemu prednostnemu merilu določijo različno pomembnost. Take odločitve državam članicam omogočijo razvrstitev posameznih vlog na nacionalni ali regionalni ravni za dodelitev števila hektarjev v skladu z odstavkom 2, točka (b)(ii), na podlagi skladnosti teh vlog z izbranimi prednostnimi merili.“;

| (3) | člen 6(3), prvi pododstavek, se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednja točka (aa):






  „(aa) | prednostno merilo iz člena 64(2), točka (b), Uredbe (EU) št. 1308/2013: če je primerno, se v vlogah navede sorta vinske trte, ki jo vlagatelj namerava gojiti na novozasajenih površinah in mora biti vključena na seznam sort, upravičenih za ohranjanje genskih virov vinske trte, ki ga pripravi in objavi pristojni organ zadevne države članice, in razvrščenih v skladu s členom 81(2) navedene uredbe.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 6(3), prvi pododstavek, se spremeni:

(a)

vstavi se naslednja točka (aa):

„(aa)

prednostno merilo iz člena 64(2), točka (b), Uredbe (EU) št. 1308/2013: če je primerno, se v vlogah navede sorta vinske trte, ki jo vlagatelj namerava gojiti na novozasajenih površinah in mora biti vključena na seznam sort, upravičenih za ohranjanje genskih virov vinske trte, ki ga pripravi in objavi pristojni organ zadevne države članice, in razvrščenih v skladu s členom 81(2) navedene uredbe.“;

| (b) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | prednostno merilo iz člena 64(2), točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013: vloge vključujejo informacije gospodarske narave, ki kažejo možnosti kmetijskega gospodarstva za večjo stroškovno uspešnost, konkurenčnost ali prisotnost na trgih na podlagi vidikov iz dela F Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

prednostno merilo iz člena 64(2), točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013: vloge vključujejo informacije gospodarske narave, ki kažejo možnosti kmetijskega gospodarstva za večjo stroškovno uspešnost, konkurenčnost ali prisotnost na trgih na podlagi vidikov iz dela F Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273;“;

| (c) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | prednostno merilo iz člena 64(2), točka (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013: vloge vključujejo informacije, ki kažejo, da je velikost površin vinogradniških parcel vlagateljevega gospodarstva, ki niso upravičene do izvzetij iz člena 62(4) Uredbe (EU) št. 1308/2013, ob vložitvi vloge v skladu s pragovi, ki jih države članice določijo na podlagi določb iz dela H Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

prednostno merilo iz člena 64(2), točka (h), Uredbe (EU) št. 1308/2013: vloge vključujejo informacije, ki kažejo, da je velikost površin vinogradniških parcel vlagateljevega gospodarstva, ki niso upravičene do izvzetij iz člena 62(4) Uredbe (EU) št. 1308/2013, ob vložitvi vloge v skladu s pragovi, ki jih države članice določijo na podlagi določb iz dela H Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273;“;

| (4) | v členu 10 se doda naslednji odstavek 3:

  „3.   Kadar se države članice odločijo dati na voljo dovoljenja v skladu s členom 68(2a) Uredbe (EU) št. 1308/2013, poleg 1 % skupne površine, zasajene z vinsko trto, kot je določeno v členu 63(1) navedene uredbe, Komisijo uradno obvestijo o površini, na katero se nanašajo navedena dodatna dovoljenja do 1. marca v letih 2023, 2024 in 2025.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 10 se doda naslednji odstavek 3:

„3.   Kadar se države članice odločijo dati na voljo dovoljenja v skladu s členom 68(2a) Uredbe (EU) št. 1308/2013, poleg 1 % skupne površine, zasajene z vinsko trto, kot je določeno v členu 63(1) navedene uredbe, Komisijo uradno obvestijo o površini, na katero se nanašajo navedena dodatna dovoljenja do 1. marca v letih 2023, 2024 in 2025.“;

| (5) | člen 33 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | uradna obvestila iz členov 63(4) in 64(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 ter člena 10(3) te uredbe. Ta uradna obvestila se pošljejo na obrazcu iz dela II Priloge IV k tej uredbi;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 33 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

uradna obvestila iz členov 63(4) in 64(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 ter člena 10(3) te uredbe. Ta uradna obvestila se pošljejo na obrazcu iz dela II Priloge IV k tej uredbi;“;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji drugi pododstavek:

  „Z odstopanjem od prvega pododstavka, točka (c), države članice do 1. marca 2023 uradno obvestijo Komisijo o dovoljenjih, izdanih med 1. avgustom in 31. decembrom 2022 na podlagi pretvorbe veljavnih pravic do zasaditve iz člena 10(3) te uredbe.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji drugi pododstavek:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka, točka (c), države članice do 1. marca 2023 uradno obvestijo Komisijo o dovoljenjih, izdanih med 1. avgustom in 31. decembrom 2022 na podlagi pretvorbe veljavnih pravic do zasaditve iz člena 10(3) te uredbe.“;

| (6) | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(6)

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| (7) | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(7)

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi;

| (8) | Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/274 z dne 11. decembra 2017 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja in uradnega obveščanja ter Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561 (UL L 58, 28.2.2018, str. 60).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (UL L 435, 6.12.2021, str. 262).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/273 z dne 11. decembra 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, registra vinogradov, spremnih dokumentov in certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja, uradnega obveščanja in objavljanja sporočenih informacij ter o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj in kazni, spremembi uredb Komisije (ES) št. 555/2008, (ES) št. 606/2009 in (ES) št. 607/2009 ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 436/2009 in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/560 (UL L 58, 28.2.2018, str. 1).

4

---

PRILOGA I

Del B Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/274 se nadomesti z naslednjim:

„B.   DODELITEV V SKLADU S PREDNOSTNIMI MERILI

Del skupnega števila hektarjev, ki so na voljo za nove zasaditve, za katerega so se države članice odločile, da ga dodelijo na nacionalni ali regionalni ravni v skladu z izbranimi prednostnimi merili, kot je določeno v členu 4(2), točka (b)(ii), se razdeli med posamezne upravičene vloge na naslednji način:

| (a) | Države članice izberejo prednostna merila na nacionalni ali regionalni ravni in lahko vsem merilom določijo enako pomembnost ali pa jih različno utežijo. Države članice lahko tako utežitev uporabljajo enotno na nacionalni ravni ali pa utežitev meril spreminjajo glede na območje na ozemlju države članice.
  Kadar države članice vsem merilom, izbranim na nacionalni ali regionalni ravni, določijo enako pomembnost, je vrednost vsakega merila ena (1).
  Kadar države članice merilom, izbranim na nacionalni ali regionalni ravni, določijo različno utežitev, ima vsako od navedenih meril vrednost med nič (0) in ena (1), pri čemer mora biti vsota vseh posameznih vrednosti vedno ena (1).
  Kadar se utežitev teh meril razlikuje glede na regijo na ozemlju države članice, ima vsako od navedenih meril za vsako od regij vrednost med nič (0) in ena (1). V tem primeru mora biti vsota vseh posameznih utežitev izbranih meril za vsako od navedenih regij vedno ena (1). |
| --- | --- |

(a)

Države članice izberejo prednostna merila na nacionalni ali regionalni ravni in lahko vsem merilom določijo enako pomembnost ali pa jih različno utežijo. Države članice lahko tako utežitev uporabljajo enotno na nacionalni ravni ali pa utežitev meril spreminjajo glede na območje na ozemlju države članice.

Kadar države članice vsem merilom, izbranim na nacionalni ali regionalni ravni, določijo enako pomembnost, je vrednost vsakega merila ena (1).

Kadar države članice merilom, izbranim na nacionalni ali regionalni ravni, določijo različno utežitev, ima vsako od navedenih meril vrednost med nič (0) in ena (1), pri čemer mora biti vsota vseh posameznih vrednosti vedno ena (1).

Kadar se utežitev teh meril razlikuje glede na regijo na ozemlju države članice, ima vsako od navedenih meril za vsako od regij vrednost med nič (0) in ena (1). V tem primeru mora biti vsota vseh posameznih utežitev izbranih meril za vsako od navedenih regij vedno ena (1).

| (b) | Države članice ocenijo vsako posamezno upravičeno vlogo na podlagi skladnosti z izbranimi prednostnimi merili. Za oceno ravni take skladnosti z vsakim prednostnim merilom države članice vzpostavijo enotno lestvico na nacionalni ali regionalni ravni, na podlagi katere se vsaki vlogi dodeli ustrezno število točk v zvezi z vsakim od navedenih meril. |
| --- | --- |

(b)

Države članice ocenijo vsako posamezno upravičeno vlogo na podlagi skladnosti z izbranimi prednostnimi merili. Za oceno ravni take skladnosti z vsakim prednostnim merilom države članice vzpostavijo enotno lestvico na nacionalni ali regionalni ravni, na podlagi katere se vsaki vlogi dodeli ustrezno število točk v zvezi z vsakim od navedenih meril.

| (c) | Enotna lestvica vnaprej določa število točk, ki se dodelijo glede na raven skladnosti z vsakim od meril, in tudi število točk, ki se dodelijo v zvezi z vsakim elementom posameznega merila. |
| --- | --- |

(c)

Enotna lestvica vnaprej določa število točk, ki se dodelijo glede na raven skladnosti z vsakim od meril, in tudi število točk, ki se dodelijo v zvezi z vsakim elementom posameznega merila.

| (d) | Države članice razvrstijo posamezne vloge na nacionalni ali regionalni ravni na podlagi skupnega števila točk, dodeljenih vsaki posamezni vlogi glede na skladnost ali raven skladnosti iz točke (b), ter kadar je to ustrezno, pomembnost meril iz točke (a). Za ta namen uporabijo naslednjo formulo:
  Pt = W 1 × Pt 1 + W 2 × Pt 2 + ... + W n × Pt n







  Pt | = | skupno število točk, dodeljenih posamezni vlogi |
| --- | --- | --- | --- |
| W 1 , W 2 ...,W n | = | utežitev meril 1, 2, ..., n |
| Pt 1 , Pt 2 ..., Pt n | = | raven skladnosti vloge z merili 1, 2, ... n |

(d)

Države članice razvrstijo posamezne vloge na nacionalni ali regionalni ravni na podlagi skupnega števila točk, dodeljenih vsaki posamezni vlogi glede na skladnost ali raven skladnosti iz točke (b), ter kadar je to ustrezno, pomembnost meril iz točke (a). Za ta namen uporabijo naslednjo formulo:

Pt = W 1 × Pt 1 + W 2 × Pt 2 + ... + W n × Pt n

Pt

=

skupno število točk, dodeljenih posamezni vlogi

W 1 , W 2 ...,W n

=

utežitev meril 1, 2, ..., n

Pt 1 , Pt 2 ..., Pt n

=

raven skladnosti vloge z merili 1, 2, ... n

Na območjih, kjer je utežitev vseh prednostnih meril nič, se vsem upravičenim vlogam za raven skladnosti dodeli najvišja vrednost na lestvici.

| (e) | Države članice izdajo dovoljenja posameznim vlagateljem po vrstnem redu, določenem v razvrstitvi iz točke (d), dokler se ne izčrpa število hektarjev, ki se dodelijo v skladu s prednostnimi merili. Vlagatelju se z dovoljenjem dodeli celotno število hektarjev, za katerega je zaprosil, preden se izda dovoljenje naslednjemu vlagatelju glede na razvrstitev.
  Če se število hektarjev, ki so na voljo, izčrpa na točki razvrstitve, kjer ima več vlog enako število točk, se preostali hektarji dodelijo tem vlogam v skladu z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

(e)

Države članice izdajo dovoljenja posameznim vlagateljem po vrstnem redu, določenem v razvrstitvi iz točke (d), dokler se ne izčrpa število hektarjev, ki se dodelijo v skladu s prednostnimi merili. Vlagatelju se z dovoljenjem dodeli celotno število hektarjev, za katerega je zaprosil, preden se izda dovoljenje naslednjemu vlagatelju glede na razvrstitev.

Če se število hektarjev, ki so na voljo, izčrpa na točki razvrstitve, kjer ima več vlog enako število točk, se preostali hektarji dodelijo tem vlogam v skladu z načelom sorazmernosti.

| (f) | Če se pri izdaji dovoljenj v skladu s točko A in točkami (a) do (e) te točke doseže mejna vrednost za določeno regijo ali območje, ki je upravičeno do ZOP ali ZGO, ali območje brez geografske označbe, se ne ugodi več nobeni vlogi iz navedene regije ali območja.“. |
| --- | --- |

(f)

Če se pri izdaji dovoljenj v skladu s točko A in točkami (a) do (e) te točke doseže mejna vrednost za določeno regijo ali območje, ki je upravičeno do ZOP ali ZGO, ali območje brez geografske označbe, se ne ugodi več nobeni vlogi iz navedene regije ali območja.“.

---

PRILOGA II

Del II Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/274 se nadomesti z naslednjim:

„DEL II

Število vzorcev, ki jih države članice vsako leto vzamejo za banko podatkov za rezultate analiz, kot je določeno v členu 27(3)

| — | 30 vzorcev v Bolgariji, |
| --- | --- |

—

30 vzorcev v Bolgariji,

| — | 20 vzorcev na Češkem, |
| --- | --- |

—

20 vzorcev na Češkem,

| — | 200 vzorcev v Nemčiji, |
| --- | --- |

—

200 vzorcev v Nemčiji,

| — | 50 vzorcev v Grčiji, |
| --- | --- |

—

50 vzorcev v Grčiji,

| — | 200 vzorcev v Španiji, |
| --- | --- |

—

200 vzorcev v Španiji,

| — | 400 vzorcev v Franciji, |
| --- | --- |

—

400 vzorcev v Franciji,

| — | 30 vzorcev na Hrvaškem, |
| --- | --- |

—

30 vzorcev na Hrvaškem,

| — | 400 vzorcev v Italiji, |
| --- | --- |

—

400 vzorcev v Italiji,

| — | 10 vzorcev na Cipru, |
| --- | --- |

—

10 vzorcev na Cipru,

| — | 4 vzorci v Luksemburgu, |
| --- | --- |

—

4 vzorci v Luksemburgu,

| — | 50 vzorcev na Madžarskem, |
| --- | --- |

—

50 vzorcev na Madžarskem,

| — | 4 vzorci na Malti, |
| --- | --- |

—

4 vzorci na Malti,

| — | 50 vzorcev v Avstriji, |
| --- | --- |

—

50 vzorcev v Avstriji,

| — | 50 vzorcev na Portugalskem, |
| --- | --- |

—

50 vzorcev na Portugalskem,

| — | 70 vzorcev v Romuniji, |
| --- | --- |

—

70 vzorcev v Romuniji,

| — | 20 vzorcev v Sloveniji, |
| --- | --- |

—

20 vzorcev v Sloveniji,

| — | 15 vzorcev na Slovaškem.“ |
| --- | --- |

—

15 vzorcev na Slovaškem.“

---

PRILOGA III

Priloga IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/274 se spremeni:

| (1) | v delu II se preglednica A nadomesti z naslednjim:

  „Preglednica A


  Dovoljenja za nove zasaditve – odstotek








  Država članica: | |
| --- | --- | --- |
| Datum sporočila: | |
| Leto: | |
| Metoda izračuna v skladu s členom 63(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013: |
| Odstotek, ki se uporabi na nacionalni ravni: | |
| Utemeljitve za omejitev odstotka na nacionalni ravni (kadar je nižji od 1 %): | |
| Površina A: Skupna dejansko zasajena površina (v ha) v skladu s členom 63(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 1308/2013 (na dan 31. julija): | |
| B1: Skupna dejansko zasajena površina (v ha) na dan 31. julija 2015: | |
| B2: Površina (v ha), za katero veljajo pravice do zasaditve, ki so na voljo za pretvorbo v dovoljenja na dan 1. januarja 2016 | |
| Površina B (B1 + B2): Površina v skladu s členom 63(1), točka (b), Uredbe (EU) št. 1308/2013: | |
| (Površina A ali površina B, pomnožena z odstotkom, ki se uporablja na nacionalni ravni) = skupna površina (v ha) za nove zasaditve na nacionalni ravni na podlagi izbranega odstotka in referenčne vrednosti: | |
| Skupna površina (v ha), prenesena iz predhodnega leta v skladu s členom 7(3) te uredbe: | |
| Površina (v ha) v skladu s členom 68(2a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (samo za leta 2023–2025) | |
| Skupna površina (v ha) dovoljenj za nove zasaditve vinske trte na nacionalni ravni: | |

(1)

v delu II se preglednica A nadomesti z naslednjim:

„Preglednica A

Dovoljenja za nove zasaditve – odstotek

Država članica:

Datum sporočila:

Leto:

Metoda izračuna v skladu s členom 63(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013:

Odstotek, ki se uporabi na nacionalni ravni:

Utemeljitve za omejitev odstotka na nacionalni ravni (kadar je nižji od 1 %):

Površina A: Skupna dejansko zasajena površina (v ha) v skladu s členom 63(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 1308/2013 (na dan 31. julija):

B1: Skupna dejansko zasajena površina (v ha) na dan 31. julija 2015:

B2: Površina (v ha), za katero veljajo pravice do zasaditve, ki so na voljo za pretvorbo v dovoljenja na dan 1. januarja 2016

Površina B (B1 + B2): Površina v skladu s členom 63(1), točka (b), Uredbe (EU) št. 1308/2013:

(Površina A ali površina B, pomnožena z odstotkom, ki se uporablja na nacionalni ravni) = skupna površina (v ha) za nove zasaditve na nacionalni ravni na podlagi izbranega odstotka in referenčne vrednosti:

Skupna površina (v ha), prenesena iz predhodnega leta v skladu s členom 7(3) te uredbe:

Površina (v ha) v skladu s členom 68(2a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (samo za leta 2023–2025)

Skupna površina (v ha) dovoljenj za nove zasaditve vinske trte na nacionalni ravni:

Rok za uradno obvestilo: 1. marec.“;

| (2) | v delu VI se opombe pod preglednico nadomestijo z naslednjim:

  „Rok za uradno obvestilo: 1. november.
  Opomba: Ta preglednica se pošlje za vsako vinsko leto (od 1. avgusta leta n – 1 do 31. julija leta sporočila), in sicer do 1. novembra leta, ki sledi izteku roka iz člena 68(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1308/2013 ali roka, ki ga država članica določi v skladu s členom 10(1) te uredbe.
  Vendar se sporočilo za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. decembra 2022 pošlje do 1. marca 2023.“. |
| --- | --- |

(2)

v delu VI se opombe pod preglednico nadomestijo z naslednjim:

„Rok za uradno obvestilo: 1. november.

Opomba: Ta preglednica se pošlje za vsako vinsko leto (od 1. avgusta leta n – 1 do 31. julija leta sporočila), in sicer do 1. novembra leta, ki sledi izteku roka iz člena 68(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1308/2013 ali roka, ki ga država članica določi v skladu s členom 10(1) te uredbe.

Vendar se sporočilo za obdobje od 1. avgusta 2022 do 31. decembra 2022 pošlje do 1. marca 2023.“.

---

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/147 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/147

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2568

z dne 21. decembra 2022

o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 71(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa posebne ukrepe za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki jih začasno uporabljajo države članice iz Priloge I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) na območjih z omejitvami I, II in III iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa posebne ukrepe za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki jih začasno uporabljajo države članice iz Priloge I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) na območjih z omejitvami I, II in III iz navedene priloge.

| (3) | Območja z omejitvami I, II in III iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 temeljijo na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji. Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2486 (3), in sicer po spremembi epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo v Italiji in na Poljskem. Od datuma sprejetja navedene izvedbene uredbe so se epidemiološke razmere v zvezi z navedeno boleznijo v nekaterih zadevnih državah članicah spremenile. |
| --- | --- |

(3)

Območja z omejitvami I, II in III iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 temeljijo na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji. Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2486 (3), in sicer po spremembi epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo v Italiji in na Poljskem. Od datuma sprejetja navedene izvedbene uredbe so se epidemiološke razmere v zvezi z navedeno boleznijo v nekaterih zadevnih državah članicah spremenile.

| (4) | Vse spremembe območij z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 bi morale temeljiti na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo na območjih, ki jih je prizadela navedena bolezen, in splošnih epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v zadevni državi članici, ravni tveganja za nadaljnje širjenje navedene bolezni, znanstveno utemeljenih načelih in merilih za geografsko opredelitev območij zaradi afriške prašičje kuge ter smernicah Unije, dogovorjenih z državami članicami v Stalnem odboru za rastline, živali, hrano in krmo, ki so javno dostopne na spletnem mestu Komisije (4). Take spremembe bi morale upoštevati tudi mednarodne standarde, kot je Kodeks za zdravje kopenskih živali (5) Svetovne organizacije za zdravje živali (WOAH), in utemeljitve za določitev območij, ki jih predložijo pristojni organi zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Vse spremembe območij z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 bi morale temeljiti na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo na območjih, ki jih je prizadela navedena bolezen, in splošnih epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v zadevni državi članici, ravni tveganja za nadaljnje širjenje navedene bolezni, znanstveno utemeljenih načelih in merilih za geografsko opredelitev območij zaradi afriške prašičje kuge ter smernicah Unije, dogovorjenih z državami članicami v Stalnem odboru za rastline, živali, hrano in krmo, ki so javno dostopne na spletnem mestu Komisije (4). Take spremembe bi morale upoštevati tudi mednarodne standarde, kot je Kodeks za zdravje kopenskih živali (5) Svetovne organizacije za zdravje živali (WOAH), in utemeljitve za določitev območij, ki jih predložijo pristojni organi zadevnih držav članic.

| (5) | Od datuma sprejetja Izvedbene uredbe (EU) 2022/2486 je prišlo do novih izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na Slovaškem. |
| --- | --- |

(5)

Od datuma sprejetja Izvedbene uredbe (EU) 2022/2486 je prišlo do novih izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na Slovaškem.

| (6) | Decembra 2022 je bilo ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v okrožju Zlate Moravce Slovaškem na območju, ki trenutno ni navedeno v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Navedeni novi izbruhi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Slovaškem, ki trenutno ni navedeno kot območje z omejitvami v navedeni prilogi in so ga prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj navesti kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da bi se upoštevali navedeni nedavni izbruhi. |
| --- | --- |

(6)

Decembra 2022 je bilo ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v okrožju Zlate Moravce Slovaškem na območju, ki trenutno ni navedeno v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Navedeni novi izbruhi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje na Slovaškem, ki trenutno ni navedeno kot območje z omejitvami v navedeni prilogi in so ga prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj navesti kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje območij z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da bi se upoštevali navedeni nedavni izbruhi.

| (7) | Po navedenih nedavnih izbruhih afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na Slovaškem ter ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji je bila določitev območij v navedeni državi članici ponovno ocenjena in posodobljena v skladu s členi 5, 6 in 7 Izvedbene uredbe (EU) 2021/605. Poleg tega so bili ponovno ocenjeni in posodobljeni tudi obstoječi ukrepi za obvladovanje tveganja. Navedene spremembe bi bilo treba upoštevati v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(7)

Po navedenih nedavnih izbruhih afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na Slovaškem ter ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji je bila določitev območij v navedeni državi članici ponovno ocenjena in posodobljena v skladu s členi 5, 6 in 7 Izvedbene uredbe (EU) 2021/605. Poleg tega so bili ponovno ocenjeni in posodobljeni tudi obstoječi ukrepi za obvladovanje tveganja. Navedene spremembe bi bilo treba upoštevati v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605.

| (8) | Da bi se upoštevale nedavne spremembe epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji in proaktivno obvladovala tveganja, povezana s širjenjem navedene bolezni, bi bilo treba na Slovaškem razmejiti dovolj velika nova območja z omejitvami ter jih navesti kot območja z omejitvami I in II. Ker so razmere v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji zelo dinamične, so se pri razmejitvi navedenih novih območij z omejitvami upoštevale epidemiološke razmere na okoliških območjih. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se upoštevale nedavne spremembe epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji in proaktivno obvladovala tveganja, povezana s širjenjem navedene bolezni, bi bilo treba na Slovaškem razmejiti dovolj velika nova območja z omejitvami ter jih navesti kot območja z omejitvami I in II. Ker so razmere v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji zelo dinamične, so se pri razmejitvi navedenih novih območij z omejitvami upoštevale epidemiološke razmere na okoliških območjih.

| (9) | Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da spremembe Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 iz te izvedbene uredbe začnejo veljati čim prej. |
| --- | --- |

(9)

Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da spremembe Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 iz te izvedbene uredbe začnejo veljati čim prej.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 z dne 7. aprila 2021 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (UL L 129, 15.4.2021, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2486 z dne 16. decembra 2022 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (UL L 323, 19.12.2022, str. 33).

3

(4)  Delovni dokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation“ (Načela in merila za geografsko opredelitev regionalizacije afriške prašičje kuge); https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

4

(5)  Kodeks za zdravje kopenskih živali OIE, 29. izdaja, 2021. Zvezka I in II ISBN 978-92-95115-40-8; https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/.

5

---

PRILOGA

Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

OBMOČJA Z OMEJITVAMI

DEL I

1.   Nemčija

Naslednja območja z omejitvami I v Nemčiji:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Guhrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guhrow,

| — | Gemeinde Werben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werben,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf,

| — | Gemeinde Burg (Spreewald) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burg (Spreewald)

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Lauchhammer, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Lauchhammer,

| — | Gemeinde Schwarzheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzheide,

| — | Gemeinde Schipkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schipkau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist,

| — | die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen, |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen,

| — | Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen,

| — | Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz,

| — | Gemeinde Luckaitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Luckaitztal,

| — | Gemeinde Bronkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bronkow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder,

| — | Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow,

| — | Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

Bundesland Sachsen:

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Mittelsachsen:






  — | Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Mittelsachsen:

—

Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz,

| — | Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau,

| — | Gemeinde Reinsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reinsberg,

| — | Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz,

| — | Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn,

| — | Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz,

| — | Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach,

| — | Gemeinde Zschaitz-Ottewig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zschaitz-Ottewig,

| — | Landkreis Nordsachsen:






  — | Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Nordsachsen:

—

Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz,

| — | Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz,

| — | Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz,

| — | Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha,

| — | Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau,

| — | Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz,

| — | Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun,

| — | Gemeinde Nadrensee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrensee,

| — | Gemeinde Krackow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krackow,

| — | Gemeinde Glasow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glasow,

| — | Gemeinde Grambow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grambow,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow,

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf,

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz,

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin,

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf,

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin,

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor,

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch,

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin,

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow,

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau,

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel,

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16,

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow,

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug,

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch,

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder.

2.   Estonija

Naslednja območja z omejitvami I v Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grčija

Naslednja območja z omejitvami I v Grčiji:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami I v Latviji:

| — | Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Litva

Naslednja območja z omejitvami I v Litvi:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos.

6.   Madžarska

Naslednja območja z omejitvami I na Madžarskem:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami I na Poljskem:

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat łomżyński, |
| --- | --- |

—

powiat łomżyński,

| — | powiat kolneński, |
| --- | --- |

—

powiat kolneński,

| — | powiat zambrowski, |
| --- | --- |

—

powiat zambrowski,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gmina Krempna w powiecie jasielskim, |
| --- | --- |

—

gmina Krempna w powiecie jasielskim,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat staszowski, |
| --- | --- |

—

powiat staszowski,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica, Raków, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica, Raków, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat pińczowski, |
| --- | --- |

—

powiat pińczowski,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| — | gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | część powiatu kwidzyńskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kwidzyńskiego niewymieniona w części II załącznika I,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica, Szklarska Poręba w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica, Szklarska Poręba w powiecie karkonoskim,

| — | część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366,

| — | gminy Bolków, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor, część gminy Męcinka położona na południe od drogi nr 363 w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolków, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor, część gminy Męcinka położona na południe od drogi nr 363 w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

| — | gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim,

| — | gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim,

| — | gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim,

| — | gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gmina Czempiń w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czempiń w powiecie kościańskim,

| — | gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | gmina Dobrzyca w powiecie pleszewskim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobrzyca w powiecie pleszewskim,

| — | gminy Odolanów, Przygodzice, Raszków, Sośnice, część gminy wiejskiej Ostrów Wielkopolski położona na zachód od miasta Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Odolanów, Przygodzice, Raszków, Sośnice, część gminy wiejskiej Ostrów Wielkopolski położona na zachód od miasta Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| — | gmina Kobyla Góra w powiecie ostrzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kobyla Góra w powiecie ostrzeszowskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Rychtal, Trzcinica, Łęka Opatowska w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Rychtal, Trzcinica, Łęka Opatowska w powiecie kępińskim,

w województwie opolskim:

| — | gmina Pokój w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pokój w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodków w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodków w powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | powiat tarnowski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnowski,

| — | powiat miejski Tarnów, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów,

| — | powiat dąbrowski. |
| --- | --- |

—

powiat dąbrowski.

8.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami I na Slovaškem:

| — | in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany,

| — | in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov,

| — | the whole district of Ružomberok, |
| --- | --- |

—

the whole district of Ružomberok,

| — | in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
| --- | --- |

—

in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce,

| — | in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
| --- | --- |

—

in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly,

| — | in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
| --- | --- |

—

in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá,

| — | in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
| --- | --- |

—

in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec,

| — | in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica,

| — | in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves, |
| --- | --- |

—

in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves,

| — | in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce,

| — | in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany, |
| --- | --- |

—

in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II.

9.   Italija

Naslednja območja z omejitvami I v Italiji:

Piedmont Region:

| — | in the province of Alessandria, the municipalities Alessandria, of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano, |
| --- | --- |

—

in the province of Alessandria, the municipalities Alessandria, of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi,

| — | in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto, |
| --- | --- |

—

in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

Emilia-Romagna Region:

| — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- |

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

Lombardia Region:

| — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima, |
| --- | --- |

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima,

Lazio Region:

| — | in the province of Rome,
  North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara,
  West: the municipality of Fiumicino,
  South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio,
  East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova. |
| --- | --- |

—

in the province of Rome,

North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara,

West: the municipality of Fiumicino,

South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio,

East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova.

Sardinia Region

| — | in South Sardinia Province the Municipalities of Ballao, Barumini, Escalaplano, Escolca Isola Amministrativa, Genuri, Gergei, Gesico, Guamaggiore, Las Plassas, Mandas, Orroli, Pauli Arbarei, Selegas, Setzu, Siddi, Siurgus Donigala, Suelli, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villanovafranca, Villaputzu, |
| --- | --- |

—

in South Sardinia Province the Municipalities of Ballao, Barumini, Escalaplano, Escolca Isola Amministrativa, Genuri, Gergei, Gesico, Guamaggiore, Las Plassas, Mandas, Orroli, Pauli Arbarei, Selegas, Setzu, Siddi, Siurgus Donigala, Suelli, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villanovafranca, Villaputzu,

| — | in Nuoro Province the Municipalities of Arzana Isola Amministrativa, Birori, Borore, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Dualchi, Gairo Isola Amministrativa, Galtelli, Irgoli, Jerzu Isola Amministrativa, Lanusei Isola Amministrativa, Loceri Isola Amministrativa, Loculi, Macomer at ovest della Strada Statale 131, Noragugume, Onifai, Orosei, Ortueri, Osini Isola Amministrativa, Perdasdefogu, Posada, Sindia Isola Amministrativa, Siniscola, Tertenia Isola Amministrativa, |
| --- | --- |

—

in Nuoro Province the Municipalities of Arzana Isola Amministrativa, Birori, Borore, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Dualchi, Gairo Isola Amministrativa, Galtelli, Irgoli, Jerzu Isola Amministrativa, Lanusei Isola Amministrativa, Loceri Isola Amministrativa, Loculi, Macomer at ovest della Strada Statale 131, Noragugume, Onifai, Orosei, Ortueri, Osini Isola Amministrativa, Perdasdefogu, Posada, Sindia Isola Amministrativa, Siniscola, Tertenia Isola Amministrativa,

| — | in Oristano Province the Municipalities of Aidomaggiore, Albagiara, Ardauli, Assolo, Asuni, Baradili, Baressa, Bidonì, Boroneddu, Busachi, Ghilarza, Gonnosnò, Mogorella, Neoneli, Nureci, Ruinas, Samugheo, Sedilo, Senis, Sini, Soddi, Sorradile Isola Amministrativa, Tadasuni, Ulà Tirso, Usellus, Villa Sant’antonio, |
| --- | --- |

—

in Oristano Province the Municipalities of Aidomaggiore, Albagiara, Ardauli, Assolo, Asuni, Baradili, Baressa, Bidonì, Boroneddu, Busachi, Ghilarza, Gonnosnò, Mogorella, Neoneli, Nureci, Ruinas, Samugheo, Sedilo, Senis, Sini, Soddi, Sorradile Isola Amministrativa, Tadasuni, Ulà Tirso, Usellus, Villa Sant’antonio,

| — | in Sassari Province the Municipalities of Ardara, Berchidda, Bonnanaro, Bonorva a ovest della Strada Statale 131, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Loiri Porto San Paolo, Monti, Mores a nord della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Olbia a sud della Strada Statale 127, Oschiri a nord della E 840, Ozieri a nord della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Semestene, Telti, Torralba, Tula. |
| --- | --- |

—

in Sassari Province the Municipalities of Ardara, Berchidda, Bonnanaro, Bonorva a ovest della Strada Statale 131, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Loiri Porto San Paolo, Monti, Mores a nord della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Olbia a sud della Strada Statale 127, Oschiri a nord della E 840, Ozieri a nord della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Semestene, Telti, Torralba, Tula.

10.   Češka

Naslednja območja z omejitvami I na Češkem:

Region of Liberec:

| — | in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem. |
| --- | --- |

—

in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem.

DEL II

1.   Bolgarija

Naslednja območja z omejitvami II v Bolgariji:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Nemčija

Naslednja območja z omejitvami II v Nemčiji:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Sprememberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sprememberg,

| — | Gemeinde Welzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree,

| — | Gemeinde Drebkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drebkau,

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen,

| — | Gemeinde Neu-Seeland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland,

| — | Gemeinde Neupetershain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neupetershain,

| — | Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena,

| — | Gemeinde Hohenbocka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Gemeinde Guteborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn

| — | Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen, |
| --- | --- |

—

Landkreis Bautzen,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der S177, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der S177,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101,

| — | Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Priestewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz,

| — | Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla,

| — | Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow,

| — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf,

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

3.   Estonija

Naslednja območja z omejitvami II v Estoniji:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami II v Latviji:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Litva

Naslednja območja z omejitvami II v Litvi:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Madžarska

Naslednja območja z omejitvami II na Madžarskem:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami II na Poljskem:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat olsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat olsztyński,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu nowomiejskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowomiejskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | powiat janowski, |
| --- | --- |

—

powiat janowski,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | powiat zamojski, |
| --- | --- |

—

powiat zamojski,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | powiat lubaczowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubaczowski,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | część powiatu jarosławskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu jarosławskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, |
| --- | --- |

—

gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4,

| — | część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim,

| — | gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gmina Prabuty w powiecie kwidzyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Prabuty w powiecie kwidzyńskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | część powiatu polkowickiego niewymieniona w częsci III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu polkowickiego niewymieniona w częsci III załącznika I,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim,

| — | gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie, część gminy Męcinka położona na północ od drogi nr 363 w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie, część gminy Męcinka położona na północ od drogi nr 363 w powiecie jaworskim,

| — | gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| — | gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, Dziadowa Kłoda, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, Dziadowa Kłoda, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim,

| — | powiat miejski Wałbrzych, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wałbrzych,

| — | gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, Murowana Goślina w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, Murowana Goślina w powiecie poznańskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu gostyńskiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gostyńskiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Kołbaskowo w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kołbaskowo w powiecie polickim,

w województwie opolskim:

| — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | część powiatu namysłowskiego niewymieniona w części I załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu namysłowskiego niewymieniona w części I załącznika I.

8.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami II na Slovaškem:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
| --- | --- |

—

in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár,

| — | the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žarnovica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Žarnovica,

| — | in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
| --- | --- |

—

in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora,

| — | the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
| --- | --- |

—

the whole district of Liptovsky Mikuláš,

| — | the whole district of Trebišov’ |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov’

| — | in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I,

| — | in the district of Levice the municipality of Kozárovce. |
| --- | --- |

—

in the district of Levice the municipality of Kozárovce.

9.   Italija

Naslednja območja z omejitvami II v Italiji:

Piedmont Region:

| — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D’orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant’Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D’orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D’orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d’Acqui, Castelletto d’Erro, Ponti, Denice, Pozzolo Formigaro, |
| --- | --- |

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D’orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant’Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D’orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D’orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d’Acqui, Castelletto d’Erro, Ponti, Denice, Pozzolo Formigaro,

| — | in the province of Asti, the municipality of Mombaldone, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipality of Mombaldone,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant’Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant’Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia,

Lazio Region:

| — | the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”, |
| --- | --- |

—

the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”,

Sardinia Region:

| — | In South Sardinia Province the Municipalities of Escolca, Esterzili, Genoni, Gesturi, Isili, Nuragus, Nurallao, Nurri, Sadali, Serri, Seui, Seulo, Villanova Tulo, |
| --- | --- |

—

In South Sardinia Province the Municipalities of Escolca, Esterzili, Genoni, Gesturi, Isili, Nuragus, Nurallao, Nurri, Sadali, Serri, Seui, Seulo, Villanova Tulo,

| — | In Nuoro Province the Municipalities of Atzara, Austis, Bari Sardo, Bitti, Bolotana, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Cardedu, Dorgali, Elini, Fonni, Gadoni, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Lei, Loceri, Lodè, Lodine, Lotzorai, Lula, Macomer a ovest della Strada Statale 131, Meana Sardo, Nuoro, Oliena, Onani, Orune, Osidda, Osini, Ovodda, Silanus, Sorgono, Teti, Tiana, Torpè, Tortolì, Ulassai, Ussassai, |
| --- | --- |

—

In Nuoro Province the Municipalities of Atzara, Austis, Bari Sardo, Bitti, Bolotana, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Cardedu, Dorgali, Elini, Fonni, Gadoni, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Lei, Loceri, Lodè, Lodine, Lotzorai, Lula, Macomer a ovest della Strada Statale 131, Meana Sardo, Nuoro, Oliena, Onani, Orune, Osidda, Osini, Ovodda, Silanus, Sorgono, Teti, Tiana, Torpè, Tortolì, Ulassai, Ussassai,

| — | In Oristano Province the Municipalities of Laconi, Nughedu Santa Vittoria, Sorradile, |
| --- | --- |

—

In Oristano Province the Municipalities of Laconi, Nughedu Santa Vittoria, Sorradile,

| — | In Sassari Province the Municipalities of Alà dei Sardi, Anela, Benetutti, Bono, Bonorva East of SS 131, Bottidda, Buddusò, Budoni, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Mores a sud della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Nughedu di San Nicolò, Nule, Olbia Isola Amministrativa (Berchiddeddu), Oschiri a sud della E 840, Ozieri a sud della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Padru, Pattada, San Teodoro. |
| --- | --- |

—

In Sassari Province the Municipalities of Alà dei Sardi, Anela, Benetutti, Bono, Bonorva East of SS 131, Bottidda, Buddusò, Budoni, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Mores a sud della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Nughedu di San Nicolò, Nule, Olbia Isola Amministrativa (Berchiddeddu), Oschiri a sud della E 840, Ozieri a sud della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Padru, Pattada, San Teodoro.

10.   Češka

Naslednja območja z omejitvami II na Češkem:

Region of Liberec:

| — | in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská. |
| --- | --- |

—

in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská.

DEL III

1.   Bolgarija

Naslednja območja z omejitvami III v Bolgariji:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Italija

Naslednja območja z omejitvami III v Italiji:

Sardinia Region:

| — | in Nuoro Province the Municipalities of Aritzo, Arzana, Baunei, Belvi, Desulo, Gavoi, Mamoiada, Ollolai, Olzai, Oniferi, Orani, Orgosolo, Orotelli, Ottana, Sarule, Talana, Tonara, Triei, Urzulei, Villagrande Strisaili. |
| --- | --- |

—

in Nuoro Province the Municipalities of Aritzo, Arzana, Baunei, Belvi, Desulo, Gavoi, Mamoiada, Ollolai, Olzai, Oniferi, Orani, Orgosolo, Orotelli, Ottana, Sarule, Talana, Tonara, Triei, Urzulei, Villagrande Strisaili.

3.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami III v Latviji:

| — | Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta.

4.   Litva

Naslednja območja z omejitvami III v Litvi:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos.

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos.

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija.

5.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami III na Poljskem:

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gmina Rybno, część gminy Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Płośnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Burkat – Skurpie – Rutkowice – Płośnica – Turza Mała – Koty, część gminy Lidzbark położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rybno, część gminy Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Płośnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Burkat – Skurpie – Rutkowice – Płośnica – Turza Mała – Koty, część gminy Lidzbark położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim,

| — | część gminy Grodziczno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 w powiecie nowomiejskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Grodziczno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 w powiecie nowomiejskim,

| — | część gminy Lubawa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącą od wschodniej graniczy gminy do skrzyżowana z drogą nr 541, a następnie na wschód od liini wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 537 do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Lubawa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącą od wschodniej graniczy gminy do skrzyżowana z drogą nr 541, a następnie na wschód od liini wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 537 do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | gmina Dąbrówno, część gminy Grunwald położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Stębark, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Stębark do południowej granicy gminy i łączącej miejscowości Stębark – Łodwigowo w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Dąbrówno, część gminy Grunwald położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Stębark, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Stębark do południowej granicy gminy i łączącej miejscowości Stębark – Łodwigowo w powiecie ostródzkim,

| — | gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody - Bałupiany - Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim, |
| --- | --- |

—

gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody - Bałupiany - Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim,

| — | część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim,

| — | część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim,

| — | część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbianki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbianki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | część gminy Gostyń położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gostyń położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie gostyńskim,

| — | część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim

| — | gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | część gminy Chocianów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Żabice, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Żabice – Trzebnice – Chocianowiec - Chocianów – Pasternik biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Chocianów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Żabice, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Żabice – Trzebnice – Chocianowiec - Chocianów – Pasternik biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie polkowickim,

| — | gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim.

6.   Romunija

Naslednja območja z omejitvami III v Romuniji:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami III na Slovaškem:

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | In the district of Svidník: Pstruša, |
| --- | --- |

—

In the district of Svidník: Pstruša,

| — | In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
| --- | --- |

—

In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec,

| — | In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica,

| — | The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II.

---

SKLEPI

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/186 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/186

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/2569

z dne 14. novembra 2022

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na 19. zasedanju konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (Panama, Panama, 14.–25. november 2022), in o predložitvi ene vrste za vključitev v Dodatek III k CITES

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) (1), h kateri je Unija pristopila s Sklepom Sveta (EU) 2015/451 (2), je začela veljati 1. julija 1975. CITES se v Uniji izvaja z Uredbo Sveta (ES) št. 338/97 (3) |
| --- | --- |

(1)

Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) (1), h kateri je Unija pristopila s Sklepom Sveta (EU) 2015/451 (2), je začela veljati 1. julija 1975. CITES se v Uniji izvaja z Uredbo Sveta (ES) št. 338/97 (3)

| (2) | Na podlagi člena XI(3) CITES lahko konferenca pogodbenic med drugim sprejme sklepe o spremembi dodatkov k CITES. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena XI(3) CITES lahko konferenca pogodbenic med drugim sprejme sklepe o spremembi dodatkov k CITES.

| (3) | Na podlagi člena XVI CITES lahko vsaka pogodbenica CITES sekretariatu CITES predloži seznam vrst za vključitev v Dodatek III k CITES, in sicer vrst, za katere zadevna pogodbenica ugotovi, da se preprečevanje ali omejevanje njihovega izkoriščanja ureja s predpisi v njeni pristojnosti, in meni, da bi bilo pri nadzoru nad trgovino potrebno sodelovanje drugih pogodbenic. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena XVI CITES lahko vsaka pogodbenica CITES sekretariatu CITES predloži seznam vrst za vključitev v Dodatek III k CITES, in sicer vrst, za katere zadevna pogodbenica ugotovi, da se preprečevanje ali omejevanje njihovega izkoriščanja ureja s predpisi v njeni pristojnosti, in meni, da bi bilo pri nadzoru nad trgovino potrebno sodelovanje drugih pogodbenic.

| (4) | Konferenca pogodbenic bo na svojem 19. zasedanju, ki bo potekalo od 14. do 25. novembra 2022 (v nadaljnjem besedilu: 19. zasedanje konference pogodbenic CITES), sprejela sklepe o 52 predlogih za spremembo dodatkov k CITES in številnih drugih zadevah, povezanih z izvajanjem in razlago CITES. |
| --- | --- |

(4)

Konferenca pogodbenic bo na svojem 19. zasedanju, ki bo potekalo od 14. do 25. novembra 2022 (v nadaljnjem besedilu: 19. zasedanje konference pogodbenic CITES), sprejela sklepe o 52 predlogih za spremembo dodatkov k CITES in številnih drugih zadevah, povezanih z izvajanjem in razlago CITES.

| (5) | Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 19. zasedanju konference pogodbenic CITES, saj bodo spremembe dodatkov k CITES za Unijo zavezujoče, več drugih sklepov pa bo lahko odločilno vplivalo na vsebino prava Unije, in zlasti na Uredbo Komisije (ES) št. 865/2006 (4) ter Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 792/2012 (5). |
| --- | --- |

(5)

Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 19. zasedanju konference pogodbenic CITES, saj bodo spremembe dodatkov k CITES za Unijo zavezujoče, več drugih sklepov pa bo lahko odločilno vplivalo na vsebino prava Unije, in zlasti na Uredbo Komisije (ES) št. 865/2006 (4) ter Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 792/2012 (5).

| (6) | Predlagano stališče Unije, ki se na konferenci pogodbenic zastopa glede različnih predlogov, temelji na strokovni analizi njihovih prednosti ob upoštevanju določb CITES in najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazov ter na njihovi usklajenosti z ustreznimi predpisi in politikami Unije – |
| --- | --- |

(6)

Predlagano stališče Unije, ki se na konferenci pogodbenic zastopa glede različnih predlogov, temelji na strokovni analizi njihovih prednosti ob upoštevanju določb CITES in najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazov ter na njihovi usklajenosti z ustreznimi predpisi in politikami Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije v zvezi z zadevami v pristojnosti Unije zastopa na 19. zasedanju konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (v nadaljnjem besedilu: 19. zasedanju konference pogodbenic CITES), je določeno v prilogah I in II k temu sklepu.

Člen 2

Kadar bi lahko na stališče iz člena 1 vplivale nove znanstvene ali tehnične informacije, ki bodo predstavljene po sprejetju tega sklepa in pred ali med 19. zasedanjem konference pogodbenic CITES, ali če bodo na tem zasedanju predloženi revidirani ali novi predlogi, za katere stališče Unije še ni določeno, se stališče Unije oblikuje z usklajevanjem na kraju samem, preden bo konferenca pogodbenic pozvana k odločanju o teh predlogih. V takih primerih je stališče Unije v skladu z načeli iz prilog k temu sklepu.

Člen 3

Unija za vključitev v Dodatek III k CITES predloži vrste s seznama v Prilogi IIa k temu sklepu.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 14. novembra 2022

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  UL L 75, 19.3.2015, str. 4.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/451 z dne 6. marca 2015 o pristopu Evropske unije h Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) (UL L 75, 19.3.2015, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (UL L 61, 3.3.1997, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 865/2006 z dne 4. maja 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (UL L 166, 19.6.2006, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 792/2012 z dne 23. avgusta 2012 o določitvi pravil za obliko dovoljenj, potrdil in drugih dokumentov iz Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi ter o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 865/2006 (UL L 242, 7.9.2012, str. 13).

5

---

PRILOGA I

Stališče Unije glede ključnih vprašanj, o katerih se bo razpravljalo na 19. zasedanju konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (Panama, Panama, 14.–25. november 2022)

A.   SPLOŠNI PREUDARKI

| 1. | Unija meni, da je Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (v nadaljnjem besedilu: CITES) ključna mednarodna konvencija za ohranjanje biotske raznovrstnosti in za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Unija bi morala za 19. zasedanje konference pogodbenic CITES sprejeti ambiciozno stališče v skladu z ustreznimi politikami in mednarodnimi zavezami Unije, zlasti cilji glede prostoživečih vrst iz cilja trajnostnega razvoja 15, stališčem Unije (1) za 15. zasedanje konference pogodbenic Konvencije o biotski raznovrstnosti glede prihodnjega svetovnega okvira za biotsko raznovrstnost po letu 2020, strateško vizijo CITES in Resolucijo Generalne skupščine ZN št. 75/311 o boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami. Stališče Unije bi moralo biti usmerjeno tudi v doseganje ciljev, zastavljenih na ravni EU v okviru strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030, akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, pristopa EU za spodbujanje trgovine in trajnostnega razvoja ter evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prednostne naloge Unije na 19. zasedanju konference pogodbenic CITES bi morale biti:






  • | na podlagi znanstveno utemeljenega pristopa v celoti izkoristiti instrumente CITES za ureditev netrajnostne mednarodne trgovine z ogroženimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter |
| --- | --- | --- |

3.

•

na podlagi znanstveno utemeljenega pristopa v celoti izkoristiti instrumente CITES za ureditev netrajnostne mednarodne trgovine z ogroženimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter

| • | okrepiti odziv mednarodne skupnosti na nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami. |
| --- | --- |

•

okrepiti odziv mednarodne skupnosti na nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami.

| 3a. | Unija bi morala na 19. zasedanju konference pogodbenic CITES zagotoviti, da se status in pravice EU kot pogodbenice Konvencije še naprej v celoti spoštujejo. |
| --- | --- |

3a.

| 4. | Unija bi morala pri oblikovanju stališča upoštevati, kako lahko mehanizmi CITES prispevajo k izboljšanju stanja ohranjenosti vrst, in priznati prizadevanja tistih držav, ki so izvedle učinkovite ohranitvene ukrepe. Zagotoviti bi morala, da se s sklepi, sprejetimi na 19. zasedanju konference pogodbenic, zagotovi čim večja učinkovitost CITES tako, da se čim bolj zmanjšajo nepotrebna upravna bremena ter poiščejo praktične, stroškovno učinkovite in uporabne rešitve za težave pri izvajanju in spremljanju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konferenca pogodbenic je upravljavski organ CITES in stalni odbor, ki je glavni pomožni organ konference pogodbenic, bo izvedel številne sklepe, sprejete na 19. zasedanju konference pogodbenic CITES. Stališče Unije za 19. zasedanje konference pogodbenic CITES bi moralo zato usmerjati tudi pristop EU na 75. in 76. zasedanju stalnega odbora, ki bosta potekala neposredno pred 19. zasedanjem konference pogodbenic in po njem. |
| --- | --- |

5.

B.   SPECIFIČNA VPRAŠANJA

| 6. | V obravnavo na 19. zasedanju konference pogodbenic CITES je bilo predloženih 52 predlogov za spremembo dodatkov k CITES. Trinajst od teh predlogov je kot glavni predlagatelj ali sopredlagatelj predložila Unija, ki bi morala seveda tudi podpreti njihovo sprejetje. |
| --- | --- |

6.

| 6a. | Stališče Unije o predlogih sprememb dodatkov k CITES bi moralo temeljiti na stanju ohranjenosti zadevnih vrst in na vplivu ali možnem vplivu trgovine na stanje teh vrst. Zato bi bilo treba pri ocenjevanju predlogov za uvrstitev na seznam upoštevati najustreznejša in najzanesljivejša znanstvena mnenja v skladu z resolucijo konference št. 9.24 o merilih za spremembo dodatkov I in II. |
| --- | --- |

6a.

| 6b. | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti stališčem držav na območju razširjenosti vrst, na katere se predlogi nanašajo. Poleg tega Unija meni, da bi bilo treba na splošno podpreti predloge za spremembo dodatkov k CITES, če so te predloge pripravili odbora CITES za živali in rastline ter stalni odbor. Upoštevati bi bilo treba tudi oceno predlogov sekretariata CITES ter IUCN in TRAFFIC (2), v zvezi s komercialno izkoriščanimi morskimi vrstami pa tudi oceno posebne skupine strokovnjakov Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO). |
| --- | --- |

6b.

| 7. | Unija v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2022/982 z dne 16. junija 2022 (3) zagovarja vključitev naslednjih vrst:






  — | Physignathus cocincinus (tajski vodni zmaj) v Dodatek II, |
| --- | --- | --- |

7.

—

Physignathus cocincinus (tajski vodni zmaj) v Dodatek II,

| — | Cuora galbinifrons (indokitajska vodna škatlarica) v Dodatek I, |
| --- | --- |

—

Cuora galbinifrons (indokitajska vodna škatlarica) v Dodatek I,

| — | Laotriton laoensis (laoški močerad) v Dodatek II z ničelno izvozno kvoto za osebke, odvzete iz narave, s katerimi se trguje v komercialne namene, |
| --- | --- |

—

Laotriton laoensis (laoški močerad) v Dodatek II z ničelno izvozno kvoto za osebke, odvzete iz narave, s katerimi se trguje v komercialne namene,

| — | Agalychnis lemur v Dodatek II z ničelno letno izvozno kvoto za osebke, odvzete iz narave, s katerimi se trguje v komercialne namene |
| --- | --- |

—

Agalychnis lemur v Dodatek II z ničelno letno izvozno kvoto za osebke, odvzete iz narave, s katerimi se trguje v komercialne namene

| — | vse vrste Sphyrnidae spp. (kladvenice) v Dodatek II, ki v ta dodatek še niso vključene, |
| --- | --- |

—

vse vrste Sphyrnidae spp. (kladvenice) v Dodatek II, ki v ta dodatek še niso vključene,

| — | Thelenota ananas, T. anax, T. rubralineata (morske kumare) v Dodatek II, |
| --- | --- |

—

Thelenota ananas, T. anax, T. rubralineata (morske kumare) v Dodatek II,

| — | Khaya spp. (afriški mahagoni) (afriške populacije) v Dodatek II z oznako št. 17, |
| --- | --- |

—

Khaya spp. (afriški mahagoni) (afriške populacije) v Dodatek II z oznako št. 17,

| — | Afzelia spp. (afzelija) (afriške populacije) v Dodatek II z oznako št. 17, |
| --- | --- |

—

Afzelia spp. (afzelija) (afriške populacije) v Dodatek II z oznako št. 17,

| — | Dipteryx spp. v Dodatek II z oznako št. 17 + semena, |
| --- | --- |

—

Dipteryx spp. v Dodatek II z oznako št. 17 + semena,

| — | Handroanthus spp. (Trumpet tree), Tabebuia spp. and Roseodendron spp. in Appendix II with Annotation #17 |
| --- | --- |

—

Handroanthus spp. (Trumpet tree), Tabebuia spp. and Roseodendron spp. in Appendix II with Annotation #17

| — | Pterocarpus spp. (paduki) (afriške populacije) v Dodatek II z oznako št. 17, |
| --- | --- |

—

Pterocarpus spp. (paduki) (afriške populacije) v Dodatek II z oznako št. 17,

| — | Rhodiola spp. v Dodatek II k CITES z oznako št. 2. |
| --- | --- |

—

Rhodiola spp. v Dodatek II k CITES z oznako št. 2.

Unija se je tudi odločila, da bo podprla in se zavzemala za predlog Paname za uvrstitev Carcharhinidae spp. (pravi morski psi) v Dodatek II.

| 8. | Unija ugotavlja, da je bilo v zadnjih letih opravljenega veliko dela za krepitev zmogljivosti za izvajanje CITES, med drugim v zvezi z morskimi vrstami, vključno s finančno podporo Unije. Podpira boljše usklajevanje med CITES in drugimi večstranskimi okoljskimi sporazumi in organizacijami, kot so regionalne organizacije za upravljanje ribištva in drugi ustrezni organi, ki delujejo v okviru svojih pooblastil, da bi izboljšali upravljanje in povečali dopolnjevanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Unija ugotavlja, da se v okviru CITES več pozornosti namenja vrstam dreves, kar je razvidno tudi iz predlogov Unije za uvrstitev dodatnih drevesnih vrst na seznam iz Dodatka II k CITES na 19. zasedanju konference pogodbenic. Konvencija CITES ima zelo pomembno vlogo pri ohranjanju gozdov, pri čemer Unija podpira odločnejše in bolj usklajeno ukrepanje med CITES in drugimi organizacijami in procesi, povezanimi z gozdovi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Stališče Unije glede predlogov v zvezi z nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami bi moralo odražati celovit pristop EU k preprečevanju navedene trgovine z obravnavo temeljnih vzrokov zanjo, okrepitvijo pravnega okvira in okvira politike za spopadanje z njo, učinkovitim izvrševanjem veljavnih pravil in spodbujanjem svetovnih partnerstev za spopadanje z njo, ob priznavanju opravljenega obsežnega dela, ki ga je mednarodna skupnost v preteklih letih že opravila z namenom preprečevanja tovrstne trgovine. |
| --- | --- |

10.

| 11. | V skladu s temi prednostnimi nalogami Unija v okviru CITES podpira boljšo zaščito vrst, ki se trenutno bodisi nezakonito bodisi na netrajnostnih ravneh uvažajo v EU. Zato podpira predloge za spremembo dodatkov v zvezi z različnimi vrstami plazilcev in dvoživk, zlasti več vrstami želv, ki se uvažajo v EU kot hišne živali. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Unija bi morala spodbujati tudi pobude, ki prispevajo k povečanju zmogljivosti ustreznih organov in izmenjavi informacij in najboljših praks, da bi se izboljšalo izvajanje CITES ter sodelovanje med državami izvora in tranzita ter namembnimi državami. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Unija v okviru tega opozarja na predloge za ustanovitev posebnih skladov, ki bi koristili izbranim pogodbenicam. Meni, da bi bilo treba nove sklade ustanoviti samo v ustrezno utemeljenih primerih ter na podlagi temeljite analize njihove izvedljivosti in dodane vrednosti. Dostop do financiranja ne bi smel biti omejen na izbrane pogodbenice ali skupine pogodbenic. |
| --- | --- |

13.

| 13a. | Več predlogov, predstavljenih na 19. zasedanju konference pogodbenic CITES, se osredotoča na vprašanja trajnostne rabe, preživetja, domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti. Unija bi morala take predloge podpreti, če bodo z njimi zadevna vprašanja zagotovo ustrezno obravnavana v CITES. Vendar bi se bilo treba izogniti ustvarjanju dodatnih procesov ali struktur, s katerimi so povezani znatni stroški in negotove koristi ali tveganje podvajanja. |
| --- | --- |

13a.

| 14. | Za Unijo je pomembno, da se zagotovita enotno razumevanje in razlaga resolucij, oznak in pridržkov. Navzlic pozitivnemu učinku veljavnih pravil se je treba nadalje prednostno boriti proti divjemu lovu na slone in nezakoniti trgovini s slonovino ter zagotoviti trajnostne rešitve za ljudi, živeče na območjih, na katerih se zadržujejo sloni in druge prostoživeče živali. Unija bi zato morala izrecno spodbujati pojasnitev predpisov o trgovini z živimi sloni, zlasti resolucij konference št. 11.20 (Rev. CoP18) in št. 10.10 (Rev. CoP18). Unija in njene države članice so na 74. zasedanju stalnega odbora izrazile željo po vzpostavitvi skupnega okvira za trgovino z živimi afriškimi sloni, ki bi temeljil na okviru CITES ter preglednem in temeljitem znanstvenem nadzoru. Uskladitev pogojev za trgovino z živimi afriškimi sloni ter spodbujanje ukrepov, s katerimi se neposredno obravnava težava zaradi nezakonite trgovine s sloni in slonovino, bi morala biti prednostni nalogi Unije za vse točke dnevnega reda 19. zasedanja konference pogodbenic, ki se nanašajo na slone. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Unija ugotavlja, da so pogodbenice predložile več predlogov v zvezi z zakonito trgovino s slonovino in rogom nosoroga. Unija se zaveda finančnega bremena, povezanega z zaščito ogroženih vrst, zlasti pred nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami, in morebitnega konflikta med ljudmi in prostoživečimi vrstami ter v zvezi s tem zagotavlja podporo državam na območju razširjenosti teh vrst. Mednarodna komercialna trgovina s slonovino in rogom nosoroga je trenutno prepovedana na podlagi okvira CITES. Unija meni, da niso izpolnjeni pogoji za ponovno odobritev te trgovine, in ne podpira predlogov za njeno ponovno odobritev na 19. zasedanju konference pogodbenic. Kar zadeva domače trge s slonovino in rogom nosoroga, ki prispevajo k nezakoniti trgovini, bi morala Unija v okviru področja uporabe Konvencije še naprej podpirati sorazmerne, učinkovite in pregledne ukrepe, ki temeljijo na najboljših razpoložljivih dokazih. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Unija priznava, da bi mednarodna trgovina s prostoživečimi vrstami in zmanjševanje biotske raznovrstnosti lahko pomenila tveganje za pojav in širjenje zoonotskih bolezni. Priznava tudi, da obstaja povezava med nezakonito trgovino na eni strani in slabo dobrobitjo živali na drugi strani, kar povečuje tveganje za širjenje bolezni. CITES bi morala imeti v okviru svojega mandata še naprej vlogo pri zmanjševanju morebitnih tveganj za zdravje živali in ljudi. Nobena organizacija se ne more sama spopadati s številnimi izzivi, ki bi lahko privedli do pojava in širjenja bolezni, povezanih s prostoživečimi vrstami. Unija meni, da Konvencija lahko s spodbudami, ki jih zagotavlja njen pravni trgovinski režim, in zlasti z lastnim poslanstvom odvračanja od nezakonite trgovine prispeva k zmanjšanju tveganja širjenja zoonoz. Zato bi morala Unija v skladu s pristopom „eno zdravje“
  pogodbenice CITES spodbujati h krepitvi dejavnega sodelovanja z drugimi medvladnimi organizacijami, vključno s tistimi, ki delujejo na področjih zdravja živali, javnega zdravja, trgovine, hrane in prevoza. Unija odločno podpira obnovljeno zavezo za sodelovanje Svetovne organizacije za zdravje živali in CITES na področju zdravja in dobrobiti živali po vsem svetu za zaščito biotske raznovrstnosti in živali. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Zaradi obsega nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami in razširitve področja uporabe CITES na nove vrste in pogodbenice je bilo v zadnjih letih v okvir CITES vključenih več dejavnosti in zato se je tudi znatno povečala delovna obremenitev sekretariata CITES. Unija bi morala upoštevati ta razvoj dogodkov pri odločanju o svojih prednostnih nalogah na 19. zasedanju konference pogodbenic in o prihodnjem proračunu za sekretariat CITES. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ST 13975/22 (https://www.consilium.europa.eu/media/59787/st13975-en22.pdf).

(2)  Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) in mreža za nadzor nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami (TRAFFIC) sta specializirani za trgovino s prostoživečimi vrstami, pred vsako konferenco pogodbenic pa zagotovita temeljito oceno predlogov za spremembo dodatkov h Konvenciji.

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32022D0982&from=SL

---

PRILOGA II

Stališče Unije glede nekaterih predlogov za 19. zasedanje konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (Panama, Panama, 14.–25. november 2022)

| „+“ | označuje stališče za |
| --- | --- |
| „–“ | označuje stališče proti |
| „0“ | označuje odprto stališče zaradi pomanjkanja zadostnih podatkov za oblikovanje stališča |
| „(+)“ | označuje podporo, odvisno od razpoložljivosti dodatnih informacij in/ali sprememb predloga |
| „(–)“ | označuje nasprotovanje, ki se znova preuči, če se predložijo dodatna dokazila in/ali se predlog bistveno spremeni |

„+“

označuje stališče za

„–“

označuje stališče proti

„0“

označuje odprto stališče zaradi pomanjkanja zadostnih podatkov za oblikovanje stališča

„(+)“

označuje podporo, odvisno od razpoložljivosti dodatnih informacij in/ali sprememb predloga

„(–)“

označuje nasprotovanje, ki se znova preuči, če se predložijo dodatna dokazila in/ali se predlog bistveno spremeni

1.   
  DELOVNI DOKUMENTI

| Št. | Točka dnevnega reda | Predlagatelj
   (1) | Pripombe | Stališče |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Otvoritvena slovesnost | | Ni dokumenta | |
| Otvoritveni nagovori | | Ni dokumenta | |
| Upravne in finančne zadeve |
| 1. | Izvolitev predsednika in podpredsednika zasedanja ter predsedstva odborov I in II | | Ni dokumenta
  Dogovor o kandidatih je že dosežen. | |
| 2. | Sprejetje dnevnega reda

  CoP19 Doc. 2 | Sek. | Dogovorjeno | + |
| 3. | Sprejetje delovnega programa

  CoP19 Doc. 3 | Sek. | Dogovorjeno | + |
| 4. | Poslovnik konference pogodbenic | | | |
| | 4.1 | Poročilo stalnega odbora CoP19 Doc. 4.1 | SO | Podpora priporočenim spremembam pravila št. 7. Podpora priporočenim spremembam pravil št. 25.5 in 25.6. Poudarek na tem, da mora biti vsaka sprememba vrstnega reda glasovanja izjema, ki jo predsednik zasedanja ustrezno utemelji. | + |
| | 4.2 | Predlagana sprememba pravila št. 26
  CoP19 Doc. 4.2 | Bocvana in Zimbabve | Zavrnitev predloga, saj je v nasprotju s XV. členom Konvencije. Načelo, da mora imeti vsaka pogodbenica en glas, je temeljno in se o njem ni mogoče pogajati. Ta sprememba bi povzročila zelo zapletena pogajanja pred vsakim glasovanjem in praktične izzive, povezane s tem, da se populacije ocenijo čim bliže zasedanjem konference pogodbenic, da bi se tako odrazilo (dejansko) stanje. | – |
| 5. | Odbor za poverilnice | | | |
| | 5.1 | Ustanovitev odbora za poverilnice | | Ni dokumenta | |
| | 5.2 | Poročilo odbora za poverilnice | | Ni dokumenta | |
| 6. | Sprejem opazovalcev

  CoP19 Doc. 6 | | | |
| 7. | Upravljanje, finance in proračun sekretariata in zasedanj konference pogodbenic | | | |
| | 7.1 | Upravljanje sekretariata
  CoP19 Doc. 7.1 | Sek. | | |
| | 7.2 | Poročilo izvršnega direktorja Programa ZN za okolje (UNEP) o upravnih in drugih zadevah
  CoP19 Doc. 7.2 | UNEP | | |
| | 7.3 | Finančna poročila za obdobje 2020–2022
  CoP19 Doc. 7.3 | Sek. | | |
| | 7.4 | Proračun in delovni program za obdobje 2023–2025
  CoP19 Doc. 7.4 | Sek. | | |
| | 7.5 | Dostop do financiranja
  CoP19 Doc. 7.5 | SO | Brez stališča | |
| | 7.6 | Projekt sponzorirani delegati

  CoP19 Doc. 7.6 | Sek. | Soglašanje se s predlogom sekretariata, da se program na splošno ne razširi na sestanke stalnega odbora ter odborov za živali in rastline, saj bi upravno delo zaradi takšnega razširjenega programa nesorazmerno obremenilo sekretariat. Kljub temu soglašanje s predlagano omejeno razširitvijo programa na upravičene pogodbenice v skladu s postopki iz XIII. člena. Podpora predlaganim spremembam resolucije konference št. 17.3 in osnutku sklepa. | + |
| 8. | Jezikovna ureditev konvencije
  CoP19 Doc. 8 | Sek. | EU lahko podpre možnost 2 in je pripravljena razpravljati o nekaterih elementih možnosti 3, če se financirajo iz prostovoljnih prispevkov. Upoštevati je treba pomembna vprašanja v zvezi s proračunom in zamudami ter možne posledice za izvajanje in izvrševanje CITES, kot je opisano v odstavku 12.a) dokumenta 8. Na zasedanju vsake delovne skupine na konferenci pogodbenic morajo biti prisotni predstavniki vseh regij in ne le pogodbenic, katerih uradni jezik je arabščina, kitajščina ali ruščina, saj bo vsaka odločitev imela proračunske posledice za vse pogodbenice. | (–) |
| Strateške zadeve |
| 9. | Poročila in priporočila odbora | | | |
| | 9.1 | Stalni odbor | | | |
| | | 9.1.1 | Poročilo predsednika
  CoP19 Doc. 9.1.1 | SO | Seznanitev z dokumentom in podpora osnutkom sklepov, vključno s predlogi sekretariata. | + |
| | | 9.1.2 | Izvolitev novih regionalnih in nadomestnih regionalnih članov | | Ni dokumenta | |
| | 9.2 | Odbor za živali | | | |
| | | 9.2.1 | Poročilo predsednika
  CoP19 Doc. 9.2.1 | OŽ | Seznanitev z dokumentom in podpora osnutkom sklepov. | + |
| | | 9.2.2 | Izvolitev novih regionalnih in nadomestnih regionalnih članov | | Ni dokumenta | |
| | 9.3 | Odbor za rastline | | | |
| | | 9.3.1 | Poročilo predsednika
  CoP19 Doc. 9.3.1 | OR | Seznanitev z dokumentom. | |
| | | 9.3.2 | Izvolitev novih regionalnih in nadomestnih regionalnih članov | | Ni dokumenta | |
| 10. | Strateška vizija CITES
  CoP19 Doc. 10 | SO | Podpora sklopu sklepov. Kazalniki se lahko dodatno spremenijo, odvisno od razvoja dogodkov v zvezi s svetovnim okvirom za biotsko raznovrstnost po letu 2020. | (+) |
| 11. | Vrste, navedene na seznamu iz Dodatka I

  CoP19 Doc. 11 | OŽ, OR | Podpora predlogu z nekaterimi spremembami osnutkov sklepov, ki jih bo predlagala EU, s pripravljenostjo na razpravo o prilagoditvah predlaganega postopka, ki jih predlaga sekretariat, in o drugih spremembah, če jih predlagajo druge pogodbenice. | + |
| 12. | Poročilo o svetovni trgovini s prostoživečimi vrstami

  CoP19 Doc. 12 | Južna Afrika | Zamisel o poročilu in delovni skupini za obdobje med zasedanji se na splošno podpira. Vendar predlog še vedno vključuje negotovosti. Zato se lahko podpre le, če so na voljo zunanji viri in če se na podlagi sklopa sklepov začne postopek za boljšo opredelitev poročila za sprejetje sklepa na 20. zasedanju konference pogodbenic ali če se predlog med 19. zasedanjem konference pogodbenic izboljša, da se zagotovi večja jasnost glede vsebine poročila. | (+) |
| 13. | Vključevanje domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti

  CoP19 Doc. 13 | SO | Podpora priporočilu za sprejetje revidiranih sklepov iz Priloge 1 k dokumentu in za spodbujanje posebnih predlogov o sodelovanju domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti v CITES. | + |
| 14. | Preživetje

  CoP19 Doc. 14 | SO | Podpora sprejetju revidiranih sklepov ter črtanju sklepov št. 18.37 in 18.36. | + |
| 15. | Mehanizmi udeležbe pri konvenciji CITES za podeželske skupnosti

  CoP19 Doc. 15 | Esvatini, Namibija in Zimbabve | Nasprotovaje predlogom kot samostojnemu dokumentu. Čeprav je tema pomembna, se v okviru konference CITES že izvajata dva ločena postopka, osredotočena na domorodna ljudstva in lokalne skupnosti (glej točki dnevnega reda 13 in 14).
  Za večjo učinkovitost in doslednost v zvezi z vključevanjem domorodnih ljudstev ter lokalnih in podeželskih skupnosti bi morali predlagatelji svoj predlog uskladiti s postopki na podlagi točk dnevnega reda 13 in 14 ter ga predložiti v obravnavo zadevni delovni skupini ali obema delovnima skupinama, kakor je ustrezno. | (–) |
| 16. | Krepitev zmogljivosti

  CoP19 Doc. 16 | SO | Podpora osnutku resolucije in sklopu predlogov za nadaljevanje dela v zvezi z integriranim okvirom za krepitev zmogljivosti. Morda so potrebna nekatera manjša pojasnila, zlasti za pojasnitev področja uporabe točke 2b osnutka resolucije. Podpora spremembam, ki jih predlaga sekretariat. | + |
| 17. | Sodelovanje z organizacijami in večstranski okoljski sporazumi | | | |
| | 17.1 | Sodelovanje z drugimi konvencijami o biotski raznovrstnosti

  CoP19 Doc. 17.1 | SO | Podpora, saj bi bilo treba še naprej krepiti sinergije med večstranskimi okoljskimi sporazumi v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, in primerno je, da stalni odbor spremlja zadeve. Soglašanje z revidiranimi in novimi osnutki sklepov iz prilog k dokumentu in podpora prizadevanjem za partnersko strategijo. | + |
| | 17.2 | Sodelovanje z globalno strategijo za ohranjanje rastlin

  CoP19 Doc. 17.2 | OR | Podpora novim osnutkom sklepov, vključno s predlogom sekretariata, da se stalni odbor vključi v postopek. | + |
| | 17.3 | Sodelovanje z medvladno platformo za znanstveno politiko
  Platforma o biotski raznovrstnosti in storitvah ekosistemov

  CoP19 Doc. 17.3 | SO | Podpora osnutkom sklepov iz Priloge I k dokumentu. | + |
| | 17.4 | Skupna pobuda CITES in CMS za afriške zveri

  CoP19 Doc. 17.4 | Sek. | Podpora temu osnutku sklepa za sporočanje ustreznih informacij OŽ in ustrezno svetovanje sekretariatu o pobudi za afriške zveri v skladu s predlogom OŽ in več organizacij opazovalk. | + |
| | 17.5 | Mednarodni konzorcij za
  boj proti kriminaliteti, povezani s prostoživečimi vrstami


  CoP19 Doc. 17.5 | Sek. | Podpora sprejetju osnutkov sklepov in črtanju sklepa št. 18.3. | + |
| 18. | Svetovni dan ZN za prostoživeče živalske in rastlinske vrste
  CoP19 Doc. 18 | Sek. | Podpora črtanju sklepa št. 18.38 o svetovnem dnevu prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst, kot se izvaja. | + |
| 19. | CITES in gozdovi

  CoP19 Doc. 19 | Sek. | Podpora predlogu; predlaganje sprememb za več sinergij in izogibanje podvojevanju z drugimi mednarodnimi procesi in instrumenti, povezanimi z gozdovi. Predlagaje možnega posvetovanja z OR o referenčnem okviru študije (po možnosti prek predsednika za poenostavitev postopka). | (+) |
| 20. | Program za drevesne vrste

  CoP19 Doc. 20 | Sek. | Podpora osnutkom sklepov. EU meni, da bo program dal pričakovane rezultate, in spodbuja vse pogodbenice, naj gradijo na rezultatih programa in nadalje prispevajo k izvajanju CITES v zvezi z drevesnimi vrstami s seznama. | + |
| 21. | Pregled programa ETIS

  CoP19 Doc. 21 | SO | Podpora večini priporočil, vključno z redakcijskimi spremembami, ki jih je predlagal sekretariat, razen spremembi datuma za predložitev podatkov ETIS, ki bi lahko oslabila postopek zaradi časovnega zamika med podatki, uporabljenimi v analizi, in poročanjem konferenci predsednikov. Zato nasprotovanje temu, da se v Prilogo 1, oddelek 4, doda drugi pododstavek, vendar podpora okrepitvi sodelovanja med ICCWC in ETIS ter izmenjavi podatkov z ETIS iz letnih poročil o nezakoniti trgovini.
  Podpora predlogu sekretariata, da se sprejme osnutek sklepa, naslovljenega na sekretariat in stalni odbor, da se oblikujejo jasna merila za kategorizacijo pogodbenic. | (+) |
| 22. | Programa MIKE in ETIS

  CoP19 Doc. 22 | SO | Podpora predlogu, vključno s predlaganim novim besedilom sekretariata za sklep št. 19.BB a), ob poudarjanju, da bi se bilo treba bolj osredotočiti na dolgoročno finančno vzdržnost programov MIKE in ETIS. EU je naklonjena predlogu sekretariata, da se sklep št. 19.AA vključi v sklep o financiranju in stroškovno opredeljenem delovnem programu. | + |
| 23. | Vloga CITES pri zmanjševanju tveganja prihodnjih pojavov zoonotskih bolezni, povezanih z mednarodno trgovino s prostoživečimi vrstami
  CoP19 Doc. 23 | | | |
| | 23.1 | Poročilo stalnega odbora
  CoP19 Doc. 23.1 | SO | Pozdravi se delo delovne skupine za obdobje med zasedanji. Podpora predlaganim sklepom in spremembam resolucije konference št. 10.21 (Rev. CoP16) o prevozu živih osebkov. Pristop „eno zdravje“ in konvencija CITES: | + |
| | 23.2 | Eno zdravje in CITES:
  tveganja, ki jih trgovina s prostoživečimi vrstami prinaša za zdravje ljudi in živali
  CoP19 Doc. 23.2 | Gabon, Gambija, Liberija, Niger, Nigerija Senegal in Slonokoščena obala | Nasprotovanje elementom, ki presegajo poslanstvo CITES. Podpora nekaterim elementom iz osnutka resolucije, kot je uporaba mednarodnih opredelitev pojmov in sodelovanje z organi za zdravje živali in javno zdravje, ter predlaganje njihove vključitve v osnutke sklepov, predlagane v dokumentu 23.1., ne kot del procesa za pripravo resolucije, temveč za pripravo sklepov, sprejetih na 19. zasedanju konference pogodbenic. | (–) |
| 24. | Posledice pandemije COVID-19 za izvajanje Konvencije
  CoP19 Doc. 24 | Sek. | Podpora priporočilom, ki jih je predlagal sekretariat za zagotovitev, da lahko zasedanja v okviru konvencije CITES in delo med njimi potekajo tudi v primeru izrednih operativnih težav. | + |
| 25. | Akcijski načrt za zadeve, povezane s spolom

  CoP19 Doc. 25 | Panama | Podpora učinkovitemu preučevanju in obravnavi vprašanj, povezanih s spolom. Podpora predlagani resoluciji, ki pa jo je treba dodatno spremeniti. Predlaganje, naj konferenca pogodbenic začne postopek med sejami, da se preuči potreba in vsebina smernic za izvajanje resolucije ter pripravijo priporočila za stalni odbor/20. zasedanje konference pogodbenic. | (+) |
| Vprašanja interpretacije in izvajanja |
| Veljavne resolucije in sklepi | | | |
| 26. | Pregled resolucij

  CoP19 Doc. 26 | Sek. | Podpora spremembam resolucij in črtanju sklepa št. 14.81, če se sprejme ustrezna sprememba resolucije konference št. 14.8 (Rev. CoP17). Usklajevanje s predlogom spremembe iz dokumenta 32. | + |
| 27. | Pregled sklepov

  CoP19 Doc. 27 | | Podpora predlogom sekretariata. Zavzemanje, da se 18.55 ne črta, saj še ni izveden. Preučitev, ali je bil 18.193 izveden do konference pogodbenic. | + |
| Splošna skladnost in izvrševanje | | | |
| 28. | Nacionalno pravo za izvajanje Konvencije
  CoP19 Doc. 28 | Sek. | Podpora sprejetju osnutkov sklepov iz Priloge 1 k dokumentu CoP19 Doc. 28 in predlaganje, da se morebitno poročanje za redne seje stalnega odbora vključi v sklep št. 19.EEh). Podpora črtanju sklepov št. 18.62–18.67 in dogovor o okvirnem proračunu, kot je predviden v Prilogi 2. | + |
| 29. | Vprašanja skladnosti CITES | | | |
| | 29.1 | Izvajanje XIII. člena in resolucije konference št. 14.3 (Rev. CoP18)
  o postopkih skladnosti CITES
  CoP19 Doc. 29.1 | Sek. | Seznanitev z informacijami iz dokumenta o izvajanju XIII. člena in resolucije konference št. 14.3. (Rev. CoP 18). Sodelovanje v razpravi o priporočilu iz odstavka 42b), da bi po potrebi podprli hitri postopek, in odstavka 42c), da bi stalni odbor lahko izboljšal obravnavo zadev v zvezi s skladnostjo, ob upoštevanju drugih možnih načinov za zmanjšanje dnevnega reda stalnega odbora. | 0 |
| | 29.2 | Totoaba (Totoaba macdonaldi)
  CoP19 Doc. 29.2 | | | |
| | | 29.2.1 | Poročilo sekretariata
  CoP19 Doc. 29.2.1 | Sek. | Podpora sprejetju revidiranih in novih osnutkov sklepov (št. 18.292 do 18.295 ter 19.CC in 19.DD) iz Priloge 3 k dokumentu CoP19 Doc. 29.2.1. Poziv Mehiki, naj sprejme učinkovite ukrepe za zaščito kalifornijske rjave pliskavke. Dokumenta 29.2.1 in 29.2.2 sta si zelo podobna in ju je treba združiti v enega, pri čemer se lahko za izhodišče uporabi poročilo sekretariata. | + |
| | | 29.2.2 | Prenovljeni in posodobljeni sklepi za 19. zasedanje konference pogodbenic Konvencije
  CoP19 Doc. 29.2.2 | Združene države Amerike | Podpora vsebini dokumenta, ki pa se prekriva z dokumentom 29.2.1 sekretariata. Oba dokumenta bi bilo treba združiti. | (+) |
| | 29.3 | Madagaskarska ebenovina (Diospyros spp.) ter palisander in rožni les (Dalbergia spp.)
  CoP19 Doc. 29.3 | Sek. ob posvetovanju s predsednikom SO | Podpora osnutku sklepov; zlasti Madagaskarju, da zaščiti vse rezerve, in vsem pogodbenicam, da ne sprejmejo (ponovnega) izvoza osebkov Diospyros spp.(št. 5) ali Dalbergia spp. (št. 15) iz Madagaskarja za komercialne namene, dokler Madagaskar sekretariatu ne dokaže, da je za te vrste podal ugotovitev glede zakonite pridobitve in ugotovitev o neškodljivosti na nacionalni ravni. | + |
| 30. | Program pomoči za skladnost

  CoP19 Doc. 30 | SO | Podpora sklepom o izvajanju programa pomoči za skladnost. | + |
| 31. | Pregledi pomembnejše trgovine na ravni države CoP19 Doc. 31 | SO, vključuje osnutke sklepov, ki sta jih predlagala
  predsednika OŽ in OR | Podpora, saj je treba oceniti, ali so ustrezno obravnavana vprašanja, opredeljena v pregledu pomembnejše trgovine na ravni države za Madagaskar. | + |
| 32. | Pregled resolucije konference št. 11.3 (Rev. CoP18) o skladnosti in izvrševanju

  CoP19 Doc. 32 | SO | Podpora sprejetju predlaganih sprememb resolucije konference št. 11.3 (Rev. CoP18), ki potrebujejo manjše redakcijske spremembe. | + |
| 33. | Zadeve izvrševanja

  CoP19 Doc. 33 | Sek. | Podpora priporočilom, pri čemer se poudari pomen nadaljevanja spodbujanja dejavnega izvrševanja Konvencije na nacionalni in mednarodni ravni, ki je odvisno zlasti od ustrezne zmogljivosti institucij, pristojnih za izvrševanje, ter specializacije njihovih enot. Poudariti tudi, da je treba obravnavati finančne tokove, ki izhajajo iz nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami. | + |
| 34. | Letna poročila o nezakoniti trgovini

  CoP19 Doc. 34 | Sek. | Podpora predlaganim spremembam resolucije konference 11.17 (Rev. CoP18) v zvezi s črtanjem sklepov št. 18.75 in 18.76 o letnih poročilih o nezakoniti trgovini.

  Na splošno podpora predlaganima osnutkoma sklepov št. 19.AA in št. 19.BB z nekaterimi pojasnili in spremembami. | + |
| 35. | Delovna skupina za nezakonito trgovino z osebki drevesnih vrst, navedenih na seznamu konvencije CITES

  CoP19 Doc. 35 | SO | Podpora priporočilom o: (a) upoštevanju dokumenta, vključno s predlagano spremembo osnutka sklepa 19.CC o prepoznavanju lesa in drugih lesnih proizvodov, kot ga je OR predstavil v dokumentu CoP19 Doc. 44.2; (b) črtanju sklepov št. 18.79 in 18.80 o izvrševanju. | + |
| 36. | Podpora kazenskemu pregonu kriminala, povezanega s prostoživečimi vrstami v zahodni in centralni Afriki | | | |
| | 36.1 | Poročilo stalnega odbora
  CoP19 Doc. 36.1 | SO | Dokumenta 36.1 in 36.2 je treba združiti. Splošno soglasje, da je potrebna podpora za pregon kaznivih dejanj, povezanih s prostoživečimi vrstami. Da pa bi se izognili podvajanju z obstoječimi dejavnostmi in ker se zdi, da je ustanovitev sklada dolgotrajen proces, ki bi zahteval znatne finančne in človeške vire, bi bilo treba podpreti priporočila sekretariata iz dokumenta 36.1. Spodbujanje drugih pogodbenic, vladnih, medvladnih in nevladnih organizacij ter zainteresiranih deležnikov k zagotavljanju podpore tema podregijama. | (+) |
| | 36.2 | Podpora kazenskemu pregonu kriminala, povezanega s prostoživečimi vrstami, ter izvrševanju CITES
  v zahodni in centralni Afriki
  CoP19 Doc. 36.2 | Gambija, Liberija, Niger, Nigerija, Senegal in Slonokoščena obala | Predlagaje združitve dokumentov 36.1 in 36.2., pripombe so pod točko 36.1. | (–) |
| 37. | S spletom povezan kriminal, povezan s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami
  CoP19 Doc. 37 | Sek. | Podpora spremembam resolucije konference št. 11.3 (Rev. CoP18) in osnutkom sklepov. Predlog, da se poleg dobrih praks opredelijo tudi „nacionalni zakoni“, ki so jih uvedle pogodbenice (poleg predlaganega sklepa št. 19.AA). Usklajevanje s predlogom spremembe iz dokumenta 32. | + |
| 38. | Zmanjšanje povpraševanja za boj proti nezakoniti trgovini
  CoP19 Doc. 38 | SO | Podpora sprejetju smernic na 19. zasedanju konference pogodbenic. Podpora tudi sprejetju osnutkov sklepov in sprememb resolucije konference št. 17.4 za izboljšanje razpoložljivosti smernic za pogodbenice v vseh jezikih CITES in spodbujanje pogodbenic k njihovi uporabi. | + |
| 39. | Domači trgi za osebke, s katerimi se pogosto nezakonito trguje
  CoP19 Doc. 39 | SO | Podpora priporočilom. Usklajevanje s predlogom spremembe iz dokumenta 32. | + |
| Urejanje trgovine | | | |
| 40. | Smernice o podajanju ugotovitev glede zakonite pridobitve

  CoP19 Doc. 40 | SO | Nekatere elemente „Hitrih smernic o podajanju ugotovitev glede zakonite pridobitve“ in Sklepa št. 19.BB a) je treba pojasniti. Stališče EU bo nadalje oblikovano, ko bo na voljo posodobljen dokument sekretariata, ki bo odražal rezultate delavnice o zakoniti pridobitvi (iz avgusta 2022). | (+) |
| 41. | Elektronski sistemi in informacijska tehnologija ter preverjanje pristnosti in nadzor dovoljenj

  CoP19 Doc. 41 | SO | Podpora sklepni ugotovitvi študije o preverjanju pristnosti dovoljenj in nadzoru nad njimi. Podpora spremembam resolucije konference št. 12.3 (Rev. CoP18) o dovoljenjih in potrdilih, kot jih je predlagal sekretariat CITES, s predlogom, da se bolj upoštevajo sistemi, organizirani na podlagi arhitekture vozlišča. Podpora predlaganim spremembam resolucije konference št. 11.3 (Rev. CoP18) o skladnosti in izvrševanju, zlasti da se carinskim organom omogoči dostop do informacij v zbirkah podatkov o dovoljenjih, ki jih upravljajo organi upravljanja. Podpora osnutkom sklepov o oceni in analizi tveganja ter osnutkom sklepov o elektronskih sistemih in informacijski tehnologiji. | + |
| 42. | Kode namena na dovoljenjih in potrdilih CITES
  CoP19 Doc. 42 | SO | Strinjanje s predlaganimi spremembami ustreznih resolucij ter podpora sprejetju predlaganih osnutkov sklepov za ponovno ustanovitev skupne delovne skupine za obdobje med zasedanji, in sicer za dodaten pregled uporabe kod namena posla v pogodbenicah ter med drugim za nadaljevanje razprav o kodah namena P in T. | + |
| 43. | Ugotovitve o neškodljivosti | | | |
| | 43.1 | Poročilo odborov za živali in rastline

  CoP19 Doc. 43.1 | OŽ, OR | Podpora osnutkom sklepov, dogovorjenih na 31. zasedanju OŽ in 25. zasedanju OR. | + |
| | 43.2 | Podajanje ugotovitev o neškodljivosti za osebke vrst, navedenih na seznamu iz Dodatka II, ki so bili vzeti iz morskega okolja, ki ni pod jurisdikcijo nobene države

  CoP19 Doc. 43.2 | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | Podpora osnutkom sklepov, saj so usklajeni s pobudo za okrepitev sinergij med konvencijo CITES in ribištvom, ki se izvaja, za izboljšanje ohranjanja ogroženih morskih psov in raž, navedenih na seznamu konvencije CITES. | + |
| 44. | Gradivo za prepoznavanje | | | |
| | 44.1 | Pregled resolucije konference št. 11.19 (Rev. CoP16)

  CoP19 Doc. 44.1 | SO | Podpora priporočilom. | + |
| | 44.2 | Prepoznavanje lesa in drugih lesnih proizvodov

  CoP19 Doc. 44.2 | OR | Podpora osnutkom sklepov, saj je bilo z leti zbranih veliko informacij in bi bilo koristno, da bi se združile. | + |
| 45. | Sistem označevanja za trgovino s kaviarjem

  CoP19 Doc. 45 | SO | Podpora predlaganim osnutkom sklepov in črtanju sklepa št. 18.146.
  Predložitev predloga za ustanovitev delovne skupine SO za obdobje med zasedanji, ki lahko začne delo, ko bodo na voljo analiza in priporočila sekretariata. | + |
| 46. | Trgovina s kamenimi koralami

  CoP19 Doc. 46 | Evropska unija in njene države članice | Dokument so predložile EU in njene države članice. | + |
| 47. | Osebki, proizvedeni z biotehnologijo

  CoP19 Doc. 47 | SO, Sek. | Podpora priporočilom, pri čemer bi srečanje strokovnjakov moralo biti podlaga za večjo jasnost glede opredelitev in vprašanj v zvezi z ohranjanjem, ki bi jih delovna skupina lahko uporabila pozneje. Seja bi morala služiti kot podlaga za delovno skupino in bi zato morala potekati pred srečanjem delovne skupine. | + |
| 48. | Opredelitev pojma „primerne in sprejemljive destinacije“
  CoP19 Doc. 48 | SO | Podpora potrditvi obeh nezavezujočih dokumentov s smernicami.
  Podpora osnutku sklepa iz Priloge 3, vključno s spremembami, ki jih je predlagal sekretariat CITES. | + |
| 49. | Vnos iz morja

  CoP19 Doc. 49 | SO | Podpora predlaganim sklepom.
  Izraziti globoko zaskrbljenost EU in njenih držav članic zaradi pomanjkljivega izvajanja določb CITES v zvezi z vnosom iz morja in drugo trgovino z vrstami, uvrščenimi na seznam CITES, iz območij zunaj nacionalne jurisdikcije.
  EU in države članice poudarjajo, da je za uspešno izvajanje določb CITES za morske vrste bistveno učinkovito sodelovanje med CITES in organi, pristojnimi za ribištvo. | + |
| 50. | Odstranjevanje zaseženih osebkov

  CoP19 Doc. 50 | SO | Podpora predlaganemu osnutku sklepov 19. zasedanja konference pogodbenic, kot je bil priporočen na 74. zasedanju SO, in črtanju sklepov št. 18.159 do 18.164. | + |
| 51. | Kvote za lovske trofeje leopardov (Panthera pardus)
  CoP19 Doc. 51 | SO | Podpora spremembi odstavka 1(a) resolucije konference št. 10.14 (Rev. CoP16). Predlog spremembe sklepov, ki jih predlaga sekretariat, da se zagotovi reden pregled izvoznih kvot (vključno z lovskimi kvotami). | (+) |
| 52. | Prevoz živih osebkov:
  izboljšanje izvajanja predpisov o prevozu
  CoP19 Doc. 52 | Kanada, Kenija, Mehika, Nigerija, Senegal, Slonokoščena obala in Združene države Amerike | Podpora predlaganim sklepom in spremembam resolucij, zlasti v zvezi z dostopom do predpisov združenja IATA. Pojasnitev namena prve (manjše) spremembe resolucije konference št. 10.21 (vključitev besedila „ne glede na načina prevoza“) ter preučitev možnega vpliva na smernice za nezračni prevoz. Pripravljenost na razpravo o predlogih pogodbenic ali ustreznih deležnikov za izboljšanje izvedljivosti predlaganih sprememb brez zmanjšanja ambicioznosti predloga. | + |
| Izjeme in posebne določbe o trgovanju | | | |
| 53. | Pregled določb CITES, ki se nanašajo na trgovino z osebki živali in rastlin, ki niso pridobljeni iz narave

  CoP19 Doc. 53 | SO | Podpora nadaljevanju delovne skupine za obdobje med zasedanji, saj so obravnavana vprašanja zapletena, v obdobju mandata pa ni bilo dovolj časa za razpravo o vseh točkah. Potrebne so bistvene izboljšave besedila, zlasti Priloge I, da bi bilo besedilo jasnejše in bolj konkretno ter da bi se upoštevali pomisleki sekretariata CITES. V skladu s stališčem sekretariata zagovarjanje odločitve sprejetja sprememb resolucije 10.16 na CoP20, a privolitev v njihovo sprejetje na 19. zasedanju konference pogodbenic, če bo dosežen dogovor o bistvenih izboljšavah. | (–) |
| 54. | Pregled določb resolucije konference št. 17.7 o pregledu trgovine z živalskimi osebki, za katere je bilo sporočeno, da so proizvedeni v ujetništvu


  CoP19 Doc. 54 | Sek. v imenu SO in v posvetovanju s predsednikom OŽ. | Na splošno podpora, a so potrebne nekatere spremembe besedila sprememb resolucije iz Priloge 1 in osnutkov sklepov, zlasti da bi se upošteval izid 75. zasedanja stalnega odbora (13. 11. 2022) in delavnice iz junija 2022. Podpora osnutkom sklepov iz Priloge 2. | (+) |
| 55. | Registracija dejavnosti reje živalskih vrst, navedenih na seznamu iz Dodatka I, v ujetništvu v komercialne namene

  CoP19 Doc. 55 | Združene države Amerike | Nasprotovanje nekaterim razlogom, predstavljenim v dokumentu, in odločno nasprotovanje nekaterim predlaganim spremembam. Na splošno podpora zamisli, da se blago, navedeno v registraciji, objavi na spletni strani CITES. Predlogu, da je za dodatno blago potrebna nova registracija, se nasprotuje. Pripravljenost na izključitveni pristop, tj. razširitev postopka registracije na blago, ki je bilo izrecno izključeno iz registracije. S temi spremembami se predlog lahko sprejme. | (–) |
| 56. | Smernice glede pojma „umetno razmnožen“
  CoP19 Doc. 56 | OR | Podpora sprejetju osnutkov sklepov iz Priloge 1. Ker so vprašanja v zvezi z agarovim lesom, uporabo kode vira Y in druga vprašanja ostala odprta v postopku priprave predhodnih smernic, nasprotovanje vsakršni morebitni spremembi mandata za revizijo smernic, ki bi lahko sčasoma povzročila oslabitev sedanjih standardov v zvezi s kodo vira „A“, „Y“ in opredelitvijo nasadov. | + |
| 57. | Osebki, gojeni iz semen ali spor, pridobljenih v naravi, za katere se šteje, da so umetno razmnoženi

  CoP19 Doc. 57 | OR v posvetovanju s predsednikom SO | Podpora črtanju sklepov št. 18.179 do 18.181, saj je delo končano. | + |
| Posebna vprašanja v zvezi z vrstami |
| 58. | Zahodnoafriški jastrebi (Accipitridae spp.)
  CoP19 Doc. 58 | SO v posvetovanju s sek. | Strinjanje s sprejetjem osnutkom sklepov št. 19.AA do 19.FF, s katerimi se nadomestijo sklepi št. 18.186 do 18.192. | + |
| 59. | Nezakonito trgovanje z gepardi (Acinonyx jubatus)
  CoP19 Doc. 59 | Etiopija | Podpora priporočilom, saj je nezakonita trgovina neodložljiva grožnja. Priporočilo, da se severozahodnoafriška in iranska podvrsta v ustrezni meri vključita v vse vidike boja proti nezakoniti trgovini ter da se vzpostavi mehanizem za obveščanje in krepitev dela projektne skupine za velike mačke. Poleg tega bi moral stalni odbor na 78., in ne na 77. zasedanju pripraviti priporočila za CoP20. | (+) |
| 60. | Ohranjanje dvoživk (Amphibia spp.)
  CoP19 Doc. 60 | OŽ | Podpora priporočilu, saj ni bilo zbranih dovolj informacij o vrstah dvoživk, vključenih v mednarodno trgovino. | + |
| 61. | Jegdulje (Anguilla spp.)
  CoP19 Doc. 61 | SO v posvetovanju s predsednikom OŽ | Podpora priporočilom SO za sprejetje osnutkov sklepov št. 19.AA do 19.DD, predstavljenih v Prilogi 1. | + |
| 62. | Taksoni, iz katerih se pridobiva agarov les

  (Aquilaria spp. in Gyrinops spp.) | | | |
| | 62.1 | Poročilo odbora za rastline
  CoP19 Doc. 62.1 | OR | Podpora osnutku sklepa le v različici, kot jo je spremenil sekretariat. Poudariti, da je treba pri reviziji resolucije 16.10 in drugih ustreznih resolucij upoštevati nove informacije in predlagane raziskave iz dokumenta 62.2 ter informativni dokument CoP19 5. Vendar je treba jasno opozoriti, da se resolucija št. 10.13 o izvajanju Konvencije za drevesne vrste in druge morebitne resolucije ne smejo omajati v zvezi z opredelitvami in določbami glede umetnega razmnoževanja. | (+) |
| | 62.2 | Zgodovina in izzivi v zvezi z agarovim lesom in konvencijo CITES
  CoP19 Doc. 62.2 | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | Podpora ali pohvala uporabnosti zbranih informacij. Poziv, da se morebitni rezultati predlaganih raziskav upoštevajo pri vseh revizijah resolucije 16.10 v skladu z osnutkom sklepa iz dok. 62.1. | (+) |
| 63. | Drevesa rodu Boswellia (Boswellia spp.)
  CoP19 Doc. 63 | OR | Podpora. Osnutki sklepov zagotavljajo razumno pot naproti zapiranju vrzeli v znanju in morebitnim prihodnjim predlogom pogodbenic za uvrstitev na seznam. | + |
| 64. | Morske želve (Cheloniidae spp. in Dermochelyidae spp.) | | | |
| | 64.1 | Poročilo sekretariata in stalnega odbora

  CoP19 Doc. 64.1 | SO, sek. | Podpora novemu predlogu sekretariata, da se nekateri osnutki sklepov vključijo v novo resolucijo o morskih želvah, kot je predlagano v dokumentu 64.2, in da se prenovi sklep št. 18.217 (Rev. CoP19). Dve vrsti morskih želv sta kritično ogroženi, ena je ogrožena, po vseh ocenah IUCN pa je predviden negativen trend populacije. Potrebna so okrepljena prizadevanja za preprečitev dodatnega upada in izumrtja. Podpora za združitev s 64.2. | (+) |
| | 64.2 | Ohranjanje morskih želv

  CoP19 Doc. 64.2 | Brazilija, Kolumbija, Kostarika, Peru in Združene države Amerike | Podpora novi resoluciji s spremembami, ki jih je predlagal sekretariat. Podpora za združitev s 64.1. | (+) |
| 65. | Morski psi in raže (Elasmobranchii spp.)
  CoP19 Doc. 65 | SO, OŽ, v posvetovanju
  s sek. in OŽ | Podpora priporočilom stalnega odbora in odbora za živali za sprejetje osnutkov sklepov št. 19.AA do 19.FF iz Priloge 4 k dokumentu. Dolgoročno financiranje je ključno za to, da se zagotovi potrebna podpora za izvajanje uvrščanja morskih vrst na seznam, zato ukrep iz sklepa št. 19.BB ne bi smel biti odvisen od razpoložljivosti zunanjega financiranja. | + |
| 66. | Sloni (Elephantidae spp.) | | | |
| | 66.1 | Izvajanje resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP18) o trgovini z osebki slonov

  CoP19 Doc. 66.1 | Sek. na zahtevo SO | Podpora sklopu sklepov iz Priloge 1 v zvezi z zaprtjem domačih trgov s slonovino. Podpora osnutkom sklepov iz Priloge 2 v zvezi s trgovino z mamutovimi okli, vključno s spremembo, ki jo je predlagal sekretariat CITES. Podpora osnutkom sklepov iz Priloge 3 o trgovini z azijskimi sloni. Podpora osnutkom sklepov iz Priloge 4 v zvezi s praktičnimi smernicami o rezervah slonovine. | + |
| | 66.2 | Rezerve slonovine | | | |
| | | 66.2.1 | Rezerve slonovine:
  izvajanje resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP18) o trgovini z osebki slonov

  CoP19 Doc. 66.2.1 | Benin, Burkina Faso, Ekvatorialna Gvineja, Etiopija, Gabon, Kenija,
  Liberija, Niger, Senegal in Togo | Priznanje potrebe po ustreznem poročanju, pri čemer se izrazi mnenje sekretariata, da sta poročanje o rezervah slonovine in nudenje tehnične podpore v zvezi z upravljanjem rezerv, kot je navedeno v odstavku 7(e) in odstavku 11 resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP18) o trgovini z osebki slonov, ustrezna, če ju pogodbenice ustrezno izvajajo, in da so predlagani novi osnutki sklepov iz Priloge 4 k dokumentu CoP19 Doc. 66.1 zadostni.
  Nasprotovanje novemu osnutku sklepa št. 19AA in BB v predloženi obliki, vendar podpora spremenjenemu sklopu sklepov, ki jih je predlagal sekretariat. | (–) |
| | | 66.2.2 | Ustanovitev sklada, dostopnega državam na območju razširjenosti ob nekomercialni odstranitvi rezerv slonovine
  CoP19 Doc. 66.2.2 | Kenija | EU na splošno podpira nekomercialno odstranitev slonovine, vendar meni, da je suverena pravica vsake pogodbenice, da se odloči, kako bo upravljala s svojimi rezervami, v kolikor z njimi ustrezno upravlja. Vprašljivo je, ali je potreben institucionaliziran postopek financiranja, s katerim se podpira eden od načinov odstranitve za zgolj eno vrsto zaseženih osebkov. Nasprotovanje predlogu v sedanji obliki; primernejši bi bil skupni pristop vseh držav, na območju katerih je razširjen afriški slon. | (–) |
| | 66.3 | Izvajanje vidikov resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP18) o zaprtju domačih trgov s slonovino

  CoP19 Doc. 66.3 | Benin, Burkina Faso, Ekvatorialna Gvineja, Etiopija, Gabon, Liberija,
  Niger, Senegal in Togo | EU podpira osnutek sklepa št. 19.AA, vendar dvomi, da so spremembe, vnešene v osnutka sklepov št. 19.BB in št. 19.CC, potrebne, saj ni jasno, na katere druge vrste zadevnih razpoložljivih informacij se sklicuje. Sklep št. 19.DD, kot ga je spremenil sekretariat, lahko podpremo. | (-) |
| | 66.4 | Trgovina z živimi afriškimi sloni | | | |
| | | 66.4.1 | Mednarodna trgovina z živimi afriškimi sloni: predlagana revizija resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP18) o trgovini z osebki slonov

  CoP19 Doc. 66.4.1 | Benin, Burkina Faso, Ekvatorialna Gvineja, Etiopija, Gabon, Liberija, Niger,
  Senegal in Togo | Namen tega dokumenta ustreza cilju, ki ga ima tudi EU (glej dokument 66.4.2), tj. omejiti trgovino z živimi sloni na programe ohranjanja in situ z zgolj omejenimi izjemami. Pripravljenost na razpravo s predlagatelji o nadaljnjih ukrepih za doseganje cilja. Vendar nasprotovanje več elementom predloga: v zvezi s temi različnimi elementi (razlago oznake št. 2, specifičnimi pravili v zvezi s trgovino z živimi afriškimi sloni, s katerimi se obravnavajo izjemne premestitve ex situ, nezavezujočimi smernicami o „nastanitvi in oskrbi“ ter „koristmi ohranjanja in situ“) je potrebna širša rešitev. | (–) |
| | | 66.4.2 | Pojasnitev okvira: predlog Evropske unije.
  CoP19 Doc. 66.4.2 | Evropska unija in njene države članice | Dokument so predložile EU in njene države članice. | + |
| | 66.5 | Poročilo o spremljanju nezakonitega odstrela slonov (MIKE)
  CoP19 Doc. 66.5 | Sek. | Upoštevanje poročila. | |
| | 66.6 | Poročilo o informacijskem sistemu za trgovino s sloni (ETIS)
  CoP19 Doc. 66.6 | Sek. | Upoštevanje poročila. | |
| | 66.7 | Pregled postopka na podlagi nacionalnega akcijskega načrta za slonovino

  CoP19 Doc. 66.7 | Malavi, Senegal in Združene države Amerike | EU bi morala podpreti postopek pregleda, če je osredotočen na specifična vprašanja, opredeljena v dokumentu, in ne nujno na celotni postopek, ne da bi se pri tem postopek potencialno oslabil. | (+) |
| 67. | Delovna skupina CITES za velike mačke (Felidae spp.)
  CoP19 Doc. 67 | SO | Podpora predlaganim osnutkom sklepov o revidiranem mandatu in načinu delovanja delovne skupine CITES za velike mačke, kot so bili dogovorjeni na 74. zasedanju stalnega odbora, čeprav bodo morda potrebne nekatere spremembe v skladu z dokumentoma 59 in 73.2, ter črtanju sklepov št. 18.245 in 18.248. | + |
| 68. | Azijske velike mačke (Felidae spp.)
  CoP19 Doc. 68 | Sek. v posvetovanju s predsednikom SO | Splošna podpora dokumentu. Predlagane bodo izboljšave sklepa št. 19.AA v zvezi z izmenjavo informacij o forenzičnih raziskovalnih projektih, vključno z genetskimi in drugimi metodami. | + |
| 69. | Morski konjički (Hippocampus spp.) | | | |
| | 69.1 | Poročilo stalnega odbora

  CoP19 Doc. 69.1 | SO | Podpora priporočilom stalnega odbora za sprejetje osnutkov sklepov št. 19.AA do 19.CC iz Priloge 1 k dokumentu. Podpora zlasti organizaciji strokovne delavnice za razpravo o izvajanju in uveljavljanju CITES za trgovino s Hippocampus spp. | + |
| | 69.2 | Naslednji koraki za uspešno uvrstitev morskih konjičkov na seznam iz Dodatka II

  CoP19 Doc. 69.2 | Maldivi, Monako, Nigerija, Peru, Senegal, Šrilanka, Togo, Združene države Amerike ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | Predlog, naj predlagatelji razmislijo o združitvi zadevnega dokumenta z dokumentom 69.1., saj imata podobne cilje. Med pomembnimi točkami, ki bi jih bilo treba ohraniti, so vključitev morskih konjičkov na predlagani delavnici o ugotovitvah o neškodljivosti (69.2) ter organizacija strokovne delavnice za razpravo o izvajanju in uveljavljanju CITES za trgovino s Hippocampus spp. (69.1). | (+) |
| 70. | Vrste rožnega lesa [Leguminosae (Fabaceae)]

  CoP19 Doc. 70 | OR | Podpora osnutkom sklepov o vrstah rožnega lesa, o katerih je bil dogovor sprejet v odboru za rastline. | + |
| 71. | Luskavci (Manis spp.) | | | |
| | 71.1 | Poročilo stalnega odbora in odbora za živali

  CoP19 Doc. 71.1 | SO v posvetovanju s predsednikom OŽ | Podpora priporočilom, vendar bi se lahko vključile tudi dodatne točke, navedene v dokumentu 71.2. | + |
| | 71.2 | Predlagane spremembe resolucije konference št. 17.10
  CoP19 Doc. 71.2 | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | Podpora predlaganim spremembam, saj so potrebni dodatni ukrepi za preprečevanje nezakonite trgovine z luskavci. Podpora prečiščenemu besedilu dokumentov 71.1 in 71.2, kot ga je predlagal sekretariat. | + |
| 72. | Afriški levi (Panthera leo)
  CoP19 Doc. 72 | Sek. v posvetovanju s predsednikom SO | Podpora predlogu odbora za živali za dodatno delo med zasedanji v zvezi z afriškimi levi (Panthera leo) in sprejetju novega sklepa. | + |
| 73. | Jaguarji (Panthera onca) | | | |
| | 73.1 | Poročilo stalnega odbora

  CoP19 Doc. 73.1 | SO | Podpora črtanju sklepov št. 18.251 do 18.253 v skladu s priporočilom sekretariata in sprejetju osnutkov sklepov o jaguarjih iz Priloge 1 k temu dokumentu. | + |
| | 73.2 | Predlagane spremembe osnutkov sklepov o jaguarih, o katerih je bil sprejet dogovor na 74. zasedanju SO
  CoP19 Doc. 73.2 | Kostarika, Mehika, Peru in Salvador | Načeloma podpora osnutkom sklepov, če se črta 19.DD b) (zahteva po tem, da se oceni, ali je potrebna posebna resolucija o jaguarjih, ki je EU na 18. zasedanju konference pogodbenic ni podprla). Vzpostavitev mehanizma za obveščanje in krepitev dela delovne skupine za velike mačke. | (+) |
| 74. | Trgovina s pticami pevkami in upravljanje njihovega ohranjanja (Passeriformes spp.)
  CoP19 Doc. 74 | OŽ | Podpora priporočilom odbora za živali za prenovitev sklepov št. 18.256 do 18.259 o trgovini s pticami pevkami in upravljanju njihovega ohranjanja (Passeriformes spp.), ko bodo sredstva na voljo. | + |
| 75. | Nosorogi (Rhinocerotidae spp.)
  CoP19 Doc. 75 | SO, sek. | Podpora dokumentu, ki sta ga pripravila stalni odbor in sekretariat, ter spremembam resolucije konference št. 9.14 (CoP17) in sklopu sklepov iz Priloge 3. Razmislek, ali bi bilo treba nekatere elemente sklepa št. 18.110, naslovljenega na pogodbenice in predlaganega za črtanje, ohraniti v resoluciji št. 9.14 (CoP17) ali sklepih. | + |
| 76. | Sajga (Saiga spp.)
  CoP19 Doc. 76 | SO | Podpora sklepom, ki jih je predlagal OŽ in kot jih je spremenil sekretariat. | + |
| 77. | Rdečeusti perutar (Strombus gigas)
  CoP19 Doc. 77 | Sek. | Podpora osnutkom sklepov št. 19.AA do 19.DD iz Priloge 1 k temu dokumentu in črtanju sklepov št. 18.275 do 18.280, razen sklepa št. 18.278b, ki bi ga bilo treba ohraniti. | (+) |
| 78. | Želve (Testudines spp.)
  CoP19 Doc. 78 | Sek. | Strinjanje s tem, da so bili sklepi št. 18.286 do 18.291 izvedeni in se lahko črtajo. Predložitev predloga nadaljnjega sklepa, s katerim se od Madagaskarja zahteva, da predstavi celovito strategijo ohranjanja za ogrožene vrste želv. | + |
| 79. | Afriške drevesne vrste

  CoP19 Doc. 79 | OR | Podpora. Posodobitev seznama afriških drevesnih vrst in povezanih postopkov na podlagi CITES iz Priloge k dokumentu 28 s 25. zasedanja odbora za rastline je nujen korak. | + |
| 80. | Morske okrasne ribe

  CoP19 Doc. 80 | OŽ | Podpora sprejetju osnutkov sklepov št. 19.AA do 19.BB iz Priloge 1 k temu dokumentu in črtanju sklepov št. 18.263 do 18.265. | + |
| 81. | Neotropske drevesne vrste

  CoP19 Doc. 81 | OR | Podpora. Posodobitev seznama neotropskih drevesnih vrst in povezanih postopkov na podlagi CITES iz Priloge k dokumentu 29 s 25. zasedanja odbora za rastline je nujen korak. | + |
| 82. | Trgovina z zdravilnimi in aromatičnimi rastlinami

  CoP19 Doc. 82 | OR | Podpora, vendar je treba zahtevati, da nobena morebitna nova resolucija ne bi smela biti omejena na zdravila, ampak bi morala vključevati vse vrste izdelkov, ki vsebujejo osebke zdravilnih in aromatičnih rastlin. | + |
| 83. | Prepoznavanje vrst, ki jim grozi izumrtje, za pogodbenice CITES
  CoP19 Doc. 83 | Gambija, Liberija, Niger, Nigerija in Senegal | Nasprotovanje osnutku resolucije o vzpostavitvi nove podatkovne zbirke, saj je obstoječi rdeči seznam ogroženih vrst IUCN ustrezna podlaga za oceno. Tudi nasprotovanje osnutkom sklepov iz Priloge 2 v sedanji obliki; vendar priznanje, da nekatere države na območju razširjenosti potrebujejo tehnično pomoč pri pripravi predlogov za uvrstitev vrst, ki jih ogroža mednarodna trgovina in ki še niso navedene v dodatkih k CITES, na seznam. | – |
| Ohranitev dodatkov | | | |
| 84. | Standardna nomenklatura | | | |
| | 84.1 | Poročilo odborov za živali in rastline

  CoP19 Doc. 84.1 | OŽ, OR, pripravili njihovi strokovnjaki za nomenklaturo | Podpora sprejetju predlaganih sklepov in prenovi sklepov 18. zasedanja konference pogodbenic Konvencije, kot so predstavljeni v dokumentu 84.1, ter podpora sprejetju revidirane resolucije konference št. 12.11 (Rev. CoP18) v zvezi z rastlinskimi in živalskimi vrstami. | + |
| | 84.2 | Standardna nomenklatura za
  Dipteryx
  spp.
  CoP19 Doc. 84.2 | Evropska unija in njene države članice | Dokument so predložile EU in njene države članice. | + |
| | 84.3 | Standardna nomenklatura za
  Khaya
  spp.
  CoP19 Doc. 84.3 | Evropska unija in njene države članice | Dokument so predložile EU in njene države članice. | + |
| | 84.4 | Standardna nomenklatura za
  Rhodiola
  spp.
  CoP19 Doc. 84.4 | Evropska unija in njene države članice | Dokument so predložile EU in njene države članice. | + |
| 85. | Oznake | | | |
| | 85.1 | Poročilo stalnega odbora

  CoP19 Doc. 85.1 | SO | Podpora dokumentu, ki ga je predstavil SO, in ponovni ustanovitvi delovne skupine. | + |
| | 85.2 | Informacijski sistem za trgovino z osebki drevesnih vrst, navedenih na seznamu CITES
  CoP19 Doc. 85.2 | SO, sek. | Podpora, saj je pomembno, da se opredeli in nadgradi obstoječe delo in se hkrati prepreči podvajanje dela Mednarodne organizacije za tropski les (ITTO). | + |
| | 85.3 | Mehanizem za neformalni pregled obstoječih in predlaganih oznak
  CoP19 Doc. 85.3 | Predsednik SO v posvetovanju s sek. | Podpora predlaganemu sklepu v zvezi z mehanizmom za neformalni pregled obstoječih in predlaganih oznak. | + |
| 86. | Izdelki, ki vsebujejo osebke orhidej iz Dodatka II
  CoP19 Doc. 86 | SO | Podpora osnutkom sklepov in črtanju sklepov št. 18.327 do 18.330. | + |
| 87. | Spremembe resolucije konference št. 9.24 (Rev. CoP17) | | | |
| | 87.1 | Predlagane spremembe resolucije konference št. 9.24 (Rev. CoP17)
  CoP19 Doc. 87.1 | Bocvana, Esvatini, Kambodža, Namibija, Zimbabve | Nasprotovanje ponovnemu odprtju resolucije št. 9.24. Pripravljenost na razpravo o nekaterih elementih predloga, ki ne spadajo na področje uporabe resolucije št. 9.24. | – |
| | 87.2 | Vodne vrste iz dodatkov h CITES:
  predlogi za nov pristop k uvrščanju morskih psov in raž na seznam
  CoP19 Doc. 87.2 | Senegal | V opombi v zvezi z uporabo opredelitve „upada“ za komercialno izkoriščane vodne vrste, ki je navedena v Prilogi 5 k resoluciji konference št. 9.24 (Rev. CoP17), je uporabljen izraz „komercialno izkoriščane vodne vrste“, ki je nejasen in zato vodi do nesporazumov. EU se strinja, da je potrebna revizija opombe, in lahko podpre ustanovitev delovne skupine za čas med zasedanjem ali vzpostavitev postopka za čas med zasedanji, da bi se pogovorili, kaj bi bila najboljša pot naprej za vse vodne taksone, za katere je značilna počasna rast in nizka stopnja razmnoževanja (ne le za morske pse in raže). | (+) |
| 88. | Zadržki, podani po 18. zasedanju konference pogodbenic
  CoP19 Doc. 88 | Sek. | Podpora predlogom sekretariata v zvezi z novim odstavkom 1(h) resolucije št. 11.21 (Rev. CoP18) in novim odstavkom 2(f) resolucije št. 4.6 (Rev. CoP18) kot možni alternativi predlogom besedil EU o istem vprašanju iz dokumenta 66.4, odstavek 14, saj imajo predlogi sekretariata enak namen in cilj.
  Preliminarna podpora sprejetju drugih sprememb, ki jih je predlagal sekretariat v zvezi z resolucijo konference št. 11.21, resolucijo konference št. 4.6 (Rev. CoP18) in resolucijo konference št. 4.25 (Rev. CoP 18), vendar se lahko predlagajo nekatere spremembe besedila, da se besedilo izboljša, zlasti zato, da se zajame delitev seznamov v resoluciji konference št. 4.25 (Rev. CoP18), da se uporabijo določbe resolucije konference št. 4.25 (Rev. CoP18) tudi za rastline in da se zagotovi, da se v predlaganih spremembah resolucije konference št. 4.6 (Rev. CoP18) upošteva povezava med postopkom spreminjanja resolucij in postopkom spreminjanja oznak, v katerih je sklicevanje nanje. | (+) |
| Predlogi za spremembo dodatkov |
| 89. | Predlogi za spremembo dodatkov I in II | | Predlogi za uvrstitev na seznam so obravnavani v delu 2 tega dokumenta v nadaljevanju. | |
| | 89.1 | Ocena predlogov za spremembo dodatkov I in II, ki jo je opravil sekretariat
  CoP19 Doc. 89.1 | | | |
| | 89.2 | Pripombe pogodbenic

  CoP19 Doc. 89.2 | Sek. | | |
| | 89.3 | Pripombe zakonsko določenih udeležencev posvetovanja

  CoP19 Doc. 89.3 | | | |
| Zaključek zasedanja |
| 90. | Določitev časa in kraja naslednjega rednega zasedanja konference pogodbenic | | Ni dokumenta | |
| 91. | Zaključne pripombe (opazovalci, pogodbenice, generalni sekretar CITES, vlada gostiteljica) | | Ni dokumenta | |

Št.

Točka dnevnega reda

Predlagatelj
   (1)

Pripombe

Stališče

Otvoritvena slovesnost

Ni dokumenta

Otvoritveni nagovori

Ni dokumenta

Upravne in finančne zadeve

1.

Izvolitev predsednika in podpredsednika zasedanja ter predsedstva odborov I in II

Ni dokumenta

Dogovor o kandidatih je že dosežen.

2.

Sprejetje dnevnega reda

CoP19 Doc. 2

Sek.

Dogovorjeno

+

3.

Sprejetje delovnega programa

CoP19 Doc. 3

Sek.

Dogovorjeno

+

4.

Poslovnik konference pogodbenic

4.1

Poročilo stalnega odbora CoP19 Doc. 4.1

SO

Podpora priporočenim spremembam pravila št. 7. Podpora priporočenim spremembam pravil št. 25.5 in 25.6. Poudarek na tem, da mora biti vsaka sprememba vrstnega reda glasovanja izjema, ki jo predsednik zasedanja ustrezno utemelji.

+

4.2

Predlagana sprememba pravila št. 26

CoP19 Doc. 4.2

Bocvana in Zimbabve

Zavrnitev predloga, saj je v nasprotju s XV. členom Konvencije. Načelo, da mora imeti vsaka pogodbenica en glas, je temeljno in se o njem ni mogoče pogajati. Ta sprememba bi povzročila zelo zapletena pogajanja pred vsakim glasovanjem in praktične izzive, povezane s tem, da se populacije ocenijo čim bliže zasedanjem konference pogodbenic, da bi se tako odrazilo (dejansko) stanje.

–

5.

Odbor za poverilnice

5.1

Ustanovitev odbora za poverilnice

Ni dokumenta

5.2

Poročilo odbora za poverilnice

Ni dokumenta

6.

Sprejem opazovalcev

CoP19 Doc. 6

7.

Upravljanje, finance in proračun sekretariata in zasedanj konference pogodbenic

7.1

Upravljanje sekretariata

CoP19 Doc. 7.1

Sek.

7.2

Poročilo izvršnega direktorja Programa ZN za okolje (UNEP) o upravnih in drugih zadevah

CoP19 Doc. 7.2

UNEP

7.3

Finančna poročila za obdobje 2020–2022

CoP19 Doc. 7.3

Sek.

7.4

Proračun in delovni program za obdobje 2023–2025

CoP19 Doc. 7.4

Sek.

7.5

Dostop do financiranja

CoP19 Doc. 7.5

SO

Brez stališča

7.6

Projekt sponzorirani delegati

CoP19 Doc. 7.6

Sek.

Soglašanje se s predlogom sekretariata, da se program na splošno ne razširi na sestanke stalnega odbora ter odborov za živali in rastline, saj bi upravno delo zaradi takšnega razširjenega programa nesorazmerno obremenilo sekretariat. Kljub temu soglašanje s predlagano omejeno razširitvijo programa na upravičene pogodbenice v skladu s postopki iz XIII. člena. Podpora predlaganim spremembam resolucije konference št. 17.3 in osnutku sklepa.

+

8.

Jezikovna ureditev konvencije

CoP19 Doc. 8

Sek.

EU lahko podpre možnost 2 in je pripravljena razpravljati o nekaterih elementih možnosti 3, če se financirajo iz prostovoljnih prispevkov. Upoštevati je treba pomembna vprašanja v zvezi s proračunom in zamudami ter možne posledice za izvajanje in izvrševanje CITES, kot je opisano v odstavku 12.a) dokumenta 8. Na zasedanju vsake delovne skupine na konferenci pogodbenic morajo biti prisotni predstavniki vseh regij in ne le pogodbenic, katerih uradni jezik je arabščina, kitajščina ali ruščina, saj bo vsaka odločitev imela proračunske posledice za vse pogodbenice.

(–)

Strateške zadeve

9.

Poročila in priporočila odbora

9.1

Stalni odbor

9.1.1

Poročilo predsednika

CoP19 Doc. 9.1.1

SO

Seznanitev z dokumentom in podpora osnutkom sklepov, vključno s predlogi sekretariata.

+

9.1.2

Izvolitev novih regionalnih in nadomestnih regionalnih članov

Ni dokumenta

9.2

Odbor za živali

9.2.1

Poročilo predsednika

CoP19 Doc. 9.2.1

OŽ

Seznanitev z dokumentom in podpora osnutkom sklepov.

+

9.2.2

Izvolitev novih regionalnih in nadomestnih regionalnih članov

Ni dokumenta

9.3

Odbor za rastline

9.3.1

Poročilo predsednika

CoP19 Doc. 9.3.1

OR

Seznanitev z dokumentom.

9.3.2

Izvolitev novih regionalnih in nadomestnih regionalnih članov

Ni dokumenta

10.

Strateška vizija CITES

CoP19 Doc. 10

SO

Podpora sklopu sklepov. Kazalniki se lahko dodatno spremenijo, odvisno od razvoja dogodkov v zvezi s svetovnim okvirom za biotsko raznovrstnost po letu 2020.

(+)

11.

Vrste, navedene na seznamu iz Dodatka I

CoP19 Doc. 11

OŽ, OR

Podpora predlogu z nekaterimi spremembami osnutkov sklepov, ki jih bo predlagala EU, s pripravljenostjo na razpravo o prilagoditvah predlaganega postopka, ki jih predlaga sekretariat, in o drugih spremembah, če jih predlagajo druge pogodbenice.

+

12.

Poročilo o svetovni trgovini s prostoživečimi vrstami

CoP19 Doc. 12

Južna Afrika

Zamisel o poročilu in delovni skupini za obdobje med zasedanji se na splošno podpira. Vendar predlog še vedno vključuje negotovosti. Zato se lahko podpre le, če so na voljo zunanji viri in če se na podlagi sklopa sklepov začne postopek za boljšo opredelitev poročila za sprejetje sklepa na 20. zasedanju konference pogodbenic ali če se predlog med 19. zasedanjem konference pogodbenic izboljša, da se zagotovi večja jasnost glede vsebine poročila.

(+)

13.

Vključevanje domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti

CoP19 Doc. 13

SO

Podpora priporočilu za sprejetje revidiranih sklepov iz Priloge 1 k dokumentu in za spodbujanje posebnih predlogov o sodelovanju domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti v CITES.

+

14.

Preživetje

CoP19 Doc. 14

SO

Podpora sprejetju revidiranih sklepov ter črtanju sklepov št. 18.37 in 18.36.

+

15.

Mehanizmi udeležbe pri konvenciji CITES za podeželske skupnosti

CoP19 Doc. 15

Esvatini, Namibija in Zimbabve

Nasprotovaje predlogom kot samostojnemu dokumentu. Čeprav je tema pomembna, se v okviru konference CITES že izvajata dva ločena postopka, osredotočena na domorodna ljudstva in lokalne skupnosti (glej točki dnevnega reda 13 in 14).

Za večjo učinkovitost in doslednost v zvezi z vključevanjem domorodnih ljudstev ter lokalnih in podeželskih skupnosti bi morali predlagatelji svoj predlog uskladiti s postopki na podlagi točk dnevnega reda 13 in 14 ter ga predložiti v obravnavo zadevni delovni skupini ali obema delovnima skupinama, kakor je ustrezno.

(–)

16.

Krepitev zmogljivosti

CoP19 Doc. 16

SO

Podpora osnutku resolucije in sklopu predlogov za nadaljevanje dela v zvezi z integriranim okvirom za krepitev zmogljivosti. Morda so potrebna nekatera manjša pojasnila, zlasti za pojasnitev področja uporabe točke 2b osnutka resolucije. Podpora spremembam, ki jih predlaga sekretariat.

+

17.

Sodelovanje z organizacijami in večstranski okoljski sporazumi

17.1

Sodelovanje z drugimi konvencijami o biotski raznovrstnosti

CoP19 Doc. 17.1

SO

Podpora, saj bi bilo treba še naprej krepiti sinergije med večstranskimi okoljskimi sporazumi v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, in primerno je, da stalni odbor spremlja zadeve. Soglašanje z revidiranimi in novimi osnutki sklepov iz prilog k dokumentu in podpora prizadevanjem za partnersko strategijo.

+

17.2

Sodelovanje z globalno strategijo za ohranjanje rastlin

CoP19 Doc. 17.2

OR

Podpora novim osnutkom sklepov, vključno s predlogom sekretariata, da se stalni odbor vključi v postopek.

+

17.3

Sodelovanje z medvladno platformo za znanstveno politiko

Platforma o biotski raznovrstnosti in storitvah ekosistemov

CoP19 Doc. 17.3

SO

Podpora osnutkom sklepov iz Priloge I k dokumentu.

+

17.4

Skupna pobuda CITES in CMS za afriške zveri

CoP19 Doc. 17.4

Sek.

Podpora temu osnutku sklepa za sporočanje ustreznih informacij OŽ in ustrezno svetovanje sekretariatu o pobudi za afriške zveri v skladu s predlogom OŽ in več organizacij opazovalk.

+

17.5

Mednarodni konzorcij za
  boj proti kriminaliteti, povezani s prostoživečimi vrstami

CoP19 Doc. 17.5

Sek.

Podpora sprejetju osnutkov sklepov in črtanju sklepa št. 18.3.

+

18.

Svetovni dan ZN za prostoživeče živalske in rastlinske vrste

CoP19 Doc. 18

Sek.

Podpora črtanju sklepa št. 18.38 o svetovnem dnevu prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst, kot se izvaja.

+

19.

CITES in gozdovi

CoP19 Doc. 19

Sek.

Podpora predlogu; predlaganje sprememb za več sinergij in izogibanje podvojevanju z drugimi mednarodnimi procesi in instrumenti, povezanimi z gozdovi. Predlagaje možnega posvetovanja z OR o referenčnem okviru študije (po možnosti prek predsednika za poenostavitev postopka).

(+)

20.

Program za drevesne vrste

CoP19 Doc. 20

Sek.

Podpora osnutkom sklepov. EU meni, da bo program dal pričakovane rezultate, in spodbuja vse pogodbenice, naj gradijo na rezultatih programa in nadalje prispevajo k izvajanju CITES v zvezi z drevesnimi vrstami s seznama.

+

21.

Pregled programa ETIS

CoP19 Doc. 21

SO

Podpora večini priporočil, vključno z redakcijskimi spremembami, ki jih je predlagal sekretariat, razen spremembi datuma za predložitev podatkov ETIS, ki bi lahko oslabila postopek zaradi časovnega zamika med podatki, uporabljenimi v analizi, in poročanjem konferenci predsednikov. Zato nasprotovanje temu, da se v Prilogo 1, oddelek 4, doda drugi pododstavek, vendar podpora okrepitvi sodelovanja med ICCWC in ETIS ter izmenjavi podatkov z ETIS iz letnih poročil o nezakoniti trgovini.

Podpora predlogu sekretariata, da se sprejme osnutek sklepa, naslovljenega na sekretariat in stalni odbor, da se oblikujejo jasna merila za kategorizacijo pogodbenic.

(+)

22.

Programa MIKE in ETIS

CoP19 Doc. 22

SO

Podpora predlogu, vključno s predlaganim novim besedilom sekretariata za sklep št. 19.BB a), ob poudarjanju, da bi se bilo treba bolj osredotočiti na dolgoročno finančno vzdržnost programov MIKE in ETIS. EU je naklonjena predlogu sekretariata, da se sklep št. 19.AA vključi v sklep o financiranju in stroškovno opredeljenem delovnem programu.

+

23.

Vloga CITES pri zmanjševanju tveganja prihodnjih pojavov zoonotskih bolezni, povezanih z mednarodno trgovino s prostoživečimi vrstami

CoP19 Doc. 23

23.1

Poročilo stalnega odbora

CoP19 Doc. 23.1

SO

Pozdravi se delo delovne skupine za obdobje med zasedanji. Podpora predlaganim sklepom in spremembam resolucije konference št. 10.21 (Rev. CoP16) o prevozu živih osebkov. Pristop „eno zdravje“ in konvencija CITES:

+

23.2

Eno zdravje in CITES:

tveganja, ki jih trgovina s prostoživečimi vrstami prinaša za zdravje ljudi in živali

CoP19 Doc. 23.2

Gabon, Gambija, Liberija, Niger, Nigerija Senegal in Slonokoščena obala

Nasprotovanje elementom, ki presegajo poslanstvo CITES. Podpora nekaterim elementom iz osnutka resolucije, kot je uporaba mednarodnih opredelitev pojmov in sodelovanje z organi za zdravje živali in javno zdravje, ter predlaganje njihove vključitve v osnutke sklepov, predlagane v dokumentu 23.1., ne kot del procesa za pripravo resolucije, temveč za pripravo sklepov, sprejetih na 19. zasedanju konference pogodbenic.

(–)

24.

Posledice pandemije COVID-19 za izvajanje Konvencije

CoP19 Doc. 24

Sek.

Podpora priporočilom, ki jih je predlagal sekretariat za zagotovitev, da lahko zasedanja v okviru konvencije CITES in delo med njimi potekajo tudi v primeru izrednih operativnih težav.

+

25.

Akcijski načrt za zadeve, povezane s spolom

CoP19 Doc. 25

Panama

Podpora učinkovitemu preučevanju in obravnavi vprašanj, povezanih s spolom. Podpora predlagani resoluciji, ki pa jo je treba dodatno spremeniti. Predlaganje, naj konferenca pogodbenic začne postopek med sejami, da se preuči potreba in vsebina smernic za izvajanje resolucije ter pripravijo priporočila za stalni odbor/20. zasedanje konference pogodbenic.

(+)

Vprašanja interpretacije in izvajanja

Veljavne resolucije in sklepi

26.

Pregled resolucij

CoP19 Doc. 26

Sek.

Podpora spremembam resolucij in črtanju sklepa št. 14.81, če se sprejme ustrezna sprememba resolucije konference št. 14.8 (Rev. CoP17). Usklajevanje s predlogom spremembe iz dokumenta 32.

+

27.

Pregled sklepov

CoP19 Doc. 27

Podpora predlogom sekretariata. Zavzemanje, da se 18.55 ne črta, saj še ni izveden. Preučitev, ali je bil 18.193 izveden do konference pogodbenic.

+

Splošna skladnost in izvrševanje

28.

Nacionalno pravo za izvajanje Konvencije

CoP19 Doc. 28

Sek.

Podpora sprejetju osnutkov sklepov iz Priloge 1 k dokumentu CoP19 Doc. 28 in predlaganje, da se morebitno poročanje za redne seje stalnega odbora vključi v sklep št. 19.EEh). Podpora črtanju sklepov št. 18.62–18.67 in dogovor o okvirnem proračunu, kot je predviden v Prilogi 2.

+

29.

Vprašanja skladnosti CITES

29.1

Izvajanje XIII. člena in resolucije konference št. 14.3 (Rev. CoP18)

o postopkih skladnosti CITES

CoP19 Doc. 29.1

Sek.

Seznanitev z informacijami iz dokumenta o izvajanju XIII. člena in resolucije konference št. 14.3. (Rev. CoP 18). Sodelovanje v razpravi o priporočilu iz odstavka 42b), da bi po potrebi podprli hitri postopek, in odstavka 42c), da bi stalni odbor lahko izboljšal obravnavo zadev v zvezi s skladnostjo, ob upoštevanju drugih možnih načinov za zmanjšanje dnevnega reda stalnega odbora.

0

29.2

Totoaba (Totoaba macdonaldi)

CoP19 Doc. 29.2

29.2.1

Poročilo sekretariata

CoP19 Doc. 29.2.1

Sek.

Podpora sprejetju revidiranih in novih osnutkov sklepov (št. 18.292 do 18.295 ter 19.CC in 19.DD) iz Priloge 3 k dokumentu CoP19 Doc. 29.2.1. Poziv Mehiki, naj sprejme učinkovite ukrepe za zaščito kalifornijske rjave pliskavke. Dokumenta 29.2.1 in 29.2.2 sta si zelo podobna in ju je treba združiti v enega, pri čemer se lahko za izhodišče uporabi poročilo sekretariata.

+

29.2.2

Prenovljeni in posodobljeni sklepi za 19. zasedanje konference pogodbenic Konvencije

CoP19 Doc. 29.2.2

Združene države Amerike

Podpora vsebini dokumenta, ki pa se prekriva z dokumentom 29.2.1 sekretariata. Oba dokumenta bi bilo treba združiti.

(+)

29.3

Madagaskarska ebenovina (Diospyros spp.) ter palisander in rožni les (Dalbergia spp.)

CoP19 Doc. 29.3

Sek. ob posvetovanju s predsednikom SO

Podpora osnutku sklepov; zlasti Madagaskarju, da zaščiti vse rezerve, in vsem pogodbenicam, da ne sprejmejo (ponovnega) izvoza osebkov Diospyros spp.(št. 5) ali Dalbergia spp. (št. 15) iz Madagaskarja za komercialne namene, dokler Madagaskar sekretariatu ne dokaže, da je za te vrste podal ugotovitev glede zakonite pridobitve in ugotovitev o neškodljivosti na nacionalni ravni.

+

30.

Program pomoči za skladnost

CoP19 Doc. 30

SO

Podpora sklepom o izvajanju programa pomoči za skladnost.

+

31.

Pregledi pomembnejše trgovine na ravni države CoP19 Doc. 31

SO, vključuje osnutke sklepov, ki sta jih predlagala

predsednika OŽ in OR

Podpora, saj je treba oceniti, ali so ustrezno obravnavana vprašanja, opredeljena v pregledu pomembnejše trgovine na ravni države za Madagaskar.

+

32.

Pregled resolucije konference št. 11.3 (Rev. CoP18) o skladnosti in izvrševanju

CoP19 Doc. 32

SO

Podpora sprejetju predlaganih sprememb resolucije konference št. 11.3 (Rev. CoP18), ki potrebujejo manjše redakcijske spremembe.

+

33.

Zadeve izvrševanja

CoP19 Doc. 33

Sek.

Podpora priporočilom, pri čemer se poudari pomen nadaljevanja spodbujanja dejavnega izvrševanja Konvencije na nacionalni in mednarodni ravni, ki je odvisno zlasti od ustrezne zmogljivosti institucij, pristojnih za izvrševanje, ter specializacije njihovih enot. Poudariti tudi, da je treba obravnavati finančne tokove, ki izhajajo iz nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami.

+

34.

Letna poročila o nezakoniti trgovini

CoP19 Doc. 34

Sek.

Podpora predlaganim spremembam resolucije konference 11.17 (Rev. CoP18) v zvezi s črtanjem sklepov št. 18.75 in 18.76 o letnih poročilih o nezakoniti trgovini.

Na splošno podpora predlaganima osnutkoma sklepov št. 19.AA in št. 19.BB z nekaterimi pojasnili in spremembami.

+

35.

Delovna skupina za nezakonito trgovino z osebki drevesnih vrst, navedenih na seznamu konvencije CITES

CoP19 Doc. 35

SO

Podpora priporočilom o: (a) upoštevanju dokumenta, vključno s predlagano spremembo osnutka sklepa 19.CC o prepoznavanju lesa in drugih lesnih proizvodov, kot ga je OR predstavil v dokumentu CoP19 Doc. 44.2; (b) črtanju sklepov št. 18.79 in 18.80 o izvrševanju.

+

36.

Podpora kazenskemu pregonu kriminala, povezanega s prostoživečimi vrstami v zahodni in centralni Afriki

36.1

Poročilo stalnega odbora

CoP19 Doc. 36.1

SO

Dokumenta 36.1 in 36.2 je treba združiti. Splošno soglasje, da je potrebna podpora za pregon kaznivih dejanj, povezanih s prostoživečimi vrstami. Da pa bi se izognili podvajanju z obstoječimi dejavnostmi in ker se zdi, da je ustanovitev sklada dolgotrajen proces, ki bi zahteval znatne finančne in človeške vire, bi bilo treba podpreti priporočila sekretariata iz dokumenta 36.1. Spodbujanje drugih pogodbenic, vladnih, medvladnih in nevladnih organizacij ter zainteresiranih deležnikov k zagotavljanju podpore tema podregijama.

(+)

36.2

Podpora kazenskemu pregonu kriminala, povezanega s prostoživečimi vrstami, ter izvrševanju CITES

v zahodni in centralni Afriki

CoP19 Doc. 36.2

Gambija, Liberija, Niger, Nigerija, Senegal in Slonokoščena obala

Predlagaje združitve dokumentov 36.1 in 36.2., pripombe so pod točko 36.1.

(–)

37.

S spletom povezan kriminal, povezan s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami

CoP19 Doc. 37

Sek.

Podpora spremembam resolucije konference št. 11.3 (Rev. CoP18) in osnutkom sklepov. Predlog, da se poleg dobrih praks opredelijo tudi „nacionalni zakoni“, ki so jih uvedle pogodbenice (poleg predlaganega sklepa št. 19.AA). Usklajevanje s predlogom spremembe iz dokumenta 32.

+

38.

Zmanjšanje povpraševanja za boj proti nezakoniti trgovini

CoP19 Doc. 38

SO

Podpora sprejetju smernic na 19. zasedanju konference pogodbenic. Podpora tudi sprejetju osnutkov sklepov in sprememb resolucije konference št. 17.4 za izboljšanje razpoložljivosti smernic za pogodbenice v vseh jezikih CITES in spodbujanje pogodbenic k njihovi uporabi.

+

39.

Domači trgi za osebke, s katerimi se pogosto nezakonito trguje

CoP19 Doc. 39

SO

Podpora priporočilom. Usklajevanje s predlogom spremembe iz dokumenta 32.

+

Urejanje trgovine

40.

Smernice o podajanju ugotovitev glede zakonite pridobitve

CoP19 Doc. 40

SO

Nekatere elemente „Hitrih smernic o podajanju ugotovitev glede zakonite pridobitve“ in Sklepa št. 19.BB a) je treba pojasniti. Stališče EU bo nadalje oblikovano, ko bo na voljo posodobljen dokument sekretariata, ki bo odražal rezultate delavnice o zakoniti pridobitvi (iz avgusta 2022).

(+)

41.

Elektronski sistemi in informacijska tehnologija ter preverjanje pristnosti in nadzor dovoljenj

CoP19 Doc. 41

SO

Podpora sklepni ugotovitvi študije o preverjanju pristnosti dovoljenj in nadzoru nad njimi. Podpora spremembam resolucije konference št. 12.3 (Rev. CoP18) o dovoljenjih in potrdilih, kot jih je predlagal sekretariat CITES, s predlogom, da se bolj upoštevajo sistemi, organizirani na podlagi arhitekture vozlišča. Podpora predlaganim spremembam resolucije konference št. 11.3 (Rev. CoP18) o skladnosti in izvrševanju, zlasti da se carinskim organom omogoči dostop do informacij v zbirkah podatkov o dovoljenjih, ki jih upravljajo organi upravljanja. Podpora osnutkom sklepov o oceni in analizi tveganja ter osnutkom sklepov o elektronskih sistemih in informacijski tehnologiji.

+

42.

Kode namena na dovoljenjih in potrdilih CITES

CoP19 Doc. 42

SO

Strinjanje s predlaganimi spremembami ustreznih resolucij ter podpora sprejetju predlaganih osnutkov sklepov za ponovno ustanovitev skupne delovne skupine za obdobje med zasedanji, in sicer za dodaten pregled uporabe kod namena posla v pogodbenicah ter med drugim za nadaljevanje razprav o kodah namena P in T.

+

43.

Ugotovitve o neškodljivosti

43.1

Poročilo odborov za živali in rastline

CoP19 Doc. 43.1

OŽ, OR

Podpora osnutkom sklepov, dogovorjenih na 31. zasedanju OŽ in 25. zasedanju OR.

+

43.2

Podajanje ugotovitev o neškodljivosti za osebke vrst, navedenih na seznamu iz Dodatka II, ki so bili vzeti iz morskega okolja, ki ni pod jurisdikcijo nobene države

CoP19 Doc. 43.2

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

Podpora osnutkom sklepov, saj so usklajeni s pobudo za okrepitev sinergij med konvencijo CITES in ribištvom, ki se izvaja, za izboljšanje ohranjanja ogroženih morskih psov in raž, navedenih na seznamu konvencije CITES.

+

44.

Gradivo za prepoznavanje

44.1

Pregled resolucije konference št. 11.19 (Rev. CoP16)

CoP19 Doc. 44.1

SO

Podpora priporočilom.

+

44.2

Prepoznavanje lesa in drugih lesnih proizvodov

CoP19 Doc. 44.2

OR

Podpora osnutkom sklepov, saj je bilo z leti zbranih veliko informacij in bi bilo koristno, da bi se združile.

+

45.

Sistem označevanja za trgovino s kaviarjem

CoP19 Doc. 45

SO

Podpora predlaganim osnutkom sklepov in črtanju sklepa št. 18.146.

Predložitev predloga za ustanovitev delovne skupine SO za obdobje med zasedanji, ki lahko začne delo, ko bodo na voljo analiza in priporočila sekretariata.

+

46.

Trgovina s kamenimi koralami

CoP19 Doc. 46

Evropska unija in njene države članice

Dokument so predložile EU in njene države članice.

+

47.

Osebki, proizvedeni z biotehnologijo

CoP19 Doc. 47

SO, Sek.

Podpora priporočilom, pri čemer bi srečanje strokovnjakov moralo biti podlaga za večjo jasnost glede opredelitev in vprašanj v zvezi z ohranjanjem, ki bi jih delovna skupina lahko uporabila pozneje. Seja bi morala služiti kot podlaga za delovno skupino in bi zato morala potekati pred srečanjem delovne skupine.

+

48.

Opredelitev pojma „primerne in sprejemljive destinacije“

CoP19 Doc. 48

SO

Podpora potrditvi obeh nezavezujočih dokumentov s smernicami.

Podpora osnutku sklepa iz Priloge 3, vključno s spremembami, ki jih je predlagal sekretariat CITES.

+

49.

Vnos iz morja

CoP19 Doc. 49

SO

Podpora predlaganim sklepom.

Izraziti globoko zaskrbljenost EU in njenih držav članic zaradi pomanjkljivega izvajanja določb CITES v zvezi z vnosom iz morja in drugo trgovino z vrstami, uvrščenimi na seznam CITES, iz območij zunaj nacionalne jurisdikcije.

EU in države članice poudarjajo, da je za uspešno izvajanje določb CITES za morske vrste bistveno učinkovito sodelovanje med CITES in organi, pristojnimi za ribištvo.

+

50.

Odstranjevanje zaseženih osebkov

CoP19 Doc. 50

SO

Podpora predlaganemu osnutku sklepov 19. zasedanja konference pogodbenic, kot je bil priporočen na 74. zasedanju SO, in črtanju sklepov št. 18.159 do 18.164.

+

51.

Kvote za lovske trofeje leopardov (Panthera pardus)

CoP19 Doc. 51

SO

Podpora spremembi odstavka 1(a) resolucije konference št. 10.14 (Rev. CoP16). Predlog spremembe sklepov, ki jih predlaga sekretariat, da se zagotovi reden pregled izvoznih kvot (vključno z lovskimi kvotami).

(+)

52.

Prevoz živih osebkov:

izboljšanje izvajanja predpisov o prevozu

CoP19 Doc. 52

Kanada, Kenija, Mehika, Nigerija, Senegal, Slonokoščena obala in Združene države Amerike

Podpora predlaganim sklepom in spremembam resolucij, zlasti v zvezi z dostopom do predpisov združenja IATA. Pojasnitev namena prve (manjše) spremembe resolucije konference št. 10.21 (vključitev besedila „ne glede na načina prevoza“) ter preučitev možnega vpliva na smernice za nezračni prevoz. Pripravljenost na razpravo o predlogih pogodbenic ali ustreznih deležnikov za izboljšanje izvedljivosti predlaganih sprememb brez zmanjšanja ambicioznosti predloga.

+

Izjeme in posebne določbe o trgovanju

53.

Pregled določb CITES, ki se nanašajo na trgovino z osebki živali in rastlin, ki niso pridobljeni iz narave

CoP19 Doc. 53

SO

Podpora nadaljevanju delovne skupine za obdobje med zasedanji, saj so obravnavana vprašanja zapletena, v obdobju mandata pa ni bilo dovolj časa za razpravo o vseh točkah. Potrebne so bistvene izboljšave besedila, zlasti Priloge I, da bi bilo besedilo jasnejše in bolj konkretno ter da bi se upoštevali pomisleki sekretariata CITES. V skladu s stališčem sekretariata zagovarjanje odločitve sprejetja sprememb resolucije 10.16 na CoP20, a privolitev v njihovo sprejetje na 19. zasedanju konference pogodbenic, če bo dosežen dogovor o bistvenih izboljšavah.

(–)

54.

Pregled določb resolucije konference št. 17.7 o pregledu trgovine z živalskimi osebki, za katere je bilo sporočeno, da so proizvedeni v ujetništvu

CoP19 Doc. 54

Sek. v imenu SO in v posvetovanju s predsednikom OŽ.

Na splošno podpora, a so potrebne nekatere spremembe besedila sprememb resolucije iz Priloge 1 in osnutkov sklepov, zlasti da bi se upošteval izid 75. zasedanja stalnega odbora (13. 11. 2022) in delavnice iz junija 2022. Podpora osnutkom sklepov iz Priloge 2.

(+)

55.

Registracija dejavnosti reje živalskih vrst, navedenih na seznamu iz Dodatka I, v ujetništvu v komercialne namene

CoP19 Doc. 55

Združene države Amerike

Nasprotovanje nekaterim razlogom, predstavljenim v dokumentu, in odločno nasprotovanje nekaterim predlaganim spremembam. Na splošno podpora zamisli, da se blago, navedeno v registraciji, objavi na spletni strani CITES. Predlogu, da je za dodatno blago potrebna nova registracija, se nasprotuje. Pripravljenost na izključitveni pristop, tj. razširitev postopka registracije na blago, ki je bilo izrecno izključeno iz registracije. S temi spremembami se predlog lahko sprejme.

(–)

56.

Smernice glede pojma „umetno razmnožen“

CoP19 Doc. 56

OR

Podpora sprejetju osnutkov sklepov iz Priloge 1. Ker so vprašanja v zvezi z agarovim lesom, uporabo kode vira Y in druga vprašanja ostala odprta v postopku priprave predhodnih smernic, nasprotovanje vsakršni morebitni spremembi mandata za revizijo smernic, ki bi lahko sčasoma povzročila oslabitev sedanjih standardov v zvezi s kodo vira „A“, „Y“ in opredelitvijo nasadov.

+

57.

Osebki, gojeni iz semen ali spor, pridobljenih v naravi, za katere se šteje, da so umetno razmnoženi

CoP19 Doc. 57

OR v posvetovanju s predsednikom SO

Podpora črtanju sklepov št. 18.179 do 18.181, saj je delo končano.

+

Posebna vprašanja v zvezi z vrstami

58.

Zahodnoafriški jastrebi (Accipitridae spp.)

CoP19 Doc. 58

SO v posvetovanju s sek.

Strinjanje s sprejetjem osnutkom sklepov št. 19.AA do 19.FF, s katerimi se nadomestijo sklepi št. 18.186 do 18.192.

+

59.

Nezakonito trgovanje z gepardi (Acinonyx jubatus)

CoP19 Doc. 59

Etiopija

Podpora priporočilom, saj je nezakonita trgovina neodložljiva grožnja. Priporočilo, da se severozahodnoafriška in iranska podvrsta v ustrezni meri vključita v vse vidike boja proti nezakoniti trgovini ter da se vzpostavi mehanizem za obveščanje in krepitev dela projektne skupine za velike mačke. Poleg tega bi moral stalni odbor na 78., in ne na 77. zasedanju pripraviti priporočila za CoP20.

(+)

60.

Ohranjanje dvoživk (Amphibia spp.)

CoP19 Doc. 60

OŽ

Podpora priporočilu, saj ni bilo zbranih dovolj informacij o vrstah dvoživk, vključenih v mednarodno trgovino.

+

61.

Jegdulje (Anguilla spp.)

CoP19 Doc. 61

SO v posvetovanju s predsednikom OŽ

Podpora priporočilom SO za sprejetje osnutkov sklepov št. 19.AA do 19.DD, predstavljenih v Prilogi 1.

+

62.

Taksoni, iz katerih se pridobiva agarov les

(Aquilaria spp. in Gyrinops spp.)

62.1

Poročilo odbora za rastline

CoP19 Doc. 62.1

OR

Podpora osnutku sklepa le v različici, kot jo je spremenil sekretariat. Poudariti, da je treba pri reviziji resolucije 16.10 in drugih ustreznih resolucij upoštevati nove informacije in predlagane raziskave iz dokumenta 62.2 ter informativni dokument CoP19 5. Vendar je treba jasno opozoriti, da se resolucija št. 10.13 o izvajanju Konvencije za drevesne vrste in druge morebitne resolucije ne smejo omajati v zvezi z opredelitvami in določbami glede umetnega razmnoževanja.

(+)

62.2

Zgodovina in izzivi v zvezi z agarovim lesom in konvencijo CITES

CoP19 Doc. 62.2

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

Podpora ali pohvala uporabnosti zbranih informacij. Poziv, da se morebitni rezultati predlaganih raziskav upoštevajo pri vseh revizijah resolucije 16.10 v skladu z osnutkom sklepa iz dok. 62.1.

(+)

63.

Drevesa rodu Boswellia (Boswellia spp.)

CoP19 Doc. 63

OR

Podpora. Osnutki sklepov zagotavljajo razumno pot naproti zapiranju vrzeli v znanju in morebitnim prihodnjim predlogom pogodbenic za uvrstitev na seznam.

+

64.

Morske želve (Cheloniidae spp. in Dermochelyidae spp.)

64.1

Poročilo sekretariata in stalnega odbora

CoP19 Doc. 64.1

SO, sek.

Podpora novemu predlogu sekretariata, da se nekateri osnutki sklepov vključijo v novo resolucijo o morskih želvah, kot je predlagano v dokumentu 64.2, in da se prenovi sklep št. 18.217 (Rev. CoP19). Dve vrsti morskih želv sta kritično ogroženi, ena je ogrožena, po vseh ocenah IUCN pa je predviden negativen trend populacije. Potrebna so okrepljena prizadevanja za preprečitev dodatnega upada in izumrtja. Podpora za združitev s 64.2.

(+)

64.2

Ohranjanje morskih želv

CoP19 Doc. 64.2

Brazilija, Kolumbija, Kostarika, Peru in Združene države Amerike

Podpora novi resoluciji s spremembami, ki jih je predlagal sekretariat. Podpora za združitev s 64.1.

(+)

65.

Morski psi in raže (Elasmobranchii spp.)

CoP19 Doc. 65

SO, OŽ, v posvetovanju

s sek. in OŽ

Podpora priporočilom stalnega odbora in odbora za živali za sprejetje osnutkov sklepov št. 19.AA do 19.FF iz Priloge 4 k dokumentu. Dolgoročno financiranje je ključno za to, da se zagotovi potrebna podpora za izvajanje uvrščanja morskih vrst na seznam, zato ukrep iz sklepa št. 19.BB ne bi smel biti odvisen od razpoložljivosti zunanjega financiranja.

+

66.

Sloni (Elephantidae spp.)

66.1

Izvajanje resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP18) o trgovini z osebki slonov

CoP19 Doc. 66.1

Sek. na zahtevo SO

Podpora sklopu sklepov iz Priloge 1 v zvezi z zaprtjem domačih trgov s slonovino. Podpora osnutkom sklepov iz Priloge 2 v zvezi s trgovino z mamutovimi okli, vključno s spremembo, ki jo je predlagal sekretariat CITES. Podpora osnutkom sklepov iz Priloge 3 o trgovini z azijskimi sloni. Podpora osnutkom sklepov iz Priloge 4 v zvezi s praktičnimi smernicami o rezervah slonovine.

+

66.2

Rezerve slonovine

66.2.1

Rezerve slonovine:

izvajanje resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP18) o trgovini z osebki slonov

CoP19 Doc. 66.2.1

Benin, Burkina Faso, Ekvatorialna Gvineja, Etiopija, Gabon, Kenija,

Liberija, Niger, Senegal in Togo

Priznanje potrebe po ustreznem poročanju, pri čemer se izrazi mnenje sekretariata, da sta poročanje o rezervah slonovine in nudenje tehnične podpore v zvezi z upravljanjem rezerv, kot je navedeno v odstavku 7(e) in odstavku 11 resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP18) o trgovini z osebki slonov, ustrezna, če ju pogodbenice ustrezno izvajajo, in da so predlagani novi osnutki sklepov iz Priloge 4 k dokumentu CoP19 Doc. 66.1 zadostni.

Nasprotovanje novemu osnutku sklepa št. 19AA in BB v predloženi obliki, vendar podpora spremenjenemu sklopu sklepov, ki jih je predlagal sekretariat.

(–)

66.2.2

Ustanovitev sklada, dostopnega državam na območju razširjenosti ob nekomercialni odstranitvi rezerv slonovine

CoP19 Doc. 66.2.2

Kenija

EU na splošno podpira nekomercialno odstranitev slonovine, vendar meni, da je suverena pravica vsake pogodbenice, da se odloči, kako bo upravljala s svojimi rezervami, v kolikor z njimi ustrezno upravlja. Vprašljivo je, ali je potreben institucionaliziran postopek financiranja, s katerim se podpira eden od načinov odstranitve za zgolj eno vrsto zaseženih osebkov. Nasprotovanje predlogu v sedanji obliki; primernejši bi bil skupni pristop vseh držav, na območju katerih je razširjen afriški slon.

(–)

66.3

Izvajanje vidikov resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP18) o zaprtju domačih trgov s slonovino

CoP19 Doc. 66.3

Benin, Burkina Faso, Ekvatorialna Gvineja, Etiopija, Gabon, Liberija,

Niger, Senegal in Togo

EU podpira osnutek sklepa št. 19.AA, vendar dvomi, da so spremembe, vnešene v osnutka sklepov št. 19.BB in št. 19.CC, potrebne, saj ni jasno, na katere druge vrste zadevnih razpoložljivih informacij se sklicuje. Sklep št. 19.DD, kot ga je spremenil sekretariat, lahko podpremo.

(-)

66.4

Trgovina z živimi afriškimi sloni

66.4.1

Mednarodna trgovina z živimi afriškimi sloni: predlagana revizija resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP18) o trgovini z osebki slonov

CoP19 Doc. 66.4.1

Benin, Burkina Faso, Ekvatorialna Gvineja, Etiopija, Gabon, Liberija, Niger,

Senegal in Togo

Namen tega dokumenta ustreza cilju, ki ga ima tudi EU (glej dokument 66.4.2), tj. omejiti trgovino z živimi sloni na programe ohranjanja in situ z zgolj omejenimi izjemami. Pripravljenost na razpravo s predlagatelji o nadaljnjih ukrepih za doseganje cilja. Vendar nasprotovanje več elementom predloga: v zvezi s temi različnimi elementi (razlago oznake št. 2, specifičnimi pravili v zvezi s trgovino z živimi afriškimi sloni, s katerimi se obravnavajo izjemne premestitve ex situ, nezavezujočimi smernicami o „nastanitvi in oskrbi“ ter „koristmi ohranjanja in situ“) je potrebna širša rešitev.

(–)

66.4.2

Pojasnitev okvira: predlog Evropske unije.

CoP19 Doc. 66.4.2

Evropska unija in njene države članice

Dokument so predložile EU in njene države članice.

+

66.5

Poročilo o spremljanju nezakonitega odstrela slonov (MIKE)

CoP19 Doc. 66.5

Sek.

Upoštevanje poročila.

66.6

Poročilo o informacijskem sistemu za trgovino s sloni (ETIS)

CoP19 Doc. 66.6

Sek.

Upoštevanje poročila.

66.7

Pregled postopka na podlagi nacionalnega akcijskega načrta za slonovino

CoP19 Doc. 66.7

Malavi, Senegal in Združene države Amerike

EU bi morala podpreti postopek pregleda, če je osredotočen na specifična vprašanja, opredeljena v dokumentu, in ne nujno na celotni postopek, ne da bi se pri tem postopek potencialno oslabil.

(+)

67.

Delovna skupina CITES za velike mačke (Felidae spp.)

CoP19 Doc. 67

SO

Podpora predlaganim osnutkom sklepov o revidiranem mandatu in načinu delovanja delovne skupine CITES za velike mačke, kot so bili dogovorjeni na 74. zasedanju stalnega odbora, čeprav bodo morda potrebne nekatere spremembe v skladu z dokumentoma 59 in 73.2, ter črtanju sklepov št. 18.245 in 18.248.

+

68.

Azijske velike mačke (Felidae spp.)

CoP19 Doc. 68

Sek. v posvetovanju s predsednikom SO

Splošna podpora dokumentu. Predlagane bodo izboljšave sklepa št. 19.AA v zvezi z izmenjavo informacij o forenzičnih raziskovalnih projektih, vključno z genetskimi in drugimi metodami.

+

69.

Morski konjički (Hippocampus spp.)

69.1

Poročilo stalnega odbora

CoP19 Doc. 69.1

SO

Podpora priporočilom stalnega odbora za sprejetje osnutkov sklepov št. 19.AA do 19.CC iz Priloge 1 k dokumentu. Podpora zlasti organizaciji strokovne delavnice za razpravo o izvajanju in uveljavljanju CITES za trgovino s Hippocampus spp.

+

69.2

Naslednji koraki za uspešno uvrstitev morskih konjičkov na seznam iz Dodatka II

CoP19 Doc. 69.2

Maldivi, Monako, Nigerija, Peru, Senegal, Šrilanka, Togo, Združene države Amerike ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

Predlog, naj predlagatelji razmislijo o združitvi zadevnega dokumenta z dokumentom 69.1., saj imata podobne cilje. Med pomembnimi točkami, ki bi jih bilo treba ohraniti, so vključitev morskih konjičkov na predlagani delavnici o ugotovitvah o neškodljivosti (69.2) ter organizacija strokovne delavnice za razpravo o izvajanju in uveljavljanju CITES za trgovino s Hippocampus spp. (69.1).

(+)

70.

Vrste rožnega lesa [Leguminosae (Fabaceae)]

CoP19 Doc. 70

OR

Podpora osnutkom sklepov o vrstah rožnega lesa, o katerih je bil dogovor sprejet v odboru za rastline.

+

71.

Luskavci (Manis spp.)

71.1

Poročilo stalnega odbora in odbora za živali

CoP19 Doc. 71.1

SO v posvetovanju s predsednikom OŽ

Podpora priporočilom, vendar bi se lahko vključile tudi dodatne točke, navedene v dokumentu 71.2.

+

71.2

Predlagane spremembe resolucije konference št. 17.10

CoP19 Doc. 71.2

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

Podpora predlaganim spremembam, saj so potrebni dodatni ukrepi za preprečevanje nezakonite trgovine z luskavci. Podpora prečiščenemu besedilu dokumentov 71.1 in 71.2, kot ga je predlagal sekretariat.

+

72.

Afriški levi (Panthera leo)

CoP19 Doc. 72

Sek. v posvetovanju s predsednikom SO

Podpora predlogu odbora za živali za dodatno delo med zasedanji v zvezi z afriškimi levi (Panthera leo) in sprejetju novega sklepa.

+

73.

Jaguarji (Panthera onca)

73.1

Poročilo stalnega odbora

CoP19 Doc. 73.1

SO

Podpora črtanju sklepov št. 18.251 do 18.253 v skladu s priporočilom sekretariata in sprejetju osnutkov sklepov o jaguarjih iz Priloge 1 k temu dokumentu.

+

73.2

Predlagane spremembe osnutkov sklepov o jaguarih, o katerih je bil sprejet dogovor na 74. zasedanju SO

CoP19 Doc. 73.2

Kostarika, Mehika, Peru in Salvador

Načeloma podpora osnutkom sklepov, če se črta 19.DD b) (zahteva po tem, da se oceni, ali je potrebna posebna resolucija o jaguarjih, ki je EU na 18. zasedanju konference pogodbenic ni podprla). Vzpostavitev mehanizma za obveščanje in krepitev dela delovne skupine za velike mačke.

(+)

74.

Trgovina s pticami pevkami in upravljanje njihovega ohranjanja (Passeriformes spp.)

CoP19 Doc. 74

OŽ

Podpora priporočilom odbora za živali za prenovitev sklepov št. 18.256 do 18.259 o trgovini s pticami pevkami in upravljanju njihovega ohranjanja (Passeriformes spp.), ko bodo sredstva na voljo.

+

75.

Nosorogi (Rhinocerotidae spp.)

CoP19 Doc. 75

SO, sek.

Podpora dokumentu, ki sta ga pripravila stalni odbor in sekretariat, ter spremembam resolucije konference št. 9.14 (CoP17) in sklopu sklepov iz Priloge 3. Razmislek, ali bi bilo treba nekatere elemente sklepa št. 18.110, naslovljenega na pogodbenice in predlaganega za črtanje, ohraniti v resoluciji št. 9.14 (CoP17) ali sklepih.

+

76.

Sajga (Saiga spp.)

CoP19 Doc. 76

SO

Podpora sklepom, ki jih je predlagal OŽ in kot jih je spremenil sekretariat.

+

77.

Rdečeusti perutar (Strombus gigas)

CoP19 Doc. 77

Sek.

Podpora osnutkom sklepov št. 19.AA do 19.DD iz Priloge 1 k temu dokumentu in črtanju sklepov št. 18.275 do 18.280, razen sklepa št. 18.278b, ki bi ga bilo treba ohraniti.

(+)

78.

Želve (Testudines spp.)

CoP19 Doc. 78

Sek.

Strinjanje s tem, da so bili sklepi št. 18.286 do 18.291 izvedeni in se lahko črtajo. Predložitev predloga nadaljnjega sklepa, s katerim se od Madagaskarja zahteva, da predstavi celovito strategijo ohranjanja za ogrožene vrste želv.

+

79.

Afriške drevesne vrste

CoP19 Doc. 79

OR

Podpora. Posodobitev seznama afriških drevesnih vrst in povezanih postopkov na podlagi CITES iz Priloge k dokumentu 28 s 25. zasedanja odbora za rastline je nujen korak.

+

80.

Morske okrasne ribe

CoP19 Doc. 80

OŽ

Podpora sprejetju osnutkov sklepov št. 19.AA do 19.BB iz Priloge 1 k temu dokumentu in črtanju sklepov št. 18.263 do 18.265.

+

81.

Neotropske drevesne vrste

CoP19 Doc. 81

OR

Podpora. Posodobitev seznama neotropskih drevesnih vrst in povezanih postopkov na podlagi CITES iz Priloge k dokumentu 29 s 25. zasedanja odbora za rastline je nujen korak.

+

82.

Trgovina z zdravilnimi in aromatičnimi rastlinami

CoP19 Doc. 82

OR

Podpora, vendar je treba zahtevati, da nobena morebitna nova resolucija ne bi smela biti omejena na zdravila, ampak bi morala vključevati vse vrste izdelkov, ki vsebujejo osebke zdravilnih in aromatičnih rastlin.

+

83.

Prepoznavanje vrst, ki jim grozi izumrtje, za pogodbenice CITES

CoP19 Doc. 83

Gambija, Liberija, Niger, Nigerija in Senegal

Nasprotovanje osnutku resolucije o vzpostavitvi nove podatkovne zbirke, saj je obstoječi rdeči seznam ogroženih vrst IUCN ustrezna podlaga za oceno. Tudi nasprotovanje osnutkom sklepov iz Priloge 2 v sedanji obliki; vendar priznanje, da nekatere države na območju razširjenosti potrebujejo tehnično pomoč pri pripravi predlogov za uvrstitev vrst, ki jih ogroža mednarodna trgovina in ki še niso navedene v dodatkih k CITES, na seznam.

–

Ohranitev dodatkov

84.

Standardna nomenklatura

84.1

Poročilo odborov za živali in rastline

CoP19 Doc. 84.1

OŽ, OR, pripravili njihovi strokovnjaki za nomenklaturo

Podpora sprejetju predlaganih sklepov in prenovi sklepov 18. zasedanja konference pogodbenic Konvencije, kot so predstavljeni v dokumentu 84.1, ter podpora sprejetju revidirane resolucije konference št. 12.11 (Rev. CoP18) v zvezi z rastlinskimi in živalskimi vrstami.

+

84.2

Standardna nomenklatura za
  Dipteryx
  spp.

CoP19 Doc. 84.2

Evropska unija in njene države članice

Dokument so predložile EU in njene države članice.

+

84.3

Standardna nomenklatura za
  Khaya
  spp.

CoP19 Doc. 84.3

Evropska unija in njene države članice

Dokument so predložile EU in njene države članice.

+

84.4

Standardna nomenklatura za
  Rhodiola
  spp.

CoP19 Doc. 84.4

Evropska unija in njene države članice

Dokument so predložile EU in njene države članice.

+

85.

Oznake

85.1

Poročilo stalnega odbora

CoP19 Doc. 85.1

SO

Podpora dokumentu, ki ga je predstavil SO, in ponovni ustanovitvi delovne skupine.

+

85.2

Informacijski sistem za trgovino z osebki drevesnih vrst, navedenih na seznamu CITES

CoP19 Doc. 85.2

SO, sek.

Podpora, saj je pomembno, da se opredeli in nadgradi obstoječe delo in se hkrati prepreči podvajanje dela Mednarodne organizacije za tropski les (ITTO).

+

85.3

Mehanizem za neformalni pregled obstoječih in predlaganih oznak

CoP19 Doc. 85.3

Predsednik SO v posvetovanju s sek.

Podpora predlaganemu sklepu v zvezi z mehanizmom za neformalni pregled obstoječih in predlaganih oznak.

+

86.

Izdelki, ki vsebujejo osebke orhidej iz Dodatka II

CoP19 Doc. 86

SO

Podpora osnutkom sklepov in črtanju sklepov št. 18.327 do 18.330.

+

87.

Spremembe resolucije konference št. 9.24 (Rev. CoP17)

87.1

Predlagane spremembe resolucije konference št. 9.24 (Rev. CoP17)

CoP19 Doc. 87.1

Bocvana, Esvatini, Kambodža, Namibija, Zimbabve

Nasprotovanje ponovnemu odprtju resolucije št. 9.24. Pripravljenost na razpravo o nekaterih elementih predloga, ki ne spadajo na področje uporabe resolucije št. 9.24.

–

87.2

Vodne vrste iz dodatkov h CITES:

predlogi za nov pristop k uvrščanju morskih psov in raž na seznam

CoP19 Doc. 87.2

Senegal

V opombi v zvezi z uporabo opredelitve „upada“ za komercialno izkoriščane vodne vrste, ki je navedena v Prilogi 5 k resoluciji konference št. 9.24 (Rev. CoP17), je uporabljen izraz „komercialno izkoriščane vodne vrste“, ki je nejasen in zato vodi do nesporazumov. EU se strinja, da je potrebna revizija opombe, in lahko podpre ustanovitev delovne skupine za čas med zasedanjem ali vzpostavitev postopka za čas med zasedanji, da bi se pogovorili, kaj bi bila najboljša pot naprej za vse vodne taksone, za katere je značilna počasna rast in nizka stopnja razmnoževanja (ne le za morske pse in raže).

(+)

88.

Zadržki, podani po 18. zasedanju konference pogodbenic

CoP19 Doc. 88

Sek.

Podpora predlogom sekretariata v zvezi z novim odstavkom 1(h) resolucije št. 11.21 (Rev. CoP18) in novim odstavkom 2(f) resolucije št. 4.6 (Rev. CoP18) kot možni alternativi predlogom besedil EU o istem vprašanju iz dokumenta 66.4, odstavek 14, saj imajo predlogi sekretariata enak namen in cilj.

Preliminarna podpora sprejetju drugih sprememb, ki jih je predlagal sekretariat v zvezi z resolucijo konference št. 11.21, resolucijo konference št. 4.6 (Rev. CoP18) in resolucijo konference št. 4.25 (Rev. CoP 18), vendar se lahko predlagajo nekatere spremembe besedila, da se besedilo izboljša, zlasti zato, da se zajame delitev seznamov v resoluciji konference št. 4.25 (Rev. CoP18), da se uporabijo določbe resolucije konference št. 4.25 (Rev. CoP18) tudi za rastline in da se zagotovi, da se v predlaganih spremembah resolucije konference št. 4.6 (Rev. CoP18) upošteva povezava med postopkom spreminjanja resolucij in postopkom spreminjanja oznak, v katerih je sklicevanje nanje.

(+)

Predlogi za spremembo dodatkov

89.

Predlogi za spremembo dodatkov I in II

Predlogi za uvrstitev na seznam so obravnavani v delu 2 tega dokumenta v nadaljevanju.

89.1

Ocena predlogov za spremembo dodatkov I in II, ki jo je opravil sekretariat

CoP19 Doc. 89.1

89.2

Pripombe pogodbenic

CoP19 Doc. 89.2

Sek.

89.3

Pripombe zakonsko določenih udeležencev posvetovanja

CoP19 Doc. 89.3

Zaključek zasedanja

90.

Določitev časa in kraja naslednjega rednega zasedanja konference pogodbenic

Ni dokumenta

91.

Zaključne pripombe (opazovalci, pogodbenice, generalni sekretar CITES, vlada gostiteljica)

Ni dokumenta

2.   
  PREDLOGI ZA UVRSTITEV NA SEZNAM

| Št. | Takson/podrobnost | Predlog | Predlagatelj | Pripombe | Stališče |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ŽIVALSKE VRSTE – MAMMALIA |
| 1. | Hippopotamus amphibious (povodni konj) | II – I
  Prenos iz Dodatka II v Dodatek I | Benin, Burkina Faso, Gabon, Gvineja, Liberija, Mali, Niger, Senegal, Srednjeafriška republika, Togo | Nasprotovanje. Vrsta ne izpolnjuje meril za uvrstitev na seznam iz Dodatka I.
  Priznanje potrebe po boljšem ohranjanju vrst v nekaterih regijah in pripravljenost na razpravo o nadaljnjih korakih v okviru uvrstitve na seznam iz Dodatka II. | – |
| 2. | Ceratotherium simum simum (južni beli ali južni širokousti nosorog) (populacija v Namibiji) | I – II
  Prenos namibijske populacije iz Dodatka I v Dodatek II z naslednjo oznako:
  Za izključni namen dopuščanja mednarodne trgovine z:






  (a) | živimi živalmi izključno za ohranjanje in situ ter |

Št.

Takson/podrobnost

Predlog

Predlagatelj

Pripombe

Stališče

ŽIVALSKE VRSTE – MAMMALIA

1.

Hippopotamus amphibious (povodni konj)

II – I

Prenos iz Dodatka II v Dodatek I

Benin, Burkina Faso, Gabon, Gvineja, Liberija, Mali, Niger, Senegal, Srednjeafriška republika, Togo

Nasprotovanje. Vrsta ne izpolnjuje meril za uvrstitev na seznam iz Dodatka I.

Priznanje potrebe po boljšem ohranjanju vrst v nekaterih regijah in pripravljenost na razpravo o nadaljnjih korakih v okviru uvrstitve na seznam iz Dodatka II.

–

2.

Ceratotherium simum simum (južni beli ali južni širokousti nosorog) (populacija v Namibiji)

I – II

Prenos namibijske populacije iz Dodatka I v Dodatek II z naslednjo oznako:

Za izključni namen dopuščanja mednarodne trgovine z:

(a)

živimi živalmi izključno za ohranjanje in situ ter

| (b) | lovskimi trofejami. |
| --- | --- |

(b)

lovskimi trofejami.

Vsi drugi osebki se štejejo za osebke vrst, vključenih v Dodatek I, in trgovanje z njimi se ustrezno ureja.

Bocvana, Namibija

Zdi se, da so biološka merila za prerazvrstitev izpolnjena. Vendar so podatki o razmnoževanju in strukturi populacije ter dejanski velikosti populacije in razdrobljenosti populacije zaskrbljujoči. Zato podpora zgolj prenosu živih živali za ohranjanje in situ v Dodatek II ter na lokacije znotraj naravnega in zgodovinskega območja razširjenosti zadevnih vrst v Afriki. Prenosa v Dodatek II za omogočanje trgovine z lovskimi trofejami ni mogoče podpreti iz previdnostnih razlogov, saj je bilo dokazano, da so rogovi nosorogov, ki izvirajo iz lovskih trofej, predmet nezakonite trgovine, in ker bi uvrstitev na seznam iz Dodatka II privedla do tega, da bi pogodbenice uvoznice zmanjšale nadzor nad lovskimi trofejami.

(–)

3.

Ceratotherium simum simum (južni beli ali južni širokousti nosorog) (populacija v Esvatiniju)

Črtanje obstoječe oznake za populacijo v Esvatiniju v Dodatku II

Esvatini

Nasprotovanje. Populacija še naprej izpolnjuje merila za uvrstitev na seznam iz Dodatka II, vendar s črtanjem oznake, kakor je predlagano, ne bi bili izpolnjeni previdnostni ukrepi iz odstavka A2(a) Priloge 4 k resoluciji konference št. 9.24. Obnovitev trgovine z rogom nosoroga bi v tem trenutku pomenila napačno sporočilo glede na visoko stopnjo divjega lova in nezakonite trgovine. Prav tako bi ogrozila ukrepe za zmanjšanje povpraševanja, ki so jih številne pogodbenice sprejele za to vrsto.

–

4.

Loxodonta africana (afriški slon) (populacije v Bocvani, Južni Afriki, Namibiji in Zimbabveju)

Sprememba oznake št. 2 v zvezi s populacijami v Bocvani, Namibiji, Južni Afriki in Zimbabveju

Predlagane spremembe so prikazane s prečrtanim besedilom:

Za izključni namen dopuščanja:

| (a) | trgovine z lovskimi trofejami za nekomercialne namene; |
| --- | --- |

(a)

trgovine z lovskimi trofejami za nekomercialne namene;

| (b) | trgovine z živimi živalmi za primerne in sprejemljive namembne kraje, kakor je določeno v resoluciji konference št. 11.20 (Rev. CoP17) za Bocvano in Zimbabve ter za programe ohranjanja in situ za Namibijo in Južno Afriko; |
| --- | --- |

(b)

trgovine z živimi živalmi za primerne in sprejemljive namembne kraje, kakor je določeno v resoluciji konference št. 11.20 (Rev. CoP17) za Bocvano in Zimbabve ter za programe ohranjanja in situ za Namibijo in Južno Afriko;

| (c) | trgovine s kožami; |
| --- | --- |

(c)

trgovine s kožami;

| (d) | trgovine z dlako; |
| --- | --- |

(d)

trgovine z dlako;

| (e) | trgovine z usnjenimi izdelki za komercialne ali nekomercialne namene za Bocvano, Namibijo, Južno Afriko in Zimbabve; |
| --- | --- |

(e)

trgovine z usnjenimi izdelki za komercialne ali nekomercialne namene za Bocvano, Namibijo, Južno Afriko in Zimbabve;

| (f) | trgovine s posamično označenimi in potrjenimi ekipasi, vdelanimi v dokončani nakit za nekomercialne namene za Namibijo ter rezbarij iz slonovine za nekomercialne namene za Zimbabve; |
| --- | --- |

(f)

trgovine s posamično označenimi in potrjenimi ekipasi, vdelanimi v dokončani nakit za nekomercialne namene za Namibijo ter rezbarij iz slonovine za nekomercialne namene za Zimbabve;

| (g) | trgovine z registrirano neobdelano slonovino (za Bocvano, Namibijo, Južno Afriko in Zimbabve, celi okli in kosi), vendar z naslednjimi omejitvami:






  (i) | samo registrirane zaloge v državni lasti s poreklom v državi (ne vključuje zasežene slonovine in slonovine neznanega izvora); |
| --- | --- | --- |

(g)

trgovine z registrirano neobdelano slonovino (za Bocvano, Namibijo, Južno Afriko in Zimbabve, celi okli in kosi), vendar z naslednjimi omejitvami:

(i)

samo registrirane zaloge v državni lasti s poreklom v državi (ne vključuje zasežene slonovine in slonovine neznanega izvora);

| (ii) | samo s trgovskimi partnerji, za katere sekretariat, ob posvetovanju s stalnim odborom, potrdi, da pri njih obstajata zadostna državna zakonodaja in nadzor nad domačo trgovino, ki zagotavljata, da uvožena slonovina ne bo ponovno izvožena in da bo upravljana v skladu z vsemi zahtevami resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP17) v zvezi z domačo proizvodnjo in trgovino; |
| --- | --- |

(ii)

samo s trgovskimi partnerji, za katere sekretariat, ob posvetovanju s stalnim odborom, potrdi, da pri njih obstajata zadostna državna zakonodaja in nadzor nad domačo trgovino, ki zagotavljata, da uvožena slonovina ne bo ponovno izvožena in da bo upravljana v skladu z vsemi zahtevami resolucije konference št. 10.10 (Rev. CoP17) v zvezi z domačo proizvodnjo in trgovino;

| (iii) | trgovina ni dovoljena, dokler sekretariat ne preveri potencialnih držav uvoznic in registriranih zalog v državni lasti; |
| --- | --- |

(iii)

trgovina ni dovoljena, dokler sekretariat ne preveri potencialnih držav uvoznic in registriranih zalog v državni lasti;

| (iv) | iztržek trgovanja se uporablja izključno za ohranitev slonov ter njihovih skupnosti in za razvojne programe na območjih, kjer živijo sloni, ali tik ob njih. |
| --- | --- |

(iv)

iztržek trgovanja se uporablja izključno za ohranitev slonov ter njihovih skupnosti in za razvojne programe na območjih, kjer živijo sloni, ali tik ob njih.

Na predlog sekretariata se stalni odbor lahko odloči, da to trgovino delno ali popolnoma ukine, če države izvoza ali uvoza ne upoštevajo pravil ali če bi trgovanje dokazano škodilo drugim populacijam slonov.

Vsi drugi osebki se štejejo za osebke vrst, vključenih v Dodatek I, in trgovanje z njimi se ustrezno ureja.

Zimbabve

Nasprotovanje spremembi v sedanji obliki, saj bi se zaradi zahtevane spremembe odprla mednarodna trgovina s slonovino, zato se s spremembo ne upoštevajo previdnostni ukrepi iz Priloge 4 k resoluciji konference št. 9.24. EU bi lahko glasovala za spremembo, če bi se na 19. zasedanju konference pogodbenic Konvencije dosegel dogovor o učinkih pridržka glede sprememb oznake (prejšnja oznaka bi se ohranila), spremembe oznake pa bi bile omejene na črtanje odvečnih delov o preteklih enkratnih prodajah in/ali črtanje sklica na resolucijo na način, skladen z dokumentom 66.4.2, ki ga je predlagala EU.

(-)

5.

Loxodonta africana (afriški slon) (populacije v Bocvani, Namibiji, Južni Afriki in Zimbabveju)

II – I

Prenos populacij v Bocvani, Namibiji, Južni Afriki in Zimbabveju iz Dodatka II v Dodatek I

Burkina Faso, Ekvatorialna Gvineja, Mali, Senegal

Te štiri populacije ne izpolnjujejo meril za uvrstitev na seznam iz Dodatka I.

–

6.

Cynomys mexicanus (mehiški prerijski pes)

I – II

Prenos iz Dodatka I v Dodatek II

Mehika

Merila za uvrstitev na seznam iz Dodatka I niso več izpolnjena. Od leta 1975, ko je bila vrsta uvrščena na seznam iz Dodatka I k CITES, sta bila evidentirana samo dva posla v okviru mednarodne trgovine (oba z vzorci za znanstvene namene). Mehiški organ kazenskega pregona (PROFEPA) je sporočil, da je bilo med letoma 2013 in 2019 na nacionalni ravni zaseženih devet osebkov. Uradne evidence prodaje osebkov te vrste ni, niti ni nacionalnega ali mednarodnega trga, ki bi ogrožal prostoživeče populacije te vrste.

+

ŽIVALSKE VRSTE – AVES

7.

Branta canadensis leucopareia (aleutska kanadska gos)

I – II

Prenos iz Dodatka I v Dodatek II

Združene države Amerike

Podpora predlogu. Populacija te podvrste je od 60. let prejšnjega stoletja, ko je bila na robu izumrtja, dobro okrevala, število osebkov zdaj znaša 162 000 , populacija pa se dobro upravlja z reguliranim lovom. O nezakoniti trgovini se ne poroča.

+

8.

Kittacincla malabarica (šama)

Vključitev v Dodatek II

Malezija, Singapur

Podpora predlogu, saj vrsta izpolnjuje merila za uvrstitev na seznam iz Dodatka II. Ta vrsta je zaradi svoje sposobnosti petja ena od najvrednejših vrst na trgu ptic v kletkah v jugovzhodni Aziji ter spada med najpomembnejše vrste, ki se uporabljajo na tekmovanjih v petju.

+

9.

Pycnonotus zeylanicus (slamnatoglavi azijski slavček)

II – I

Prenos iz Dodatka II v Dodatek I

Malezija, Singapur, Združene države Amerike

Podpora predlogu. Ta vrsta izpolnjuje biološka merila iz Priloge 1 k resoluciji konference št. 9.24 (Rev. CoP17).

+

10.

Phoebastria albatrus (kratkorepi albatros)

I – II

Prenos iz Dodatka I v Dodatek II

Združene države Amerike

Podpora predlogu, saj mednarodna trgovina vrste ne ogroža več, niti ni več pomembnega povpraševanja po njej. Ker pa je populacija še vedno zelo majhna in ranljiva, bi bilo treba ZDA in druge države na območju razširjenosti spodbujati, naj zagotovijo sprejetje ustreznih ohranitvenih ukrepov za zagotovitev stabilne populacije, ki se povečuje.

+

ŽIVALSKE VRSTE – REPTILIA

11.

Caiman latirostris (šakare ali širokogobčni kajman) (populacija v Braziliji)

I – II

Prenos populacije v Braziliji iz Dodatka I v Dodatek II

Brazilija

Podpora, saj je vrsta od devetdesetih let prejšnjega stoletja zelo razširjena in s številno populacijo na mnogih območjih, zato ji v bližnji prihodnosti ne grozi izumrtje. Previdnostni ukrepi v skladu s Prilogo 4, del A, točka 2(a)(ii), k resoluciji št. 9.24 (Rev.) so izpolnjeni in ohranitev vrste v Dodatku I v skladu z II. členom, odstavek 1, Konvencije ne bi bila upravičena.

+

12.

Crocodylus porosus (morski krokodil) (populacija na otoku Palawan (Filipini)

I – II

Prenos populacije na otoku Palawan (Filipini) iz Dodatka I v Dodatek II z ničelno izvozno kvoto za prostoživeče osebke

Filipini

Podpora, saj vrsta ni ogrožena ne na svetovni ne na lokalni ravni in ker ničelna izvozna kvota za prostoživeče osebke zagotavlja previdnostni ukrep v skladu s Prilogo 4, del A, točka 2(a)(iii) k resoluciji št. 9.24 (Rev.).

+

13.

Crocodylus siamensis (siamski krokodil) (populacija na Tajskem)

I – II

Prenos populacije na Tajskem iz Dodatka I v Dodatek II z ničelno kvoto za prostoživeče osebke

Tajska

Nasprotovanje, saj je prostoživeča populacija še vedno zelo majhna in ji grozi izumrtje. Biološka merila za uvrstitev na seznam iz Dodatka I so še vedno izpolnjena.

–

14.

Physignathus cocincinus (tajski vodni zmaj)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Evropska unija, Vietnam

Predlog EU

+

15.

Cyrtodactylus jeyporensis

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Indija

Podpora, saj kaže, da so merila za vključitev v Dodatek II izpolnjena. Vrsta je omejena na redke lokacije in verjetno ima majhno populacijo. Trenutno ji ne grozi izumrtje, vendar je povpraševanje v okviru trgovine glede na velikost populacije dovolj veliko, da ogroža preživetje vrste.

+

16.

Tarentola chazaliae

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Mavretanija, Senegal

Z vrsto se vsaj občasno trguje v velikem številu, kar lahko ogrozi lokalno populacijo in kontinuiteto območja razširjenosti. Ureditev trgovine z vključitvijo v Dodatek II je potrebna, da se prepreči škodljiva trgovina, ki bi lahko ogrozila vrsto.

+

17.

Phrynosoma platyrhinos (puščavski krastačar)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Združene države Amerike

Nasprotovanje, saj merila niso izpolnjena. Ravni trgovine so se v zadnjih letih znižale in nič ne kaže na upadanje populacije, ki bi lahko v bližnji prihodnosti ogrozilo vrsto.

–

18.

Phrynosoma spp. (krastačarji)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Mehika

Podpora predlogu v sedanji obliki ni mogoča, vendar možen razmislek o uvrstitvi nekaterih vrst, ki izpolnjujejo merila, na seznam.

(–)

19.

Tiliqua adelaidensis (pritlikavi modrojezični skink)

0 – I

Vključitev v Dodatek I

Avstralija

Podpora. Vrsta izpolnjuje več meril za uvrstitev na seznam iz odstavkov B in C Priloge 1.

+

20.

Epicrates inornatus (portoriški udav)

I – II

Prenos iz Dodatka I v Dodatek II

Združene države Amerike

Podpora predlogu. Ta vrsta ni več ogrožena, povpraševanje pa je majhno. Zato vrsta ne izpolnjuje več meril za Dodatek I.

+

21.

Crotalus horridus (gozdna klopotača)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Združene države Amerike

Nasprotovanje, saj je obseg mednarodne trgovine tako majhen, da ne more ogroziti te pogoste in razširjene vrste, pa tudi merila za uvrstitev na seznam niso izpolnjena.

–

22.

Chelus fimbriata in C. orinocensis

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Brazilija, Kolumbija, Kostarika, Peru

Predlog vsebuje nedosledne podatke o viru osebkov v zakoniti in nezakoniti trgovini ter ne vključuje podatkov o sedanji populaciji. V sedanji obliki ne dokazuje, da sta vrsti ogroženi ali da ima trgovina škodljiv vpliv na njuno preživetje. Predlog bi bilo mogoče podpreti, če bi predlagatelji predložili dokaze, da so osebki, s katerimi se je nezakonito trgovalo, izvirali iz narave in/ali da se nezakonito vzrejeni osebki vključujejo v rejske farme in tega ni mogoče preprečiti brez uvrstitve vrste na seznam iz Dodatka II. Stališče EU bo dokončno oblikovano, ko bo Peru posredoval dodatne informacije.

(+)

23.

Macrochelys temminckii in Chelydra serpentine (jastrebja želva in želva hlastavka)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Združene države Amerike

Nasprotovanje predlogu, kot je bil predložen, vendar podpora vključitvi samo Macrochelys temminckii v Dodatek II. Uvrstitev vrste Chelydra serpentina na seznam v skladu z II. členom, odstavek 2(b), ne bi povečala učinkovitosti nadzora trgovine z vrsto Macrochelys temminckii, temveč bi povzročila še večja vprašanja glede podobnosti, kar zadeva vrsti Chelydra rossingnonii in C. acutirostris, ter povečala trgovinski pritisk na te ranljive vrste.

(–)

24.

Graptemys barbouri, G. ernsti, G. gibbonsi, G. pearlensis and G. pulchra

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Združene države Amerike

Obseg mednarodne trgovine z vsemi petimi vrstami je tako majhen in (skoraj) izključno v izvoru C, da ni pričakovati negativnega vpliva nanje. Merila za vključitev v Dodatek II niso izpolnjena. Čeprav je dokazano, da se vse vrste spopadajo z več grožnjami, ni znakov, da bi bila trgovina med njimi.

(–)

25.

Batagur kachuga

II – I

Prenos iz Dodatka II v Dodatek I

Indija

Podpora predlogu. Ta vrsta nedvomno izpolnjuje merila za uvrstitev na seznam iz Dodatka I. Vrsta je ogrožena, naravni habitat pa je težko zaščititi.

+

26.

Cuora galbinifrons (indokitajska vodna škatlarica)

I – II

Prenos iz Dodatka II v Dodatek I

Evropska unija, Vietnam

Predlog EU

+

27.

Rhinoclemmys spp.

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Brazilija, Kolumbija, Kostarika, Panama

Zdi se, da se samo z vrstama Rhinoclemmys pulcherrima in R. punctularia trguje v številkah, pomembnih za ohranjanje, vendar Nikaragva, glavna izvoznica, dovoljuje samo trgovanje z osebki iz reje v ujetništvu in ni dokazov o neupoštevanju pravil, ki bi vplivalo na ohranjanje. Vse vrste se lahko identificirajo glede na barvo glave, vratu in lupine. V skladu s tem se zdi, da določbe II. člena, odstavek 2(a) ali (b), niso izpolnjene za vse vrste, zato predlog, kot je bil predložen, ne bo podprt, lahko pa bi razmislili o podpori okleščenemu predlogu.

(–)

28.

Claudius angustatus

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Mehika

Podpora predlogu. Merilo B iz Priloge 2a je izpolnjeno, saj raven zakonitega in nezakonitega nabiranja v naravi verjetno vpliva na ohranjanje.

+

29.

Kinosternon spp. (zaklepnice)

0 – I

0 – II

Vključitev vrst Kinosternon cora in K. vogti v Dodatek I in vseh drugih vrst rodu Kinosternon spp. v Dodatek II

Brazilija, Kolumbija, Kostarika, Mehika, Panama, Salvador, Združene mehiške države

EU bi lahko podprla ožji predlog, če se predlagatelji odločijo, da ga omejijo na tiste vrste, za katere je mogoče dokazati, da izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam in zlasti da je trgovina z njimi znatna. Zdi se, da vrsti K. cora in K. vogti izpolnjujeta pogoje za uvrstitev na seznam iz Dodatka I; zdi se, da druge vrste rodu izpolnjujejo pogoje za uvrstitev na seznam iz Dodatka II, vendar številne vrste niso niti ogrožene niti ni poročil o trgovini z njimi.

(–)

30.

Staurotypus salvinii in S. triporcatus

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Salvador, Mehika

Podpora. Uvrstitev vrste Staurotypus triporcatus je utemeljena zaradi velikega povpraševanja v okviru trgovine. Ni jasno, ali vrsta Staurotypus Salvinii izpolnjuje biološka merila za uvrstitev v Dodatek II, vendar jo je težko ločiti od vrste Staurotypus triporcatus in v okviru trgovine se med tema vrstama verjetno ne razlikuje, zato najverjetneje še vedno izpolnjuje merilo glede podobnosti iz resolucije št. 9.24 (merilo A iz Priloge 2b).

+

31.

Sternotherus spp. (zaklepnica)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Združene države Amerike

Sternotherus depressus bi bolje izpolnjeval merila za vključitev v Dodatek I kot za vključitev v Dodatek II. Edina sorodna vrsta, ki je podobna S. depressus, je S. intermedius, vendar je ta vrsta v trgovini redka in ne more omogočati relevantne nezakonite uporabe prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst. Druge vrste se lovijo in se z njimi trguje v velikem številu, vendar brez dokazov, da to pomeni grožnjo. Čeprav predlog ne izpolnjuje v celoti meril za uvrstitev na seznam, bi lahko razmislili o podpori okleščenemu predlogu, zlasti o vključitvi S. depressus v Dodatek II.

(+)

32.

Apalone spp. (mehkokožna želva)

0 – II

Vključitev v Dodatek II (razen podvrst, vključenih v Dodatek I)

Združene države Amerike

Merilo B iz Priloge 2a bi lahko bilo izpolnjeno, vendar ni ustreznih podatkov o populaciji, zaradi česar je težko oceniti vpliv trgovine na prostoživeče populacije. Dokazov o divjem lovu na prostoživeče osebke rodu Apalone spp. je le malo. Zaradi zelo velikega povpraševanja bi bilo treba uporabiti previdnostne ukrepe in podpreti predlog.

+

33.

Nilssonia leithii

II – I

Prenos iz Dodatka II v Dodatek I

Indija

Podpora predlogu, saj so merila za uvrstitev na seznam iz Dodatka I izpolnjena. Močno upadanje populacije (več kot 90 % v zadnjih 30 letih), ki, kot kaže, še vedno traja. Ena od glavnih groženj je povpraševanje po hrani in tradicionalnih azijskih zdravilih.

+

ŽIVALSKE VRSTA – AMPHIBIA

34.

Centrolenidae spp. (prosojne žabe)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Argentina, Brazilija, Ekvador, Dominikanska republika, Gabon, Gvineja, Kostarika, Niger, Panama, Peru, Salvador, Slonokoščena obala, Togo, Združene države Amerike

Jasno je, da celotna družina, ki vključuje 158 vrst, ne izpolnjuje meril za uvrstitev na seznam iz Dodatka II. Ker merila za uvrstitev na seznam niso izpolnjena, predloga ne bi smeli podpreti.

(–)

35.

Agalychnis lemur

0 – II

Vključitev v Dodatek II z ničelno letno izvozno kvoto za osebke, odvzete iz narave, s katerimi se trguje za komercialne namene.

Evropska unija, Kolumbija, Kostarika, Panama

Predlog EU

+

36.

Laotriton laoensis (laoški močerad)

0 – II

Vključitev v Dodatek II z ničelno izvozno kvoto za osebke, odvzete iz narave, s katerimi se trguje za komercialne namene.

Evropska unija

Predlog EU

+

ŽIVALSKE VRSTE – ELASMOBRANCHII (morski psi)

37.

Carcharhinidae spp. (sivi grebenski morski pes, mračni morski pes, Carcharhinus porosus, Glyphis gangeticus, sivi morski pes, Carcharhinus borneensis, Carcharhinus hemiodon, Carcharhinus leiodon, Negaprion acutidens, Carcharhinus perezi, Isogomphodon oxyrhynchus, Carcharhinus signatus, Nasolamia velox, Carcharhinus acronotus, Carcharhinus dussumieri, Carcharhinus obsolerus, Carcharhinus cerdale, Lamiopsis tephrodes in Lamiopsis temminckii)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Bangladeš, Dominikanska republika, Gabon, Ekvador, Evropska unija, Izrael, Kolumbija, Maldivi, Panama, Salvador, Sejšeli, Senegal, Sirska arabska republika, Šrilanka, Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

EU je sopredlagateljica.

+

38.

Sphyrnidae spp. (kladvenice)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Brazilija, Ekvador, Evropska unija, Kolumbija,, Panama

Predlog EU

+

39.

Potamotrygon albimaculata, P. henlei, P. jabuti, P. leopoldi, P. marquesi, P. signata in P. wallacei (sladkovodni biči)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Brazilija

Ni jasno, ali vse vrste izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam in ali bi uvrstitev na seznam pomagala pri boju proti nezakoniti trgovini. Uporaba meril glede podobnosti je nedosledna.

(–)

40.

Rhinobatidae spp. (goslaši)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Izrael, Kenija, Panama, Senegal

Podpora, saj je večina vrst ogroženih in se spopada z velikim ribolovnim pritiskom. Z uvrstitvijo na seznam iz Dodatka II se bo preprečilo, da bi mednarodna trgovina škodovala preživetju teh vrst, in omogočilo zbiranje boljših podatkov o trgovini. Če se trgovina ne uredi, bi lahko v prihodnosti več vrst postalo upravičenih za vključitev v Dodatek I.

+

41.

Hypancistrus zebra

0 – I

Vključitev v Dodatek I

Brazilija

Predlog v sedanji obliki se ne bi smel podpreti. Vendar bi lahko EU podprla predlog za uvrstitev na seznam iz Dodatka II. Vrsta morda izpolnjuje biološka merila za Dodatek I, in čeprav se zdi, da obstaja določena raven nezakonite trgovine iz Brazilije, ni jasno, kako vpliva na prostoživeče populacije.

(–)

ŽIVALSKE VRSTE – HOLOTHUROIDEA

42.

Thelenota spp. (morske kumare Thelenota ananas, Thelenota anax in Thelenota rubralineata)

0 – II

Vključitev v Dodatek II

Evropska unija, Sejšeli, Združene države Amerike

Predlog EU

+

RASTLINSKE VRSTE

43.

Apocynaceae, Cactaceae, Cycadaceae, Dicksoniaceae, Euphorbiaceae, Gnetaceae, Liliaceae, Magnoliaceae, Nepenthaceae, Orchidaceae, Papaveraceae, Podocarpaceae, Sarraceniaceae, Trochodendraceae, Zamiaceae, Zingiberaceae

Rastlinske vrste z oznako št. 1, 4, 14 in vrste Orchidaceae spp. (orhideje), navedene na seznamu iz Dodatka I

Sprememba oznake št. 1, kot sledi: Vsi deli in izdelki, razen: [...] (b) sejancev ali tkivnih kultur, pridobljenih in vitro, ki se prevažajo v sterilnih posodah;

sprememba oznake št. 4, kot sledi: Vsi deli in izdelki, razen: [...] (b) sejancev ali tkivnih kultur, pridobljenih in vitro, v trdnem ali tekočem mediju, ki se prevažajo v sterilnih posodah;

sprememba oznake št. 14, kot sledi: Vsi deli in izdelki, razen: [...] (b) sejancev ali tkivnih kultur, pridobljenih in vitro, ki se prevažajo v sterilnih posodah; [...] (f) končnih izdelkov, zapakiranih in pripravljenih za prodajo na drobno[...]; to izvzetje se ne uporablja za lesne sekance, kroglice, rožne vence in rezbarske izdelke.

Sprememba francoske različice odstavka (f) besedila oznake št. 14, kot sledi: f) les produits finis conditionnés et prêts pour la vente au détail; cette dérogation ne s’applique pas aux copeaux en de bois, aux perles, aux grains de chapelets et aux gravures.

Sprememba oznake v oklepaju za vrste Orchidaceae iz Dodatka I, kot sledi: ORCHIDACEAE orhideje (Nobena od naslednjih vrst, sejancev ali tkivnih kultur, pridobljenih in vitro in ki se prevažajo v sterilnih posodah, iz Dodatka I ni predmet določb Konvencije, samo če vrste izpolnjujejo opredelitev „umetno razmnožen“, o kateri se je dogovorila konferenca pogodbenic).

Kanada

Podpora, saj je sprememba potrebna za uskladitev vseh primerov besedila „v trdnem ali tekočem mediju“ v dodatkih k CITES in oštevilčenih oznakah.

+

RASTLINSKE VRSTE – BIGNONIACEAE

44.

Handroanthus spp., Roseodendron spp. in Tabebuia spp.

0 – II

Vključitev v Dodatek II z oznako št. 17 (Hlodi, žagan les, furnir, vezan les in predelan les)

Evropska unija, Kolumbija, Panama

Predlog EU

+

RASTLINSKE VRSTE – CRASSULACEAE

45.

Rhodiola spp. (rožni koren)

0 – II

Vključitev v Dodatek II z oznako št. 2 (Vsi deli in izdelki, razen: (a) semen in peloda ter (b) končnih izdelkov, zapakiranih in pripravljenih za prodajo na drobno).

Evropska unija, Kitajska, Ukrajina, Združene države Amerike ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

Predlog EU

+

RASTLINSKE VRSTE – LEGUMINOSAE

46.

Afzelia spp.

(afriške populacije) (afriški mahagoni)

0 – II

Vključitev vseh afriških populacij v Dodatek II z oznako št. 17 (Hlodi, žagan les, furnir, vezan les in predelan les)

Benin,Evropska unija, Liberija, Senegal Slonokoščena obala

Predlog EU

+

47.

Dalbergia sissoo

II – 0

Črtanje iz Dodatka II

Indija, Nepal

Načelno nasprotovanje predlogu, saj je za razločevanje med to vrsto in drugimi potrebno specializirano strokovno znanje. Stališče se lahko znova preuči, če lahko predlagatelja predložita dodatne dokaze o tehnikah prepoznavanja, ki so takoj na voljo organom CITES.

–

48.

Dipteryx spp. (brazilski tik)

0 – II

Vključitev v Dodatek II z oznako „Hlodi, žagan les, furnir, vezan les, predelan les in semena“

Evropska unija, Kolumbija, Panama

Predlog EU

+

49.

Paubrasilia echinata (pražiljka)

II – I

Prenos iz Dodatka II v Dodatek I z oznako „Vsi deli, izdelki in končni izdelki, vključno z loki za glasbila, razen glasbil in njihovih delov, ki jih uporabljajo potujoči orkestri ali samostojni glasbeniki s potrdili za glasbila v skladu z resolucijo konference št. 16.8.“

Brazilija

Besedilo oznake ni jasno in EU lahko predlog podpre le, če se predlog spremeni.

Čeprav obstaja soglasje, da je potreben večji nadzor nad trgovino s to vrsto in da je treba zajeti ves izvoz iz Brazilije, vključno z nedokončanimi in dokončanimi loki za glasbila, se je treba izogniti pretiranemu upravnemu bremenu, ki ni potrebno za ohranjanje vrste, potrebe izdelovalcev lokov pa je treba ustrezno upoštevati. EU se ne more strinjati s sklicevanjem na resolucijo v oznaki.

(+)

50.

Pterocarpus spp.

(afriške populacije) (Pterocarpus angolensis, Pterocarpus brenanii, afrormozija, Pterocarpus lucens, Pterocarpus rotundifolius, afriški paduki)

0 – II

Vključitev vseh afriških populacij v Dodatek II z oznako št. 17 (Hlodi, žagan les, furnir, vezan les in predelan les) ter sprememba oznak za vrsti Pterocarpus erinaceus in P. tinctorius, ki sta že navedeni na seznamu iz Dodatka II, v oznako št. 17

Slonokoščena obala, Evropska unija, Liberija, Senegal, Togo

Predlog EU

+

RASTLINSKE VRSTE – MELIACEAE

51.

Khaya spp. (afriški mahagoni)

Vključitev vseh afriških populacij v Dodatek II z oznako št. 17 (Hlodi, žagan les, furnir, vezan les in predelan les)

Benin, Evropska unija, Liberija, Senegal, Slonokoščena obala

Predlog EU

+

RASTLINSKE VRSTE – ORCHIDACEAE

52.

Orchidaceae spp. (orhideje)

Sprememba oznake št. 4 z vključitvijo novega odstavka (g), kot sledi: „(g) končni izdelki, zapakirani in pripravljeni za prodajo kozmetičnih izdelkov, ki vsebujejo dele vrste Bletilla striata, Cycnoches cooperi, Gastrodia elata, Phalaenopsis amabilis ali P. lobbii in izdelke iz njih, na drobno“.

Švica

Nasprotovanje. Ni mogoče izključiti, da se bo material izvora W ali Y v prihodnosti uporabljal v kozmetičnih izdelkih. Na podlagi tega se predlaga previdnostni pristop, razen če se oznaka ne spremeni tako, da se izključita kodi vira W in Y. Sedanji predlog je problematičen v zvezi s preprečevanjem tveganja nezakonite uporabe prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst.

–

---

(1)  Sek. = sekretariat CITES

SO = stalni odbor

OŽ = odbor za živali

OR = odbor za rastline

---

PRILOGA IIa

Sprememba Dodatka III k CITES

Papilio phorbantaDodatek III

---

| 23.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/233 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/233

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/2570

z dne 24. novembra 2022

o neodobritvi srebrovega nitrata kot aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 7 v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 9(1), točka (b), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 11(1) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) je bila 23. decembra 2010 pristojnemu organu Švedske predložena vloga za odobritev srebrovega nitrata za uporabo v biocidnih proizvodih 7. vrste proizvodov (sredstva za zaščito (ohranitev) prevlek), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi in ki ustreza vrsti proizvodov 7 (sredstva za zaščito (ohranitev) prevlek), kot je opredeljena v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 11(1) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) je bila 23. decembra 2010 pristojnemu organu Švedske predložena vloga za odobritev srebrovega nitrata za uporabo v biocidnih proizvodih 7. vrste proizvodov (sredstva za zaščito (ohranitev) prevlek), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi in ki ustreza vrsti proizvodov 7 (sredstva za zaščito (ohranitev) prevlek), kot je opredeljena v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012.

| (2) | Na podlagi prvega pododstavka člena 90(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 morajo pristojni organi v skladu z določbami navedene uredbe oceniti vloge, predložene za namene Direktive 98/8/ES in katerih ocena držav članic v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES ni bila končana do 1. septembra 2013. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi prvega pododstavka člena 90(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 morajo pristojni organi v skladu z določbami navedene uredbe oceniti vloge, predložene za namene Direktive 98/8/ES in katerih ocena držav članic v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES ni bila končana do 1. septembra 2013.

| (3) | Vlagatelj je 10. februarja 2022, ko je ocenjevalni pristojni organ opravljal oceno aktivne snovi, svojo vlogo umaknil in ne zahteva več odobritve srebrovega nitrata kot aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 7. |
| --- | --- |

(3)

Vlagatelj je 10. februarja 2022, ko je ocenjevalni pristojni organ opravljal oceno aktivne snovi, svojo vlogo umaknil in ne zahteva več odobritve srebrovega nitrata kot aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 7.

| (4) | Srebrov nitrat ni uvrščen v vrsto proizvodov 7 v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (3), v kateri so navedene kombinacije aktivnih snovi/vrst proizvodov, vključene v delovni program za preverjanje obstoječih biocidnih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi. Prehodne določbe iz člena 89(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 torej ne zajemajo biocidnih proizvodov vrste proizvodov 7, ki vsebujejo srebrov nitrat, zato se ti ne smejo dati na voljo ali uporabljati na trgu Unije. |
| --- | --- |

(4)

Srebrov nitrat ni uvrščen v vrsto proizvodov 7 v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (3), v kateri so navedene kombinacije aktivnih snovi/vrst proizvodov, vključene v delovni program za preverjanje obstoječih biocidnih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi. Prehodne določbe iz člena 89(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 torej ne zajemajo biocidnih proizvodov vrste proizvodov 7, ki vsebujejo srebrov nitrat, zato se ti ne smejo dati na voljo ali uporabljati na trgu Unije.

| (5) | Vendar se v skladu s prehodno določbo iz člena 94(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 528/2012 lahko tretirani izdelek, ki je bil tretiran z biocidnim proizvodom ali namerno vsebuje enega ali več biocidnih proizvodov, ki vsebujejo samo aktivne snovi, ki se 1. septembra 2016 preverjajo za ustrezno vrsto proizvoda v delovnem programu iz člena 89(1) navedene uredbe, ali za katere je bila do navedenega datuma vložena vloga za odobritev za ustrezno vrsto proizvoda ali ki vsebujejo samo kombinacijo takih snovi in aktivnih snovi, ki so vključene na seznam, sestavljen v skladu s členom 9(2) navedene uredbe za ustrezno vrsto proizvoda in uporabo, ali so vključene v Prilogo I, daje na trg do datuma 180 dni po sklepu o neodobritvi ene od aktivnih snovi za ustrezno uporabo, če je tak sklep sprejet po 1. septembru 2016. |
| --- | --- |

(5)

Vendar se v skladu s prehodno določbo iz člena 94(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 528/2012 lahko tretirani izdelek, ki je bil tretiran z biocidnim proizvodom ali namerno vsebuje enega ali več biocidnih proizvodov, ki vsebujejo samo aktivne snovi, ki se 1. septembra 2016 preverjajo za ustrezno vrsto proizvoda v delovnem programu iz člena 89(1) navedene uredbe, ali za katere je bila do navedenega datuma vložena vloga za odobritev za ustrezno vrsto proizvoda ali ki vsebujejo samo kombinacijo takih snovi in aktivnih snovi, ki so vključene na seznam, sestavljen v skladu s členom 9(2) navedene uredbe za ustrezno vrsto proizvoda in uporabo, ali so vključene v Prilogo I, daje na trg do datuma 180 dni po sklepu o neodobritvi ene od aktivnih snovi za ustrezno uporabo, če je tak sklep sprejet po 1. septembru 2016.

| (6) | Ker je vlagatelj vlogo za odobritev srebrovega nitrata za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 7 umaknil, se ne oceni noben biocidni proizvod. Zato pristojni organ ni dokončal poročila o oceni in Evropska agencija za kemikalije ni pripravila mnenja. Ker ne obstaja biocidni proizvod vrste proizvodov 7, ki vsebuje srebrov nitrat in za katerega je mogoče pričakovati, da bo izpolnjeval merila iz člena 19(1), točka (b), Uredbe (EU) št. 528/2012, pogoji iz člena 4(1) navedene uredbe niso izpolnjeni. Ker je treba preprečiti dajanje tretiranih izdelkov, ki so tretirani z biocidnim proizvodom ali namerno vsebujejo srebrov nitrat vrste proizvodov 7, na trg Unije, se srebrov nitrat za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 7 ne sme odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Ker je vlagatelj vlogo za odobritev srebrovega nitrata za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 7 umaknil, se ne oceni noben biocidni proizvod. Zato pristojni organ ni dokončal poročila o oceni in Evropska agencija za kemikalije ni pripravila mnenja. Ker ne obstaja biocidni proizvod vrste proizvodov 7, ki vsebuje srebrov nitrat in za katerega je mogoče pričakovati, da bo izpolnjeval merila iz člena 19(1), točka (b), Uredbe (EU) št. 528/2012, pogoji iz člena 4(1) navedene uredbe niso izpolnjeni. Ker je treba preprečiti dajanje tretiranih izdelkov, ki so tretirani z biocidnim proizvodom ali namerno vsebujejo srebrov nitrat vrste proizvodov 7, na trg Unije, se srebrov nitrat za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 7 ne sme odobriti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Srebrov nitrat (št. ES: 231-853-9; št. CAS: 7761-88-8) se ne odobri kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 7.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. novembra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 10.10.2014, str. 1).

3

---