# Jurnalul Oficial C 66/2009

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 66 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5220 martie 2009 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 66

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5220 martie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2009/C 066/01 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2008-2012 | 1 |
| 2009/C 066/02 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2008-2011 | 6 |
| 2009/C 066/03 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Maltei pentru perioada 2008-2011 | 12 |
| 2009/C 066/04 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2008-2011 | 17 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2009/C 066/01

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2008-2012

1

2009/C 066/02

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2008-2011

6

2009/C 066/03

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Maltei pentru perioada 2008-2011

12

2009/C 066/04

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2008-2011

17

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 066/05 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 066/06 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/07 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/08 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 24 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 066/05

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

22

2009/C 066/06

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/07

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/08

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

24

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 066/09 | Rata de schimb a monedei euro | 25 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 066/10 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 | 26 |
| 2009/C 066/11 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 | 30 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 066/09

Rata de schimb a monedei euro

25

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 066/10

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

26

2009/C 066/11

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

30

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 066/12 | Comunicare a Guvernului francez privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, exploatare și extracție a hidrocarburilor (Aviz privind cererea de concesiune pentru prospectarea zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumită Concession de Nesles)
   (
  1
  ) | 33 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 066/12

Comunicare a Guvernului francez privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, exploatare și extracție a hidrocarburilor (Aviz privind cererea de concesiune pentru prospectarea zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumită Concession de Nesles)
   (
  1
  )

(Aviz privind cererea de concesiune pentru prospectarea zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumită Concession de Nesles)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2008-2012

(2009/C 66/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Germaniei, pentru perioada 2008-2012. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Germaniei, pentru perioada 2008-2012.

| (2) | Cu o economie bazată puternic pe exporturi și specializată în bunuri de investiții, Germania este grav afectată de recesiunea globală. Creșterea PIB-ului real a încetinit brusc în 2008, din cauza creșterii mai lente a exporturilor. O serie de instituții financiare, inclusiv Landesbanken, au suferit pierderi considerabile din cauza crizei financiare. Impactul direct al crizei financiare asupra economiei a fost totuși limitat datorită bilanțurilor în general solide ale întreprinderilor, competitivității puternice a prețurilor și faptului că în Germania nu există o corecție pe piața imobiliară. Principalele provocări pe termen scurt sunt restabilirea încrederii în sectorul financiar, asigurarea accesului întreprinderilor la finanțare, facilitarea ajustărilor pe piața muncii pentru a face față șomajului în creștere și creșterea cererii interne. Datorită consolidării fiscale realizate cu succes, bugetul consolidat a fost aproape în echilibru în 2007 și 2008. În acest context, Germania a adoptat în toamna anului 2008 și în ianuarie 2009 două pachete de măsuri de stimulare fiscală cu scopul de a încuraja consumul privat, de a promova investițiile publice și private, de a asigura accesul la finanțare, de a evita concedierile, de a îmbunătăți accesul la formare profesională și de a sprijini industria auto. Diminuarea veniturilor și creșterea cheltuielilor aferente acestor măsuri și stabilizatorilor automați vor duce la apariția unui deficit al finanțelor publice. Mai mult, datoriile contingente care apar în contextul operațiunilor de amploare de salvare a sectorului bancar constituie riscuri suplimentare pentru buget. Un cadru bugetar eficient va contribui la sprijinirea consolidării fiscale după depășirea crizei. |
| --- | --- |

(2)

Cu o economie bazată puternic pe exporturi și specializată în bunuri de investiții, Germania este grav afectată de recesiunea globală. Creșterea PIB-ului real a încetinit brusc în 2008, din cauza creșterii mai lente a exporturilor. O serie de instituții financiare, inclusiv Landesbanken, au suferit pierderi considerabile din cauza crizei financiare. Impactul direct al crizei financiare asupra economiei a fost totuși limitat datorită bilanțurilor în general solide ale întreprinderilor, competitivității puternice a prețurilor și faptului că în Germania nu există o corecție pe piața imobiliară. Principalele provocări pe termen scurt sunt restabilirea încrederii în sectorul financiar, asigurarea accesului întreprinderilor la finanțare, facilitarea ajustărilor pe piața muncii pentru a face față șomajului în creștere și creșterea cererii interne. Datorită consolidării fiscale realizate cu succes, bugetul consolidat a fost aproape în echilibru în 2007 și 2008. În acest context, Germania a adoptat în toamna anului 2008 și în ianuarie 2009 două pachete de măsuri de stimulare fiscală cu scopul de a încuraja consumul privat, de a promova investițiile publice și private, de a asigura accesul la finanțare, de a evita concedierile, de a îmbunătăți accesul la formare profesională și de a sprijini industria auto. Diminuarea veniturilor și creșterea cheltuielilor aferente acestor măsuri și stabilizatorilor automați vor duce la apariția unui deficit al finanțelor publice. Mai mult, datoriile contingente care apar în contextul operațiunilor de amploare de salvare a sectorului bancar constituie riscuri suplimentare pentru buget. Un cadru bugetar eficient va contribui la sprijinirea consolidării fiscale după depășirea crizei.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza addendumului din ianuarie preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 1,25 % în 2008 la – 2,25 % în 2009, pentru ca ulterior, începând cu 2010, să revină la 1,25 %. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile până în 2009 și relativ optimiste începând cu 2010. În mod concret, reluarea consumului privat, prognozată pentru 2010, ar putea fi mai atenuată în eventualitatea în care criza economică duce la o scădere puternică a nivelului de ocupare a forței de muncă. Proiecțiile macroeconomice țin cont de măsurile de stimulare adoptate, însă nu cuantifică impactul acestora asupra economiei. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza addendumului din ianuarie preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 1,25 % în 2008 la – 2,25 % în 2009, pentru ca ulterior, începând cu 2010, să revină la 1,25 %. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile până în 2009 și relativ optimiste începând cu 2010. În mod concret, reluarea consumului privat, prognozată pentru 2010, ar putea fi mai atenuată în eventualitatea în care criza economică duce la o scădere puternică a nivelului de ocupare a forței de muncă. Proiecțiile macroeconomice țin cont de măsurile de stimulare adoptate, însă nu cuantifică impactul acestora asupra economiei. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste.

| (4) | Pentru anul 2008, deficitul bugetului general este estimat la 0,1 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, comparativ cu ținta de 0,25 % din PIB stabilită în actualizarea din decembrie 2007 a programului. Acest rezultat peste așteptări s-a datorat veniturilor suplimentare considerabile înregistrate în ciuda reformei impozitului pe profit și a reducerii nivelului cotizațiilor sociale. Creșterea veniturilor din impozite directe reflectă o creștere mai puternică a nivelului de salarizare și de ocupare a forței de muncă, cu efectul aferent asupra fiscalității (fiscal drag). O parte a veniturilor suplimentare a fost utilizată pentru a finanța reducerea nivelului cotizațiilor sociale și cheltuielile suplimentare. Cheltuielile au fost cu 0,75 % din PIB mai mari decât cele prevăzute, în principal din cauza măsurilor unice legate de operațiunile de salvare a sectorului bancar și a creșterii cheltuielilor cu pensiile determinate de modificările ad-hoc aduse formulei de indexare a pensiilor. |
| --- | --- |

(4)

Pentru anul 2008, deficitul bugetului general este estimat la 0,1 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, comparativ cu ținta de 0,25 % din PIB stabilită în actualizarea din decembrie 2007 a programului. Acest rezultat peste așteptări s-a datorat veniturilor suplimentare considerabile înregistrate în ciuda reformei impozitului pe profit și a reducerii nivelului cotizațiilor sociale. Creșterea veniturilor din impozite directe reflectă o creștere mai puternică a nivelului de salarizare și de ocupare a forței de muncă, cu efectul aferent asupra fiscalității (fiscal drag). O parte a veniturilor suplimentare a fost utilizată pentru a finanța reducerea nivelului cotizațiilor sociale și cheltuielile suplimentare. Cheltuielile au fost cu 0,75 % din PIB mai mari decât cele prevăzute, în principal din cauza măsurilor unice legate de operațiunile de salvare a sectorului bancar și a creșterii cheltuielilor cu pensiile determinate de modificările ad-hoc aduse formulei de indexare a pensiilor.

| (5) | Ținta în ceea ce privește soldul bugetului consolidat în 2009 este un deficit de 3 % din PIB. Acesta corespunde previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei. Accentuarea deficitului reflectă pierderile de venituri fiscale și creșterea cheltuielilor din cauza stabilizatorilor automați (aproximativ 1,5 % din PIB) și a măsurilor de stimulare adoptate pentru a răspunde crizei (în jur de 1,5 % din PIB). Se preconizează că ponderea cheltuielilor în PIB va crește cu 2,5 puncte procentuale, în timp ce ponderea veniturilor va scădea cu 0,5 punct procentual. Deficitul structural (recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program) va crește, conform estimărilor, cu aproximativ 1,5 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(5)

Ținta în ceea ce privește soldul bugetului consolidat în 2009 este un deficit de 3 % din PIB. Acesta corespunde previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei. Accentuarea deficitului reflectă pierderile de venituri fiscale și creșterea cheltuielilor din cauza stabilizatorilor automați (aproximativ 1,5 % din PIB) și a măsurilor de stimulare adoptate pentru a răspunde crizei (în jur de 1,5 % din PIB). Se preconizează că ponderea cheltuielilor în PIB va crește cu 2,5 puncte procentuale, în timp ce ponderea veniturilor va scădea cu 0,5 punct procentual. Deficitul structural (recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program) va crește, conform estimărilor, cu aproximativ 1,5 puncte procentuale.

| (6) | Obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) este de a menține bugetul general consolidat aproape de echilibru în termeni structurali (ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare). Potrivit programului, aceasta înseamnă un deficit structural de 0-0,5 % din PIB. Conform estimărilor, OTM nu va fi atins pe durata programului. Cu toate acestea, consolidarea bugetară va fi reluată după ce deficitul va atinge un nivel maxim de 4 % din PIB, peste valoarea de referință din tratat, în 2010; deficitul va fi de 3 % din PIB în 2011 și de 2,5 % în 2012. Proiecțiile din addendumul din ianuarie se bazează pe ipoteza menținerii politicilor și implică o consolidare bazată în principal pe cheltuieli după 2010. Se preconizează că ponderea veniturilor în PIB va scădea cu 1,5 puncte procentuale în perioada 2008-2010, până la 42,5 %, va rămâne la acest nivel în 2011 și va crește din nou cu 0,5 punct procentual în 2012. Ponderea cheltuielilor în PIB va crește cu 2,5 puncte procentuale în perioada 2008-2010, urmând ca ulterior să scadă cu 1 punct procentual.
  Evoluția veniturilor și cheltuielilor în 2010 va fi determinată în principal de măsurile de stimulare fiscală adoptate pentru a face față crizei. Nu se precizează măsurile care vor sta la baza procesului de consolidare după 2010. Expirarea unora dintre măsurile de stimulare și fondul de rambursare a datoriei ar putea sprijini eforturile de consolidare. Creșterea deficitelor, diminuarea creșterii PIB-ului nominal și ajustările stoc-flux din 2008, datorate în special operațiunilor de salvare a sectorului bancar, contribuie la creșterea ponderii datoriei în PIB cu 7 puncte procentuale pe perioada acoperită de program, până la 72,5 % din PIB. |
| --- | --- |

(6)

Obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) este de a menține bugetul general consolidat aproape de echilibru în termeni structurali (ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare). Potrivit programului, aceasta înseamnă un deficit structural de 0-0,5 % din PIB. Conform estimărilor, OTM nu va fi atins pe durata programului. Cu toate acestea, consolidarea bugetară va fi reluată după ce deficitul va atinge un nivel maxim de 4 % din PIB, peste valoarea de referință din tratat, în 2010; deficitul va fi de 3 % din PIB în 2011 și de 2,5 % în 2012. Proiecțiile din addendumul din ianuarie se bazează pe ipoteza menținerii politicilor și implică o consolidare bazată în principal pe cheltuieli după 2010. Se preconizează că ponderea veniturilor în PIB va scădea cu 1,5 puncte procentuale în perioada 2008-2010, până la 42,5 %, va rămâne la acest nivel în 2011 și va crește din nou cu 0,5 punct procentual în 2012. Ponderea cheltuielilor în PIB va crește cu 2,5 puncte procentuale în perioada 2008-2010, urmând ca ulterior să scadă cu 1 punct procentual.

Evoluția veniturilor și cheltuielilor în 2010 va fi determinată în principal de măsurile de stimulare fiscală adoptate pentru a face față crizei. Nu se precizează măsurile care vor sta la baza procesului de consolidare după 2010. Expirarea unora dintre măsurile de stimulare și fondul de rambursare a datoriei ar putea sprijini eforturile de consolidare. Creșterea deficitelor, diminuarea creșterii PIB-ului nominal și ajustările stoc-flux din 2008, datorate în special operațiunilor de salvare a sectorului bancar, contribuie la creșterea ponderii datoriei în PIB cu 7 puncte procentuale pe perioada acoperită de program, până la 72,5 % din PIB.

| (7) | Rezultatele bugetare sunt supuse riscurilor, în special începând cu 2010. În primul rând, ipotezele macroeconomice pe care se bazează programul sunt nesigure în ceea ce privește durata, amploarea și impactul crizei financiare. Ele par a fi mai degrabă optimiste, în special pentru 2010 și ulterior, când se preconizează că o redresare rapidă va readuce creșterea PIB-ului real la potențialul său. În al doilea rând, posibilitatea ca angajamentul în favoarea disciplinei bugetare să fie insuficient la toate nivelurile de guvernare constituie de asemenea un risc pentru proiecții. În al treilea rând, există riscuri considerabile care decurg din lipsa informațiilor cu privire la măsurile prevăzute pentru a sprijini consolidarea planificată după 2010, ținând cont de caracterul permanent al unei părți importante din măsurile de stimulare fiscală. Având în vedere riscurile care planează asupra țintelor de deficit, evoluția ponderii datoriei se poate dovedi, la rândul său, mai puțin favorabilă decât se prevăzuse. Alte riscuri pentru conturile publice sunt legate de consecințele directe ale crizei financiare, în special de eventualele noi injecții de capital și preluări ale băncilor (care au impact direct asupra datoriei și probabil chiar asupra deficitului) sau de garanțiile bancare (care vor afecta deficitul și datoria numai dacă și atunci când se va recurge la ele). |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare sunt supuse riscurilor, în special începând cu 2010. În primul rând, ipotezele macroeconomice pe care se bazează programul sunt nesigure în ceea ce privește durata, amploarea și impactul crizei financiare. Ele par a fi mai degrabă optimiste, în special pentru 2010 și ulterior, când se preconizează că o redresare rapidă va readuce creșterea PIB-ului real la potențialul său. În al doilea rând, posibilitatea ca angajamentul în favoarea disciplinei bugetare să fie insuficient la toate nivelurile de guvernare constituie de asemenea un risc pentru proiecții. În al treilea rând, există riscuri considerabile care decurg din lipsa informațiilor cu privire la măsurile prevăzute pentru a sprijini consolidarea planificată după 2010, ținând cont de caracterul permanent al unei părți importante din măsurile de stimulare fiscală. Având în vedere riscurile care planează asupra țintelor de deficit, evoluția ponderii datoriei se poate dovedi, la rândul său, mai puțin favorabilă decât se prevăzuse. Alte riscuri pentru conturile publice sunt legate de consecințele directe ale crizei financiare, în special de eventualele noi injecții de capital și preluări ale băncilor (care au impact direct asupra datoriei și probabil chiar asupra deficitului) sau de garanțiile bancare (care vor afecta deficitul și datoria numai dacă și atunci când se va recurge la ele).

| (8) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este apropiat de media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere oarecum mai scăzută decât în multe alte țări, ca rezultat al reformelor deja adoptate privind sistemul de pensii. Poziția bugetară din 2008 estimată în addendum ar trebui să contribuie la compensarea parțială a impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, însă dacă proiecțiile bugetare se materializează, acestea vor avea un efect contrar. Pe lângă aceasta, ponderea actuală a datoriei brute în PIB depășește valoarea de referință din tratat. Atingerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la reducerea riscurilor medii pentru sustenabilitatea finanțelor publice. Riscurile menționate mai sus, provenind din măsurile de stabilizare a sectorului financiar (cum ar fi recapitalizarea sau garanțiile) aplicate de Germania ar putea avea un efect negativ asupra sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, în principal prin efectul lor asupra datoriei publice, deși unele costuri aferente sprijinului guvernamental ar putea fi recuperate în viitor. |
| --- | --- |

(8)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este apropiat de media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere oarecum mai scăzută decât în multe alte țări, ca rezultat al reformelor deja adoptate privind sistemul de pensii. Poziția bugetară din 2008 estimată în addendum ar trebui să contribuie la compensarea parțială a impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, însă dacă proiecțiile bugetare se materializează, acestea vor avea un efect contrar. Pe lângă aceasta, ponderea actuală a datoriei brute în PIB depășește valoarea de referință din tratat. Atingerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la reducerea riscurilor medii pentru sustenabilitatea finanțelor publice. Riscurile menționate mai sus, provenind din măsurile de stabilizare a sectorului financiar (cum ar fi recapitalizarea sau garanțiile) aplicate de Germania ar putea avea un efect negativ asupra sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, în principal prin efectul lor asupra datoriei publice, deși unele costuri aferente sprijinului guvernamental ar putea fi recuperate în viitor.

| (9) | În ciuda unei calități generale bune a finanțelor publice și a normelor fiscale, cadrul bugetar instituțional al Germaniei poate fi îmbunătățit. Consiliul salută progresele înregistrate în direcția instituirii unei noi reguli bugetare care prevede o limită de 0,35 % din PIB pentru deficitul structural federal în perioade normale și pentru landuri bugete echilibrate în termeni structurali. Regula urmează să fie înscrisă în Constituția Germaniei în perioada legislaturii actuale și să se aplice în 2011, cu o perioadă de tranziție la nivelul guvernului federal până în 2015, iar pentru landuri până în 2019. În plus, guvernul prevede o restructurare a sistemului federal de stabilire a bugetului și a sistemului contabil, acordând o atenție sporită unei evaluări a veniturilor și a cheltuielilor bazate pe rezultate. |
| --- | --- |

(9)

În ciuda unei calități generale bune a finanțelor publice și a normelor fiscale, cadrul bugetar instituțional al Germaniei poate fi îmbunătățit. Consiliul salută progresele înregistrate în direcția instituirii unei noi reguli bugetare care prevede o limită de 0,35 % din PIB pentru deficitul structural federal în perioade normale și pentru landuri bugete echilibrate în termeni structurali. Regula urmează să fie înscrisă în Constituția Germaniei în perioada legislaturii actuale și să se aplice în 2011, cu o perioadă de tranziție la nivelul guvernului federal până în 2015, iar pentru landuri până în 2019. În plus, guvernul prevede o restructurare a sistemului federal de stabilire a bugetului și a sistemului contabil, acordând o atenție sporită unei evaluări a veniturilor și a cheltuielilor bazate pe rezultate.

| (10) | Pentru stabilizarea sectorului financiar, autoritățile germane au instituit un Fond de stabilizare a pieței financiare, care va fi operațional până la sfârșitul lui 2009 și va furniza capital (80 miliarde EUR, reprezentând în jur de 3 % din PIB) și garanții pentru credite (400 miliarde EUR, reprezentând aproximativ 16 % din PIB). Guvernul german a participat încă din 2007 și 2008, la nivel federal și regional, la operațiuni ample de salvare a sectorului bancar, furnizând capital și garanții. În plus, în 2008, guvernul german a oferit o garanție nelimitată pentru toate depozitele bancare ale populației. În prezent sunt în curs de dezbatere alte inițiative destinate să elimine activele riscante din bilanțurile contabile ale băncilor. Datoriile contingente care ar putea rezulta în urma acestor măsuri de salvare constituie un risc suplimentar pentru buget. |
| --- | --- |

(10)

Pentru stabilizarea sectorului financiar, autoritățile germane au instituit un Fond de stabilizare a pieței financiare, care va fi operațional până la sfârșitul lui 2009 și va furniza capital (80 miliarde EUR, reprezentând în jur de 3 % din PIB) și garanții pentru credite (400 miliarde EUR, reprezentând aproximativ 16 % din PIB). Guvernul german a participat încă din 2007 și 2008, la nivel federal și regional, la operațiuni ample de salvare a sectorului bancar, furnizând capital și garanții. În plus, în 2008, guvernul german a oferit o garanție nelimitată pentru toate depozitele bancare ale populației. În prezent sunt în curs de dezbatere alte inițiative destinate să elimine activele riscante din bilanțurile contabile ale băncilor. Datoriile contingente care ar putea rezulta în urma acestor măsuri de salvare constituie un risc suplimentar pentru buget.

| (11) | În conformitate cu planul european de redresare economică adoptat în decembrie de Consiliul European, Germania a decis să aplice în 2009 și 2010 stimulente fiscale de amploare (în jur de 3,5 % din PIB pe cei doi ani), acestea fiind considerate o reacție adecvată la încetinirea economică. Măsurile se axează pe sprijinirea veniturilor, investițiile publice și private, evitarea concedierilor, îmbunătățirea formării profesionale și sprijinirea societăților care se confruntă cu restricții de creditare și a industriei auto. Ele corespund în mare PERE, fiind țintite și oportune, deși stimularea este amânată oarecum spre sfârșitul perioadei. Cu toate acestea, deși unele dintre ele au caracter temporar, o mare parte a măsurilor vor fi permanente. Astfel, nu este asigurată reversibilitatea integrală a măsurilor adoptate pentru a răspunde crizei. Calendarul prevăzut pentru rambursarea datoriei și noua regulă bugetară vor contribui însă la procesul necesar de consolidare fiscală, odată ce criza va lua sfârșit. Redresarea va fi susținută de măsuri structurale precum sprijinul pentru inovare acordat sectorului privat, îmbunătățirea serviciilor de ocupare a forței de muncă și a accesului de bandă largă în cadrul strategiei prevăzute în materie de bandă largă. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. În plus, modificarea temporară a procedurilor de achiziții publice are ca scop accelerarea investițiilor în infrastructură. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu planul european de redresare economică adoptat în decembrie de Consiliul European, Germania a decis să aplice în 2009 și 2010 stimulente fiscale de amploare (în jur de 3,5 % din PIB pe cei doi ani), acestea fiind considerate o reacție adecvată la încetinirea economică. Măsurile se axează pe sprijinirea veniturilor, investițiile publice și private, evitarea concedierilor, îmbunătățirea formării profesionale și sprijinirea societăților care se confruntă cu restricții de creditare și a industriei auto. Ele corespund în mare PERE, fiind țintite și oportune, deși stimularea este amânată oarecum spre sfârșitul perioadei. Cu toate acestea, deși unele dintre ele au caracter temporar, o mare parte a măsurilor vor fi permanente. Astfel, nu este asigurată reversibilitatea integrală a măsurilor adoptate pentru a răspunde crizei. Calendarul prevăzut pentru rambursarea datoriei și noua regulă bugetară vor contribui însă la procesul necesar de consolidare fiscală, odată ce criza va lua sfârșit. Redresarea va fi susținută de măsuri structurale precum sprijinul pentru inovare acordat sectorului privat, îmbunătățirea serviciilor de ocupare a forței de muncă și a accesului de bandă largă în cadrul strategiei prevăzute în materie de bandă largă. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. În plus, modificarea temporară a procedurilor de achiziții publice are ca scop accelerarea investițiilor în infrastructură.

| (12) | Ca reacție la încetinirea economică, orientarea fiscală generală este expansionistă în 2009 și 2010, an în care se preconizează că deficitul va depăși valoarea de referință. Pentru 2011, programul prevede o îmbunătățire structurală substanțială (cu 1 punct procentual), urmând ca această tendință să continue, într-o mai mică măsură, și în 2012. Deși ritmul reducerii deficitului corespunde în linii mari Pactului de stabilitate și creștere, în cursul perioadei acoperite de program nu se va atinge o marjă de siguranță suficientă pentru a împiedica depășirea limitei de deficit de 3 % din PIB, iar traiectoria de consolidare definită este amenințată de riscuri considerabile. În fine, ponderea datoriei crește pe perioada analizată, ca urmare a orientării expansioniste din 2009 și 2010 și a tranzacțiilor financiare aferente operațiunilor întreprinse pentru salvarea sectorului bancar. |
| --- | --- |

(12)

Ca reacție la încetinirea economică, orientarea fiscală generală este expansionistă în 2009 și 2010, an în care se preconizează că deficitul va depăși valoarea de referință. Pentru 2011, programul prevede o îmbunătățire structurală substanțială (cu 1 punct procentual), urmând ca această tendință să continue, într-o mai mică măsură, și în 2012. Deși ritmul reducerii deficitului corespunde în linii mari Pactului de stabilitate și creștere, în cursul perioadei acoperite de program nu se va atinge o marjă de siguranță suficientă pentru a împiedica depășirea limitei de deficit de 3 % din PIB, iar traiectoria de consolidare definită este amenințată de riscuri considerabile. În fine, ponderea datoriei crește pe perioada analizată, ca urmare a orientării expansioniste din 2009 și 2010 și a tranzacțiilor financiare aferente operațiunilor întreprinse pentru salvarea sectorului bancar.

| (13) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de omisiuni în privința datelor obligatorii și a celor opționale (3). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de omisiuni în privința datelor obligatorii și a celor opționale (3).

În concluzie, datorită consolidării pe care a realizat-o anterior și unui buget aproape în echilibru în 2008, Germania a putut introduce stimulente fiscale de amploare. Aceasta este o realizare salutară, fiind adaptată la amploarea încetinirii economice. Ținând cont de deteriorarea gravă a conjuncturii economice mondiale și de criza sectorului financiar, strategia bugetară este amenințată de riscuri. Cu toate acestea, nu este asigurată reversibilitatea completă a măsurilor pe termen scurt adoptate ca reacție la criză. De aceea, implementarea unui cadru bugetar îmbunătățit pe termen scurt, așa cum este prevăzut în prezent, și angajamentul puternic, la toate nivelurile de guvernare, de a adera la acesta vor fi cruciale pentru reluarea consolidării fiscale după depășirea crizei. Date fiind creșterea datoriei publice, modificările ad-hoc aduse formulei de indexare a pensiilor și nesiguranța în ceea ce privește impactul reformei sistemului sanitar, menținerea realizărilor este indispensabilă pentru îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung a finanțelor.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Germania este invitată:

| (i) | să implementeze politica fiscală pentru 2009 și 2010 așa cum a fost planificată, inclusiv măsurile de stimulare prevăzute care corespund PERE și în cadrul PSC, să inverseze stimularea fiscală, pentru a sprijini consolidarea fiscală semnificativă în direcția OTM, începând cu 2011 cel mai târziu; |
| --- | --- |

(i)

să implementeze politica fiscală pentru 2009 și 2010 așa cum a fost planificată, inclusiv măsurile de stimulare prevăzute care corespund PERE și în cadrul PSC, să inverseze stimularea fiscală, pentru a sprijini consolidarea fiscală semnificativă în direcția OTM, începând cu 2011 cel mai târziu;

| (ii) | în acest sens, să consolideze cadrul bugetar instituțional prin implementarea noii reguli bugetare prevăzute în prezent, pentru a sprijini procesul de consolidare necesar după 2010; |
| --- | --- |

(ii)

în acest sens, să consolideze cadrul bugetar instituțional prin implementarea noii reguli bugetare prevăzute în prezent, pentru a sprijini procesul de consolidare necesar după 2010;

| (iii) | să acorde o atenție sporită măsurilor în vederea consolidării sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice și să asigure anularea planificată a modificărilor aduse formulei de indexare a pensiilor în 2008. |
| --- | --- |

(iii)

să acorde o atenție sporită măsurilor în vederea consolidării sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice și să asigure anularea planificată a modificărilor aduse formulei de indexare a pensiilor în 2008.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS dec. 2008 | 2,5 | 1,3 | – 2,25 | 1,25 | 1,25 | 1,25 |
| COM ian. 2009 | 2,5 | 1,3 | – 2,3 | 0,7 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 2,4 | 2,0 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS dec. 2008 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| COM ian. 2009 | 2,3 | 2,8 | 0,8 | 1,4 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Output gap (4)

  (% din PIB potențial) | PS dec. 2008 | 2,0 | 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,7 | – 1,0 |
| COM ian. 2009 (5) | 2,2 | 2,3 | – 1,0 | – 1,2 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 7,6 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 |
| COM ian. 2009 | 7,6 | 7,1 | 5,2 | 5,4 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 44,0 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 |
| COM ian. 2009 | 43,9 | 43,7 | 43,5 | 42,3 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 44 | 43 | 43 | 42,5 | 42 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 44,2 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 |
| COM ian. 2009 | 44,1 | 43,8 | 46,4 | 46,4 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 44 | 43,5 | 43 | 42 | 41,5 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | – 0,2 | – 0 | – 3 | – 4 | – 3 | – 2,5 |
| COM ian. 2009 | – 0,2 | – 0,1 | – 2,9 | – 4,2 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 2,6 | 2,5 | 0 | – 1 | 0 | ,5 |
| COM ian. 2009 | 2,6 | 2,6 | – 0,1 | – 1,3 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (4)

  (% din PIB) | PS dec. 2008 | – 1,2 | – 1,2 | – 2,4 | – 3,5 | – 2,4 | – 2,1 |
| COM ian. 2009 | – 1,3 | – 1,3 | – 2,4 | – 3,6 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0,0 | 0,7 | n.a. |
| Sold structural (6)

  (% din PIB) | PS dec. 2008 | – 0,9 | – 0.8 | – 2,5 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,1 |
| COM ian. 2009 | – 1,0 | – 0,9 | – 2,4 | – 3,4 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 65,1 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 |
| COM ian. 2009 | 65,1 | 65,6 | 69,6 | 72,3 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 65 | 63 | – 61,5 | – 59,5 | – 57,5 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real

(variație %)

PS dec. 2008

2,5

1,3

– 2,25

1,25

1,25

1,25

COM ian. 2009

2,5

1,3

– 2,3

0,7

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

2,4

2,0

1,5

1,5

1,5

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS dec. 2008

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

COM ian. 2009

2,3

2,8

0,8

1,4

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Output gap (4)

(% din PIB potențial)

PS dec. 2008

2,0

2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,7

– 1,0

COM ian. 2009 (5)

2,2

2,3

– 1,0

– 1,2

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PS dec. 2008

7,6

7,1

7,0

7

7

7

COM ian. 2009

7,6

7,1

5,2

5,4

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS dec. 2008

44,0

44

43,5

42,5

42,5

43

COM ian. 2009

43,9

43,7

43,5

42,3

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

44

43

43

42,5

42

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS dec. 2008

44,2

44

46,5

46,5

45,5

45,5

COM ian. 2009

44,1

43,8

46,4

46,4

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

44

43,5

43

42

41,5

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS dec. 2008

– 0,2

– 0

– 3

– 4

– 3

– 2,5

COM ian. 2009

– 0,2

– 0,1

– 2,9

– 4,2

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

0

– 0,5

0

0,5

0,5

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS dec. 2008

2,6

2,5

0

– 1

0

,5

COM ian. 2009

2,6

2,6

– 0,1

– 1,3

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

3

2,5

2,5

3

3,5

n.a.

Sold ajustat ciclic (4)

(% din PIB)

PS dec. 2008

– 1,2

– 1,2

– 2,4

– 3,5

– 2,4

– 2,1

COM ian. 2009

– 1,3

– 1,3

– 2,4

– 3,6

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0,0

0,7

n.a.

Sold structural (6)

(% din PIB)

PS dec. 2008

– 0,9

– 0.8

– 2,5

– 3,4

– 2,4

– 2,1

COM ian. 2009

– 1,0

– 0,9

– 2,4

– 3,4

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS dec. 2008

65,1

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

COM ian. 2009

65,1

65,6

69,6

72,3

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

65

63

– 61,5

– 59,5

– 57,5

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face referire în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  Mai concret, programul nu furnizează date privind inflația IAPC, defalcarea veniturilor fiscale și a cheltuielilor administrațiilor publice în consumul intermediar, transferurile sociale în natură și remunerarea salariaților și nu prezintă toate ipotezele fundamentale care stau la baza scenariului macroeconomic.

(4)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic din programe, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(5)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,1 %, 1,2 %, 0,9 % și, respectiv, 1,0 % în perioada 2007-2010.

(6)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0,3 % din PIB în 2007 și 1/2 % din PIB în 2008, toate cu efect de creștere a deficitului, conform celei mai recente versiuni a programului, și 0,3 % din PIB în 2007, 0,3 % din PIB în 2008 și 0,1 % din PIB în 2010, toate cu efect de creștere a deficitului, conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/6

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2008-2011

(2009/C 66/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2008-2011.

| (2) | După o revenire la tendința de creștere în prima jumătate a anului 2008, PIB-ul a înregistrat un ușor declin în trimestrul al treilea, urmat de un declin mai accentuat în trimestrul al patrulea. În ciuda ameliorării recente cunoscute cu privire la dublul deficit, de cont curent și bugetar, Ungaria rămâne vulnerabilă datorită nivelului ridicat al datoriei publice și al datoriei externe. În consecință, criza financiară a lovit Ungaria extrem de puternic și a determinat o depreciere accentuată a ratei de schimb, precum și disfuncționalități în multe segmente ale piețelor financiare. Prin urmare, restabilirea încrederii investitorilor și îmbunătățirea funcționării piețelor financiare reprezintă cele mai urgente provocări pentru politica economică. În acest scop, banca centrală a introdus noi instrumente și a fost adoptat un nou program economic, care cuprinde ajustări fiscale suplimentare, ținte mai scăzute de deficit, precum și un pachet de măsuri pentru salvarea băncilor și o reglementare mai strictă a sectorului financiar. Ca sprijin pentru aceste măsuri, Ungaria a primit din partea UE, FMI și a Băncii Mondiale asistență financiară internațională de o valoare ridicată (20 miliarde EUR) (2), condiționată de efectuarea de progrese în domeniul consolidării fiscale, reforma guvernanței fiscale, reglementarea și supravegherea sectorului financiar și reforme structurale (3). Programul economic asociat cu acest împrumut este inclus atât în bugetul pe 2009, cât și în programul de convergență actualizat. Banca Națională a Ungariei a înăsprit politica monetară printr-o majorare a ratei de bază în octombrie 2008 de la 8,50 % la 11,50 % urmată de scăderea ratelor în ultimele două luni din 2008 (în trei etape până la nivelul de 10 % în decembrie 2008). Forintul unguresc s-a depreciat cu 2,6 % în termeni nominali reali în 2008. |
| --- | --- |

(2)

După o revenire la tendința de creștere în prima jumătate a anului 2008, PIB-ul a înregistrat un ușor declin în trimestrul al treilea, urmat de un declin mai accentuat în trimestrul al patrulea. În ciuda ameliorării recente cunoscute cu privire la dublul deficit, de cont curent și bugetar, Ungaria rămâne vulnerabilă datorită nivelului ridicat al datoriei publice și al datoriei externe. În consecință, criza financiară a lovit Ungaria extrem de puternic și a determinat o depreciere accentuată a ratei de schimb, precum și disfuncționalități în multe segmente ale piețelor financiare. Prin urmare, restabilirea încrederii investitorilor și îmbunătățirea funcționării piețelor financiare reprezintă cele mai urgente provocări pentru politica economică. În acest scop, banca centrală a introdus noi instrumente și a fost adoptat un nou program economic, care cuprinde ajustări fiscale suplimentare, ținte mai scăzute de deficit, precum și un pachet de măsuri pentru salvarea băncilor și o reglementare mai strictă a sectorului financiar. Ca sprijin pentru aceste măsuri, Ungaria a primit din partea UE, FMI și a Băncii Mondiale asistență financiară internațională de o valoare ridicată (20 miliarde EUR) (2), condiționată de efectuarea de progrese în domeniul consolidării fiscale, reforma guvernanței fiscale, reglementarea și supravegherea sectorului financiar și reforme structurale (3). Programul economic asociat cu acest împrumut este inclus atât în bugetul pe 2009, cât și în programul de convergență actualizat. Banca Națională a Ungariei a înăsprit politica monetară printr-o majorare a ratei de bază în octombrie 2008 de la 8,50 % la 11,50 % urmată de scăderea ratelor în ultimele două luni din 2008 (în trei etape până la nivelul de 10 % în decembrie 2008). Forintul unguresc s-a depreciat cu 2,6 % în termeni nominali reali în 2008.

| (3) | Programul cuprinde două scenarii diferite privind proiecțiile macroeconomice și bugetare: un scenariu „de bază” și unul „alternativ”. Scenariul de bază este considerat a fi scenariul de referință pentru evaluarea proiecțiilor bugetare, acesta fiind singurul care conține calcule detaliate referitoare la defalcarea agregatelor bugetare și macroeconomice. Conform acestuia, după creșterea modestă a PIB-ului de aproximativ 1 % din ultimii doi ani, evoluția acestuia va scădea cu 0,9 % în 2009, urmată de o revenire la nivelul de 1,6 % în 2010 și 2,5 % în 2011. Analizat în lumina informațiilor disponibile în prezent (4), scenariul de bază pare fundamentat pe estimări de creștere de-a lungul perioadei programului evident optimiste, în parte din cauza faptului că este posibil ca reducerea perspectivelor de creștere din țările cu care Ungaria derulează schimburi comerciale să fie mai pronunțată decât se presupunea în scenariul programului. Plecând de la ipoteza unei performanțe scăzute a comerțului extern și a unei scăderi mai accentuate a investițiilor, previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 menționează o scădere cu 1,6 % a PIB-ului în 2009, urmată de o accelerare la 1 % în 2010. Totuși, ținând seama de datele recente care indică, printre altele, o scădere dramatică a producției industriale în decembrie și o puternică decelerare a creditărilor către mediul de afaceri și către mediul privat înregistrată în ultima parte a anului 2008, rezultatele se anunță mult mai proaste (în jur de – 3,25 % în 2009). Proiecțiile programului în ceea ce privește o inflație de 4,5 % în 2009 par de asemenea să fie prea optimiste. Mai mult, performanța ridicată a exporturilor de-a lungul perioadei programului și îmbunătățirea capacității nete de finanțare a sectorului privat pe care aceasta o implică par și ele supraevaluate. |
| --- | --- |

(3)

Programul cuprinde două scenarii diferite privind proiecțiile macroeconomice și bugetare: un scenariu „de bază” și unul „alternativ”. Scenariul de bază este considerat a fi scenariul de referință pentru evaluarea proiecțiilor bugetare, acesta fiind singurul care conține calcule detaliate referitoare la defalcarea agregatelor bugetare și macroeconomice. Conform acestuia, după creșterea modestă a PIB-ului de aproximativ 1 % din ultimii doi ani, evoluția acestuia va scădea cu 0,9 % în 2009, urmată de o revenire la nivelul de 1,6 % în 2010 și 2,5 % în 2011. Analizat în lumina informațiilor disponibile în prezent (4), scenariul de bază pare fundamentat pe estimări de creștere de-a lungul perioadei programului evident optimiste, în parte din cauza faptului că este posibil ca reducerea perspectivelor de creștere din țările cu care Ungaria derulează schimburi comerciale să fie mai pronunțată decât se presupunea în scenariul programului. Plecând de la ipoteza unei performanțe scăzute a comerțului extern și a unei scăderi mai accentuate a investițiilor, previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 menționează o scădere cu 1,6 % a PIB-ului în 2009, urmată de o accelerare la 1 % în 2010. Totuși, ținând seama de datele recente care indică, printre altele, o scădere dramatică a producției industriale în decembrie și o puternică decelerare a creditărilor către mediul de afaceri și către mediul privat înregistrată în ultima parte a anului 2008, rezultatele se anunță mult mai proaste (în jur de – 3,25 % în 2009). Proiecțiile programului în ceea ce privește o inflație de 4,5 % în 2009 par de asemenea să fie prea optimiste. Mai mult, performanța ridicată a exporturilor de-a lungul perioadei programului și îmbunătățirea capacității nete de finanțare a sectorului privat pe care aceasta o implică par și ele supraevaluate.

| (4) | Pentru 2008, deficitul public este estimat la 3,3 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie anului 2009, în comparație cu ținta de 4 % din PIB stabilită în actualizarea precedentă a programului de convergență. Rezultatul peste așteptări cu privire la această țintă, pe fundalul creșterii încetinite, se datorează în principal unui efect de bază pozitiv atât asupra cheltuielilor, cât și asupra veniturilor datând din 2007 (când deficitul a ajuns la 5 % din PIB). |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2008, deficitul public este estimat la 3,3 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie anului 2009, în comparație cu ținta de 4 % din PIB stabilită în actualizarea precedentă a programului de convergență. Rezultatul peste așteptări cu privire la această țintă, pe fundalul creșterii încetinite, se datorează în principal unui efect de bază pozitiv atât asupra cheltuielilor, cât și asupra veniturilor datând din 2007 (când deficitul a ajuns la 5 % din PIB).

| (5) | Programul actualizat fixează ținta de deficit pentru 2009 la 2,6 % din PIB, cifră comparabilă cu ținta de 3,2 % din PIB inclusă în actualizarea precedentă, precum și cu proiecția de 2,8 % din PIB din previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Ținta a fost redusă ca parte a răspunsului guvernului la criza financiară și în contextul unui scenariu macroeconomic deteriorat semnificativ. Guvernul nu a adoptat nicio măsură de stimulare fiscală, din cauza contextului reprezentat de criza financiară și de nivelurile ridicate de deficit și de datorie publică. Recent însă, ținând seama de ritmul peste așteptări al scăderii economice, care va atrage după sine o scădere a veniturilor estimată la 1 % din PIB, guvernul maghiar a adoptat la 15 februarie un pachet suplimentar de corecție bugetară în valoare de 0,7 % din PIB și a revizuit ținta de deficit pentru 2009 la 2,7-2,9 % din PIB, în contextul primei revizuiri a noului program economic. Conform informațiilor incluse în actualizarea programului și datelor deținute de serviciile Comisiei în urma recalculării, se intenționează o ameliorare cu aproximativ 1,75 puncte procentuale din PIB a soldului structural (adică soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare), ceea ce indică o orientare fiscală puternic restrictivă. |
| --- | --- |

(5)

Programul actualizat fixează ținta de deficit pentru 2009 la 2,6 % din PIB, cifră comparabilă cu ținta de 3,2 % din PIB inclusă în actualizarea precedentă, precum și cu proiecția de 2,8 % din PIB din previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Ținta a fost redusă ca parte a răspunsului guvernului la criza financiară și în contextul unui scenariu macroeconomic deteriorat semnificativ. Guvernul nu a adoptat nicio măsură de stimulare fiscală, din cauza contextului reprezentat de criza financiară și de nivelurile ridicate de deficit și de datorie publică. Recent însă, ținând seama de ritmul peste așteptări al scăderii economice, care va atrage după sine o scădere a veniturilor estimată la 1 % din PIB, guvernul maghiar a adoptat la 15 februarie un pachet suplimentar de corecție bugetară în valoare de 0,7 % din PIB și a revizuit ținta de deficit pentru 2009 la 2,7-2,9 % din PIB, în contextul primei revizuiri a noului program economic. Conform informațiilor incluse în actualizarea programului și datelor deținute de serviciile Comisiei în urma recalculării, se intenționează o ameliorare cu aproximativ 1,75 puncte procentuale din PIB a soldului structural (adică soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare), ceea ce indică o orientare fiscală puternic restrictivă.

| (6) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu conținute în actualizare este reducerea deficitului nominal de la 3,4 % din PIB în 2008 la 2,6 % din PIB în 2009, urmată probabil de un ușor declin la 2,5 % în 2010 până la 2,2 % din PIB în 2011. Întrucât cheltuielile cu dobânzile sunt prevăzute să crească cu o jumătate de punct procentual din PIB în 2009, soldul primar arată o ameliorare mai însemnată în acest an (de peste 1 punct procentual), urmată de o creștere cu 0,3 % din PIB până în 2011, când se va înregistra un excedent de 2,2 % din PIB. Obiectivul pe termen mediu (OTM) al Ungariei în ceea ce privește poziția bugetară (deficitul de 0,5 % din PIB în termeni structurali, adică ajustat ciclic și exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare) nu este prevăzut pentru a fi atins în perioada programului. Se intenționează distribuirea egală intre venituri și cheltuieli a consolidării bugetare generale de 1,2 puncte procentuale din PIB. După 2009, programul nu definește măsurile detaliate care stau la baza reducerii planificate a deficitului. Actualizarea estimează că raportul datoriei față de PIB a crescut brusc în 2008 la peste 71 %, în principal datorită utilizării primei tranșe din asistența financiară oferită de UE și de FMI în mare parte pentru constituirea de rezerve. În 2009, se estimează o creștere suplimentară a ponderii datoriei la 72,5 %, urmată de descreșterea acesteia în ritm accelerat în ultimii ani ai perioadei (la 69 %), combinată cu reluarea progresivă a creșterii economice. |
| --- | --- |

(6)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu conținute în actualizare este reducerea deficitului nominal de la 3,4 % din PIB în 2008 la 2,6 % din PIB în 2009, urmată probabil de un ușor declin la 2,5 % în 2010 până la 2,2 % din PIB în 2011. Întrucât cheltuielile cu dobânzile sunt prevăzute să crească cu o jumătate de punct procentual din PIB în 2009, soldul primar arată o ameliorare mai însemnată în acest an (de peste 1 punct procentual), urmată de o creștere cu 0,3 % din PIB până în 2011, când se va înregistra un excedent de 2,2 % din PIB. Obiectivul pe termen mediu (OTM) al Ungariei în ceea ce privește poziția bugetară (deficitul de 0,5 % din PIB în termeni structurali, adică ajustat ciclic și exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare) nu este prevăzut pentru a fi atins în perioada programului. Se intenționează distribuirea egală intre venituri și cheltuieli a consolidării bugetare generale de 1,2 puncte procentuale din PIB. După 2009, programul nu definește măsurile detaliate care stau la baza reducerii planificate a deficitului. Actualizarea estimează că raportul datoriei față de PIB a crescut brusc în 2008 la peste 71 %, în principal datorită utilizării primei tranșe din asistența financiară oferită de UE și de FMI în mare parte pentru constituirea de rezerve. În 2009, se estimează o creștere suplimentară a ponderii datoriei la 72,5 %, urmată de descreșterea acesteia în ritm accelerat în ultimii ani ai perioadei (la 69 %), combinată cu reluarea progresivă a creșterii economice.

| (7) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai puțin satisfăcătoare, în special în ultimii ani ai perioadei programului. Riscurile asupra evoluției deficitului datorate condițiilor macroeconomice sunt considerabile pe toată perioada programului. Accentuarea recesiunii va presupune o scădere generală a veniturilor și creșteri moderate ale cheltuielilor. Cu toate acestea, în ultima vreme s-a constatat un număr de elemente pozitive din punct de vedere al cheltuielilor. Controlul bugetar s-a ameliorat considerabil din 2006, iar reformele realizate par să fi limitat structural derapajele bugetare în unele domenii importante (cum ar fi subvențiile de preț).
  În plus, guvernul a adoptat reduceri suplimentare ale cheltuielilor de 0,7 % din PIB pentru 2009, ca răspuns la recenta deteriorare a contextului economic. Cu toate acestea, riscul unor depășiri ale cheltuielilor nu poate fi exclus, în special după 2009. În special, există posibilitatea ca planificata moderație a cheltuielilor să nu fie susținută de reforme ale administrației publice, ale sistemelor de sănătate și de educație, iar măsurile bugetare necesare în continuare nu par să fi fost pe deplin definite și implementate. De altfel, implementarea măsurilor planificate de reformă a sistemului de pensii, al prestațiilor sociale și al subvențiilor acordate gospodăriilor ar trebui să contribuie la limitarea cheltuielilor pe termen mediu. În ciuda îmbunătățirii considerabile a cadrului de guvernanță bugetară, riscul unei relaxări bugetare în raport cu previziunile, după cum indică experiența anterioară, nu poate fi complet eliminat, între altele datorită faptului că noul cadru bugetar nu a fost încă testat în practică. Riscurile privind țintele bugetare se aplică, de asemenea, raportului datorie-PIB; prin urmare, evoluția raportului datorie-PIB avută în vedere începând cu 2009 ar putea, de asemenea, să fie mai puțin favorabilă decât se prevede în program. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai puțin satisfăcătoare, în special în ultimii ani ai perioadei programului. Riscurile asupra evoluției deficitului datorate condițiilor macroeconomice sunt considerabile pe toată perioada programului. Accentuarea recesiunii va presupune o scădere generală a veniturilor și creșteri moderate ale cheltuielilor. Cu toate acestea, în ultima vreme s-a constatat un număr de elemente pozitive din punct de vedere al cheltuielilor. Controlul bugetar s-a ameliorat considerabil din 2006, iar reformele realizate par să fi limitat structural derapajele bugetare în unele domenii importante (cum ar fi subvențiile de preț).

În plus, guvernul a adoptat reduceri suplimentare ale cheltuielilor de 0,7 % din PIB pentru 2009, ca răspuns la recenta deteriorare a contextului economic. Cu toate acestea, riscul unor depășiri ale cheltuielilor nu poate fi exclus, în special după 2009. În special, există posibilitatea ca planificata moderație a cheltuielilor să nu fie susținută de reforme ale administrației publice, ale sistemelor de sănătate și de educație, iar măsurile bugetare necesare în continuare nu par să fi fost pe deplin definite și implementate. De altfel, implementarea măsurilor planificate de reformă a sistemului de pensii, al prestațiilor sociale și al subvențiilor acordate gospodăriilor ar trebui să contribuie la limitarea cheltuielilor pe termen mediu. În ciuda îmbunătățirii considerabile a cadrului de guvernanță bugetară, riscul unei relaxări bugetare în raport cu previziunile, după cum indică experiența anterioară, nu poate fi complet eliminat, între altele datorită faptului că noul cadru bugetar nu a fost încă testat în practică. Riscurile privind țintele bugetare se aplică, de asemenea, raportului datorie-PIB; prin urmare, evoluția raportului datorie-PIB avută în vedere începând cu 2009 ar putea, de asemenea, să fie mai puțin favorabilă decât se prevede în program.

| (8) | Recent, Ungaria a implementat o serie de măsuri de reformă a sistemului de pensii, de la care se așteaptă să limiteze într-o oarecare măsură creșterea pe viitor a cheltuielilor cu pensiile, însă aceste măsuri sunt insuficiente. Poziția bugetară din 2008 estimată în program s-a ameliorat față de poziția inițială estimată din programul anterior, însă impactul bugetar al îmbătrânirii populației rămâne ridicat. Nivelul actual al datoriei brute se situează în continuare peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Asigurarea unor excedente primare pe termen mediu, după cum se prevede deja în program, precum și punerea în aplicare a unor măsuri de reformă a sistemului de pensii anunțate recent de guvern pot contribui la reducerea riscurilor medii care amenință sustenabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Recent, Ungaria a implementat o serie de măsuri de reformă a sistemului de pensii, de la care se așteaptă să limiteze într-o oarecare măsură creșterea pe viitor a cheltuielilor cu pensiile, însă aceste măsuri sunt insuficiente. Poziția bugetară din 2008 estimată în program s-a ameliorat față de poziția inițială estimată din programul anterior, însă impactul bugetar al îmbătrânirii populației rămâne ridicat. Nivelul actual al datoriei brute se situează în continuare peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Asigurarea unor excedente primare pe termen mediu, după cum se prevede deja în program, precum și punerea în aplicare a unor măsuri de reformă a sistemului de pensii anunțate recent de guvern pot contribui la reducerea riscurilor medii care amenință sustenabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Până în 2006, când deficitul a urcat la 9,3 % din PIB, cadrul bugetar al Ungariei era foarte vulnerabil la derapaje de natură fiscală și era expus periodic ciclului electoral. Ca urmare a unor măsuri de îmbunătățire treptată a transparenței și a planificării bugetare inițiate în 2006, în noiembrie 2008 a fost adoptată o lege de reformă a guvernanței fiscale, care prevede reguli numerice multianuale și instituirea unui consiliu fiscal. Noul organism va efectua previziuni macroeconomice și bugetare independente, precum și evaluări ale impactului fiscal și va analiza situația bugetară și propunerile referitoare la buget. În condițiile unei implementări hotărâte, noul cadru legislativ poate avea drept rezultat ameliorarea transparenței și sustenabilității finanțelor publice. Totuși, există o serie de aspecte care au rămas nerezolvate, cum ar fi definirea unor mecanisme eficace de aplicare practică și măsurile la nivel regional și local. |
| --- | --- |

(9)

Până în 2006, când deficitul a urcat la 9,3 % din PIB, cadrul bugetar al Ungariei era foarte vulnerabil la derapaje de natură fiscală și era expus periodic ciclului electoral. Ca urmare a unor măsuri de îmbunătățire treptată a transparenței și a planificării bugetare inițiate în 2006, în noiembrie 2008 a fost adoptată o lege de reformă a guvernanței fiscale, care prevede reguli numerice multianuale și instituirea unui consiliu fiscal. Noul organism va efectua previziuni macroeconomice și bugetare independente, precum și evaluări ale impactului fiscal și va analiza situația bugetară și propunerile referitoare la buget. În condițiile unei implementări hotărâte, noul cadru legislativ poate avea drept rezultat ameliorarea transparenței și sustenabilității finanțelor publice. Totuși, există o serie de aspecte care au rămas nerezolvate, cum ar fi definirea unor mecanisme eficace de aplicare practică și măsurile la nivel regional și local.

| (10) | Ca răspuns la criza financiară, autoritățile maghiare au luat o serie de măsuri fiscale, de la reducerea în octombrie 2008 a țintelor bugetare în vederea reducerii nevoilor de finanțare externă ale economiei, ca parte a noului program economic, până la adoptarea unui număr de măsuri menite să garanteze stabilitatea sectorului financiar. Incidența schemei de garantare a depozitelor a fost extinsă de la 6 milioane HUF la 13 milioane HUF. Autoritățile maghiare au adoptat totodată o schemă de sprijinire a sectorului bancar, care prevede acordarea de garanții interbancare, precum și un fond de recapitalizare. În plus, banca națională a luat un număr de măsuri cu scopul de a spori lichiditatea pe piață, măsuri susținute și de un acord de răscumpărare încheiat cu Banca Centrală Europeană. Se așteaptă măsuri suplimentare de consolidare a reglementării și supravegherii pieței financiare, în sinergie cu programul economic instituit ca urmare a asistenței financiare internaționale. |
| --- | --- |

(10)

Ca răspuns la criza financiară, autoritățile maghiare au luat o serie de măsuri fiscale, de la reducerea în octombrie 2008 a țintelor bugetare în vederea reducerii nevoilor de finanțare externă ale economiei, ca parte a noului program economic, până la adoptarea unui număr de măsuri menite să garanteze stabilitatea sectorului financiar. Incidența schemei de garantare a depozitelor a fost extinsă de la 6 milioane HUF la 13 milioane HUF. Autoritățile maghiare au adoptat totodată o schemă de sprijinire a sectorului bancar, care prevede acordarea de garanții interbancare, precum și un fond de recapitalizare. În plus, banca națională a luat un număr de măsuri cu scopul de a spori lichiditatea pe piață, măsuri susținute și de un acord de răscumpărare încheiat cu Banca Centrală Europeană. Se așteaptă măsuri suplimentare de consolidare a reglementării și supravegherii pieței financiare, în sinergie cu programul economic instituit ca urmare a asistenței financiare internaționale.

| (11) | Ca răspuns la criza economică, autoritățile maghiare au promovat un pachet de măsuri de stimulare economică fără efecte asupra bugetului, inclusiv măsuri de reformă structurală. În lumina necesității de corectare a importantelor dezechilibre interne și externe și în sinergie cu PERE adoptat de către Consiliul European în decembrie, autoritățile maghiare nu au implementat măsuri de stimulare fiscală. În scopul menținerii cererii agregate și a locurilor de muncă în 2009 și 2010, măsurile adoptate includ, în principal, accelerarea absorbției fondurilor structurale ale UE și reorganizarea acestora, precum și ameliorarea accesului la finanțare al IMM-urilor. Reformele structurale reprezintă un element important al PERE și sunt totodată o opțiune pertinentă de acțiune strategică în Ungaria, în lumina marjei limitate de manevră în materie de stimulente fiscale și a necesității de creștere a competitivității pe plan extern. Programul pune un accent mai mic pe ameliorarea competitivității. Totodată, parlamentul a adoptat în decembrie un program care vizează crearea de stimulente în vederea ameliorării competențelor pentru angajare pe piața forței de muncă a persoanelor slab calificate și a șomerilor de lungă durată, prin reorientarea parțială de la metodele pasive oferite de fondul pentru piața forței de muncă către politici active în materie de piață a muncii. Programul include o creștere accentuată a schemelor de ocupare a forței de muncă în realizarea de lucrări de infrastructură, precum și programe de instruire și oferă stimulente pentru o mai bună cooperare între populația vizată și serviciul public de ocupare a forței de muncă. În plus, guvernul a continuat reformarea treptată a sistemului sanitar și educațional, precum și a administrației publice. Aceste măsuri sunt legate de planul de reforme pe termen mediu și de recomandările de țară propuse de Comisie la 28 ianuarie 2009 în contextul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. La 16 februarie, guvernul a anunțat măsuri structurale suplimentare în domeniul sistemului de pensii, al beneficiilor sociale și al administrațiilor locale. |
| --- | --- |

(11)

Ca răspuns la criza economică, autoritățile maghiare au promovat un pachet de măsuri de stimulare economică fără efecte asupra bugetului, inclusiv măsuri de reformă structurală. În lumina necesității de corectare a importantelor dezechilibre interne și externe și în sinergie cu PERE adoptat de către Consiliul European în decembrie, autoritățile maghiare nu au implementat măsuri de stimulare fiscală. În scopul menținerii cererii agregate și a locurilor de muncă în 2009 și 2010, măsurile adoptate includ, în principal, accelerarea absorbției fondurilor structurale ale UE și reorganizarea acestora, precum și ameliorarea accesului la finanțare al IMM-urilor. Reformele structurale reprezintă un element important al PERE și sunt totodată o opțiune pertinentă de acțiune strategică în Ungaria, în lumina marjei limitate de manevră în materie de stimulente fiscale și a necesității de creștere a competitivității pe plan extern. Programul pune un accent mai mic pe ameliorarea competitivității. Totodată, parlamentul a adoptat în decembrie un program care vizează crearea de stimulente în vederea ameliorării competențelor pentru angajare pe piața forței de muncă a persoanelor slab calificate și a șomerilor de lungă durată, prin reorientarea parțială de la metodele pasive oferite de fondul pentru piața forței de muncă către politici active în materie de piață a muncii. Programul include o creștere accentuată a schemelor de ocupare a forței de muncă în realizarea de lucrări de infrastructură, precum și programe de instruire și oferă stimulente pentru o mai bună cooperare între populația vizată și serviciul public de ocupare a forței de muncă. În plus, guvernul a continuat reformarea treptată a sistemului sanitar și educațional, precum și a administrației publice. Aceste măsuri sunt legate de planul de reforme pe termen mediu și de recomandările de țară propuse de Comisie la 28 ianuarie 2009 în contextul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. La 16 februarie, guvernul a anunțat măsuri structurale suplimentare în domeniul sistemului de pensii, al beneficiilor sociale și al administrațiilor locale.

| (12) | Având în vedere riscul financiar la nivel macroeconomic, politica bugetară trebuie să fie restrictivă. După doi ani de politică restrictivă, orientarea politicii fiscale va rămâne restrictivă în 2009 în contextul unei recesiuni accentuate; ultimii ani ai programului vor cunoaște o politică fiscală neutră în linii mari. Actualizarea programului confirmă strategia de ajustare pe termen mediu prevăzută în noul program de politică economică al autorităților; prin urmare, aceasta este coerentă cu angajamentele luate în contextul asistenței financiare pe termen mediu oferite de UE.
  Cu toate acestea, previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, care proiectează un deficit pentru 2009 mai ridicat, de 2,8 % din PIB, împreună cu riscurile previzionate la nivel macroeconomic indică faptul că ar putea fi necesare măsuri de consolidare suplimentare. Guvernul maghiar a adoptat un nou pachet de corecție de 0,7 % din PIB, revizuind totodată în creștere ținta de deficit pentru 2009. Se așteaptă ca nou adoptata reformă a guvernanței fiscale să contribuie la ameliorarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice prin reducerea programată a ponderii datoriei. Din punct de vedere al analizei de risc, orientarea bugetară a programului pare să corespundă în linii mari strategiei de ajustare pentru corectarea deficitului excesiv recomandate de Consiliu, cu condiția ca toate măsurile bugetare anunțate în program, precum și cele adoptate mai recent să fie pe deplin implementate și ca posibilele deviații apărute de-a lungul anului să fie eficient corectate. În anii ulteriori corectării deficitului excesiv, reducerea deficitului prevăzută în program este limitată și nu este susținută suficient prin măsuri. În sfârșit, având în vedere riscurile aferente previziunilor de îndatorare menționate mai sus, raportul datorie-PIB nu înregistrează un ritm suficient de diminuare către valoarea de referință pe perioada programului. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere riscul financiar la nivel macroeconomic, politica bugetară trebuie să fie restrictivă. După doi ani de politică restrictivă, orientarea politicii fiscale va rămâne restrictivă în 2009 în contextul unei recesiuni accentuate; ultimii ani ai programului vor cunoaște o politică fiscală neutră în linii mari. Actualizarea programului confirmă strategia de ajustare pe termen mediu prevăzută în noul program de politică economică al autorităților; prin urmare, aceasta este coerentă cu angajamentele luate în contextul asistenței financiare pe termen mediu oferite de UE.

Cu toate acestea, previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, care proiectează un deficit pentru 2009 mai ridicat, de 2,8 % din PIB, împreună cu riscurile previzionate la nivel macroeconomic indică faptul că ar putea fi necesare măsuri de consolidare suplimentare. Guvernul maghiar a adoptat un nou pachet de corecție de 0,7 % din PIB, revizuind totodată în creștere ținta de deficit pentru 2009. Se așteaptă ca nou adoptata reformă a guvernanței fiscale să contribuie la ameliorarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice prin reducerea programată a ponderii datoriei. Din punct de vedere al analizei de risc, orientarea bugetară a programului pare să corespundă în linii mari strategiei de ajustare pentru corectarea deficitului excesiv recomandate de Consiliu, cu condiția ca toate măsurile bugetare anunțate în program, precum și cele adoptate mai recent să fie pe deplin implementate și ca posibilele deviații apărute de-a lungul anului să fie eficient corectate. În anii ulteriori corectării deficitului excesiv, reducerea deficitului prevăzută în program este limitată și nu este susținută suficient prin măsuri. În sfârșit, având în vedere riscurile aferente previziunilor de îndatorare menționate mai sus, raportul datorie-PIB nu înregistrează un ritm suficient de diminuare către valoarea de referință pe perioada programului.

| (13) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5).

Concluzia generală este că, în ciuda îmbunătățirilor remarcabile ale dezechilibrelor, inclusiv a reducerii deficitului bugetar de la 9,3 % din PIB în 2006 la mai puțin de 3,5 din PIB în 2008, Ungaria este extrem de expusă crizei financiare, fiind astfel nevoită să limiteze nevoile de finanțare a cheltuielilor publice și neavând posibilitatea stimulării economiei în această perioadă de încetinire economică. În acest context, Ungaria a adoptat o politică de continuare a ajustării fiscale și de fixare a unor ținte de deficit mai scăzute pentru restabilirea încrederii investitorilor. Această strategie este sprijinită de asistența financiară internațională oferită de UE, FMI și Banca Mondială. Programul prevede continuarea strategiei de consolidare în prima parte a perioadei programului, cu o ajustare importantă suplimentară în 2009 la 2,6 % din PIB, urmată de o strategie de ajustare mai moderată către un deficit bugetar de 2,2 % din PIB până în 2011. Această strategie de reducere a deficitului prezintă totuși unele riscuri, în special datorită faptului că ipotezele macroeconomice care stau la baza programului au devenit vizibil optimiste între timp. Riscul va fi substanțial redus prin adoptarea măsurilor corective și structurale anunțate recent de către guvern și prin revizuirea ușor în creștere a țintei de deficit pentru 2009 la 2,7-2,9 % din PIB. În plus, adoptarea legii privind răspunderea fiscală reprezintă un pas important către instituirea unei politici fiscale prudente și, dacă va fi implementată cu hotărâre, va contribui la caracterul durabil al consolidării fiscale. Cu toate acestea, sustenabilitatea finanțelor publice reprezintă o piedică în calea continuării reformelor structurale, în măsura în care acestea accentuează creșterea pe termen lung, contribuie la atingerea țintelor bugetare și reduc vulnerabilitățile statului.

În lumina evaluării de mai sus, a angajamentelor luate în contextul asistenței financiare internaționale, precum și în lumina recomandării din 10 octombrie 2006 în temeiul articolului 104 alineatul (7), precum și din nevoia de a asigura o convergență durabilă, Ungaria este invitată:

| (i) | având în vedere riscurile, să instituie mecanisme-tampon adecvate, să ia măsurile necesare în vederea aducerii deficitului bugetar sub pragul de 3 % din PIB în 2009 și, ulterior, să ia măsuri pentru garantarea realizării unui progres în consolidarea bugetară în direcția atingerii OTM, prin stabilirea unui raport datorie-PIB descrescător, care să vizeze atingerea pragului de 60 % din PIB; |
| --- | --- |

(i)

având în vedere riscurile, să instituie mecanisme-tampon adecvate, să ia măsurile necesare în vederea aducerii deficitului bugetar sub pragul de 3 % din PIB în 2009 și, ulterior, să ia măsuri pentru garantarea realizării unui progres în consolidarea bugetară în direcția atingerii OTM, prin stabilirea unui raport datorie-PIB descrescător, care să vizeze atingerea pragului de 60 % din PIB;

| (ii) | să asigure implementarea integrală a legii privind răspunderea fiscală, să continue procesul de limitare a cheltuielilor prin continuarea reformelor anunțate în administrația publică, în sistemul de sănătate și în sistemul de învățământ și să consolideze reglementarea și supravegherea pieței financiare; |
| --- | --- |

(ii)

să asigure implementarea integrală a legii privind răspunderea fiscală, să continue procesul de limitare a cheltuielilor prin continuarea reformelor anunțate în administrația publică, în sistemul de sănătate și în sistemul de învățământ și să consolideze reglementarea și supravegherea pieței financiare;

| (iii) | având în vedere nivelul datoriei și creșterea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, să continue procesul de ameliorare a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice; să continue reforma sistemului de pensii după pașii deja făcuți în perioada 2006-2008. |
| --- | --- |

(iii)

având în vedere nivelul datoriei și creșterea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, să continue procesul de ameliorare a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice; să continue reforma sistemului de pensii după pașii deja făcuți în perioada 2006-2008.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC dec. 2008 | 1,1 | 1,3 | – 0,9 | 1,6 | 2,5 |
| COM ian. 2009 | 1,1 | 0,9 | – 1,6 | 1,0 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| Inflație IAPC
  (%) | PC dec. 2008 | 7,9 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 |
| COM ian. 2009 | 7,9 | 6,1 | 2,8 | 2,2 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| Output gap (6)

  (% din PIB potențial) | PC dec. 2008 | 1,9 | 1,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| COM ian. 2009 (7) | 2,7 | 2,3 | – 0,1 | 0,4 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 0,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,5 |
| Soldul net, față de restul lumii
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 5,3 | – 5,1 | – 3,7 | – 2,5 | – 1,6 |
| COM ian. 2009 | – 5,3 | – 6,0 | – 4,0 | – 3,5 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 44,9 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 |
| COM ian. 2009 | 44,9 | 45,5 | 46,1 | 46,4 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 44,1 | 44,2 | 43,3 | 42,4 | 42,0 |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 49,8 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 |
| COM ian. 2009 | 49,8 | 48,8 | 48,9 | 49,5 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 50,3 | 48,2 | 46,5 | 45,1 | 44,2 |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,2 |
| COM ian. 2009 | – 5,0 | – 3,3 | – 2,8 | – 3,0 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| Soldul primar
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 0,9 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 |
| COM ian. 2009 | – 0,9 | 0,8 | 1,6 | 1,5 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 5,8 | – 3,9 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| COM ian. 2009 | – 6,2 | – 4,3 | – 2,8 | – 3,2 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 6,0 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,1 |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 4,9 | – 3,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| COM ian. 2009 | – 5,3 | – 4,0 | – 2,8 | – 3,2 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 4,9 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,5 | – 2,1 |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 65,8 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 |
| COM ian. 2009 | 65,8 | 71,9 | 73,8 | 74,0 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PC dec. 2008

1,1

1,3

– 0,9

1,6

2,5

COM ian. 2009

1,1

0,9

– 1,6

1,0

n.a.

PC nov. 2007

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

Inflație IAPC

(%)

PC dec. 2008

7,9

6,2

4,5

3,2

3,0

COM ian. 2009

7,9

6,1

2,8

2,2

n.a.

PC nov. 2007

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

Output gap (6)

(% din PIB potențial)

PC dec. 2008

1,9

1,1

– 1,7

– 1,9

– 1,1

COM ian. 2009 (7)

2,7

2,3

– 0,1

0,4

n.a.

PC nov. 2007

– 0,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

– 0,5

Soldul net, față de restul lumii

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 5,3

– 5,1

– 3,7

– 2,5

– 1,6

COM ian. 2009

– 5,3

– 6,0

– 4,0

– 3,5

n.a.

PC nov. 2007

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC dec. 2008

44,9

45,2

45,8

46,0

45,8

COM ian. 2009

44,9

45,5

46,1

46,4

n.a.

PC nov. 2007

44,1

44,2

43,3

42,4

42,0

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PC dec. 2008

49,8

48,6

48,4

48,5

48,0

COM ian. 2009

49,8

48,8

48,9

49,5

n.a.

PC nov. 2007

50,3

48,2

46,5

45,1

44,2

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,2

COM ian. 2009

– 5,0

– 3,3

– 2,8

– 3,0

n.a.

PC nov. 2007

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

Soldul primar

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 0,9

0,6

1,9

2,0

2,2

COM ian. 2009

– 0,9

0,8

1,6

1,5

n.a.

PC nov. 2007

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 5,8

– 3,9

– 1,8

– 1,6

– 1,7

COM ian. 2009

– 6,2

– 4,3

– 2,8

– 3,2

n.a.

PC nov. 2007

– 6,0

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,1

Sold structural (8)

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 4,9

– 3,5

– 1,8

– 1,6

– 1,7

COM ian. 2009

– 5,3

– 4,0

– 2,8

– 3,2

n.a.

PC nov. 2007

– 4,9

– 3,7

– 2,9

– 2,5

– 2,1

Datoria publică brută

(% din PIB)

PC dec. 2008

65,8

71,1

72,5

72,2

69,0

COM ian. 2009

65,8

71,9

73,8

74,0

n.a.

PC nov. 2007

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face referire în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A se vedea Decizia 2009/102/CE a Consiliului de acordare, pentru Ungaria, de asistență financiară pe termen mediu din partea Comunității (JO L 37, 6.2.2009, p. 5).

(3)  Detalii privind asistența financiară pe termen mediu acordată de UE Ungariei pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13488_en.htm

(4)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații disponibile ulterior.

(5)  Mai concret, nu au fost furnizate defalcarea ajustărilor stoc-flux și unele date privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

(6)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,7 %, 1,3 %, 0,9 % și respectiv 0,5 % în perioada 2007-2010.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0,9 % din PIB în 2007 și 0,4 % în 2008, toate conducând la creșterea deficitului, conform datelor din cel mai recent program și 0,9 % din PIB în 2007 și 0,3 % din PIB în 2008, toate conducând la creșterea deficitului, conform previziunilor intermediare din ianuarie 2007 ale serviciilor Comisiei.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/12

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Maltei pentru perioada 2008-2011

(2009/C 66/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Maltei pentru perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Maltei pentru perioada 2008-2011.

| (2) | Deși până în prezent criza financiară a avut un efect limitat asupra Maltei, se preconizează că activitatea economică, în special în sectorul extern, va avea de suferit de pe urma încetinirii economice globale. Reducerea semnificativă a deficitului bugetar înregistrată în perioada 2004-2007 s-a întrerupt temporar în 2008, când se estimează că acesta a crescut până la 3,5 % din PIB, în urma unor decizii specifice care au avut ca efect creșterea cheltuielilor. Strategia bugetară este de a relua procesul de consolidare fiscală începând cu 2009. În cadrul strategiei globale, au fost luate unele măsuri de răspuns la încetinirea economică prin creșterea investițiilor publice (finanțate parțial din fonduri UE), stimularea puterii de cumpărare și oferirea de sprijin direct industriei de prelucrare, turismului și IMM-urilor. Principala provocare cu care se confruntă Malta este reluarea procesului de consolidare bugetară, continuând în același timp diversificarea bazei economice și stimularea sectorului exportului prin consolidarea competitivității. Deși Malta aplică o strategie de promovare a competitivității care nu se bazează pe prețuri, favorizând trecerea la activități cu o puternică valoare adăugată, competitivitatea costurilor rămâne un element esențial al creșterii determinate de exporturi. |
| --- | --- |

(2)

Deși până în prezent criza financiară a avut un efect limitat asupra Maltei, se preconizează că activitatea economică, în special în sectorul extern, va avea de suferit de pe urma încetinirii economice globale. Reducerea semnificativă a deficitului bugetar înregistrată în perioada 2004-2007 s-a întrerupt temporar în 2008, când se estimează că acesta a crescut până la 3,5 % din PIB, în urma unor decizii specifice care au avut ca efect creșterea cheltuielilor. Strategia bugetară este de a relua procesul de consolidare fiscală începând cu 2009. În cadrul strategiei globale, au fost luate unele măsuri de răspuns la încetinirea economică prin creșterea investițiilor publice (finanțate parțial din fonduri UE), stimularea puterii de cumpărare și oferirea de sprijin direct industriei de prelucrare, turismului și IMM-urilor. Principala provocare cu care se confruntă Malta este reluarea procesului de consolidare bugetară, continuând în același timp diversificarea bazei economice și stimularea sectorului exportului prin consolidarea competitivității. Deși Malta aplică o strategie de promovare a competitivității care nu se bazează pe prețuri, favorizând trecerea la activități cu o puternică valoare adăugată, competitivitatea costurilor rămâne un element esențial al creșterii determinate de exporturi.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,8 % în 2008 la 2,2 % în 2009, urmată de o redresare până la o medie de 2,7 % în restul perioadei analizate. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere deosebit de optimiste, întrucât pornește de la premisa unei relansări relativ puternice a exporturilor. Previziunile programului privind rata inflației par a fi mai degrabă optimiste pentru anul 2009, dar sunt plauzibile pentru anii următori. Există posibilitatea ca o creștere generală a salariilor care depășește creșterea productivității să aibă drept rezultat o evoluție a competitivității Maltei mai puțin favorabilă decât rezultă din programul de stabilitate actualizat. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,8 % în 2008 la 2,2 % în 2009, urmată de o redresare până la o medie de 2,7 % în restul perioadei analizate. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere deosebit de optimiste, întrucât pornește de la premisa unei relansări relativ puternice a exporturilor. Previziunile programului privind rata inflației par a fi mai degrabă optimiste pentru anul 2009, dar sunt plauzibile pentru anii următori. Există posibilitatea ca o creștere generală a salariilor care depășește creșterea productivității să aibă drept rezultat o evoluție a competitivității Maltei mai puțin favorabilă decât rezultă din programul de stabilitate actualizat.

| (4) | Pentru 2008, deficitul public este estimat la 3,5 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, în comparație cu obiectivul de 1,2 % din PIB stabilit în programul anterior (3). Diferența reflectă în principal o creștere peste așteptări a cheltuielilor, determinată în special de: (i) costurile unice neprevăzute în buget aferente adoptării unor planuri de pensionare anticipată pentru angajații șantierelor navale (1 % din PIB); (ii) cheltuielile suplimentare aferente subvențiilor din domeniul energiei (0,8 % din PIB); și (iii) creșterea mai mare decât cea prevăzută a cheltuielilor salariale datorită recrutărilor suplimentare și majorării salariilor, în special în sectorul sănătății (0,5 % din PIB). |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2008, deficitul public este estimat la 3,5 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, în comparație cu obiectivul de 1,2 % din PIB stabilit în programul anterior (3). Diferența reflectă în principal o creștere peste așteptări a cheltuielilor, determinată în special de: (i) costurile unice neprevăzute în buget aferente adoptării unor planuri de pensionare anticipată pentru angajații șantierelor navale (1 % din PIB); (ii) cheltuielile suplimentare aferente subvențiilor din domeniul energiei (0,8 % din PIB); și (iii) creșterea mai mare decât cea prevăzută a cheltuielilor salariale datorită recrutărilor suplimentare și majorării salariilor, în special în sectorul sănătății (0,5 % din PIB).

| (5) | Potrivit programului, deficitul public ar trebui să scadă la 1,5 % din PIB în 2009 (se preconizează că măsurile unice constând în vânzări de terenuri cu efect de reducere a deficitului vor reprezenta 0,3 % din PIB). Deficitul structural se diminuează în 2009. Impactul bugetar al măsurilor de sprijinire a economiei (preconizat a atinge 1,5 % din PIB) este foarte bine compensat de impactul reducerii subvențiilor din domeniul energiei și din alte domenii, cu efect de reducere a deficitului, de dispariția costurilor unice aferente planurilor de pensionare anticipată pentru angajații șantierelor navale, precum și de o creștere a nivelului accizelor odată cu creșterea veniturilor fiscale (provenind de la societăți internaționale), ajungând la aproximativ 2,25 % din PIB. |
| --- | --- |

(5)

Potrivit programului, deficitul public ar trebui să scadă la 1,5 % din PIB în 2009 (se preconizează că măsurile unice constând în vânzări de terenuri cu efect de reducere a deficitului vor reprezenta 0,3 % din PIB). Deficitul structural se diminuează în 2009. Impactul bugetar al măsurilor de sprijinire a economiei (preconizat a atinge 1,5 % din PIB) este foarte bine compensat de impactul reducerii subvențiilor din domeniul energiei și din alte domenii, cu efect de reducere a deficitului, de dispariția costurilor unice aferente planurilor de pensionare anticipată pentru angajații șantierelor navale, precum și de o creștere a nivelului accizelor odată cu creșterea veniturilor fiscale (provenind de la societăți internaționale), ajungând la aproximativ 2,25 % din PIB.

| (6) | Strategia bugetară pe termen mediu prezentată în programul actualizat vizează continuarea consolidării fiscale pe perioada vizată de program, cu scopul principal de a atinge obiectivul pe termen mediu (OTM) al unei poziții bugetare echilibrate în termeni structurali (ajustată ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare) până în 2011, cu un an mai târziu decât se prevedea în programul de stabilitate din 2007. Se preconizează că deficitul global va scădea în continuare, atingând 0,3 % din PIB în 2010, pentru ca ulterior să fie înlocuit de un excedent de 1,2 % din PIB în 2011, deși programul nu oferă nicio indicație în ceea ce privește măsurile care stau la baza acestei evoluții. Consolidarea prevăzută pe durata programului va fi realizată în principal prin limitarea cheltuielilor, cu o diminuare a ponderii cheltuielilor de 3,2 puncte procentuale din PIB, în timp ce veniturile ar trebui să crească cu 1,2 puncte procentuale. Limitarea cheltuielilor este posibilă prin reducerea subvențiilor și a plăților sociale (două măsuri a căror aplicare este prevăzută pentru 2009), precum și a cheltuielilor de consum ale administrației (măsură prevăzută pentru sfârșitul perioadei, 2010-2011). Cea mai mare parte a creșterii veniturilor în perioada analizată se datorează unei creșteri estimate a veniturilor provenind din impozitele directe, care potrivit programului va fi determinată de creșterea numărului operatorilor internaționali înregistrați în Malta. Datoria publică brută, estimată la 62,8 % din PIB în 2008, ar trebui să scadă, potrivit previziunilor, cu 3 puncte procentuale până în 2010 și cu încă 3,5 puncte procentuale până în 2011, în principal datorită excedentului primar în creștere începând cu 2009. |
| --- | --- |

(6)

Strategia bugetară pe termen mediu prezentată în programul actualizat vizează continuarea consolidării fiscale pe perioada vizată de program, cu scopul principal de a atinge obiectivul pe termen mediu (OTM) al unei poziții bugetare echilibrate în termeni structurali (ajustată ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare) până în 2011, cu un an mai târziu decât se prevedea în programul de stabilitate din 2007. Se preconizează că deficitul global va scădea în continuare, atingând 0,3 % din PIB în 2010, pentru ca ulterior să fie înlocuit de un excedent de 1,2 % din PIB în 2011, deși programul nu oferă nicio indicație în ceea ce privește măsurile care stau la baza acestei evoluții. Consolidarea prevăzută pe durata programului va fi realizată în principal prin limitarea cheltuielilor, cu o diminuare a ponderii cheltuielilor de 3,2 puncte procentuale din PIB, în timp ce veniturile ar trebui să crească cu 1,2 puncte procentuale. Limitarea cheltuielilor este posibilă prin reducerea subvențiilor și a plăților sociale (două măsuri a căror aplicare este prevăzută pentru 2009), precum și a cheltuielilor de consum ale administrației (măsură prevăzută pentru sfârșitul perioadei, 2010-2011). Cea mai mare parte a creșterii veniturilor în perioada analizată se datorează unei creșteri estimate a veniturilor provenind din impozitele directe, care potrivit programului va fi determinată de creșterea numărului operatorilor internaționali înregistrați în Malta. Datoria publică brută, estimată la 62,8 % din PIB în 2008, ar trebui să scadă, potrivit previziunilor, cu 3 puncte procentuale până în 2010 și cu încă 3,5 puncte procentuale până în 2011, în principal datorită excedentului primar în creștere începând cu 2009.

| (7) | Asupra rezultatelor bugetare prevăzute planează riscuri semnificative pe parcursul perioadei acoperite de program. Aceste riscuri sunt legate în principal de scenariul macroeconomic optimist, de dependența de venituri volatile (o majorare nesigură a impozitelor directe provenind de la societăți internaționale) și de posibilitatea apariției unor derapaje în materie de cheltuieli, în comparație cu previziunile de reducere a cheltuielilor publice la sfârșitul perioadei. Pentru 2010 și 2011 se adaugă un nou factor de risc, și anume lipsa informațiilor referitoare la măsurile pe care se bazează procesul de consolidare, în special în ceea ce privește continuarea planificată a limitării cheltuielilor salariale din sectorul public. Riscurile care planează asupra proiecțiilor în materie de deficit ar putea face ca ponderea datoriei să fie mai ridicată decât cea preconizată de program. În plus, pe baza informațiilor disponibile în prezent, lichidarea șantierelor navale din Malta în cursul anului 2009 ar putea atrage după sine o creștere a datoriei. |
| --- | --- |

(7)

Asupra rezultatelor bugetare prevăzute planează riscuri semnificative pe parcursul perioadei acoperite de program. Aceste riscuri sunt legate în principal de scenariul macroeconomic optimist, de dependența de venituri volatile (o majorare nesigură a impozitelor directe provenind de la societăți internaționale) și de posibilitatea apariției unor derapaje în materie de cheltuieli, în comparație cu previziunile de reducere a cheltuielilor publice la sfârșitul perioadei. Pentru 2010 și 2011 se adaugă un nou factor de risc, și anume lipsa informațiilor referitoare la măsurile pe care se bazează procesul de consolidare, în special în ceea ce privește continuarea planificată a limitării cheltuielilor salariale din sectorul public. Riscurile care planează asupra proiecțiilor în materie de deficit ar putea face ca ponderea datoriei să fie mai ridicată decât cea preconizată de program. În plus, pe baza informațiilor disponibile în prezent, lichidarea șantierelor navale din Malta în cursul anului 2009 ar putea atrage după sine o creștere a datoriei.

| (8) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este considerabil mai scăzut în Malta decât media din Uniunea Europeană, iar ponderea în PIB a cheltuielilor cu pensiile scade pe termen lung, potrivit proiecțiilor efectuate în 2005. Cu toate acestea, este posibil ca reforma pensiilor din 2006, care vizează atât îmbunătățirea nivelului pensiilor, cât și creșterea vârstei de pensionare, să implice cheltuieli mai mari pe termen lung. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei brute se situează peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, care s-a înrăutățit comparativ cu poziția inițială din programul precedent, sporește impactul bugetar negativ al îmbătrânirii populației asupra sustenabilității fiscale. Îmbunătățirea poziției bugetare ar contribui la reducerea riscurilor medii asupra sustenabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este considerabil mai scăzut în Malta decât media din Uniunea Europeană, iar ponderea în PIB a cheltuielilor cu pensiile scade pe termen lung, potrivit proiecțiilor efectuate în 2005. Cu toate acestea, este posibil ca reforma pensiilor din 2006, care vizează atât îmbunătățirea nivelului pensiilor, cât și creșterea vârstei de pensionare, să implice cheltuieli mai mari pe termen lung. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei brute se situează peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, care s-a înrăutățit comparativ cu poziția inițială din programul precedent, sporește impactul bugetar negativ al îmbătrânirii populației asupra sustenabilității fiscale. Îmbunătățirea poziției bugetare ar contribui la reducerea riscurilor medii asupra sustenabilității finanțelor publice.

| (9) | În timp ce cheltuielile efective pe perioada 2004-2007 s-au situat sub sumele prevăzute în buget, experiența din 2008 a arătat că cheltuielile publice fac în continuare obiectul unor decizii discreționare în faza de execuție bugetară, iar bugetul nu are o perspectivă clară pe termen mediu. Programul nu prevede îmbunătățiri în acest domeniu. În plus, eficiența și eficacitatea cheltuielilor din domeniul educației și al sănătății par reduse. |
| --- | --- |

(9)

În timp ce cheltuielile efective pe perioada 2004-2007 s-au situat sub sumele prevăzute în buget, experiența din 2008 a arătat că cheltuielile publice fac în continuare obiectul unor decizii discreționare în faza de execuție bugetară, iar bugetul nu are o perspectivă clară pe termen mediu. Programul nu prevede îmbunătățiri în acest domeniu. În plus, eficiența și eficacitatea cheltuielilor din domeniul educației și al sănătății par reduse.

| (10) | În octombrie 2008, guvernul a anunțat creșterea plafonului de garantare a depozitelor deținute la băncile din Malta de la 20 000 EUR la 100 000 EUR. Până în prezent nu au fost necesare alte măsuri pentru stabilizarea sistemului financiar. |
| --- | --- |

(10)

În octombrie 2008, guvernul a anunțat creșterea plafonului de garantare a depozitelor deținute la băncile din Malta de la 20 000 EUR la 100 000 EUR. Până în prezent nu au fost necesare alte măsuri pentru stabilizarea sistemului financiar.

| (11) | Politica fiscală din 2009 consolidează în linii mari bugetul, care este adecvat și conform cu Planul european de redresare economică (PERE) adoptat în decembrie 2008 de Consiliul European, având în vedere nivelul ridicat al ponderii deficitului și a datoriei, precum și provocarea reprezentată de competitivitate. Cu toate acestea, în conformitate cu PERE, Malta a adoptat o serie de măsuri de sprijinire a economiei în 2009. Majoritatea măsurilor sunt luate la timp, au obiective precise și se adresează unor sectoare care, conform previziunilor, vor fi cel mai grav afectate de încetinirea economică, cum sunt turismul și industria de prelucrare. Cu excepția investițiilor publice, care vor scădea ca pondere din PIB până în 2011, măsurile par să aibă caracter permanent. O serie de măsuri structurale, care se înscriu în programul de reforme pe termen lung, ar trebui să contribuie la înfruntarea provocărilor create de declinul economic, prin consolidarea potențialului de creștere. În mod concret, liberalizarea preconizată a transporturilor publice va contribui la creșterea eficienței și competitivității sectorului, în timp ce implementarea foii de parcurs pentru flexicuritate va contribui la asigurarea unei oferte adecvate de competențe în sectoarele emergente cu nivel înalt de calificare. În plus, programul prevede creșterea cheltuielilor pentru proiecte de infrastructură și de mediu. Măsurile sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă. |
| --- | --- |

(11)

Politica fiscală din 2009 consolidează în linii mari bugetul, care este adecvat și conform cu Planul european de redresare economică (PERE) adoptat în decembrie 2008 de Consiliul European, având în vedere nivelul ridicat al ponderii deficitului și a datoriei, precum și provocarea reprezentată de competitivitate. Cu toate acestea, în conformitate cu PERE, Malta a adoptat o serie de măsuri de sprijinire a economiei în 2009. Majoritatea măsurilor sunt luate la timp, au obiective precise și se adresează unor sectoare care, conform previziunilor, vor fi cel mai grav afectate de încetinirea economică, cum sunt turismul și industria de prelucrare. Cu excepția investițiilor publice, care vor scădea ca pondere din PIB până în 2011, măsurile par să aibă caracter permanent. O serie de măsuri structurale, care se înscriu în programul de reforme pe termen lung, ar trebui să contribuie la înfruntarea provocărilor create de declinul economic, prin consolidarea potențialului de creștere. În mod concret, liberalizarea preconizată a transporturilor publice va contribui la creșterea eficienței și competitivității sectorului, în timp ce implementarea foii de parcurs pentru flexicuritate va contribui la asigurarea unei oferte adecvate de competențe în sectoarele emergente cu nivel înalt de calificare. În plus, programul prevede creșterea cheltuielilor pentru proiecte de infrastructură și de mediu. Măsurile sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă.

| (12) | Conform programului, soldul structural recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program ar trebui să se îmbunătățească cu 1,25 puncte procentuale din PIB în medie pe an în 2010 și 2011. Având în vedere riscurile semnificative care planează asupra obiectivelor bugetare, orientarea programului nu oferă o marjă de siguranță suficientă împotriva riscului de depășire a limitei de deficit de 3 % din PIB până la finalul perioadei analizate. Consolidarea planificată pentru ultimii ani ai perioadei acoperite de program ar trebui să se bazeze pe măsuri concrete. Având în vedere riscurile care amenință proiecțiile datoriei, ponderea datoriei pare să se diminueze suficient către valoarea de referință pe termen mediu, deși previziunile Comisiei estimează o ușoară creștere a sa pe termen scurt, ținând seama de reducerea considerabilă a ponderii în perioada 2004-2007. |
| --- | --- |

(12)

Conform programului, soldul structural recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program ar trebui să se îmbunătățească cu 1,25 puncte procentuale din PIB în medie pe an în 2010 și 2011. Având în vedere riscurile semnificative care planează asupra obiectivelor bugetare, orientarea programului nu oferă o marjă de siguranță suficientă împotriva riscului de depășire a limitei de deficit de 3 % din PIB până la finalul perioadei analizate. Consolidarea planificată pentru ultimii ani ai perioadei acoperite de program ar trebui să se bazeze pe măsuri concrete. Având în vedere riscurile care amenință proiecțiile datoriei, ponderea datoriei pare să se diminueze suficient către valoarea de referință pe termen mediu, deși previziunile Comisiei estimează o ușoară creștere a sa pe termen scurt, ținând seama de reducerea considerabilă a ponderii în perioada 2004-2007.

| (13) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, cât și cea mai mare parte a datelor opționale (4). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, cât și cea mai mare parte a datelor opționale (4).

Concluzia generală este că, în contextul încetinirii creșterii economice și al unui deficit care depășește valoarea de referință de 3 % din PIB în 2008, programul prevede o reluare a consolidării bugetare începând cu 2009, care este posibilă datorită limitării cheltuielilor și, într-o mai mică măsură, unei creșteri a veniturilor. Aceste măsuri sunt în conformitate cu Planul european de redresare economică și pot fi considerate adecvate având în vedere nivelul ridicat al ponderii deficitului și a datoriei, precum și provocarea reprezentată de competitivitate. Cu toate acestea, există riscuri pentru atingerea obiectivelor de deficit și de datorie în cursul perioadei analizate, care decurg din scenariul macroeconomic optimist, dependența de venituri volatile, posibilitatea unor derapaje în materie de cheltuieli și lipsa informațiilor referitoare la măsurile de consolidare pentru ultimii ani ai perioadei. Ponderea datoriei, care ar trebui să scadă progresiv în cursul perioadei acoperite de program, până sub valoarea de referință de 60 % din PIB, dar este amenințată de riscurile prezentate mai sus, pare să scadă suficient către valoarea de referință pe termen mediu, deși previziunile Comisiei estimează o ușoară creștere a sa pe termen scurt, ținând seama de reducerea considerabilă a ponderii în perioada 2004-2007. Deși în ultimii ani s-a înregistrat o îmbunătățire, lipsa unei diversificări a economiei accentuează expunerea Maltei la șocurile externe, îndeosebi în contextul actual al declinului economic. Mai mult, competitivitatea rămâne vulnerabilă, în special dacă o creștere generală a salariilor depășește creșterea productivității.

Ținând seama de evaluarea de mai sus, Malta este invitată:

| (i) | să reia procesul de consolidare fiscală prevăzut în program astfel încât să revină la un raport deficit/PIB sub 3 % în 2009, conform planului, și să se asigure că ponderea datoriei publice se reduce în consecință, precizând măsurile care vor sta la baza consolidării planificate pentru ultimii ani ai perioadei analizate în vederea atingerii OTM; |
| --- | --- |

(i)

să reia procesul de consolidare fiscală prevăzut în program astfel încât să revină la un raport deficit/PIB sub 3 % în 2009, conform planului, și să se asigure că ponderea datoriei publice se reduce în consecință, precizând măsurile care vor sta la baza consolidării planificate pentru ultimii ani ai perioadei analizate în vederea atingerii OTM;

| (ii) | să consolideze cadrul bugetar pe termen mediu și să sporească eficiența și eficacitatea cheltuielilor publice, inclusiv prin accelerarea definirii și a implementării unei reforme complexe a sistemului de asistență medico-sanitară. |
| --- | --- |

(ii)

să consolideze cadrul bugetar pe termen mediu și să sporească eficiența și eficacitatea cheltuielilor publice, inclusiv prin accelerarea definirii și a implementării unei reforme complexe a sistemului de asistență medico-sanitară.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | SP dec. 2008 | 3,7 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 |
| COM ian. 2009 | 3,9 | 2,1 | 0,7 | 1,3 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | SP dec. 2008 | 0,7 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 |
| COM ian. 2009 | 0,7 | 4,6 | 1,9 | 2,2 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 | n.a. |
| Deviațiile PIB (5)

  (output gaps) (% din PIB potențial) | SP dec. 2008 | 0,0 | 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | 0,5 |
| COM ian. 2009 (6) | 1,1 | 1,2 | 0,0 | – 0,6 | n.a. |
| CP nov. 2007 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | SP dec. 2008 | – 5,5 | – 5,1 | – 3,1 | – 2,7 | 0,7 |
| COM ian. 2009 | – 4,6 | – 5,5 | – 5,5 | – 5,3 | n.a. |
| CP nov. 2007 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | SP dec. 2008 | 40,6 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 |
| COM ian. 2009 | 40,4 | 40,7 | 41,1 | 41,2 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 41,0 | 40,9 | 39,9 | 39,5 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | SP dec. 2008 | 42,4 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 |
| COM ian. 2009 | 42,2 | 44,2 | 43,7 | 43,8 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 42,7 | 42,2 | 40,0 | 38,5 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | SP dec. 2008 | – 1,8 | – 3,3 | – 1,5 | – 0,3 | 1,2 |
| COM ian. 2009 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,6 | – 2,5 | n.a. |
| CP nov. 2007 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | SP dec. 2008 | 1,6 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 |
| COM ian. 2009 | 1,6 | – 0,2 | 0,8 | 0,8 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | SP dec. 2008 | – 1,8 | – 3,4 | – 1,4 | – 0,1 | 1,0 |
| COM ian. 2009 | – 2,2 | – 4,0 | – 2,6 | – 2,3 | n.a. |
| CP nov. 2007 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | SP dec. 2008 | – 2,4 | – 3,7 | – 1,7 | – 0,2 | 0,9 |
| COM ian. 2009 | – 2,8 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | n.a. |
| CP nov. 2007 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | SP dec. 2008 | 62,2 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 |
| COM ian. 2009 | 61,9 | 63,3 | 64,0 | 64,2 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

SP dec. 2008

3,7

2,8

2,2

2,5

2,8

COM ian. 2009

3,9

2,1

0,7

1,3

n.a.

CP nov. 2007

3,5

3,1

3,2

3,4

n.a.

Inflație IAPC

(%)

SP dec. 2008

0,7

4,5

2,7

2,3

2,0

COM ian. 2009

0,7

4,6

1,9

2,2

n.a.

CP nov. 2007

0,9

2,5

2,3

2,1

n.a.

Deviațiile PIB (5)

(output gaps) (% din PIB potențial)

SP dec. 2008

0,0

0,1

– 0,3

– 0,5

0,5

COM ian. 2009 (6)

1,1

1,2

0,0

– 0,6

n.a.

CP nov. 2007

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

SP dec. 2008

– 5,5

– 5,1

– 3,1

– 2,7

0,7

COM ian. 2009

– 4,6

– 5,5

– 5,5

– 5,3

n.a.

CP nov. 2007

– 0,5

0,2

3,2

5,5

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

SP dec. 2008

40,6

40,6

41,7

41,8

41,9

COM ian. 2009

40,4

40,7

41,1

41,2

n.a.

CP nov. 2007

41,0

40,9

39,9

39,5

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

SP dec. 2008

42,4

43,9

43,2

42,1

40,7

COM ian. 2009

42,2

44,2

43,7

43,8

n.a.

CP nov. 2007

42,7

42,2

40,0

38,5

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

SP dec. 2008

– 1,8

– 3,3

– 1,5

– 0,3

1,2

COM ian. 2009

– 1,8

– 3,5

– 2,6

– 2,5

n.a.

CP nov. 2007

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

SP dec. 2008

1,6

0,0

1,9

3,0

4,3

COM ian. 2009

1,6

– 0,2

0,8

0,8

n.a.

CP nov. 2007

1,7

2,0

2,9

3,8

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

SP dec. 2008

– 1,8

– 3,4

– 1,4

– 0,1

1,0

COM ian. 2009

– 2,2

– 4,0

– 2,6

– 2,3

n.a.

CP nov. 2007

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

SP dec. 2008

– 2,4

– 3,7

– 1,7

– 0,2

0,9

COM ian. 2009

– 2,8

– 3,3

– 2,9

– 2,3

n.a.

CP nov. 2007

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

SP dec. 2008

62,2

62,8

61,9

59,8

56,3

COM ian. 2009

61,9

63,3

64,0

64,2

n.a.

CP nov. 2007

62,9

60,0

57,2

53,3

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în calcul îndeosebi previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  Programul estimează deficitul pentru 2008 la 3,3 % din PIB, ceea ce confirmă valoarea raportată în notificarea din octombrie 2008 din cadrul PDE. Având în vedere depășirea declarată a valorii de referință prevăzute în tratat, Comisia a întocmit la 18 februarie 2009 un raport în temeiul articolului 104 alineatul (3) din tratat.

(4)  Mai concret, nu sunt furnizate date referitoare la evoluția datoriei publice, date referitoare la ajustarea stoc-flux în ceea ce privește diferențele dintre lichidități și angajamente, la acumularea netă a activelor financiare — venituri din privatizare, efecte ale evaluării și altele, activele financiare lichide și datoria financiară netă, toate pentru perioada 2007-2011.

(5)  Deviațiile PIB (output gaps) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,3 %, 2 %, 1,9 % și, respectiv, 1,9 % în perioada 2007-2010.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0,6 % din PIB în 2007, 0,3 % din PIB în 2008, 0,3 % din PIB în 2009 și 0,1 % din PIB în 2010, toate cu efect de reducere a deficitului, conform programului de stabilitate din 2008, și 0,6 % din PIB în 2007, – 0,6 % din PIB în 2008 și 0,3 % din PIB în 2009, conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/17

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2008-2011

(2009/C 66/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul actualizat de convergență al Poloniei pentru perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul actualizat de convergență al Poloniei pentru perioada 2008-2011.

| (2) | Previziunile intermediare din ianuarie 2009 ale serviciilor Comisiei indică o încetinire a creșterii PIB de la 5 % în 2008 la aproximativ 2 % în 2009, în principal din cauza crizei financiare globale. Deteriorarea fluxurilor de comerț internațional afectează sectoarele exportatoare ale Poloniei, în vreme ce criza financiară limitează investițiile străine directe și disponibilitatea finanțării externe atât în sectorul financiar, cât și în cel nefinanciar. Proporția relativ ridicată de credite ipotecare în valută străină frânează la rândul său consumul populației într-o perioadă de depreciere accentuată a monedelor, iar sectorul construcțiilor din Polonia suferă de pe urma scăderii prețurilor și a cererii de pe piața imobiliară. După prima jumătate a anului 2008, când rata dobânzii a fost în creștere (de la 5,25 % în ianuarie 2008 la 6 % în iunie 2008), Banca Națională a Poloniei a relaxat politica monetară prin scăderea la 5 % a ratei dobânzii în ultimele două luni ale anului 2008. Rata de schimb nominală și reală a zlotului polonez s-a depreciat cu 11,2 % în 2008. Având în vedere încetinirea economică, guvernul a adoptat un număr de măsuri de politică fiscală expansionistă (în principal reduceri ale taxelor și impozitelor și creșterea investițiilor publice) atât înainte de izbucnirea crizei, cât și după ce efectele acesteia s-au făcut resimțite. Măsurile fiscale planificate vor stimula pe termen scurt cererea agregată și vor duce totodată, pe termen lung, la consolidarea ofertei economiei poloneze. Previziunile intermediare din ianuarie 2009 ale serviciilor Comisiei preconizează pentru 2009 o deteriorarea deficitului bugetului general cu aproximativ 1 punct procentual, până la 3,5 % din PIB. În absența unor măsuri corective, deficitul se va micșora doar marginal în 2010. |
| --- | --- |

(2)

Previziunile intermediare din ianuarie 2009 ale serviciilor Comisiei indică o încetinire a creșterii PIB de la 5 % în 2008 la aproximativ 2 % în 2009, în principal din cauza crizei financiare globale. Deteriorarea fluxurilor de comerț internațional afectează sectoarele exportatoare ale Poloniei, în vreme ce criza financiară limitează investițiile străine directe și disponibilitatea finanțării externe atât în sectorul financiar, cât și în cel nefinanciar. Proporția relativ ridicată de credite ipotecare în valută străină frânează la rândul său consumul populației într-o perioadă de depreciere accentuată a monedelor, iar sectorul construcțiilor din Polonia suferă de pe urma scăderii prețurilor și a cererii de pe piața imobiliară. După prima jumătate a anului 2008, când rata dobânzii a fost în creștere (de la 5,25 % în ianuarie 2008 la 6 % în iunie 2008), Banca Națională a Poloniei a relaxat politica monetară prin scăderea la 5 % a ratei dobânzii în ultimele două luni ale anului 2008. Rata de schimb nominală și reală a zlotului polonez s-a depreciat cu 11,2 % în 2008. Având în vedere încetinirea economică, guvernul a adoptat un număr de măsuri de politică fiscală expansionistă (în principal reduceri ale taxelor și impozitelor și creșterea investițiilor publice) atât înainte de izbucnirea crizei, cât și după ce efectele acesteia s-au făcut resimțite. Măsurile fiscale planificate vor stimula pe termen scurt cererea agregată și vor duce totodată, pe termen lung, la consolidarea ofertei economiei poloneze. Previziunile intermediare din ianuarie 2009 ale serviciilor Comisiei preconizează pentru 2009 o deteriorarea deficitului bugetului general cu aproximativ 1 punct procentual, până la 3,5 % din PIB. În absența unor măsuri corective, deficitul se va micșora doar marginal în 2010.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 5,1 % în 2008 la 3,7 % în 2009, urmată de o redresare până la o medie de 4,2 % în restul perioadei analizate. Analizat în lumina informațiilor disponibile în momentul respectiv (2), acest scenariu pare să se fundamenteze pe previziuni de creștere extrem de favorabile pentru 2009 și pentru anii ulteriori, plecând de la o evaluare optimistă a creșterii pieței externe, fără a lua pe deplin în calcul informațiile recente care indică continuarea deteriorării situației economice. Mai exact, nu se acordă suficientă atenție situației creditelor în monedă străină, și nici evoluțiilor de pe piața imobiliară, programul părând să minimizeze efectul descreșterii creditării pentru investițiile private. Previziunile programului în materie de inflație sunt realiste. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 5,1 % în 2008 la 3,7 % în 2009, urmată de o redresare până la o medie de 4,2 % în restul perioadei analizate. Analizat în lumina informațiilor disponibile în momentul respectiv (2), acest scenariu pare să se fundamenteze pe previziuni de creștere extrem de favorabile pentru 2009 și pentru anii ulteriori, plecând de la o evaluare optimistă a creșterii pieței externe, fără a lua pe deplin în calcul informațiile recente care indică continuarea deteriorării situației economice. Mai exact, nu se acordă suficientă atenție situației creditelor în monedă străină, și nici evoluțiilor de pe piața imobiliară, programul părând să minimizeze efectul descreșterii creditării pentru investițiile private. Previziunile programului în materie de inflație sunt realiste.

| (4) | Pentru 2008, deficitul bugetului general este estimat la 2,5 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, procent identic cu obiectivul stabilit în actualizarea precedentă a programului de convergență. Acest fapt se datorează practic creșteri reduse a veniturilor în 2008 (care corespunde cu valorile reduse estimate pentru creșterea PIB-ului), compensată de o reducere a nivelului cheltuielilor. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2008, deficitul bugetului general este estimat la 2,5 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, procent identic cu obiectivul stabilit în actualizarea precedentă a programului de convergență. Acest fapt se datorează practic creșteri reduse a veniturilor în 2008 (care corespunde cu valorile reduse estimate pentru creșterea PIB-ului), compensată de o reducere a nivelului cheltuielilor.

| (5) | Programul de convergență din decembrie 2008 estimează o ameliorare a deficitului bugetului general la 2,5 % din PIB în 2009, față de o deteriorare la 3,5 % estimată în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, care pornesc de la premiza unui scenariu macroeconomic mai puțin favorabil. Efectul expansionist net estimat asupra bugetului, produs de măsurile discreționare, depășește 1 punct procentual. Acest lucru include măsuri specifice adoptate ca răspuns la declinul economic („Planul de stabilitate și dezvoltare” anunțat la 30 noiembrie 2008). Datorită componenței variabile a veniturilor din impozite în Polonia, aceasta nu duce la o deteriorare corespunzătoare a soldului structural, estimat la aproximativ 1/3 dintr-un punct procentual. |
| --- | --- |

(5)

Programul de convergență din decembrie 2008 estimează o ameliorare a deficitului bugetului general la 2,5 % din PIB în 2009, față de o deteriorare la 3,5 % estimată în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, care pornesc de la premiza unui scenariu macroeconomic mai puțin favorabil. Efectul expansionist net estimat asupra bugetului, produs de măsurile discreționare, depășește 1 punct procentual. Acest lucru include măsuri specifice adoptate ca răspuns la declinul economic („Planul de stabilitate și dezvoltare” anunțat la 30 noiembrie 2008). Datorită componenței variabile a veniturilor din impozite în Polonia, aceasta nu duce la o deteriorare corespunzătoare a soldului structural, estimat la aproximativ 1/3 dintr-un punct procentual.

| (6) | Obiectivul pe termen mediu al programului de convergență din decembrie 2008 este menținerea soldului bugetului general sub 3 % din PIB într-o manieră sustenabilă și reducerea treptată pe durata perioadei programului, cu un obiectiv de – 1,9 în 2011. Din cauza deteriorării semnificative a situației macroeconomice, atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu corespunzător țintelor deficitului nominal, și anume un sold structural al bugetului general (soldul ajustat ciclic, exclusiv măsurile unice și alte măsuri temporare) de – 1 % din PIB, se amână până după anul 2011, vizat în actualizarea precedentă. Strategia de ajustare se bazează pe reduceri importante ale cheltuielilor, de 1,5 puncte procentuale din PIB, în condițiile unei scăderi cu 1 punct procentual a ratei veniturilor. Cu toate acestea, măsurile de reducere a cheltuielilor nu sunt definite în program. Programul estimează o reducere a ratei datoriei de la aproape 46 % din PIB în 2008 la mai puțin de 45 % în 2011 (cu o scădere de 0,7 puncte procentuale în ultimul an al programului). Această estimare este contrară previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei, care indică o creștere abruptă a ratei datoriei brute de la 45,5 % în 2008 la puțin sub 50 % în 2010. Discrepanța se explică în principal prin estimările diferite cu privire la evoluția deficitului primar. |
| --- | --- |

(6)

Obiectivul pe termen mediu al programului de convergență din decembrie 2008 este menținerea soldului bugetului general sub 3 % din PIB într-o manieră sustenabilă și reducerea treptată pe durata perioadei programului, cu un obiectiv de – 1,9 în 2011. Din cauza deteriorării semnificative a situației macroeconomice, atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu corespunzător țintelor deficitului nominal, și anume un sold structural al bugetului general (soldul ajustat ciclic, exclusiv măsurile unice și alte măsuri temporare) de – 1 % din PIB, se amână până după anul 2011, vizat în actualizarea precedentă. Strategia de ajustare se bazează pe reduceri importante ale cheltuielilor, de 1,5 puncte procentuale din PIB, în condițiile unei scăderi cu 1 punct procentual a ratei veniturilor. Cu toate acestea, măsurile de reducere a cheltuielilor nu sunt definite în program. Programul estimează o reducere a ratei datoriei de la aproape 46 % din PIB în 2008 la mai puțin de 45 % în 2011 (cu o scădere de 0,7 puncte procentuale în ultimul an al programului). Această estimare este contrară previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei, care indică o creștere abruptă a ratei datoriei brute de la 45,5 % în 2008 la puțin sub 50 % în 2010. Discrepanța se explică în principal prin estimările diferite cu privire la evoluția deficitului primar.

| (7) | Rezultatele bugetare previzionate în program ar putea fi mai puțin satisfăcătoare. Estimările favorabile referitoare la creșterea PIB conduc la o estimare optimistă a creșterii veniturilor pe toată durata perioadei acoperite de program. Mai exact, în 2009 se estimează venituri provenite din taxe directe, precum și venituri nefiscale, contribuții sociale sau venituri din proprietate ridicate. Scenariul macroeconomic al programului pare să plece de la ipoteza că măsurile de stimulare fiscală din 2009 (reducerea impozitului pe venit și creșterea investițiilor publice) sunt deosebit de eficiente pentru stimularea creșterii economice. Există riscul ca aceste previziuni să nu se materializeze, întrucât gospodăriile cu venituri ridicate care au o tendință accentuată spre economisire obțin cele mai importante beneficii din reforma fiscală și întrucât există posibilitatea unei subexecuții a investițiilor, ca și în anii precedenți. În plus, anumite cheltuieli, cum ar fi transferurile sociale și subvențiile, ar putea crește peste previziuni în 2009. În ceea ce privește ultimii ani ai perioadei acoperite de program, nivelul planificat al cheltuielilor poate prezenta unele riscuri cauzate de (i) ciclul electoral și (ii) lipsa informațiilor cu privire la măsuri concrete de reformă. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare previzionate în program ar putea fi mai puțin satisfăcătoare. Estimările favorabile referitoare la creșterea PIB conduc la o estimare optimistă a creșterii veniturilor pe toată durata perioadei acoperite de program. Mai exact, în 2009 se estimează venituri provenite din taxe directe, precum și venituri nefiscale, contribuții sociale sau venituri din proprietate ridicate. Scenariul macroeconomic al programului pare să plece de la ipoteza că măsurile de stimulare fiscală din 2009 (reducerea impozitului pe venit și creșterea investițiilor publice) sunt deosebit de eficiente pentru stimularea creșterii economice. Există riscul ca aceste previziuni să nu se materializeze, întrucât gospodăriile cu venituri ridicate care au o tendință accentuată spre economisire obțin cele mai importante beneficii din reforma fiscală și întrucât există posibilitatea unei subexecuții a investițiilor, ca și în anii precedenți. În plus, anumite cheltuieli, cum ar fi transferurile sociale și subvențiile, ar putea crește peste previziuni în 2009. În ceea ce privește ultimii ani ai perioadei acoperite de program, nivelul planificat al cheltuielilor poate prezenta unele riscuri cauzate de (i) ciclul electoral și (ii) lipsa informațiilor cu privire la măsuri concrete de reformă.

| (8) | Cu toate că, pe baza programului de convergență, poziția bugetară din 2008 include un deficit primar structural redus, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii este printre cele mai scăzute din UE, conform previziunilor din 2005, formulate pe baza metodologiei comune. Reformele recente tind însă spre majorarea cheltuielilor pe termen lung. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel scăzut. |
| --- | --- |

(8)

Cu toate că, pe baza programului de convergență, poziția bugetară din 2008 include un deficit primar structural redus, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii este printre cele mai scăzute din UE, conform previziunilor din 2005, formulate pe baza metodologiei comune. Reformele recente tind însă spre majorarea cheltuielilor pe termen lung. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel scăzut.

| (9) | Bilanțul general al cadrului bugetar este pozitiv în ceea ce privește respectarea obiectivelor bugetare. Totuși, acest fapt rezultă în principal ca urmare a unei creșteri puternice și a unor venituri neașteptate considerabile din ultimii ani, precum și datorită unei subexecuții neintenționate a planurilor de cheltuieli (în principal a investițiilor). Programul de convergență face referire la o modificare planificată a legii finanțelor publice, care include o reducere a fondurilor publice autonome care nu sunt controlate direct de autoritățile centrale sau locale, planuri bugetare multianuale obligatorii pentru bugetul central de stat și autoritățile locale, precum și modificarea unor norme fiscale. În plus, programul confirmă planificata implementare a stabilirii bugetului în funcție de performanțe, cu o creștere treptată a numărului instituțiilor acoperite. Aceste etape sunt îndreptate într-o direcție bună, cu toate că impactul așteptat va fi limitat. |
| --- | --- |

(9)

Bilanțul general al cadrului bugetar este pozitiv în ceea ce privește respectarea obiectivelor bugetare. Totuși, acest fapt rezultă în principal ca urmare a unei creșteri puternice și a unor venituri neașteptate considerabile din ultimii ani, precum și datorită unei subexecuții neintenționate a planurilor de cheltuieli (în principal a investițiilor). Programul de convergență face referire la o modificare planificată a legii finanțelor publice, care include o reducere a fondurilor publice autonome care nu sunt controlate direct de autoritățile centrale sau locale, planuri bugetare multianuale obligatorii pentru bugetul central de stat și autoritățile locale, precum și modificarea unor norme fiscale. În plus, programul confirmă planificata implementare a stabilirii bugetului în funcție de performanțe, cu o creștere treptată a numărului instituțiilor acoperite. Aceste etape sunt îndreptate într-o direcție bună, cu toate că impactul așteptat va fi limitat.

| (10) | Ca răspuns la criza financiară, guvernul Poloniei a adoptat o serie de măsuri care garantează stabilitatea sectorului financiar. Plafonul de garantare a depozitelor bancare au fost semnificativ majorat până la noul prag de 50 000 EUR. Principala măsură, majorarea plafonului de garantare a creditelor interbancare și a creditelor acordate întreprinderilor (cu aproape 2 % din PIB) este prevăzută doar pentru 2009, fiind așadar temporară. În plus, guvernul a planificat o injecție de capital (în valoare de aproximativ 0,15 % din PIB) în favoarea băncii BGK, deținută de stat, cu scopul de a stimula creditarea întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(10)

Ca răspuns la criza financiară, guvernul Poloniei a adoptat o serie de măsuri care garantează stabilitatea sectorului financiar. Plafonul de garantare a depozitelor bancare au fost semnificativ majorat până la noul prag de 50 000 EUR. Principala măsură, majorarea plafonului de garantare a creditelor interbancare și a creditelor acordate întreprinderilor (cu aproape 2 % din PIB) este prevăzută doar pentru 2009, fiind așadar temporară. În plus, guvernul a planificat o injecție de capital (în valoare de aproximativ 0,15 % din PIB) în favoarea băncii BGK, deținută de stat, cu scopul de a stimula creditarea întreprinderilor mici și mijlocii.

| (11) | În acord cu Planul european de redresare economică (PERE) adoptat în decembrie de către Consiliul European, măsurile de stimulare fiscală planificate de guvernul polonez în vederea stimulării cererii agregate prin majorarea investițiilor publice în infrastructură ar putea fi, de asemenea, benefice pentru creșterea potențială pe termen lung și, prin urmare, pentru finanțele publice pe termen lung. Reducerea impozitului pe venit duce la reducerea sarcinii fiscale, chiar dacă măsura este resimțită în principal de contribuabilii cu venituri ridicate. Aceste măsuri de stimulare nu au un caracter temporar. Ținând seama de deficitul fiscal ridicat, însă și de creșterea relativ stabilă, după cum indică previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, măsurile de stimulare fiscală pentru 2009 adoptate de Polonia reprezintă un răspuns adecvat la declinul economic. Cu toate acestea, măsurile planificate trebuie adoptate de către guvern și parlament și implementate în timp util. În ceea ce privește măsurile structurale, sustenabilitatea finanțelor publice va fi îmbunătățită prin înlocuirea sistemului de pensionare anticipată cu sistemul de „pensii-punte”, mai puțin costisitor. Totodată, Polonia a luat măsuri pentru ameliorarea calității finanțelor publice (o nouă lege a finanțelor publice care vizează înăsprirea normelor bugetare și a controlului fondurilor autonome, precum și extinderea implementării bugetării în funcție de performanțe). Aceste măsuri sunt legate de planul de reforme pe termen mediu și de recomandările de țară propuse de Comisie la 28 ianuarie 2009 în contextul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(11)

În acord cu Planul european de redresare economică (PERE) adoptat în decembrie de către Consiliul European, măsurile de stimulare fiscală planificate de guvernul polonez în vederea stimulării cererii agregate prin majorarea investițiilor publice în infrastructură ar putea fi, de asemenea, benefice pentru creșterea potențială pe termen lung și, prin urmare, pentru finanțele publice pe termen lung. Reducerea impozitului pe venit duce la reducerea sarcinii fiscale, chiar dacă măsura este resimțită în principal de contribuabilii cu venituri ridicate. Aceste măsuri de stimulare nu au un caracter temporar. Ținând seama de deficitul fiscal ridicat, însă și de creșterea relativ stabilă, după cum indică previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, măsurile de stimulare fiscală pentru 2009 adoptate de Polonia reprezintă un răspuns adecvat la declinul economic. Cu toate acestea, măsurile planificate trebuie adoptate de către guvern și parlament și implementate în timp util. În ceea ce privește măsurile structurale, sustenabilitatea finanțelor publice va fi îmbunătățită prin înlocuirea sistemului de pensionare anticipată cu sistemul de „pensii-punte”, mai puțin costisitor. Totodată, Polonia a luat măsuri pentru ameliorarea calității finanțelor publice (o nouă lege a finanțelor publice care vizează înăsprirea normelor bugetare și a controlului fondurilor autonome, precum și extinderea implementării bugetării în funcție de performanțe). Aceste măsuri sunt legate de planul de reforme pe termen mediu și de recomandările de țară propuse de Comisie la 28 ianuarie 2009 în contextul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.

| (12) | Orientarea fiscală prevăzută are un caracter expansionist pentru 2009 și unul restrictiv pentru 2010. Un deficit mai ridicat în 2009 ar putea avea drept rezultat cheltuieli mai ridicate cu dobânzile, din cauza aversiunii față de risc pe piețele emergente. Măsurile prevăzute ar putea fi insuficiente pentru a garanta ducerea la îndeplinire după 2009 a ajustării planificate. Mai mult decât atât, strategia bugetară trebuie sprijinită prin măsuri specifice de reducere a deficitului în 2010 și 2011. |
| --- | --- |

(12)

Orientarea fiscală prevăzută are un caracter expansionist pentru 2009 și unul restrictiv pentru 2010. Un deficit mai ridicat în 2009 ar putea avea drept rezultat cheltuieli mai ridicate cu dobânzile, din cauza aversiunii față de risc pe piețele emergente. Măsurile prevăzute ar putea fi insuficiente pentru a garanta ducerea la îndeplinire după 2009 a ajustării planificate. Mai mult decât atât, strategia bugetară trebuie sprijinită prin măsuri specifice de reducere a deficitului în 2010 și 2011.

| (13) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită pentru prezentarea de date privind programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează aproape toate datele solicitate, precum și cea mai mare parte din datele opționale (3). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită pentru prezentarea de date privind programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează aproape toate datele solicitate, precum și cea mai mare parte din datele opționale (3).

Concluzia generală este că Polonia a prevăzut măsuri adecvate de stimulare fiscală, unele dintre acestea neavând caracter temporar. Măsurile planificate vor stimula pe termen scurt cererea agregată și vor duce totodată, pe termen lung, la consolidarea ofertei economiei poloneze. Având în vedere previziunile optimiste cu privire la PIB, rezultatele bugetare proiectate în program ar putea întâmpina unele riscuri, conform previziunilor Comisiei, pe toată perioada acoperită de actualizare. În plus, în ceea ce privește ultimii ani ai programului, reducerea planificată al cheltuielilor va trebui sprijinită prin măsuri specifice, impuse de situație.

În lumina evaluării de mai sus și, de asemenea, dată fiind necesitatea de a asigura o convergență durabilă, Polonia este invitată:

| (i) | să implementeze planurile fiscale pentru 2009, inclusiv măsurile de stimulare, în conformitate cu PERE și în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, cu evitarea nerespectării valorii de referință, conform obiectivelor guvernului; |
| --- | --- |

(i)

să implementeze planurile fiscale pentru 2009, inclusiv măsurile de stimulare, în conformitate cu PERE și în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, cu evitarea nerespectării valorii de referință, conform obiectivelor guvernului;

| (ii) | să sprijine strategia de consolidare pentru 2010 și 2011 prin măsuri specifice de reducere a deficitului; |
| --- | --- |

(ii)

să sprijine strategia de consolidare pentru 2010 și 2011 prin măsuri specifice de reducere a deficitului;

| (iii) | să consolideze cadrul bugetar prin control mai strict al cheltuielilor, inclusiv prin rapida implementare a legii finanțelor publice cu amendamentele aduse și a bugetării bazate pe performanțe. |
| --- | --- |

(iii)

să consolideze cadrul bugetar prin control mai strict al cheltuielilor, inclusiv prin rapida implementare a legii finanțelor publice cu amendamentele aduse și a bugetării bazate pe performanțe.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC dec. 2008 | 6,7 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 |
| COM ian. 2009 | 6,7 | 5,0 | 2,0 | 2,4 | n.a. |
| PC mar. 2008 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | 5,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC dec. 2008 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 |
| COM ian. 2009 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | n.a. |
| PC mar. 2008 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 | n.a. |
| Deviația PIB (output gap) (4)

  (% din PIB potențial) | PC dec. 2008 | 1,3 | 1,0 | – 0,1 | – 0,6 | – 0,5 |
| COM ian. 2009 (5) | 2,2 | 2,2 | 0,1 | – 1,1 | n.a. |
| PC mar. 2008 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 3,6 | – 4,0 | – 1,8 | – 1,3 | 1,5 |
| COM ian. 2009 | – 3,6 | – 4,1 | – 3,5 | – 2,9 | n.a. |
| PC mar. 2008 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 40,0 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 |
| COM ian. 2009 | 40,0 | 39,6 | 40,2 | 40,3 | n.a. |
| PC mar. 2008 | 40,0 | 40,0 | 39,2 | 38,7 | n.a. |
| Cheltuieli de la bugetul general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 42,0 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 |
| COM ian. 2009 | 42,0 | 42,1 | 43,8 | 43,7 | n.a. |
| PC mar. 2008 | 42,0 | 42,5 | 41,2 | 40,1 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 2,0 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,9 |
| COM ian. 2009 | – 2,0 | – 2,5 | – 3,6 | – 3,5 | n.a. |
| PC mar. 2008 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 0,5 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 |
| COM ian. 2009 | 0,5 | – 0,2 | – 1,2 | – 1,3 | n.a. |
| PC mar. 2008 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (4)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 |
| COM ian. 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 3,0 | n.a. |
| PC mar. 2008 | 0,6 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | n.a. |
| Sold structural (6)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,7 |
| COM ian. 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 2,9 | n.a. |
| PC mar. 2008 | – 2,2 | – 2,7 | – 2,1 | – 1,4 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 44,9 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 |
| COM ian. 2009 | 44,9 | 45,5 | 47,7 | 49,7 | n.a. |
| PC mar. 2008 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PC dec. 2008

6,7

5,1

3,7

4,0

4,5

COM ian. 2009

6,7

5,0

2,0

2,4

n.a.

PC mar. 2008

6,5

5,3

5,0

5,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC dec. 2008

2,6

4,2

2,9

2,5

2,5

COM ian. 2009

2,6

4,2

2,9

2,5

n.a.

PC mar. 2008

2,6

3,5

2,9

2,5

n.a.

Deviația PIB (output gap) (4)

(% din PIB potențial)

PC dec. 2008

1,3

1,0

– 0,1

– 0,6

– 0,5

COM ian. 2009 (5)

2,2

2,2

0,1

– 1,1

n.a.

PC mar. 2008

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 3,6

– 4,0

– 1,8

– 1,3

1,5

COM ian. 2009

– 3,6

– 4,1

– 3,5

– 2,9

n.a.

PC mar. 2008

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC dec. 2008

40,0

39,8

40,7

40,0

39,7

COM ian. 2009

40,0

39,6

40,2

40,3

n.a.

PC mar. 2008

40,0

40,0

39,2

38,7

n.a.

Cheltuieli de la bugetul general

(% din PIB)

PC dec. 2008

42,0

42,6

43,2

42,4

41,7

COM ian. 2009

42,0

42,1

43,8

43,7

n.a.

PC mar. 2008

42,0

42,5

41,2

40,1

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 2,0

– 2,7

– 2,5

– 2,3

– 1,9

COM ian. 2009

– 2,0

– 2,5

– 3,6

– 3,5

n.a.

PC mar. 2008

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC dec. 2008

0,5

– 0,3

0,1

0,2

0,5

COM ian. 2009

0,5

– 0,2

– 1,2

– 1,3

n.a.

PC mar. 2008

0,2

– 0,2

0,3

0,8

n.a.

Sold ajustat ciclic (4)

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 2,1

– 1,7

COM ian. 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 3,0

n.a.

PC mar. 2008

0,6

0,5

0,1

– 0,1

n.a.

Sold structural (6)

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 1,9

– 1,7

COM ian. 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 2,9

n.a.

PC mar. 2008

– 2,2

– 2,7

– 2,1

– 1,4

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC dec. 2008

44,9

45,9

45,8

45,5

44,8

COM ian. 2009

44,9

45,5

47,7

49,7

n.a.

PC mar. 2008

44,9

44,2

43,3

42,3

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații disponibile ulterior.

(3)  Programul furnizează date opționale suplimentare a căror consecvență trebuie verificată.

(4)  Deviațiile PIB (output gaps) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(5)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 5,2 %, 4,9 %, 4,2 % și respectiv 3,7 % în perioada 2007-2010.

(6)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0,2 % în 2010 și măresc deficitul, și zero pentru alți ani, în conformitate cu cel mai recent program și cu previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/22

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 66/05)

| Data adoptării deciziei | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 293/08 |
| Stat membru | Ungaria |
| Regiune | Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói |
| Temei legal | 27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Promovarea culturii |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 35 863 milioane HUF |
| Valoare | 100 % |
| Durată | 1.9.2008-31.12.2013 |
| Sectoare economice | Activități de recreație, culturale și sportive |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

26.11.2008

Ajutor nr.

N 293/08

Stat membru

Ungaria

Regiune

Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói

Temei legal

27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Promovarea culturii

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 35 863 milioane HUF

Valoare

100 %

Durată

1.9.2008-31.12.2013

Sectoare economice

Activități de recreație, culturale și sportive

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/23

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 66/06)

La data 12 martie 2009 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5408. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5408. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/23

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 66/07)

La data 12 martie 2009 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5451. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5451. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/24

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 66/08)

La 4 februarie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) coroborat cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice informații confidențiale pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul internet Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul internet Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex cu numărul de document 32009M5253. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex cu numărul de document 32009M5253. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/25

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

19 martie 2009

(2009/C 66/09)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3671 |
| JPY | yen japonez | 129,67 |
| DKK | coroana daneză | 7,4514 |
| GBP | lira sterlină | 0,94050 |
| SEK | coroana suedeză | 10,8663 |
| CHF | franc elvețian | 1,5385 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,6450 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,779 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 298,50 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7080 |
| PLN | zlot polonez | 4,5410 |
| RON | leu românesc nou | 4,3003 |
| TRY | lira turcească | 2,3047 |
| AUD | dolar australian | 1,9771 |
| CAD | dolar canadian | 1,6732 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,5972 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,4601 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0589 |
| KRW | won sud-coreean | 1 897,94 |
| ZAR | rand sud-african | 13,0797 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,3352 |
| HRK | kuna croată | 7,4555 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 357,35 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9933 |
| PHP | peso Filipine | 65,830 |
| RUB | rubla rusească | 45,6515 |
| THB | baht thailandez | 48,430 |
| BRL | real brazilian | 3,0624 |
| MXN | peso mexican | 18,8722 |
| INR | rupie indiană | 68,7790 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3671

JPY

yen japonez

129,67

DKK

coroana daneză

7,4514

GBP

lira sterlină

0,94050

SEK

coroana suedeză

10,8663

CHF

franc elvețian

1,5385

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,6450

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,779

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

298,50

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7080

PLN

zlot polonez

4,5410

RON

leu românesc nou

4,3003

TRY

lira turcească

2,3047

AUD

dolar australian

1,9771

CAD

dolar canadian

1,6732

HKD

dolar Hong Kong

10,5972

NZD

dolar neozeelandez

2,4601

SGD

dolar Singapore

2,0589

KRW

won sud-coreean

1 897,94

ZAR

rand sud-african

13,0797

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,3352

HRK

kuna croată

7,4555

IDR

rupia indoneziană

16 357,35

MYR

ringgit Malaiezia

4,9933

PHP

peso Filipine

65,830

RUB

rubla rusească

45,6515

THB

baht thailandez

48,430

BRL

real brazilian

3,0624

MXN

peso mexican

18,8722

INR

rupie indiană

68,7790

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/26

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

(2009/C 66/10)

Ajutor nr.: XA 406/08

Stat membru: Austria

Regiune: Bundesland Wien

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien für versicherbare Risiken in der Landwirtschaft

Temei juridic: Gesetz über die Förderung der Landwirtschaft in Wien (Wiener Landwirtschaftsgesetz), LGBl. für Wien Nr. 15/2000, in der geltenden Fassung

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: 0,13 milioane EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Se acordă o subvenție de maximum 50 % din costurile primelor

Data punerii în aplicare: Începând din 1 ianuarie 2009

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: 1 ianuarie 2009-31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: În landul Viena există aproximativ 700 de exploatații agricole, ale căror principale sectoare de producție sunt horticultura și agricultura. Exploatațiile respective sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM). Pe lângă aprovizionarea populației orașului cu produse agricole proaspete și de o calitate superioară, aceste întreprinderi familiale aduc o contribuție esențială la proiectarea și protejarea peisajului rural tradițional din arealul urban al Vienei, prin prelucrarea și îngrijirea suprafețelor agricole de producție. De aceea, viabilitatea acestor exploatații agricole este un obiectiv important al politicii orașului Viena.

Un instrument important în asigurarea viabilității acestor exploatații este încheierea de asigurări împotriva pierderilor cauzate producției agricole de fenomene meteorologice nefavorabile care pot fi asimilate dezastrelor naturale. Din cauza fluctuațiilor climatice care au devenit din ce în ce mai puternice în ultimii ani, gestionarea optimă a riscurilor capătă o importanță crescândă în special pentru exploatațiile agricole.

Ajutoarele pentru asigurarea împotriva riscurilor, sub formă de subvenții pentru primele de asigurare, în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006, sunt compatibile cu piața comună.

Din 2001, landul Viena acordă anual exploatațiilor horticole vieneze o subvenție în valoare de maximum 50 % din costurile primelor la încheierea unei asigurări a serelor împotriva daunelor provocate de furtuni.

Această măsură de sprijin (Ajutor de Stat N 845/2000/Austria/Viena) aprobată de Comisia Europeană s-a dovedit a fi pe deplin corespunzătoare și a determinat ca mai mult de 90 % din serele din landul Viena să fie asigurate împotriva daunelor cauzate de furtuni. Pentru a asigura viabilitatea acestei măsuri de sprijin, trebuie asigurată continuarea ei în cadrul noilor orientări.

Având în vedere eficiența ridicată a acestei măsuri de sprijin și din cauza riscurilor mărite de fenomene climatice primare generate de schimbările climatice, care pot conduce la daune masive în producția agricolă și în special în domeniul culturilor agricole, este necesar ca aceasta să fie extinsă și în favoarea exploatațiilor agricole vieneze de cultivare a terenurilor începând din 2009. Prin încheierea unei polițe de asigurare împotriva riscurilor multiple pentru terenurile arabile, exploatațiile se pot asigura nu numai împotriva grindinei și a înghețului, ci și împotriva altor riscuri precum cele legate de secetă, inundații, înzăpezire, înnămolire, furtuni etc. Pentru a stimula fermierii vienezi care cultivă terenuri arabile să încheie o astfel de asigurare, trebuie să se acorde exploatațiilor în cauză o subvenție anuală în valoare de maximum 50 % din costurile primelor. Această măsură este destinată să accelereze asigurarea împotriva riscurilor menționate a unei suprafețe cât mai întinse a terenurilor arabile din landul Viena și astfel să contribuie la asigurarea și la stabilitatea economică a exploatațiilor agricole din acest land

Sectorul (sectoarele) în cauză: Exploatațiile agricole de producție (horticultură și agricultură) din landul Viena

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Amt der Wiener Landesregierung |
| --- |
| Magistratsabteilung 58 |
| Volksgartenstraße 3 |
| 1082 Wien |
| ÖSTERREICH |

Amt der Wiener Landesregierung

Magistratsabteilung 58

Volksgartenstraße 3

1082 Wien

ÖSTERREICH

Adresa web: http://www.wien.gv.at/umwelt/wasserrecht/foerderrichtlinie.html

Alte informații: Odată cu intrarea în vigoare a orientărilor menționate mai sus, se abrogă orientările aprobate anterior, „Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft” („Orientări privind acordarea unei contribuții destinate primelor de asigurare pentru acoperirea pierderilor cauzate de furtuni serelor utilizate în agricultură”) (Ajutor de Stat N 845/2000/Austria/Viena).

Acest sistem de ajutoare este în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei și îndeplinește pe deplin condițiile acestuia. În special, acest ajutor nu constituie o piedică în calea funcționării pieței interne a serviciilor de asigurare. Autoritatea care acordă ajutorul garantează că acesta nu se limitează la serviciile de asigurare ale unei singure societăți de asigurări sau ale unui singur grup de asigurări și că acordarea ajutorului nu este condiționată de încheierea asigurării la o societate de asigurări cu sediul în Austria

Ajutor nr.: XA 409/08

Statul membru: Franța

Regiunea: Champagne-Ardenne

Denumirea sistemului de ajutoare: Aide à la reconstitution du cheptel ovin de la région Champagne-Ardenne à la suite de la crise de la fièvre catarrhale ovine (F.C.O.)

Temeiul juridic:

| — | Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales. |
| --- | --- |

—

Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales.

| — | Articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006. |
| --- | --- |

—

Articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006.

| — | Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008 |
| --- | --- |

—

Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare: 800 000 EUR pentru programul care se va încheia în ianuarie 2010

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Regiunea va acorda un ajutor în valoare de maximum 80 % din pierderile pentru care nu s-au primit compensații (în limita sumelor de 200 EUR/oaie înlocuită, 20 EUR/miel sau 320 EUR/berbec înscris înlocuit).

Ajutorul va fi plafonat la numărul de animale moarte declarate Grupului de protecție sanitară (GDS) între data la care s-a declarat focarul de boala limbii albastre și data cererii de ajutor

Data punerii în aplicare: Începând de la data publicării numărului de înregistrare a cererii de exceptare pe site-ul Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei

Durata sistemului de ajutoare: Până la 31 ianuarie 2010

Obiectivul ajutorului: Ajutorul urmărește să permită crescătorilor să compenseze pierderile economice cauzate de moartea animalelor în urma crizei sanitare datorate bolii limbii albastre.

Se estimează că, în regiunea Champagne-Ardenne, 6 639 de ovine (din care 1 660 adulte) din 237 de crescătorii au fost declarate moarte de boala limbii albastre în cadrul dosarelor de ajutor înaintate pentru despăgubiri de stat pentru animale moarte. Pe de altă parte, în 2008, crescătorii au declarat 2 882 de prime pentru oi/capre în minus (primele pentru oi/capre corespund numărului de oi care au fătat cel puțin o dată sau care au mai mult de 12 luni, declarate ca aflându-se în crescătoriile de ovine între datele de 1 februarie și 10 mai ale anului în cauză) față de 2007. Această criză a intervenit pe fondul unei creșteri începând din 2003 a efectivului regional de ovine (+ 10 000 de oi în ultimii patru ani). Prin urmare, dinamica regională a acestui sector este în mod serios pusă în pericol.

Din acest motiv, regiunea Champagne-Ardenne va asigura sprijin financiar crescătorilor de ovine afectați de criza bolii limbii albastre, care se confruntă, din septembrie 2006, cu grave dificultăți economice și sanitare.

Ajutorul regional va urmări susținerea crescătoriilor profesionale având un efectiv de ovine echivalent cu minimum 100 de prime pentru oi/capre.

Crescătorul care beneficiază de ajutorul regional se va angaja să mențină timp de cinci ani nivelul său de producție: declarația anuală a numărului de prime pentru oi/capre va fi supusă controlului

Sectorul (sectoarele) în cauză: Toți crescătorii de ovine ale căror exploatații sunt situate în Champagne-Ardenne în proporție de cel puțin 80 % din suprafața agricolă utilă, a căror principală activitate este activitatea agricolă și care au vârsta de cel mult 60 de ani (sau întreprinderile agricole al căror capital social este deținut în proporție de cel puțin 50 % de persoane fizice care au vârsta de cel mult 60 de ani, afiliate la AMEXA ca persoane având ocupația principală de agricultor)

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Région Champagne-Ardenne |
| --- |
| Hôtel de Région |
| 5, rue de Jéricho |
| 51037 Chalons en Champagne cedex |
| FRANCE |

Région Champagne-Ardenne

Hôtel de Région

5, rue de Jéricho

51037 Chalons en Champagne cedex

FRANCE

Adresa web: http://www.cr-champagne-ardenne.fr/?SID=731

http://www.cr-champagne-ardenne.fr/getFile.aspx?FILEID=2808

Ajutor nr.: XA 414/08

Stat membru: Republica Federală Germania

Regiunea: Land Baden-Württemberg

Denumirea sistemului de ajutoare: Landwirtschaft — Wachstum

Temei juridic: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft — Wachstum

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Se acordă împrumuturi cu dobânzi preferențiale. Valoarea estimată a ajutorului este între 500 000 EUR și 600 000 EUR. Această contribuție este pusă la dispoziție de Landwirtschaftliche Rentenbank. Nu există nicio contribuție proprie din partea băncii L-Bank

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Maximum 20 % din costurile eligibile. Valoarea maximă a ajutorului acordat unei singure întreprinderi nu trebuie să depășească 400 000 EUR în decursul a trei exerciții financiare. În cazul cumulării cu alte ajutoare publice privind aceleași costuri eligibile, trebuie respectate valorile limită prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1857/2006. Se pot acorda ajutoare pentru achiziționarea de terenuri, exceptând terenurile pentru construcții, al căror cost nu depășește 10 % din cheltuielile eligibile ale investiției

Data punerii în aplicare: În conformitate cu termenul limită prevăzut în articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul nr. 1857/2006, însă nu înainte de 2 ianuarie 2009

Durata sistemului de ajutoare: Până la 30 iunie 2014

Obiectivul ajutorului: Promovarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor) care își desfășoară activitatea în domeniul producției primare de produse agricole menționate în anexa I la Tratatul CE (cu excepția pescuitului și a acvaculturii), prin investiții în producția primară de produse agricole [articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006]. Costurile eligibile vizează următoarele: (a) construirea, achiziționarea sau modernizarea bunurilor imobiliare; (b) achiziționarea sau cumpărarea prin leasing a unor echipamente sau instalații, inclusiv programe informatice, cu o valoare inferioară sau echivalentă valorii de piață a bunului; sau (c) costurile generale legate de cheltuielile vizate la literele (a) și (b), cum ar fi onorariile arhitecților, inginerilor și consultanților, studiile de fezabilitate. Este necesar să se garanteze că ajutorul nu se acordă prin încălcarea eventualelor interdicții sau restricții prevăzute de regulamentele Consiliului de instituire a organizărilor comune ale pieței, chiar în cazul în care respectivele interdicții și restricții au ca obiect exclusiv sprijinul comunitar

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură, viticultură și horticultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Adresa web: www.l-bank.de/landwirtschaft-wachstum

Alte informații: —

Ajutor nr.: XA 417/08

Stat membru: Republica Federală Germania

Regiune: Freistaat Bayern

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Bezuschussung der aufgrund gesetzlicher Testpflicht durchgeführten BSE/TSE-Schnelltests bei Schlachtrindern über 30 Monaten entstandenen Kosten, durch Verrechnung der Finanzhilfe der Gemeinschaft für diese BSE-Pflichttests

Temei juridic:

| — | articolul 6 alineatul (1) coroborat cu punctul 2 capitolul A II din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 |
| --- | --- |

—

articolul 6 alineatul (1) coroborat cu punctul 2 capitolul A II din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 999/2001

| — | Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung |
| --- | --- |

—

Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Subvenție de aproximativ 2,3 milioane EUR pentru teste rapide de detectare a ESB (encefalopatia spongiformă bovină) pe bovinele destinate sacrificării, pentru o perioadă de peste 30 luni. Plafonul ajutorului depinde de ajutorul financiar comunitar care este fixat anual, precum și de numărul necesar de teste

Intensitatea maximă a ajutorului: Până la 100 %

Data punerii în aplicare: Implementări anuale

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Subvenție de la stat pentru a acoperi costurile care rezultă din obligația legală de a realiza teste de combatere a EST (encefalopatii spongiforme transmisibile) și ESB.

Temei juridic: Articolul 16 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006.

Se confirmă faptul că, în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006, ajutorul nu implică plăți directe către producători

Sectorul (sectoarele) în cauză: Abatoarele și unitățile de ecarisaj din Bavaria, precum și exploatațiile agricole mici și mijlocii. În ceea ce privește abatoarele și unitățile de ecarisaj din Bavaria, cerințele articolului 16 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 sunt îndeplinite

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit |
| --- |
| Rosenkavalierplatz 2 |
| Postfach 810140 |
| 81901 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit

Rosenkavalierplatz 2

Postfach 810140

81901 München

DEUTSCHLAND

Pentru informații suplimentare, adresați-vă la:

| Bayerisches Staatsministerium für |
| --- |
| Landwirtschaft und Forsten |
| Referat C/6 |
| Ludwigstr. 2 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 892182-2222 |

Bayerisches Staatsministerium für

Landwirtschaft und Forsten

Referat C/6

Ludwigstr. 2

80539 München

DEUTSCHLAND

Tel. +49 892182-2222

Adresa web: http://www.stmugv.bayern.de/tiergesundheit/krankheiten/bsediagnostik.htm

Alte informații: —

Ajutor nr.: XA 429/08

Stat membru: Irlanda

Regiunea: Stat membru

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Cattle Breeding Infrastructure Program

Temeiul juridic: National Development Plan 2007-2013

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Maximum 1,5 milioane EUR pe an

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Până la 70 % din costurile eligibile

Data punerii în aplicare:

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: 1 ianuarie 2009-31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Federația Irlandeză a Crescătorilor de Vite (The Irish Cattle Breeding Federation, ICBF) va gestiona Programul pentru infrastructură în sectorul creșterii vitelor (Cattle Breeding Infrastructure Program), care are drept scop să încurajeze adoptarea valorilor zootehniei științifice moderne de către exploatațiile producătoare de carne de vită și de lactate, contribuind astfel la viabilitatea pe termen lung a acestora. Programul cuprinde secțiuni legate de testare, evaluare genetică, culegerea datelor și diseminarea informațiilor științifice.

Proiectul de evaluare genetică include cercetarea, analizarea și dezvoltarea unor modalități de ameliorare a actualelor sisteme irlandeze de evaluare genetică din sectorul cărnii de vită și din cel al produselor lactate, integrarea unor date genomice acolo unde este necesar, prezentarea unor noi metode de evaluare în domeniul cărnii de vită, inclusiv acțiuni publicitare, publicarea de materiale didactice, difuzarea de materiale prin poștă către fermieri și organizarea de întâlniri cu fermierii și părțile interesate din acest sector pentru a îmbunătăți cunoștințele fermierilor în ceea ce privește noii indici.

Secțiunile programului legate de culegerea datelor și diseminarea informațiilor au drept scop realizarea de sisteme informatice, desfășurarea de activități formative și susținerea prezentării indicilor din sectorul cărnii de vită și cel al produselor lactate.

Acest ajutor este acordat în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) literele (d) și (e) și cu articolul 16 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 — acordarea de asistență tehnică în sectorul agricol și sprijin pentru sectorul creșterii animalelor

Sectorul (sectoarele) în cauză: Bovine

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Adresa web: http://www.agriculture.gov.ie/schemes/NDP_State_Aid/CattleBreedingInfrastructure2009_13.doc

---

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/30

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

(2009/C 66/11)

Ajutor nr.: XA 425/08

Stat membru: Spania

Regiunea: Comunitat Valenciana

Denumirea sistemului de ajutoare: Ayudas a los programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra

Temeiul juridic: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no 5875 de 21.10.2008).

Orden de 28 de diciembre de 2005, de la CAPA, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra (DOGV no 5175)

Cheltuielile anuale prevăzute: 90 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: 50 % din cheltuieli

Data punerii în aplicare: Începând cu data publicării numărului de înregistrare a cererii de scutire pe site-ul web al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei

Durata sistemului de ajutoare: 2008-2013

Obiectivul ajutorului: Asistență tehnică pentru sectorul producției laptelui prin intermediul unor programe de control și de ameliorare a calității laptelui crud de vacă, de oaie și de capră al căror obiectiv este promovarea calității laptelui în ferme prin crearea unor condiții adecvate de producție, de depozitare și de transport ale laptelui astfel încât să se asigure progrese în toate sau unele dintre următoarele aspecte:

Sistemul de ajutoare este conform cu dispozițiile articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006

Sectorul (sectoarele) în cauză: Proprietarii fermelor de rumegătoare orientate spre producția de lapte din regiunea Valencia (Comunidad Valenciana)

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Amadeo de Saboya, 2 |
| --- |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Alte informații: —

Site web: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Ajutor nr.: XA 426/08

Stat membru: Spania

Regiunea: Comunitat Valenciana

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Ayudas para los consejos reguladores u órganos de gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca „CV”

Temeiul juridic: Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen las ayudas para los Consejos Reguladores u Órganos de Gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca „CV”

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare: 4 193 400 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor:

I.   Pentru activități desfășurate de consiliile de reglementare sau de organismele de gestionare:

| — | ajutoare pentru încurajarea producției de produse agricole de calitate — până la 80 %, |
| --- | --- |

—

ajutoare pentru încurajarea producției de produse agricole de calitate — până la 80 %,

| — | ajutoare la înființare pentru constituirea asociațiilor — până la 100 %. |
| --- | --- |

—

ajutoare la înființare pentru constituirea asociațiilor — până la 100 %.

Ajutoarele acordate unuia dintre consiliile de reglementare sau dintre organismele de gestionare a indicațiilor geografice sau a denumirilor de origine sau Comitetului pentru agricultură ecologică nu pot depăși, în niciun caz, suma de 550 000 EUR pe an.

II.   Pentru activități desfășurate de asociații care gestionează autorizația de utilizare a mărcii „CV”:

| — | ajutoare de până la 70 %. |
| --- | --- |

—

ajutoare de până la 70 %.

Ajutoarele acordate uneia dintre asociații nu pot depăși, în niciun caz, suma de 50 000 EUR pe an.

III.   Pentru activități desfășurate de asociațiile consiliilor de reglementare, federațiile și confederațiile acestora sau de organizațiile interprofesionale în legătură cu mărcile de calitate:

| — | ajutoare de până la 50 %. |
| --- | --- |

—

ajutoare de până la 50 %.

Ajutoarele acordate uneia dintre acestea nu pot depăși, în niciun caz, suma de 70 000 EUR pe an

Data punerii în aplicare: Începând de la data publicării numărului de înregistrare al cererii de exceptare pe site-ul web al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: 2009-2013 (inclusiv)

Obiectivul ajutorului: Obiectivul general este crearea bazelor pentru dezvoltarea unor activități, în perioada 2009-2013, legate de produsele agroalimentare de calitate diferențiată în regiunea Valencia (Comunitat Valenciana).

Ajutoarele beneficiază de scutirea prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (3), articolului 14 alineatul (2) și articolului 15 alineatul (2)

Sectorul în cauză: Sectorul agroalimentar din regiunea Valencia (Comunitat Valenciana)

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Adresa web: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/AYUDAS%20A%20LOS%20CONSEJO%20REGULADORES,%20ASOCIACIONES%20GESTORAS%20MARCAS%20CV%20Y%20FEDERACIONES%20DE%20LA%20COMUNITAT%20VALENCIANA.pdf

Alte informații: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

Ajutor nr.: XA 427/08

Stat membru: Spania

Regiunea: Comunidad Valenciana

Denumirea sistemului de ajutoare: Ayudas al programa de genotipado

Temeiul juridic: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no5 875 de 21.10.2008).

Orden de 24 de mayo de 2006, de la CAPA, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado.

Cheltuielile anuale prevăzute: 21 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: 50 % din cheltuieli

Data punerii în aplicare: Începând cu data publicării numărului de înregistrare a cererii de scutire pe pagina web a Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei

Durata sistemului de ajutoare: 2008-2013

Obiectivul ajutorului: Dezvoltarea programului național de selecție genetică pentru rezistența la scrapie (EST ovină și caprină) Sistemul de ajutoare este conform cu dispozițiile articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006

Sectorul (sectoarele) în cauză: Proprietarii fermelor de ovine și caprine din regiunea Valencia (Comunidad Valenciana) care dețin specimene de rasă înscrise în registrul genealogic

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Adresa web: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Ajutor nr.: XA 428/08

Stat membru: Țările de Jos

Regiune: Provincie Limburg

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek fase 2)

Temeiul juridic: Algemene Subsidieverordening 2004 Provincie Limburg en Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: 31 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: 100 %

Data punerii în aplicare:

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 1 martie 2009

Obiectivul ajutorului: Ajutorul se acordă în temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006. Vor fi îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 15 alineatele (2)-(4) din regulamentul menționat

Sectorul (sectoarele) în cauză: Producția agricolă primară (ardei)

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| NEDERLAND |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

NEDERLAND

Adresa web: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#a1RSN3VF5X0O0EBAKCMO1

Alte informații: Wijnen Paprika's își extinde suprafața serelor. Această extindere se desfășoară în trei etape. Serele construite în primele două etape vor fi încălzite pe baza unui sistem de cogenerare, care funcționează cu gaz. Se urmărește ca, în a treia etapă, serele să fie încălzite prin energie geotermică. Pentru a putea realiza acest proiect, trebuie efectuate o serie de studii.

Prima fază implică un studiu care vizează stabilirea unui model de profunzime și temperatură a solului. Pe baza acestui studiu sunt selectate două rezervoare posibile. Adâncimea ambelor rezervoare garantează că apa de zăcământ este suficient de caldă pentru a încălzi serele. Cu toate acestea, nu este clar dacă se poate scoate suficientă apă din rezervoare. Pentru aceasta trebuie să se poată stabili cantitatea de apă existentă în rezervoare, precum și porozitatea și permeabilitatea rocii. Acest aspect este vizat de a doua fază, căreia îi este destinat ajutorul. Valoarea ajutorului este de 31 000 EUR, reprezentând costurile ocazionate de acest studiu.

Ajutorul se acordă în temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006. Nu se efectuează plăți directe către agricultorul beneficiar; ajutorul se acordă sub formă de servicii de consultanță subvenționate. Nu se acordă ajutor pentru servicii care constituie o activitate continuă sau periodică, nici pentru costurile legate de cheltuielile normale de exploatare ale întreprinderii. Ajutorul se acordă în temeiul Ordonanței privind subvențiile pentru amenajarea zonelor rurale din provincia Limburg (Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied van de provincie Limburg) și este în general accesibil tuturor întreprinderilor care îndeplinesc condițiile prevăzute de aceasta

Ajutor nr.: XA 431/08

Stat membru: Republica Federală Germania

Regiunea: Thüringen (DEG0)

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Temei juridic:

| — | § 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-) |
| --- | --- |

—

§ 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-)

| — | Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung) |
| --- | --- |

—

Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Valoarea totală a ajutoarelor este de aproximativ 2,47 milioane EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Până la 100 %

Data punerii în aplicare: De la data publicării sistemului de ajutoare de către Comisie

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului:

| — | Ajutor pentru despăgubirea fermierilor pentru costurile aferente controalelor sanitare, testelor și altor măsuri de screening, achiziționării și administrării de vaccinuri sau medicamente pentru eradicarea și prevenirea epizootiilor în sensul articolului 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006,






  — | articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006, |
| --- | --- | --- |

—

Ajutor pentru despăgubirea fermierilor pentru costurile aferente controalelor sanitare, testelor și altor măsuri de screening, achiziționării și administrării de vaccinuri sau medicamente pentru eradicarea și prevenirea epizootiilor în sensul articolului 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006,

—

articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006,

| — | ajutor pentru compensarea pierderilor suferite de fermieri prin epizootii în sensul articolului 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006,






  — | articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006. |
| --- | --- | --- |

—

ajutor pentru compensarea pierderilor suferite de fermieri prin epizootii în sensul articolului 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006,

—

articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006.

Cheltuielile eligibile: a se vedea anexa I la Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Sectorul în cauză: Creșterea bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor, cabalinelor și apicultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Thüringer Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Victor Goerttler Straße 4 |
| 07745 Jena |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de |

Thüringer Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Victor Goerttler Straße 4

07745 Jena

DEUTSCHLAND

E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de

Adresa web: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung):

http://www.thueringertierseuchenkasse.de

Alte informații: —

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 20.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/33

---

Comunicare a Guvernului francez privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, exploatare și extracție a hidrocarburilor (1)

(Aviz privind cererea de concesiune pentru prospectarea zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumită „Concession de Nesles”)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 66/12)

La 18 septembrie 2008, societatea Geopetrol S.A., cu sediul social la adresa 9 rue Nicolas Copernic BP 20, Le Blanc-Mesnil Cedex (Franța), a depus o cerere de concesionare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, pentru o perioadă zece ani, denumită „Concession de Nesles” , pe o suprafață de aproximativ 11,27 kilometri pătrați situată în departamentul Seine-et-Marne.

Perimetrul în care este valabilă această autorizație este delimitat de arcele de meridiane și de paralelele care se unesc succesiv cu punctele definite în cele ce urmează prin coordonatele lor geografice în grade (NTF, meridianul Parisului).

| Punct | Longitudine
  (grade est) | Latitudine
  (grade nord) |
| --- | --- | --- |
| A | 0,70 | 54,15 |
| B | 0,72 | 54,15 |
| C | 0,72 | 54,09 |
| D | 0,69 | 54,09 |
| E | 0,69 | 54,14 |
| F | 0,70 | 54,14 |

Punct

Longitudine

(grade est)

Latitudine

(grade nord)

A

0,70

54,15

B

0,72

54,15

C

0,72

54,09

D

0,69

54,09

E

0,69

54,14

F

0,70

54,14

Depunerea cererilor și criteriile de atribuire a drepturilor de exploatare

Solicitanții care au depus cererea inițială și cei care depun cereri concurente trebuie să îndeplinească condițiile stabilite la articolele 4 și 5 din Decretul nr. 2006-648 din 2 iunie 2006 privind drepturile de exploatare minieră și drepturile de depozitare subterană (Journal officiel de la République française din 3 iunie 2006).

Societățile interesate pot depune o cerere concurentă în termen de nouăzeci de zile de la data publicării prezentului aviz, în conformitate cu procedurile sintetizate în„Avizul privind acordarea drepturilor de exploatare minieră a hidrocarburilor în Franța”, publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 374 din 30 decembrie 1994, pagina 11, și stabilite prin Decretul nr. 2006-648 privind drepturile de exploatare minieră și drepturile de depozitare subterană. Cererile concurente se adresează ministrului responsabil cu sectorul minier, la adresa indicată mai jos.

Deciziile privind cererea inițială și cererile concurente se iau în conformitate cu criteriile de atribuire a drepturilor de exploatare minieră, definite la articolul 6 din decretul menționat, până cel târziu la 23 septembrie 2011.

Condiții și cerințe privind exercitarea activității și încetarea acesteia.

Solicitanții sunt invitați să consulte articolele 79 și 79.1 din codul minier, precum și Decretul nr. 2006-649 din 2 iunie 2006 privind exploatările miniere, depozitarea subterană și poliția minelor și a depozitelor subterane (Journal officiel de la République française din 3 iunie 2006).

Informații suplimentare se pot obține de la următoarea adresă: Ministère de l'écologie, de l'énergie du développement durable et de l'aménagement du territoire (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits energétiques, bureau exploration et production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, F-75703 Paris Cedex 13 [tel. (33) 153 94 14 81, fax (33) 153 94 14 40].

Actele cu putere de lege și reglementările menționate anterior pot fi consultate pe site-ul Légifrance, la adresa: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3.

---