# Europeiska unionens L 335/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 335 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången29 december 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 335

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången29 december 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2022/2576 av den 19 december 2022 om ökad solidaritet genom bättre samordning av gasinköp, tillförlitliga prisriktvärden och utbyte av gas över gränserna | 1 |
| | * | Rådets förordning (EU) 2022/2577 av den 22 december 2022 om fastställande av en ram för att påskynda utbyggnaden av förnybar energi | 36 |
| | * | Rådets förordning (EU) 2022/2578 av den 22 december 2022 om inrättande av en marknadskorrigeringsmekanism för att skydda unionsmedborgarna och ekonomin mot alltför höga priser | 45 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2579 av den 10 juni 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för att specificera de uppgifter som ska överlämnas av ett företag i samband med ansökan om auktorisation i enlighet med artikel 8a i det direktivet (
  1
  ) | 61 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2580 av den 17 juni 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar de uppgifter som ska lämnas i ansökan om auktorisation som kreditinstitut och de faktorer som kan hindra behöriga myndigheter från att utöva en effektiv tillsyn (
  1
  ) | 64 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2581 av den 20 juni 2022 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tillhandahållande av uppgifter i ansökningar om auktorisation som kreditinstitut (
  1
  ) | 86 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 2/2022 av den AEP-kommitté som inrättats genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan av den 30 november 2022 vad gäller antagandet av arbetsordningen för tvistlösning (2022/2582) | 103 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2022/2576 av den 19 december 2022 om ökad solidaritet genom bättre samordning av gasinköp, tillförlitliga prisriktvärden och utbyte av gas över gränserna

1

*

Rådets förordning (EU) 2022/2577 av den 22 december 2022 om fastställande av en ram för att påskynda utbyggnaden av förnybar energi

36

*

Rådets förordning (EU) 2022/2578 av den 22 december 2022 om inrättande av en marknadskorrigeringsmekanism för att skydda unionsmedborgarna och ekonomin mot alltför höga priser

45

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2579 av den 10 juni 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för att specificera de uppgifter som ska överlämnas av ett företag i samband med ansökan om auktorisation i enlighet med artikel 8a i det direktivet (
  1
  )

1

61

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2580 av den 17 juni 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar de uppgifter som ska lämnas i ansökan om auktorisation som kreditinstitut och de faktorer som kan hindra behöriga myndigheter från att utöva en effektiv tillsyn (
  1
  )

1

64

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2581 av den 20 juni 2022 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tillhandahållande av uppgifter i ansökningar om auktorisation som kreditinstitut (
  1
  )

1

86

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 2/2022 av den AEP-kommitté som inrättats genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan av den 30 november 2022 vad gäller antagandet av arbetsordningen för tvistlösning (2022/2582)

103

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 ( EUT L 135, 22.5.2019 ) | 112 |
| | * | Rättelse till Rådets beslut (EU) 2022/2417 av den 26 juli 2022 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg ( EUT L 318, 12.12.2022 ) | 113 |
| | * | Rättelse till rådets beslut (EU) 2022/2435 av den 26 juli 2022 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina om godstransport på väg ( EUT L 319, 13.12.2022 ) | 114 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 ( EUT L 135, 22.5.2019 )

( EUT L 135, 22.5.2019 )

112

*

Rättelse till Rådets beslut (EU) 2022/2417 av den 26 juli 2022 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg ( EUT L 318, 12.12.2022 )

( EUT L 318, 12.12.2022 )

113

*

Rättelse till rådets beslut (EU) 2022/2435 av den 26 juli 2022 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina om godstransport på väg ( EUT L 319, 13.12.2022 )

( EUT L 319, 13.12.2022 )

114

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 29.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 335/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2576

av den 19 december 2022

om ökad solidaritet genom bättre samordning av gasinköp, tillförlitliga prisriktvärden och utbyte av gas över gränserna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 122.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Ryska federationens oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina och den exceptionella minskningen av naturgasleveranser från Ryska federationen till medlemsstaterna hotar försörjningstryggheten i unionen och dess medlemsstater. Samtidigt har användningen av gasleveranserna som vapen och Ryska federationens manipulering av marknaderna genom avsiktliga avbrott i gasflödena lett till kraftigt stigande energipriser i unionen, vilket inte bara äventyrar unionens ekonomi utan också allvarligt undergräver försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

(1)

Ryska federationens oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina och den exceptionella minskningen av naturgasleveranser från Ryska federationen till medlemsstaterna hotar försörjningstryggheten i unionen och dess medlemsstater. Samtidigt har användningen av gasleveranserna som vapen och Ryska federationens manipulering av marknaderna genom avsiktliga avbrott i gasflödena lett till kraftigt stigande energipriser i unionen, vilket inte bara äventyrar unionens ekonomi utan också allvarligt undergräver försörjningstryggheten.

| (2) | Unionen måste därför agera kraftfullt och samordnat för att skydda sina medborgare och sin ekonomi mot alltför höga och manipulerade marknadspriser och se till att gas, även i en bristsituation, kan levereras över gränserna till alla konsumenter som behöver det. För att minska beroendet av naturgasleveranser från Ryska federationen och dämpa det alltför höga prisläget är en bättre samordning av gasinköpen från externa leverantörer av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

(2)

Unionen måste därför agera kraftfullt och samordnat för att skydda sina medborgare och sin ekonomi mot alltför höga och manipulerade marknadspriser och se till att gas, även i en bristsituation, kan levereras över gränserna till alla konsumenter som behöver det. För att minska beroendet av naturgasleveranser från Ryska federationen och dämpa det alltför höga prisläget är en bättre samordning av gasinköpen från externa leverantörer av avgörande betydelse.

| (3) | Enligt artikel 122.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) får rådet på förslag av kommissionen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna besluta om lämpliga åtgärder med hänsyn till den ekonomiska situationen, särskilt om det uppstår allvarliga försörjningsproblem i fråga om vissa varor, särskilt på energiområdet. Den betydande risken att de ryska gasleveranserna stoppas helt och det faktum att den extrema energiprisuppgången undergräver unionens ekonomi utgör sådana allvarliga problem. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 122.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) får rådet på förslag av kommissionen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna besluta om lämpliga åtgärder med hänsyn till den ekonomiska situationen, särskilt om det uppstår allvarliga försörjningsproblem i fråga om vissa varor, särskilt på energiområdet. Den betydande risken att de ryska gasleveranserna stoppas helt och det faktum att den extrema energiprisuppgången undergräver unionens ekonomi utgör sådana allvarliga problem.

| (4) | I sitt meddelande av den 18 maj 2022 med titeln REPowerEU aviserade kommissionen att en EU-plattform för energiinköp skulle inrättas tillsammans med medlemsstaterna för gemensamma inköp av gas, flytande naturgas (LNG) och vätgas. Europeiska rådet godkände detta den 30–31 maj 2022. Som en del av REPowerEU-planen presenterade kommissionen också strategin för EU:s externa energiengagemang, i vilken den redogjorde för hur unionen stöder en global, ren och rättvis energiomställning för att säkerställa hållbar, säker och överkomligt prissatt energi, bland annat genom att diversifiera unionens energiförsörjning, i synnerhet genom att förhandla politiska åtaganden med befintliga eller nya gasleverantörer om ökade gasleveranser och därmed ersätta ryska gasleveranser till Europa. |
| --- | --- |

(4)

I sitt meddelande av den 18 maj 2022 med titeln REPowerEU aviserade kommissionen att en EU-plattform för energiinköp skulle inrättas tillsammans med medlemsstaterna för gemensamma inköp av gas, flytande naturgas (LNG) och vätgas. Europeiska rådet godkände detta den 30–31 maj 2022. Som en del av REPowerEU-planen presenterade kommissionen också strategin för EU:s externa energiengagemang, i vilken den redogjorde för hur unionen stöder en global, ren och rättvis energiomställning för att säkerställa hållbar, säker och överkomligt prissatt energi, bland annat genom att diversifiera unionens energiförsörjning, i synnerhet genom att förhandla politiska åtaganden med befintliga eller nya gasleverantörer om ökade gasleveranser och därmed ersätta ryska gasleveranser till Europa.

| (5) | EU:s plattform för energiinköp kan spela en avgörande roll när det gäller att hitta ömsesidigt fördelaktiga partnerskap som bidrar till försörjningstryggheten och leder till lägre importpriser på gas som köps från tredjeländer eftersom den kan dra full nytta av unionens samlade tyngd. Utökade internationella kontakter med leverantörer av gas (i både rörledning och i form av LNG) och med framtidens leverantörer av grön vätgas är avgörande för detta ändamål. En mycket starkare samordning med och bland medlemsstaterna gentemot tredjeländer via EU:s plattform för energiinköp skulle säkerställa att unionens samlade tyngd får större genomslagskraft. |
| --- | --- |

(5)

EU:s plattform för energiinköp kan spela en avgörande roll när det gäller att hitta ömsesidigt fördelaktiga partnerskap som bidrar till försörjningstryggheten och leder till lägre importpriser på gas som köps från tredjeländer eftersom den kan dra full nytta av unionens samlade tyngd. Utökade internationella kontakter med leverantörer av gas (i både rörledning och i form av LNG) och med framtidens leverantörer av grön vätgas är avgörande för detta ändamål. En mycket starkare samordning med och bland medlemsstaterna gentemot tredjeländer via EU:s plattform för energiinköp skulle säkerställa att unionens samlade tyngd får större genomslagskraft.

| (6) | I ett läge där allvarliga försörjningsproblem kvarstår bör gemensamma inköp bidra till att säkerställa att företag i alla medlemsstater får en mer jämlik tillgång till nya eller tillkommande gaskällor och, till nytta för slutkonsumenterna, bidra till att priserna blir lägre för dem som köper gasen genom tjänsteleverantören enskilt än vad som annars skulle ha varit fallet. |
| --- | --- |

(6)

I ett läge där allvarliga försörjningsproblem kvarstår bör gemensamma inköp bidra till att säkerställa att företag i alla medlemsstater får en mer jämlik tillgång till nya eller tillkommande gaskällor och, till nytta för slutkonsumenterna, bidra till att priserna blir lägre för dem som köper gasen genom tjänsteleverantören enskilt än vad som annars skulle ha varit fallet.

| (7) | Gemensamma inköp kan leda till en förmånligare behandling av, eller stödja försörjningen med, förnybara gaser som biometan och vätgas, i den mån de kan matas in säkert i gassystemet, och försörjningen med gas som annars skulle ventileras eller facklas. Såvida det inte finns något formellt rättsligt krav i en berörd jurisdiktion kommer företag som ingår avtal enligt denna förordning att kunna använda rapporteringsramen för FN:s metanpartnerskap för olja och gas (OGMP 2.0) för att mäta, rapportera och verifiera metanutsläpp längs leveranskedjan till unionen. |
| --- | --- |

(7)

Gemensamma inköp kan leda till en förmånligare behandling av, eller stödja försörjningen med, förnybara gaser som biometan och vätgas, i den mån de kan matas in säkert i gassystemet, och försörjningen med gas som annars skulle ventileras eller facklas. Såvida det inte finns något formellt rättsligt krav i en berörd jurisdiktion kommer företag som ingår avtal enligt denna förordning att kunna använda rapporteringsramen för FN:s metanpartnerskap för olja och gas (OGMP 2.0) för att mäta, rapportera och verifiera metanutsläpp längs leveranskedjan till unionen.

| (8) | Den nya mekanism som upprättas enligt denna förordning bör bestå av två steg. Som ett första steg skulle naturgasföretag eller gasförbrukande företag som är etablerade i unionen aggregera sin efterfrågan på gas genom en tjänsteleverantör som ingått ett avtal med kommissionen. Detta skulle göra det möjligt för gasleverantörer att lämna säljbud baserat på stora aggregerade volymer i stället för ett stort antal mindre säljbud till köpare som vänder sig till dem en och en. I ett andra steg kan naturgasföretag eller gasförbrukande företag som är etablerade i unionen ingå avtal om gasinköp, enskilt eller i samordning med andra, med naturgasleverantörer eller naturgasproducenter som har matchat den aggregerade efterfrågan. |
| --- | --- |

(8)

Den nya mekanism som upprättas enligt denna förordning bör bestå av två steg. Som ett första steg skulle naturgasföretag eller gasförbrukande företag som är etablerade i unionen aggregera sin efterfrågan på gas genom en tjänsteleverantör som ingått ett avtal med kommissionen. Detta skulle göra det möjligt för gasleverantörer att lämna säljbud baserat på stora aggregerade volymer i stället för ett stort antal mindre säljbud till köpare som vänder sig till dem en och en. I ett andra steg kan naturgasföretag eller gasförbrukande företag som är etablerade i unionen ingå avtal om gasinköp, enskilt eller i samordning med andra, med naturgasleverantörer eller naturgasproducenter som har matchat den aggregerade efterfrågan.

| (9) | I ett läge där allvarliga försörjningsproblem kvarstår bör aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp bidra till att säkerställa att företag i alla medlemsstater får en mer jämlik tillgång till nya eller tillkommande gaskällor och, till nytta för slutkonsumenterna, bidra till att priserna blir lägre för företag som köper gasen genom tjänsteleverantören än vad som annars skulle ha varit fallet. En första hänvisning till möjligheten till en mycket begränsad typ av gemensamma gasinköp för balanseringsändamål ingår redan i kommissionens förslag till förordning om de inre marknaderna för förnybara gaser och naturgaser och för vätgas. Det förslaget lades emellertid fram före Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina. Dessutom innehöll det förslaget inget detaljerat upplägg utan gällde bara de mycket specifika behoven av energibalansering hos systemansvariga för överföringssystem. Eftersom det behövs en omedelbar och betydligt mer heltäckande lösning på problemet med att det saknas strukturer för samordnade gasinköp är det lämpligt att föreslå en tillfällig påskyndad lösning. |
| --- | --- |

(9)

I ett läge där allvarliga försörjningsproblem kvarstår bör aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp bidra till att säkerställa att företag i alla medlemsstater får en mer jämlik tillgång till nya eller tillkommande gaskällor och, till nytta för slutkonsumenterna, bidra till att priserna blir lägre för företag som köper gasen genom tjänsteleverantören än vad som annars skulle ha varit fallet. En första hänvisning till möjligheten till en mycket begränsad typ av gemensamma gasinköp för balanseringsändamål ingår redan i kommissionens förslag till förordning om de inre marknaderna för förnybara gaser och naturgaser och för vätgas. Det förslaget lades emellertid fram före Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina. Dessutom innehöll det förslaget inget detaljerat upplägg utan gällde bara de mycket specifika behoven av energibalansering hos systemansvariga för överföringssystem. Eftersom det behövs en omedelbar och betydligt mer heltäckande lösning på problemet med att det saknas strukturer för samordnade gasinköp är det lämpligt att föreslå en tillfällig påskyndad lösning.

| (10) | Aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp kan därför stärka solidariteten inom unionen vid inköp och distribution av gas. Gemensamma inköp bör i en anda av solidaritet särskilt stödja företag som tidigare enbart eller huvudsakligen köpte gas från ryska leverantörer genom att hjälpa dem att få leveranser från alternativa naturgasleverantörer eller naturgasproducenter på förmånliga villkor till följd av aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp. |
| --- | --- |

(10)

Aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp kan därför stärka solidariteten inom unionen vid inköp och distribution av gas. Gemensamma inköp bör i en anda av solidaritet särskilt stödja företag som tidigare enbart eller huvudsakligen köpte gas från ryska leverantörer genom att hjälpa dem att få leveranser från alternativa naturgasleverantörer eller naturgasproducenter på förmånliga villkor till följd av aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp.

| (11) | Aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp bör bidra till att fylla på gaslagringsanläggningarna i nuvarande krissituation för det fall att merparten av de europeiska gaslagringsanläggningarna skulle vara uttömda efter den kommande vintern. Dessa åtgärder bör dessutom underlätta mer samordnade inköp av gas i en anda av solidaritet. |
| --- | --- |

(11)

Aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp bör bidra till att fylla på gaslagringsanläggningarna i nuvarande krissituation för det fall att merparten av de europeiska gaslagringsanläggningarna skulle vara uttömda efter den kommande vintern. Dessa åtgärder bör dessutom underlätta mer samordnade inköp av gas i en anda av solidaritet.

| (12) | Det är därför nödvändigt att snabbt och på tillfällig basis införa aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp. Det skulle göra det möjligt att snabbt inrätta en tjänsteleverantör och därmed möjliggöra aggregering av efterfrågan. Den tjänsteleverantör som kommissionen ingår avtal med skulle bara ha vissa grundläggande funktioner och den process som tjänsteleverantören skulle organisera skulle bara ha obligatoriska inslag gällande deltagande i aggregeringen av efterfrågan, men så här långt inte förutsätta någon obligatorisk samordning av avtalsvillkor eller någon skyldighet att lämna bindande offerter på köp av gas via tjänsteleverantören. |
| --- | --- |

(12)

Det är därför nödvändigt att snabbt och på tillfällig basis införa aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp. Det skulle göra det möjligt att snabbt inrätta en tjänsteleverantör och därmed möjliggöra aggregering av efterfrågan. Den tjänsteleverantör som kommissionen ingår avtal med skulle bara ha vissa grundläggande funktioner och den process som tjänsteleverantören skulle organisera skulle bara ha obligatoriska inslag gällande deltagande i aggregeringen av efterfrågan, men så här långt inte förutsätta någon obligatorisk samordning av avtalsvillkor eller någon skyldighet att lämna bindande offerter på köp av gas via tjänsteleverantören.

| (13) | Inget krav bör ställas på naturgasföretag eller gasförbrukande företag att köpa gas via tjänsteleverantören genom att ingå gasleveransavtal eller samförståndsavtal med de gasleverantörer eller gasproducenter som har matchat den aggregerade efterfrågan. Naturgasföretag eller gasförbrukande företag uppmuntras dock starkt att undersöka former för samarbete som är förenliga med konkurrensrätten och att dra nytta av tjänsteleverantören så att fördelarna med de gemensamma inköpen till fullo kommer dem till del. En mekanism kan därför upprättas mellan tjänsteleverantören och de deltagande företagen som anger de viktigaste villkoren enligt vilka deltagande företag kan ingå åtaganden om att köpa gas som matchar den aggregerade efterfrågan. |
| --- | --- |

(13)

Inget krav bör ställas på naturgasföretag eller gasförbrukande företag att köpa gas via tjänsteleverantören genom att ingå gasleveransavtal eller samförståndsavtal med de gasleverantörer eller gasproducenter som har matchat den aggregerade efterfrågan. Naturgasföretag eller gasförbrukande företag uppmuntras dock starkt att undersöka former för samarbete som är förenliga med konkurrensrätten och att dra nytta av tjänsteleverantören så att fördelarna med de gemensamma inköpen till fullo kommer dem till del. En mekanism kan därför upprättas mellan tjänsteleverantören och de deltagande företagen som anger de viktigaste villkoren enligt vilka deltagande företag kan ingå åtaganden om att köpa gas som matchar den aggregerade efterfrågan.

| (14) | Det är viktigt att kommissionen och medlemsstaterna har en tydlig bild av planerade och ingångna gasleveransavtal i hela unionen för att de ska kunna bedöma om målen om försörjningstrygghet och energisolidaritet uppnås. Företag eller medlemsstaters myndigheter bör därför informera kommissionen och de medlemsstater där dessa företag är etablerade om stora planerade gasinköp på över 5 TWh/år. Detta bör särskilt gälla grundläggande uppgifter om nya eller förnyade kontrakt. Kommissionen bör tillåtas att utfärda rekommendationer till naturgasföretag eller myndigheter i de berörda medlemsstaterna, särskilt om ytterligare samordning skulle kunna förbättra de gemensamma inköpen eller om inledande av ett anbudsförfarande för inköp av gas eller planerade gasinköp kan ha en negativ inverkan på försörjningstryggheten, den inre marknaden eller energisolidariteten. Utfärdandet av en rekommendation bör inte hindra naturgasföretag eller myndigheter i de berörda medlemsstaterna från att samtidigt fortsätta förhandlingarna. |
| --- | --- |

(14)

Det är viktigt att kommissionen och medlemsstaterna har en tydlig bild av planerade och ingångna gasleveransavtal i hela unionen för att de ska kunna bedöma om målen om försörjningstrygghet och energisolidaritet uppnås. Företag eller medlemsstaters myndigheter bör därför informera kommissionen och de medlemsstater där dessa företag är etablerade om stora planerade gasinköp på över 5 TWh/år. Detta bör särskilt gälla grundläggande uppgifter om nya eller förnyade kontrakt. Kommissionen bör tillåtas att utfärda rekommendationer till naturgasföretag eller myndigheter i de berörda medlemsstaterna, särskilt om ytterligare samordning skulle kunna förbättra de gemensamma inköpen eller om inledande av ett anbudsförfarande för inköp av gas eller planerade gasinköp kan ha en negativ inverkan på försörjningstryggheten, den inre marknaden eller energisolidariteten. Utfärdandet av en rekommendation bör inte hindra naturgasföretag eller myndigheter i de berörda medlemsstaterna från att samtidigt fortsätta förhandlingarna.

| (15) | Medlemsstaterna bör bistå kommissionen i bedömningen av om de relevanta gasinköpen stärker försörjningstryggheten i unionen och är förenliga med principen om energisolidaritet. En ad hoc-styrelse bestående av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen bör därför inrättas för att hjälpa till med samordningen av denna bedömning. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna bör bistå kommissionen i bedömningen av om de relevanta gasinköpen stärker försörjningstryggheten i unionen och är förenliga med principen om energisolidaritet. En ad hoc-styrelse bestående av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen bör därför inrättas för att hjälpa till med samordningen av denna bedömning.

| (16) | Processen för att aggregera efterfrågan inför de gemensamma inköpen bör handhas av en lämplig tjänsteleverantör. Kommissionen bör därför genom ett upphandlingsförfarande i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ingå avtal med en tjänsteleverantör som kan utveckla ett lämpligt informationstekniskt verktyg (it-verktyg) och organisera processen för aggregering av efterfrågan. Avgifter kan tas ut av deltagarna i de gemensamma inköpen för att täcka driftskostnaderna. |
| --- | --- |

(16)

Processen för att aggregera efterfrågan inför de gemensamma inköpen bör handhas av en lämplig tjänsteleverantör. Kommissionen bör därför genom ett upphandlingsförfarande i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ingå avtal med en tjänsteleverantör som kan utveckla ett lämpligt informationstekniskt verktyg (it-verktyg) och organisera processen för aggregering av efterfrågan. Avgifter kan tas ut av deltagarna i de gemensamma inköpen för att täcka driftskostnaderna.

| (17) | Vid fördelningen av rättigheterna till den mängd som levereras mellan företag som aggregerar efterfrågan bör tjänsteleverantören tillämpa metoder som inte gör skillnad mellan mindre och större deltagare i aggregeringen av efterfrågan och som är skäliga oavsett vilka gasvolymer som begärs av enskilda företag. Tjänsteleverantören bör till exempel tilldela rättigheterna till den mängd som levereras i proportion till de gasvolymer som enskilda företag har förklarat att de avser köpa för den angivna leveranstiden och leveransplatsen. Detta kan vara relevant när utbudet inte i tillräcklig utsträckning täcker efterfrågan på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(17)

Vid fördelningen av rättigheterna till den mängd som levereras mellan företag som aggregerar efterfrågan bör tjänsteleverantören tillämpa metoder som inte gör skillnad mellan mindre och större deltagare i aggregeringen av efterfrågan och som är skäliga oavsett vilka gasvolymer som begärs av enskilda företag. Tjänsteleverantören bör till exempel tilldela rättigheterna till den mängd som levereras i proportion till de gasvolymer som enskilda företag har förklarat att de avser köpa för den angivna leveranstiden och leveransplatsen. Detta kan vara relevant när utbudet inte i tillräcklig utsträckning täcker efterfrågan på unionsmarknaden.

| (18) | Aggregering av efterfrågan och inköp av naturgas är komplexa processer som inte bara måste beakta priser utan även inkludera faktorer som volymer, leveransställen och andra parametrar. Den utvalda tjänsteleverantören bör därför ha nödvändig erfarenhet av att hantera och aggregera inköp av naturgas eller därmed förbundna tjänster på unionsnivå. Aggregering av efterfrågan och inköp av naturgas är dessutom ett avgörande led i arbetet med att trygga gasförsörjningen och värna principen om energisolidaritet i unionen. |
| --- | --- |

(18)

Aggregering av efterfrågan och inköp av naturgas är komplexa processer som inte bara måste beakta priser utan även inkludera faktorer som volymer, leveransställen och andra parametrar. Den utvalda tjänsteleverantören bör därför ha nödvändig erfarenhet av att hantera och aggregera inköp av naturgas eller därmed förbundna tjänster på unionsnivå. Aggregering av efterfrågan och inköp av naturgas är dessutom ett avgörande led i arbetet med att trygga gasförsörjningen och värna principen om energisolidaritet i unionen.

| (19) | Skydd av kommersiellt känsliga uppgifter är av yttersta vikt när information görs tillgänglig för kommissionen, ledamöterna i ad hoc-styrelsen eller den tjänsteleverantör som inrättar eller förvaltar it-verktyget för aggregering av efterfrågan. Kommissionen bör därför använda ändamålsenliga instrument för att skydda denna information mot obehörigt tillträde och cybersäkerhetsrisker. Personuppgifter som kan behandlas som en del av aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (3). |
| --- | --- |

(19)

Skydd av kommersiellt känsliga uppgifter är av yttersta vikt när information görs tillgänglig för kommissionen, ledamöterna i ad hoc-styrelsen eller den tjänsteleverantör som inrättar eller förvaltar it-verktyget för aggregering av efterfrågan. Kommissionen bör därför använda ändamålsenliga instrument för att skydda denna information mot obehörigt tillträde och cybersäkerhetsrisker. Personuppgifter som kan behandlas som en del av aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (3).

| (20) | Gemensamma inköp skulle kunna göras på olika sätt. De skulle kunna göras genom anbudsförfaranden eller auktioner anordnade av tjänsteleverantören som aggregerar efterfrågan från naturgasföretag och gasförbrukande företag i syfte att eventuellt matcha den med säljbud från naturgasleverantörer eller naturgasproducenter med hjälp av ett it-verktyg. |
| --- | --- |

(20)

Gemensamma inköp skulle kunna göras på olika sätt. De skulle kunna göras genom anbudsförfaranden eller auktioner anordnade av tjänsteleverantören som aggregerar efterfrågan från naturgasföretag och gasförbrukande företag i syfte att eventuellt matcha den med säljbud från naturgasleverantörer eller naturgasproducenter med hjälp av ett it-verktyg.

| (21) | Ett av målen med aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp är att minska risken för onödiga prisstegringar som beror på att företag lämnar konkurrerande köpbud på samma parti gas. Det är i sista hand de beslut som företagen själva fattar som avgör om fördelarna med de gemensamma inköpen till fullo kommer slutkonsumenterna till del. Stora företag bör, även om detta skulle vara möjligt för dem, inte få sälja gasen till högre priser. Företag som tack vare de gemensamma inköpen kan köpa gas till lägre priser bör se till att detta även gynnar konsumenterna. I vilken utsträckning lägre priser slår igenom i konsumentledet skulle, med tanke på den avgörande betydelsen av detta för konsumenterna, vara ett viktigt mått på huruvida de gemensamma inköpen är framgångsrika. |
| --- | --- |

(21)

Ett av målen med aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp är att minska risken för onödiga prisstegringar som beror på att företag lämnar konkurrerande köpbud på samma parti gas. Det är i sista hand de beslut som företagen själva fattar som avgör om fördelarna med de gemensamma inköpen till fullo kommer slutkonsumenterna till del. Stora företag bör, även om detta skulle vara möjligt för dem, inte få sälja gasen till högre priser. Företag som tack vare de gemensamma inköpen kan köpa gas till lägre priser bör se till att detta även gynnar konsumenterna. I vilken utsträckning lägre priser slår igenom i konsumentledet skulle, med tanke på den avgörande betydelsen av detta för konsumenterna, vara ett viktigt mått på huruvida de gemensamma inköpen är framgångsrika.

| (22) | Aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp bör vara öppna för naturgasföretag och gasförbrukande företag som är etablerade i unionen. Gemensamma inköp kan i synnerhet även gynna industrikonsumenter som har gasintensiva produktionsprocesser, såsom producenter av gödselmedel, stål, keramik och glas, genom att göra det möjligt för dem att slå samman sin efterfrågan, sluta avtal om gas och LNG-last och strukturera utbudet efter sina särskilda behov. Processen för att organisera de gemensamma inköpen bör ha transparenta regler för hur man ansluter sig till dem och bör säkerställa öppenhet. |
| --- | --- |

(22)

Aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp bör vara öppna för naturgasföretag och gasförbrukande företag som är etablerade i unionen. Gemensamma inköp kan i synnerhet även gynna industrikonsumenter som har gasintensiva produktionsprocesser, såsom producenter av gödselmedel, stål, keramik och glas, genom att göra det möjligt för dem att slå samman sin efterfrågan, sluta avtal om gas och LNG-last och strukturera utbudet efter sina särskilda behov. Processen för att organisera de gemensamma inköpen bör ha transparenta regler för hur man ansluter sig till dem och bör säkerställa öppenhet.

| (23) | Att öppna aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp även för västra Balkan och de tre associerade östliga partnerländerna är ett uttalat politiskt mål för unionen. Därför bör företag som är etablerade i de avtalsslutande parterna i energigemenskapen tillåtas att delta i den aggregering av efterfrågan och de gemensamma inköp som fastställs i denna förordning, förutsatt att nödvändiga arrangemang har införts. |
| --- | --- |

(23)

Att öppna aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp även för västra Balkan och de tre associerade östliga partnerländerna är ett uttalat politiskt mål för unionen. Därför bör företag som är etablerade i de avtalsslutande parterna i energigemenskapen tillåtas att delta i den aggregering av efterfrågan och de gemensamma inköp som fastställs i denna förordning, förutsatt att nödvändiga arrangemang har införts.

| (24) | Det är nödvändigt att minska unionens beroende av gas som levereras från Ryska federationen. Företag som kontrolleras av Ryska federationen eller ryska fysiska eller juridiska personer, eller företag som omfattas av restriktiva åtgärder på grundval av artikel 215 i EUF-fördraget, eller som ägs eller kontrolleras av andra fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av sådana restriktiva åtgärder, bör därför inte få delta i gemensamma inköp eller organisera processen för gemensamma inköp. |
| --- | --- |

(24)

Det är nödvändigt att minska unionens beroende av gas som levereras från Ryska federationen. Företag som kontrolleras av Ryska federationen eller ryska fysiska eller juridiska personer, eller företag som omfattas av restriktiva åtgärder på grundval av artikel 215 i EUF-fördraget, eller som ägs eller kontrolleras av andra fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av sådana restriktiva åtgärder, bör därför inte få delta i gemensamma inköp eller organisera processen för gemensamma inköp.

| (25) | För att förhindra att målet att diversifiera gas som levereras från Ryska federationen hotas eller äventyras genom deltagande i aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp av företag eller andra organ som kontrolleras av ryska fysiska eller juridiska personer eller företag som är etablerade i Ryska federationen, bör inte heller dessa enheter få delta. |
| --- | --- |

(25)

För att förhindra att målet att diversifiera gas som levereras från Ryska federationen hotas eller äventyras genom deltagande i aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp av företag eller andra organ som kontrolleras av ryska fysiska eller juridiska personer eller företag som är etablerade i Ryska federationen, bör inte heller dessa enheter få delta.

| (26) | Dessutom bör inte naturgas med ursprung i Ryska federationen omfattas av gemensamma inköp. I detta syfte bör naturgas som förs in i medlemsstaterna eller i de avtalsslutande parterna i energigemenskapen via särskilda införselställen inte omfattas av gemensamma inköp, eftersom naturgas med ursprung i Ryska federationen sannolikt kommer att föras in i medlemsstaterna eller i de avtalsslutande parterna i energigemenskapen via dessa införselställen. |
| --- | --- |

(26)

Dessutom bör inte naturgas med ursprung i Ryska federationen omfattas av gemensamma inköp. I detta syfte bör naturgas som förs in i medlemsstaterna eller i de avtalsslutande parterna i energigemenskapen via särskilda införselställen inte omfattas av gemensamma inköp, eftersom naturgas med ursprung i Ryska federationen sannolikt kommer att föras in i medlemsstaterna eller i de avtalsslutande parterna i energigemenskapen via dessa införselställen.

| (27) | Deltagare i gemensamma gasinköp kan behöva finansiella garantier för det fall att något av företagen inte kan betala för den slutliga volym som avtalas. Medlemsstaterna eller andra berörda parter kan ge ekonomiskt stöd till deltagare i gemensamma inköp, bland annat genom att ställa garantier. Ekonomiskt stöd bör ges i enlighet med unionens regler för statligt stöd, inbegripet den tillfälliga krisram som antogs av kommissionen den 23 mars 2022, i dess ändrade lydelse av den 28 oktober 2022, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

(27)

Deltagare i gemensamma gasinköp kan behöva finansiella garantier för det fall att något av företagen inte kan betala för den slutliga volym som avtalas. Medlemsstaterna eller andra berörda parter kan ge ekonomiskt stöd till deltagare i gemensamma inköp, bland annat genom att ställa garantier. Ekonomiskt stöd bör ges i enlighet med unionens regler för statligt stöd, inbegripet den tillfälliga krisram som antogs av kommissionen den 23 mars 2022, i dess ändrade lydelse av den 28 oktober 2022, i tillämpliga fall.

| (28) | Det är av avgörande betydelse för försörjningstryggheten i unionen att gaslagringsanläggningarna fylls på. De minskade leveranserna av naturgas från Ryska federationen kan göra det svårt för medlemsstaterna att fylla på gaslagringsanläggningarna i syfte att trygga gasförsörjningen inför vintern 2023/2024 på det sätt som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 (4). Dessa svårigheter kan minska om medlemsstaterna drar nytta av tjänsteleverantörens möjlighet att aggregera efterfrågan. Det kan, inom konkurrensrättens gränser, i synnerhet främja en samordnad påfyllnings- och lagringshantering inför nästa påfyllningssäsong och därmed undvika de alltför höga pristoppar som bland annat orsakas av att påfyllningen av lagren inte samordnas. |
| --- | --- |

(28)

Det är av avgörande betydelse för försörjningstryggheten i unionen att gaslagringsanläggningarna fylls på. De minskade leveranserna av naturgas från Ryska federationen kan göra det svårt för medlemsstaterna att fylla på gaslagringsanläggningarna i syfte att trygga gasförsörjningen inför vintern 2023/2024 på det sätt som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 (4). Dessa svårigheter kan minska om medlemsstaterna drar nytta av tjänsteleverantörens möjlighet att aggregera efterfrågan. Det kan, inom konkurrensrättens gränser, i synnerhet främja en samordnad påfyllnings- och lagringshantering inför nästa påfyllningssäsong och därmed undvika de alltför höga pristoppar som bland annat orsakas av att påfyllningen av lagren inte samordnas.

| (29) | För att säkerställa att gemensamma inköp bidrar till att fylla på gaslagringsanläggningar i enlighet med de delmål som fastställs i förordning (EU) 2022/1032 bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att naturgasföretag och gasförbrukande företag inom deras jurisdiktion använder den process som organiseras av tjänsteleverantören som ett möjligt sätt att uppnå fyllnadsmålen. |
| --- | --- |

(29)

För att säkerställa att gemensamma inköp bidrar till att fylla på gaslagringsanläggningar i enlighet med de delmål som fastställs i förordning (EU) 2022/1032 bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att naturgasföretag och gasförbrukande företag inom deras jurisdiktion använder den process som organiseras av tjänsteleverantören som ett möjligt sätt att uppnå fyllnadsmålen.

| (30) | Enligt förordning (EU) 2022/1032 måste medlemsstaterna senast den 1 november 2023 fylla på sina gaslagringsanläggningar till 90 %. Detta mål är högre än målet för den 1 november 2022 (80 %). Gemensamma inköp kan hjälpa medlemsstaterna att uppnå detta nya mål. Medlemsstaterna bör i detta sammanhang kräva att inhemska företag drar nytta av tjänsteleverantören för att aggregera efterfrågan med tillräckligt stora gasvolymer för att minska risken att deras gaslagringsanläggningar inte kan fyllas på. Medlemsstaterna bör kräva att volymer som motsvarar minst 15 % av fyllnadsmålet för nästa år, vilket motsvarar omkring 13,5 miljarder kubikmeter för unionen som helhet, ska inkluderas av deras företag i processen för aggregering av efterfrågan. Medlemsstater som inte har några underjordiska gaslagringsanläggningar inom sitt territorium bör delta i processen för aggregering av efterfrågan med volymer som motsvarar 15 % av deras skyldigheter gällande bördefördelning enligt artikel 6 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 (5). |
| --- | --- |

(30)

Enligt förordning (EU) 2022/1032 måste medlemsstaterna senast den 1 november 2023 fylla på sina gaslagringsanläggningar till 90 %. Detta mål är högre än målet för den 1 november 2022 (80 %). Gemensamma inköp kan hjälpa medlemsstaterna att uppnå detta nya mål. Medlemsstaterna bör i detta sammanhang kräva att inhemska företag drar nytta av tjänsteleverantören för att aggregera efterfrågan med tillräckligt stora gasvolymer för att minska risken att deras gaslagringsanläggningar inte kan fyllas på. Medlemsstaterna bör kräva att volymer som motsvarar minst 15 % av fyllnadsmålet för nästa år, vilket motsvarar omkring 13,5 miljarder kubikmeter för unionen som helhet, ska inkluderas av deras företag i processen för aggregering av efterfrågan. Medlemsstater som inte har några underjordiska gaslagringsanläggningar inom sitt territorium bör delta i processen för aggregering av efterfrågan med volymer som motsvarar 15 % av deras skyldigheter gällande bördefördelning enligt artikel 6 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 (5).

| (31) | Aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp föreskriver inte hantering av gaslagringsanläggningar, inbegripet strategiska gaslagringsanläggningar, och påverkar inte tillämpningen av förordningarna (EU) 2017/1938 och (EU) 2022/1032. |
| --- | --- |

(31)

Aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp föreskriver inte hantering av gaslagringsanläggningar, inbegripet strategiska gaslagringsanläggningar, och påverkar inte tillämpningen av förordningarna (EU) 2017/1938 och (EU) 2022/1032.

| (32) | För att på ett effektivt sätt dra nytta av de gemensamma inköpen och ingå gasavtal med leverantörer som erbjuder gas till tjänsteleverantören bör företagen, inom unionsrättens gränser, ha möjlighet att samordna inköpsvillkor såsom volymer, gaspris, leveransställen och leveranstider. Företag som deltar i ett konsortium för gasinköp bör emellertid säkerställa att den information som direkt eller indirekt utbyts begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå det avsedda målet, i enlighet med artikel 101 i EUF-fördraget. Bestämmelserna om öppenhet och styrning i denna förordning bör dessutom säkerställa att inköpskonsortiets avtal inte hotar försörjningstryggheten eller äventyrar energisolidariteten, i synnerhet om medlemsstaterna är direkt eller indirekt involverade i inköpsprocessen. |
| --- | --- |

(32)

För att på ett effektivt sätt dra nytta av de gemensamma inköpen och ingå gasavtal med leverantörer som erbjuder gas till tjänsteleverantören bör företagen, inom unionsrättens gränser, ha möjlighet att samordna inköpsvillkor såsom volymer, gaspris, leveransställen och leveranstider. Företag som deltar i ett konsortium för gasinköp bör emellertid säkerställa att den information som direkt eller indirekt utbyts begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå det avsedda målet, i enlighet med artikel 101 i EUF-fördraget. Bestämmelserna om öppenhet och styrning i denna förordning bör dessutom säkerställa att inköpskonsortiets avtal inte hotar försörjningstryggheten eller äventyrar energisolidariteten, i synnerhet om medlemsstaterna är direkt eller indirekt involverade i inköpsprocessen.

| (33) | Även om det är möjligt att bilda fler än ett konsortium för gasinköp är det effektivaste alternativet att bilda ett enda konsortium för gasinköp som omfattar så många företag som möjligt i syfte att aggregera efterfrågan via tjänsteleverantören och som är utformat i enlighet med unionens konkurrensrätt. Om företagen slår sig ihop i ett enda konsortium för gasinköp bör unionen dessutom få en starkare förhandlingsposition på marknaden och kan förhandla fram förmånliga villkor som knappast skulle kunna uppnås av mindre företag eller med ett mer splittrat agerande. |
| --- | --- |

(33)

Även om det är möjligt att bilda fler än ett konsortium för gasinköp är det effektivaste alternativet att bilda ett enda konsortium för gasinköp som omfattar så många företag som möjligt i syfte att aggregera efterfrågan via tjänsteleverantören och som är utformat i enlighet med unionens konkurrensrätt. Om företagen slår sig ihop i ett enda konsortium för gasinköp bör unionen dessutom få en starkare förhandlingsposition på marknaden och kan förhandla fram förmånliga villkor som knappast skulle kunna uppnås av mindre företag eller med ett mer splittrat agerande.

| (34) | Konsortier för gasinköp som bildas och används inom ramen för denna förordning bör vara förenliga med unionens konkurrensregler, såsom dessa är tillämpliga i dagens exceptionella marknadsläge. Kommissionen har gjort klart att den är beredd att ge företag vägledning om hur ett sådant konsortium för gasinköp bör utformas och att anta ett beslut enligt artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (6) om att artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget inte är tillämpliga om relevanta skyddsåtgärder införs och respekteras. Kommissionen har även sagt sig vara beredd att ge informell vägledning för det fall att företag som deltar i andra konsortier är osäkra på hur ett eller flera inslag i deras gemensamma inköpsarrangemang bör bedömas enligt unionens konkurrensregler. |
| --- | --- |

(34)

Konsortier för gasinköp som bildas och används inom ramen för denna förordning bör vara förenliga med unionens konkurrensregler, såsom dessa är tillämpliga i dagens exceptionella marknadsläge. Kommissionen har gjort klart att den är beredd att ge företag vägledning om hur ett sådant konsortium för gasinköp bör utformas och att anta ett beslut enligt artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (6) om att artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget inte är tillämpliga om relevanta skyddsåtgärder införs och respekteras. Kommissionen har även sagt sig vara beredd att ge informell vägledning för det fall att företag som deltar i andra konsortier är osäkra på hur ett eller flera inslag i deras gemensamma inköpsarrangemang bör bedömas enligt unionens konkurrensregler.

| (35) | Åtgärderna avseende aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp går i enlighet med proportionalitetsprincipen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen, eftersom dessa åtgärder kommer att genomföras på frivillig basis med bara ett begränsat undantag gällande obligatoriskt deltagande i aggregering av efterfrågan för påfyllning av gaslagringsanläggningar, och privata företag kommer att förbli parter i de avtal om gasförsörjning som ingås i samband med de gemensamma inköpen. |
| --- | --- |

(35)

Åtgärderna avseende aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp går i enlighet med proportionalitetsprincipen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen, eftersom dessa åtgärder kommer att genomföras på frivillig basis med bara ett begränsat undantag gällande obligatoriskt deltagande i aggregering av efterfrågan för påfyllning av gaslagringsanläggningar, och privata företag kommer att förbli parter i de avtal om gasförsörjning som ingås i samband med de gemensamma inköpen.

| (36) | För att optimera absorptionskapaciteten för LNG i unionens LNG-anläggningar och användningen av gaslagringsanläggningar behövs arrangemang för ökad öppenhet och en organiserad marknad som underlättar andrahandshandel med gaslagringskapacitet och LNG-anläggningars kapacitet, liknande dem som finns för transport av gas i rörledningar. Detta är särskilt viktigt i en krissituation och i samband med omställningen från gas i rörledning från Ryska federationen till LNG. Kommissionens förslag till direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för förnybar gas, naturgas och vätgas och till förordning om de inre marknaderna för förnybara gaser och naturgaser och för vätgas innehåller bestämmelser om detta. Att som ett led i krishanteringen tidigarelägga införandet av dessa bestämmelser är av avgörande betydelse för att använda LNG-anläggningar och gaslagringsanläggningar mer effektivt och med nödvändig öppenhet. När det gäller öppenhetsplattformar för hela Europa bör det vara möjligt för medlemsstater att använda unionens befintliga öppenhetsplattformar för LNG-anläggningar och gaslagringsanläggningar för att säkerställa ett snabbt genomförande av den här förordningen. När det gäller bokningsplattformen för andrahandskapacitet bör operatörer av LNG-anläggningar och operatörer av gaslagringsanläggningar kunna utnyttja sina befintliga plattformar genom att lägga till nödvändiga funktioner. |
| --- | --- |

(36)

För att optimera absorptionskapaciteten för LNG i unionens LNG-anläggningar och användningen av gaslagringsanläggningar behövs arrangemang för ökad öppenhet och en organiserad marknad som underlättar andrahandshandel med gaslagringskapacitet och LNG-anläggningars kapacitet, liknande dem som finns för transport av gas i rörledningar. Detta är särskilt viktigt i en krissituation och i samband med omställningen från gas i rörledning från Ryska federationen till LNG. Kommissionens förslag till direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för förnybar gas, naturgas och vätgas och till förordning om de inre marknaderna för förnybara gaser och naturgaser och för vätgas innehåller bestämmelser om detta. Att som ett led i krishanteringen tidigarelägga införandet av dessa bestämmelser är av avgörande betydelse för att använda LNG-anläggningar och gaslagringsanläggningar mer effektivt och med nödvändig öppenhet. När det gäller öppenhetsplattformar för hela Europa bör det vara möjligt för medlemsstater att använda unionens befintliga öppenhetsplattformar för LNG-anläggningar och gaslagringsanläggningar för att säkerställa ett snabbt genomförande av den här förordningen. När det gäller bokningsplattformen för andrahandskapacitet bör operatörer av LNG-anläggningar och operatörer av gaslagringsanläggningar kunna utnyttja sina befintliga plattformar genom att lägga till nödvändiga funktioner.

| (37) | När det gäller långsiktiga bokningar av gastransportkapacitet föreskrivs i de befintliga reglerna för hantering av överbelastning förfaranden baserade på ”use-it-or-lose-it”-principen. Dessa förfaranden är emellertid långsamma eftersom det tar minst sex månader innan de får effekt, och kräver omständliga administrativa förfaranden av nationella tillsynsmyndigheter. Dessa regler bör därför stärkas och förenklas för att ge systemansvariga för gassystemen verktyg som gör att de kan reagera snabbt på förändringar i gasflödena och hantera eventuell överbelastning. De nya reglerna skulle i synnerhet kunna påskynda saluföringen av outnyttjad långsiktig kapacitet som annars skulle förbli outnyttjad, och därmed effektivisera användningen av rörledningar. |
| --- | --- |

(37)

När det gäller långsiktiga bokningar av gastransportkapacitet föreskrivs i de befintliga reglerna för hantering av överbelastning förfaranden baserade på ”use-it-or-lose-it”-principen. Dessa förfaranden är emellertid långsamma eftersom det tar minst sex månader innan de får effekt, och kräver omständliga administrativa förfaranden av nationella tillsynsmyndigheter. Dessa regler bör därför stärkas och förenklas för att ge systemansvariga för gassystemen verktyg som gör att de kan reagera snabbt på förändringar i gasflödena och hantera eventuell överbelastning. De nya reglerna skulle i synnerhet kunna påskynda saluföringen av outnyttjad långsiktig kapacitet som annars skulle förbli outnyttjad, och därmed effektivisera användningen av rörledningar.

| (38) | Systemansvariga för överföringssystem bör analysera tillgänglig information om nätanvändarnas användning av överföringsnätet och fastställa om den avtalade fasta kapaciteten är underutnyttjad. Ett sådant underutnyttjande bör definieras som en situation där en nätanvändare under de senaste 30 dagarna har använt eller bjudit ut i genomsnitt mindre än 80 % av den bokade fasta kapaciteten. I en situation med underutnyttjande bör den systemansvariga för överföringssystemet offentliggöra den tillgängliga kapaciteten inför nästa månatliga auktion och därefter auktionera ut den. Alternativt bör de nationella tillsynsmyndigheterna i stället kunna besluta att använda en ”use-it-or-lose-it”-mekanism för fast dagen-före-kapacitet. I det senare fallet bör mekanismen tillämpas på alla sammanlänkningspunkter, oavsett om de är överbelastade eller inte. |
| --- | --- |

(38)

Systemansvariga för överföringssystem bör analysera tillgänglig information om nätanvändarnas användning av överföringsnätet och fastställa om den avtalade fasta kapaciteten är underutnyttjad. Ett sådant underutnyttjande bör definieras som en situation där en nätanvändare under de senaste 30 dagarna har använt eller bjudit ut i genomsnitt mindre än 80 % av den bokade fasta kapaciteten. I en situation med underutnyttjande bör den systemansvariga för överföringssystemet offentliggöra den tillgängliga kapaciteten inför nästa månatliga auktion och därefter auktionera ut den. Alternativt bör de nationella tillsynsmyndigheterna i stället kunna besluta att använda en ”use-it-or-lose-it”-mekanism för fast dagen-före-kapacitet. I det senare fallet bör mekanismen tillämpas på alla sammanlänkningspunkter, oavsett om de är överbelastade eller inte.

| (39) | Företag som köper gas eller erbjuder sig att leverera gas till på förhand fastställda platser genom gemensamma inköp bör säkerställa transportkapaciteten från leveransställena för gas till leveransplatsen. De tillämpliga reglerna för den inre marknaden, inklusive gasnätsföreskrifter, är avsedda att bidra till att säkerställa transportkapaciteten. De nationella tillsynsmyndigheterna, systemansvariga för överföringssystem, operatörer av LNG-anläggningar och operatörer av gaslagringsanläggningar samt bokningsplattformar bör undersöka möjligheter för hur användningen av infrastrukturen kan förbättras till ett överkomligt pris genom att undersöka möjligheten att utveckla nya produkter för transportkapacitet som kopplar samman sammanlänkningspunkter inom EU, LNG-anläggningar och gaslagringsanläggningar, samtidigt som tillämpliga regler för den inre marknaden respekteras, särskilt kommissionens förordning (EU) 2017/459 (7). |
| --- | --- |

(39)

Företag som köper gas eller erbjuder sig att leverera gas till på förhand fastställda platser genom gemensamma inköp bör säkerställa transportkapaciteten från leveransställena för gas till leveransplatsen. De tillämpliga reglerna för den inre marknaden, inklusive gasnätsföreskrifter, är avsedda att bidra till att säkerställa transportkapaciteten. De nationella tillsynsmyndigheterna, systemansvariga för överföringssystem, operatörer av LNG-anläggningar och operatörer av gaslagringsanläggningar samt bokningsplattformar bör undersöka möjligheter för hur användningen av infrastrukturen kan förbättras till ett överkomligt pris genom att undersöka möjligheten att utveckla nya produkter för transportkapacitet som kopplar samman sammanlänkningspunkter inom EU, LNG-anläggningar och gaslagringsanläggningar, samtidigt som tillämpliga regler för den inre marknaden respekteras, särskilt kommissionens förordning (EU) 2017/459 (7).

| (40) | Även om de exceptionella omständigheterna under krisen leder till förändrade flödesmönster i de europeiska gasnäten, något som leder till ovanligt höga överbelastningsavgifter vid vissa sammanlänkningspunkter i unionen, kan viss flexibilitet hittas i dialog med berörda tillsynsmyndigheter i de drabbade medlemsstaterna enligt gällande regler, i förekommande fall med hjälp av kommissionen. |
| --- | --- |

(40)

Även om de exceptionella omständigheterna under krisen leder till förändrade flödesmönster i de europeiska gasnäten, något som leder till ovanligt höga överbelastningsavgifter vid vissa sammanlänkningspunkter i unionen, kan viss flexibilitet hittas i dialog med berörda tillsynsmyndigheter i de drabbade medlemsstaterna enligt gällande regler, i förekommande fall med hjälp av kommissionen.

| (41) | Ryska federationens invasion av Ukraina har orsakat stor osäkerhet och stora störningar på de europeiska naturgasmarknaderna. Till följd av detta har dessa marknader under de senaste månaderna återspeglat osäkerheten kring utbudet, och de marknadsförväntningar som blivit följden av detta har på grund av denna osäkerhet lett till extremt höga och volatila priser på naturgas. Detta har i sin tur ökat trycket på marknadsaktörerna och undergrävt väl fungerande energimarknader i unionen. |
| --- | --- |

(41)

Ryska federationens invasion av Ukraina har orsakat stor osäkerhet och stora störningar på de europeiska naturgasmarknaderna. Till följd av detta har dessa marknader under de senaste månaderna återspeglat osäkerheten kring utbudet, och de marknadsförväntningar som blivit följden av detta har på grund av denna osäkerhet lett till extremt höga och volatila priser på naturgas. Detta har i sin tur ökat trycket på marknadsaktörerna och undergrävt väl fungerande energimarknader i unionen.

| (42) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (8) fastställs regler för att säkerställa att handelsplatser på vilka även energirelaterade råvaruderivat handlas fungerar väl. I det direktivet föreskrivs att medlemsstater ska kräva att det på en reglerad marknad finns mekanismer som säkerställer rättvisa och välordnade finansmarknader. Syftet med sådana mekanismer är emellertid inte att sätta en gräns för prisernas intradagsrörelser och de har inte kunnat förhindra de perioder av exceptionell volatilitet som observerats på gas- och elderivatmarknaderna. |
| --- | --- |

(42)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (8) fastställs regler för att säkerställa att handelsplatser på vilka även energirelaterade råvaruderivat handlas fungerar väl. I det direktivet föreskrivs att medlemsstater ska kräva att det på en reglerad marknad finns mekanismer som säkerställer rättvisa och välordnade finansmarknader. Syftet med sådana mekanismer är emellertid inte att sätta en gräns för prisernas intradagsrörelser och de har inte kunnat förhindra de perioder av exceptionell volatilitet som observerats på gas- och elderivatmarknaderna.

| (43) | Med tanke på de svårigheter som marknadsaktörer ställs inför på handelsplatser där energirelaterade råvaruderivat handlas, och det akuta behovet av att säkerställa att marknaderna för energiderivat fortsätter att fylla sin funktion genom att tillgodose realekonomins behov av prissäkringsmöjligheter, är det lämpligt att kräva att handelsplatser där energirelaterade råvaruderivat handlas inrättar tillfälliga mekanismer för hantering av intradagsvolatilitet för att på effektivare sätt tygla alltför stora prisrörelser. För att säkerställa att sådana mekanismer tillämpas på de mest relevanta avtalen bör de tillämpas på energirelaterade derivat vars löptid inte överstiger tolv månader. |
| --- | --- |

(43)

Med tanke på de svårigheter som marknadsaktörer ställs inför på handelsplatser där energirelaterade råvaruderivat handlas, och det akuta behovet av att säkerställa att marknaderna för energiderivat fortsätter att fylla sin funktion genom att tillgodose realekonomins behov av prissäkringsmöjligheter, är det lämpligt att kräva att handelsplatser där energirelaterade råvaruderivat handlas inrättar tillfälliga mekanismer för hantering av intradagsvolatilitet för att på effektivare sätt tygla alltför stora prisrörelser. För att säkerställa att sådana mekanismer tillämpas på de mest relevanta avtalen bör de tillämpas på energirelaterade derivat vars löptid inte överstiger tolv månader.

| (44) | Handelsplatser där energirelaterade råvaruderivat bjuds ut tillåter ofta flera energiföretag från alla medlemsstater att delta. Sådana energiföretag är i hög grad beroende av derivat som handlas på sådana handelsplatser för att säkerställa viktiga gas- och elleveranser i hela unionen. Alltför stora prisrörelser på handelsplatser där energirelaterade råvaruderivat handlas har därför en negativ inverkan på energiföretag i hela unionen och drabbar ytterst även slutkonsumenterna. Genomförandet och tillämpningen av mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet bör därför i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna samordnas i syfte att säkerställa att operatörer som är av grundläggande betydelse för en trygg energiförsörjning i alla medlemsstater gynnas av skyddsåtgärder mot stora prisrörelser som skadar deras fortsatta verksamhet och därmed även slutkonsumenterna. |
| --- | --- |

(44)

Handelsplatser där energirelaterade råvaruderivat bjuds ut tillåter ofta flera energiföretag från alla medlemsstater att delta. Sådana energiföretag är i hög grad beroende av derivat som handlas på sådana handelsplatser för att säkerställa viktiga gas- och elleveranser i hela unionen. Alltför stora prisrörelser på handelsplatser där energirelaterade råvaruderivat handlas har därför en negativ inverkan på energiföretag i hela unionen och drabbar ytterst även slutkonsumenterna. Genomförandet och tillämpningen av mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet bör därför i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna samordnas i syfte att säkerställa att operatörer som är av grundläggande betydelse för en trygg energiförsörjning i alla medlemsstater gynnas av skyddsåtgärder mot stora prisrörelser som skadar deras fortsatta verksamhet och därmed även slutkonsumenterna.

| (45) | Mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet bör säkerställa att alltför stora prisrörelser under en och samma handelsdag förhindras. Dessa mekanismer bör baseras på det med jämna mellanrum observerade marknadspriset. Med tanke på de många olika instrument som finns på marknaderna för energiderivat och de särskilda egenskaperna hos handelsplatserna för sådana instrument bör mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet anpassas till de särskilda egenskaperna hos dessa instrument och marknader. Prisgränser bör därför fastställas av handelsplatser som tar hänsyn till de särskilda egenskaperna hos varje relevant energirelaterat derivat, derivatets likviditetsprofil på marknaden och dess volatilitetsprofil. |
| --- | --- |

(45)

Mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet bör säkerställa att alltför stora prisrörelser under en och samma handelsdag förhindras. Dessa mekanismer bör baseras på det med jämna mellanrum observerade marknadspriset. Med tanke på de många olika instrument som finns på marknaderna för energiderivat och de särskilda egenskaperna hos handelsplatserna för sådana instrument bör mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet anpassas till de särskilda egenskaperna hos dessa instrument och marknader. Prisgränser bör därför fastställas av handelsplatser som tar hänsyn till de särskilda egenskaperna hos varje relevant energirelaterat derivat, derivatets likviditetsprofil på marknaden och dess volatilitetsprofil.

| (46) | Vid fastställandet av öppningskursen i syfte att fastställa handelsdagens första referenspris bör handelsplatsen förlita sig på den metod som den normalt tillämpar för att fastställa den kurs till vilket ett specifikt energirelaterat råvaruderivat först handlas i början av handelsdagen. Vid fastställandet av öppningskursen efter varje avbrott i handeln som kan inträffa under handelsdagen bör handelsplatsen tillämpa den metod som den anser lämpligast för att säkerställa att en välordnad handel återupptas. |
| --- | --- |

(46)

Vid fastställandet av öppningskursen i syfte att fastställa handelsdagens första referenspris bör handelsplatsen förlita sig på den metod som den normalt tillämpar för att fastställa den kurs till vilket ett specifikt energirelaterat råvaruderivat först handlas i början av handelsdagen. Vid fastställandet av öppningskursen efter varje avbrott i handeln som kan inträffa under handelsdagen bör handelsplatsen tillämpa den metod som den anser lämpligast för att säkerställa att en välordnad handel återupptas.

| (47) | Handelsplatser bör kunna genomföra mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet genom att antingen integrera den i befintliga handelsspärrar som redan har införts i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller som en ytterligare mekanism. |
| --- | --- |

(47)

Handelsplatser bör kunna genomföra mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet genom att antingen integrera den i befintliga handelsspärrar som redan har införts i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller som en ytterligare mekanism.

| (48) | För att säkerställa att den mekanism för hantering av intradagsvolatilitet som handelsplatserna tillämpar är transparent bör de utan onödigt dröjsmål offentliggöra en beskrivning av mekanismens allmänna egenskaper så snart de har genomfört en ändring. För att säkerställa en rättvis och välordnad handel bör handelsplatserna emellertid inte vara skyldiga att offentliggöra alla tekniska parametrar för den mekanism som de inför. |
| --- | --- |

(48)

För att säkerställa att den mekanism för hantering av intradagsvolatilitet som handelsplatserna tillämpar är transparent bör de utan onödigt dröjsmål offentliggöra en beskrivning av mekanismens allmänna egenskaper så snart de har genomfört en ändring. För att säkerställa en rättvis och välordnad handel bör handelsplatserna emellertid inte vara skyldiga att offentliggöra alla tekniska parametrar för den mekanism som de inför.

| (49) | Om den information som samlats in av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) om genomförandet av mekanismen för hantering av volatilitet på handelsplatser där energirelaterade råvaruderivat handlas i unionen visar att det krävs större enhetlighet i genomförandet av mekanismen för att säkerställa en effektivare hantering av alltför stor prisvolatilitet i unionen bör kommissionen kunna ange enhetliga villkor för genomförande av mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet, såsom hur ofta prisrestriktioner ska förnyas eller vilka åtgärder som ska vidtas om handel sker som inte beaktar dessa prisrestriktioner. Kommissionen bör kunna ta hänsyn till de särskilda egenskaperna hos ett enskilt energirelaterat råvaruderivat, derivatets likviditetsprofil på marknaden och dess volatilitetsprofil. |
| --- | --- |

(49)

Om den information som samlats in av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) om genomförandet av mekanismen för hantering av volatilitet på handelsplatser där energirelaterade råvaruderivat handlas i unionen visar att det krävs större enhetlighet i genomförandet av mekanismen för att säkerställa en effektivare hantering av alltför stor prisvolatilitet i unionen bör kommissionen kunna ange enhetliga villkor för genomförande av mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet, såsom hur ofta prisrestriktioner ska förnyas eller vilka åtgärder som ska vidtas om handel sker som inte beaktar dessa prisrestriktioner. Kommissionen bör kunna ta hänsyn till de särskilda egenskaperna hos ett enskilt energirelaterat råvaruderivat, derivatets likviditetsprofil på marknaden och dess volatilitetsprofil.

| (50) | För att ge handelsplatser tillräckligt med tid att verkligen genomföra den mekanism för hantering av intradagsvolatilitet som föreskrivs i denna förordning bör handelsplatser ha fram till och med den 31 januari 2023 på sig för att inrätta denna mekanism. För att säkerställa att handelsplatser snabbt kan hantera alltför stora prisrörelser även innan denna mekanism är på plats bör de ha en preliminär mekanism som i stort sett kan uppnå samma mål som mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet. |
| --- | --- |

(50)

För att ge handelsplatser tillräckligt med tid att verkligen genomföra den mekanism för hantering av intradagsvolatilitet som föreskrivs i denna förordning bör handelsplatser ha fram till och med den 31 januari 2023 på sig för att inrätta denna mekanism. För att säkerställa att handelsplatser snabbt kan hantera alltför stora prisrörelser även innan denna mekanism är på plats bör de ha en preliminär mekanism som i stort sett kan uppnå samma mål som mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet.

| (51) | De skyldigheter och begränsningar som åläggs handelsplatser och handlare genom mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet går inte utöver vad som är nödvändigt för att göra det möjligt för energiföretag att fortsätta att delta på gas- och elmarknaderna och för att tillgodose deras behov av prissäkring och därmed bidra till en trygg energiförsörjning för slutkonsumenterna. |
| --- | --- |

(51)

De skyldigheter och begränsningar som åläggs handelsplatser och handlare genom mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet går inte utöver vad som är nödvändigt för att göra det möjligt för energiföretag att fortsätta att delta på gas- och elmarknaderna och för att tillgodose deras behov av prissäkring och därmed bidra till en trygg energiförsörjning för slutkonsumenterna.

| (52) | För att säkerställa en effektiv tillämpning av mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet bör behöriga myndigheter övervaka handelsplatsernas genomförande av dem och regelbundet rapportera till Esma om detta genomförande. För att säkerställa att mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet genomförs på ett samstämmigt sätt bör behöriga myndigheter även säkerställa att skillnader mellan handelsplatsernas genomförande av dessa mekanismer motiveras på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

(52)

För att säkerställa en effektiv tillämpning av mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet bör behöriga myndigheter övervaka handelsplatsernas genomförande av dem och regelbundet rapportera till Esma om detta genomförande. För att säkerställa att mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet genomförs på ett samstämmigt sätt bör behöriga myndigheter även säkerställa att skillnader mellan handelsplatsernas genomförande av dessa mekanismer motiveras på vederbörligt sätt.

| (53) | För att motverka eventuella skillnader i tillämpningen av mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet mellan medlemsstaterna, och på grundval av de rapporter som lämnas av behöriga myndigheter, bör Esma samordna de åtgärder som vidtas av medlemsstaternas behöriga myndigheter och dokumentera eventuella avvikelser som observerats i hur mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet genomförs av handelsplatser i olika jurisdiktioner i unionen. |
| --- | --- |

(53)

För att motverka eventuella skillnader i tillämpningen av mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet mellan medlemsstaterna, och på grundval av de rapporter som lämnas av behöriga myndigheter, bör Esma samordna de åtgärder som vidtas av medlemsstaternas behöriga myndigheter och dokumentera eventuella avvikelser som observerats i hur mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet genomförs av handelsplatser i olika jurisdiktioner i unionen.

| (54) | Unionen måste, med anledning av den exceptionella minskningen av naturgasleveranserna från Ryska federationen och den fortsatta risken för nya plötsliga avbrott i leveranserna, omgående diversifiera sin gasförsörjning. LNG-marknaden håller emellertid fortfarande på att växa fram i Europa och det är svårt att bedöma hur rättvisande priserna är på denna marknad. Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/942 (9) bör för att få fram en rättvisande, objektiv och tillförlitlig bedömning av priset på LNG-leveranser till unionen samla in alla marknadsdata för LNG som krävs för att fastställa en daglig prisbedömning av LNG. |
| --- | --- |

(54)

Unionen måste, med anledning av den exceptionella minskningen av naturgasleveranserna från Ryska federationen och den fortsatta risken för nya plötsliga avbrott i leveranserna, omgående diversifiera sin gasförsörjning. LNG-marknaden håller emellertid fortfarande på att växa fram i Europa och det är svårt att bedöma hur rättvisande priserna är på denna marknad. Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/942 (9) bör för att få fram en rättvisande, objektiv och tillförlitlig bedömning av priset på LNG-leveranser till unionen samla in alla marknadsdata för LNG som krävs för att fastställa en daglig prisbedömning av LNG.

| (55) | Prisbedömningen bör grunda sig på alla transaktioner som rör LNG-leveranser till unionen. Acer bör ges befogenhet att samla in dessa marknadsdata från alla aktörer som är verksamma inom LNG-leveranser till unionen. Alla sådana aktörer bör vara skyldiga att rapportera sina marknadsdata för LNG till Acer i så nära realtid som det är tekniskt möjligt, antingen efter det att en transaktion har genomförts eller när ett köp- eller säljbud avseende en transaktion har lämnats in. Acers prisbedömning bör omfatta det mest fullständiga datasetet med transaktionspriser och, från och med den 31 mars 2023, även köp- och säljbud för LNG-leveranser till unionen. Det dagliga offentliggörandet av denna objektiva prisbedömning, och av den spread i förhållande till andra referenspriser på marknaden som anges i form av ett prisriktvärde för LNG, gör det enkelt för marknadsaktörerna att på frivillig basis införa det som referenspris i sina avtal och transaktioner. När de väl har fastställts kan prisbedömningen av LNG och prisriktvärdet för LNG även användas som referenssats i derivatavtal som används för att säkra priset på LNG eller skillnaden mellan LNG-priset och andra gaspriser. Med tanke på det brådskande behovet av att införa prisbedömningen av LNG bör den första bedömningen offentliggöras senast den 13 januari 2023. |
| --- | --- |

(55)

Prisbedömningen bör grunda sig på alla transaktioner som rör LNG-leveranser till unionen. Acer bör ges befogenhet att samla in dessa marknadsdata från alla aktörer som är verksamma inom LNG-leveranser till unionen. Alla sådana aktörer bör vara skyldiga att rapportera sina marknadsdata för LNG till Acer i så nära realtid som det är tekniskt möjligt, antingen efter det att en transaktion har genomförts eller när ett köp- eller säljbud avseende en transaktion har lämnats in. Acers prisbedömning bör omfatta det mest fullständiga datasetet med transaktionspriser och, från och med den 31 mars 2023, även köp- och säljbud för LNG-leveranser till unionen. Det dagliga offentliggörandet av denna objektiva prisbedömning, och av den spread i förhållande till andra referenspriser på marknaden som anges i form av ett prisriktvärde för LNG, gör det enkelt för marknadsaktörerna att på frivillig basis införa det som referenspris i sina avtal och transaktioner. När de väl har fastställts kan prisbedömningen av LNG och prisriktvärdet för LNG även användas som referenssats i derivatavtal som används för att säkra priset på LNG eller skillnaden mellan LNG-priset och andra gaspriser. Med tanke på det brådskande behovet av att införa prisbedömningen av LNG bör den första bedömningen offentliggöras senast den 13 januari 2023.

| (56) | De nuvarande befogenheter som Acer har enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 (10) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014 (11) (tillsammans kallade Remit) räcker inte för att skapa ett fullständigt och heltäckande dataset för alla LNG-leveranser till unionen. Ett sådant heltäckande och fullständigt dataset för dagliga prisbedömningar krävs emellertid för att unionen i en anda av solidaritet ska kunna styra sin upphandlingspolicy för internationell LNG-import, i synnerhet i den nuvarande krissituationen. Relevanta data och information om LNG-avtal är även nödvändiga för att övervaka prisutvecklingen och för datakvalitetskontroller och datakvalitetssäkring. Detta ad hoc-instrument bör göra det möjligt för Acer att samla in alla marknadsdata som krävs för att göra en heltäckande och representativ bedömning av priset på LNG-leveranser till unionen. |
| --- | --- |

(56)

De nuvarande befogenheter som Acer har enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 (10) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014 (11) (tillsammans kallade Remit) räcker inte för att skapa ett fullständigt och heltäckande dataset för alla LNG-leveranser till unionen. Ett sådant heltäckande och fullständigt dataset för dagliga prisbedömningar krävs emellertid för att unionen i en anda av solidaritet ska kunna styra sin upphandlingspolicy för internationell LNG-import, i synnerhet i den nuvarande krissituationen. Relevanta data och information om LNG-avtal är även nödvändiga för att övervaka prisutvecklingen och för datakvalitetskontroller och datakvalitetssäkring. Detta ad hoc-instrument bör göra det möjligt för Acer att samla in alla marknadsdata som krävs för att göra en heltäckande och representativ bedömning av priset på LNG-leveranser till unionen.

| (57) | Även om ett fastställande på permanent basis av en daglig prisbedömning av LNG och ett prisriktvärde för LNG i ett senare skede bör ingå i en mer omfattande översyn av Remit är det i den nuvarande krissituationen nödvändigt att redan nu på tillfällig basis vidta åtgärder för att hantera de allvarliga problemen med utbud och rättvisande prissättning av LNG-leveranser till unionen, tills en sådan översyn av Remit kan antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

(57)

Även om ett fastställande på permanent basis av en daglig prisbedömning av LNG och ett prisriktvärde för LNG i ett senare skede bör ingå i en mer omfattande översyn av Remit är det i den nuvarande krissituationen nödvändigt att redan nu på tillfällig basis vidta åtgärder för att hantera de allvarliga problemen med utbud och rättvisande prissättning av LNG-leveranser till unionen, tills en sådan översyn av Remit kan antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| (58) | För att omedelbart öka pristransparensen och planeringssäkerheten på LNG-importmarknaden bör det preciseras att det relevanta datasetet bör innehålla både information om pris och kvantitet när det gäller genomförda LNG-transaktioner, pris och kvantitet när det gäller köp- och säljbud som rör LNG-leveranser till unionen, samt i förekommande fall prisformeln i det långsiktiga avtal ur vilket priset härleds. |
| --- | --- |

(58)

För att omedelbart öka pristransparensen och planeringssäkerheten på LNG-importmarknaden bör det preciseras att det relevanta datasetet bör innehålla både information om pris och kvantitet när det gäller genomförda LNG-transaktioner, pris och kvantitet när det gäller köp- och säljbud som rör LNG-leveranser till unionen, samt i förekommande fall prisformeln i det långsiktiga avtal ur vilket priset härleds.

| (59) | LNG-marknadsaktörer som omfattas av en rapporteringsskyldighet bör definieras som aktörer som antingen köper eller säljer LNG-last avsedd för leverans till unionen. Dessa LNG-marknadsaktörer bör omfattas av de skyldigheter och förbud som gäller för marknadsaktörer i enlighet med Remit. |
| --- | --- |

(59)

LNG-marknadsaktörer som omfattas av en rapporteringsskyldighet bör definieras som aktörer som antingen köper eller säljer LNG-last avsedd för leverans till unionen. Dessa LNG-marknadsaktörer bör omfattas av de skyldigheter och förbud som gäller för marknadsaktörer i enlighet med Remit.

| (60) | Acer bör i samarbete med kommissionen ha ett brett mandat att närmare ange kvaliteten på och innehållet i de marknadsdata som byrån samlar in för att fastställa en daglig prisbedömning för LNG-leveranser till unionen. Byrån bör även ha stor handlingsfrihet i valet av överföringsprotokoll. För att de marknadsdata som ska rapporteras ska hålla högsta möjliga kvalitet bör Acer ges befogenhet att närmare ange alla parametrar i de marknadsdata som bör rapporteras till byrån. Dessa parametrar bör innefatta, men inte vara begränsade till, de referensenheter som används för att rapportera prisdata, de referensenheter som används för att rapportera kvantitetsdata, transaktioners löptid, eller köp- och säljbud som lämnas in i samband med eller före transaktioner, samt de överföringsprotokoll som ska användas för att lämna nödvändiga data till Acer. |
| --- | --- |

(60)

Acer bör i samarbete med kommissionen ha ett brett mandat att närmare ange kvaliteten på och innehållet i de marknadsdata som byrån samlar in för att fastställa en daglig prisbedömning för LNG-leveranser till unionen. Byrån bör även ha stor handlingsfrihet i valet av överföringsprotokoll. För att de marknadsdata som ska rapporteras ska hålla högsta möjliga kvalitet bör Acer ges befogenhet att närmare ange alla parametrar i de marknadsdata som bör rapporteras till byrån. Dessa parametrar bör innefatta, men inte vara begränsade till, de referensenheter som används för att rapportera prisdata, de referensenheter som används för att rapportera kvantitetsdata, transaktioners löptid, eller köp- och säljbud som lämnas in i samband med eller före transaktioner, samt de överföringsprotokoll som ska användas för att lämna nödvändiga data till Acer.

| (61) | Acer bör även ange vilken metod byrån använder för att fastställa en daglig prisbedömning för LNG och ett dagligt prisriktmärke för LNG, samt hur denna metod regelbundet ses över. |
| --- | --- |

(61)

Acer bör även ange vilken metod byrån använder för att fastställa en daglig prisbedömning för LNG och ett dagligt prisriktmärke för LNG, samt hur denna metod regelbundet ses över.

| (62) | Den prisbedömning som offentliggörs enligt denna förordning bör ge medlemsstaterna och andra marknadsaktörer större insyn i rådande pris på LNG som importeras till Europa. Ökad pristransparens bör i sin tur göra det möjligt för medlemsstater och privata enheter med hemvist i unionen att agera utifrån ett bättre informationsunderlag och mer samordnat när de köper LNG på globala marknader och i synnerhet när de använder tjänsteleverantören. Ökad samordning vid inköp av LNG bör göra det möjligt för medlemsstaterna att förhindra att de bjuder över varandra eller att köpbuden inte ligger i linje med rådande marknadspris. De prisbedömningar och prisriktmärkesspreadar som kommer att offentliggöras enligt denna förordning är därför avgörande för att skapa större solidaritet mellan medlemsstaterna i samband med upphandling av begränsat LNG-utbud. |
| --- | --- |

(62)

Den prisbedömning som offentliggörs enligt denna förordning bör ge medlemsstaterna och andra marknadsaktörer större insyn i rådande pris på LNG som importeras till Europa. Ökad pristransparens bör i sin tur göra det möjligt för medlemsstater och privata enheter med hemvist i unionen att agera utifrån ett bättre informationsunderlag och mer samordnat när de köper LNG på globala marknader och i synnerhet när de använder tjänsteleverantören. Ökad samordning vid inköp av LNG bör göra det möjligt för medlemsstaterna att förhindra att de bjuder över varandra eller att köpbuden inte ligger i linje med rådande marknadspris. De prisbedömningar och prisriktmärkesspreadar som kommer att offentliggöras enligt denna förordning är därför avgörande för att skapa större solidaritet mellan medlemsstaterna i samband med upphandling av begränsat LNG-utbud.

| (63) | Marknadsoperatörernas skyldighet att lämna information om LNG-transaktioner till Acer är nödvändig och proportionerlig för att uppnå målet att göra det möjligt för Acer att fastställa ett prisriktvärde för LNG, i synnerhet eftersom den är anpassad till marknadsoperatörernas befintliga skyldigheter enligt Remit och Acer kommer att bibehålla sekretessen för känslig affärsinformation. |
| --- | --- |

(63)

Marknadsoperatörernas skyldighet att lämna information om LNG-transaktioner till Acer är nödvändig och proportionerlig för att uppnå målet att göra det möjligt för Acer att fastställa ett prisriktvärde för LNG, i synnerhet eftersom den är anpassad till marknadsoperatörernas befintliga skyldigheter enligt Remit och Acer kommer att bibehålla sekretessen för känslig affärsinformation.

| (64) | Utöver handelsspärren och prisriktvärdet för LNG finns andra åtgärder tillgängliga, däribland en tillfällig dynamisk priskorridor, i enlighet med begäran i Europeiska rådets slutsatser av den 20 och 21 oktober 2022, med beaktande av följande skyddsåtgärder: den bör tillämpas på naturgastransaktioner på Title Transfer Facility (TTF), den virtuella handelsplats som drivs av Gasunie Transport Services B.V, andra handelsplatser för gas i unionen kan kopplas till det korrigerade TTF-spotpriset via en tillfällig dynamisk priskorridor, och den bör inte påverka OTC-handeln med gas, bör inte äventyra unionens försörjningstrygghet för gas, bör vara avhängig av de framsteg som görs mot målet om gasbesparingar, bör inte leda till en total ökning av gasförbrukningen, bör vara utformad på ett sådant sätt att det inte förhindrar marknadsbaserade flöden av gas inom EU, bör inte inverka på energiderivatmarknadernas stabilitet och ordnade funktion samt bör beakta gasmarknadspriserna på de olika organiserade marknadsplatserna i unionen. |
| --- | --- |

(64)

Utöver handelsspärren och prisriktvärdet för LNG finns andra åtgärder tillgängliga, däribland en tillfällig dynamisk priskorridor, i enlighet med begäran i Europeiska rådets slutsatser av den 20 och 21 oktober 2022, med beaktande av följande skyddsåtgärder: den bör tillämpas på naturgastransaktioner på Title Transfer Facility (TTF), den virtuella handelsplats som drivs av Gasunie Transport Services B.V, andra handelsplatser för gas i unionen kan kopplas till det korrigerade TTF-spotpriset via en tillfällig dynamisk priskorridor, och den bör inte påverka OTC-handeln med gas, bör inte äventyra unionens försörjningstrygghet för gas, bör vara avhängig av de framsteg som görs mot målet om gasbesparingar, bör inte leda till en total ökning av gasförbrukningen, bör vara utformad på ett sådant sätt att det inte förhindrar marknadsbaserade flöden av gas inom EU, bör inte inverka på energiderivatmarknadernas stabilitet och ordnade funktion samt bör beakta gasmarknadspriserna på de olika organiserade marknadsplatserna i unionen.

| (65) | Förordning (EU) 2017/1938 gör det redan nu möjligt för medlemsstaterna att i en krissituation prioritera gasförsörjningen av vissa viktiga gaseldade kraftverk med hänvisning till deras betydelse för att trygga elförsörjningen och undvika nätobalanser. De viktiga gaseldade kraftverken och därmed förbundna gasvolymer kan ha en betydande inverkan på de gasvolymer som är tillgängliga för solidaritetsåtgärder i en krissituation. I detta sammanhang bör medlemsstaterna, genom undantag från artikel 13.1, 13.3 och 13.8 i förordning (EU) 2017/1938, tillfälligt kunna begära akuta solidaritetsåtgärder även om de inte kan säkra de kritiska gasvolymer som behövs för att säkerställa fortsatt elproduktion i viktiga gaseldade kraftverk. Av samma skäl bör medlemsstater som visar solidaritet också ha rätt att säkerställa att leveranser till deras solidaritetsskyddade kunder eller andra samhällsviktiga tjänster, såsom fjärrvärme, och driften av deras egna viktiga gaseldade kraftverk inte äventyras på grund av att de visar solidaritet gentemot en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(65)

Förordning (EU) 2017/1938 gör det redan nu möjligt för medlemsstaterna att i en krissituation prioritera gasförsörjningen av vissa viktiga gaseldade kraftverk med hänvisning till deras betydelse för att trygga elförsörjningen och undvika nätobalanser. De viktiga gaseldade kraftverken och därmed förbundna gasvolymer kan ha en betydande inverkan på de gasvolymer som är tillgängliga för solidaritetsåtgärder i en krissituation. I detta sammanhang bör medlemsstaterna, genom undantag från artikel 13.1, 13.3 och 13.8 i förordning (EU) 2017/1938, tillfälligt kunna begära akuta solidaritetsåtgärder även om de inte kan säkra de kritiska gasvolymer som behövs för att säkerställa fortsatt elproduktion i viktiga gaseldade kraftverk. Av samma skäl bör medlemsstater som visar solidaritet också ha rätt att säkerställa att leveranser till deras solidaritetsskyddade kunder eller andra samhällsviktiga tjänster, såsom fjärrvärme, och driften av deras egna viktiga gaseldade kraftverk inte äventyras på grund av att de visar solidaritet gentemot en annan medlemsstat.

| (66) | Det bör fastställas en övre gräns för de kritiska gasvolymer som i varje medlemsstat krävs för att upprätthålla försörjningstryggheten för el, för att undvika onödiga eller otillbörliga solidaritetsbegäranden eller onödiga begränsningar av solidariteten till en behövande medlemsstat. Den metod som används i vinterprognosen från det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso-E) kan användas för att kartlägga den kritiska gasvolymen för försörjningstrygghet för elproduktion och för att fastställa sådana gränser. De kritiska gasvolymer för försörjningstrygghet för elproduktion som beräknats av Entso-E återspeglar de gasvolymer som absolut behövs för att säkerställa att man kan tillgodose efterfrågan på el i hela Europa med användning av alla marknadsresurser, alltid med beaktande av att gas kommer sist i prioritetsordningen. Entso-E-metoden bygger på ett stort urval av värsta tänkbara scenarier i fråga om klimat och oplanerade avbrott. Det faktum att Entso-E-metoden inte beaktar all kraftvärme hindrar inte medlemsstaterna från att betrakta fjärrvärmeanläggningar för skyddade kunder som skyddade enligt definitionen i förordning (EU) 2017/1938. För medlemsstater där elproduktionen uteslutande är beroende av LNG-leveranser utan betydande lagringskapacitet bör kritiska gasvolymer för försörjningstrygghet för elproduktion anpassas i enlighet med detta. Den kritiska gasvolymen för försörjningstrygghet för elproduktion kan vara lägre än den historiska nivån på gas som förbrukats för elproduktion, eftersom det är möjligt att tillgodose efterfrågan på andra sätt, bland annat genom att tillhandahålla leveranser mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(66)

Det bör fastställas en övre gräns för de kritiska gasvolymer som i varje medlemsstat krävs för att upprätthålla försörjningstryggheten för el, för att undvika onödiga eller otillbörliga solidaritetsbegäranden eller onödiga begränsningar av solidariteten till en behövande medlemsstat. Den metod som används i vinterprognosen från det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso-E) kan användas för att kartlägga den kritiska gasvolymen för försörjningstrygghet för elproduktion och för att fastställa sådana gränser. De kritiska gasvolymer för försörjningstrygghet för elproduktion som beräknats av Entso-E återspeglar de gasvolymer som absolut behövs för att säkerställa att man kan tillgodose efterfrågan på el i hela Europa med användning av alla marknadsresurser, alltid med beaktande av att gas kommer sist i prioritetsordningen. Entso-E-metoden bygger på ett stort urval av värsta tänkbara scenarier i fråga om klimat och oplanerade avbrott. Det faktum att Entso-E-metoden inte beaktar all kraftvärme hindrar inte medlemsstaterna från att betrakta fjärrvärmeanläggningar för skyddade kunder som skyddade enligt definitionen i förordning (EU) 2017/1938. För medlemsstater där elproduktionen uteslutande är beroende av LNG-leveranser utan betydande lagringskapacitet bör kritiska gasvolymer för försörjningstrygghet för elproduktion anpassas i enlighet med detta. Den kritiska gasvolymen för försörjningstrygghet för elproduktion kan vara lägre än den historiska nivån på gas som förbrukats för elproduktion, eftersom det är möjligt att tillgodose efterfrågan på andra sätt, bland annat genom att tillhandahålla leveranser mellan medlemsstaterna.

| (67) | Detta utesluter emellertid inte att de faktiska minsta gasvolymer som krävs av en medlemsstat som begär solidaritet eller en medlemsstat som visar solidaritet kan vara högre än de värden som modellerats av Entso-E för att undvika en elkris. I sådana fall bör den medlemsstat som begär solidaritet eller den medlemsstat som visar solidaritet kunna överskrida de högsta värden som fastställs i denna förordning om den kan motivera att detta är nödvändigt för att undvika en elkris, såsom fall där det krävs att frekvensåterställningsreserver och alternativa bränslen används, eller i exceptionella scenarier som inte beaktades i Entso-E:s vinterprognos, särskilt med tanke på de hydrologiska nivåerna eller på oväntad utveckling. Kritisk gasvolym för försörjningstrygghet för elproduktion omfattar per definition all gas som behövs för att säkerställa en stabil elförsörjning, och omfattar därför den el som krävs för att producera och transportera gas samt viktiga sektorer av kritisk infrastruktur och anläggningar som är avgörande för att militära och humanitära tjänster samt tjänster som rör den nationella säkerheten ska fungera. |
| --- | --- |

(67)

Detta utesluter emellertid inte att de faktiska minsta gasvolymer som krävs av en medlemsstat som begär solidaritet eller en medlemsstat som visar solidaritet kan vara högre än de värden som modellerats av Entso-E för att undvika en elkris. I sådana fall bör den medlemsstat som begär solidaritet eller den medlemsstat som visar solidaritet kunna överskrida de högsta värden som fastställs i denna förordning om den kan motivera att detta är nödvändigt för att undvika en elkris, såsom fall där det krävs att frekvensåterställningsreserver och alternativa bränslen används, eller i exceptionella scenarier som inte beaktades i Entso-E:s vinterprognos, särskilt med tanke på de hydrologiska nivåerna eller på oväntad utveckling. Kritisk gasvolym för försörjningstrygghet för elproduktion omfattar per definition all gas som behövs för att säkerställa en stabil elförsörjning, och omfattar därför den el som krävs för att producera och transportera gas samt viktiga sektorer av kritisk infrastruktur och anläggningar som är avgörande för att militära och humanitära tjänster samt tjänster som rör den nationella säkerheten ska fungera.

| (68) | De begränsningar för marknadsaktörerna som är en följd av utökningen av solidaritetsskyddet till att omfatta kritisk gasvolym är nödvändiga för att trygga gasförsörjningen i ett läge med minskat gasutbud och ökad efterfrågan under vintersäsongen. Dessa begränsningar utgår från befintliga åtgärder som fastställs i förordning (EU) 2017/1938 respektive rådets förordning (EU) 2022/1369 (12) och syftar till att under rådande omständigheter göra dessa åtgärder mer effektiva. |
| --- | --- |

(68)

De begränsningar för marknadsaktörerna som är en följd av utökningen av solidaritetsskyddet till att omfatta kritisk gasvolym är nödvändiga för att trygga gasförsörjningen i ett läge med minskat gasutbud och ökad efterfrågan under vintersäsongen. Dessa begränsningar utgår från befintliga åtgärder som fastställs i förordning (EU) 2017/1938 respektive rådets förordning (EU) 2022/1369 (12) och syftar till att under rådande omständigheter göra dessa åtgärder mer effektiva.

| (69) | Denna förordning påverkar inte medlemsstaternas frihet att beakta potentiella långvariga skador på industrianläggningar när de prioriterar den efterfrågan som bör minskas eller begränsas för att de ska kunna visa solidaritet med en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(69)

Denna förordning påverkar inte medlemsstaternas frihet att beakta potentiella långvariga skador på industrianläggningar när de prioriterar den efterfrågan som bör minskas eller begränsas för att de ska kunna visa solidaritet med en annan medlemsstat.

| (70) | Vissa kunder, inbegripet hushåll och kunder som tillhandahåller grundläggande samhällstjänster, är särskilt sårbara för de negativa effekterna av avbrott i gasleveranserna. Genom förordning (EU) 2017/1938 infördes därför en solidaritetsmekanism mellan medlemsstater i syfte att mildra effekterna av en allvarlig krissituation inom unionen och säkerställa gasleveranserna till solidaritetsskyddade kunder. I vissa fall bör emellertid även skyddade kunders användning av gas kunna betraktas som icke nödvändig. Om denna typ av användning uppenbart går utöver vad som är nödvändigt skulle en minskning inte undergräva målen i förordning (EU) 2017/1938, i synnerhet eftersom förbrukningen av gas för icke nödvändiga ändamål kan orsaka allvarlig skada i andra privata eller kommersiella sektorer. Medlemsstaterna bör därför ha möjlighet att även uppnå gasbesparingar genom att under särskilda omständigheter minska skyddade kunders icke nödvändiga förbrukning, när sådan minskning är fysiskt genomförbar utan att det påverkar nödvändig användning. Minskningsåtgärder som vidtas av medlemsstaterna bör emellertid vara strängt begränsade till icke nödvändig förbrukning och inte på något sätt minska de skyddade kundernas grundläggande användning eller begränsa deras möjligheter att värma upp sina bostäder i tillräcklig omfattning. |
| --- | --- |

(70)

Vissa kunder, inbegripet hushåll och kunder som tillhandahåller grundläggande samhällstjänster, är särskilt sårbara för de negativa effekterna av avbrott i gasleveranserna. Genom förordning (EU) 2017/1938 infördes därför en solidaritetsmekanism mellan medlemsstater i syfte att mildra effekterna av en allvarlig krissituation inom unionen och säkerställa gasleveranserna till solidaritetsskyddade kunder. I vissa fall bör emellertid även skyddade kunders användning av gas kunna betraktas som icke nödvändig. Om denna typ av användning uppenbart går utöver vad som är nödvändigt skulle en minskning inte undergräva målen i förordning (EU) 2017/1938, i synnerhet eftersom förbrukningen av gas för icke nödvändiga ändamål kan orsaka allvarlig skada i andra privata eller kommersiella sektorer. Medlemsstaterna bör därför ha möjlighet att även uppnå gasbesparingar genom att under särskilda omständigheter minska skyddade kunders icke nödvändiga förbrukning, när sådan minskning är fysiskt genomförbar utan att det påverkar nödvändig användning. Minskningsåtgärder som vidtas av medlemsstaterna bör emellertid vara strängt begränsade till icke nödvändig förbrukning och inte på något sätt minska de skyddade kundernas grundläggande användning eller begränsa deras möjligheter att värma upp sina bostäder i tillräcklig omfattning.

| (71) | Medlemsstaterna och deras behöriga myndigheter bör ha frihet att fatta beslut om tillämpliga minskningsåtgärder och vilka verksamheter som motsvarar icke nödvändig förbrukning, vilket kan innefatta uppvärmning utomhus, uppvärmning av simbassänger och andra kompletterande anläggningar som hör till bostäder. Genom att ha möjlighet att begränsa icke nödvändig förbrukning bör medlemsstaterna kunna stärka skyddsåtgärderna och säkerställa att gas levereras till andra samhällsviktiga sektorer, tjänster och industrier, så att de även under en kris kan fortsätta sin verksamhet. |
| --- | --- |

(71)

Medlemsstaterna och deras behöriga myndigheter bör ha frihet att fatta beslut om tillämpliga minskningsåtgärder och vilka verksamheter som motsvarar icke nödvändig förbrukning, vilket kan innefatta uppvärmning utomhus, uppvärmning av simbassänger och andra kompletterande anläggningar som hör till bostäder. Genom att ha möjlighet att begränsa icke nödvändig förbrukning bör medlemsstaterna kunna stärka skyddsåtgärderna och säkerställa att gas levereras till andra samhällsviktiga sektorer, tjänster och industrier, så att de även under en kris kan fortsätta sin verksamhet.

| (72) | Varje åtgärd som syftar till att minska skyddade kunders icke nödvändiga förbrukning bör vara nödvändig och proportionell, särskilt i situationer där ett tillkännagivande har gjorts om en krissituation enligt artiklarna 11.1 och 12 i förordning (EU) 2017/1938 eller om unionsberedskap enligt förordning (EU) 2022/1369. Skyddade kunder bör, även om åtgärder vidtas för att minska deras icke nödvändiga förbrukning, vara fortsatt skyddade mot avstängning. Medlemsstaterna bör även säkerställa att sådana åtgärder inte begränsar det nödvändiga skyddet för utsatta kunder vars nuvarande förbrukning bör betraktas som nödvändig, utan att det påverkar avbrott i leveranser av tekniska skäl. |
| --- | --- |

(72)

Varje åtgärd som syftar till att minska skyddade kunders icke nödvändiga förbrukning bör vara nödvändig och proportionell, särskilt i situationer där ett tillkännagivande har gjorts om en krissituation enligt artiklarna 11.1 och 12 i förordning (EU) 2017/1938 eller om unionsberedskap enligt förordning (EU) 2022/1369. Skyddade kunder bör, även om åtgärder vidtas för att minska deras icke nödvändiga förbrukning, vara fortsatt skyddade mot avstängning. Medlemsstaterna bör även säkerställa att sådana åtgärder inte begränsar det nödvändiga skyddet för utsatta kunder vars nuvarande förbrukning bör betraktas som nödvändig, utan att det påverkar avbrott i leveranser av tekniska skäl.

| (73) | Det står medlemsstaterna fritt att bestämma om och hur de ska göra åtskillnad mellan nödvändig förbrukning och skyddade kunders icke nödvändiga förbrukning. En medlemsstat som begär solidaritetsåtgärder och som beslutar att inte göra denna åtskillnad bör inte vara skyldig att visa att den icke nödvändiga förbrukningen skulle kunna minskas innan en begäran om solidaritet framställs. En medlemsstat som visar solidaritet bör inte vara skyldig att göra åtskillnad mellan nödvändiga och icke nödvändiga kunder för att fastställa den volym gas som är tillgänglig för solidaritetsåtgärder. |
| --- | --- |

(73)

Det står medlemsstaterna fritt att bestämma om och hur de ska göra åtskillnad mellan nödvändig förbrukning och skyddade kunders icke nödvändiga förbrukning. En medlemsstat som begär solidaritetsåtgärder och som beslutar att inte göra denna åtskillnad bör inte vara skyldig att visa att den icke nödvändiga förbrukningen skulle kunna minskas innan en begäran om solidaritet framställs. En medlemsstat som visar solidaritet bör inte vara skyldig att göra åtskillnad mellan nödvändiga och icke nödvändiga kunder för att fastställa den volym gas som är tillgänglig för solidaritetsåtgärder.

| (74) | I en krissituation bör såväl medlemsstaterna som unionen säkerställa gasflödena på den inre marknaden. Det betyder att åtgärder som vidtas på nationell nivå inte får orsaka försörjningsproblem i en annan medlemsstat och att tillgång till gränsöverskridande infrastruktur vid varje tidpunkt bör vara säker och tekniskt möjlig. Den nuvarande rättsliga ramen innehåller inga bestämmelser om en process för att effektivt lösa konflikter mellan två medlemsstater om åtgärder som har en negativ inverkan på gränsöverskridande flöden. Eftersom unionens gas- och elnät är sammankopplade kan detta inte bara leda till allvarliga problem med försörjningstryggheten, utan även försvaga unionens enighet gentemot tredjeländer. Genom undantag från artikel 12.6 i förordning (EU) 2017/1938 bör kommissionen därför ges befogenhet att inom en rimlig tidsfrist bedöma de nationella åtgärder som vidtas och om nödvändigt kräva att de ändras. Kommissionen bör därför kunna begära att sådana nationella åtgärder ändras om den konstaterar att de kan hota gasförsörjningen i andra medlemsstater eller i unionen. Med tanke på att den nuvarande energikrisen är av exceptionell karaktär bör kommissionens beslut efterlevas utan fördröjningar som riskerar att försvåra unionens gasförsörjning. Under tillämpningsperioden för den här förordningen bör därför förlikningsförfaranden tillfälligt upphävas för att säkerställa den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(74)

I en krissituation bör såväl medlemsstaterna som unionen säkerställa gasflödena på den inre marknaden. Det betyder att åtgärder som vidtas på nationell nivå inte får orsaka försörjningsproblem i en annan medlemsstat och att tillgång till gränsöverskridande infrastruktur vid varje tidpunkt bör vara säker och tekniskt möjlig. Den nuvarande rättsliga ramen innehåller inga bestämmelser om en process för att effektivt lösa konflikter mellan två medlemsstater om åtgärder som har en negativ inverkan på gränsöverskridande flöden. Eftersom unionens gas- och elnät är sammankopplade kan detta inte bara leda till allvarliga problem med försörjningstryggheten, utan även försvaga unionens enighet gentemot tredjeländer. Genom undantag från artikel 12.6 i förordning (EU) 2017/1938 bör kommissionen därför ges befogenhet att inom en rimlig tidsfrist bedöma de nationella åtgärder som vidtas och om nödvändigt kräva att de ändras. Kommissionen bör därför kunna begära att sådana nationella åtgärder ändras om den konstaterar att de kan hota gasförsörjningen i andra medlemsstater eller i unionen. Med tanke på att den nuvarande energikrisen är av exceptionell karaktär bör kommissionens beslut efterlevas utan fördröjningar som riskerar att försvåra unionens gasförsörjning. Under tillämpningsperioden för den här förordningen bör därför förlikningsförfaranden tillfälligt upphävas för att säkerställa den inre marknadens funktion.

| (75) | Principen om energisolidaritet är en allmän princip i unionsrätten (13) som gäller för alla medlemsstater, inte bara medlemsstater som gränsar till varandra. En effektiv användning av befintlig infrastruktur, inbegripet gränsöverskridande överföringskapacitet och LNG-anläggningar, är vidare viktig för att säkerställa försörjningstryggheten för gas i en anda av solidaritet. I tider där det sker avbrott i gasleveranserna på unionsnivå, regional nivå eller nationell nivå, och där det dessutom sker en omfattande omställning från gas i rörledning till LNG bör medlemsstaterna vid allvarliga krissituationer inte bara kunna dra nytta av möjligheter att få leveranser via angränsande rörledningar, utan även av leveranser från länder som har en LNG-anläggning. Vissa medlemsstater bör, även om de inte är direkt sammanlänkade via en gasledning eller genom ett tredjeland eller andra medlemsstater, ha förutsättningar att visa solidaritet med andra medlemsstater, förutsatt att den medlemsstat som begär solidaritet har vidtagit alla marknadsbaserade åtgärder i sin krisplan, inbegripet LNG-inköp på den globala marknaden. Det är därför lämpligt att utvidga skyldigheten att visa solidaritet till icke sammanlänkade medlemsstater som har LNG-anläggningar, med beaktande av skillnaderna mellan marknaderna och infrastrukturen för gas i rörledning och LNG, inbegripet LNG-fartyg och LNG-transportörer, när det gäller att införa skyldigheter för operatörer, och med beaktande av bristen på befogenheter att ingripa när det gäller LNG-tillgångar såsom LNG-transportörer och inbegripet möjligheter att byta mellan naturgas och LNG om det inte finns någon anläggning för kondensering av gas på territoriet för en medlemsstat som visar solidaritet. |
| --- | --- |

(75)

Principen om energisolidaritet är en allmän princip i unionsrätten (13) som gäller för alla medlemsstater, inte bara medlemsstater som gränsar till varandra. En effektiv användning av befintlig infrastruktur, inbegripet gränsöverskridande överföringskapacitet och LNG-anläggningar, är vidare viktig för att säkerställa försörjningstryggheten för gas i en anda av solidaritet. I tider där det sker avbrott i gasleveranserna på unionsnivå, regional nivå eller nationell nivå, och där det dessutom sker en omfattande omställning från gas i rörledning till LNG bör medlemsstaterna vid allvarliga krissituationer inte bara kunna dra nytta av möjligheter att få leveranser via angränsande rörledningar, utan även av leveranser från länder som har en LNG-anläggning. Vissa medlemsstater bör, även om de inte är direkt sammanlänkade via en gasledning eller genom ett tredjeland eller andra medlemsstater, ha förutsättningar att visa solidaritet med andra medlemsstater, förutsatt att den medlemsstat som begär solidaritet har vidtagit alla marknadsbaserade åtgärder i sin krisplan, inbegripet LNG-inköp på den globala marknaden. Det är därför lämpligt att utvidga skyldigheten att visa solidaritet till icke sammanlänkade medlemsstater som har LNG-anläggningar, med beaktande av skillnaderna mellan marknaderna och infrastrukturen för gas i rörledning och LNG, inbegripet LNG-fartyg och LNG-transportörer, när det gäller att införa skyldigheter för operatörer, och med beaktande av bristen på befogenheter att ingripa när det gäller LNG-tillgångar såsom LNG-transportörer och inbegripet möjligheter att byta mellan naturgas och LNG om det inte finns någon anläggning för kondensering av gas på territoriet för en medlemsstat som visar solidaritet.

| (76) | En medlemsstat med LNG-anläggningar bör, när den visar solidaritet med en annan medlemsstat, inte hållas ansvarig för flaskhalsar eller andra potentiella problem som kan uppstå utanför dess eget territorium eller som beror på bristande befogenheter att ingripa när det gäller LNG-fartyg och LNG-transportörer som ägs av en operatör i ett tredjeland, om sådana flaskhalsar eller andra problem påverkar det faktiska gasflödet och slutligen hindrar att den nödvändiga gasvolymen når den medlemsstat som begär solidaritet. Om den medlemsstat som visar solidaritet inte har några befogenheter att ingripa bör den inte hållas ansvarig för att en LNG-last inte byts mot naturgas. |
| --- | --- |

(76)

En medlemsstat med LNG-anläggningar bör, när den visar solidaritet med en annan medlemsstat, inte hållas ansvarig för flaskhalsar eller andra potentiella problem som kan uppstå utanför dess eget territorium eller som beror på bristande befogenheter att ingripa när det gäller LNG-fartyg och LNG-transportörer som ägs av en operatör i ett tredjeland, om sådana flaskhalsar eller andra problem påverkar det faktiska gasflödet och slutligen hindrar att den nödvändiga gasvolymen når den medlemsstat som begär solidaritet. Om den medlemsstat som visar solidaritet inte har några befogenheter att ingripa bör den inte hållas ansvarig för att en LNG-last inte byts mot naturgas.

| (77) | Vid genomförandet av principen om energisolidaritet infördes genom förordning (EU) 2017/1938 en solidaritetsmekanism som är avsedd att stärka samarbetet och förtroendet mellan medlemsstaterna i händelse av en allvarlig kris. För att underlätta genomförandet av solidaritetsmekanismen måste medlemsstaterna enas om ett antal tekniska, rättsliga och finansiella arrangemang i sina bilaterala avtal enligt artikel 13.10 i förordning (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

(77)

Vid genomförandet av principen om energisolidaritet infördes genom förordning (EU) 2017/1938 en solidaritetsmekanism som är avsedd att stärka samarbetet och förtroendet mellan medlemsstaterna i händelse av en allvarlig kris. För att underlätta genomförandet av solidaritetsmekanismen måste medlemsstaterna enas om ett antal tekniska, rättsliga och finansiella arrangemang i sina bilaterala avtal enligt artikel 13.10 i förordning (EU) 2017/1938.

| (78) | Trots den rättsliga skyldigheten att senast den 1 december 2018 ingå bilaterala solidaritetsarrangemang har endast ett fåtal sådana arrangemang slutförts, vilket äventyrar genomförandet av den rättsliga skyldigheten att tillhandahålla solidaritetsstöd i en krissituation. Kommissionens förslag till förordning om de inre marknaderna för förnybara gaser och naturgaser och för vätgas innehöll en preliminär förlaga till ett solidaritetsavtal. Eftersom denna förlaga utarbetades före Ryska federationens invasion av Ukraina är det, med tanke på den nuvarande situationen med extrem gasbrist och skyhöga priser, liksom det akuta behovet av att införa tillfälliga standardregler inför den kommande vintern, lämpligt att fastställa en tillfällig ram med standardregler för tillhandahållandet av de solidaritetsåtgärder som krävs genom undantag från artikel 13.1 och 13.2 i förordning (EU) 2017/1938 som är ändamålsenliga och snabbt genomförbara, inte förutsätter långa bilaterala förhandlingar och är anpassade till den nuvarande situationen med alltför höga priser och mycket volatila gaspriser. Tydligare standardregler bör i synnerhet införas för ersättning av kostnader för den gas som tillhandahålls och, i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna, för begränsning av potentiella ytterligare kostnader som den medlemsstat som visar solidaritet kan ta ut. Reglerna om solidaritetsåtgärder enligt artikel 13 i förordning (EU) 2017/1938 bör fortsätta att gälla om inte annat uttryckligen föreskrivs. |
| --- | --- |

(78)

Trots den rättsliga skyldigheten att senast den 1 december 2018 ingå bilaterala solidaritetsarrangemang har endast ett fåtal sådana arrangemang slutförts, vilket äventyrar genomförandet av den rättsliga skyldigheten att tillhandahålla solidaritetsstöd i en krissituation. Kommissionens förslag till förordning om de inre marknaderna för förnybara gaser och naturgaser och för vätgas innehöll en preliminär förlaga till ett solidaritetsavtal. Eftersom denna förlaga utarbetades före Ryska federationens invasion av Ukraina är det, med tanke på den nuvarande situationen med extrem gasbrist och skyhöga priser, liksom det akuta behovet av att införa tillfälliga standardregler inför den kommande vintern, lämpligt att fastställa en tillfällig ram med standardregler för tillhandahållandet av de solidaritetsåtgärder som krävs genom undantag från artikel 13.1 och 13.2 i förordning (EU) 2017/1938 som är ändamålsenliga och snabbt genomförbara, inte förutsätter långa bilaterala förhandlingar och är anpassade till den nuvarande situationen med alltför höga priser och mycket volatila gaspriser. Tydligare standardregler bör i synnerhet införas för ersättning av kostnader för den gas som tillhandahålls och, i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna, för begränsning av potentiella ytterligare kostnader som den medlemsstat som visar solidaritet kan ta ut. Reglerna om solidaritetsåtgärder enligt artikel 13 i förordning (EU) 2017/1938 bör fortsätta att gälla om inte annat uttryckligen föreskrivs.

| (79) | Solidaritetsåtgärder bör i princip tillhandahållas mot skälig ersättning som betalas direkt av den medlemsstat som begär solidaritet eller dess delegerade enheter. Ersättningen bör täcka gaspriset, eventuella faktiska eller potentiella lagringskostnader, gränsöverskridande transporter och därmed förbundna kostnader. Ersättningen bör vara skälig både för de medlemsstater som begär solidaritet och för de medlemsstater som visar solidaritet. |
| --- | --- |

(79)

Solidaritetsåtgärder bör i princip tillhandahållas mot skälig ersättning som betalas direkt av den medlemsstat som begär solidaritet eller dess delegerade enheter. Ersättningen bör täcka gaspriset, eventuella faktiska eller potentiella lagringskostnader, gränsöverskridande transporter och därmed förbundna kostnader. Ersättningen bör vara skälig både för de medlemsstater som begär solidaritet och för de medlemsstater som visar solidaritet.

| (80) | Den nuvarande krisen leder till prisnivåer och regelbundna pristoppar som går långt utöver den eventuella försörjningskris som förutsågs vid den tidpunkt då förordning (EU) 2017/1938 antogs. Den intradagsvolatilitet som för närvarande kännetecknar gasmarknaden på grund av den rådande gaskrisen bör därför beaktas vid fastställandet av ersättningsbeloppet för de medlemsstater som visar solidaritet. Det vore av solidaritetsskäl och för att undvika att priser sätts utifrån ett extremt marknadsläge problematiskt att utgå från det fluktuerande intradagsmarknadspriset vid fastställande av standardpriset för solidaritetsåtgärden. Gaspriset bör återspegla genomsnittet av priset på dagen före-marknaden av dagen före solidaritetsbegäran i den medlemsstat som visar solidaritet. Med beaktande av detta är ersättningen likväl baserad på marknadspriset i enlighet med kommissionens rekommendation (EU) 2018/177 (14). Det genomsnittliga priset på dagen före-marknaden påverkas inte lika mycket av volatiliteten eller de mycket höga spotpriserna i krissituationer och begränsar därmed risken för felaktiga incitament. |
| --- | --- |

(80)

Den nuvarande krisen leder till prisnivåer och regelbundna pristoppar som går långt utöver den eventuella försörjningskris som förutsågs vid den tidpunkt då förordning (EU) 2017/1938 antogs. Den intradagsvolatilitet som för närvarande kännetecknar gasmarknaden på grund av den rådande gaskrisen bör därför beaktas vid fastställandet av ersättningsbeloppet för de medlemsstater som visar solidaritet. Det vore av solidaritetsskäl och för att undvika att priser sätts utifrån ett extremt marknadsläge problematiskt att utgå från det fluktuerande intradagsmarknadspriset vid fastställande av standardpriset för solidaritetsåtgärden. Gaspriset bör återspegla genomsnittet av priset på dagen före-marknaden av dagen före solidaritetsbegäran i den medlemsstat som visar solidaritet. Med beaktande av detta är ersättningen likväl baserad på marknadspriset i enlighet med kommissionens rekommendation (EU) 2018/177 (14). Det genomsnittliga priset på dagen före-marknaden påverkas inte lika mycket av volatiliteten eller de mycket höga spotpriserna i krissituationer och begränsar därmed risken för felaktiga incitament.

| (81) | Som framhålls i rekommendation (EU) 2018/177 får kostnaderna för skadestånd till industriverksamhet som påverkats av införda inskränkningar bara täckas av ersättning om de inte har beaktats i det gaspris som den medlemsstat som begär solidaritet måste betala och den medlemsstat som har begärt solidaritet bör inte behöva betala ersättning för samma kostnader två gånger. Med hänsyn till det exceptionella läget, som har fått gaspriserna att stiga till exempellösa nivåer, bör en medlemsstat som tar emot solidaritet inte automatiskt vara skyldig att till fullo täcka andra kostnader, såsom skadestånd eller kostnader för rättsliga förfaranden som uppstår i den medlemsstat som visar solidaritet, såvida man inte har kommit överens om en annan lösning i ett solidaritetsavtal. Tidigare erfarenheter har visat att den mottagande medlemsstatens skyldighet att bära hela den ekonomiska risken för alla direkta eller indirekta ersättningskostnader som eventuellt kan uppstå till följd av vidtagande av solidaritetsåtgärder är ett stort hinder för ingåendet av solidaritetsavtal. Det obegränsade ansvaret bör därför minskas i standardreglerna för solidaritetsavtal, så att de utestående avtalen kan ingås så snart som möjligt, eftersom dessa avtal är en hörnsten i förordning (EU) 2017/1938 och återspeglar unionens princip om energisolidaritet. I den mån ersättningen för indirekta kostnader inte överstiger 100 % av gaspriset, är berättigad och inte täcks av gaspriset bör dessa kostnader täckas av den mottagande medlemsstaten.
  Om den begärda kostnaden överstiger 100 % av gaspriset bör kommissionen dock efter samråd med berörda behöriga myndigheter fastställa en rimlig kostnadskompensation och därför ha möjlighet att kontrollera om en begränsning av kostnadsersättningen är lämplig. Kommissionen bör därför kunna tillåta en annan ersättning än den som anges i förordning (EU) 2017/1938 i enskilda fall, med beaktande av de särskilda omständigheterna i fallet, inbegripet åtgärder för att spara gas och minska efterfrågan på gas, och principen om energisolidaritet. I bedömningen bör kommissionen ta vederbörlig hänsyn för att undvika alltför höga indirekta kostnader till följd av inskränkningar eller bortkoppling av gaskunder. |
| --- | --- |

(81)

Som framhålls i rekommendation (EU) 2018/177 får kostnaderna för skadestånd till industriverksamhet som påverkats av införda inskränkningar bara täckas av ersättning om de inte har beaktats i det gaspris som den medlemsstat som begär solidaritet måste betala och den medlemsstat som har begärt solidaritet bör inte behöva betala ersättning för samma kostnader två gånger. Med hänsyn till det exceptionella läget, som har fått gaspriserna att stiga till exempellösa nivåer, bör en medlemsstat som tar emot solidaritet inte automatiskt vara skyldig att till fullo täcka andra kostnader, såsom skadestånd eller kostnader för rättsliga förfaranden som uppstår i den medlemsstat som visar solidaritet, såvida man inte har kommit överens om en annan lösning i ett solidaritetsavtal. Tidigare erfarenheter har visat att den mottagande medlemsstatens skyldighet att bära hela den ekonomiska risken för alla direkta eller indirekta ersättningskostnader som eventuellt kan uppstå till följd av vidtagande av solidaritetsåtgärder är ett stort hinder för ingåendet av solidaritetsavtal. Det obegränsade ansvaret bör därför minskas i standardreglerna för solidaritetsavtal, så att de utestående avtalen kan ingås så snart som möjligt, eftersom dessa avtal är en hörnsten i förordning (EU) 2017/1938 och återspeglar unionens princip om energisolidaritet. I den mån ersättningen för indirekta kostnader inte överstiger 100 % av gaspriset, är berättigad och inte täcks av gaspriset bör dessa kostnader täckas av den mottagande medlemsstaten.

Om den begärda kostnaden överstiger 100 % av gaspriset bör kommissionen dock efter samråd med berörda behöriga myndigheter fastställa en rimlig kostnadskompensation och därför ha möjlighet att kontrollera om en begränsning av kostnadsersättningen är lämplig. Kommissionen bör därför kunna tillåta en annan ersättning än den som anges i förordning (EU) 2017/1938 i enskilda fall, med beaktande av de särskilda omständigheterna i fallet, inbegripet åtgärder för att spara gas och minska efterfrågan på gas, och principen om energisolidaritet. I bedömningen bör kommissionen ta vederbörlig hänsyn för att undvika alltför höga indirekta kostnader till följd av inskränkningar eller bortkoppling av gaskunder.

| (82) | Reglerna i denna förordning om utbetalning av ersättning för solidaritetsåtgärder mellan medlemsstater påverkar inte principerna om skadestånd enligt nationell konstitutionell rätt. |
| --- | --- |

(82)

Reglerna i denna förordning om utbetalning av ersättning för solidaritetsåtgärder mellan medlemsstater påverkar inte principerna om skadestånd enligt nationell konstitutionell rätt.

| (83) | Ingående av solidaritetsarrangemang med medlemsstater som gränsar till varandra, som krävs enligt artikel 13.10 i förordning (EU) 2017/1938, är det lämpligaste instrumentet för att genomföra skyldigheten att tillhandahålla solidaritetsåtgärder enligt artikel 13.1 och 13.2 i den förordningen. Medlemsstaterna bör därför tillåtas att avvika från de standardregler för ersättning som fastställs i den här förordningen, om de kommer överens om andra regler i ett solidaritetsavtal. Medlemsstaterna bör i synnerhet behålla möjligheten att ingå bilaterala överenskommelser om ytterligare ersättning för att täcka andra kostnader, såsom de totala kostnader som uppstår till följd av en skyldighet att betala ersättning i den medlemsstat som visar solidaritet, inbegripet skadestånd till industriverksamhet som påverkats av införda inskränkningar. I bilaterala solidaritetsavtal kan sådana kostnader ingå i ersättningen om den nationella rättsliga ramen föreskriver en skyldighet att betala skadestånd till industriverksamhet som påverkats av införda inskränkningar, inbegripet ersättning för ekonomiska skador, utöver gaspriset. |
| --- | --- |

(83)

Ingående av solidaritetsarrangemang med medlemsstater som gränsar till varandra, som krävs enligt artikel 13.10 i förordning (EU) 2017/1938, är det lämpligaste instrumentet för att genomföra skyldigheten att tillhandahålla solidaritetsåtgärder enligt artikel 13.1 och 13.2 i den förordningen. Medlemsstaterna bör därför tillåtas att avvika från de standardregler för ersättning som fastställs i den här förordningen, om de kommer överens om andra regler i ett solidaritetsavtal. Medlemsstaterna bör i synnerhet behålla möjligheten att ingå bilaterala överenskommelser om ytterligare ersättning för att täcka andra kostnader, såsom de totala kostnader som uppstår till följd av en skyldighet att betala ersättning i den medlemsstat som visar solidaritet, inbegripet skadestånd till industriverksamhet som påverkats av införda inskränkningar. I bilaterala solidaritetsavtal kan sådana kostnader ingå i ersättningen om den nationella rättsliga ramen föreskriver en skyldighet att betala skadestånd till industriverksamhet som påverkats av införda inskränkningar, inbegripet ersättning för ekonomiska skador, utöver gaspriset.

| (84) | Standardmekanismen för solidaritet bör endast aktiveras som en sista utväg av en medlemsstat som begär solidaritet om marknaden inte kan tillhandahålla nödvändiga gasvolymer, inbegripet LNG och volymer som tillhandahålls frivilligt av icke skyddade kunder, för att tillgodose efterfrågan från solidaritetsskyddade kunder. Enligt förordning (EU) 2017/1938 måste medlemsstaterna ha vidtagit alla åtgärder i sina krisplaner, däribland obligatoriska inskränkningar ända ned till solidaritetsskyddade kunders nivå. |
| --- | --- |

(84)

Standardmekanismen för solidaritet bör endast aktiveras som en sista utväg av en medlemsstat som begär solidaritet om marknaden inte kan tillhandahålla nödvändiga gasvolymer, inbegripet LNG och volymer som tillhandahålls frivilligt av icke skyddade kunder, för att tillgodose efterfrågan från solidaritetsskyddade kunder. Enligt förordning (EU) 2017/1938 måste medlemsstaterna ha vidtagit alla åtgärder i sina krisplaner, däribland obligatoriska inskränkningar ända ned till solidaritetsskyddade kunders nivå.

| (85) | Med tanke på konsekvenserna av att solidaritetsmekanismen aktiveras och att det är en åtgärd i ett akut läge bör de berörda medlemsstaterna, kommissionen och de behöriga krisledare som utsetts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 10.1 g i förordning (EU) 2017/1938 ha ett nära samarbete med varandra. Begäran bör därför meddelas alla parter i tid och som ett minimum innehålla vissa uppgifter som gör det möjligt för medlemsstater som visar solidaritet att svara utan dröjsmål. Svaret från de medlemsstater som visar solidaritet bör innehålla information om den volym gas som kan levereras till den medlemsstat som begär solidaritet och även vilka volymer som kan frigöras när icke marknadsbaserade åtgärder tillämpas. Medlemsstaterna får komma överens om ytterligare tekniska arrangemang och samordningsarrangemang för att underlätta ett snabbt svar på en solidaritetsbegäran. När de visar solidaritet bör medlemsstaterna och deras behöriga myndigheter säkerställa nätets säkra och tillförlitliga drift. |
| --- | --- |

(85)

Med tanke på konsekvenserna av att solidaritetsmekanismen aktiveras och att det är en åtgärd i ett akut läge bör de berörda medlemsstaterna, kommissionen och de behöriga krisledare som utsetts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 10.1 g i förordning (EU) 2017/1938 ha ett nära samarbete med varandra. Begäran bör därför meddelas alla parter i tid och som ett minimum innehålla vissa uppgifter som gör det möjligt för medlemsstater som visar solidaritet att svara utan dröjsmål. Svaret från de medlemsstater som visar solidaritet bör innehålla information om den volym gas som kan levereras till den medlemsstat som begär solidaritet och även vilka volymer som kan frigöras när icke marknadsbaserade åtgärder tillämpas. Medlemsstaterna får komma överens om ytterligare tekniska arrangemang och samordningsarrangemang för att underlätta ett snabbt svar på en solidaritetsbegäran. När de visar solidaritet bör medlemsstaterna och deras behöriga myndigheter säkerställa nätets säkra och tillförlitliga drift.

| (86) | Den medlemsstat som begär solidaritet bör kunna motta solidaritet från flera medlemsstater. Standardmekanismen för solidaritet bör endast aktiveras om den medlemsstat som visar solidaritet inte har ingått några bilaterala arrangemang med den medlemsstat som begär solidaritet. Om det finns ett bilateralt arrangemang mellan den medlemsstat som begär solidaritet och den medlemsstat som visar solidaritet bör detta arrangemang gälla i första hand och tillämpas mellan dem. |
| --- | --- |

(86)

Den medlemsstat som begär solidaritet bör kunna motta solidaritet från flera medlemsstater. Standardmekanismen för solidaritet bör endast aktiveras om den medlemsstat som visar solidaritet inte har ingått några bilaterala arrangemang med den medlemsstat som begär solidaritet. Om det finns ett bilateralt arrangemang mellan den medlemsstat som begär solidaritet och den medlemsstat som visar solidaritet bör detta arrangemang gälla i första hand och tillämpas mellan dem.

| (87) | Kommissionen bör kunna övervaka tillämpningen av standardmekanismen för solidaritet och vid behov kunna underlätta matchningen av solidaritetsbegäranden. Kommissionen bör därför tillhandahålla en interaktiv plattform som bör tjäna som förlaga och göra det möjligt att fortlöpande och i realtid inge solidaritetsbegäranden och koppla ihop dem med respektive tillgängliga volymer. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen bör kunna övervaka tillämpningen av standardmekanismen för solidaritet och vid behov kunna underlätta matchningen av solidaritetsbegäranden. Kommissionen bör därför tillhandahålla en interaktiv plattform som bör tjäna som förlaga och göra det möjligt att fortlöpande och i realtid inge solidaritetsbegäranden och koppla ihop dem med respektive tillgängliga volymer.

| (88) | Medlemsstaterna och de avtalsslutande parterna i energigemenskapen kan också ingå frivilliga arrangemang för tillämpning av solidaritetsåtgärder. |
| --- | --- |

(88)

Medlemsstaterna och de avtalsslutande parterna i energigemenskapen kan också ingå frivilliga arrangemang för tillämpning av solidaritetsåtgärder.

| (89) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (15). |
| --- | --- |

(89)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (15).

| (90) | Eftersom målet för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(90)

Eftersom målet för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

INNEHÅLL OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs tillfälliga regler om

| a) | påskyndat inrättande av en tjänst som möjliggör aggregering av efterfrågan på och gemensamma inköp av gas för företag som är etablerade i unionen, |
| --- | --- |

a)

påskyndat inrättande av en tjänst som möjliggör aggregering av efterfrågan på och gemensamma inköp av gas för företag som är etablerade i unionen,

| b) | bokningsplattformar och öppenhetsplattformar för andrahandskapacitet för LNG-anläggningar och för gaslagringsanläggningar, och |
| --- | --- |

b)

bokningsplattformar och öppenhetsplattformar för andrahandskapacitet för LNG-anläggningar och för gaslagringsanläggningar, och

| c) | hantering av överbelastning i gasöverföringsnäten. |
| --- | --- |

c)

hantering av överbelastning i gasöverföringsnäten.

2.   Genom denna förordning införs tillfälliga mekanismer för att skydda medborgarna och ekonomin mot alltför höga priser genom en tillfällig mekanism för hantering av intradagsvolatilitet med alltför stora prisrörelser och ett ad hoc-riktmärke för LNG som ska utarbetas av Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer).

3.   Genom denna förordning införs tillfälliga åtgärder för rättvis distribution av gas över gränserna, i händelse av en gaskris, i syfte att skydda gasförsörjningen för de mest kritiska kunderna och säkerställa gränsöverskridande solidaritetsåtgärder.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | naturgasföretag: varje fysisk eller juridisk person, med undantag för slutförbrukare, som bedriver åtminstone en av följande verksamheter: produktion, överföring, distribution, leverans, köp eller lagring av naturgas, inbegripet flytande naturgas (LNG), och som ansvarar för kommersiella eller tekniska uppgifter eller underhåll i samband med dessa verksamheter. |
| --- | --- |

1.

naturgasföretag: varje fysisk eller juridisk person, med undantag för slutförbrukare, som bedriver åtminstone en av följande verksamheter: produktion, överföring, distribution, leverans, köp eller lagring av naturgas, inbegripet flytande naturgas (LNG), och som ansvarar för kommersiella eller tekniska uppgifter eller underhåll i samband med dessa verksamheter.

naturgasföretag

| 2. | LNG-anläggning: en terminal som används för kondensering av naturgas eller import, lossning och återförgasning av LNG, inklusive stödtjänster och den tillfälliga lagring som krävs för återförgasningsprocessen och efterföljande leverans till överföringssystemet, men undantaget den del av LNG-anläggningar som används för lagring. |
| --- | --- |

2.

LNG-anläggning: en terminal som används för kondensering av naturgas eller import, lossning och återförgasning av LNG, inklusive stödtjänster och den tillfälliga lagring som krävs för återförgasningsprocessen och efterföljande leverans till överföringssystemet, men undantaget den del av LNG-anläggningar som används för lagring.

LNG-anläggning

| 3. | gaslagringsanläggning: en anläggning som används för lagring av naturgas och som ägs eller drivs av ett naturgasföretag, inbegripet den del av LNG-anläggningar som används för lagring men undantaget den del som används för produktionsverksamhet, och även undantaget anläggningar som uteslutande är förbehållna systemansvariga för överföringssystemet när de utför sina uppgifter. |
| --- | --- |

3.

gaslagringsanläggning: en anläggning som används för lagring av naturgas och som ägs eller drivs av ett naturgasföretag, inbegripet den del av LNG-anläggningar som används för lagring men undantaget den del som används för produktionsverksamhet, och även undantaget anläggningar som uteslutande är förbehållna systemansvariga för överföringssystemet när de utför sina uppgifter.

gaslagringsanläggning

| 4. | tjänsteleverantör: ett företag som är etablerat i unionen och som genom ett förfarande för offentlig upphandling enligt förordning (EU, Euratom) 2018/1046 har ingått ett avtal med kommissionen om organisering av gemensamma inköp och fullgörande av de uppgifter som anges i artikel 7 i den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

tjänsteleverantör: ett företag som är etablerat i unionen och som genom ett förfarande för offentlig upphandling enligt förordning (EU, Euratom) 2018/1046 har ingått ett avtal med kommissionen om organisering av gemensamma inköp och fullgörande av de uppgifter som anges i artikel 7 i den här förordningen.

tjänsteleverantör

| 5. | it-verktyg: ett it-verktyg genom vilket tjänsteleverantören aggregerar naturgasföretagens och de gasförbrukande företagens efterfrågan och begär in säljbud från naturgasleverantörer eller naturgasproducenter för att matcha denna aggregerade efterfrågan. |
| --- | --- |

5.

it-verktyg: ett it-verktyg genom vilket tjänsteleverantören aggregerar naturgasföretagens och de gasförbrukande företagens efterfrågan och begär in säljbud från naturgasleverantörer eller naturgasproducenter för att matcha denna aggregerade efterfrågan.

it-verktyg

| 6. | LNG-handel: köpbud, säljbud eller transaktioner i samband med inköp eller försäljning av LNG






  a) | som anger leverans i unionen, |
| --- | --- | --- |

6.

LNG-handel: köpbud, säljbud eller transaktioner i samband med inköp eller försäljning av LNG

LNG-handel

a)

som anger leverans i unionen,

| b) | som leder till leverans i unionen, eller |
| --- | --- |

b)

som leder till leverans i unionen, eller

| c) | som innebär att en motpart återförgasar LNG vid en terminal i unionen. |
| --- | --- |

c)

som innebär att en motpart återförgasar LNG vid en terminal i unionen.

| 7. | marknadsdata för LNG: register över köpbud, säljbud eller transaktioner i samband med LNG-handel med motsvarande information i enlighet med artikel 21.1. |
| --- | --- |

7.

marknadsdata för LNG: register över köpbud, säljbud eller transaktioner i samband med LNG-handel med motsvarande information i enlighet med artikel 21.1.

marknadsdata för LNG

| 8. | LNG-marknadsaktör: varje fysisk eller juridisk person, oberoende av personens hemvist eller registreringsort, som bedriver LNG-handel. |
| --- | --- |

8.

LNG-marknadsaktör: varje fysisk eller juridisk person, oberoende av personens hemvist eller registreringsort, som bedriver LNG-handel.

LNG-marknadsaktör

| 9. | prisbedömning av LNG: fastställande av ett dagligt referenspris för LNG-handel i enlighet med en metod som kommer att fastställas av Acer. |
| --- | --- |

9.

prisbedömning av LNG: fastställande av ett dagligt referenspris för LNG-handel i enlighet med en metod som kommer att fastställas av Acer.

prisbedömning av LNG

| 10. | prisriktvärde för LNG: den fastställda spreaden mellan den dagliga prisbedömningen av LNG och det avvecklingspris för frontmånadsavtalet som fastställs dagligen av ICE Endex Markets B.V. |
| --- | --- |

10.

prisriktvärde för LNG: den fastställda spreaden mellan den dagliga prisbedömningen av LNG och det avvecklingspris för frontmånadsavtalet som fastställs dagligen av ICE Endex Markets B.V.

prisriktvärde för LNG

| 11. | handelsplats: någon av följande:






  a) | Reglerad marknad enligt definitionen i artikel 4.1.21 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- | --- |

11.

handelsplats: någon av följande:

handelsplats

a)

Reglerad marknad enligt definitionen i artikel 4.1.21 i direktiv 2014/65/EU.

Reglerad marknad

| b) | Multilateral handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.1.22 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

b)

Multilateral handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.1.22 i direktiv 2014/65/EU.

Multilateral handelsplattform

| c) | Organiserad handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.1.23 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

c)

Organiserad handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.1.23 i direktiv 2014/65/EU.

Organiserad handelsplattform

| 12. | energirelaterat råvaruderivat: ett råvaruderivat enligt definitionen i artikel 2.1.30 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (16) med elektricitet eller gas som underliggande tillgång som handlas på en handelsplats och vars löptid inte överstiger tolv månader. |
| --- | --- |

12.

energirelaterat råvaruderivat: ett råvaruderivat enligt definitionen i artikel 2.1.30 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (16) med elektricitet eller gas som underliggande tillgång som handlas på en handelsplats och vars löptid inte överstiger tolv månader.

energirelaterat råvaruderivat

16

| 13. | behörig myndighet: om inte annat anges, en behörig myndighet enligt definitionen i artikel 4.1.26 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

13.

behörig myndighet: om inte annat anges, en behörig myndighet enligt definitionen i artikel 4.1.26 i direktiv 2014/65/EU.

behörig myndighet

| 14. | kritisk gasvolym för försörjningstrygghet för elproduktion: den maximala gasförbrukning som krävs inom energisektorn för att säkerställa tillräcklighet i ett simulerat värsta tänkbara scenario vid bedömningen av tillräcklighet under vinterperioden enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/941 (17). |
| --- | --- |

14.

kritisk gasvolym för försörjningstrygghet för elproduktion: den maximala gasförbrukning som krävs inom energisektorn för att säkerställa tillräcklighet i ett simulerat värsta tänkbara scenario vid bedömningen av tillräcklighet under vinterperioden enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/941 (17).

kritisk gasvolym för försörjningstrygghet för elproduktion

17

| 15. | skyddad kund: skyddad kund enligt definitionen i artikel 2.5 i förordning (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

15.

skyddad kund: skyddad kund enligt definitionen i artikel 2.5 i förordning (EU) 2017/1938.

skyddad kund

| 16. | solidaritetsskyddad kund: solidaritetsskyddad kund enligt definitionen i artikel 2.6 i förordning (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

16.

solidaritetsskyddad kund: solidaritetsskyddad kund enligt definitionen i artikel 2.6 i förordning (EU) 2017/1938.

solidaritetsskyddad kund

KAPITEL II

BÄTTRE SAMORDNING AV GASINKÖP

AVSNITT 1

Samordning av gasinköp i unionen

Artikel 3

Öppenhet och informationsutbyte

1.   Endast i syfte att förbättra samordningen ska naturgasföretag eller gasförbrukande företag som är etablerade i unionen eller myndigheter i medlemsstaterna som har för avsikt att inleda ett anbudsförfarande för inköp av gas eller inleda förhandlingar med naturgasproducenter eller naturgasleverantörer från tredjeländer om inköp av gas i en volym på mer än 5 TWh/år, underrätta kommissionen och i tillämpliga fall de medlemsstater där dessa företag är etablerade om ingåendet av ett gasleveransavtal eller ett samförståndsavtal eller om inledandet av ett anbudsförfarande för inköp av gas.

Underrättelsen enligt första stycket ska lämnas minst sex veckor före det avsedda ingåendet eller inledandet, eller inom en kortare period förutsatt att förhandlingarna inletts närmare datumet för avtalets undertecknande, men senast två veckor före det avsedda ingåendet eller inledandet. En sådan anmälan ska begränsas till följande grundläggande uppgifter:

| a) | Avtalspartnerns eller avtalspartnernas identitet eller syftet med anbudsförfarandet för inköp av gas. |
| --- | --- |

a)

Avtalspartnerns eller avtalspartnernas identitet eller syftet med anbudsförfarandet för inköp av gas.

| b) | Relevanta volymer. |
| --- | --- |

b)

Relevanta volymer.

| c) | Relevanta datum. |
| --- | --- |

c)

Relevanta datum.

| d) | Den tjänsteleverantör som organiserar sådana inköp eller anbudsförfaranden för en medlemsstats räkning, tillämpliga fall. |
| --- | --- |

d)

Den tjänsteleverantör som organiserar sådana inköp eller anbudsförfaranden för en medlemsstats räkning, tillämpliga fall.

2.   Om kommissionen anser att ytterligare samordning i fråga om inledande av ett anbudsförfarande för inköp av gas eller planerade gasinköp, som görs av naturgasföretag eller gasförbrukande företag som är etablerade i unionen eller av myndigheter i medlemsstaterna, kan förbättra de gemensamma inköpen eller att inledande av ett anbudsförfarande för inköp av gas eller planerade gasinköp kan ha en negativ inverkan på den inre marknaden, försörjningstryggheten eller energisolidariteten, får kommissionen utfärda en rekommendation till naturgasföretag eller gasförbrukande företag som är etablerade i unionen eller myndigheter i medlemsstaterna för att överväga lämpliga åtgärder. I sådana fall ska kommissionen i tillämpliga fall underrätta den medlemsstat där företaget är etablerat.

3.   Kommissionen ska informera den ad hoc-styrelse som avses i artikel 4 innan den utfärdar någon av de rekommendationer som anges i punkt 2.

4.   En enhet som lämnar information till kommissionen i enlighet med punkt 1 får ange om någon del av informationen, såväl kommersiell som annan information, vars offentliggörande skulle kunna skada berörda parters verksamhet, ska betraktas som konfidentiell och om den information som lämnas kan delas med andra medlemsstater.

5.   En begäran om konfidentialitet enligt denna artikel ska inte begränsa kommissionens egen tillgång till konfidentiell information. Kommissionen ska säkerställa att tillgången till konfidentiell information strikt begränsas till de avdelningar inom kommissionen för vilka det är absolut nödvändigt att ha tillgång till informationen. Kommissionens företrädare ska hantera sådan information med vederbörlig konfidentialitet.

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 346 i EUF-fördraget ska information som är konfidentiell endast utbytas mellan kommissionen och andra berörda myndigheter när ett sådant utbyte är nödvändigt för tillämpningen av denna förordning. Den information som utbyts ska begränsas till vad som är relevant och proportionellt för ändamålet med utbytet. Sådant informationsutbyte ska bevara informationens konfidentialitet och skydda säkerhets- och affärsintressena för de enheter som omfattas av denna förordning, och effektiva instrument ska användas för att skydda uppgifterna fysiskt. Alla servrar ska vara fysiskt placerade och all information fysiskt lagras inom unionens territorium.

Artikel 4

Ad hoc-styrelse

1.   En ad hoc-styrelse ska inrättas för att underlätta samordningen av aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp.

2.   Ad hoc-styrelsen ska inrättas av kommissionen inom sex veckor efter det att denna förordning har trätt i kraft. Den ska bestå av en företrädare för varje medlemsstat och en för kommissionen. Företrädarna för de avtalsslutande parterna i energigemenskapen får på inbjudan av kommissionen delta i ad hoc-styrelsens möten i alla frågor av ömsesidigt intresse. Kommissionen ska vara ordförande i ad hoc-styrelsen.

3.   Ad hoc-styrelsen ska anta sin egen arbetsordning med kvalificerad majoritet inom en månad från det att den har inrättats.

4.   Kommissionen ska rådfråga ad hoc-styrelsen om utkastet till den rekommendation som lämnas av kommissionen enligt artikel 3.2, särskilt i fråga om huruvida de relevanta gasinköpen eller ett anbudsförfarande för inköp av gas ökar försörjningstryggheten i unionen och är förenliga med principen om energisolidaritet.

5.   Kommissionen ska även informera ad hoc-styrelsen om effekten av företagens deltagande i de gemensamma inköp som organiseras av tjänsteleverantören när det gäller försörjningstryggheten i unionen och energisolidariteten, i tillämpliga fall.

6.   Om konfidentiell information vidarebefordras till dem i enlighet med artikel 3.6 ska ledamöterna i ad hoc-styrelsen hantera sådan information med vederbörlig konfidentialitet. Den information som utbyts ska begränsas till vad som är relevant och proportionellt för ändamålet med utbytet.

AVSNITT 2

Aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp

Artikel 5

Tillfälligt tjänsteavtal med en tjänsteleverantör

1.   Genom undantag från artikel 176 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ska kommissionen genom ett upphandlingsförfarande enligt förordning (EU, Euratom) 2018/1046 upphandla nödvändiga tjänster från en enhet etablerad i unionen som ska fungera som tjänsteleverantör för att fullgöra de uppgifter som anges i artikel 7 i den här förordningen.

2.   Tjänsteavtalet med den utvalda tjänsteleverantören ska fastställa äganderätten till den information som tjänsteleverantören erhåller och ska föreskriva en eventuell överföring av denna information till kommissionen när tjänsteavtalet sägs upp eller löper ut.

3.   Kommissionen ska i tjänsteavtalet fastställa de praktiska villkoren för tjänsteleverantörens verksamhet, inbegripet användningen av it-verktyget, säkerhetsåtgärderna, valutan eller valutorna, betalningsordningen och ansvaret.

4.   Tjänsteavtalet med tjänsteleverantören ska förbehålla kommissionen rätten att övervaka och granska det. För detta ändamål ska kommissionen ha fullständig tillgång till den information som tjänsteleverantören innehar.

5.   Kommissionen får kräva att tjänsteleverantören tillhandahåller all information som är nödvändig för att fullgöra de uppgifter som anges i artikel 7 och göra det möjligt för kommissionen att kontrollera att naturgasföretag och gasförbrukande företag fullgör de skyldigheter som följer av artikel 10.

Artikel 6

Kriterier för val av tjänsteleverantör

1.   Tjänsteleverantören ska väljas ut av kommissionen på grundval av följande urvalskriterier:

| a) | Tjänsteleverantören ska vara etablerad och ha sitt säte på en medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

a)

Tjänsteleverantören ska vara etablerad och ha sitt säte på en medlemsstats territorium.

| b) | Tjänsteleverantören ska ha erfarenhet av gränsöverskridande transaktioner. |
| --- | --- |

b)

Tjänsteleverantören ska ha erfarenhet av gränsöverskridande transaktioner.

| c) | Tjänsteleverantören får inte






  i) | vara föremål för unionens restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 215 i EUF-fördraget, särskilt unionens restriktiva åtgärder som antagits mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, eller med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende, |
| --- | --- | --- |

c)

Tjänsteleverantören får inte

i)

vara föremål för unionens restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 215 i EUF-fördraget, särskilt unionens restriktiva åtgärder som antagits mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, eller med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende,

| ii) | direkt eller indirekt ägas eller kontrolleras av, eller agera på vägnar av eller på uppdrag av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av sådana restriktiva unionsåtgärder, eller |
| --- | --- |

ii)

direkt eller indirekt ägas eller kontrolleras av, eller agera på vägnar av eller på uppdrag av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av sådana restriktiva unionsåtgärder, eller

| iii) | direkt eller indirekt ägas eller kontrolleras av, eller agera på vägnar av eller på uppdrag av Ryska federationen eller dess regering eller av någon rysk fysisk eller juridisk person eller enhet eller något ryskt organ som är etablerade i Ryssland. |
| --- | --- |

iii)

direkt eller indirekt ägas eller kontrolleras av, eller agera på vägnar av eller på uppdrag av Ryska federationen eller dess regering eller av någon rysk fysisk eller juridisk person eller enhet eller något ryskt organ som är etablerade i Ryssland.

2.   Utan att det påverkar andra skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet ska avtalsförpliktelser införas mellan kommissionen och tjänsteleverantören för att säkerställa att tjänsteleverantören, i samband med att uppgifter utförs i enlighet med artikel 7, inte gör några penningmedel eller ekonomiska resurser tillgängliga, direkt eller indirekt, för eller till förmån för fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som

| a) | är föremål för unionens restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 215 i EUF-fördraget, särskilt unionens restriktiva åtgärder som antagits mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, eller med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende, |
| --- | --- |

a)

är föremål för unionens restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 215 i EUF-fördraget, särskilt unionens restriktiva åtgärder som antagits mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, eller med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende,

| b) | direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av sådana restriktiva unionsåtgärder, eller |
| --- | --- |

b)

direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av sådana restriktiva unionsåtgärder, eller

| c) | direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av Ryska federationen eller dess regering eller av någon rysk fysisk eller juridisk person eller enhet eller något ryskt organ som är etablerade i Ryssland. |
| --- | --- |

c)

direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av Ryska federationen eller dess regering eller av någon rysk fysisk eller juridisk person eller enhet eller något ryskt organ som är etablerade i Ryssland.

3.   Tjänsteleverantören får inte vara del av ett vertikalt integrerat företag som är verksamt inom produktion eller leverans av naturgas enligt artikel 2.20 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG (18), med undantag för en enhet som åtskiljs i enlighet med kapitel IV i det direktivet.

4.   Kommissionen ska fastställa sina urvals- och tilldelningskriterier med beaktande av bland annat följande kriterier som ska anges i anbudsinfordran:

| a) | Erfarenhet av att utforma och genomföra anbuds- eller auktionsprocesser för naturgas eller därmed förbundna tjänster, såsom transporttjänster, med hjälp av särskilda it-verktyg. |
| --- | --- |

a)

Erfarenhet av att utforma och genomföra anbuds- eller auktionsprocesser för naturgas eller därmed förbundna tjänster, såsom transporttjänster, med hjälp av särskilda it-verktyg.

| b) | Erfarenhet av att anpassa anbuds- eller auktionsprocesser till olika behov, till exempel geografisk inriktning eller val av tidpunkt. |
| --- | --- |

b)

Erfarenhet av att anpassa anbuds- eller auktionsprocesser till olika behov, till exempel geografisk inriktning eller val av tidpunkt.

| c) | Erfarenhet av att utveckla it-verktyg för aggregering av efterfrågan från flera deltagare och matcha den mot utbudet. |
| --- | --- |

c)

Erfarenhet av att utveckla it-verktyg för aggregering av efterfrågan från flera deltagare och matcha den mot utbudet.

| d) | Kvaliteten på informationssystemets säkerhet, särskilt i fråga om dataskydd och internetsäkerhet. |
| --- | --- |

d)

Kvaliteten på informationssystemets säkerhet, särskilt i fråga om dataskydd och internetsäkerhet.

| e) | Förmåga att identifiera och ackreditera deltagare, både vad gäller deras status som juridiska personer och deras finansiella kapacitet. |
| --- | --- |

e)

Förmåga att identifiera och ackreditera deltagare, både vad gäller deras status som juridiska personer och deras finansiella kapacitet.

Artikel 7

Tjänsteleverantörens uppgifter

1.   Tjänsteleverantören ska organisera aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp och särskilt

| a) | aggregera efterfrågan från naturgasföretag och gasförbrukande företag med hjälp av it-verktyget, |
| --- | --- |

a)

aggregera efterfrågan från naturgasföretag och gasförbrukande företag med hjälp av it-verktyget,

| b) | begära in säljbud från naturgasleverantörer eller naturgasproducenter för att matcha den aggregerade efterfrågan med hjälp av it-verktyget, |
| --- | --- |

b)

begära in säljbud från naturgasleverantörer eller naturgasproducenter för att matcha den aggregerade efterfrågan med hjälp av it-verktyget,

| c) | fördela rättigheterna till den mängd som levereras, och därvid beakta en proportionell fördelning av de erbjudna gasvolymerna mellan mindre och större deltagare bland naturgasföretag och gasförbrukande företag som deltar i aggregering av efterfrågan; om den aggregerade efterfrågan överstiger de mottagna leveranserbjudandena ska fördelningen av rättigheterna stå i proportion till den efterfrågan som de deltagande företagen uttryckt under efterfrågeaggregeringsfasen för en viss leveranstid och leveransplats, |
| --- | --- |

c)

fördela rättigheterna till den mängd som levereras, och därvid beakta en proportionell fördelning av de erbjudna gasvolymerna mellan mindre och större deltagare bland naturgasföretag och gasförbrukande företag som deltar i aggregering av efterfrågan; om den aggregerade efterfrågan överstiger de mottagna leveranserbjudandena ska fördelningen av rättigheterna stå i proportion till den efterfrågan som de deltagande företagen uttryckt under efterfrågeaggregeringsfasen för en viss leveranstid och leveransplats,

| d) | verifiera, ackreditera och registrera användarna av it-verktyget, och |
| --- | --- |

d)

verifiera, ackreditera och registrera användarna av it-verktyget, och

| e) | tillhandahålla användarna av it-verktyget eller kommissionen eventuella sidotjänster, inbegripet tjänster för att underlätta ingående av kontrakt, som är nödvändiga för ett korrekt genomförande av de åtgärder som föreskrivs i det tjänsteavtal som avses i artikel 5. |
| --- | --- |

e)

tillhandahålla användarna av it-verktyget eller kommissionen eventuella sidotjänster, inbegripet tjänster för att underlätta ingående av kontrakt, som är nödvändiga för ett korrekt genomförande av de åtgärder som föreskrivs i det tjänsteavtal som avses i artikel 5.

2.   De villkor som rör tjänsteleverantörens uppgifter, dvs. registrering av användare, offentliggörande och rapportering, ska fastställas i det tjänsteavtal som avses i artikel 5.

Artikel 8

Deltagande i aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp

1.   Deltagande i aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp ska vara öppet och transparent för alla naturgasföretag och gasförbrukande företag som är etablerade i unionen, oavsett den begärda volymen. Naturgasföretag och gasförbrukande företag ska hindras från att delta i egenskap av leverantörer, producenter eller köpare i aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp om de

| a) | är föremål för unionens restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 215 i EUF-fördraget, särskilt unionens restriktiva åtgärder som antagits mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, eller med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende, |
| --- | --- |

a)

är föremål för unionens restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 215 i EUF-fördraget, särskilt unionens restriktiva åtgärder som antagits mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, eller med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende,

| b) | direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av sådana restriktiva unionsåtgärder, eller |
| --- | --- |

b)

direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av sådana restriktiva unionsåtgärder, eller

| c) | direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av Ryska federationen eller dess regering eller av någon rysk fysisk eller juridisk person eller enhet eller något ryskt organ som är etablerade i Ryssland. |
| --- | --- |

c)

direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av Ryska federationen eller dess regering eller av någon rysk fysisk eller juridisk person eller enhet eller något ryskt organ som är etablerade i Ryssland.

2.   Avtalsförpliktelser ska införas för att säkerställa att inga penningmedel eller ekonomiska resurser som härrör från deltagande i processen för gemensamma inköp som organiseras av tjänsteleverantören görs tillgängliga, direkt eller indirekt, för eller till förmån för fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som

| a) | är föremål för unionens restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 215 i EUF-fördraget, särskilt unionens restriktiva åtgärder som antagits mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, eller med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende, |
| --- | --- |

a)

är föremål för unionens restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 215 i EUF-fördraget, särskilt unionens restriktiva åtgärder som antagits mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, eller med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende,

| b) | direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av sådana restriktiva unionsåtgärder, eller |
| --- | --- |

b)

direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som omfattas av sådana restriktiva unionsåtgärder, eller

| c) | direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av Ryska federationen eller dess regering eller av någon rysk fysisk eller juridisk person eller enhet eller något ryskt organ som är etablerade i Ryssland. |
| --- | --- |

c)

direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av, eller agerar på vägnar av eller på uppdrag av Ryska federationen eller dess regering eller av någon rysk fysisk eller juridisk person eller enhet eller något ryskt organ som är etablerade i Ryssland.

3.   Medlemsstater, eller andra berörda parter får tillhandahålla likviditetsstöd, inbegripet garantier, till deltagare i processen för gemensamma inköp som organiseras av tjänsteleverantören, i enlighet med reglerna för statligt stöd, i tillämpliga fall. Detta kan inbegripa garantier för att täcka behovet av säkerheter eller för att täcka risken för ytterligare kostnader till följd av att andra köpare som omfattas av samma avtal om gemensamma inköp blir insolventa.

4.   Naturgasföretag och gasförbrukande företag som är etablerade i de avtalsslutande parterna i energigemenskapen får delta i aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp, förutsatt att nödvändiga åtgärder eller arrangemang finns på plats för att göra det möjligt för dem att delta i aggregering av efterfrågan och gemensamma inköp enligt detta avsnitt.

Artikel 9

Naturgas som inte omfattas av gemensamma inköp

Naturgasleveranser med ursprung i Ryska federationen får inte omfattas av gemensamma inköp, inbegripet naturgasleveranser som förs in i medlemsstaterna eller i de avtalsslutande parterna i energigemenskapen via följande införselställen:

| a) | Greifswald |
| --- | --- |

a)

Greifswald

| b) | Lubmin II |
| --- | --- |

b)

Lubmin II

| c) | Imatra |
| --- | --- |

c)

Imatra

| d) | Narva |
| --- | --- |

d)

Narva

| e) | Värska |
| --- | --- |

e)

Värska

| f) | Luhamaa |
| --- | --- |

f)

Luhamaa

| g) | Sakiai |
| --- | --- |

g)

Sakiai

| h) | Kotlovka |
| --- | --- |

h)

Kotlovka

| i) | Kondratki |
| --- | --- |

i)

Kondratki

| j) | Wysokoje |
| --- | --- |

j)

Wysokoje

| k) | Tieterowka |
| --- | --- |

k)

Tieterowka

| l) | Mozyr |
| --- | --- |

l)

Mozyr

| m) | Kobryn |
| --- | --- |

m)

Kobryn

| n) | Sudzha (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

n)

Sudzha (RU)/Ukraina

| o) | Belgorod (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

o)

Belgorod (RU)/Ukraina

| p) | Valuyki (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

p)

Valuyki (RU)/Ukraina

| q) | Serebryanka (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

q)

Serebryanka (RU)/Ukraina

| r) | Pisarevka (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

r)

Pisarevka (RU)/Ukraina

| s) | Sokhranovka (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

s)

Sokhranovka (RU)/Ukraina

| t) | Prokhorovka (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

t)

Prokhorovka (RU)/Ukraina

| u) | Platovo (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

u)

Platovo (RU)/Ukraina

| v) | Strandzha 2 (BG)/Malkoclar (TR). |
| --- | --- |

v)

Strandzha 2 (BG)/Malkoclar (TR).

Artikel 10

Obligatorisk användning av tjänsteleverantören

1.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att naturgasföretag och gasförbrukande företag inom deras jurisdiktion deltar i den process för aggregering av efterfrågan som organiseras av tjänsteleverantören som ett av de möjliga sätten att uppnå de fyllnadsmål som avses i artiklarna 6a och 20 i förordning (EU) 2017/1938.

2.   Medlemsstater med underjordiska gaslagringsanläggningar ska kräva att naturgasföretag och gasförbrukande företag inom deras jurisdiktion deltar i den process för aggregering av efterfrågan som organiseras av tjänsteleverantören med volymer som motsvarar minst 15 % av den totala volym som är nödvändig för att uppnå de fyllnadsmål som avses i artiklarna 6a och 20 i förordning (EU) 2017/1938.

3.   Medlemsstater som saknar underjordiska gaslagringsanläggningar ska kräva att naturgasföretag och gasförbrukande företag inom deras jurisdiktion deltar i den process för aggregering av efterfrågan som organiseras av tjänsteleverantören med volymer som motsvarar minst 15 % av de volymer som motsvarar de gränsöverskridande fyllnadsmål som avses i artiklarna 6c och 20 i förordning (EU) 2017/1938.

4.   De naturgasföretag och gasförbrukande företag som deltar i aggregering av efterfrågan till följd av en obligatorisk skyldighet får efter aggregeringsförfarandet besluta att inte köpa gasen. Den inköpta gasen får användas för andra ändamål än påfyllning av lager.

Artikel 11

Konsortium för gasinköp

Naturgasföretag och gasförbrukande företag som deltar i aggregering av efterfrågan som organiseras av tjänsteleverantören får, på ett transparent sätt, samordna delar av villkoren i köpeavtalet eller använda avtal om gemensamma inköp för att uppnå bättre villkor med sina leverantörer, förutsatt att de är förenliga med unionsrätten, inbegripet unionens konkurrensrätt, särskilt artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget, vilket kan anges av kommissionen i ett beslut enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1/2003, samt med kravet om öppenhet enligt artikel 3 i den här förordningen.

AVSNITT 3

Åtgärder för att öka användningen av LNG-anläggningar, gaslagringsanläggningar och rörledningar

Artikel 12

Bokningsplattform för andrahandskapacitet för användare av LNG-anläggningar och användare av gaslagringsanläggningar

Användare av LNG-anläggningar och användare av gaslagringsanläggningar som vill återsälja sin avtalade kapacitet på andrahandsmarknaden, enligt definitionen i artikel 2.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 (19), ska ha rätt att göra detta. Senast den 28 februari 2023 ska operatörer av LNG-anläggningar och operatörer av gaslagringsanläggningar, enskilt eller regionalt, inrätta eller använda sig av en befintlig öppen och icke-diskriminerande bokningsplattform för användare av LNG-anläggningar och användare av gaslagringsanläggningar för att återsälja sin avtalade kapacitet på andrahandsmarknaden.

19

Artikel 13

Öppenhetsplattformar för LNG-anläggningar och gaslagringsanläggningar

1.   Senast den 28 februari 2023 ska operatörer av LNG-anläggningar och operatörer av gaslagringsanläggningar offentliggöra all den information som krävs enligt artikel 19 i förordning (EG) nr 715/2009 om en europeisk öppenhetsplattform för LNG respektive en europeisk öppenhetsplattform för lagring på ett öppet och användarvänligt sätt. Tillsynsmyndigheter får begära att dessa operatörer offentliggör all ytterligare information som är relevant för systemanvändarna.

2.   LNG-anläggningar som har beviljats ett undantag från reglerna om tredjepartstillträde enligt artikel 36 i direktiv 2009/73/EG, och operatörer av gaslagringsanläggningar enligt det system för förhandlat tillträde för tredje part som avses i artikel 33.3 i det direktivet, ska offentliggöra slutliga tariffer för infrastruktur senast den 31 januari 2023.

Artikel 14

Effektivare användning av överföringskapaciteten

1.   Systemansvariga för överföringssystem ska erbjuda underutnyttjad avtalad fast kapacitet vid sammanlänkningspunkter och virtuella sammanlänkningspunkter som en månadsvis kapacitetsprodukt och som en daglig och inomdygnskapacitetsprodukt för månaden i händelse av underutnyttjande enligt punkt 2.

2.   Avtalad fast kapacitet ska anses vara underutnyttjad om en nätanvändare använde eller erbjöd mindre än i genomsnitt 80 % av den bokade fasta kapaciteten vid en sammanlänkningspunkt eller en virtuell sammanlänkningspunkt under den föregående kalendermånaden. Systemansvarig för överföringssystemet ska övervaka den outnyttjade kapaciteten och ska informera nätanvändaren om den kapacitetsmängd som ska återkallas vid den relevanta sammanlänkningspunkten eller virtuella sammanlänkningspunkten innan den meddelar vilken kapacitetsmängd som ska erbjudas för den kommande rullande auktionen för månadsvis kapacitet i enlighet med förordning (EU) 2017/459.

3.   Den kapacitet som ska erbjudas ska vara densamma som skillnaden mellan det genomsnittliga utnyttjandet under föregående kalendermånad och 80 % av den fasta kapacitet som avtalats för en längre period än en månad.

4.   Tillgänglig kapacitet som erbjuds i en auktion i enlighet med förordning (EU) 2017/459 ska ha företräde framför underutnyttjad kapacitet som ingår i en auktion enligt punkt 2 vid tilldelning av kapacitet.

5.   Om den underutnyttjade kapacitet som den systemansvariga för överföringssystemet erbjuder säljs, ska den återkallas från den ursprungliga innehavaren av den avtalade kapaciteten. Den ursprungliga innehavaren får använda den återkallade fasta kapaciteten på frånkopplingsbar basis.

6.   Nätanvändaren ska behålla de rättigheter och skyldigheter som följer av kapacitetsavtalet fram till det att kapaciteten tilldelas på nytt av den systemansvariga för överföringssystemet och i den utsträckning som kapaciteten inte tilldelas på nytt av den systemansvariga för överföringssystemet.

7.   Innan den systemansvariga för överföringssystemet erbjuder underutnyttjad fast kapacitet i enlighet med denna artikel ska den analysera de potentiella effekterna vid varje sammanlänkningspunkt som den driver och informera den behöriga nationella tillsynsmyndigheten. Genom undantag från punkterna 1–6 i denna artikel, och oavsett om dessa sammanlänkningspunkter är överbelastade eller inte, får de nationella tillsynsmyndigheterna besluta att införa någon av följande mekanismer vid alla sammanlänkningspunkter:

| a) | En ”use-it-or-lose-it”-mekanism för fast dagen-före-kapacitet i enlighet med förordning (EU) 2017/459 och med beaktande av punkt 2.2.3 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2009. |
| --- | --- |

a)

En ”use-it-or-lose-it”-mekanism för fast dagen-före-kapacitet i enlighet med förordning (EU) 2017/459 och med beaktande av punkt 2.2.3 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2009.

| b) | Ett överboknings- och återköpssystem i enlighet med punkt 2.2.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2009 som erbjuder minst 5 % ytterligare kapacitet i förhållande till den tekniska kapaciteten vid den relevanta sammanlänkningspunkten. |
| --- | --- |

b)

Ett överboknings- och återköpssystem i enlighet med punkt 2.2.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2009 som erbjuder minst 5 % ytterligare kapacitet i förhållande till den tekniska kapaciteten vid den relevanta sammanlänkningspunkten.

| c) | Åtminstone erbjuda kapacitet som inledningsvis inte nominerats på dagen före- och inomdygnsbasis, att fördela som frånkopplingsbar kapacitet. |
| --- | --- |

c)

Åtminstone erbjuda kapacitet som inledningsvis inte nominerats på dagen före- och inomdygnsbasis, att fördela som frånkopplingsbar kapacitet.

Punkterna 1–6 i denna artikel ska automatiskt tillämpas om en av de alternativa mekanismerna enligt första stycket inte tillämpas senast den 31 mars 2023.

8.   Innan den nationella tillsynsmyndigheten fattar det beslut som avses i punkt 7 ska den samråda med den nationella tillsynsmyndigheten i den angränsande medlemsstaten och ta hänsyn till den myndighetens yttranden. Om entry-exitsystemet omfattar mer än en medlemsstat där mer än en systemansvarig för överföringssystem är verksam, ska de nationella tillsynsmyndigheterna i de berörda medlemsstaterna gemensamt fatta beslut om tillämpningen av punkt 7.

KAPITEL III

ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRHINDRA ALLTFÖR HÖGA GASPRISER OCH ALLTFÖR STOR INTRADAGSVOLATILITET PÅ MARKNADERNA FÖR ENERGIDERIVAT

AVSNITT 1

Tillfälligt verktyg för att hantera alltför stor intradagsvolatilitet på marknaderna för energiderivat

Artikel 15

Mekanism för hantering av intradagsvolatilitet

1.   Så snart som möjligt, men senast den 31 januari 2023, ska varje handelsplats på vilken energirelaterade råvaruderivat handlas, för varje energirelaterat derivat, inrätta en mekanism för hantering av intradagsvolatilitet med en övre och en nedre prisrestriktion (prisrestriktioner) som fastställer de priser över respektive under vilka beställningar inte får genomföras (mekanism för hantering av intradagsvolatilitet). Handelsplatser ska säkerställa att mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet förhindrar alltför stora prisrörelser under en och samma handelsdag för relevanta energirelaterade råvaruderivat. När handelsplatser inrättar mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet ska de också säkerställa att genomförandet av dessa åtgärder inte hindrar att tillförlitliga stängningspriser vid dagens slut bildas.

2.   För varje energirelaterat råvaruderivat som handlas på en handelsplats ska handelsplatsen fastställa den beräkningsmetod som ska användas för att ange prisrestriktionerna i förhållande till ett referenspris. Dagens första referenspris ska vara detsamma som det pris som fastställs vid öppnandet av den relevanta handelssessionen. Efterföljande referenspriser ska vara det med jämna mellanrum senast observerade marknadspriset. Om handeln avbryts under handelsdagen ska det första referenspriset efter avbrottet vara öppningskursen för den återupptagna handeln.

3.   Prisrestriktionerna ska uttryckas antingen i absolut värde eller relativt, i form av en procentuell variation i förhållande till referenspriset. Handelsplatser ska anpassa beräkningsmetoden till särdragen hos varje energirelaterat råvaruderivat, derivatets likviditetsprofil på marknaden och dess volatilitetsprofil. Handelsplatsen ska utan onödigt dröjsmål underrätta den behöriga myndigheten om metoden.

4.   Handelsplatser ska förnya prisrestriktionerna med jämna mellanrum under öppettiderna, baserat på referenspriset.

5.   Handelsplatser ska utan onödigt dröjsmål offentliggöra egenskaperna hos den mekanism för hantering av intradagsvolatilitet som de har infört eller när de har gjort en ändring.

6.   Handelsplatser ska genomföra mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet genom att antingen integrera den i befintliga handelsspärrar som redan har införts i enlighet med direktiv 2014/65/EU eller som en ytterligare mekanism.

7.   Om en handelsplats avser att ändra beräkningsmetoden för de prisrestriktioner som tillämpas för ett visst energirelaterat råvaruderivat ska den utan onödigt dröjsmål underrätta den behöriga myndigheten om de planerade ändringarna.

8.   Om den information som samlats in av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) i enlighet med artikel 16.3 visar att det krävs ytterligare enhetlighet i genomförandet av mekanismen för att säkerställa en effektivare hantering av alltför stor prisvolatilitet inom unionen, får kommissionen anta genomförandeakter som specificerar enhetliga principer för genomförandet av mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet, med beaktande av särdragen hos varje energirelaterat derivat, derivatets likviditetsprofil på marknaden och dess volatilitetsprofil. I syfte att säkerställa att handelsplatser som erbjuder handel med energirelaterade råvaruderivat fungerar väl får kommissionen särskilt ange med vilka intervall prisrestriktionerna ska förnyas eller vilka åtgärder som ska vidtas om handeln rör sig utanför dessa prisrestriktioner, inbegripet bestämmelser för att säkerställa att tillförlitliga stängningspriser bildas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 29.

Artikel 16

Behöriga myndigheters roll

1.   Behöriga myndigheter ska övervaka genomförandet av mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet. Behöriga myndigheter ska säkerställa att skillnader i genomförandet av mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet mellan handelsplatser som är etablerade i deras medlemsstater är vederbörligen motiverade av särdragen hos de berörda handelsplatserna eller de berörda energirelaterade råvaruderivaten.

2.   Behöriga myndigheter ska säkerställa att handelsplatser genomför lämpliga preliminära mekanismer för att säkerställa att alltför stor volatilitet på marknader för energirelaterade råvaruderivat minskas till dess att den mekanism för hantering av intradagsvolatilitet som avses i artikel 15.1 har inrättats.

3.   Behöriga myndigheter ska rapportera till Esma om genomförandet av mekanismen för hantering av intradagsvolatilitet på de handelsplatser som de övervakar inom tre veckor efter det datum som avses i artikel 15.1 och minst varje kvartal.

Artikel 17

Esmas samordnande roll

1.   Esma ska samordna och övervaka genomförandet av mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet på grundval av rapporter som lämnas till Esma av de behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 16.3.

2.   Esma ska dokumentera eventuella skillnader i genomförandet av mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet mellan jurisdiktioner i unionen på grundval av rapporterna från de behöriga myndigheterna. Senast den 30 juni 2023 ska Esma lämna in en rapport till kommissionen med en utvärdering av effektiviteten i mekanismerna för hantering av intradagsvolatilitet. På grundval av den rapporten ska kommissionen överväga huruvida ett förslag till ändring av denna förordning ska lämnas in till rådet.

AVSNITT 2

Tilldelande av befogenhet till Acer att samla in och offentliggöra objektiva prisuppgifter

Artikel 18

Acers uppgifter och befogenheter för att utarbeta prisbedömningar och prisriktvärden

1.   Acer ska så snart som möjligt utarbeta och offentliggöra en daglig prisbedömning av LNG med början senast den 13 januari 2023. För prisbedömningen av LNG ska Acer systematiskt samla in och behandla marknadsdata för transaktioner med LNG. Prisbedömningen ska när så är lämpligt göras med hänsyn till regionala skillnader och marknadsförhållanden.

2.   Senast den 31 mars 2023 ska Acer sammanställa och offentliggöra ett dagligt prisriktmärke för LNG som bestäms av spreaden mellan den dagliga prisbedömningen av LNG och det avvecklingspris för frontmånadsavtalet för TTF Gas Futures som dagligen fastställs av ICE Endex Markets B.V. För utarbetandet av prisriktvärdet för LNG ska Acer systematiskt samla in och behandla alla marknadsdata för LNG.

3.   Genom undantag från artikel 3.4 b i förordning (EU) nr 1227/2011, ska LNG-marknadsaktörer omfattas av de skyldigheter och förbud som gäller för marknadsaktörer enligt förordning (EU) nr 1227/2011. De befogenheter som tilldelats Acer enligt förordning (EU) nr 1227/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014 ska också gälla med avseende på LNG-marknadsaktörer, inbegripet bestämmelserna om sekretess.

Artikel 19

Offentliggörande av prisbedömningar av och prisriktvärden för LNG

1.   Prisbedömningen av LNG ska offentliggöras dagligen och senast kl. 18.00 MET för bedömningen av det direkta transaktionspriset. Senast den 31 mars 2023 ska Acer, utöver offentliggörandet av prisbedömningen av LNG, dagligen även offentliggöra riktmärket för LNG senast kl. 19.00 MET eller så snart det är tekniskt möjligt.

2.   Vid tillämpningen av denna artikel får Acer använda tjänster från en tredje part.

Artikel 20

Tillhandahållande av marknadsdata för LNG till Acer

1.   LNG-marknadsaktörer ska dagligen lämna in marknadsdata för LNG till Acer i enlighet med specifikationerna i artikel 21 i ett standardiserat format, genom ett överföringsprotokoll av hög kvalitet och i så nära realtid som möjligt före offentliggörandet av den dagliga prisbedömningen av LNG (kl. 18.00 MET).

2.   Kommissionen får anta genomförandeakter som specificerar den tidpunkt då marknadsdata för LNG ska lämnas in före det dagliga offentliggörandet av den prisbedömning av LNG som avses i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 29.

3.   När det är lämpligt ska Acer efter samråd med kommissionen utfärda riktlinjer om

| a) | närmare detaljer om den information som ska rapporteras, utöver de aktuella uppgifterna om rapporteringspliktiga transaktioner och grundläggande uppgifter enligt genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014, inbegripet köp- och säljbud, och |
| --- | --- |

a)

närmare detaljer om den information som ska rapporteras, utöver de aktuella uppgifterna om rapporteringspliktiga transaktioner och grundläggande uppgifter enligt genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014, inbegripet köp- och säljbud, och

| b) | förfarande, standardformat och elektroniskt format samt de tekniska och organisatoriska kraven för inlämning av data, som ska användas för inlämnandet av de marknadsdata för LNG som krävs. |
| --- | --- |

b)

förfarande, standardformat och elektroniskt format samt de tekniska och organisatoriska kraven för inlämning av data, som ska användas för inlämnandet av de marknadsdata för LNG som krävs.

4.   LNG-marknadsaktörer ska kostnadsfritt lämna in begärda marknadsdata för LNG till Acer genom de rapporteringskanaler som inrättats av Acer, om möjligt med användning av redan befintliga och tillgängliga förfaranden.

Artikel 21

Kvalitet på marknadsdata för LNG

1.   Marknadsdata för LNG ska omfatta följande:

| a) | Avtalsparterna, inklusive köp-/säljindikator. |
| --- | --- |

a)

Avtalsparterna, inklusive köp-/säljindikator.

| b) | Rapporterande part. |
| --- | --- |

b)

Rapporterande part.

| c) | Transaktionspriset. |
| --- | --- |

c)

Transaktionspriset.

| d) | Avtalade kvantiteter. |
| --- | --- |

d)

Avtalade kvantiteter.

| e) | Avtalets värde. |
| --- | --- |

e)

Avtalets värde.

| f) | Ankomstfönstret för LNG-lasten. |
| --- | --- |

f)

Ankomstfönstret för LNG-lasten.

| g) | Leveransvillkoren. |
| --- | --- |

g)

Leveransvillkoren.

| h) | Leveransställena. |
| --- | --- |

h)

Leveransställena.

| i) | Tidsangivelser för följande:






  i) | Datum och tidpunkt för inlämnande av köp- eller säljbud. |
| --- | --- | --- |

i)

Tidsangivelser för följande:

i)

Datum och tidpunkt för inlämnande av köp- eller säljbud.

| ii) | Datum och tidpunkt för transaktionen. |
| --- | --- |

ii)

Datum och tidpunkt för transaktionen.

| iii) | Datum och tidpunkt för rapportering av köpbud, säljbud eller transaktion. |
| --- | --- |

iii)

Datum och tidpunkt för rapportering av köpbud, säljbud eller transaktion.

| iv) | Mottagandet av marknadsdata för LNG till Acer. |
| --- | --- |

iv)

Mottagandet av marknadsdata för LNG till Acer.

2.   LNG-marknadsaktörer ska lämna in marknadsdata för LNG till Acer i följande enheter och valutor:

| a) | Enhetspriser för transaktioner, köp- och säljbud ska rapporteras i den valuta som anges i avtalet och i EUR/MWh och ska inbegripa tillämpliga omräkningskurser och växlingskurser, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

a)

Enhetspriser för transaktioner, köp- och säljbud ska rapporteras i den valuta som anges i avtalet och i EUR/MWh och ska inbegripa tillämpliga omräkningskurser och växlingskurser, i tillämpliga fall.

| b) | Avtalade kvantiteter ska rapporteras i de enheter som anges i avtalen och i MWh. |
| --- | --- |

b)

Avtalade kvantiteter ska rapporteras i de enheter som anges i avtalen och i MWh.

| c) | Ankomstfönstren ska rapporteras i form av leveransdatum uttryckta i UTC-format. |
| --- | --- |

c)

Ankomstfönstren ska rapporteras i form av leveransdatum uttryckta i UTC-format.

| d) | Leveransstället ska ange en giltig identifierare som förtecknas av Acer i enlighet med vad som avses i förteckningen över LNG-anläggningar som omfattas av rapportering enligt förordning (EU) nr 1227/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014. Tidsangivelserna ska rapporteras i UTC-format. |
| --- | --- |

d)

Leveransstället ska ange en giltig identifierare som förtecknas av Acer i enlighet med vad som avses i förteckningen över LNG-anläggningar som omfattas av rapportering enligt förordning (EU) nr 1227/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014. Tidsangivelserna ska rapporteras i UTC-format.

| e) | I förekommande fall ska prisformeln i det långsiktiga avtal från vilket priset härleds rapporteras i sin helhet. |
| --- | --- |

e)

I förekommande fall ska prisformeln i det långsiktiga avtal från vilket priset härleds rapporteras i sin helhet.

3.   Acer ska utfärda riktlinjer om de kriterier enligt vilka en enda uppgiftslämnare står för en betydande del av de marknadsdata för LNG som lämnats in under en viss referensperiod och hur denna situation ska hanteras i Acers dagliga prisbedömning av och prisriktvärden för LNG.

Artikel 22

Affärskontinuitet

Acer ska regelbundet se över, uppdatera och offentliggöra sina metoder för referensprisbedömning av LNG och prisriktvärden för LNG samt de metoder som används för rapportering av marknadsdata för LNG och offentliggörandet av Acers prisbedömningar av LNG och prisriktvärden för LNG, med beaktande av synpunkter från dem som lämnar marknadsdata för LNG.

KAPITEL IV

ÅTGÄRDER I HÄNDELSE AV EN GASKRIS

AVSNITT 1

Gassolidaritet för elförsörjning, samhällsviktiga industrier och skyddade kunder

Gassolidaritet för elförsörjning, samhällsviktiga industrier och skyddade kunder

Artikel 23

Utökning av solidaritetsskyddet till att omfatta kritisk gasvolym för försörjningstrygghet för elproduktion

1.   Genom undantag från artikel 13.3 i förordning (EU) 2017/1938 ska en solidaritetsåtgärd enligt artikel 13.1 och 13.2 i den förordningen endast tillämpas om den medlemsstat som begär solidaritet inte har kunnat täcka

| a) | underskottet i gasförsörjningen till sina solidaritetsskyddade kunder eller, om en medlemsstat har vidtagit tillfälliga åtgärder för att minska de skyddade kundernas icke nödvändiga förbrukning i enlighet med artikel 24 i denna förordning, de nödvändiga förbrukningsvolymerna av gas för sina solidaritetsskyddade kunder, |
| --- | --- |

a)

underskottet i gasförsörjningen till sina solidaritetsskyddade kunder eller, om en medlemsstat har vidtagit tillfälliga åtgärder för att minska de skyddade kundernas icke nödvändiga förbrukning i enlighet med artikel 24 i denna förordning, de nödvändiga förbrukningsvolymerna av gas för sina solidaritetsskyddade kunder,

| b) | den kritiska gasvolymen för försörjningstrygghet för elproduktion, trots tillämpningen av den åtgärd som avses i artikel 11.3 i förordning (EU) 2017/1938. De villkor som anges i artikel 13.3 b, c och d i förordning (EU) 2017/1938 ska tillämpas. |
| --- | --- |

b)

den kritiska gasvolymen för försörjningstrygghet för elproduktion, trots tillämpningen av den åtgärd som avses i artikel 11.3 i förordning (EU) 2017/1938. De villkor som anges i artikel 13.3 b, c och d i förordning (EU) 2017/1938 ska tillämpas.

2.   De medlemsstater som är skyldiga att visa solidaritet enligt punkt 1 ska ha rätt att från solidaritetserbjudandet dra av

| a) | leveranser till deras solidaritetsskyddade kunder i den utsträckning väsentliga volymer påverkas eller, om en medlemsstat har vidtagit tillfälliga åtgärder för att minska de skyddade kundernas icke nödvändiga förbrukning i enlighet med artikel 24, de nödvändiga förbrukningsvolymerna av gas för sina solidaritetsskyddade kunder, |
| --- | --- |

a)

leveranser till deras solidaritetsskyddade kunder i den utsträckning väsentliga volymer påverkas eller, om en medlemsstat har vidtagit tillfälliga åtgärder för att minska de skyddade kundernas icke nödvändiga förbrukning i enlighet med artikel 24, de nödvändiga förbrukningsvolymerna av gas för sina solidaritetsskyddade kunder,

| b) | leveranser av kritisk gasvolym för försörjningstrygghet för elproduktion, |
| --- | --- |

b)

leveranser av kritisk gasvolym för försörjningstrygghet för elproduktion,

| c) | leveranser av gasvolymer för den el som behövs för produktion och transport av gas, och |
| --- | --- |

c)

leveranser av gasvolymer för den el som behövs för produktion och transport av gas, och

| d) | gasvolymer som är nödvändiga för driften av kritisk infrastruktur för försörjningstrygghet enligt bilaga II samt andra anläggningar som är avgörande för att militära och nationella säkerhetstjänster samt humanitära biståndstjänster ska fungera. |
| --- | --- |

d)

gasvolymer som är nödvändiga för driften av kritisk infrastruktur för försörjningstrygghet enligt bilaga II samt andra anläggningar som är avgörande för att militära och nationella säkerhetstjänster samt humanitära biståndstjänster ska fungera.

3.   Den kritiska gasvolymen för försörjningstrygghet för elproduktion i enlighet med vad som avses i punkterna 1 b, 2 b och 2 d ska inte överstiga de volymer som anges i bilaga I. Om en medlemsstat kan visa att en större gasvolym krävs för att undvika en elkris i denna medlemsstat får kommissionen, efter en vederbörligen motiverad begäran, besluta om att tillåta avdrag för större volymer.

4.   Om medlemsstater vars elsystem endast är synkroniserat med ett tredjelands elsystem uppmanas att vidta solidaritetsåtgärder, får de i undantagsfall göra avdrag för större gasvolymer om elsystemet avsynkroniseras från det tredjelandets system så länge driften av isolerade elkraftsystemstjänster eller andra tjänster hos den systemansvariga för överföringssystemet behövs för att säkerställa en säker och tillförlitlig drift av elkraftsystemet.

Artikel 24

Åtgärder för att minska efterfrågan avseende skyddade kunder

1.   Medlemsstater får i undantagsfall vidta tillfälliga åtgärder för att minska icke nödvändig förbrukning hos skyddade kunder, såsom dessa definieras i artikel 2.5 i förordning (EU) 2017/1938, särskilt när ett tillkännagivande har gjorts om någon av krisnivåerna enligt artiklarna 11.1 och 12 i förordning (EU) 2017/1938 eller om unionsberedskap enligt förordning (EU) 2022/1369. Sådana åtgärder ska begränsas till icke nödvändig användning av gas och beakta de delar som anges i artikel 6.2 i förordning (EU) 2022/1369. Sådana undantagsåtgärder får endast vidtas efter det att de behöriga myndigheterna enligt definitionen i artikel 2.7 i förordning (EU) 2017/1938 har gjort en bedömning av villkoren för att fastställa sådana icke nödvändiga gasvolymer.

2.   Till följd av de åtgärder som avses i punkt 1 i denna artikel får förbrukningen hos utsatta kunder, såsom dessa definieras av medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.3 i direktiv 2009/73/EG, under inga omständigheter minskas och medlemsstaterna får inte stänga av skyddade kunder till följd av tillämpningen av punkt 1 i den här artikeln.

Artikel 25

Skyddsåtgärder för gränsöverskridande flöden

Om kommissionen enligt 12.6 första stycket i förordning (EU) 2017/1938 begär att otillbörliga begränsningar av gränsöverskridande gasflöden eller tillträde till gasinfrastruktur eller åtgärder som äventyrar gasförsörjningen i en annan medlemsstat ska avslutas, ska den behöriga myndigheten enligt definitionen i artikel 2.7 i förordning (EU) 2017/1938 eller den medlemsstat som avses i artikel 12.6, första stycket i den förordningen, i stället för att följa det förfarande som föreskrivs i artikel 12.6 andra stycket i förordning (EU) 2017/1938 ändra sina åtgärder eller vidta åtgärder för att säkerställa överensstämmelse med artikel 12.5 i den förordningen.

AVSNITT 2

Regler för vidtagande av solidaritetsåtgärder

Artikel 26

Tillfällig utvidgning av solidaritetsskyldigheterna till att omfatta medlemsstater som har LNG-anläggningar

1.   Skyldigheten att vidta solidaritetsåtgärder enligt artikel 13.1 i förordning (EU) 2017/1938 ska inte bara gälla medlemsstater som är direkt sammanlänkade med den medlemsstat som begär solidaritet utan även medlemsstater som har LNG-anläggningar, förutsatt att den nödvändiga kapaciteten i den berörda infrastrukturen, inbegripet LNG-fartyg och LNG-transportörer, är tillgänglig.

2.   Artikel 13.2–13.9 i förordning (EU) 2017/1938 ska tillämpas på medlemsstater som har LNG-anläggningar om inte annat föreskrivs i den här förordningen.

3.   Medlemsstater som har LNG-anläggningar och som inte är direkt sammanlänkade med en medlemsstat som begär solidaritet får bilateralt komma överens med andra medlemsstater om de nödvändiga tekniska, rättsliga och finansiella solidaritetsarrangemang som är tillämpliga på visandet av solidaritet.

4.   Standardreglerna för vidtagande av solidaritetsåtgärder enligt artikel 27 ska även tillämpas på medlemsstater som inte är direkt sammanlänkade med den begärande medlemsstaten om ett bilateralt arrangemang inte har ingåtts vid den tidpunkt då en solidaritetsbegäran mottas.

Artikel 27

Standardregler för solidaritetsåtgärder

1.   Om två medlemsstater inte har kommit överens om de nödvändiga tekniska, rättsliga och finansiella arrangemangen enligt artikel 13.10 i förordning (EU) 2017/1938 (solidaritetsavtal), ska gasleveranser enligt skyldigheten i artikel 13.1 i den förordningen i en krissituation omfattas av villkoren i den här artikeln.

2.   Ersättningen för solidaritetsåtgärden får inte överstiga skäliga kostnader och ska, genom undantag från artikel 13.8 i förordning (EU) 2017/1938, under alla omständigheter omfatta följande:

| a) | Priset på gas i den medlemsstat som visar solidaritet. |
| --- | --- |

a)

Priset på gas i den medlemsstat som visar solidaritet.

| b) | Kostnader för lagring och transport, inbegripet eventuella avgifter som följer av omdirigering av LNG-lasten till den begärda sammanlänkningspunkten. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för lagring och transport, inbegripet eventuella avgifter som följer av omdirigering av LNG-lasten till den begärda sammanlänkningspunkten.

| c) | kostnader för relaterade rättsliga förfaranden eller skiljeförfaranden som inbegriper den medlemsstat som visar solidaritet. |
| --- | --- |

c)

kostnader för relaterade rättsliga förfaranden eller skiljeförfaranden som inbegriper den medlemsstat som visar solidaritet.

| d) | Andra indirekta kostnader som inte täcks av gaspriset, såsom ersättning för ekonomiska eller andra skador som uppstått till följd av påbjuden frånkoppling av fast last för kunder i samband med solidaritetsåtgärden, förutsatt att dessa indirekta kostnader inte överstiger 100 % av gaspriset. |
| --- | --- |

d)

Andra indirekta kostnader som inte täcks av gaspriset, såsom ersättning för ekonomiska eller andra skador som uppstått till följd av påbjuden frånkoppling av fast last för kunder i samband med solidaritetsåtgärden, förutsatt att dessa indirekta kostnader inte överstiger 100 % av gaspriset.

3.   Om en medlemsstat begär ersättning för indirekta kostnader enligt punkt 2 d som överstiger 100 % av gaspriset ska kommissionen, efter samråd med de berörda behöriga myndigheterna, besluta om en högre ersättning är lämplig, med beaktande av de särskilda avtalsmässiga och nationella omständigheterna i fallet och principen om energisolidaritet.

4.   Såvida inte den medlemsstat som begär solidaritet och den medlemsstat som visar solidaritet kommer överens om ett annat pris ska priset på den gas som levereras till den medlemsstat som begär solidaritet motsvara det genomsnittliga dagen före-marknadspriset i den medlemsstat som visar solidaritet dagen som föregått solidaritetsbegäran, eller motsvarande genomsnittliga dagen före-marknadspris på närmast tillgängliga börs, närmast tillgängliga virtuella handelsplats eller på en överenskommen marknadsplats dagen som föregått solidaritetsbegäran.

5.   Ersättningen för de gasvolymer som levereras i samband med en solidaritetsbegäran enligt artikel 28 ska betalas direkt av den medlemsstat som begär solidaritet till den medlemsstat som visar solidaritet eller till den enhet som båda medlemsstater anger i sina svar på solidaritetsbegäran och i bekräftelsen av mottagandet av begäran och av den volym som angetts.

6.   Den medlemsstat till vilken begäran om en solidaritetsåtgärd riktas ska vidta solidaritetsåtgärden så snart som möjligt och senast tre dagar efter begäran. En medlemsstat får vägra att vidta en solidaritetsåtgärd gentemot en medlemsstat som begär solidaritet endast om den kan visa att

| a) | den inte har tillräckligt med gas för de volymer som avses i artikel 23.2, eller |
| --- | --- |

a)

den inte har tillräckligt med gas för de volymer som avses i artikel 23.2, eller

| b) | den inte har tillräcklig tillgänglig sammanlänkningskapacitet enligt artikel 13.7 i förordning (EU) 2017/1938, och den inte har möjlighet att tillhandahålla tillräckliga volymer LNG. |
| --- | --- |

b)

den inte har tillräcklig tillgänglig sammanlänkningskapacitet enligt artikel 13.7 i förordning (EU) 2017/1938, och den inte har möjlighet att tillhandahålla tillräckliga volymer LNG.

7.   Utöver de standardregler som föreskrivs i denna artikel får medlemsstaterna komma överens om tekniska arrangemang för och samordning av solidaritetsåtgärderna.

8.   Denna artikel ska inte påverka befintliga arrangemang för säker och tillförlitlig drift av gassystemet.

Artikel 28

Förfarande för solidaritetsåtgärder om det inte finns något solidaritetsavtal

1.   Den medlemsstat som begär solidaritetsåtgärder ska utfärda en solidaritetsbegäran till en annan medlemsstat och ange åtminstone följande information:

| a) | Kontaktuppgifter till medlemsstatens behöriga myndighet. |
| --- | --- |

a)

Kontaktuppgifter till medlemsstatens behöriga myndighet.

| b) | Kontaktuppgifter till medlemsstatens berörda systemansvariga för överföringssystem (i förekommande fall). |
| --- | --- |

b)

Kontaktuppgifter till medlemsstatens berörda systemansvariga för överföringssystem (i förekommande fall).

| c) | Kontaktuppgifter till den tredje part som agerar på medlemsstatens vägnar (i förekommande fall). |
| --- | --- |

c)

Kontaktuppgifter till den tredje part som agerar på medlemsstatens vägnar (i förekommande fall).

| d) | Leveransperiod, inbegripet tidpunkt för den första möjliga leveransen och förväntad leveranstid. |
| --- | --- |

d)

Leveransperiod, inbegripet tidpunkt för den första möjliga leveransen och förväntad leveranstid.

| e) | Leveransställen och sammanlänkningspunkter. |
| --- | --- |

e)

Leveransställen och sammanlänkningspunkter.

| f) | Gasvolym i kWh för varje sammanlänkningspunkt. |
| --- | --- |

f)

Gasvolym i kWh för varje sammanlänkningspunkt.

| g) | Gaskvalitet. |
| --- | --- |

g)

Gaskvalitet.

2.   Solidaritetsbegäran ska skickas samtidigt till medlemsstater som potentiellt har möjlighet att vidta solidaritetsåtgärder, till kommissionen och till de krisledare som utsetts enligt artikel 10.1 g i förordning (EU) 2017/1938.

3.   De medlemsstater som tar emot en solidaritetsbegäran ska skicka ett svar som anger de kontaktuppgifter som avses i punkt 1 a, b och c och den volym och kvalitet som kan levereras till de sammanlänkningspunkter och vid den tidpunkt som avses i punkt 1 d–g. I svaret ska man ange den volym som följer av eventuella inskränkningar eller, i de fall detta är absolut oumbärligt, ibruktagande av strategiska lager om den volym som kan levereras genom frivilliga åtgärder är otillräcklig.

4.   Solidaritetsbegäran ska lämnas in minst 72 timmar före den angivna tidpunkten för leveransen. Solidaritetsbegäran ska besvaras inom 24 timmar. Mottagandet av begäran ska, liksom den volym som angetts av den medlemsstat som begär solidaritet, bekräftas minst 24 timmar före den behövliga tidpunkten för leverans.

5.   Begäran får lämnas in för en period på en eller flera dagar och svaret ska motsvara denna period.

6.   Om flera medlemsstater visar solidaritet och bilaterala solidaritetsarrangemang har inrättats med en eller flera av dem ska i första hand dessa arrangemang gälla mellan de medlemsstater som har kommit överens bilateralt. De standardregler som föreskrivs i denna artikel ska endast tillämpas i förhållande till övriga medlemsstater som visar solidaritet.

7.   Kommissionen får underlätta genomförandet av solidaritetsavtal, särskilt genom att tillhandahålla en förlaga som är tillgänglig på en säker onlineplattform för att möjliggöra överföring i realtid av köp- och säljbud.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 29

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 30

Översyn

Senast den 1 oktober 2023 ska kommissionen genomföra en översyn av denna förordning mot bakgrund av det allmänna läget gällande gasförsörjningen till unionen och lägga fram en rapport om de viktigaste resultaten av den översynen för rådet. Kommissionen får på grundval av den rapporten föreslå en förlängning av denna förordnings giltighet.

Artikel 31

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas under en period på ett år från och med ikraftträdandet.

Artikel 14 ska tillämpas från och med den 31 mars 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2022.

På rådets vägnar

J. SÍKELA

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 av den 29 juni 2022 om ändring av förordningarna (EU) 2017/1938 och (EG) nr 715/2009 vad gäller gaslagring (EUT L 173, 30.6.2022, s. 17).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 av den 25 oktober 2017 om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 994/2010 (EUT L 280, 28.10.2017, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

6

(7)  Kommissionens förordning (EU) 2017/459 av den 16 mars 2017 om fastställandet av nätföreskrifter för mekanismer för kapacitetstilldelning i överföringssystem för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 984/2013 (EUT L 72, 17.3.2017, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/942 av den 5 juni 2019 om inrättande av Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (EUT L 158, 14.6.2019, s. 22).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 av den 25 oktober 2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (EUT L 326, 8.12.2011, s. 1).

10

(11)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014 av den 17 december 2014 om rapportering av uppgifter för att genomföra artikel 8.2 och 8.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (EUT L 363, 18.12.2014, s. 121).

11

(12)  Rådets förordning (EU) 2022/1369 av den 5 augusti 2022 om samordnade åtgärder för att minska efterfrågan på gas (EUT L 206, 8.8.2022, s. 1).

12

(13)  Domstolens dom av den 15 juli 2021, Tyskland/Polen, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

13

(14)  Kommissionens rekommendation (EU) 2018/177 av den 2 februari 2018 om de aspekter som ska inkluderas i de tekniska, rättsliga och finansiella arrangemangen mellan medlemsstaterna för tillämpningen av solidaritetsmekanismen i enlighet med artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas (EUT L 32, 6.2.2018, s. 52).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/941 av den 5 juni 2019 om riskberedskap inom elsektorn och om upphävande av direktiv 2005/89/EG (EUT L 158, 14.6.2019, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 94).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) Nr 715/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten och om upphävande av förordning (EG) nr 1775/2005 (EUT L 211, 14.8.2019, s. 36).

19

---

BILAGA I

| a) | Maximala kritiska gasvolymer för försörjningstrygghet för elproduktion enligt artikel 23 under perioden december 2022–mars 2023 (värden i miljoner kubikmeter) (1):









  Medlemsstat | December 2022 | Januari 2023 | Februari 2023 | Mars 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 74,24 | 196,83 | 152,20 | 139,35 |
| BE | 399,05 | 458,77 | 382,76 | 398,99 |
| BG | 61,49 | 71,26 | 61,55 | 63,29 |
| CY | – | – | – | – |
| CZ | 17,26 | 49,64 | 34,80 | 28,28 |
| DE | 2 090,53 | 2 419,56 | 2 090,59 | 1 863,77 |
| DK | 249,48 | 295,56 | 254,87 | 268,09 |
| EE | 5,89 | 5,78 | 5,00 | 1,05 |
| EL | 209,95 | 326,68 | 317,18 | 232,80 |
| ES | 1 378,23 | 1 985,66 | 1 597,27 | 1 189,29 |
| IE | 372,76 | 375,29 | 364,26 | 375,74 |
| FI | 28,42 | 39,55 | 44,66 | 12,97 |
| FR | 876,37 | 875,58 | 802,53 | 771,15 |
| HR | 10,95 | 66,01 | 59,99 | 48,85 |
| HU | 82,13 | 133,97 | 126,44 | 93,72 |
| IT | 2 166,46 | 3 304,99 | 3 110,79 | 2 774,67 |
| LV | 89,26 | 83,56 | 84,96 | 66,19 |
| LT | 16,13 | 20,22 | 18,81 | 4,21 |
| LU | – | – | – | – |
| MT | 32,88 | 34,84 | 31,43 | 33,02 |
| NL | 684,26 | 762,31 | 556,26 | 480,31 |
| PL | 158,14 | 158,64 | 136,97 | 148,64 |
| PT | 409,97 | 415,22 | 368,54 | 401,32 |
| RO | 130,35 | 179,35 | 162,41 | 159,71 |
| SI | 12,98 | 15,15 | 13,35 | 12,80 |
| SK | 33,99 | 47,26 | 34,80 | 34,76 |
| SE | 18,05 | 18,61 | 17,71 | 15,76 |

a)

Maximala kritiska gasvolymer för försörjningstrygghet för elproduktion enligt artikel 23 under perioden december 2022–mars 2023 (värden i miljoner kubikmeter) (1):

Medlemsstat

December 2022

Januari 2023

Februari 2023

Mars 2023

AT

74,24

196,83

152,20

139,35

BE

399,05

458,77

382,76

398,99

BG

61,49

71,26

61,55

63,29

CY

–

–

–

–

CZ

17,26

49,64

34,80

28,28

DE

2 090,53

2 419,56

2 090,59

1 863,77

DK

249,48

295,56

254,87

268,09

EE

5,89

5,78

5,00

1,05

EL

209,95

326,68

317,18

232,80

ES

1 378,23

1 985,66

1 597,27

1 189,29

IE

372,76

375,29

364,26

375,74

FI

28,42

39,55

44,66

12,97

FR

876,37

875,58

802,53

771,15

HR

10,95

66,01

59,99

48,85

HU

82,13

133,97

126,44

93,72

IT

2 166,46

3 304,99

3 110,79

2 774,67

LV

89,26

83,56

84,96

66,19

LT

16,13

20,22

18,81

4,21

LU

–

–

–

–

MT

32,88

34,84

31,43

33,02

NL

684,26

762,31

556,26

480,31

PL

158,14

158,64

136,97

148,64

PT

409,97

415,22

368,54

401,32

RO

130,35

179,35

162,41

159,71

SI

12,98

15,15

13,35

12,80

SK

33,99

47,26

34,80

34,76

SE

18,05

18,61

17,71

15,76

| b) | Maximala kritiska gasvolymer för försörjningstrygghet för elproduktion enligt artikel 23 för perioden april 2023–december 2023 (värden i miljoner kubikmeter):






  Medlemsstat | Månadsvärde |
| --- | --- | --- |
| AT | 140,66 |
| BE | 409,89 |
| BG | 64,40 |
| CY | – |
| CZ | 32,50 |
| DE | 2 116,11 |
| DK | 267,00 |
| EE | 4,43 |
| EL | 271,65 |
| ES | 1 537,61 |
| IE | 372,01 |
| FI | 31,40 |
| FR | 831,41 |
| HR | 46,45 |
| HU | 109,06 |
| IT | 2 839,23 |
| LV | 80,99 |
| LT | 14,84 |
| LU | – |
| MT | 33,03 |
| NL | 620,79 |
| PL | 150,60 |
| PT | 398,76 |
| RO | 157,96 |
| SI | 13,57 |
| SK | 37,70 |
| SE | 17,53 |

b)

Maximala kritiska gasvolymer för försörjningstrygghet för elproduktion enligt artikel 23 för perioden april 2023–december 2023 (värden i miljoner kubikmeter):

Medlemsstat

Månadsvärde

AT

140,66

BE

409,89

BG

64,40

CY

–

CZ

32,50

DE

2 116,11

DK

267,00

EE

4,43

EL

271,65

ES

1 537,61

IE

372,01

FI

31,40

FR

831,41

HR

46,45

HU

109,06

IT

2 839,23

LV

80,99

LT

14,84

LU

–

MT

33,03

NL

620,79

PL

150,60

PT

398,76

RO

157,96

SI

13,57

SK

37,70

SE

17,53

---

(1)  Siffrorna i bilaga I delarna a) och b) baseras på data från en bedömning av tillräcklighet under vinterperioden enligt artikel 9 i förordning (EU) 2019/941 från det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso-E), med undantag för Malta där elproduktionen uteslutande är beroende av LNG-leveranser utan betydande lagringskapacitet. Med tanke på de särskilda egenskaperna hos lågvärdesgas bör värdena för Nederländerna i denna tabell multipliceras med en omvandlingsfaktor på 37,89 dividerat med 35,17. Bilaga I del a) visar de individuella månadsvolymerna enligt beräkning från Entso-E för månaderna december 2022–mars 2023, siffrorna i bilaga I del b) för månaderna april 2023–december 2023 visar genomsnittet för värdena under perioden december 2022–mars 2023.

---

BILAGA II

Kritisk infrastruktur för försörjningstrygghet enligt artikel 23.2 d

| Sektor | Delsektor |
| --- | --- |
| I Energi | 1. | Elektricitet |

Sektor

Delsektor

I Energi

1.

Elektricitet

Infrastruktur och anläggningar för produktion och överföring av el vad avser elförsörjning

| 2. | Olja |
| --- | --- |

2.

Olja

Produktion, raffinering, rening och lagring av olja samt distribution av olja via rörledning

| 3. | Gas |
| --- | --- |

3.

Gas

Produktion, raffinering, rening och lagring av gas samt distribution av gas via rörledning

LNG-terminaler

II Transport

| 4. | Vägtransporter |
| --- | --- |

4.

Vägtransporter

| 5. | Järnvägstransport |
| --- | --- |

5.

Järnvägstransport

| 6. | Luftfart |
| --- | --- |

6.

Luftfart

---

| 29.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 335/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 335/36

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2577

av den 22 december 2022

om fastställande av en ram för att påskynda utbyggnaden av förnybar energi

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 122.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Ryska federationens aggressionskrig mot Ukraina och den aldrig tidigare skådade minskningen av naturgasleveranserna från Ryska federationen till medlemsstaterna hotar försörjningstryggheten i unionen och dess medlemsstater. Samtidigt har användningen av gasleveranser som vapen och Ryska federationens manipulation av marknaderna genom avsiktliga störningar i gasflödena lett till kraftigt stigande energipriser i unionen, vilket inte bara äventyrar unionens ekonomi utan också allvarligt hotar försörjningstryggheten. En snabb utbyggnad av förnybara energikällor kan bidra till att begränsa den rådande energikrisens effekter genom att utgöra ett försvar mot Rysslands åtgärder. Förnybar energi kan i hög grad bidra till att motverka Rysslands användning av energi som vapen genom stärkt försörjningstrygghet i unionen, minskad volatilitet på marknaden och sänkta energipriser. |
| --- | --- |

(1)

Ryska federationens aggressionskrig mot Ukraina och den aldrig tidigare skådade minskningen av naturgasleveranserna från Ryska federationen till medlemsstaterna hotar försörjningstryggheten i unionen och dess medlemsstater. Samtidigt har användningen av gasleveranser som vapen och Ryska federationens manipulation av marknaderna genom avsiktliga störningar i gasflödena lett till kraftigt stigande energipriser i unionen, vilket inte bara äventyrar unionens ekonomi utan också allvarligt hotar försörjningstryggheten. En snabb utbyggnad av förnybara energikällor kan bidra till att begränsa den rådande energikrisens effekter genom att utgöra ett försvar mot Rysslands åtgärder. Förnybar energi kan i hög grad bidra till att motverka Rysslands användning av energi som vapen genom stärkt försörjningstrygghet i unionen, minskad volatilitet på marknaden och sänkta energipriser.

| (2) | De senaste månaderna har Rysslands agerande ytterligare förvärrat läget på marknaden, särskilt genom att öka risken för ett fullständigt stopp för ryska gasleveranser till unionen inom en nära framtid, en situation som har påverkat unionens försörjningstrygghet. Detta medförde en kraftig ökning av volatiliteten i energipriserna i unionen och till rekordhöga gas- och elpriser under sommaren, vilket har lett till stigande slutkundspriser på el som förväntas fortsätta att gradvis sippra in i de flesta konsumentavtal, vilket lägger allt större bördor på hushåll och företag. Det försämrade läget på energimarknaderna har avsevärt bidragit till den allmänna inflationen i euroområdet, vilket har bromsat den ekonomiska tillväxten i hela unionen. Denna risk kommer att kvarstå oberoende av eventuella tillfälliga sänkningar av grossistpriserna och kommer att bli ännu mer relevant nästa år, vilket kommissionen konstaterade i sitt krisförslag som åtföljer kommissionens meddelande av den 18 oktober 2022 om Energikris: Tillsammans för EU genom förberedelser, inköp och skydd. Europeiska energiföretag kan komma att få allvarliga svårigheter att fylla på gaslagren nästa år, eftersom det med tanke på det rådande politiska läget är högst sannolikt att flödet av gas genom rörledning från Ryssland till unionen kommer att minska eller upphöra helt. Dessutom är, såsom fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 (1), målet att unionens gaslagringskapacitet år 2023 ska utnyttjas till 90 %, jämfört med 80 % inför denna vinter. Oförutsägbara händelser såsom sabotage av rörledningar och andra risker för störningar i försörjningstryggheten kan också komma att skapa ytterligare spänningar på gasmarknaderna. Dessutom har konkurrensutsikterna försvagats för de europeiska teknikindustrierna för förnybar energi genom den politik som den senaste tiden förts i andra regioner i världen i syfte att ge stöd till och påskynda expansionen av hela värdekedjor för teknik för förnybar energi. |
| --- | --- |

(2)

De senaste månaderna har Rysslands agerande ytterligare förvärrat läget på marknaden, särskilt genom att öka risken för ett fullständigt stopp för ryska gasleveranser till unionen inom en nära framtid, en situation som har påverkat unionens försörjningstrygghet. Detta medförde en kraftig ökning av volatiliteten i energipriserna i unionen och till rekordhöga gas- och elpriser under sommaren, vilket har lett till stigande slutkundspriser på el som förväntas fortsätta att gradvis sippra in i de flesta konsumentavtal, vilket lägger allt större bördor på hushåll och företag. Det försämrade läget på energimarknaderna har avsevärt bidragit till den allmänna inflationen i euroområdet, vilket har bromsat den ekonomiska tillväxten i hela unionen. Denna risk kommer att kvarstå oberoende av eventuella tillfälliga sänkningar av grossistpriserna och kommer att bli ännu mer relevant nästa år, vilket kommissionen konstaterade i sitt krisförslag som åtföljer kommissionens meddelande av den 18 oktober 2022 om Energikris: Tillsammans för EU genom förberedelser, inköp och skydd. Europeiska energiföretag kan komma att få allvarliga svårigheter att fylla på gaslagren nästa år, eftersom det med tanke på det rådande politiska läget är högst sannolikt att flödet av gas genom rörledning från Ryssland till unionen kommer att minska eller upphöra helt. Dessutom är, såsom fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 (1), målet att unionens gaslagringskapacitet år 2023 ska utnyttjas till 90 %, jämfört med 80 % inför denna vinter. Oförutsägbara händelser såsom sabotage av rörledningar och andra risker för störningar i försörjningstryggheten kan också komma att skapa ytterligare spänningar på gasmarknaderna. Dessutom har konkurrensutsikterna försvagats för de europeiska teknikindustrierna för förnybar energi genom den politik som den senaste tiden förts i andra regioner i världen i syfte att ge stöd till och påskynda expansionen av hela värdekedjor för teknik för förnybar energi.

| (3) | Mot bakgrund av detta och för att åtgärda europeiska konsumenters och företags utsatthet för höga och volatila priser, som orsakar ekonomiska och sociala problem, för att underlätta den nödvändiga minskningen av energiefterfrågan genom att ersätta naturgasleveranserna med energi från förnybara energikällor och för att öka försörjningstryggheten måste unionen vidta ytterligare omedelbara och tillfälliga åtgärder för att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, särskilt genom riktade åtgärder som på kort sikt kan öka takten i utbyggnaden av förnybar energi i unionen. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av detta och för att åtgärda europeiska konsumenters och företags utsatthet för höga och volatila priser, som orsakar ekonomiska och sociala problem, för att underlätta den nödvändiga minskningen av energiefterfrågan genom att ersätta naturgasleveranserna med energi från förnybara energikällor och för att öka försörjningstryggheten måste unionen vidta ytterligare omedelbara och tillfälliga åtgärder för att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, särskilt genom riktade åtgärder som på kort sikt kan öka takten i utbyggnaden av förnybar energi i unionen.

| (4) | De brådskande åtgärderna har valts ut på grund av sin beskaffenhet och sin potential att bidra till lösningar på energikrisen på kort sikt. Mer specifikt kan medlemsstaterna snabbt genomföra flera av åtgärderna i denna förordning för att rationalisera tillståndsförfarandet för projekt för förnybar energi utan att några betungande ändringar av deras nationella förfaranden och rättssystem behöver göras, vilket säkerställer att utbyggnaden av förnybar energi påskyndas på kort sikt. Vissa av dessa åtgärder har allmän räckvidd, såsom införandet av en motbevisbar presumtion om att projekt för förnybar energi är av övervägande allmänintresse vid tillämpningen av relevant miljölagstiftning, eller införandet av förtydliganden vad gäller tillämpningsområdet för vissa miljödirektiv liksom förenklingen av ramen för tillståndsgivning för uppgradering av kraftverk för förnybar energi genom att fokus läggs på konsekvenserna av ändringar eller utvidgningar jämfört med det ursprungliga projektet. Andra åtgärder, såsom en betydligt kortare och snabbare tillståndsgivning för solenergiutrustning på befintliga konstruktioner, är inriktade på specifik teknik. Det är lämpligt att dessa brådskande åtgärder genomförs så snart som möjligt och vid behov anpassas för att bättre hantera de rådande utmaningarna. |
| --- | --- |

(4)

De brådskande åtgärderna har valts ut på grund av sin beskaffenhet och sin potential att bidra till lösningar på energikrisen på kort sikt. Mer specifikt kan medlemsstaterna snabbt genomföra flera av åtgärderna i denna förordning för att rationalisera tillståndsförfarandet för projekt för förnybar energi utan att några betungande ändringar av deras nationella förfaranden och rättssystem behöver göras, vilket säkerställer att utbyggnaden av förnybar energi påskyndas på kort sikt. Vissa av dessa åtgärder har allmän räckvidd, såsom införandet av en motbevisbar presumtion om att projekt för förnybar energi är av övervägande allmänintresse vid tillämpningen av relevant miljölagstiftning, eller införandet av förtydliganden vad gäller tillämpningsområdet för vissa miljödirektiv liksom förenklingen av ramen för tillståndsgivning för uppgradering av kraftverk för förnybar energi genom att fokus läggs på konsekvenserna av ändringar eller utvidgningar jämfört med det ursprungliga projektet. Andra åtgärder, såsom en betydligt kortare och snabbare tillståndsgivning för solenergiutrustning på befintliga konstruktioner, är inriktade på specifik teknik. Det är lämpligt att dessa brådskande åtgärder genomförs så snart som möjligt och vid behov anpassas för att bättre hantera de rådande utmaningarna.

| (5) | Det är nödvändigt att införa ytterligare brådskande och riktade åtgärder för specifik teknik och specifika typer av projekt som har störst potential för snabb utbyggnad och omedelbart kan bidra till målen om minskad prisvolatilitet och minskad efterfrågan på naturgas utan att den totala energiefterfrågan begränsas. Förutom att tillståndsförfarandena för solenergiutrustning på artificiella konstruktioner bör påskyndas är det lämpligt att främja och påskynda utbyggnaden av småskaliga solenergianläggningar, inbegripet för egenanvändare av förnybar energi och kollektiva egenanvändare såsom lokala energigemenskaper, eftersom dessa alternativ är billigast och mest tillgängliga och har lägst miljöpåverkan eller annan typ av påverkan när nya anläggningar för förnybar energi snabbt ska byggas. Dessutom stöder dessa projekt direkt hushåll och företag som drabbas av höga energipriser, och de skyddar konsumenterna mot prisvolatilitet. Uppgradering av kraftverk för förnybar energi är ett alternativ för att snabbt öka produktionen av förnybar energi med minsta möjliga påverkan på nätinfrastrukturen och miljön, inbegripet när det gäller sådan teknik för produktion av förnybar energi, såsom vindkraft, för vilken tillståndsförfarandena vanligtvis är längre. Slutligen är värmepumpar ett förnybart alternativ som direkt kan ersätta värmepannor för naturgas och potentiellt kan minska efterfrågan på naturgas under uppvärmningssäsongen avsevärt. |
| --- | --- |

(5)

Det är nödvändigt att införa ytterligare brådskande och riktade åtgärder för specifik teknik och specifika typer av projekt som har störst potential för snabb utbyggnad och omedelbart kan bidra till målen om minskad prisvolatilitet och minskad efterfrågan på naturgas utan att den totala energiefterfrågan begränsas. Förutom att tillståndsförfarandena för solenergiutrustning på artificiella konstruktioner bör påskyndas är det lämpligt att främja och påskynda utbyggnaden av småskaliga solenergianläggningar, inbegripet för egenanvändare av förnybar energi och kollektiva egenanvändare såsom lokala energigemenskaper, eftersom dessa alternativ är billigast och mest tillgängliga och har lägst miljöpåverkan eller annan typ av påverkan när nya anläggningar för förnybar energi snabbt ska byggas. Dessutom stöder dessa projekt direkt hushåll och företag som drabbas av höga energipriser, och de skyddar konsumenterna mot prisvolatilitet. Uppgradering av kraftverk för förnybar energi är ett alternativ för att snabbt öka produktionen av förnybar energi med minsta möjliga påverkan på nätinfrastrukturen och miljön, inbegripet när det gäller sådan teknik för produktion av förnybar energi, såsom vindkraft, för vilken tillståndsförfarandena vanligtvis är längre. Slutligen är värmepumpar ett förnybart alternativ som direkt kan ersätta värmepannor för naturgas och potentiellt kan minska efterfrågan på naturgas under uppvärmningssäsongen avsevärt.

| (6) | På grund av den akuta och exceptionella energisituationen bör medlemsstaterna kunna införa undantag från vissa bedömningsskyldigheter som fastställs i unionens miljölagstiftning för projekt för förnybar energi och för energilagringsprojekt och elnätsprojekt som är nödvändiga för att integrera förnybar energi i elsystemet. Två villkor måste dock vara uppfyllda för att undantagen ska kunna införas, nämligen att projektet är beläget i ett särskilt område för förnybar energi eller elnät och att ett sådant område bör har varit föremål för en strategisk miljöbedömning. Dessutom bör proportionella begränsningsåtgärder eller, om sådana inte finns att tillgå, kompensationsåtgärder antas för att säkerställa artskydd. |
| --- | --- |

(6)

På grund av den akuta och exceptionella energisituationen bör medlemsstaterna kunna införa undantag från vissa bedömningsskyldigheter som fastställs i unionens miljölagstiftning för projekt för förnybar energi och för energilagringsprojekt och elnätsprojekt som är nödvändiga för att integrera förnybar energi i elsystemet. Två villkor måste dock vara uppfyllda för att undantagen ska kunna införas, nämligen att projektet är beläget i ett särskilt område för förnybar energi eller elnät och att ett sådant område bör har varit föremål för en strategisk miljöbedömning. Dessutom bör proportionella begränsningsåtgärder eller, om sådana inte finns att tillgå, kompensationsåtgärder antas för att säkerställa artskydd.

| (7) | Denna förordning bör vara tillämplig på tillståndsförfaranden som har ett startdatum som infaller inom dess tillämpningsperiod. Med tanke på målet med denna förordning samt den krissituation och det exceptionella sammanhang som föreligger vid dess antagande, särskilt den omständigheten att en på kort sikt påskyndad takt i utbyggnaden av förnybar energi i unionen motiverar att denna förordning tillämpas på pågående tillståndsförfaranden, bör medlemsstaterna ha rätt att tillämpa denna förordning, eller vissa av dess bestämmelser, på pågående tillståndsförfaranden i vilka den berörda myndigheten inte har fattat något slutligt beslut, förutsatt att tredje parters befintliga rättigheter och deras berättigade förväntningar vederbörligen iakttas vid tillämpningen av dessa regler. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att tillämpningen av denna förordning på pågående tillståndsförfaranden står är proportionell och på lämpligt sätt skyddar alla berörda parters rättigheter och berättigade förväntningar. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning bör vara tillämplig på tillståndsförfaranden som har ett startdatum som infaller inom dess tillämpningsperiod. Med tanke på målet med denna förordning samt den krissituation och det exceptionella sammanhang som föreligger vid dess antagande, särskilt den omständigheten att en på kort sikt påskyndad takt i utbyggnaden av förnybar energi i unionen motiverar att denna förordning tillämpas på pågående tillståndsförfaranden, bör medlemsstaterna ha rätt att tillämpa denna förordning, eller vissa av dess bestämmelser, på pågående tillståndsförfaranden i vilka den berörda myndigheten inte har fattat något slutligt beslut, förutsatt att tredje parters befintliga rättigheter och deras berättigade förväntningar vederbörligen iakttas vid tillämpningen av dessa regler. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att tillämpningen av denna förordning på pågående tillståndsförfaranden står är proportionell och på lämpligt sätt skyddar alla berörda parters rättigheter och berättigade förväntningar.

| (8) | En av de tillfälliga åtgärderna består i införandet av en motbevisbar presumtion att projekt för förnybar energi är av övervägande allmänintresse och av vikt för människors hälsa och säkerhet, i den mening som avses i relevant unionslagstiftning på miljöområdet, utom när det finns tydliga belägg för att dessa projekt har betydande negativa miljökonsekvenser som inte kan begränsas eller kompenseras. Anläggningar för förnybar energi, inbegripet värmepumpar eller vindkraftverk, spelar en avgörande roll när det gäller att motverka klimatförändringar och föroreningar, sänka energipriserna, minska unionens beroende av fossila bränslen och säkerställa unionens försörjningstrygghet. Att presumera att anläggningar för förnybar energi, inklusive värmepumpar, är av övervägande allmänintresse och av vikt för människors hälsa och säkerhet skulle göra det möjligt för sådana projekt att vid behov omedelbart omfattas av en förenklad bedömning för särskilda undantag som föreskrivs i relevant unionslagstiftning på miljöområdet. Medlemsstaterna bör, med hänsyn till de nationella särdragen, ha möjlighet att begränsa tillämpningen av denna presumtion till vissa delar av sina territorier eller till viss teknik eller vissa projekt. Det är möjligt för medlemsstaterna att överväga tillämpning av denna presumtion i relevant nationell lagstiftning om landskapsarkitektur. |
| --- | --- |

(8)

En av de tillfälliga åtgärderna består i införandet av en motbevisbar presumtion att projekt för förnybar energi är av övervägande allmänintresse och av vikt för människors hälsa och säkerhet, i den mening som avses i relevant unionslagstiftning på miljöområdet, utom när det finns tydliga belägg för att dessa projekt har betydande negativa miljökonsekvenser som inte kan begränsas eller kompenseras. Anläggningar för förnybar energi, inbegripet värmepumpar eller vindkraftverk, spelar en avgörande roll när det gäller att motverka klimatförändringar och föroreningar, sänka energipriserna, minska unionens beroende av fossila bränslen och säkerställa unionens försörjningstrygghet. Att presumera att anläggningar för förnybar energi, inklusive värmepumpar, är av övervägande allmänintresse och av vikt för människors hälsa och säkerhet skulle göra det möjligt för sådana projekt att vid behov omedelbart omfattas av en förenklad bedömning för särskilda undantag som föreskrivs i relevant unionslagstiftning på miljöområdet. Medlemsstaterna bör, med hänsyn till de nationella särdragen, ha möjlighet att begränsa tillämpningen av denna presumtion till vissa delar av sina territorier eller till viss teknik eller vissa projekt. Det är möjligt för medlemsstaterna att överväga tillämpning av denna presumtion i relevant nationell lagstiftning om landskapsarkitektur.

| (9) | Detta återspeglar den viktiga roll som förnybar energi kan spela för utfasningen av fossila bränslen i unionens energisystem genom att erbjuda omedelbara lösningar för att ersätta energi baserad på fossila bränslen och bidra till hanteringen av det försämrade läget på marknaden. För att undanröja flaskhalsar i tillståndsförfarandet för och driften av anläggningar för förnybar energi bör, i planeringsprocessen och tillståndsförfarandet, prioritet ges till uppförande och drift av anläggningar för förnybar energi och utbyggnad av tillhörande nätinfrastruktur vid avvägningen mellan rättsliga intressen i det enskilda fallet, åtminstone för projekt som erkänns vara av allmänt intresse. När det gäller artskydd bör sådan prioritet endast ges om och i den mån lämpliga åtgärder för bevarande av arter vidtas som bidrar till att bibehålla eller återställa artbeståndens gynnsamma bevarandestatus, och tillräckliga ekonomiska resurser och områden ställs till förfogande för detta ändamål. |
| --- | --- |

(9)

Detta återspeglar den viktiga roll som förnybar energi kan spela för utfasningen av fossila bränslen i unionens energisystem genom att erbjuda omedelbara lösningar för att ersätta energi baserad på fossila bränslen och bidra till hanteringen av det försämrade läget på marknaden. För att undanröja flaskhalsar i tillståndsförfarandet för och driften av anläggningar för förnybar energi bör, i planeringsprocessen och tillståndsförfarandet, prioritet ges till uppförande och drift av anläggningar för förnybar energi och utbyggnad av tillhörande nätinfrastruktur vid avvägningen mellan rättsliga intressen i det enskilda fallet, åtminstone för projekt som erkänns vara av allmänt intresse. När det gäller artskydd bör sådan prioritet endast ges om och i den mån lämpliga åtgärder för bevarande av arter vidtas som bidrar till att bibehålla eller återställa artbeståndens gynnsamma bevarandestatus, och tillräckliga ekonomiska resurser och områden ställs till förfogande för detta ändamål.

| (10) | Solenergi är en viktig förnybar energikälla som kan bryta unionens beroende av ryska fossila bränslen och samtidigt åstadkomma omställningen till en klimatneutral ekonomi. Fotovoltaisk solenergi, som är en av de billigaste tillgängliga elkällorna, och teknik för termisk solenergi, som tillhandahåller förnybar uppvärmning till låg kostnad per uppvärmningsenhet, kan snabbt byggas ut och direkt gynna medborgare och företag. Mot denna bakgrund och i linje med kommissionens meddelande av den 18 maj 2022 med titeln EU:s strategi för solenergi kommer utvecklingen av en motståndskraftig industriell värdekedja för solenergi i unionen att stödjas, inbegripet genom alliansen för solenergiindustrin (Solar PV Industry Alliance), som kommer att lanseras i slutet av 2022. Åtgärderna för att påskynda och förbättra tillståndsförfarandet för projekt för förnybar energi kommer att bidra till att stödja utbyggnaden av unionens kapacitet för tillverkning av ren energiteknik. De rådande omständigheterna, och särskilt de mycket volatila energipriserna, kräver omedelbara åtgärder för att säkerställa betydligt snabbare tillståndsförfaranden i syfte att avsevärt öka takten i installationen av solenergiutrustning på artificiella konstruktioner, som i allmänhet är mindre komplex än anläggningar på marken och snabbt kan bidra till att begränsa effekterna av den rådande energikrisen, förutsatt att nätets stabilitet, tillförlitlighet och säkerhet upprätthålls. Tillståndsförfarandena för sådana anläggningar bör därför vara kortare än för andra projekt för förnybar energi. |
| --- | --- |

(10)

Solenergi är en viktig förnybar energikälla som kan bryta unionens beroende av ryska fossila bränslen och samtidigt åstadkomma omställningen till en klimatneutral ekonomi. Fotovoltaisk solenergi, som är en av de billigaste tillgängliga elkällorna, och teknik för termisk solenergi, som tillhandahåller förnybar uppvärmning till låg kostnad per uppvärmningsenhet, kan snabbt byggas ut och direkt gynna medborgare och företag. Mot denna bakgrund och i linje med kommissionens meddelande av den 18 maj 2022 med titeln EU:s strategi för solenergi kommer utvecklingen av en motståndskraftig industriell värdekedja för solenergi i unionen att stödjas, inbegripet genom alliansen för solenergiindustrin (Solar PV Industry Alliance), som kommer att lanseras i slutet av 2022. Åtgärderna för att påskynda och förbättra tillståndsförfarandet för projekt för förnybar energi kommer att bidra till att stödja utbyggnaden av unionens kapacitet för tillverkning av ren energiteknik. De rådande omständigheterna, och särskilt de mycket volatila energipriserna, kräver omedelbara åtgärder för att säkerställa betydligt snabbare tillståndsförfaranden i syfte att avsevärt öka takten i installationen av solenergiutrustning på artificiella konstruktioner, som i allmänhet är mindre komplex än anläggningar på marken och snabbt kan bidra till att begränsa effekterna av den rådande energikrisen, förutsatt att nätets stabilitet, tillförlitlighet och säkerhet upprätthålls. Tillståndsförfarandena för sådana anläggningar bör därför vara kortare än för andra projekt för förnybar energi.

| (11) | Tidsfristen för tillståndsförfarandet för installation av solenergiutrustning och tillhörande samlokaliserade lagrings- och nätanslutningar på befintliga eller framtida artificiella konstruktioner som uppförts för andra ändamål än produktion av solenergi bör vara högst tre månader. Ett särskilt undantag från kravet på att genomföra miljökonsekvensbedömningar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (2) bör också införas för dessa anläggningar, eftersom de sannolikt inte ger upphov till farhågor med avseende på konkurrerande användning av områden eller miljöpåverkan. För energikonsumenterna är investeringar i små decentraliserade solenergianläggningar för att bli egenanvändare av förnybar energi ett av de effektivaste sätten att minska sina energiräkningar och sin exponering för prisvolatilitet. Medlemsstaterna bör ha rätt att utesluta vissa områden eller konstruktioner från tillämpningsområdet för denna kortare tidsfrist och detta undantag med hänvisning till vissa berättigade skäl. |
| --- | --- |

(11)

Tidsfristen för tillståndsförfarandet för installation av solenergiutrustning och tillhörande samlokaliserade lagrings- och nätanslutningar på befintliga eller framtida artificiella konstruktioner som uppförts för andra ändamål än produktion av solenergi bör vara högst tre månader. Ett särskilt undantag från kravet på att genomföra miljökonsekvensbedömningar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (2) bör också införas för dessa anläggningar, eftersom de sannolikt inte ger upphov till farhågor med avseende på konkurrerande användning av områden eller miljöpåverkan. För energikonsumenterna är investeringar i små decentraliserade solenergianläggningar för att bli egenanvändare av förnybar energi ett av de effektivaste sätten att minska sina energiräkningar och sin exponering för prisvolatilitet. Medlemsstaterna bör ha rätt att utesluta vissa områden eller konstruktioner från tillämpningsområdet för denna kortare tidsfrist och detta undantag med hänvisning till vissa berättigade skäl.

| (12) | Anläggningar för egenanvändning, inbegripet för kollektiva egenanvändare såsom lokala energigemenskaper, bidrar också till att minska den totala efterfrågan på naturgas, öka systemets resiliens och uppnå unionens mål för förnybar energi. Installation av solenergiutrustning med en kapacitet på mindre än 50 kW, inbegripet installationer hos egenanvändare av förnybar energi, kommer sannolikt inte att medföra några större negativa konsekvenser för miljön eller nätet och ger inte upphov till några säkerhetsproblem. Dessutom kräver små anläggningar i allmänhet inte någon utbyggnad av kapaciteten vid nätanslutningspunkten. Med tanke på de omedelbara positiva effekterna av denna typ av anläggning för konsumenterna och med tanke på deras begränsade potentiella miljöpåverkan, är det lämpligt att ytterligare rationalisera det tillståndsförfarande som är tillämpligt på dem genom, förutsatt att de inte överskrider den befintliga kapaciteten för anslutning till distributionsnätet, att införa konceptet administrativ positiv tystnad i de relevanta tillståndsförfarandena för att främja och påskynda utbyggnaden av dessa anläggningar och för att kunna dra nytta av dem på kort sikt. Medlemsstaterna bör på grund av sina interna begränsningar ha rätt att tillämpa ett lägre tröskelvärde än 50 kW, förutsatt att tröskelvärdet fortfarande är högre än 10,8 kW. De berörda myndigheterna eller enheterna får under alla omständigheter, under den månad som tillståndsförfarandet varar, avslå de ansökningar som mottagits för sådana anläggningar av skäl som rör nätsäkerhet, nätstabilitet och nättillförlitlighet i form av ett vederbörligen motiverat svar. |
| --- | --- |

(12)

Anläggningar för egenanvändning, inbegripet för kollektiva egenanvändare såsom lokala energigemenskaper, bidrar också till att minska den totala efterfrågan på naturgas, öka systemets resiliens och uppnå unionens mål för förnybar energi. Installation av solenergiutrustning med en kapacitet på mindre än 50 kW, inbegripet installationer hos egenanvändare av förnybar energi, kommer sannolikt inte att medföra några större negativa konsekvenser för miljön eller nätet och ger inte upphov till några säkerhetsproblem. Dessutom kräver små anläggningar i allmänhet inte någon utbyggnad av kapaciteten vid nätanslutningspunkten. Med tanke på de omedelbara positiva effekterna av denna typ av anläggning för konsumenterna och med tanke på deras begränsade potentiella miljöpåverkan, är det lämpligt att ytterligare rationalisera det tillståndsförfarande som är tillämpligt på dem genom, förutsatt att de inte överskrider den befintliga kapaciteten för anslutning till distributionsnätet, att införa konceptet administrativ positiv tystnad i de relevanta tillståndsförfarandena för att främja och påskynda utbyggnaden av dessa anläggningar och för att kunna dra nytta av dem på kort sikt. Medlemsstaterna bör på grund av sina interna begränsningar ha rätt att tillämpa ett lägre tröskelvärde än 50 kW, förutsatt att tröskelvärdet fortfarande är högre än 10,8 kW. De berörda myndigheterna eller enheterna får under alla omständigheter, under den månad som tillståndsförfarandet varar, avslå de ansökningar som mottagits för sådana anläggningar av skäl som rör nätsäkerhet, nätstabilitet och nättillförlitlighet i form av ett vederbörligen motiverat svar.

| (13) | Uppgraderingar av befintliga anläggningar för förnybar energi har betydande potential när det gäller att snabbt öka produktionen av förnybar energi, vilket gör det möjligt att minska gasanvändningen. Genom uppgradering kan anläggningar med betydande potential för förnybar energi fortsätta att användas, vilket minskar behovet av att utse nya platser för projekt för förnybar energi. Uppgradering av vindkraftverk med effektivare turbiner gör det möjligt att bibehålla eller öka den befintliga kapaciteten samtidigt som vindkraftverket får färre, större och effektivare turbiner. Uppgradering har också fördelen att det redan finns en nätanslutning, att allmänhetens acceptans sannolikt är större och att miljöpåverkan redan är känd. |
| --- | --- |

(13)

Uppgraderingar av befintliga anläggningar för förnybar energi har betydande potential när det gäller att snabbt öka produktionen av förnybar energi, vilket gör det möjligt att minska gasanvändningen. Genom uppgradering kan anläggningar med betydande potential för förnybar energi fortsätta att användas, vilket minskar behovet av att utse nya platser för projekt för förnybar energi. Uppgradering av vindkraftverk med effektivare turbiner gör det möjligt att bibehålla eller öka den befintliga kapaciteten samtidigt som vindkraftverket får färre, större och effektivare turbiner. Uppgradering har också fördelen att det redan finns en nätanslutning, att allmänhetens acceptans sannolikt är större och att miljöpåverkan redan är känd.

| (14) | Landbaserad vindkraftskapacitet på 38 GW uppskattas nå slutet av sin normala 20-åriga driftstid mellan 2021 och 2025. Att avveckla denna kapacitet i stället för att uppgradera skulle leda till en betydande minskning av den nuvarande installerade kapaciteten för förnybar energi, vilket ytterligare skulle komplicera läget på energimarknaden. Att omedelbart förenkla och påskynda tillståndsförfarandena för uppgradering är avgörande för att kapaciteten för förnybar energi i unionen ska kunna upprätthållas och öka. I detta syfte införs genom denna förordning ytterligare åtgärder i syfte att ytterligare rationalisera tillståndsförfarandet för uppgradering av projekt för förnybar energi. I synnerhet bör den längsta tidsfrist på sex månader som är tillämplig på tillståndsförfarandet för uppgradering av projekt för förnybar energi omfatta alla relevanta miljökonsekvensbedömningar. När en uppgradering av en anläggning för förnybar energi, eller en uppgradering av tillhörande nätinfrastruktur som är nödvändig för att integrera förnybar energi i elsystemet, är föremål för en bedömning av behovet av en miljökonsekvensbedömning eller för en miljökonsekvensbedömning bör denna dessutom begränsas till de potentiella betydande konsekvenserna av ändringen eller utvidgningen i jämförelse med det ursprungliga projektet. |
| --- | --- |

(14)

Landbaserad vindkraftskapacitet på 38 GW uppskattas nå slutet av sin normala 20-åriga driftstid mellan 2021 och 2025. Att avveckla denna kapacitet i stället för att uppgradera skulle leda till en betydande minskning av den nuvarande installerade kapaciteten för förnybar energi, vilket ytterligare skulle komplicera läget på energimarknaden. Att omedelbart förenkla och påskynda tillståndsförfarandena för uppgradering är avgörande för att kapaciteten för förnybar energi i unionen ska kunna upprätthållas och öka. I detta syfte införs genom denna förordning ytterligare åtgärder i syfte att ytterligare rationalisera tillståndsförfarandet för uppgradering av projekt för förnybar energi. I synnerhet bör den längsta tidsfrist på sex månader som är tillämplig på tillståndsförfarandet för uppgradering av projekt för förnybar energi omfatta alla relevanta miljökonsekvensbedömningar. När en uppgradering av en anläggning för förnybar energi, eller en uppgradering av tillhörande nätinfrastruktur som är nödvändig för att integrera förnybar energi i elsystemet, är föremål för en bedömning av behovet av en miljökonsekvensbedömning eller för en miljökonsekvensbedömning bör denna dessutom begränsas till de potentiella betydande konsekvenserna av ändringen eller utvidgningen i jämförelse med det ursprungliga projektet.

| (15) | För att främja och påskynda uppgraderingen av befintliga anläggningar för förnybar energi bör ett förenklat förfarande för nätanslutningar omedelbart inrättas för uppgraderingar som leder till en begränsad ökning av den totala kapaciteten i jämförelse med det ursprungliga projektet. |
| --- | --- |

(15)

För att främja och påskynda uppgraderingen av befintliga anläggningar för förnybar energi bör ett förenklat förfarande för nätanslutningar omedelbart inrättas för uppgraderingar som leder till en begränsad ökning av den totala kapaciteten i jämförelse med det ursprungliga projektet.

| (16) | Genom att uppgradera en solenergianläggning kan en ökning av dess effektivitet och kapacitet uppnås utan att den för den skull tar större ytor i anspråk. Den uppgraderade anläggningen skulle således inte ha någon annan inverkan på miljön än den ursprungliga anläggningen så länge som uppgraderingen inte medför en utvidgning av det område som används och de ursprungligen erforderliga miljörelaterade begränsningsåtgärderna även fortsättningsvis är uppfyllda. |
| --- | --- |

(16)

Genom att uppgradera en solenergianläggning kan en ökning av dess effektivitet och kapacitet uppnås utan att den för den skull tar större ytor i anspråk. Den uppgraderade anläggningen skulle således inte ha någon annan inverkan på miljön än den ursprungliga anläggningen så länge som uppgraderingen inte medför en utvidgning av det område som används och de ursprungligen erforderliga miljörelaterade begränsningsåtgärderna även fortsättningsvis är uppfyllda.

| (17) | Värmepumpar är en viktig teknik för produktion av förnybar värme och kyla från omgivningsenergi, bl.a. från avloppsreningsverk, och geotermisk energi. Värmepumpar gör det också möjligt att använda spillvärme och spillkyla. Snabb utbyggnad av värmepumpar som använder underutnyttjade förnybara energikällor såsom omgivningsenergi, geotermisk energi och spillvärme från industri- och tjänstesektorn, inklusive datacentraler, gör det möjligt att ersätta värmepannor för naturgas och andra fossila bränslen med en förnybar uppvärmningslösning, samtidigt som energieffektiviteten ökas. Detta kommer att påskynda minskningen av användningen av gas för uppvärmning, både i byggnader och inom industrin. För att påskynda installation och användning av värmepumpar är det lämpligt att införa riktade kortare tillståndsförfaranden för sådana anläggningar, inbegripet ett förenklat förfarande för anslutning av mindre värmepumpar till elnätet i fall då det inte finns några farhågor om säkerheten, inga ytterligare arbeten behövs för nätanslutningar och det inte finns någon teknisk inkompatibilitet mellan systemkomponenterna, såvida inte nationell rätt saknar krav på ett sådant förfarande. Uppvärmning står för nästan hälften av unionens energianvändning. Tack vare snabbare och enklare installation av värmepumpar kommer den ökade användningen av förnybara energikällor för uppvärmningsändamål att bidra till försörjningstryggheten och hanteringen av ett svårare läget på marknaden. |
| --- | --- |

(17)

Värmepumpar är en viktig teknik för produktion av förnybar värme och kyla från omgivningsenergi, bl.a. från avloppsreningsverk, och geotermisk energi. Värmepumpar gör det också möjligt att använda spillvärme och spillkyla. Snabb utbyggnad av värmepumpar som använder underutnyttjade förnybara energikällor såsom omgivningsenergi, geotermisk energi och spillvärme från industri- och tjänstesektorn, inklusive datacentraler, gör det möjligt att ersätta värmepannor för naturgas och andra fossila bränslen med en förnybar uppvärmningslösning, samtidigt som energieffektiviteten ökas. Detta kommer att påskynda minskningen av användningen av gas för uppvärmning, både i byggnader och inom industrin. För att påskynda installation och användning av värmepumpar är det lämpligt att införa riktade kortare tillståndsförfaranden för sådana anläggningar, inbegripet ett förenklat förfarande för anslutning av mindre värmepumpar till elnätet i fall då det inte finns några farhågor om säkerheten, inga ytterligare arbeten behövs för nätanslutningar och det inte finns någon teknisk inkompatibilitet mellan systemkomponenterna, såvida inte nationell rätt saknar krav på ett sådant förfarande. Uppvärmning står för nästan hälften av unionens energianvändning. Tack vare snabbare och enklare installation av värmepumpar kommer den ökade användningen av förnybara energikällor för uppvärmningsändamål att bidra till försörjningstryggheten och hanteringen av ett svårare läget på marknaden.

| (18) | Vid tillämpning av tidsfristerna för installation av solenergiutrustning, uppgradering av kraftverk för förnybar energi och för utbyggnad av värmepumpar, bör den tid under vilken anläggningarna, deras nätanslutningar och tillhörande nödvändig nätinfrastruktur uppförs eller uppgraderas inte räknas med i dessa tidsfrister utom när den sammanfaller med andra administrativa steg i tillståndsförfarandet. Inte heller bör den tid som ägnas åt de administrativa steg som är nödvändiga för att slutföra sådana betydande uppgraderingar av nätet som är nödvändiga för att säkerställa nätets stabilitet, tillförlitlighet och säkerhet räknas med i de tidsfristerna. |
| --- | --- |

(18)

Vid tillämpning av tidsfristerna för installation av solenergiutrustning, uppgradering av kraftverk för förnybar energi och för utbyggnad av värmepumpar, bör den tid under vilken anläggningarna, deras nätanslutningar och tillhörande nödvändig nätinfrastruktur uppförs eller uppgraderas inte räknas med i dessa tidsfrister utom när den sammanfaller med andra administrativa steg i tillståndsförfarandet. Inte heller bör den tid som ägnas åt de administrativa steg som är nödvändiga för att slutföra sådana betydande uppgraderingar av nätet som är nödvändiga för att säkerställa nätets stabilitet, tillförlitlighet och säkerhet räknas med i de tidsfristerna.

| (19) | I syfte att ytterligare underlätta utbyggnaden av förnybar energi bör medlemsstaterna ha rätt att bibehålla möjligheten att ytterligare korta ned tidsfristerna för tillståndsförfarandet. |
| --- | --- |

(19)

I syfte att ytterligare underlätta utbyggnaden av förnybar energi bör medlemsstaterna ha rätt att bibehålla möjligheten att ytterligare korta ned tidsfristerna för tillståndsförfarandet.

| (20) | Bestämmelserna i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) angående tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, särskilt medlemsstaternas skyldigheter i fråga om allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning, fortsätter att vara tillämpliga. |
| --- | --- |

(20)

Bestämmelserna i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) angående tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, särskilt medlemsstaternas skyldigheter i fråga om allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning, fortsätter att vara tillämpliga.

| (21) | Principen om energisolidaritet är en allmän princip i unionsrätten i enlighet med Europeiska domstolens dom av den 15 juli 2021, i mål C-848/19 P (3), Tyskland mot Polen, och gäller för alla medlemsstater. Vid genomförandet av principen om energisolidaritet möjliggör denna förordning en gränsöverskridande fördelning av effekterna av det ett snabbare genomförande av projekt för förnybar energi. De åtgärder som anges i denna förordning är riktade mot anläggningar för förnybar energi i alla medlemsstater och omfattar ett brett spektrum av projekt, inbegripet avseende befintliga konstruktioner, nya installationer av solenergiutrustning samt uppgradering av befintliga anläggningar. Med tanke på hur integrerade unionens energimarknader är, bör varje ökning av utbyggnaden av förnybar energi i en medlemsstat vara till nytta även för andra medlemsstater i fråga om försörjningstrygghet och lägre priser. Det bör bidra till att förnybar el strömmar över gränserna till de platser där den behövs mest och säkerställa att förnybar el som producerats till låg kostnad exporteras till medlemsstater där elproduktionen är dyrare. Dessutom kommer den nyinstallerade kapaciteten för förnybar energi i medlemsstaterna att resultera i en minskad total efterfrågan på gas i hela unionen. |
| --- | --- |

(21)

Principen om energisolidaritet är en allmän princip i unionsrätten i enlighet med Europeiska domstolens dom av den 15 juli 2021, i mål C-848/19 P (3), Tyskland mot Polen, och gäller för alla medlemsstater. Vid genomförandet av principen om energisolidaritet möjliggör denna förordning en gränsöverskridande fördelning av effekterna av det ett snabbare genomförande av projekt för förnybar energi. De åtgärder som anges i denna förordning är riktade mot anläggningar för förnybar energi i alla medlemsstater och omfattar ett brett spektrum av projekt, inbegripet avseende befintliga konstruktioner, nya installationer av solenergiutrustning samt uppgradering av befintliga anläggningar. Med tanke på hur integrerade unionens energimarknader är, bör varje ökning av utbyggnaden av förnybar energi i en medlemsstat vara till nytta även för andra medlemsstater i fråga om försörjningstrygghet och lägre priser. Det bör bidra till att förnybar el strömmar över gränserna till de platser där den behövs mest och säkerställa att förnybar el som producerats till låg kostnad exporteras till medlemsstater där elproduktionen är dyrare. Dessutom kommer den nyinstallerade kapaciteten för förnybar energi i medlemsstaterna att resultera i en minskad total efterfrågan på gas i hela unionen.

| (22) | Enligt artikel 122.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt får rådet på förslag av kommissionen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna besluta om lämpliga åtgärder med hänsyn till den ekonomiska situationen, särskilt om det uppstår allvarliga försörjningsproblem i fråga om vissa varor, särskilt på energiområdet. Mot bakgrund av den senaste tidens händelser och Rysslands agerande den senaste tiden utgör den stora risken för att de ryska gasleveranserna fullständigt ska upphöra, i kombination med de osäkra utsikterna för andra alternativ, ett betydande hot om störningar i energiförsörjningen, ytterligare energiprisökningar och därav följande ytterligare påfrestningar på unionens ekonomi. Det krävs därför brådskande åtgärder. |
| --- | --- |

(22)

Enligt artikel 122.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt får rådet på förslag av kommissionen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna besluta om lämpliga åtgärder med hänsyn till den ekonomiska situationen, särskilt om det uppstår allvarliga försörjningsproblem i fråga om vissa varor, särskilt på energiområdet. Mot bakgrund av den senaste tidens händelser och Rysslands agerande den senaste tiden utgör den stora risken för att de ryska gasleveranserna fullständigt ska upphöra, i kombination med de osäkra utsikterna för andra alternativ, ett betydande hot om störningar i energiförsörjningen, ytterligare energiprisökningar och därav följande ytterligare påfrestningar på unionens ekonomi. Det krävs därför brådskande åtgärder.

| (23) | Med tanke på energikrisens omfattning, dess sociala, ekonomiska och finansiella konsekvenser och behovet av snara åtgärder bör denna förordning av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Dess giltighet är tidsbegränsad till 18 månader, med en översynsklausul för att kommissionen vid behov ska kunna föreslå att dess giltighet förlängs. |
| --- | --- |

(23)

Med tanke på energikrisens omfattning, dess sociala, ekonomiska och finansiella konsekvenser och behovet av snara åtgärder bör denna förordning av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Dess giltighet är tidsbegränsad till 18 månader, med en översynsklausul för att kommissionen vid behov ska kunna föreslå att dess giltighet förlängs.

| (24) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

I denna förordning fastställs tillfälliga regler av brådskande karaktär för att påskynda det tillståndsförfarande som är tillämpligt på produktion av energi från förnybara energikällor, med särskild inriktning på specifik teknik för förnybar energi eller specifika typer av projekt för förnybar energi, vilka på kort sikt kan påskynda takten i utbyggnaden av förnybar energi i unionen.

Denna förordning är tillämplig på alla tillståndsförfaranden som har ett startdatum som infaller inom dess tillämpningsperiod och påverkar inte tillämpningen av nationella bestämmelser som fastställer kortare tidsfrister än de som fastställs i artiklarna 4, 5 och 7.

Medlemsstaterna får också tillämpa denna förordning på pågående tillståndsförfaranden som inte har resulterat i något slutligt beslut före den 30 december 2022, förutsatt att detta förkortar tillståndsförfarandet och att tredje parters befintliga lagstadgade rättigheter bevaras.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller definitionerna i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (4). Dessutom gäller följande definitioner:

4

| 1. | tillståndsförfarande: ett förfarande






  a) | som omfattar alla relevanta administrativa tillstånd som utfärdas för att bygga, uppgradera och driva anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor, inbegripet värmepumpar, samlokaliserade energilagringsanläggningar och tillgångar som krävs för att ansluta dem till nätet, inbegripet nätanslutningstillstånd och miljökonsekvensbedömningar när sådana krävs, och |
| --- | --- | --- |

1.

tillståndsförfarande: ett förfarande

tillståndsförfarande

a)

som omfattar alla relevanta administrativa tillstånd som utfärdas för att bygga, uppgradera och driva anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor, inbegripet värmepumpar, samlokaliserade energilagringsanläggningar och tillgångar som krävs för att ansluta dem till nätet, inbegripet nätanslutningstillstånd och miljökonsekvensbedömningar när sådana krävs, och

| b) | som omfattar alla administrativa steg från det att den berörda myndigheten bekräftar mottagandet av en fullständig ansökan till det att den berörda myndigheten meddelar resultatet av förfarandet i ett slutligt beslut. |
| --- | --- |

b)

som omfattar alla administrativa steg från det att den berörda myndigheten bekräftar mottagandet av en fullständig ansökan till det att den berörda myndigheten meddelar resultatet av förfarandet i ett slutligt beslut.

| 2. | solenergiutrustning: utrustning som omvandlar solenergi till termisk eller elektrisk energi, inbegripet utrustning för termisk solenergi och fotovoltaisk solenergi. |
| --- | --- |

2.

solenergiutrustning: utrustning som omvandlar solenergi till termisk eller elektrisk energi, inbegripet utrustning för termisk solenergi och fotovoltaisk solenergi.

solenergiutrustning

Artikel 3

Övervägande allmänintresse

1.   Planering, uppförande och drift av kraftverk och anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor, och deras anslutning till nätet, själva det tillhörande nätet och lagringstillgångar ska antas vara av övervägande allmänintresse och av vikt för människors hälsa och säkerhet vid avvägningen av rättsliga intressen i det enskilda fallet, vid tillämpning av artiklarna 6.4 och 16.1 c i rådets direktiv 92/43/EEG (5), artikel 4.7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (6) och artikel 9.1 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (7). Medlemsstaterna får begränsa tillämpningen av de bestämmelserna till vissa delar av sina territorier och till vissa typer av teknik eller till projekt med vissa tekniska egenskaper, i enlighet med prioriteringarna i deras integrerade nationella energi- och klimatplaner.

2.   I planerings- och tillståndsförfarandet ska medlemsstaterna säkerställa, åtminstone när det gäller projekt som anses vara av övervägande allmänintresse, att uppförandet och driften av kraftverk och anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor och utvecklingen av tillhörande nätinfrastruktur prioriteras vid avvägningen av rättsliga intressen i det enskilda fallet. När det gäller artskydd ska föregående mening endast tillämpas om och i den mån lämpliga åtgärder för bevarande av arter vidtas som bidrar till att bibehålla eller återställa artbeståndens gynnsamma bevarandestatus, och tillräckliga ekonomiska resurser och områden ställs till förfogande för detta ändamål.

Artikel 4

Påskyndat tillståndsförfarande för installation av solenergiutrustning

1.   Tillståndsförfarandet för installation av solenergiutrustning och samlokaliserade energilagringstillgångar, inbegripet solenergianläggningar som är integrerade i byggnader och solenergiutrustning på tak, på befintliga eller framtida artificiella konstruktioner, med undantag för artificiella vattenytor, får inte vara längre än tre månader, förutsatt att dessa konstruktioner inte i första hand är avsedda för solenergiproduktion. Genom undantag från artikel 4.2 i direktiv 2011/92/EU och punkt 3 a och b i bilaga II till det direktivet, var för sig eller jämförda med punkt 13 a i bilaga II till det direktivet, ska sådana installationer av solenergiutrustning i tillämpliga fall undantas från kravet på ett beslut om huruvida projektet kräver en miljökonsekvensbedömning, eller från kravet på att utföra en särskild miljökonsekvensbedömning.

2.   Medlemsstaterna får utesluta vissa områden eller konstruktioner från bestämmelserna i punkt 1 av skäl som rör skydd av det kulturella eller historiska arvet eller av skäl som rör nationella försvarsintressen eller nationell säkerhet.

3.   Vad gäller tillståndsförfarandet för installation av solenergiutrustning, inbegripet hos egenanvändare av förnybar energi, med en kapacitet på 50 kW eller mindre, ska tillståndet anses beviljat om de berörda myndigheterna eller enheterna inte har svarat inom en månad från ansökan, förutsatt att solenergiutrustningens kapacitet inte överstiger den befintliga kapaciteten hos anslutningen till distributionsnätet.

4.   Om tillämpningen av tröskelvärdet i punkt 3 i denna artikel leder till en betydande administrativ börda eller till begränsningar av elnätsdriften får medlemsstaterna tillämpa ett lägre tröskelvärde som dock ska vara högre än 10,8 kW.

5.   Alla beslut som följer av de tillståndsförfaranden som avses i punkt 1 i denna artikel ska offentliggöras i enlighet med befintliga skyldigheter.

Artikel 5

Uppgradering av kraftverk för förnybar energi

1.   Tillståndsförfarandet för uppgradering av projekt – inbegripet tillstånd för uppgradering av de tillgångar som krävs för deras anslutning till nätet, för det fall uppgraderingen leder till en kapacitetsökning – får inte vara längre än sex månader, inbegripet miljökonsekvensbedömningar när dessa krävs enligt relevant lagstiftning.

2.   Om uppgraderingen inte leder till en större kapacitetsökning för kraftverket för förnybar energi än 15 %, och utan att det påverkar behovet av att bedöma potentiell miljöpåverkan i enlighet med punkt 3 i denna artikel, ska tillstånd för anslutning till överförings- eller distributionsnätet utfärdas inom tre månader efter ansökan till den berörda enheten, utom om det inte finns berättigade farhågor om säkerheten eller om systemkomponenterna är tekniskt inkompatibla.

3.   Om en uppgradering av ett kraftverk för förnybar energi, eller en uppgradering av tillhörande nätinfrastruktur som är nödvändig för att integrera förnybar energi i elsystemet, är föremål för en bedömning av huruvida projektet kräver en miljökonsekvensbedömning, eller för en miljökonsekvensbedömning, enligt artikel 4 i direktiv 2011/92/EU, ska denna föregående bedömning och/eller miljökonsekvensbedömning begränsas till de potentiella betydande konsekvenserna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet.

4.   Om uppgraderingen av en solenergianläggning inte medför att ytterligare områden tas i bruk och den uppfyller de tillämpliga miljörelaterade begränsningsåtgärder som fastställts för den ursprungliga anläggningen ska projektet undantas från kravet, i tillämpliga fall, på ett beslut om huruvida projektet kräver en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/92/EU.

5.   Alla beslut som följer av de tillståndsförfaranden som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel ska offentliggöras i enlighet med befintliga skyldigheter.

Artikel 6

Påskyndande av tillståndsförfarandet för projekt för förnybar energi och för tillhörande nätinfrastruktur som krävs för att integrera förnybar energi i systemet

Medlemsstaterna får undanta projekt för förnybar energi, liksom energilagringsprojekt och elnätsprojekt som är nödvändiga för att integrera förnybar energi i elsystemet, från miljökonsekvensbedömningen enligt artikel 2.1 i direktiv 2011/92/EU och artskyddsbedömningarna enligt artikel 12.1 i direktiv 92/43/EEG och artikel 5 i direktiv 2009/147/EG, förutsatt att projektet är beläget i ett särskilt område för förnybar energi eller nätområde för relaterad nätinfrastruktur som krävs för att integrera förnybar energi i elsystemet, om medlemsstaterna har fastställt ett område för förnybar energi eller nätområde, och att området har varit föremål för en strategisk miljöbedömning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (8). Den behöriga myndigheten ska, på grundval av befintliga uppgifter, säkerställa att lämpliga och proportionella begränsningsåtgärder vidtas i syfte att säkerställa efterlevnad av artiklarna 12.1 i direktiv 92/43/EEG och artikel 5 i direktiv 2009/147/EG. Om sådana åtgärder inte är tillgängliga, ska den behöriga myndigheten säkerställa att verksamhetsutövaren betalar en ekonomisk ersättning för artskyddsprogram i syfte att säkerställa eller förbättra bevarandestatusen för de arter som påverkas.

8

Artikel 7

Påskyndad utbyggnad av värmepumpar

1.   Längden på tillståndsförfarandet för installation av värmepumpar med en elektrisk kapacitet som är lägre än 50 MW får inte överstiga en månad; för jordvärmepumpar får den inte överstiga tre månader.

2.   Förutsatt att inga berättigade farhågor om säkerheten finns, inga ytterligare arbeten för nätanslutningar behövs och ingen teknisk inkompatibilitet mellan systemkomponenterna föreligger ska, efter anmälan till den berörda enheten, tillstånd för anslutningar till överförings- eller distributionsnätet utfärdas för

| a) | värmepumpar med en elektrisk kapacitet på upp till 12 kW, och |
| --- | --- |

a)

värmepumpar med en elektrisk kapacitet på upp till 12 kW, och

| b) | värmepumpar med en elektrisk kapacitet på upp till 50 kW som installeras av en egenanvändare av förnybar energi, förutsatt att egenanvändarens anläggning för produktion av förnybar el har en kapacitet som uppgår till minst 60 % av värmepumpens kapacitet. |
| --- | --- |

b)

värmepumpar med en elektrisk kapacitet på upp till 50 kW som installeras av en egenanvändare av förnybar energi, förutsatt att egenanvändarens anläggning för produktion av förnybar el har en kapacitet som uppgår till minst 60 % av värmepumpens kapacitet.

3.   Medlemsstaterna får utesluta vissa områden eller konstruktioner från bestämmelserna i denna artikel av skäl som rör skydd av det kulturella eller historiska arvet eller av skäl som rör nationella försvarsintressen eller nationell säkerhet.

4.   Alla beslut som följer av de tillståndsförfaranden som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel ska offentliggöras i enlighet med befintliga skyldigheter.

Artikel 8

Tidsfrister för tillståndsförfarandet för installation av solenergiutrustning, uppgradering av kraftverk för förnybar energi och för utbyggnad av värmepumpar

Vid tillämpning av tidsfristerna enligt artiklarna 4, 5 och 7 ska följande tid inte räknas med i de tidsfristerna utom när den sammanfaller med andra administrativa steg i tillståndsförfarandet:

| a) | den tid under vilken anläggningarna, deras nätanslutningar och – i syfte att säkerställa nätets stabilitet, tillförlitlighet och säkerhet – tillhörande nödvändig nätinfrastruktur byggs eller uppgraderas; och |
| --- | --- |

a)

den tid under vilken anläggningarna, deras nätanslutningar och – i syfte att säkerställa nätets stabilitet, tillförlitlighet och säkerhet – tillhörande nödvändig nätinfrastruktur byggs eller uppgraderas; och

| b) | tiden för de administrativa steg som krävs för sådana betydande uppgraderingar av nätet som är nödvändiga för att säkerställa nätets stabilitet, tillförlitlighet och säkerhet. |
| --- | --- |

b)

tiden för de administrativa steg som krävs för sådana betydande uppgraderingar av nätet som är nödvändiga för att säkerställa nätets stabilitet, tillförlitlighet och säkerhet.

Artikel 9

Översyn

Senast den 31 december 2023 ska kommissionen göra en översyn av denna förordning mot bakgrund av utvecklingen av försörjningstryggheten och energipriserna samt behovet av att ytterligare påskynda utbyggnaden av förnybar energi. Kommissionen ska lägga fram en rapport om de viktigaste resultaten av denna översyn för rådet. Kommissionen får på grundval av den rapporten föreslå en förlängning av denna förordnings giltighet.

Artikel 10

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas under en period på 18 månader från och med det att den trätt i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 av den 29 juni 2022 om ändring av förordningarna (EU) 2017/1938 och (EG) nr 715/2009 vad gäller gaslagring (EUT L 173, 30.6.2022, s. 17).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

2

(3)  Domstolens dom av den 15 juli 2021, Tyskland/Polen, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

4

(5)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).

8

---

| 29.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 335/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 335/45

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2578

av den 22 december 2022

om inrättande av en marknadskorrigeringsmekanism för att skydda unionsmedborgarna och ekonomin mot alltför höga priser

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 122.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Ryska federationens (Ryssland) oprovocerade och oberättigade militära anfallskrig mot Ukraina och de dramatiskt minskade naturgasleveranserna från Ryssland till medlemsstaterna hotar försörjningstryggheten i unionen och medlemsstaterna. Samtidigt har utnyttjandet av gasleveranser som vapen och Rysslands manipulering av marknaderna genom avsiktliga avbrott i gasflödena lett till kraftigt stigande energipriser i unionen. Leveransvägar som ändras, vilket leder till överbelastning i den europeiska gasinfrastrukturen, behovet av att hitta alternativa gasförsörjningskällor och prisbildningssystem som inte är anpassade till en utbudschock har bidragit till prisvolatilitet och prishöjningar. Högre naturgaspriser äventyrar unionens ekonomi genom fortsatt hög inflation, orsakad av högre elpriser som undergräver konsumenternas köpkraft, och genom ökade tillverkningskostnader, särskilt inom energiintensiv industri, och utgör ett allvarligt hot mot försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

(1)

Ryska federationens (Ryssland) oprovocerade och oberättigade militära anfallskrig mot Ukraina och de dramatiskt minskade naturgasleveranserna från Ryssland till medlemsstaterna hotar försörjningstryggheten i unionen och medlemsstaterna. Samtidigt har utnyttjandet av gasleveranser som vapen och Rysslands manipulering av marknaderna genom avsiktliga avbrott i gasflödena lett till kraftigt stigande energipriser i unionen. Leveransvägar som ändras, vilket leder till överbelastning i den europeiska gasinfrastrukturen, behovet av att hitta alternativa gasförsörjningskällor och prisbildningssystem som inte är anpassade till en utbudschock har bidragit till prisvolatilitet och prishöjningar. Högre naturgaspriser äventyrar unionens ekonomi genom fortsatt hög inflation, orsakad av högre elpriser som undergräver konsumenternas köpkraft, och genom ökade tillverkningskostnader, särskilt inom energiintensiv industri, och utgör ett allvarligt hot mot försörjningstryggheten.

| (2) | Under 2022 var naturgaspriserna exceptionellt volatila, och vissa riktvärden nådde rekordhöga nivåer i augusti 2022. Den extrema nivå för naturgaspriserna som noterades i augusti 2022 berodde på flera faktorer, bland annat en skör balans mellan tillgång och efterfrågan i samband med påfyllning av lager och minskade flöden i rörledningarna, rädsla för ytterligare försörjningsavbrott och marknadsmanipulation från Rysslands sida och en prisbildningsmekanism som inte var anpassad till sådana extrema förändringar av efterfrågan och tillgång och som förvärrade den överdrivna prishöjningen. De europeiska naturgaspriserna nådde nivåer som var 1 000 % högre än de genomsnittliga priserna tidigare i unionen, som under det föregående årtiondet låg inom ett intervall mellan 5 EUR/MWh och 35 EUR/MWh. Nederländska TTF:s (Title Transfer Facility – TTF) terminskontrakt för gas (tremånaders/kvartalsvisa produkter) handlades på börsen ICE Endex (2) på en nivå som ligger strax under 350 EUR/MWh, och gas på TTF:s dagen-före-marknad handlades på European Energy Exchange för 316 EUR/MWh. Gaspriserna har aldrig tidigare nått sådana nivåer som i augusti 2022. |
| --- | --- |

(2)

Under 2022 var naturgaspriserna exceptionellt volatila, och vissa riktvärden nådde rekordhöga nivåer i augusti 2022. Den extrema nivå för naturgaspriserna som noterades i augusti 2022 berodde på flera faktorer, bland annat en skör balans mellan tillgång och efterfrågan i samband med påfyllning av lager och minskade flöden i rörledningarna, rädsla för ytterligare försörjningsavbrott och marknadsmanipulation från Rysslands sida och en prisbildningsmekanism som inte var anpassad till sådana extrema förändringar av efterfrågan och tillgång och som förvärrade den överdrivna prishöjningen. De europeiska naturgaspriserna nådde nivåer som var 1 000 % högre än de genomsnittliga priserna tidigare i unionen, som under det föregående årtiondet låg inom ett intervall mellan 5 EUR/MWh och 35 EUR/MWh. Nederländska TTF:s (Title Transfer Facility – TTF) terminskontrakt för gas (tremånaders/kvartalsvisa produkter) handlades på börsen ICE Endex (2) på en nivå som ligger strax under 350 EUR/MWh, och gas på TTF:s dagen-före-marknad handlades på European Energy Exchange för 316 EUR/MWh. Gaspriserna har aldrig tidigare nått sådana nivåer som i augusti 2022.

| (3) | Efter den skada på gasledningen Nord Stream 1 som i september 2022 sannolikt orsakades av sabotage finns det inga utsikter att gasleveranser från Ryssland till unionen inom en snar framtid kommer att återgå till förkrigsnivåerna. Europeiska konsumenter och företag riskerar även fortsättningsvis fler potentiella perioder av pristoppar på gas som skadar ekonomin. Oförutsägbara händelser, som olyckor eller sabotage av rörledningar, som stör gasförsörjningen till Europa eller dramatiskt ökar efterfrågan kan hota försörjningstryggheten. Påfrestningar på marknaden som utlöses av rädslan för plötslig brist kommer sannolikt att bestå även efter denna vinter och in på nästa år, eftersom anpassningen till utbudschocker och upprättandet av nya leverantörsförbindelser och ny infrastruktur förväntas pågå minst ett år. |
| --- | --- |

(3)

Efter den skada på gasledningen Nord Stream 1 som i september 2022 sannolikt orsakades av sabotage finns det inga utsikter att gasleveranser från Ryssland till unionen inom en snar framtid kommer att återgå till förkrigsnivåerna. Europeiska konsumenter och företag riskerar även fortsättningsvis fler potentiella perioder av pristoppar på gas som skadar ekonomin. Oförutsägbara händelser, som olyckor eller sabotage av rörledningar, som stör gasförsörjningen till Europa eller dramatiskt ökar efterfrågan kan hota försörjningstryggheten. Påfrestningar på marknaden som utlöses av rädslan för plötslig brist kommer sannolikt att bestå även efter denna vinter och in på nästa år, eftersom anpassningen till utbudschocker och upprättandet av nya leverantörsförbindelser och ny infrastruktur förväntas pågå minst ett år.

| (4) | Det finns derivat som rör andra virtuella handelspunkter, men TTF i Nederländerna betraktas vanligen som ”standarden” för proxyvärden som används för prissättning på de europeiska gasmarknaderna. Detta beror på dess normalt höga likviditet som beror på flera faktorer, bland annat dess geografiska läge som före kriget gjorde det möjligt för TTF att ta emot naturgas från flera källor, inklusive betydande volymer från Ryssland. Det används därför i stor utsträckning som ett referenspris i prissättningsformler för gasförsörjningsavtal och som grund för prissättning av risksäkringstransaktioner eller derivattransaktioner i hela unionen, även på marknadsplatser som inte är direkt kopplade till TTF. Enligt marknadsdata stod marknadsplatsen TTF för uppskattningsvis 80 % av handeln med naturgas under de första åtta månaderna 2022 i unionen och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (Förenade kungariket) tillsammans. |
| --- | --- |

(4)

Det finns derivat som rör andra virtuella handelspunkter, men TTF i Nederländerna betraktas vanligen som ”standarden” för proxyvärden som används för prissättning på de europeiska gasmarknaderna. Detta beror på dess normalt höga likviditet som beror på flera faktorer, bland annat dess geografiska läge som före kriget gjorde det möjligt för TTF att ta emot naturgas från flera källor, inklusive betydande volymer från Ryssland. Det används därför i stor utsträckning som ett referenspris i prissättningsformler för gasförsörjningsavtal och som grund för prissättning av risksäkringstransaktioner eller derivattransaktioner i hela unionen, även på marknadsplatser som inte är direkt kopplade till TTF. Enligt marknadsdata stod marknadsplatsen TTF för uppskattningsvis 80 % av handeln med naturgas under de första åtta månaderna 2022 i unionen och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (Förenade kungariket) tillsammans.

| (5) | De omvälvande förändringarna på unionens energimarknader sedan februari 2022 har dock påverkat de traditionella prisbildningsmekanismernas funktion och ändamålsenlighet på grossistmarknaden för gas, särskilt när det gäller TTF som riktvärde. Även om TTF tidigare var ett bra proxyvärde för gaspriserna i andra regioner i Europa, har det sedan april 2022 avvikit från priserna på andra marknads- och handelsplatser i Europa samt från prisbedömningar för import av flytande naturgas (LNG) som gjorts av prisrapporteringsorgan. Detta beror till stor del på att gassystemet i nordvästra Europa har särskilda infrastrukturbegränsningar, när det gäller både överföring i rörledningar (väst–öst) och återförgasningskapacitet för LNG. Dessa begränsningar bidrog till de allmänt höjda gaspriserna i Europa sedan krisens början till följd av att Ryssland utnyttjar energi som ett vapen. Den onormala spridningen mellan TTF-priserna och priserna på andra regionala marknadsplatser i augusti 2022 tyder på att TTF, under rådande särskilda marknadsförhållanden, kanske inte är ett bra proxyvärde för marknadssituationen utanför nordvästra Europa, där marknaderna påverkas av infrastrukturbegränsningar. Under perioder då det råder brist på marknaden i nordvästra Europa kan andra regionala marknader utanför nordvästra Europa ha gynnsammare marknadsvillkor och de påverkas därmed otillbörligt av avtal där TTF används som index. Även om TTF fortfarande fyller sitt syfte att balansera tillgång och efterfrågan i nordvästra Europa krävs det åtgärder för att begränsa konsekvenserna på regionala marknader i unionen till följd av alltför höga TTF-priser under perioder med onormala omständigheter. Även på andra marknadsplatser kan det, i mindre utsträckning, finnas brister i prisbildningen. |
| --- | --- |

(5)

De omvälvande förändringarna på unionens energimarknader sedan februari 2022 har dock påverkat de traditionella prisbildningsmekanismernas funktion och ändamålsenlighet på grossistmarknaden för gas, särskilt när det gäller TTF som riktvärde. Även om TTF tidigare var ett bra proxyvärde för gaspriserna i andra regioner i Europa, har det sedan april 2022 avvikit från priserna på andra marknads- och handelsplatser i Europa samt från prisbedömningar för import av flytande naturgas (LNG) som gjorts av prisrapporteringsorgan. Detta beror till stor del på att gassystemet i nordvästra Europa har särskilda infrastrukturbegränsningar, när det gäller både överföring i rörledningar (väst–öst) och återförgasningskapacitet för LNG. Dessa begränsningar bidrog till de allmänt höjda gaspriserna i Europa sedan krisens början till följd av att Ryssland utnyttjar energi som ett vapen. Den onormala spridningen mellan TTF-priserna och priserna på andra regionala marknadsplatser i augusti 2022 tyder på att TTF, under rådande särskilda marknadsförhållanden, kanske inte är ett bra proxyvärde för marknadssituationen utanför nordvästra Europa, där marknaderna påverkas av infrastrukturbegränsningar. Under perioder då det råder brist på marknaden i nordvästra Europa kan andra regionala marknader utanför nordvästra Europa ha gynnsammare marknadsvillkor och de påverkas därmed otillbörligt av avtal där TTF används som index. Även om TTF fortfarande fyller sitt syfte att balansera tillgång och efterfrågan i nordvästra Europa krävs det åtgärder för att begränsa konsekvenserna på regionala marknader i unionen till följd av alltför höga TTF-priser under perioder med onormala omständigheter. Även på andra marknadsplatser kan det, i mindre utsträckning, finnas brister i prisbildningen.

| (6) | Det finns olika åtgärder för att lösa problemen med de nuvarande prisbildningsmekanismerna. En möjlighet för europeiska företag som drabbats av den senaste tidens marknadsstörningar och brister i prisbildningssystemet är att inleda en omförhandling av de befintliga TTF-baserade avtalen. Eftersom prisreferenser kopplade till TTF terminskontrakt för gas har en annan relevans än tidigare och inte nödvändigtvis är representativa för gasmarknaden utanför nordvästra Europa kan vissa köpare hantera lösa de nuvarande problemen med prisbildning och TTF-riktvärdet genom en omförhandling med sina avtalspartner, antingen enligt de uttryckliga avtalsvillkoren eller enligt allmänna avtalsrättsliga principer. |
| --- | --- |

(6)

Det finns olika åtgärder för att lösa problemen med de nuvarande prisbildningsmekanismerna. En möjlighet för europeiska företag som drabbats av den senaste tidens marknadsstörningar och brister i prisbildningssystemet är att inleda en omförhandling av de befintliga TTF-baserade avtalen. Eftersom prisreferenser kopplade till TTF terminskontrakt för gas har en annan relevans än tidigare och inte nödvändigtvis är representativa för gasmarknaden utanför nordvästra Europa kan vissa köpare hantera lösa de nuvarande problemen med prisbildning och TTF-riktvärdet genom en omförhandling med sina avtalspartner, antingen enligt de uttryckliga avtalsvillkoren eller enligt allmänna avtalsrättsliga principer.

| (7) | På samma sätt kan importerande företag eller medlemsstater som agerar på deras vägnar samarbeta med internationella partner för att omförhandla befintliga leveransavtal eller komma överens om nya leveransavtal med lämpligare prissättningsformler som är anpassade till den rådande volatiliteten. Samordnade inköp via det it-verktyg som inrättas genom rådets förordning (EU) 2022/2576 (3) kan ge möjligheter att sänka priset på importerad energi, vilket i sin tur minskar behovet av marknadsinterventioner. |
| --- | --- |

(7)

På samma sätt kan importerande företag eller medlemsstater som agerar på deras vägnar samarbeta med internationella partner för att omförhandla befintliga leveransavtal eller komma överens om nya leveransavtal med lämpligare prissättningsformler som är anpassade till den rådande volatiliteten. Samordnade inköp via det it-verktyg som inrättas genom rådets förordning (EU) 2022/2576 (3) kan ge möjligheter att sänka priset på importerad energi, vilket i sin tur minskar behovet av marknadsinterventioner.

| (8) | Dessutom omfattar Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (4) redan vissa skyddsåtgärder för att begränsa perioder med extrem volatilitet, t.ex. genom att kräva att reglerade marknader enligt definitionen i artikel 4.1.21 i det direktivet har så kallade kortvariga automatiska handelsstopp vilka begränsar extrema prishöjningar under ett visst antal timmar. Det tillfälliga verktyg för att hantera alltför stor intradagsvolatilitet på marknaderna för energiderivat som infördes genom förordning (EU) 2022/2576 bidrar till att begränsa extrem prisvolatilitet på energiderivatsmarknaderna under ett och samma dygn. Sådana mekanismer fungerar dock endast kortvarigt och syftar inte till att förhindra att marknadspriserna når alltför höga nivåer. |
| --- | --- |

(8)

Dessutom omfattar Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (4) redan vissa skyddsåtgärder för att begränsa perioder med extrem volatilitet, t.ex. genom att kräva att reglerade marknader enligt definitionen i artikel 4.1.21 i det direktivet har så kallade kortvariga automatiska handelsstopp vilka begränsar extrema prishöjningar under ett visst antal timmar. Det tillfälliga verktyg för att hantera alltför stor intradagsvolatilitet på marknaderna för energiderivat som infördes genom förordning (EU) 2022/2576 bidrar till att begränsa extrem prisvolatilitet på energiderivatsmarknaderna under ett och samma dygn. Sådana mekanismer fungerar dock endast kortvarigt och syftar inte till att förhindra att marknadspriserna når alltför höga nivåer.

| (9) | Minskad efterfrågan är ytterligare en viktig faktor för att ta itu med problemet med extrema pristoppar. Minskad efterfrågan på gas och el kan ha en dämpande effekt på marknadspriserna och därför bidra till att lindra problemen med onormalt höga gaspriser. Denna förordning bör därför, i linje med Europeiska rådets slutsatser av den 20 och 21 oktober 2022, föreskriva att aktiveringen av den mekanism som inrättas genom denna förordning inte leder till en total ökning av gasförbrukningen. |
| --- | --- |

(9)

Minskad efterfrågan är ytterligare en viktig faktor för att ta itu med problemet med extrema pristoppar. Minskad efterfrågan på gas och el kan ha en dämpande effekt på marknadspriserna och därför bidra till att lindra problemen med onormalt höga gaspriser. Denna förordning bör därför, i linje med Europeiska rådets slutsatser av den 20 och 21 oktober 2022, föreskriva att aktiveringen av den mekanism som inrättas genom denna förordning inte leder till en total ökning av gasförbrukningen.

| (10) | Under sommaren 2022 bidrog de statligt subventionerade enheternas satsningar på inköp av gas för lagring utan beaktande av icke samordnade inköps effekter på priserna till att driva upp prisriktvärdena och i synnerhet TTF-priserna. Bättre samordning, när så är lämpligt, mellan medlemsstater som använder statligt finansierade enheter för inköp av gas för påfyllning av underjordiska gaslagringsanläggningar är därför viktigt för att undvika extrema pristoppar i framtiden. Användning av den mekanism för gemensamma inköp som inrättas genom förordning (EU) 2022/2576 kan spela en viktig roll i begränsningen av perioder med alltför höga gaspriser i detta avseende. |
| --- | --- |

(10)

Under sommaren 2022 bidrog de statligt subventionerade enheternas satsningar på inköp av gas för lagring utan beaktande av icke samordnade inköps effekter på priserna till att driva upp prisriktvärdena och i synnerhet TTF-priserna. Bättre samordning, när så är lämpligt, mellan medlemsstater som använder statligt finansierade enheter för inköp av gas för påfyllning av underjordiska gaslagringsanläggningar är därför viktigt för att undvika extrema pristoppar i framtiden. Användning av den mekanism för gemensamma inköp som inrättas genom förordning (EU) 2022/2576 kan spela en viktig roll i begränsningen av perioder med alltför höga gaspriser i detta avseende.

| (11) | Även om befintliga åtgärder är tillgängliga för att ta itu med några av de faktorer som leder till problemen med prisbildning på gasmarknaderna, så garanterar dessa befintliga åtgärder inte en omedelbar och tillräckligt betryggande lösning på de nuvarande problemen. |
| --- | --- |

(11)

Även om befintliga åtgärder är tillgängliga för att ta itu med några av de faktorer som leder till problemen med prisbildning på gasmarknaderna, så garanterar dessa befintliga åtgärder inte en omedelbar och tillräckligt betryggande lösning på de nuvarande problemen.

| (12) | Det är därför nödvändigt att inrätta en tillfällig marknadskorrigeringsmekanism för naturgastransaktioner på de viktigaste marknaderna för TTF-derivat och derivat knutna till andra virtuella handelspunkter med löptider på mellan en månad framåt och ett år framåt, som ett instrument med omedelbar verkan mot perioder med alltför höga gaspriser. |
| --- | --- |

(12)

Det är därför nödvändigt att inrätta en tillfällig marknadskorrigeringsmekanism för naturgastransaktioner på de viktigaste marknaderna för TTF-derivat och derivat knutna till andra virtuella handelspunkter med löptider på mellan en månad framåt och ett år framåt, som ett instrument med omedelbar verkan mot perioder med alltför höga gaspriser.

| (13) | I sina slutsatser av den 20 och 21 oktober 2022 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att skyndsamt presentera ett förslag till en tillfällig dynamisk priskorridor för naturgastransaktioner i syfte att omedelbart begränsa perioder av alltför höga gaspriser, med beaktande av de villkor som fastställs i artikel 23.2 i kommissionens förslag till förordning (EU) 2022/2576. |
| --- | --- |

(13)

I sina slutsatser av den 20 och 21 oktober 2022 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att skyndsamt presentera ett förslag till en tillfällig dynamisk priskorridor för naturgastransaktioner i syfte att omedelbart begränsa perioder av alltför höga gaspriser, med beaktande av de villkor som fastställs i artikel 23.2 i kommissionens förslag till förordning (EU) 2022/2576.

| (14) | Följande skyddsåtgärder bör, å ena sidan, beaktas vid utformningen av marknadskorrigeringsmekanismen och, å andra sidan, användas för att garantera att en eventuellt aktiverad marknadskorrigeringsmekanism kommer att avaktiveras om villkoren för dess aktivering inte längre är uppfyllda eller om oavsiktliga marknadsstörningar uppstår: marknadskorrigeringsmekanismen bör tillämpas på naturgastransaktioner på TTF, en virtuell handelsplats som drivs av Gasunie Transport Services B.V.; andra handelsplatser för gas i unionen kan kopplas till det korrigerade TTF-spotpriset via en dynamisk priskorridor; den bör inte påverka OTC-handeln med gas, inte äventyra unionens försörjningstrygghet för gas, beakta vilka framsteg som görs mot målet om gasbesparingar, den bör inte leda till en total ökning av gasförbrukningen, utformas på ett sådant sätt att den inte förhindrar marknadsbaserade flöden av gas inom unionen, inte inverka på energiderivatmarknadernas stabilitet och korrekta funktionssätt, och beakta gasmarknadspriserna på de olika organiserade marknadsplatserna i unionen. |
| --- | --- |

(14)

Följande skyddsåtgärder bör, å ena sidan, beaktas vid utformningen av marknadskorrigeringsmekanismen och, å andra sidan, användas för att garantera att en eventuellt aktiverad marknadskorrigeringsmekanism kommer att avaktiveras om villkoren för dess aktivering inte längre är uppfyllda eller om oavsiktliga marknadsstörningar uppstår: marknadskorrigeringsmekanismen bör tillämpas på naturgastransaktioner på TTF, en virtuell handelsplats som drivs av Gasunie Transport Services B.V.; andra handelsplatser för gas i unionen kan kopplas till det korrigerade TTF-spotpriset via en dynamisk priskorridor; den bör inte påverka OTC-handeln med gas, inte äventyra unionens försörjningstrygghet för gas, beakta vilka framsteg som görs mot målet om gasbesparingar, den bör inte leda till en total ökning av gasförbrukningen, utformas på ett sådant sätt att den inte förhindrar marknadsbaserade flöden av gas inom unionen, inte inverka på energiderivatmarknadernas stabilitet och korrekta funktionssätt, och beakta gasmarknadspriserna på de olika organiserade marknadsplatserna i unionen.

| (15) | Marknadskorrigeringsmekanismen bör utformas så att den uppfyller två grundläggande kriterier, särskilt att den fungerar som ett ändamålsenligt instrument mot perioder med exceptionellt höga gaspriser och att den aktiveras endast om priserna når exceptionella nivåer jämfört med de globala marknaderna, i syfte att undvika betydande störningar på marknaden och i leveransavtal som kan leda till allvarliga risker för försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

(15)

Marknadskorrigeringsmekanismen bör utformas så att den uppfyller två grundläggande kriterier, särskilt att den fungerar som ett ändamålsenligt instrument mot perioder med exceptionellt höga gaspriser och att den aktiveras endast om priserna når exceptionella nivåer jämfört med de globala marknaderna, i syfte att undvika betydande störningar på marknaden och i leveransavtal som kan leda till allvarliga risker för försörjningstryggheten.

| (16) | Interventionen genom marknadskorrigeringsmekanismen bör begränsas till att åtgärda de största bristerna i prisbildningssystemet. TTF:s avräkningspris för en månad framåt för derivat är det överlägset vanligaste riktvärdet för gasförsörjningsavtal i hela unionen, följt av löptider på två månader framåt och ett år framåt. Förskjutningar av handeln mot derivat knutna till andra virtuella handelspunkter kan dock leda till snedvridningar på unionens energi- eller finansmarknader, till exempel genom arbitrage från marknadsaktörernas sida mellan korrigerade och icke-korrigerade derivat, till nackdel för konsumenterna. Derivat knutna till samtliga virtuella handelspunkter i unionen bör därför i princip inkluderas i marknadskorrigeringsmekanismen. Att tillämpa mekanismen på derivat knutna till andra virtuella handelspunkter än TTF är dock komplicerat och kräver ytterligare tekniska förberedelser. Med tanke på det brådskande behovet av att införa en marknadskorrigeringsmekanism för det viktigaste derivatet, TTF-derivatet, bör kommissionen ges befogenhet att genom en genomförandeakt fastställa de tekniska detaljerna för tillämpningen av marknadskorrigeringsmekanismen på derivat knutna till andra virtuella handelspunkter och urvalet av derivat knutna till andra virtuella handelspunkter, som kan uteslutas på grundval av på förhand fastställda kriterier. |
| --- | --- |

(16)

Interventionen genom marknadskorrigeringsmekanismen bör begränsas till att åtgärda de största bristerna i prisbildningssystemet. TTF:s avräkningspris för en månad framåt för derivat är det överlägset vanligaste riktvärdet för gasförsörjningsavtal i hela unionen, följt av löptider på två månader framåt och ett år framåt. Förskjutningar av handeln mot derivat knutna till andra virtuella handelspunkter kan dock leda till snedvridningar på unionens energi- eller finansmarknader, till exempel genom arbitrage från marknadsaktörernas sida mellan korrigerade och icke-korrigerade derivat, till nackdel för konsumenterna. Derivat knutna till samtliga virtuella handelspunkter i unionen bör därför i princip inkluderas i marknadskorrigeringsmekanismen. Att tillämpa mekanismen på derivat knutna till andra virtuella handelspunkter än TTF är dock komplicerat och kräver ytterligare tekniska förberedelser. Med tanke på det brådskande behovet av att införa en marknadskorrigeringsmekanism för det viktigaste derivatet, TTF-derivatet, bör kommissionen ges befogenhet att genom en genomförandeakt fastställa de tekniska detaljerna för tillämpningen av marknadskorrigeringsmekanismen på derivat knutna till andra virtuella handelspunkter och urvalet av derivat knutna till andra virtuella handelspunkter, som kan uteslutas på grundval av på förhand fastställda kriterier.

| (17) | Inrättandet av marknadskorrigeringsmekanismen bör sända en tydlig signal till marknaden att unionen inte kommer att acceptera alltför höga gaspriser till följd av bristfällig prisbildning. Det bör också skapa säkerhet för marknadsaktörerna när det gäller tillförlitliga gränser för gashandeln och kan leda till betydande ekonomiska besparingar för både företag och hushåll som inte kommer att förbli lika utsatta för perioder med alltför höga energipriser. |
| --- | --- |

(17)

Inrättandet av marknadskorrigeringsmekanismen bör sända en tydlig signal till marknaden att unionen inte kommer att acceptera alltför höga gaspriser till följd av bristfällig prisbildning. Det bör också skapa säkerhet för marknadsaktörerna när det gäller tillförlitliga gränser för gashandeln och kan leda till betydande ekonomiska besparingar för både företag och hushåll som inte kommer att förbli lika utsatta för perioder med alltför höga energipriser.

| (18) | Genom marknadskorrigeringsmekanismen bör ett dynamiskt skyddstak införas för priset på derivat från en månad framåt till ett år framåt. Det dynamiska skyddstaket bör aktiveras om priset på derivat når en på förhand fastställd nivå och om prishöjningen inte motsvarar en liknande höjning på regional nivå eller på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(18)

Genom marknadskorrigeringsmekanismen bör ett dynamiskt skyddstak införas för priset på derivat från en månad framåt till ett år framåt. Det dynamiska skyddstaket bör aktiveras om priset på derivat når en på förhand fastställd nivå och om prishöjningen inte motsvarar en liknande höjning på regional nivå eller på världsmarknaden.

| (19) | Ett dynamiskt säkerhetstak bör därför säkerställa att handelsorder som ligger betydligt över LNG-priserna i andra regioner i världen inte godtas. Lämpliga riktmärken bör användas för att fastställa ett referenspris som återspeglar de globala pristrenderna för LNG. Referenspriset bör baseras på LNG-prisbedömningar som är representativa för de europeiska marknadsvillkoren och, på grund av Förenade kungarikets och Asiens särskilda betydelse som konkurrenter på den globala LNG-marknaden, även på ett lämpligt riktmärke för Förenade kungariket och asiatiska regioner. Till skillnad från rörledningsgas handlas LNG över hela världen. LNG-priserna återspeglar därför bättre gasprisutvecklingen på global nivå och kan tjäna som riktmärke för att bedöma om prisnivåerna på kontinentala knutpunkter på ett onormalt sätt avviker från internationella priser. |
| --- | --- |

(19)

Ett dynamiskt säkerhetstak bör därför säkerställa att handelsorder som ligger betydligt över LNG-priserna i andra regioner i världen inte godtas. Lämpliga riktmärken bör användas för att fastställa ett referenspris som återspeglar de globala pristrenderna för LNG. Referenspriset bör baseras på LNG-prisbedömningar som är representativa för de europeiska marknadsvillkoren och, på grund av Förenade kungarikets och Asiens särskilda betydelse som konkurrenter på den globala LNG-marknaden, även på ett lämpligt riktmärke för Förenade kungariket och asiatiska regioner. Till skillnad från rörledningsgas handlas LNG över hela världen. LNG-priserna återspeglar därför bättre gasprisutvecklingen på global nivå och kan tjäna som riktmärke för att bedöma om prisnivåerna på kontinentala knutpunkter på ett onormalt sätt avviker från internationella priser.

| (20) | Urvalet av LNG-priser bör vara tillräckligt brett för att vara informativt även om ett specifikt LNG-pris inte är tillgängligt en viss dag. För att bygga upp en representativ korg av europeiska och internationella priser och säkerställa att de enheter som tillhandahåller prisinformationen omfattas av relevant unionslagstiftning, bör prisbedömningar väljas ut av rapporteringsorgan som förtecknas i det register över administratörer och referensvärden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 (5). Eftersom aktuell information är avgörande för den dynamiska marknadskorrigeringsmekanismen bör endast prisinformation från enheter som tillhandahåller information avseende dagen för offentliggörandet beaktas. För att Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/942 (6), (Acer) ska kunna utöva sin marknadstillsyn enligt den här förordningen och beräkna referenspriset i tid är det nödvändigt att ålägga de rapporteringsorgan som offentliggör prisbedömningar att tillhandahålla Acer bedömningar senast kl. 21.00 medeleuropeisk tid, förutsatt att de finns tillgängliga, så att Acer kan offentliggöra ett referenspris före dagens slut. Även om sådana rapporteringsskyldigheter endast avser befintliga uppgifter och inte medför någon betydande ytterligare börda för rapporteringsorganen, och är vanligt förekommande inom reglering av energi- och finansmarknaden, bör Acer säkerställa konfidentiell behandling av den mottagna informationen, skydda eventuella immateriella rättigheter rörande informationen och använda den informationen endast för regleringsändamål. Acer bör kunna utfärda riktlinjer om i vilket format de relevanta uppgifterna ska tillhandahållas. |
| --- | --- |

(20)

Urvalet av LNG-priser bör vara tillräckligt brett för att vara informativt även om ett specifikt LNG-pris inte är tillgängligt en viss dag. För att bygga upp en representativ korg av europeiska och internationella priser och säkerställa att de enheter som tillhandahåller prisinformationen omfattas av relevant unionslagstiftning, bör prisbedömningar väljas ut av rapporteringsorgan som förtecknas i det register över administratörer och referensvärden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 (5). Eftersom aktuell information är avgörande för den dynamiska marknadskorrigeringsmekanismen bör endast prisinformation från enheter som tillhandahåller information avseende dagen för offentliggörandet beaktas. För att Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/942 (6), (Acer) ska kunna utöva sin marknadstillsyn enligt den här förordningen och beräkna referenspriset i tid är det nödvändigt att ålägga de rapporteringsorgan som offentliggör prisbedömningar att tillhandahålla Acer bedömningar senast kl. 21.00 medeleuropeisk tid, förutsatt att de finns tillgängliga, så att Acer kan offentliggöra ett referenspris före dagens slut. Även om sådana rapporteringsskyldigheter endast avser befintliga uppgifter och inte medför någon betydande ytterligare börda för rapporteringsorganen, och är vanligt förekommande inom reglering av energi- och finansmarknaden, bör Acer säkerställa konfidentiell behandling av den mottagna informationen, skydda eventuella immateriella rättigheter rörande informationen och använda den informationen endast för regleringsändamål. Acer bör kunna utfärda riktlinjer om i vilket format de relevanta uppgifterna ska tillhandahållas.

| (21) | På grund av deras höga likviditet är det lämpligt att även inkludera frontmånadsderivat som rör Förenade kungarikets National Balancing Point (NBP). Den dagliga prisbedömning som görs av Acer i enlighet med förordning (EU) 2022/2576 bör ingå i korgen med LNG-prisbedömningar. |
| --- | --- |

(21)

På grund av deras höga likviditet är det lämpligt att även inkludera frontmånadsderivat som rör Förenade kungarikets National Balancing Point (NBP). Den dagliga prisbedömning som görs av Acer i enlighet med förordning (EU) 2022/2576 bör ingå i korgen med LNG-prisbedömningar.

| (22) | Även om de riktmärken som beaktas för referenspriset är ett bra proxyvärde för de globala pristrenderna för LNG, kan de inte helt enkelt ersätta priser på derivat. Detta beror främst på att referenspriset återspeglar priser på andra platser än TTF och andra virtuella handelspunkter i unionen. De tar till exempel inte hänsyn till kostnaderna i samband med eventuella överbelastningar i infrastrukturen som uppstår när gasen flyttas från LNG-terminalen till den plats där marknadsplatsen TTF är belägen. TTF-priserna är därför vanligtvis högre än de priser som beaktas för referenspriset. Skillnaden uppgick i genomsnitt till cirka 35 EUR/MWh mellan juni och augusti 2022. Det är dessutom av avgörande betydelse för försörjningstryggheten att det korrigerade priset på TTF-derivat fastställs på en tillräckligt hög nivå för att locka till sig LNG-import från andra regioner i världen. Av hänsyn till försörjningstryggheten bör därför en premie läggas till referenspriset vid beräkningen av det korrigerade priset på TTF-derivat. Formeln för skyddstaket bör vara helt dynamisk, baserad på en dynamisk priskorg som återspeglar världsmarknadspriserna och bör fungera som en viss säkerhetsmarginal, för att säkerställa att försörjningstryggheten inte äventyras. Det dynamiska skyddstaket kan variera varje dag beroende på utvecklingen av de globala priserna i korgen. |
| --- | --- |

(22)

Även om de riktmärken som beaktas för referenspriset är ett bra proxyvärde för de globala pristrenderna för LNG, kan de inte helt enkelt ersätta priser på derivat. Detta beror främst på att referenspriset återspeglar priser på andra platser än TTF och andra virtuella handelspunkter i unionen. De tar till exempel inte hänsyn till kostnaderna i samband med eventuella överbelastningar i infrastrukturen som uppstår när gasen flyttas från LNG-terminalen till den plats där marknadsplatsen TTF är belägen. TTF-priserna är därför vanligtvis högre än de priser som beaktas för referenspriset. Skillnaden uppgick i genomsnitt till cirka 35 EUR/MWh mellan juni och augusti 2022. Det är dessutom av avgörande betydelse för försörjningstryggheten att det korrigerade priset på TTF-derivat fastställs på en tillräckligt hög nivå för att locka till sig LNG-import från andra regioner i världen. Av hänsyn till försörjningstryggheten bör därför en premie läggas till referenspriset vid beräkningen av det korrigerade priset på TTF-derivat. Formeln för skyddstaket bör vara helt dynamisk, baserad på en dynamisk priskorg som återspeglar världsmarknadspriserna och bör fungera som en viss säkerhetsmarginal, för att säkerställa att försörjningstryggheten inte äventyras. Det dynamiska skyddstaket kan variera varje dag beroende på utvecklingen av de globala priserna i korgen.

| (23) | Skyddstaket bör inte vara statiskt. Skyddstaket bör anpassas på ett dynamiskt sätt och dagligen. Offentliggörandet av ett dagligt avräkningspris gör det möjligt att fortsatt hålla det dynamiska skyddstaket i linje med utvecklingen på LNG-marknaden, upprätthålla prisbildningsprocessen på börserna och mildra eventuell påverkan på derivatmarknadernas korrekta funktion. En dynamisk utformning av skyddstaket kommer också att minska riskerna för centrala motparter och begränsa inverkan på deltagare på terminsmarknader, såsom clearingmedlemmar och deras kunder. Det dynamiska skyddstaket bör inte korrigera marknadspriser under en viss gräns. |
| --- | --- |

(23)

Skyddstaket bör inte vara statiskt. Skyddstaket bör anpassas på ett dynamiskt sätt och dagligen. Offentliggörandet av ett dagligt avräkningspris gör det möjligt att fortsatt hålla det dynamiska skyddstaket i linje med utvecklingen på LNG-marknaden, upprätthålla prisbildningsprocessen på börserna och mildra eventuell påverkan på derivatmarknadernas korrekta funktion. En dynamisk utformning av skyddstaket kommer också att minska riskerna för centrala motparter och begränsa inverkan på deltagare på terminsmarknader, såsom clearingmedlemmar och deras kunder. Det dynamiska skyddstaket bör inte korrigera marknadspriser under en viss gräns.

| (24) | För att undvika eventuella risker för att en dynamisk anbudsgräns för priset på derivat för en månad framåt till ett år framåt leder till olaglig samverkan mellan naturgasleverantörer eller handlare, bör de finansiella tillsynsmyndigheterna, Acer och konkurrensmyndigheterna särskilt noga observera marknaderna för gas- och energiderivat under den period då marknadskorrigeringsmekanismen är aktiverad. |
| --- | --- |

(24)

För att undvika eventuella risker för att en dynamisk anbudsgräns för priset på derivat för en månad framåt till ett år framåt leder till olaglig samverkan mellan naturgasleverantörer eller handlare, bör de finansiella tillsynsmyndigheterna, Acer och konkurrensmyndigheterna särskilt noga observera marknaderna för gas- och energiderivat under den period då marknadskorrigeringsmekanismen är aktiverad.

| (25) | Marknadskorrigeringsmekanismen bör vara av tillfällig karaktär och aktiveras endast för att begränsa perioder med exceptionellt höga naturgaspriser som inte har något samband med priserna på andra gasbörser. I detta syfte bör två kumulativa villkor vara uppfyllda för att marknadskorrigeringsmekanism ska fungera. |
| --- | --- |

(25)

Marknadskorrigeringsmekanismen bör vara av tillfällig karaktär och aktiveras endast för att begränsa perioder med exceptionellt höga naturgaspriser som inte har något samband med priserna på andra gasbörser. I detta syfte bör två kumulativa villkor vara uppfyllda för att marknadskorrigeringsmekanism ska fungera.

| (26) | Marknadskorrigeringsmekanismen bör aktiveras endast när avräkningspriserna för TTF-frontmånadsderivat når en i förväg fastställd exceptionellt hög nivå, så att det säkerställs att marknadskorrigeringsmekanismen korrigerar marknadsbrister och inte i någon större utsträckning stör tillgång och efterfrågan och den normala prissättningen. Om skyddstaket inte sätts på en tillräckligt hög nivå kan marknadsaktörerna i praktiken hindras från att säkra sina risker, eftersom fastställandet av tillförlitliga priser för produkter med ett leveransdatum i framtiden och derivatmarknadernas funktionssätt skulle kunna försämras. Om marknadskorrigeringsmekanismen aktiveras i syfte att sänka priserna på ett konstlat sätt i stället för att åtgärda marknadsstörningar kan den få allvarliga konsekvenser för marknadsaktörerna, däribland energiföretagen, som kan få svårt att uppfylla marginalsäkerhetskrav och kan drabbas av likviditetsbegränsningar, vilket kan leda till betalningsinställelser. Vissa marknadsaktörer, särskilt mindre aktörer, kan hindras från att säkra sina positioner, vilket ytterligare kan förvärra volatiliteten på spotmarknaderna och eventuellt leda till högre prisstegringar. Med tanke på de betydande handelsvolymerna skulle en sådan utveckling utgöra en uppenbar risk för ekonomin, vilket bör förebyggas av marknadskorrigeringsmekanismens utformning. Tidigare erfarenheter, t.ex. från den exceptionella prishöjning som konstaterades i augusti 2022, bör därför vara vägledande för definitionen av de prisnivåer vid vilka marknadskorrigeringsmekanismen bör aktiveras. Tillgängliga data visar att frontmånadspriserna för TTF-derivat nådde nivåer på över 180 EUR/MWh i augusti 2022. Syftet med marknadskorrigeringsmekanismen bör vara att undvika onormala priser på den nivå som uppnåddes i augusti 2022. |
| --- | --- |

(26)

Marknadskorrigeringsmekanismen bör aktiveras endast när avräkningspriserna för TTF-frontmånadsderivat når en i förväg fastställd exceptionellt hög nivå, så att det säkerställs att marknadskorrigeringsmekanismen korrigerar marknadsbrister och inte i någon större utsträckning stör tillgång och efterfrågan och den normala prissättningen. Om skyddstaket inte sätts på en tillräckligt hög nivå kan marknadsaktörerna i praktiken hindras från att säkra sina risker, eftersom fastställandet av tillförlitliga priser för produkter med ett leveransdatum i framtiden och derivatmarknadernas funktionssätt skulle kunna försämras. Om marknadskorrigeringsmekanismen aktiveras i syfte att sänka priserna på ett konstlat sätt i stället för att åtgärda marknadsstörningar kan den få allvarliga konsekvenser för marknadsaktörerna, däribland energiföretagen, som kan få svårt att uppfylla marginalsäkerhetskrav och kan drabbas av likviditetsbegränsningar, vilket kan leda till betalningsinställelser. Vissa marknadsaktörer, särskilt mindre aktörer, kan hindras från att säkra sina positioner, vilket ytterligare kan förvärra volatiliteten på spotmarknaderna och eventuellt leda till högre prisstegringar. Med tanke på de betydande handelsvolymerna skulle en sådan utveckling utgöra en uppenbar risk för ekonomin, vilket bör förebyggas av marknadskorrigeringsmekanismens utformning. Tidigare erfarenheter, t.ex. från den exceptionella prishöjning som konstaterades i augusti 2022, bör därför vara vägledande för definitionen av de prisnivåer vid vilka marknadskorrigeringsmekanismen bör aktiveras. Tillgängliga data visar att frontmånadspriserna för TTF-derivat nådde nivåer på över 180 EUR/MWh i augusti 2022. Syftet med marknadskorrigeringsmekanismen bör vara att undvika onormala priser på den nivå som uppnåddes i augusti 2022.

| (27) | Dessutom bör marknadskorrigeringsmekanismen endast aktiveras när TTF-priserna når onormalt höga nivåer som ligger betydligt högre än LNG-priserna, vilket avspeglar trenderna på världsmarknaderna. Om priserna på de globala marknaderna ökar i samma hastighet och till samma nivå som TTF-priserna kan aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen utgöra ett hinder för köp av gas på de globala marknaderna, vilket kan äventyra försörjningstryggheten. Därför bör marknadskorrigeringsmekanismen endast aktiveras i lägen där TTF-priserna är betydligt högre än priserna på de globala marknaderna under en längre tid. För att undvika risker för försörjningstryggheten bör på samma sätt marknadskorrigeringsmekanismen avaktiveras om skillnaden i förhållande till TTF-priserna minskar eller försvinner. |
| --- | --- |

(27)

Dessutom bör marknadskorrigeringsmekanismen endast aktiveras när TTF-priserna når onormalt höga nivåer som ligger betydligt högre än LNG-priserna, vilket avspeglar trenderna på världsmarknaderna. Om priserna på de globala marknaderna ökar i samma hastighet och till samma nivå som TTF-priserna kan aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen utgöra ett hinder för köp av gas på de globala marknaderna, vilket kan äventyra försörjningstryggheten. Därför bör marknadskorrigeringsmekanismen endast aktiveras i lägen där TTF-priserna är betydligt högre än priserna på de globala marknaderna under en längre tid. För att undvika risker för försörjningstryggheten bör på samma sätt marknadskorrigeringsmekanismen avaktiveras om skillnaden i förhållande till TTF-priserna minskar eller försvinner.

| (28) | För att denna åtgärd ska vara helt förenlig med rådets förordning (EU) 2022/1369 (7) och det mål för minskad efterfrågan som anges i den förordningen bör kommissionen tillfälligt kunna upphäva aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen om den undergräver de framsteg som gjorts för att uppnå målen för frivillig minskning av efterfrågan i enlighet med förordning (EU) 2022/1369 eller leder till en ökning av den totala gasförbrukningen med 15 % under en månad eller 10 % under två på varandra följande månader, jämfört med den genomsnittliga förbrukningen för jämförbara månader under föregående år. För att hantera regionala eller unionsomfattande variationer orsakade av säsongsvariationer, väderförändringar och andra faktorer såsom covid-19-krisen, bör gasförbrukningen mätas mot förbrukningen under de fem år som föregår dagen för den här förordningens ikraftträdande, i linje med metoden i förordning (EU) 2022/1369 och på grundval av medlemsstaternas uppgifter om gasförbrukning och minskad efterfrågan i enlighet med den förordningen. Marknadskorrigeringsmekanismen kan få en dämpande inverkan på naturgaspriserna, vilket inte bör leda till att unionens naturgasförbrukning får så mycket konstgjord stimulans att detta underminerar de nödvändiga insatserna för att minska efterfrågan på naturgas i enlighet med de frivilliga och obligatoriska målen för minskad efterfrågan enligt förordning (EU) 2022/1369 och målen för minskning av efterfrågan enligt rådets förordning (EU) 2022/1854 (8). Kommissionen bör säkerställa att aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen inte innebär att medlemsstaternas framsteg med att uppnå energisparmålen fördröjs. |
| --- | --- |

(28)

För att denna åtgärd ska vara helt förenlig med rådets förordning (EU) 2022/1369 (7) och det mål för minskad efterfrågan som anges i den förordningen bör kommissionen tillfälligt kunna upphäva aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen om den undergräver de framsteg som gjorts för att uppnå målen för frivillig minskning av efterfrågan i enlighet med förordning (EU) 2022/1369 eller leder till en ökning av den totala gasförbrukningen med 15 % under en månad eller 10 % under två på varandra följande månader, jämfört med den genomsnittliga förbrukningen för jämförbara månader under föregående år. För att hantera regionala eller unionsomfattande variationer orsakade av säsongsvariationer, väderförändringar och andra faktorer såsom covid-19-krisen, bör gasförbrukningen mätas mot förbrukningen under de fem år som föregår dagen för den här förordningens ikraftträdande, i linje med metoden i förordning (EU) 2022/1369 och på grundval av medlemsstaternas uppgifter om gasförbrukning och minskad efterfrågan i enlighet med den förordningen. Marknadskorrigeringsmekanismen kan få en dämpande inverkan på naturgaspriserna, vilket inte bör leda till att unionens naturgasförbrukning får så mycket konstgjord stimulans att detta underminerar de nödvändiga insatserna för att minska efterfrågan på naturgas i enlighet med de frivilliga och obligatoriska målen för minskad efterfrågan enligt förordning (EU) 2022/1369 och målen för minskning av efterfrågan enligt rådets förordning (EU) 2022/1854 (8). Kommissionen bör säkerställa att aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen inte innebär att medlemsstaternas framsteg med att uppnå energisparmålen fördröjs.

| (29) | Beroende på interventionsnivån kan marknadskorrigeringsmekanismen medföra finansiella risker, avtalsrisker och risker för försörjningstryggheten. Hur stora riskerna blir beror på hur ofta marknadskorrigeringsmekanismen aktiveras och därmed kan störa marknadens normala funktionssätt. Ju lägre interventionströskeln är, desto oftare kommer marknadskorrigeringsmekanismen att utlösas, vilket i sin tur ökar sannolikheten att den relevanta risken förverkligas. Villkoren för aktivering av marknadskorrigeringsmekanismen bör därför fastställas så att tröskeln kopplas till onormala och exceptionellt höga nivåer på TTF-priset för en månad framåt, samtidigt som villkoren säkerställer att den är ett verkningsfullt instrument mot perioder med alltför höga gaspriser som inte återspeglar utvecklingen på den internationella marknaden. |
| --- | --- |

(29)

Beroende på interventionsnivån kan marknadskorrigeringsmekanismen medföra finansiella risker, avtalsrisker och risker för försörjningstryggheten. Hur stora riskerna blir beror på hur ofta marknadskorrigeringsmekanismen aktiveras och därmed kan störa marknadens normala funktionssätt. Ju lägre interventionströskeln är, desto oftare kommer marknadskorrigeringsmekanismen att utlösas, vilket i sin tur ökar sannolikheten att den relevanta risken förverkligas. Villkoren för aktivering av marknadskorrigeringsmekanismen bör därför fastställas så att tröskeln kopplas till onormala och exceptionellt höga nivåer på TTF-priset för en månad framåt, samtidigt som villkoren säkerställer att den är ett verkningsfullt instrument mot perioder med alltför höga gaspriser som inte återspeglar utvecklingen på den internationella marknaden.

| (30) | Det är viktigt att marknadskorrigeringsmekanismen utformas på ett sätt som inte påverkar den grundläggande avtalsmässiga jämvikten för gasförsörjningsavtal utan i stället så att perioder när marknaden inte fungerar normalt hanteras. Om kriterierna för att aktivera marknadskorrigeringsmekanismen fastställs på en sådan nivå att befintliga problem med prisbildningen åtgärdas och om de utformas för att inte avsiktligen störa balansen mellan tillgång och efterfrågan minskar risken för att marknadskorrigeringsmekanismen eller aktiveringen av mekanismen rubbar den avtalsmässiga jämvikten i befintliga avtal. |
| --- | --- |

(30)

Det är viktigt att marknadskorrigeringsmekanismen utformas på ett sätt som inte påverkar den grundläggande avtalsmässiga jämvikten för gasförsörjningsavtal utan i stället så att perioder när marknaden inte fungerar normalt hanteras. Om kriterierna för att aktivera marknadskorrigeringsmekanismen fastställs på en sådan nivå att befintliga problem med prisbildningen åtgärdas och om de utformas för att inte avsiktligen störa balansen mellan tillgång och efterfrågan minskar risken för att marknadskorrigeringsmekanismen eller aktiveringen av mekanismen rubbar den avtalsmässiga jämvikten i befintliga avtal.

| (31) | För att säkerställa att marknadskorrigeringsmekanismen får omedelbar effekt bör anbudsgränsen aktiveras automatiskt och med omedelbar verkan, utan att byrån för samarbete mellan Acer eller kommissionen behöver fatta ett nytt beslut. |
| --- | --- |

(31)

För att säkerställa att marknadskorrigeringsmekanismen får omedelbar effekt bör anbudsgränsen aktiveras automatiskt och med omedelbar verkan, utan att byrån för samarbete mellan Acer eller kommissionen behöver fatta ett nytt beslut.

| (32) | För att säkerställa att eventuella problem som uppstår till följd av aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen upptäcks tidigt bör kommissionen uppdra åt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (9) och Acer att utfärda en rapport om marknadskorrigeringsmekanismens eventuella negativa inverkan på finans- och energimarknaderna och försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

(32)

För att säkerställa att eventuella problem som uppstår till följd av aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen upptäcks tidigt bör kommissionen uppdra åt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (9) och Acer att utfärda en rapport om marknadskorrigeringsmekanismens eventuella negativa inverkan på finans- och energimarknaderna och försörjningstryggheten.

| (33) | Acer bör kontinuerligt kontrollera om villkoren för att marknadskorrigeringsmekanismen ska fungera är uppfyllda. Acer är den myndighet som är bäst lämpad att utföra sådan övervakning, eftersom den har en unionsomfattande överblick över gasmarknaderna, nödvändig sakkunskap om hur de fungerar och uppdraget enligt unionsrätten att övervaka handeln med grossistenergiprodukter. Acer bör därför övervaka utvecklingen av avräkningspriset för TTF-frontmånadsderivat och jämföra det med referenspriset, vilket bestäms av genomsnittspriset för LNG-prisbedömningar med koppling till europeiska marknadsplatser, för att kontrollera om villkoren för att aktivera eller avaktivera marknadskorrigeringsmekanismen har uppfyllts. När villkoren för aktivering är uppfyllda bör Acer omedelbart offentliggöra ett meddelande på sin webbplats med information om att villkoren för utlösande av marknadskorrigeringsmekanismen är uppfyllda. Följande dag bör marknadsoperatörer inte godta några order som överstiger den dynamiska anbudsgränsen, och deltagare på marknaden för TTF-derivat bör inte lämna in några sådana order. Marknadsoperatörer och deltagare på marknaden för TTF-derivat bör övervaka Acers webbplats där det dagliga referenspriset bör offentliggöras. En liknande dynamisk anbudsgräns bör gälla för derivat knutna till andra virtuella handelspunkter enligt de villkor som anges i genomförandeakten om tillämpningen av marknadskorrigeringsmekanismen på sådana derivat. |
| --- | --- |

(33)

Acer bör kontinuerligt kontrollera om villkoren för att marknadskorrigeringsmekanismen ska fungera är uppfyllda. Acer är den myndighet som är bäst lämpad att utföra sådan övervakning, eftersom den har en unionsomfattande överblick över gasmarknaderna, nödvändig sakkunskap om hur de fungerar och uppdraget enligt unionsrätten att övervaka handeln med grossistenergiprodukter. Acer bör därför övervaka utvecklingen av avräkningspriset för TTF-frontmånadsderivat och jämföra det med referenspriset, vilket bestäms av genomsnittspriset för LNG-prisbedömningar med koppling till europeiska marknadsplatser, för att kontrollera om villkoren för att aktivera eller avaktivera marknadskorrigeringsmekanismen har uppfyllts. När villkoren för aktivering är uppfyllda bör Acer omedelbart offentliggöra ett meddelande på sin webbplats med information om att villkoren för utlösande av marknadskorrigeringsmekanismen är uppfyllda. Följande dag bör marknadsoperatörer inte godta några order som överstiger den dynamiska anbudsgränsen, och deltagare på marknaden för TTF-derivat bör inte lämna in några sådana order. Marknadsoperatörer och deltagare på marknaden för TTF-derivat bör övervaka Acers webbplats där det dagliga referenspriset bör offentliggöras. En liknande dynamisk anbudsgräns bör gälla för derivat knutna till andra virtuella handelspunkter enligt de villkor som anges i genomförandeakten om tillämpningen av marknadskorrigeringsmekanismen på sådana derivat.

| (34) | Aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen kan få oönskade och oförutsägbara konsekvenser för ekonomin och bland annat skapa risker för försörjningstryggheten och den finansiella stabiliteten. För att det ska vara möjligt att snabbt agera i händelse av oavsiktliga marknadsstörningar bör effektiva skyddsåtgärder införas, på grundval av objektiva kriterier som säkerställer att mekanismen när som helst tillfälligt kan upphävas. I händelse av oavsiktliga marknadsstörningar, på grundval av resultaten av Acers övervakning och konkreta indikationer på att en marknadskorrigering är nära förestående, bör kommissionen kunna begära ett yttrande från Esma, Acer och, när så är lämpligt, det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entso-G) och gruppen för samordning av gasförsörjningen inrättade genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 (10) om vilken inverkan en eventuell marknadskorrigering kan få för försörjningstryggheten, gasflödena inom unionen och den finansiella stabiliteten, så att kommissionen genom ett genomförandebeslut vid behov snabbt kan tillfälligt upphäva Acers aktivering av marknadskorrigeringsmekanismen. |
| --- | --- |

(34)

Aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen kan få oönskade och oförutsägbara konsekvenser för ekonomin och bland annat skapa risker för försörjningstryggheten och den finansiella stabiliteten. För att det ska vara möjligt att snabbt agera i händelse av oavsiktliga marknadsstörningar bör effektiva skyddsåtgärder införas, på grundval av objektiva kriterier som säkerställer att mekanismen när som helst tillfälligt kan upphävas. I händelse av oavsiktliga marknadsstörningar, på grundval av resultaten av Acers övervakning och konkreta indikationer på att en marknadskorrigering är nära förestående, bör kommissionen kunna begära ett yttrande från Esma, Acer och, när så är lämpligt, det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entso-G) och gruppen för samordning av gasförsörjningen inrättade genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 (10) om vilken inverkan en eventuell marknadskorrigering kan få för försörjningstryggheten, gasflödena inom unionen och den finansiella stabiliteten, så att kommissionen genom ett genomförandebeslut vid behov snabbt kan tillfälligt upphäva Acers aktivering av marknadskorrigeringsmekanismen.

| (35) | Utöver den dagliga kontrollen av om villkoren för den dynamiska anbudsgränsen fortfarande är uppfyllda bör ytterligare skyddsåtgärder införas för att undvika oavsiktliga marknadsstörningar. |
| --- | --- |

(35)

Utöver den dagliga kontrollen av om villkoren för den dynamiska anbudsgränsen fortfarande är uppfyllda bör ytterligare skyddsåtgärder införas för att undvika oavsiktliga marknadsstörningar.

| (36) | Den dynamiska anbudsgränsen bör inte omfatta OTC-transaktioner, eftersom tillämpningen av den gränsen på OTC-transaktioner skulle skapa allvarliga problem vad gäller övervakningen och kan leda till problem med försörjningstryggheten. En översynsmekanism bör dock tillämpas för att göra en bedömning av huruvida uteslutandet av OTC-transaktioner kan leda till betydande förskjutningar av handeln med TTF-derivat till OTC-marknader, vilket därmed äventyrar finans- eller energimarknadernas stabilitet. |
| --- | --- |

(36)

Den dynamiska anbudsgränsen bör inte omfatta OTC-transaktioner, eftersom tillämpningen av den gränsen på OTC-transaktioner skulle skapa allvarliga problem vad gäller övervakningen och kan leda till problem med försörjningstryggheten. En översynsmekanism bör dock tillämpas för att göra en bedömning av huruvida uteslutandet av OTC-transaktioner kan leda till betydande förskjutningar av handeln med TTF-derivat till OTC-marknader, vilket därmed äventyrar finans- eller energimarknadernas stabilitet.

| (37) | Om läget på naturgasmarknaden inte längre motiverar att marknadskorrigeringsmekanismen är aktiverad bör den automatiskt avaktiveras. Förutom i lägen när marknadsstörningar uppstår bör mekanismen för att undvika alltför täta aktiveringar och avaktiveringar, inte avaktiveras förrän efter en viss tid. Marknadskorrigeringsmekanismen bör därför automatiskt avaktiveras efter 20 dagar om den dynamiska anbudsgränsen ligger på 180 EUR/MWh under en viss tid. Avaktiveringen av mekanismen bör inte kräva någon bedömning av Acer eller kommissionen, utan bör ske automatiskt när villkoren är uppfyllda. |
| --- | --- |

(37)

Om läget på naturgasmarknaden inte längre motiverar att marknadskorrigeringsmekanismen är aktiverad bör den automatiskt avaktiveras. Förutom i lägen när marknadsstörningar uppstår bör mekanismen för att undvika alltför täta aktiveringar och avaktiveringar, inte avaktiveras förrän efter en viss tid. Marknadskorrigeringsmekanismen bör därför automatiskt avaktiveras efter 20 dagar om den dynamiska anbudsgränsen ligger på 180 EUR/MWh under en viss tid. Avaktiveringen av mekanismen bör inte kräva någon bedömning av Acer eller kommissionen, utan bör ske automatiskt när villkoren är uppfyllda.

| (38) | Om gasleveranserna minskar avsevärt och gasförsörjningen blir otillräcklig för att tillgodose den återstående efterfrågan på gas får kommissionen, i enlighet med förordning (EU) 2017/1938, tillkännage att det råder en kris på regional nivå eller unionsnivå på begäran av en medlemsstat som har tillkännagett en kris, och ska tillkännage en kris på regional nivå eller unionsnivå om två eller fler medlemsstater har tillkännagett en kris. I syfte att förhindra en situation där en fortsatt aktivering av marknadskorrigeringsmekanismen leder till problem med försörjningstryggheten bör marknadskorrigeringsmekanismen automatiskt avaktiveras där kommissionen har tillkännagett en kris på regional nivå eller unionsnivå. |
| --- | --- |

(38)

Om gasleveranserna minskar avsevärt och gasförsörjningen blir otillräcklig för att tillgodose den återstående efterfrågan på gas får kommissionen, i enlighet med förordning (EU) 2017/1938, tillkännage att det råder en kris på regional nivå eller unionsnivå på begäran av en medlemsstat som har tillkännagett en kris, och ska tillkännage en kris på regional nivå eller unionsnivå om två eller fler medlemsstater har tillkännagett en kris. I syfte att förhindra en situation där en fortsatt aktivering av marknadskorrigeringsmekanismen leder till problem med försörjningstryggheten bör marknadskorrigeringsmekanismen automatiskt avaktiveras där kommissionen har tillkännagett en kris på regional nivå eller unionsnivå.

| (39) | Det är av avgörande betydelse att marknadskorrigeringsmekanismen omfattar ett effektivt instrument varigenom det dynamiska skyddstaket, på grundval av objektiva kriterier, omedelbart och när som helst tillfälligt kan upphävas om det dynamiska skyddstaket skulle medföra allvarliga marknadsstörningar som påverkar försörjningstryggheten och gasflödena inom unionen. |
| --- | --- |

(39)

Det är av avgörande betydelse att marknadskorrigeringsmekanismen omfattar ett effektivt instrument varigenom det dynamiska skyddstaket, på grundval av objektiva kriterier, omedelbart och när som helst tillfälligt kan upphävas om det dynamiska skyddstaket skulle medföra allvarliga marknadsstörningar som påverkar försörjningstryggheten och gasflödena inom unionen.

| (40) | Eftersom det är viktigt att noggrant analysera alla skyddsåtgärder som ska beaktas vid bedömningen av ett eventuellt tillfälligt upphävande av marknadskorrigeringsmekanismen bör marknadskorrigeringsmekanismen tillfälligt upphävas genom ett genomförandebeslut av kommissionen. När kommissionen fattar ett sådant beslut, vilket bör ske utan onödigt dröjsmål, bör den bedöma om tillämpningen av anbudsgränsen äventyrar unionens försörjningstrygghet, åtföljs av tillräckliga insatser för att minska efterfrågan, förhindrar marknadsbaserade gasflöden inom unionen, inverkar negativt på marknaderna för energiderivat, tar hänsyn till marknadspriserna för gas på de olika organiserade marknadsplatserna i unionen eller kan ha en negativ påverkan på befintliga gasförsörjningsavtal. I sådana fall bör kommissionen tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen genom ett genomförandebeslut. Med tanke på behovet av ett snabbt agerande bör kommissionen inte vara skyldig att agera i enlighet med ett kommittéförfarande. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom det är viktigt att noggrant analysera alla skyddsåtgärder som ska beaktas vid bedömningen av ett eventuellt tillfälligt upphävande av marknadskorrigeringsmekanismen bör marknadskorrigeringsmekanismen tillfälligt upphävas genom ett genomförandebeslut av kommissionen. När kommissionen fattar ett sådant beslut, vilket bör ske utan onödigt dröjsmål, bör den bedöma om tillämpningen av anbudsgränsen äventyrar unionens försörjningstrygghet, åtföljs av tillräckliga insatser för att minska efterfrågan, förhindrar marknadsbaserade gasflöden inom unionen, inverkar negativt på marknaderna för energiderivat, tar hänsyn till marknadspriserna för gas på de olika organiserade marknadsplatserna i unionen eller kan ha en negativ påverkan på befintliga gasförsörjningsavtal. I sådana fall bör kommissionen tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen genom ett genomförandebeslut. Med tanke på behovet av ett snabbt agerande bör kommissionen inte vara skyldig att agera i enlighet med ett kommittéförfarande.

| (41) | Marknadskorrigeringsmekanismen bör inte äventyra unionens försörjningstrygghet för gas genom att begränsa prissignaler som är väsentliga för att attrahera nödvändiga gasleveranser och för gasflödena inom unionen. Gasleverantörer kan faktiskt potentiellt sett hålla tillbaka leveranser när marknadskorrigeringsmekanismen aktiveras, i syfte att maximera sina vinster genom att sälja så snart skyddstaket har avaktiverats. Om marknadskorrigeringsmekanismen skulle leda till sådana risker för unionens försörjningstrygghet för gas, men om det inte tillkännages något krisläge på regional nivå eller unionsnivå, bör kommissionen omedelbart tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen. De faktorer som ska beaktas vid bedömningen av riskerna för försörjningstryggheten bör omfatta en potentiell betydande avvikelse för en av komponenterna i referenspriset jämfört med den historiska trenden och en betydande minskning av den kvartalsvisa LNG-importen till unionen för jämfört med samma kvartal föregående år. |
| --- | --- |

(41)

Marknadskorrigeringsmekanismen bör inte äventyra unionens försörjningstrygghet för gas genom att begränsa prissignaler som är väsentliga för att attrahera nödvändiga gasleveranser och för gasflödena inom unionen. Gasleverantörer kan faktiskt potentiellt sett hålla tillbaka leveranser när marknadskorrigeringsmekanismen aktiveras, i syfte att maximera sina vinster genom att sälja så snart skyddstaket har avaktiverats. Om marknadskorrigeringsmekanismen skulle leda till sådana risker för unionens försörjningstrygghet för gas, men om det inte tillkännages något krisläge på regional nivå eller unionsnivå, bör kommissionen omedelbart tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen. De faktorer som ska beaktas vid bedömningen av riskerna för försörjningstryggheten bör omfatta en potentiell betydande avvikelse för en av komponenterna i referenspriset jämfört med den historiska trenden och en betydande minskning av den kvartalsvisa LNG-importen till unionen för jämfört med samma kvartal föregående år.

| (42) | Eftersom obegränsade gränsöverskridande gasflöden inom unionen är en central aspekt av försörjningstryggheten i unionen bör aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen även tillfälligt upphävas om den i onödan begränsar de gasflödena inom unionen och därmed äventyrar unionens försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

(42)

Eftersom obegränsade gränsöverskridande gasflöden inom unionen är en central aspekt av försörjningstryggheten i unionen bör aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen även tillfälligt upphävas om den i onödan begränsar de gasflödena inom unionen och därmed äventyrar unionens försörjningstrygghet.

| (43) | Marknadskorrigeringsmekanismen bör inte förminska prissignalernas roll på unionens inre marknad för naturgas och förhindra marknadsbaserade flöden av gas inom unionen, eftersom det är viktigt att naturgasen fortsätter att flöda dit där den behövs mest. |
| --- | --- |

(43)

Marknadskorrigeringsmekanismen bör inte förminska prissignalernas roll på unionens inre marknad för naturgas och förhindra marknadsbaserade flöden av gas inom unionen, eftersom det är viktigt att naturgasen fortsätter att flöda dit där den behövs mest.

| (44) | Marknadskorrigeringsmekanismen bör inte i onödan äventyra fortsatt välfungerande marknader för energiderivat. Dessa marknader spelar en viktig roll genom att göra det möjligt för marknadsaktörerna att risksäkra sina positioner i syfte att hantera riskerna, särskilt vad gäller prisvolatilitet. Dessutom kan prisinterventioner genom marknadskorrigeringsmekanismen leda till betydande ekonomiska förluster för marknadsaktörerna på derivatmarknaderna. Med tanke på gasmarknadens storlek i unionen kan sådana förluster inte bara komma att påverka de specialiserade derivatmarknaderna, utan även få betydande dominoeffekter på andra finansmarknader. Prisinterventioner skulle också kunna leda till en skadlig ökning av marginalsäkerhetskrav på grund av osäkerhet. En betydande ökning av marginalsäkerhetskrav skulle kunna orsaka betydande finansiella förluster och likviditetsförluster för marknadsaktörerna och leda till att en clearingmedlem eller en slutkund hamnar på obestånd. Relevanta marknadsaktörer bör agera i god tro och inte i onödan ändra riskhanteringsförfaranden om det leder till en ökning av marginalsäkerhetskrav, särskilt om det inte är i överensstämmelse med normala marknadsförfaranden Kommissionen bör därför omedelbart tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen om den äventyrar derivatmarknadens korrekta funktionssätt, t.ex. om den leder till en betydande minskning av TTF-derivattransaktionerna inom unionen eller till en betydande förskjutning av TTF-derivattransaktionerna mot handelsplatser utanför unionen. I detta avseende är det viktigt att kommissionen tar hänsyn till tillgänglig sakkunskap från relevanta unionsorgan. Esma är en oberoende myndighet som bidrar till att trygga stabiliteten i unionens finansiella system, särskilt genom att främja stabila och välordnade finansmarknader, som t.ex. derivatmarknaderna.
  Kommissionen bör därför beakta Esmas rapporter om sådana aspekter. Dessutom bör kommissionen i enlighet med artikel 127.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artikel 25.1 i protokoll nr 4 om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till EUF-fördraget (protokollet), ta hänsyn till alla yttranden från Europeiska centralbanken (ECB) som berör det finansiella systemets stabilitet. Med tanke på volatiliteten på finansmarknaderna och de potentiellt stora effekterna av marknadsinterventioner på dessa marknader är det viktigt att säkerställa att kommissionen snabbt tillfälligt kan upphäva marknadskorrigeringsmekanismen. Esmas rapport bör därför utfärdas senast inom 48 timmar eller, i brådskande fall och på begäran av kommissionen, under samma dag. |
| --- | --- |

(44)

Marknadskorrigeringsmekanismen bör inte i onödan äventyra fortsatt välfungerande marknader för energiderivat. Dessa marknader spelar en viktig roll genom att göra det möjligt för marknadsaktörerna att risksäkra sina positioner i syfte att hantera riskerna, särskilt vad gäller prisvolatilitet. Dessutom kan prisinterventioner genom marknadskorrigeringsmekanismen leda till betydande ekonomiska förluster för marknadsaktörerna på derivatmarknaderna. Med tanke på gasmarknadens storlek i unionen kan sådana förluster inte bara komma att påverka de specialiserade derivatmarknaderna, utan även få betydande dominoeffekter på andra finansmarknader. Prisinterventioner skulle också kunna leda till en skadlig ökning av marginalsäkerhetskrav på grund av osäkerhet. En betydande ökning av marginalsäkerhetskrav skulle kunna orsaka betydande finansiella förluster och likviditetsförluster för marknadsaktörerna och leda till att en clearingmedlem eller en slutkund hamnar på obestånd. Relevanta marknadsaktörer bör agera i god tro och inte i onödan ändra riskhanteringsförfaranden om det leder till en ökning av marginalsäkerhetskrav, särskilt om det inte är i överensstämmelse med normala marknadsförfaranden Kommissionen bör därför omedelbart tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen om den äventyrar derivatmarknadens korrekta funktionssätt, t.ex. om den leder till en betydande minskning av TTF-derivattransaktionerna inom unionen eller till en betydande förskjutning av TTF-derivattransaktionerna mot handelsplatser utanför unionen. I detta avseende är det viktigt att kommissionen tar hänsyn till tillgänglig sakkunskap från relevanta unionsorgan. Esma är en oberoende myndighet som bidrar till att trygga stabiliteten i unionens finansiella system, särskilt genom att främja stabila och välordnade finansmarknader, som t.ex. derivatmarknaderna.

Kommissionen bör därför beakta Esmas rapporter om sådana aspekter. Dessutom bör kommissionen i enlighet med artikel 127.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artikel 25.1 i protokoll nr 4 om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till EUF-fördraget (protokollet), ta hänsyn till alla yttranden från Europeiska centralbanken (ECB) som berör det finansiella systemets stabilitet. Med tanke på volatiliteten på finansmarknaderna och de potentiellt stora effekterna av marknadsinterventioner på dessa marknader är det viktigt att säkerställa att kommissionen snabbt tillfälligt kan upphäva marknadskorrigeringsmekanismen. Esmas rapport bör därför utfärdas senast inom 48 timmar eller, i brådskande fall och på begäran av kommissionen, under samma dag.

| (45) | Marknadskorrigeringsmekanismen bör utformas så att den endast hanterar exceptionella gasprisökningar som orsakas av brister i prisbildningsmekanismen och bör inte påverka befintliga gasförsörjningsavtals giltighet. Om Acer eller kommissionen konstaterar att aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen ändå har en negativ inverkan på befintliga gasförsörjningsavtal bör kommissionen tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen. |
| --- | --- |

(45)

Marknadskorrigeringsmekanismen bör utformas så att den endast hanterar exceptionella gasprisökningar som orsakas av brister i prisbildningsmekanismen och bör inte påverka befintliga gasförsörjningsavtals giltighet. Om Acer eller kommissionen konstaterar att aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen ändå har en negativ inverkan på befintliga gasförsörjningsavtal bör kommissionen tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen.

| (46) | Vid utformningen av marknadskorrigeringsmekanismen och möjligheterna att tillfälligt upphäva den bör hänsyn tas till att de som handlar med naturgas kan flytta handeln till regioner utanför unionen och därmed göra marknadskorrigeringsmekanismen mindre verkningsfull. Detta är till exempel fallet om handlare börjar bedriva OTC-handel med gas, vilket är en mindre transparent form av handel där tillsynskraven är lägre och risken för att de berörda parterna inte fullgör sina skyldigheter är större. Detta är också fallet om handlare vars risksäkring kan begränsas av marknadskorrigeringsmekanismen söker risksäkring i andra jurisdiktioner, med följden att clearingmotparten måste ombalansera de likvida underliggande derivatpositionerna för att återspegla det begränsade avräkningspriset, vilket skulle utlösa marginalsäkerhetskrav. |
| --- | --- |

(46)

Vid utformningen av marknadskorrigeringsmekanismen och möjligheterna att tillfälligt upphäva den bör hänsyn tas till att de som handlar med naturgas kan flytta handeln till regioner utanför unionen och därmed göra marknadskorrigeringsmekanismen mindre verkningsfull. Detta är till exempel fallet om handlare börjar bedriva OTC-handel med gas, vilket är en mindre transparent form av handel där tillsynskraven är lägre och risken för att de berörda parterna inte fullgör sina skyldigheter är större. Detta är också fallet om handlare vars risksäkring kan begränsas av marknadskorrigeringsmekanismen söker risksäkring i andra jurisdiktioner, med följden att clearingmotparten måste ombalansera de likvida underliggande derivatpositionerna för att återspegla det begränsade avräkningspriset, vilket skulle utlösa marginalsäkerhetskrav.

| (47) | Acer, Esma, Entso-G och gruppen för samordning av gasförsörjningen bör bistå kommissionen i övervakningen av marknadskorrigeringsmekanismen. |
| --- | --- |

(47)

Acer, Esma, Entso-G och gruppen för samordning av gasförsörjningen bör bistå kommissionen i övervakningen av marknadskorrigeringsmekanismen.

| (48) | När kommissionen utför sina uppgifter enligt denna förordning bör den också ha möjlighet att samråda med ECB och inhämta dess synpunkter, i enlighet med ECB:s roll enligt artikel 127.5 i EUF-fördraget för att medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller tillsyn över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet, och i enlighet med artikel 25.1 i protokollet att ge råd till och konsulteras av bland andra kommissionen om räckvidden och genomförandet av sådan unionslagstiftning som avser tillsynen över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet. Ett sådant förfarande för samråd bör organiseras på ett sådant sätt som möjliggör ett snabbt tillfälligt upphävande av marknadskorrigeringsmekanismen vid behov. |
| --- | --- |

(48)

När kommissionen utför sina uppgifter enligt denna förordning bör den också ha möjlighet att samråda med ECB och inhämta dess synpunkter, i enlighet med ECB:s roll enligt artikel 127.5 i EUF-fördraget för att medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller tillsyn över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet, och i enlighet med artikel 25.1 i protokollet att ge råd till och konsulteras av bland andra kommissionen om räckvidden och genomförandet av sådan unionslagstiftning som avser tillsynen över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet. Ett sådant förfarande för samråd bör organiseras på ett sådant sätt som möjliggör ett snabbt tillfälligt upphävande av marknadskorrigeringsmekanismen vid behov.

| (49) | Med tanke på det akuta behovet av att ta itu med problemen, särskilt när det gäller prissättningen av TTF-derivat i unionen, är ett snabbt genomförande av marknadskorrigeringsmekanismen av avgörande betydelse. Esma och Acer bör bedöma effekterna av marknadskorrigeringsmekanismen (effektbedömning) för att analysera om det snabba genomförandet av marknadskorrigeringsmekanismen kan leda till oavsiktliga negativa konsekvenser för finans- eller energimarknaderna eller för försörjningstryggheten. Effektbedömningen bör lämnas in till kommissionen redan senast den 1 mars 2023. Den bör särskilt analysera de faktorer som är nödvändiga för genomförandeakten om detaljerna gällande utvidgningen av marknadskorrigeringsmekanismen till att omfatta derivat knutna till andra virtuella handelspunkter och kontrollera om de centrala delarna av marknadskorrigeringsmekanismen fortfarande är lämpliga mot bakgrund av utvecklingen av finans- och energimarknaderna och av försörjningstryggheten. Esma och Acer bör offentliggöra en preliminär datarapport om införandet av marknadskorrigeringsmekanismen senast den 23 januari 2023. Med beaktande av resultaten av effektbedömningen bör kommissionen vid behov föreslå en ändring av denna förordning utan onödigt dröjsmål i syfte att anpassa valet av produkter som ska omfattas av marknadskorrigeringsmekanismen. |
| --- | --- |

(49)

Med tanke på det akuta behovet av att ta itu med problemen, särskilt när det gäller prissättningen av TTF-derivat i unionen, är ett snabbt genomförande av marknadskorrigeringsmekanismen av avgörande betydelse. Esma och Acer bör bedöma effekterna av marknadskorrigeringsmekanismen (effektbedömning) för att analysera om det snabba genomförandet av marknadskorrigeringsmekanismen kan leda till oavsiktliga negativa konsekvenser för finans- eller energimarknaderna eller för försörjningstryggheten. Effektbedömningen bör lämnas in till kommissionen redan senast den 1 mars 2023. Den bör särskilt analysera de faktorer som är nödvändiga för genomförandeakten om detaljerna gällande utvidgningen av marknadskorrigeringsmekanismen till att omfatta derivat knutna till andra virtuella handelspunkter och kontrollera om de centrala delarna av marknadskorrigeringsmekanismen fortfarande är lämpliga mot bakgrund av utvecklingen av finans- och energimarknaderna och av försörjningstryggheten. Esma och Acer bör offentliggöra en preliminär datarapport om införandet av marknadskorrigeringsmekanismen senast den 23 januari 2023. Med beaktande av resultaten av effektbedömningen bör kommissionen vid behov föreslå en ändring av denna förordning utan onödigt dröjsmål i syfte att anpassa valet av produkter som ska omfattas av marknadskorrigeringsmekanismen.

| (50) | Kommissionen kan också föreslå andra ändringar av denna förordning på grundval av effektbedömningen eller till följd av en marknadskorringering eller ett beslut om tillfälligt upphävande, eller mot bakgrund av marknadsutvecklingen och utvecklingen av försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen kan också föreslå andra ändringar av denna förordning på grundval av effektbedömningen eller till följd av en marknadskorringering eller ett beslut om tillfälligt upphävande, eller mot bakgrund av marknadsutvecklingen och utvecklingen av försörjningstryggheten.

| (51) | För att bevara derivatmarknadernas korrekta funktion, särskilt de centrala clearingmotparternas riskhanteringsprocesser, och minimera behovet av att kräva ytterligare marginal som säkerhet bör parterna tillåtas att på ett ordnat sätt avräkna eller minska positioner på marknaden för TTF-derivat om de så önskar. Därför bör den dynamiska anbudsgränsen inte tillämpas på kontrakt som ingåtts före denna förordnings ikraftträdande eller på handel som gör det möjligt för marknadsaktörer att avräkna eller minska positioner till följd av TTF-derivatkontrakt som ingåtts före denna förordnings ikraftträdande. |
| --- | --- |

(51)

För att bevara derivatmarknadernas korrekta funktion, särskilt de centrala clearingmotparternas riskhanteringsprocesser, och minimera behovet av att kräva ytterligare marginal som säkerhet bör parterna tillåtas att på ett ordnat sätt avräkna eller minska positioner på marknaden för TTF-derivat om de så önskar. Därför bör den dynamiska anbudsgränsen inte tillämpas på kontrakt som ingåtts före denna förordnings ikraftträdande eller på handel som gör det möjligt för marknadsaktörer att avräkna eller minska positioner till följd av TTF-derivatkontrakt som ingåtts före denna förordnings ikraftträdande.

| (52) | Genom att minska motpartsrisken spelar centrala clearingmotparter en nyckelroll när det gäller att säkerställa att marknaderna för TTF-derivat fungerar korrekt. Det är därför nödvändigt att de centrala clearingmotparternas verksamhet, särskilt när det gäller att hantera fallerande positioner, inte hindras av marknadskorrigeringsmekanismen. I detta syfte bör den dynamiska anbudsgränsen inte tillämpas på handel som utförs som en del av ett obeståndsförfarande som organiseras av en central clearingmotpart. |
| --- | --- |

(52)

Genom att minska motpartsrisken spelar centrala clearingmotparter en nyckelroll när det gäller att säkerställa att marknaderna för TTF-derivat fungerar korrekt. Det är därför nödvändigt att de centrala clearingmotparternas verksamhet, särskilt när det gäller att hantera fallerande positioner, inte hindras av marknadskorrigeringsmekanismen. I detta syfte bör den dynamiska anbudsgränsen inte tillämpas på handel som utförs som en del av ett obeståndsförfarande som organiseras av en central clearingmotpart.

| (53) | Marknadskorrigeringsmekanismen är nödvändig och proportionell i förhållande till uppnåendet av målet att korrigera alltför höga TTF-gaspriser och derivat knutna till andra virtuella handelspunkter. Alla medlemsstater berörs av de indirekta effekterna av prisstegringarna, såsom stigande energipriser och inflation. När det gäller bristerna i prisbildningssystemet påverkas olika medlemsstater på olika sätt, och prisökningarna är mer representativa i vissa medlemsstater (t.ex. centraleuropeiska medlemsstater) än i andra medlemsstater (t.ex. medlemsstater som är belägna i periferin eller som har andra leveransmöjligheter). För att undvika fragmenterade åtgärder som skulle kunna splittra unionens integrerade gasmarknad behövs gemensamma åtgärder som vidtas i en anda av solidaritet. Detta är också avgörande för att säkerställa försörjningstryggheten i unionen. Genom gemensamma skyddsåtgärder, som kan vara mer nödvändiga för de medlemsstater som saknar leveransalternativ än för dem som har leveransalternativ, bör säkerställa en samordnad strategi som ett uttryck för energisolidaritet. Även om de finansiella riskerna och fördelarna skiljer sig mycket åt mellan olika medlemsstater bör marknadskorrigeringsmekanismen utgöra en solidarisk kompromiss, där alla medlemsstater enas om att bidra till marknadskorrigeringen och godtar samma begränsningar för prisbildningen trots att prisbildningsmekanismens funktionsbrister och derivatens ekonomiska effekter på ekonomin är olika i vissa medlemsstater. Marknadskorrigeringsmekanismen skulle därför stärka unionens solidaritet när det gäller att undvika alltför höga priser som för många medlemsstater är ohållbara även under korta perioder. Den föreslagna åtgärden kommer att bidra till att säkerställa att gasleveransföretag från alla medlemsstater kan köpa gas till rimliga priser i en anda av solidaritet. |
| --- | --- |

(53)

Marknadskorrigeringsmekanismen är nödvändig och proportionell i förhållande till uppnåendet av målet att korrigera alltför höga TTF-gaspriser och derivat knutna till andra virtuella handelspunkter. Alla medlemsstater berörs av de indirekta effekterna av prisstegringarna, såsom stigande energipriser och inflation. När det gäller bristerna i prisbildningssystemet påverkas olika medlemsstater på olika sätt, och prisökningarna är mer representativa i vissa medlemsstater (t.ex. centraleuropeiska medlemsstater) än i andra medlemsstater (t.ex. medlemsstater som är belägna i periferin eller som har andra leveransmöjligheter). För att undvika fragmenterade åtgärder som skulle kunna splittra unionens integrerade gasmarknad behövs gemensamma åtgärder som vidtas i en anda av solidaritet. Detta är också avgörande för att säkerställa försörjningstryggheten i unionen. Genom gemensamma skyddsåtgärder, som kan vara mer nödvändiga för de medlemsstater som saknar leveransalternativ än för dem som har leveransalternativ, bör säkerställa en samordnad strategi som ett uttryck för energisolidaritet. Även om de finansiella riskerna och fördelarna skiljer sig mycket åt mellan olika medlemsstater bör marknadskorrigeringsmekanismen utgöra en solidarisk kompromiss, där alla medlemsstater enas om att bidra till marknadskorrigeringen och godtar samma begränsningar för prisbildningen trots att prisbildningsmekanismens funktionsbrister och derivatens ekonomiska effekter på ekonomin är olika i vissa medlemsstater. Marknadskorrigeringsmekanismen skulle därför stärka unionens solidaritet när det gäller att undvika alltför höga priser som för många medlemsstater är ohållbara även under korta perioder. Den föreslagna åtgärden kommer att bidra till att säkerställa att gasleveransföretag från alla medlemsstater kan köpa gas till rimliga priser i en anda av solidaritet.

| (54) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa de tekniska detaljerna för marknadskorrigeringsmekanismens tillämpning på derivat knutna till andra virtuella handelspunkter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/20112011 (11). |
| --- | --- |

(54)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa de tekniska detaljerna för marknadskorrigeringsmekanismens tillämpning på derivat knutna till andra virtuella handelspunkter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/20112011 (11).

| (55) | På grund av det volatila och oförutsägbara läget på naturgasmarknaden i början av vintersäsongen är det viktigt att säkerställa att marknadskorrigeringsmekanismen kan tillämpas så snart som möjligt om villkoren för att den ska aktiveras uppfylls. Denna förordning bör därför träda i kraft den 1 februari 2023. Den dynamiska anbudsgränsen bör gälla från och med den 15 februari 2023. Skyldigheten för Esma och Acer att tillhandahålla en preliminär datarapport bör gälla retroaktivt från och med den 1 januari 2023 för att den begärda informationen ska erhållas så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

(55)

På grund av det volatila och oförutsägbara läget på naturgasmarknaden i början av vintersäsongen är det viktigt att säkerställa att marknadskorrigeringsmekanismen kan tillämpas så snart som möjligt om villkoren för att den ska aktiveras uppfylls. Denna förordning bör därför träda i kraft den 1 februari 2023. Den dynamiska anbudsgränsen bör gälla från och med den 15 februari 2023. Skyldigheten för Esma och Acer att tillhandahålla en preliminär datarapport bör gälla retroaktivt från och med den 1 januari 2023 för att den begärda informationen ska erhållas så snabbt som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

INNEHÅLL, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

Genom denna förordning inrättas en tillfällig marknadskorrigeringsmekanism för order som läggs för handel med TTF-derivat och derivat knutna till andra virtuella handelspunkter i enlighet med artikel 9, för att begränsa perioder av alltför höga gaspriser i unionen som inte återspeglar världsmarknadspriserna.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | TTF-derivat: ett råvaruderivat enligt definitionen i artikel 2.1.30 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (12), som handlas på en reglerad marknad och vars underliggande tillgång är en transaktion på Title Trading Facility (TTF), en virtuell handelsplats som drivs av Gasunie Transport Services B.V. |
| --- | --- |

1.

TTF-derivat: ett råvaruderivat enligt definitionen i artikel 2.1.30 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (12), som handlas på en reglerad marknad och vars underliggande tillgång är en transaktion på Title Trading Facility (TTF), en virtuell handelsplats som drivs av Gasunie Transport Services B.V.

TTF-derivat

12

Title Trading Facility

| 2. | derivat knutna till andra virtuella handelspunkter: råvaruderivat enligt definitionen i artikel 2.1.30 i förordning (EU) nr 600/2014, som handlas på en reglerad marknad och vars underliggande tillgång är en transaktion i en virtuell handelspunkt för gas i unionen. |
| --- | --- |

2.

derivat knutna till andra virtuella handelspunkter: råvaruderivat enligt definitionen i artikel 2.1.30 i förordning (EU) nr 600/2014, som handlas på en reglerad marknad och vars underliggande tillgång är en transaktion i en virtuell handelspunkt för gas i unionen.

derivat knutna till andra virtuella handelspunkter

| 3. | virtuell handelspunkt: en icke-fysisk kommersiell punkt inom ett entry-exitsystem där gas utbyts mellan en säljare och en köpare utan behov av att boka överförings- eller distributionskapacitet. |
| --- | --- |

3.

virtuell handelspunkt: en icke-fysisk kommersiell punkt inom ett entry-exitsystem där gas utbyts mellan en säljare och en köpare utan behov av att boka överförings- eller distributionskapacitet.

virtuell handelspunkt

| 4. | TTF-frontmånadsderivat: ett TTF-derivat vars förfallodag ligger närmast i tiden av de derivat med en löptid på en månad som handlas på en viss reglerad marknad. |
| --- | --- |

4.

TTF-frontmånadsderivat: ett TTF-derivat vars förfallodag ligger närmast i tiden av de derivat med en löptid på en månad som handlas på en viss reglerad marknad.

TTF-frontmånadsderivat

| 5. | TTF-frontårsderivat: ett TTF-derivat vars förfallodag ligger närmast i tiden av de derivat med en löptid på tolv månader som handlas på en viss reglerad marknad. |
| --- | --- |

5.

TTF-frontårsderivat: ett TTF-derivat vars förfallodag ligger närmast i tiden av de derivat med en löptid på tolv månader som handlas på en viss reglerad marknad.

TTF-frontårsderivat

| 6. | referenspris: i den mån det finns tillgängligt, det dagliga genomsnittspriset för






  — | prisbedömningen LNG Northwest Europe Marker som fastställs som det dagliga genomsnittet av Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE) som förvaltas av Platts Benchmark B.V. (Nederländerna) och Northwest Europe des – half-month 2 som förvaltas av Argus Benchmark Administration B.V. (Nederländerna) med en omräkning av LNG-prisbedömningar i USD per metriska miljoner brittiska termiska enheter (MMBtu) till EUR per MWh på grundval av Europeiska centralbankens (ECB) växelkurs för euron och en omräkningskurs på 1 MMBtu till 0,293071 kWh, |
| --- | --- | --- |

6.

referenspris: i den mån det finns tillgängligt, det dagliga genomsnittspriset för

referenspris

—

prisbedömningen LNG Northwest Europe Marker som fastställs som det dagliga genomsnittet av Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE) som förvaltas av Platts Benchmark B.V. (Nederländerna) och Northwest Europe des – half-month 2 som förvaltas av Argus Benchmark Administration B.V. (Nederländerna) med en omräkning av LNG-prisbedömningar i USD per metriska miljoner brittiska termiska enheter (MMBtu) till EUR per MWh på grundval av Europeiska centralbankens (ECB) växelkurs för euron och en omräkningskurs på 1 MMBtu till 0,293071 kWh,

Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE)

Northwest Europe des – half-month 2

| — | prisbedömningen för LNG Mediterranean Marker som fastställs som det dagliga genomsnittet av Daily Spot Mediterranean Marker (MED) som förvaltas av Platts Benchmark B.V. (Nederländerna) och av det dagliga genomsnittet för IIberian peninsula – half-month 2, Italy des – half-month 2 och Greece des – half-month 2 som förvaltas av Argus Benchmark Administration B.V. (Nederländerna) med en omräkning av LNG-prisbedömningar i US-dollar (USD) per MMBtu till EUR per MWh på grundval av ECBs växelkurs för euron och en omräkningskurs på 1 MMBtu till 0,293071 kWh, |
| --- | --- |

—

prisbedömningen för LNG Mediterranean Marker som fastställs som det dagliga genomsnittet av Daily Spot Mediterranean Marker (MED) som förvaltas av Platts Benchmark B.V. (Nederländerna) och av det dagliga genomsnittet för IIberian peninsula – half-month 2, Italy des – half-month 2 och Greece des – half-month 2 som förvaltas av Argus Benchmark Administration B.V. (Nederländerna) med en omräkning av LNG-prisbedömningar i US-dollar (USD) per MMBtu till EUR per MWh på grundval av ECBs växelkurs för euron och en omräkningskurs på 1 MMBtu till 0,293071 kWh,

Daily Spot Mediterranean Marker (MED)

IIberian peninsula – half-month 2

Italy des – half-month 2

Greece des – half-month 2

| — | prisbedömningen LNG Northeast Asia Marker som fastställs som det dagliga genomsnittet av LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month som förvaltas av Platts Benchmark B.V. (Nederländerna) och Northeast Asia des (ANEA) – half-month 2 som förvaltas av Argus Benchmark Administration B.V. (Nederländerna) med en omräkning av LNG-prisbedömningar i USD per MMBtu) till EUR per MWh på grundval av ECBs växelkurs för euron och en omräkningskurs på 1 MMBtu till 0,293071 kWh, |
| --- | --- |

—

prisbedömningen LNG Northeast Asia Marker som fastställs som det dagliga genomsnittet av LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month som förvaltas av Platts Benchmark B.V. (Nederländerna) och Northeast Asia des (ANEA) – half-month 2 som förvaltas av Argus Benchmark Administration B.V. (Nederländerna) med en omräkning av LNG-prisbedömningar i USD per MMBtu) till EUR per MWh på grundval av ECBs växelkurs för euron och en omräkningskurs på 1 MMBtu till 0,293071 kWh,

LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month

Northeast Asia des (ANEA) – half-month 2

| — | det preliminära avräkningspriset för NBP-frontmånadsderivat som offentliggörs av ICE Futures Europe (Förenade kungariket), med en omräkning av Sterling pence per termisk enhet till EUR per MWh på grundval av ECBs växelkurs för euron och en omräkningskurs på 1 termisk enhet till 29,3071 kWh, |
| --- | --- |

—

det preliminära avräkningspriset för NBP-frontmånadsderivat som offentliggörs av ICE Futures Europe (Förenade kungariket), med en omräkning av Sterling pence per termisk enhet till EUR per MWh på grundval av ECBs växelkurs för euron och en omräkningskurs på 1 termisk enhet till 29,3071 kWh,

| — | den dagliga prisbedömning som görs av Acer i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EU) 2022/2576. |
| --- | --- |

—

den dagliga prisbedömning som görs av Acer i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EU) 2022/2576.

| 7. | reglerad marknad: reglerad marknad enligt definitionen i artikel 4.1.21 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

7.

reglerad marknad: reglerad marknad enligt definitionen i artikel 4.1.21 i direktiv 2014/65/EU.

reglerad marknad

| 8. | marknadsoperatör: marknadsoperatör enligt definitionen i artikel 4.1.18 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

8.

marknadsoperatör: marknadsoperatör enligt definitionen i artikel 4.1.18 i direktiv 2014/65/EU.

marknadsoperatör

KAPITEL II

MARKNADSKORRIGERINGSMEKANISM

Artikel 3

Prisövervakning

1.   Acer ska löpande övervaka utvecklingen av referenspriset, avräkningspriset för TTF-frontmånadsderivat och avräkningspriset för frontmånadsderivat knutna till andra virtuella handelspunkter.

2.   För tillämpningen av punkt 1, ska Platts Benchmark B.V. (Nederländerna) varje dag senast kl. 21.00 (MET) underrätta Acer om de dagliga bedömningarna av LNG-priset för följande markörer: Daily Spot Mediterranean Marker (MED), Daily Spot Northwest Europe Marker (NEW) och Japan Korea Marker (JKM).

3.   För tillämpningen av punkt 1, ska Argus Benchmark Administration B.V. (Nederländerna) varje dag senast kl. 21.00 (MET) underrätta Acer om de dagliga bedömningarna av LNG-priset för följande markörer: Northwest Europe des – half-month 2, Iberian peninsula des – half-month 2, Italy des – half-month 2, Greece des – half-month 2 och Northeast Asia des (ANEA) – half-month 2.

4.   Acer ska beräkna det dagliga referenspriset varje dag på grundval av den information som mottagits i enlighet med punkt 1. Acer ska varje dag offentliggöra det dagliga referenspriset på sin webbplats senast kl. 23.59 MET.

Artikel 4

Marknadskorrigering

1.   Marknadskorrigeringsmekanismen för avräkningspriset för TTF-frontårsderivat ska aktiveras när en marknadskorrigering sker. En marknadskorrigering ska anses ske när frontmånadens avräkningspris för TTF-derivat som offentliggörs av ICE Endex B.V. (Nederländerna)

| a) | överstiger 180 EUR/MWh för tre arbetsdagar, och |
| --- | --- |

a)

överstiger 180 EUR/MWh för tre arbetsdagar, och

| b) | är 35 EUR högre än referenspriset under den period som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

är 35 EUR högre än referenspriset under den period som avses i led a.

2.   Efter antagandet av den genomförandeakt som avses i artikel 9.1 ska en marknadskorrigering för derivat knutna till andra virtuella handelspunkter också ske på de villkor som fastställs i den genomförandeakten i enlighet med kriterierna i artikel 9.2.

3.   Acer ska, om den konstaterar att en marknadskorrigering har skett, på ett tydligt och synligt sätt på sin webbplats offentliggöra ett meddelande om att en marknadskorrigeringshändelse har skett (meddelande om marknadskorrigering) senast kl. 23.59 MET och ska informera rådet, kommissionen, ECB och Esma om marknadskorrigeringen.

4.   Marknadsoperatörer på marknaden för TTF-derivat och deltagare på marknaden för TTF-derivat ska dagligen övervaka Acers webbplats.

5.   Från och med dagen efter offentliggörandet av ett meddelande om marknadskorrigering får marknadsoperatörer inte godta och deltagare på marknaden för TTF-derivat inte lämna order på TTF-derivat som löper ut under perioden från och med den dag då TTF-frontmånadsderivatet löper ut till och med förfallodagen för TTF-frontårsderivatet med priser på 35 EUR över det referenspris som Acer offentliggjorde föregående dag (dynamisk anbudsgräns). Om referenspriset är lägre än 145 EUR/MWh ska den dynamiska anbudsgränsen ligga kvar på summan av 145 EUR och 35 EUR.

6.   Efter antagandet av den genomförandeakt som avses i artikel 9.1 ska en dynamisk anbudsgräns tillämpas för derivat knutna till andra virtuella handelspunkter på de villkor som fastställs i den genomförandeakten i enlighet med kriterierna i artikel 9.2.

7.   När den dynamiska anbudsgränsen väl har aktiverats av Acer ska den tillämpas under minst 20 arbetsdagar såvida den inte tillfälligt upphävs av kommissionen i enlighet med artikel 5 eller avaktiveras i enlighet med artikel 5.1.

8.   För att kommissionen vid behov genom ett genomförandebeslut snabbt ska kunna tillfälligt upphäva Acers aktivering av marknadskorrigeringsmekanismen, om det på grundval av resultaten av Acers övervakning i enlighet med artikel 3.1 finns konkreta indikationer på att en marknadskorrigering i enlighet med artikel 4.1 b är omedelbart förestående, ska kommissionen utan dröjsmål uppmana ECB, Esma, och, när så är lämpligt, det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entso-G) och gruppen för samordning av gasförsörjningen, att lägga fram en bedömning av vilken inverkan en eventuell marknadskorrigering kan få för försörjningstryggheten, flödena inom unionen och den finansiella stabiliteten. I bedömningen ska man också beakta prisutvecklingen på andra relevanta organiserade marknadsplatser, i synnerhet i Asien och USA, som den avspeglas i Joint Japan Korea Marker och Henry Hub Gas Price Assessment som båda förvaltas av Platts Benchmark B.V. (Nederländerna) och som offentliggjorts av S&P Global Inc. (New York).

9.   När kommissionen har bedömt den dynamiska anbudsgränsens inverkan på gas- och elförbrukningen och framstegen med att nå målet för minskad efterfrågan på gas, vilket föreskrivs i artiklarna 3 och 5 i förordning (EU) 2022/1369 och i artiklarna 3 och 4 i förordning (EU) 2022/1854, får kommissionen också föreslå en ändring av förordning (EU) 2022/1369 för att anpassa den till det nya läget.

10.   I händelse av en marknadskorrigering ska kommissionen utan onödigt dröjsmål begära att ECB utfärdar rådgivning om risken för att energiderivatmarknadernas stabilitet och korrekta funktionssätt kan påverkas av oavsiktliga störningar.

Artikel 5

Avaktivering av marknadskorrigeringsmekanismen

1.   Den dynamiska anbudsgränsen ska avaktiveras 20 arbetsdagar efter marknadskorrigeringen i enlighet med artikel 4.5 eller senare, om referenspriset är lägre än 145 EUR/MWh för tre på varandra följande arbetsdagar.

2.   Om en regional kris eller en kris på unionsnivå tillkännagivits av kommissionen, särskilt vid en betydande försämring av gasförsörjningsläget som leder till ett läge där gasförsörjningen är otillräcklig för att tillgodose den återstående efterfrågan på gas (ransonering) i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) 2017/1938, ska den dynamiska anbudsgränsen avaktiveras.

3.   Acer ska utan dröjsmål offentliggöra ett meddelande på sin webbplats och underrätta rådet, kommissionen, ECB och Esma om att en sådan avaktivering som avses i punkt 1 har skett (avaktiveringsmeddelande).

Artikel 6

Tillfälligt upphävande av marknadskorrigeringsmekanismen

1.   Esma, Acer, Entso-G och gruppen för samordning av gasförsörjningen ska vid aktivering av marknadskorrigeringsmekanismen kontinuerligt övervaka den dynamiska anbudsgränsens effekter på finans- och energimarknaderna och försörjningstryggheten.

2.   På grundval av den övervakning som avses i punkt 1 ska kommissionen vid varje tidpunkt genom ett genomförandebeslut tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen (beslut om tillfälligt upphävande) om det uppstår oavsiktliga marknadsstörningar eller uppenbara risker för sådana störningar som negativt påverkar försörjningstryggheten, gasflödena inom unionen eller den finansiella stabiliteten. Vid bedömningen ska kommissionen beakta om aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen

| a) | äventyrar unionens försörjningstrygghet för gas; en faktor som ska beaktas vid bedömningen av riskerna för försörjningstryggheten ska vara en potentiell betydande avvikelse för en av komponenterna i referenspriset jämfört med den historiska trenden och en betydande minskning av den kvartalsvisa LNG-importen till unionen jämfört med samma kvartal föregående år, |
| --- | --- |

a)

äventyrar unionens försörjningstrygghet för gas; en faktor som ska beaktas vid bedömningen av riskerna för försörjningstryggheten ska vara en potentiell betydande avvikelse för en av komponenterna i referenspriset jämfört med den historiska trenden och en betydande minskning av den kvartalsvisa LNG-importen till unionen jämfört med samma kvartal föregående år,

| b) | äger rum under en period då de obligatoriska målen för minskad efterfrågan i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2022/1369 inte uppnås på unionsnivå, inverkar negativt på framstegen med att uppnå målet om gasbesparingar i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2022/1369, med beaktande av behovet av att säkerställa att prissignaler stimulerar en efterfrågeminskning, eller leder till en ökning av den totala gasförbrukningen med 15 % under en månad eller 10 % under två på varandra följande månader, jämfört med den respektive genomsnittliga förbrukningen för samma månader under de fem på varandra följande åren före den 1 februari 2023, på grundval av medlemsstaternas uppgifter om gasförbrukning och minskad efterfrågan i enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2022/1369, |
| --- | --- |

b)

äger rum under en period då de obligatoriska målen för minskad efterfrågan i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2022/1369 inte uppnås på unionsnivå, inverkar negativt på framstegen med att uppnå målet om gasbesparingar i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2022/1369, med beaktande av behovet av att säkerställa att prissignaler stimulerar en efterfrågeminskning, eller leder till en ökning av den totala gasförbrukningen med 15 % under en månad eller 10 % under två på varandra följande månader, jämfört med den respektive genomsnittliga förbrukningen för samma månader under de fem på varandra följande åren före den 1 februari 2023, på grundval av medlemsstaternas uppgifter om gasförbrukning och minskad efterfrågan i enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2022/1369,

| c) | enligt Acers övervakningsdata förhindrar marknadsbaserade flöden av gas inom unionen, |
| --- | --- |

c)

enligt Acers övervakningsdata förhindrar marknadsbaserade flöden av gas inom unionen,

| d) | påverkar energiderivatmarknadernas stabilitet och korrekta funktionssätt, enligt en rapport från Esma och rådgivning från ECB om effekterna av Esmas aktivering av marknadskorrigeringsåtgärden som kommissionen har begärt i detta syfte, framför allt om det leder till en betydande ökning av marginalsäkerhetskrav eller en betydande minskning av TTF-derivattransaktionerna inom unionen under en månad, jämfört med samma månad föregående år eller till en betydande förskjutning av TTF-derivattransaktionerna mot handelsplatser utanför unionen, |
| --- | --- |

d)

påverkar energiderivatmarknadernas stabilitet och korrekta funktionssätt, enligt en rapport från Esma och rådgivning från ECB om effekterna av Esmas aktivering av marknadskorrigeringsåtgärden som kommissionen har begärt i detta syfte, framför allt om det leder till en betydande ökning av marginalsäkerhetskrav eller en betydande minskning av TTF-derivattransaktionerna inom unionen under en månad, jämfört med samma månad föregående år eller till en betydande förskjutning av TTF-derivattransaktionerna mot handelsplatser utanför unionen,

| e) | leder till betydande skillnader mellan gasmarknadspriserna på de olika organiserade marknadsplatserna i unionen och på andra relevanta organiserade marknadsplatser, t.ex. i Asien eller Förenta staterna, såsom de avspeglas i Joint Japan Korea Marker eller Henry Hub Gas Price Assessment som båda förvaltas av Platts Benchmarks B.V. (Nederländerna), |
| --- | --- |

e)

leder till betydande skillnader mellan gasmarknadspriserna på de olika organiserade marknadsplatserna i unionen och på andra relevanta organiserade marknadsplatser, t.ex. i Asien eller Förenta staterna, såsom de avspeglas i Joint Japan Korea Marker eller Henry Hub Gas Price Assessment som båda förvaltas av Platts Benchmarks B.V. (Nederländerna),

| f) | påverkar giltigheten av befintliga gasförsörjningsavtal, inbegripet långsiktiga gasförsörjningsavtal. |
| --- | --- |

f)

påverkar giltigheten av befintliga gasförsörjningsavtal, inbegripet långsiktiga gasförsörjningsavtal.

3.   Ett beslut om tillfälligt upphävande ska fattas utan onödigt dröjsmål och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Från och med dagen efter offentliggörandet av beslutet om tillfälligt upphävande, och så länge som anges i det beslutet, ska den dynamiska anbudsgränsen inte tillämpas.

4.   Acer, Esma, Entso-G och gruppen för samordning av gasförsörjningen ska bistå kommissionen i de uppgifter som anges i artiklarna 4, 5 och 6. Esmas rapport enligt punkt 2 d i den här artikeln ska utfärdas senast inom 48 timmar eller, i brådskande fall och på begäran av kommissionen, under samma dag.

5.   När kommissionen utför sina uppgifter enligt artiklarna 4, 5 och 6 får den samråda med ECB för rådgivning i alla frågor som rör dess uppgift enligt artikel 127.5 i EUF-fördraget att medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller tillsyn över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet.

Artikel 7

Tystnadsplikt

1.   All konfidentiell information som är föremål för mottagande, utbyte eller förmedling enligt denna förordning ska omfattas av de villkor för tystnadsplikt som föreskrivs i denna artikel.

2.   Tystnadsplikten ska gälla alla personer som arbetar eller har arbetat för Acer, eller för den myndighet eller det marknadsföretag eller den fysiska eller juridiska person som den behöriga myndigheten delegerat sina befogenheter till, inbegripet revisorer och experter som arbetar på myndighetens uppdrag.

3.   Information som omfattas av tystnadsplikt får lämnas ut till en annan person eller myndighet endast när detta föreskrivs i unionsrätten eller nationell rätt.

4.   All information som utbyts mellan de behöriga myndigheterna enligt denna förordning och som avser affärs- eller driftsförhållanden och andra ekonomiska eller personliga förhållanden ska anses vara konfidentiell och omfattas av tystnadsplikt, utom när den behöriga myndigheten vid den tidpunkt då informationen lämnas anger att informationen får lämnas ut eller om det är nödvändigt att lämna ut informationen i samband med rättsliga förfaranden.

Artikel 8

Effektbedömning

1.   Esma och Acer ska bedöma marknadskorrigeringsmekanismens effekter på finans- och energimarknaderna och på försörjningstryggheten, särskilt för att kontrollera om de centrala delarna av marknadskorrigeringsmekanismen fortfarande är lämpliga mot bakgrund av utvecklingen av finans- och energimarknaderna och av försörjningstryggheten.

2.   Esma och Acer ska i effektbedömningen särskilt göra en analys av kriterierna i artikel 9.2. Vid bedömningen ska man särskilt kontrollera om begränsningen till TTF-derivat har lett till arbitrage från marknadsaktörernas sida mellan korrigerade och icke-korrigerade derivat med negativ inverkan på finans- eller energimarknaderna och till nackdel för konsumenterna.

3.   Esma och Acer ska särskilt bedöma om

| a) | uteslutandet av OTC-handel från denna förordnings tillämpningsområde har lett till betydande förskjutningar av handeln med TTF-derivat till OTC-marknader, vilket äventyrar finans- eller energimarknadernas stabilitet, |
| --- | --- |

a)

uteslutandet av OTC-handel från denna förordnings tillämpningsområde har lett till betydande förskjutningar av handeln med TTF-derivat till OTC-marknader, vilket äventyrar finans- eller energimarknadernas stabilitet,

| b) | marknadskorrigeringsmekanismen har lett till en betydande minskning av TTF-derivattransaktionerna inom unionen och till en betydande förskjutning av TTF-derivattransaktionerna till handelsplatser utanför unionen. |
| --- | --- |

b)

marknadskorrigeringsmekanismen har lett till en betydande minskning av TTF-derivattransaktionerna inom unionen och till en betydande förskjutning av TTF-derivattransaktionerna till handelsplatser utanför unionen.

4.   Esma och Acer ska dessutom bedöma om följande behöver ses över:

| a) | de faktorer som beaktas för referenspriset, |
| --- | --- |

a)

de faktorer som beaktas för referenspriset,

| b) | de villkor som anges i artikel 4, |
| --- | --- |

b)

de villkor som anges i artikel 4,

| c) | den dynamiska anbudsgränsen. |
| --- | --- |

c)

den dynamiska anbudsgränsen.

5.   Rapporterna från Esma och Acer i enlighet med punkt 1 ska överlämnas till kommissionen senast den 1 mars 2023. Senast den 23 januari 2023 bör Esma och Acer offentliggöra en preliminär datarapport om införandet av marknadskorrigeringsmekanismen.

Artikel 9

Utvidgning av marknadskorrigeringsmekanismen till derivat knutna till andra virtuella handelspunkter

1.   På grundval av den bedömning som avses i artikel 8.1 ska kommissionen, genom en genomförandeakt, senast den 31 mars 2023 i enlighet med punkt 2 i den här artikeln fastställa de tekniska detaljerna för tillämpningen av marknadskorrigeringsmekanismen på derivat knutna till andra virtuella handelspunkter. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med artikel 11.2.

Om tillämpningen av marknadskorrigeringsmekanismen på derivat knutna till andra virtuella handelspunkter leder till betydande negativa effekter på finans- eller gasmarknaderna i enlighet med kriterierna i punkt 2 i denna artikel ska kommissionen i undantagsfall utesluta vissa derivat från marknadskorrigeringsmekanismens tillämpningsområde.

2.   Kommissionen ska, särskilt på grundval av följande kriterier, välja ut de tekniska detaljer i genomförandet och derivat knutna till andra virtuella handelspunkter som kan behöva uteslutas från marknadskorrigeringsmekanismens tillämpningsområde:

| a) | Tillgång till information om priserna på derivat knutna till andra virtuella handelspunkter. |
| --- | --- |

a)

Tillgång till information om priserna på derivat knutna till andra virtuella handelspunkter.

| b) | Likviditeten hos derivat knutna till andra virtuella handelspunkter. |
| --- | --- |

b)

Likviditeten hos derivat knutna till andra virtuella handelspunkter.

| c) | De effekter som utvidgningen av marknadskorrigeringsmekanismen till derivat knutna till andra virtuella handelspunkter skulle ha på gasflödena inom unionen och försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

c)

De effekter som utvidgningen av marknadskorrigeringsmekanismen till derivat knutna till andra virtuella handelspunkter skulle ha på gasflödena inom unionen och försörjningstryggheten.

| d) | De effekter som utvidgningen av marknadskorrigeringsmekanismen till derivat knutna till andra virtuella handelspunkter skulle ha på finansmarknadernas stabilitet, med beaktande av effekterna av eventuell ytterligare marginal som säkerhet. |
| --- | --- |

d)

De effekter som utvidgningen av marknadskorrigeringsmekanismen till derivat knutna till andra virtuella handelspunkter skulle ha på finansmarknadernas stabilitet, med beaktande av effekterna av eventuell ytterligare marginal som säkerhet.

Artikel 10

Översyn

Kommissionen får vid behov föreslå en ändring av denna förordning för att inkludera OTC-derivat i dess tillämpningsområde, eller för att se över de faktorer som beaktas för referenspriset varvid man särskilt ska överväga att ge dessa faktorer olika vikt, de villkor för aktivering av den marknadskorrigeringsmekanism som anges i artikel 4.1 a och b och den dynamiska anbudsgränsen. Innan kommissionen lägger fram ett sådant förslag ska den samråda med ECB, Esma, Acer, Entso-G och gruppen för samordning av gasförsörjningen och, i förekommande fall, andra berörda intressenter.

Artikel 11

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Kapitel III

Slutbestämmelser

Artikel 12

Ikraftträdande

1.   Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2023. Den ska tillämpas under en period på ett år från och med samma dag.

2.   Artikel 4 ska tillämpas från och med den 15 februari 2023.

3.   Artikel 8.2 ska tillämpas från och med den 1 januari 2023.

4.   Denna förordning ska inte tillämpas på följande:

| a) | TTF-derivatkontrakt som ingåtts före den 1 februari 2023. |
| --- | --- |

a)

TTF-derivatkontrakt som ingåtts före den 1 februari 2023.

| b) | Köp och försäljning av TTF-derivat i syfte att avräkna eller minska TTF-derivatkontrakt som ingåtts före den 1 februari 2023. |
| --- | --- |

b)

Köp och försäljning av TTF-derivat i syfte att avräkna eller minska TTF-derivatkontrakt som ingåtts före den 1 februari 2023.

| c) | Köp och försäljning av TTF-derivat som en del av en central clearingsmotparts obeståndsförfarande, inbegripet OTC-handel som registrerats av den reglerade marknaden för clearingändamål. |
| --- | --- |

c)

Köp och försäljning av TTF-derivat som en del av en central clearingsmotparts obeståndsförfarande, inbegripet OTC-handel som registrerats av den reglerade marknaden för clearingändamål.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 2 december 2022 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  ICE Endex är en av de viktigaste energibörserna i Europa. I fråga om gas erbjuder den reglerad termins- och optionshandel för den nederländska handelsplatsen TTF.

2

(3)  Rådets förordning (EU) 2022/2576 av den 19 december 2022 om ökad solidaritet genom bättre samordning av gasinköp, tillförlitliga prisriktvärden och utbyte av gas över gränserna (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016 om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU och förordning (EU) nr 596/2014 (EUT L 171, 29.6.2016, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/942 av den 5 juni 2019 om inrättande av Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (EUT L 158, 14.6.2019, s. 22).

6

(7)  Rådets förordning (EU) 2022/1369 av den 5 augusti 2022 om samordnade åtgärder för att minska efterfrågan på gas (EUT L 206, 8.8.2022, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EU) 2022/1854 av den 6 oktober 2022 om en krisintervention för att komma till rätta med de höga energipriserna (EUT L 261 I, 7.10.2022, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 av den 25 oktober 2017 om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 994/2010 (EUT L 280, 28.10.2017, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

12

---

| 29.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 335/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 335/61

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2579

av den 10 juni 2022

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för att specificera de uppgifter som ska överlämnas av ett företag i samband med ansökan om auktorisation i enlighet med artikel 8a i det direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 8a.6 andra stycket jämfört med artikel 8a.6 första stycket led a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8a i direktiv 2013/36/EU ska värdepappersföretag som uppfyller villkoren i artikel 4.1.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2) ansöka om auktorisation som kreditinstitut. Företagen ska överlämna alla uppgifter som behövs till de behöriga myndigheterna för att de ska kunna göra en heltäckande bedömning av de sökande kreditinstituten. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8a i direktiv 2013/36/EU ska värdepappersföretag som uppfyller villkoren i artikel 4.1.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2) ansöka om auktorisation som kreditinstitut. Företagen ska överlämna alla uppgifter som behövs till de behöriga myndigheterna för att de ska kunna göra en heltäckande bedömning av de sökande kreditinstituten.

| (2) | Uppgifterna som avses i artikel 8a i direktiv 2013/36/EU och som företagen som ansöker om auktorisation ska tillhandahålla bör anges i en förordning. Dessa uppgifter ska omfatta identifieringsuppgifter och historisk information om den sökande, däribland befintlig licensiering, föreslagna verksamheter, nuvarande ekonomisk situation, verksamhetsplan och startkapital. |
| --- | --- |

(2)

Uppgifterna som avses i artikel 8a i direktiv 2013/36/EU och som företagen som ansöker om auktorisation ska tillhandahålla bör anges i en förordning. Dessa uppgifter ska omfatta identifieringsuppgifter och historisk information om den sökande, däribland befintlig licensiering, föreslagna verksamheter, nuvarande ekonomisk situation, verksamhetsplan och startkapital.

| (3) | För att säkerställa enhetlighet och harmonisering av de uppgifter som de sökande kreditinstituten ska lämna vid auktorisation bör denna förordning hänvisa till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2580 (3) om de uppgifter som de sökande kreditinstituten ska tillhandahålla vid auktorisation, de krav som är tillämpliga på aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav och de faktorer som kan hindra från en effektiv tillsyn, och även ha som syfte att utvidga dess tillämpningsområde till att omfatta värdepappersföretag som klassificeras som kreditinstitut. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa enhetlighet och harmonisering av de uppgifter som de sökande kreditinstituten ska lämna vid auktorisation bör denna förordning hänvisa till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2580 (3) om de uppgifter som de sökande kreditinstituten ska tillhandahålla vid auktorisation, de krav som är tillämpliga på aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav och de faktorer som kan hindra från en effektiv tillsyn, och även ha som syfte att utvidga dess tillämpningsområde till att omfatta värdepappersföretag som klassificeras som kreditinstitut.

| (4) | I artikel 4.1 i förordning (EU) nr 575/2013 anges två slags kreditinstitut, ett som tar emot insättningar eller andra återbetalbara medel från allmänheten och beviljar krediter för egen räkning, och en annan typ av institut som är den som omfattas av denna förordning. Kreditinstitut vars verksamhet består i att ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel från allmänheten och som beviljar krediter för egen räkning bör i stället följa kraven i delegerad förordning (EU) 2022/2580. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 4.1 i förordning (EU) nr 575/2013 anges två slags kreditinstitut, ett som tar emot insättningar eller andra återbetalbara medel från allmänheten och beviljar krediter för egen räkning, och en annan typ av institut som är den som omfattas av denna förordning. Kreditinstitut vars verksamhet består i att ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel från allmänheten och som beviljar krediter för egen räkning bör i stället följa kraven i delegerad förordning (EU) 2022/2580.

| (5) | Förteckningen i den här förordningen över de uppgifter som de sökande kreditinstituten ska lämna in bör innehålla uppgifter som är specifika för värdepappersföretagens affärsmodeller och eventuella tidigare licenser som beviljats av en behörig myndighet. |
| --- | --- |

(5)

Förteckningen i den här förordningen över de uppgifter som de sökande kreditinstituten ska lämna in bör innehålla uppgifter som är specifika för värdepappersföretagens affärsmodeller och eventuella tidigare licenser som beviljats av en behörig myndighet.

| (6) | De behöriga myndigheterna kan behöva begära ytterligare uppgifter för att kunna göra en grundlig bedömning av de sökande kreditinstituten med hänsyn till de många olika affärsmodeller och rättsliga former som de sökande instituten kan ha. Denna förordning bör göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att begära ytterligare uppgifter från värdepappersföretag vid bedömningen av ansökan om att auktoriseras som kreditinstitut. |
| --- | --- |

(6)

De behöriga myndigheterna kan behöva begära ytterligare uppgifter för att kunna göra en grundlig bedömning av de sökande kreditinstituten med hänsyn till de många olika affärsmodeller och rättsliga former som de sökande instituten kan ha. Denna förordning bör göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att begära ytterligare uppgifter från värdepappersföretag vid bedömningen av ansökan om att auktoriseras som kreditinstitut.

| (7) | Med hänsyn till proportionalitetsprincipen och institutens genomförandebörda kan den behöriga myndigheten överväga att frångå vissa uppgiftskrav mot bakgrund av storlek, art, omfattning och komplexitet avseende det sökande kreditinstitutets verksamhet. Detta bör dock inte äventyra möjligheten att genomföra en heltäckande bedömning av ansökan om auktorisation. |
| --- | --- |

(7)

Med hänsyn till proportionalitetsprincipen och institutens genomförandebörda kan den behöriga myndigheten överväga att frångå vissa uppgiftskrav mot bakgrund av storlek, art, omfattning och komplexitet avseende det sökande kreditinstitutets verksamhet. Detta bör dock inte äventyra möjligheten att genomföra en heltäckande bedömning av ansökan om auktorisation.

| (8) | Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten (EBA) har överlämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten (EBA) har överlämnat till kommissionen.

| (9) | EBA har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4). |
| --- | --- |

(9)

EBA har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgifternas omfattning

1.   En ansökan om auktorisation som kreditinstitut enligt artikel 4.1.1 b i förordning (EU) nr 575/2013 ska uppfylla de krav för kreditinstitut som fastställs i artiklarna 3–10 i delegerad förordning (EU) 2022/2580.

2.   De behöriga myndigheterna kan begära ytterligare uppgifter förutsatt att de är proportionella och relevanta för bedömningen av auktorisationen.

3.   Såvida inte den behöriga myndigheten kräver något annat är den sökande inte skyldig att tillhandhålla de uppgifter som avses i punkt 1 om den behöriga myndigheten redan förfogar över uppgifterna, däribland om uppgifterna har begärts och erhållits från en annan behörig myndighet, förutsatt att den sökande försäkrar att uppgifterna är korrekta och fullständiga den dag då ansökan lämnas in.

4.   Ett sökande kreditinstitut får utelämna uppgifter från ansökan som enbart är relevanta för verksamhet som inte beskrivits i verksamhetsplanen i enlighet med artikel 5 i delegerad förordning (EU) 2022/2580 förutsatt att den sökande anger vilka uppgifter som utelämnats i ansökan och hänvisar till denna bestämmelse som grund för utelämnandet.

5.   Efter bedömningen av de uppgifter som lämnats i ansökan får den behöriga myndigheten begära att den sökande inkommer med ytterligare uppgifter eller klargöranden om myndigheten anser att det är nödvändigt för att kunna kontrollera huruvida alla krav för auktorisation är uppfyllda.

6.   Det sökande kreditinstitutet ska se till att de uppgifter som lämnats i ansökan är aktuella för att säkerställa en fullständig och korrekt bild av den sökandes situation.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2580 av den 17 juni 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder avseende de uppgifter som ett företag ska tillhandahålla i samband med ansökan om auktorisation som kreditinstitut och de faktorer som kan hindra de behöriga myndigheterna från att utöva en effektiv tillsyn (EUT L 335, 7.10.2022 s. 64).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

4

---

| 29.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 335/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 335/64

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2580

av den 17 juni 2022

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar de uppgifter som ska lämnas i ansökan om auktorisation som kreditinstitut och de faktorer som kan hindra behöriga myndigheter från att utöva en effektiv tillsyn

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 8.2 a och c, och

av följande skäl:

| (1) | De uppgifter som lämnas i en ansökan om den auktorisation som kreditinstitut som avses i artikel 8.1 i direktiv 2013/36/EU bör vara tillräckligt utförliga och omfattande för att göra det möjligt för den behöriga myndigheten att bedöma om ett ansökande kreditinstitut uppfyller kraven i artiklarna 10–14 i det direktivet och i nationell rätt. |
| --- | --- |

(1)

De uppgifter som lämnas i en ansökan om den auktorisation som kreditinstitut som avses i artikel 8.1 i direktiv 2013/36/EU bör vara tillräckligt utförliga och omfattande för att göra det möjligt för den behöriga myndigheten att bedöma om ett ansökande kreditinstitut uppfyller kraven i artiklarna 10–14 i det direktivet och i nationell rätt.

| (2) | De uppgifter som lämnas i en ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör vara sanningsenliga, korrekta, fullständiga och aktuella från det att ansökan inges och fram till tidpunkten för auktorisation och inledande av verksamhet. Behöriga myndigheter bör därför informeras om uppgifterna i den ursprungliga ansökan förändras, och behöriga myndigheter bör få begära upplysning om huruvida några ändringar eller uppdateringar har ägt rum innan verksamheten inleds. För att säkerställa att behöriga myndigheter får en fullständig bild av det ansökande kreditinstitutet bör de om nödvändigt få begära särskilda förtydliganden eller ytterligare uppgifter avseende en ansökan om auktorisation som kreditinstitut. |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som lämnas i en ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör vara sanningsenliga, korrekta, fullständiga och aktuella från det att ansökan inges och fram till tidpunkten för auktorisation och inledande av verksamhet. Behöriga myndigheter bör därför informeras om uppgifterna i den ursprungliga ansökan förändras, och behöriga myndigheter bör få begära upplysning om huruvida några ändringar eller uppdateringar har ägt rum innan verksamheten inleds. För att säkerställa att behöriga myndigheter får en fullständig bild av det ansökande kreditinstitutet bör de om nödvändigt få begära särskilda förtydliganden eller ytterligare uppgifter avseende en ansökan om auktorisation som kreditinstitut.

| (3) | För att säkerställa effektivitet och undvika dubbelarbete bör behöriga myndigheter ha möjlighet att bevilja undantag från kravet på uppgifter som de redan har eller uppgifter om verksamhet som det ansökande kreditinstitutet inte kommer att bedriva om det beviljas auktorisation. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa effektivitet och undvika dubbelarbete bör behöriga myndigheter ha möjlighet att bevilja undantag från kravet på uppgifter som de redan har eller uppgifter om verksamhet som det ansökande kreditinstitutet inte kommer att bedriva om det beviljas auktorisation.

| (4) | En ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör innehålla en beskrivning av det ansökande kreditinstitutet och innehålla uppgifter om eventuell tidigare affärsverksamhet som bedrivits av det ansökande kreditinstitutet eller dess dotterföretag, om eventuella licenser, auktorisationer, registreringar eller andra tillstånd som innehas, är under handläggning, har avslagits eller återkallats. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör innehålla en beskrivning av det ansökande kreditinstitutet och innehålla uppgifter om eventuell tidigare affärsverksamhet som bedrivits av det ansökande kreditinstitutet eller dess dotterföretag, om eventuella licenser, auktorisationer, registreringar eller andra tillstånd som innehas, är under handläggning, har avslagits eller återkallats.

| (5) | En ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör innehålla en verksamhetsplan som beskriver den verksamhet som kommer att bedrivas om auktorisation beviljas, inbegripet den verksamhet som avses i bilaga I i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(5)

En ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör innehålla en verksamhetsplan som beskriver den verksamhet som kommer att bedrivas om auktorisation beviljas, inbegripet den verksamhet som avses i bilaga I i direktiv 2013/36/EU.

| (6) | För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma det ansökande kreditinstitutets övergripande riskprofil, skydda alla berörda parter, i synnerhet insättare, och säkerställa stabiliteten på de finansiella marknader där det ansökande kreditinstitutet kommer att bedriva verksamhet, bör en ansökan om auktorisation som kreditinstitut innehålla uppgifter om det ansökande kreditinstitutets operativa struktur, affärsområden och målmarknader, inbegripet verksamhetens geografiska räckvidd. Ansökande kreditinstitut bör dessutom lämna uppgifter i sin ansökan om sitt eventuella deltagande i ett insättningsgarantisystem enligt definitionen i artikel 2.1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU (2). |
| --- | --- |

(6)

För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma det ansökande kreditinstitutets övergripande riskprofil, skydda alla berörda parter, i synnerhet insättare, och säkerställa stabiliteten på de finansiella marknader där det ansökande kreditinstitutet kommer att bedriva verksamhet, bör en ansökan om auktorisation som kreditinstitut innehålla uppgifter om det ansökande kreditinstitutets operativa struktur, affärsområden och målmarknader, inbegripet verksamhetens geografiska räckvidd. Ansökande kreditinstitut bör dessutom lämna uppgifter i sin ansökan om sitt eventuella deltagande i ett insättningsgarantisystem enligt definitionen i artikel 2.1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU (2).

| (7) | För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma de ansökande kreditinstitutens finansiella sundhet bör en ansökan om auktorisation som kreditinstitut innehålla finansiell information om det ansökande kreditinstitutet på, beroende på vad som är tillämpligt, individuell nivå, gruppnivå och undergruppsnivå. Av samma skäl bör behöriga myndigheter ha möjlighet att fastställa startkapitalets kvalitet, ursprung och sammansättning för ett ansökande kreditinstitut samt kreditinstitutets förmåga att uppfylla tillsynskraven. En ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör därför innehålla uppgifter om kapital som har emitterats eller ska emitteras och om kapitalbasens sammansättning, samt, i relevanta fall, handlingar som styrker att hela startkapitalet kommer att inbetalas innan verksamheten inleds. För att säkerställa att behöriga myndigheter kan bedöma om den verksamhet som har genererat startkapitalet är laglig bör en ansökan om auktorisation som kreditinstitut även innehålla uppgifter om startkapitalets ursprung. |
| --- | --- |

(7)

För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma de ansökande kreditinstitutens finansiella sundhet bör en ansökan om auktorisation som kreditinstitut innehålla finansiell information om det ansökande kreditinstitutet på, beroende på vad som är tillämpligt, individuell nivå, gruppnivå och undergruppsnivå. Av samma skäl bör behöriga myndigheter ha möjlighet att fastställa startkapitalets kvalitet, ursprung och sammansättning för ett ansökande kreditinstitut samt kreditinstitutets förmåga att uppfylla tillsynskraven. En ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör därför innehålla uppgifter om kapital som har emitterats eller ska emitteras och om kapitalbasens sammansättning, samt, i relevanta fall, handlingar som styrker att hela startkapitalet kommer att inbetalas innan verksamheten inleds. För att säkerställa att behöriga myndigheter kan bedöma om den verksamhet som har genererat startkapitalet är laglig bör en ansökan om auktorisation som kreditinstitut även innehålla uppgifter om startkapitalets ursprung.

| (8) | Det är nödvändigt att säkerställa att ett ansökande kreditinstitut redan från början har en sund och ansvarsfull ledning och en robust företagsstyrning i enlighet med de tillsynskrav som ett kreditinstitut fortlöpande måste uppfylla. De uppgifter som lämnas i en ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör därför göra det möjligt för behöriga myndigheter att i fråga om varje medlem i ett ansökande kreditinstituts ledningsorgan bedöma dennes anseende, ärlighet, integritet, självständiga tänkande och tidsåtagande, samt kunskaper, färdigheter och erfarenheter hos både enskilda medlemmar i ledningsorganet och hos ledningsorganet som helhet. De uppgifter som lämnas i en ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör även göra det möjligt för behöriga myndigheter att bedöma anseende, ärlighet, integritet, kunskaper, färdigheter och erfarenhet hos chefer för interna kontrollfunktioner och finansdirektören i särskilda fall där de inte redan har varit föremål för en sådan bedömning i egenskap av medlemmar i ledningsorganet. Dessa uppgifter bör även göra det möjligt för behöriga myndigheter att bedöma lämpligheten hos chefer för interna kontrollfunktioner och finansdirektören om dessa personer inte är medlemmar i ledningsorganet i kreditinstitut som är betydande i den mening som avses i artikel 76.3 i direktiv 2013/36/EU, om kreditinstitutet inte ingår i en grupp, ingår i en grupp och är det konsoliderande kreditinstitutet eller ingår i en grupp där det konsoliderande kreditinstitutet inte är ett betydande kreditinstitut i den mening som avses i artikel 76.3 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att säkerställa att ett ansökande kreditinstitut redan från början har en sund och ansvarsfull ledning och en robust företagsstyrning i enlighet med de tillsynskrav som ett kreditinstitut fortlöpande måste uppfylla. De uppgifter som lämnas i en ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör därför göra det möjligt för behöriga myndigheter att i fråga om varje medlem i ett ansökande kreditinstituts ledningsorgan bedöma dennes anseende, ärlighet, integritet, självständiga tänkande och tidsåtagande, samt kunskaper, färdigheter och erfarenheter hos både enskilda medlemmar i ledningsorganet och hos ledningsorganet som helhet. De uppgifter som lämnas i en ansökan om auktorisation som kreditinstitut bör även göra det möjligt för behöriga myndigheter att bedöma anseende, ärlighet, integritet, kunskaper, färdigheter och erfarenhet hos chefer för interna kontrollfunktioner och finansdirektören i särskilda fall där de inte redan har varit föremål för en sådan bedömning i egenskap av medlemmar i ledningsorganet. Dessa uppgifter bör även göra det möjligt för behöriga myndigheter att bedöma lämpligheten hos chefer för interna kontrollfunktioner och finansdirektören om dessa personer inte är medlemmar i ledningsorganet i kreditinstitut som är betydande i den mening som avses i artikel 76.3 i direktiv 2013/36/EU, om kreditinstitutet inte ingår i en grupp, ingår i en grupp och är det konsoliderande kreditinstitutet eller ingår i en grupp där det konsoliderande kreditinstitutet inte är ett betydande kreditinstitut i den mening som avses i artikel 76.3 i direktiv 2013/36/EU.

| (9) | Det är nödvändigt att säkerställa att det ansökande kreditinstitutets aktieägarstruktur är transparent och att förhindra att brottslingar och deras medhjälpare kan inneha, eller vara verkliga huvudmän till, ett kvalificerat innehav i kreditinstitut. Ansökningar om auktorisation som kreditinstitut bör därför innehålla uppgifter om personer eller enheter som, om det ansökande kreditinstitutet auktoriseras, har eller kommer att ha ett kvalificerat innehav i detta kreditinstitut. Av samma skäl, och om ingen person eller enhet, om det ansökande kreditinstitutet auktoriseras, har eller kommer att ha ett kvalificerat innehav i kreditinstitutet, bör ansökningar om auktorisation som kreditinstitut innehålla uppgifter om personer som, om det ansökande kreditinstitutet auktoriseras, är eller kommer att vara de tjugo största aktieägarna eller medlemmarna, samt om varje person som, om auktorisation beviljas, har eller kommer att ha nära förbindelser med kreditinstitutet. |
| --- | --- |

(9)

Det är nödvändigt att säkerställa att det ansökande kreditinstitutets aktieägarstruktur är transparent och att förhindra att brottslingar och deras medhjälpare kan inneha, eller vara verkliga huvudmän till, ett kvalificerat innehav i kreditinstitut. Ansökningar om auktorisation som kreditinstitut bör därför innehålla uppgifter om personer eller enheter som, om det ansökande kreditinstitutet auktoriseras, har eller kommer att ha ett kvalificerat innehav i detta kreditinstitut. Av samma skäl, och om ingen person eller enhet, om det ansökande kreditinstitutet auktoriseras, har eller kommer att ha ett kvalificerat innehav i kreditinstitutet, bör ansökningar om auktorisation som kreditinstitut innehålla uppgifter om personer som, om det ansökande kreditinstitutet auktoriseras, är eller kommer att vara de tjugo största aktieägarna eller medlemmarna, samt om varje person som, om auktorisation beviljas, har eller kommer att ha nära förbindelser med kreditinstitutet.

| (10) | För att kunna bedöma tidigare händelser som har anknytning till det ansökande kreditinstitutet och lämpligheten hos dess aktieägare och medlemmar, samt hos medlemmarna i ledningsorganet, bör det ansökande kreditinstitutet ge behöriga myndigheter fullständig information om tidigare fällande domar, pågående brottsutredningar, civil- och förvaltningsrättsliga mål och andra domstolsavgöranden som avser det ansökande kreditinstitutet, dess aktieägare och medlemmar, eller som avser medlemmarna i ledningsorganet. |
| --- | --- |

(10)

För att kunna bedöma tidigare händelser som har anknytning till det ansökande kreditinstitutet och lämpligheten hos dess aktieägare och medlemmar, samt hos medlemmarna i ledningsorganet, bör det ansökande kreditinstitutet ge behöriga myndigheter fullständig information om tidigare fällande domar, pågående brottsutredningar, civil- och förvaltningsrättsliga mål och andra domstolsavgöranden som avser det ansökande kreditinstitutet, dess aktieägare och medlemmar, eller som avser medlemmarna i ledningsorganet.

| (11) | Behöriga myndigheter bör genom att beakta alla relevanta uppgifter, omständigheter eller förhållanden som avser geografisk närvaro, gruppstruktur och tillsynsarrangemang enligt direktiv 2013/36/EU kunna bedöma om det föreligger några faktorer som kan hindra dem från att utöva en effektiv tillsyn. |
| --- | --- |

(11)

Behöriga myndigheter bör genom att beakta alla relevanta uppgifter, omständigheter eller förhållanden som avser geografisk närvaro, gruppstruktur och tillsynsarrangemang enligt direktiv 2013/36/EU kunna bedöma om det föreligger några faktorer som kan hindra dem från att utöva en effektiv tillsyn.

| (12) | Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten (EBA) har överlämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(12)

Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten (EBA) har överlämnat till kommissionen.

| (13) | Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om förslaget till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat potentiella kostnader och fördelar samt begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(13)

Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om förslaget till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat potentiella kostnader och fördelar samt begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

| (14) | Denna förordning bör vara tillämplig från och med XX.XX.XXX för att ge behöriga myndigheter och ansökande kreditinstitut tillräckligt med tid att uppfylla förordningens krav. |
| --- | --- |

(14)

Denna förordning bör vara tillämplig från och med XX.XX.XXX för att ge behöriga myndigheter och ansökande kreditinstitut tillräckligt med tid att uppfylla förordningens krav.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgifter om det ansökande kreditinstitutet

En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla samtliga följande uppgifter om det ansökande kreditinstitutet:

| a) | Namn och kontaktuppgifter för den person som ska kontaktas angående ansökan. |
| --- | --- |

a)

Namn och kontaktuppgifter för den person som ska kontaktas angående ansökan.

| b) | I förekommande fall, namn och kontaktuppgifter för den professionella rådgivare som deltagit i upprättandet av ansökan. |
| --- | --- |

b)

I förekommande fall, namn och kontaktuppgifter för den professionella rådgivare som deltagit i upprättandet av ansökan.

| c) | Det ansökande kreditinstitutets nuvarande namn, firmanamn och logotyp samt, i förekommande fall, ändringar av dessa namn eller logotyper som planeras. |
| --- | --- |

c)

Det ansökande kreditinstitutets nuvarande namn, firmanamn och logotyp samt, i förekommande fall, ändringar av dessa namn eller logotyper som planeras.

| d) | Det ansökande kreditinstitutets juridiska form. |
| --- | --- |

d)

Det ansökande kreditinstitutets juridiska form.

| e) | När och i vilken jurisdiktion det ansökande kreditinstitutet registrerades eller bildades. |
| --- | --- |

e)

När och i vilken jurisdiktion det ansökande kreditinstitutet registrerades eller bildades.

| f) | Adress till det ansökande kreditinstitutets styrelsesäte och, om adressen är en annan, till dess huvudkontor och huvudsakliga driftställe. |
| --- | --- |

f)

Adress till det ansökande kreditinstitutets styrelsesäte och, om adressen är en annan, till dess huvudkontor och huvudsakliga driftställe.

| g) | Kontaktuppgifter för det ansökande kreditinstitutet, om dessa skiljer sig från de kontaktuppgifter som lämnas enligt led a. |
| --- | --- |

g)

Kontaktuppgifter för det ansökande kreditinstitutet, om dessa skiljer sig från de kontaktuppgifter som lämnas enligt led a.

| h) | Om det ansökande kreditinstitutet är registrerat i ett centralt register, handelsregister, företagsregister eller liknande offentligt register: registrets namn och det ansökande kreditinstitutets registreringsnummer eller motsvarande identifiering i registret. |
| --- | --- |

h)

Om det ansökande kreditinstitutet är registrerat i ett centralt register, handelsregister, företagsregister eller liknande offentligt register: registrets namn och det ansökande kreditinstitutets registreringsnummer eller motsvarande identifiering i registret.

| i) | Det ansökande kreditinstitutets eventuella LEI-kod (identifieringskod för juridiska personer). |
| --- | --- |

i)

Det ansökande kreditinstitutets eventuella LEI-kod (identifieringskod för juridiska personer).

| j) | Datum då det ansökande kreditinstitutets räkenskapsår avslutas. |
| --- | --- |

j)

Datum då det ansökande kreditinstitutets räkenskapsår avslutas.

| k) | Det ansökande kreditinstitutets eventuella webbplats. |
| --- | --- |

k)

Det ansökande kreditinstitutets eventuella webbplats.

| l) | Det ansökande kreditinstitutets stadgar, bolagsordning eller motsvarande handling och, i tillämpliga fall, bevis för registrering i det register som föreskrivs i den berörda medlemsstatens lagstiftning i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2017/1132/EU (4). |
| --- | --- |

l)

Det ansökande kreditinstitutets stadgar, bolagsordning eller motsvarande handling och, i tillämpliga fall, bevis för registrering i det register som föreskrivs i den berörda medlemsstatens lagstiftning i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2017/1132/EU (4).

4

Artikel 2

Uppgifter om det ansökande kreditinstitutets historik

En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla en sammanfattning av det ansökande kreditinstitutets och dess dotterföretags historik som bland annat omfattar samtliga följande uppgifter:

| a) | Uppgifter om varje licens, auktorisation, registrering eller annat tillstånd som det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag har att bedriva verksamhet inom finanstjänstesektorn och som har beviljats av en offentlig myndighet eller annan enhet som utför ett offentligt uppdrag i en medlemsstat eller ett tredjeland och som faller inom en eller flera av följande kategorier:






  i) | Licens, auktorisation, registrering eller tillstånd har beviljats. |
| --- | --- | --- |

a)

Uppgifter om varje licens, auktorisation, registrering eller annat tillstånd som det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag har att bedriva verksamhet inom finanstjänstesektorn och som har beviljats av en offentlig myndighet eller annan enhet som utför ett offentligt uppdrag i en medlemsstat eller ett tredjeland och som faller inom en eller flera av följande kategorier:

i)

Licens, auktorisation, registrering eller tillstånd har beviljats.

| ii) | Ansökan om licens, auktorisation, registrering eller tillstånd är fortfarande under handläggning eller har avslagits. |
| --- | --- |

ii)

Ansökan om licens, auktorisation, registrering eller tillstånd är fortfarande under handläggning eller har avslagits.

| iii) | Licens, auktorisation, registrering eller tillstånd har återkallats. |
| --- | --- |

iii)

Licens, auktorisation, registrering eller tillstånd har återkallats.

| iv) | Det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag har efter ansökan om eller efter att ha beviljats licens, auktorisation, registrering eller tillstånd beslutat att dra tillbaka sin ansökan eller avsäga sig licensen, auktorisationen, registreringen eller tillståndet. |
| --- | --- |

iv)

Det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag har efter ansökan om eller efter att ha beviljats licens, auktorisation, registrering eller tillstånd beslutat att dra tillbaka sin ansökan eller avsäga sig licensen, auktorisationen, registreringen eller tillståndet.

| b) | Närmare uppgifter om viktiga händelser rörande det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag som har ägt rum eller som äger rum och som rimligen kan anses vara relevanta för auktorisationen, däribland något av följande:






  i) | Om det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag någonsin beviljats anstånd med betalning av skuld (moratorium), omfattats av en omstrukturerings- eller rekonstruktionsprocess som fått följder för dess borgenärer, åtgärder som kan leda till betalningsinställelse, avbrytande av verkställighetsåtgärder eller nedsättning av fordringar, avveckling, likvidation enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG (5) eller till förvaltning, insolvens eller liknande förfaranden. |
| --- | --- | --- |

b)

Närmare uppgifter om viktiga händelser rörande det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag som har ägt rum eller som äger rum och som rimligen kan anses vara relevanta för auktorisationen, däribland något av följande:

i)

Om det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag någonsin beviljats anstånd med betalning av skuld (moratorium), omfattats av en omstrukturerings- eller rekonstruktionsprocess som fått följder för dess borgenärer, åtgärder som kan leda till betalningsinställelse, avbrytande av verkställighetsåtgärder eller nedsättning av fordringar, avveckling, likvidation enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG (5) eller till förvaltning, insolvens eller liknande förfaranden.

5

| ii) | Om det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag har varit föremål för administrativa sanktioner, civil- eller förvaltningsrättsliga domar, skiljedom eller annat tvistlösningsbeslut av domstol, eller en dom avseende lagöverträdelser, som resulterat i ett avgörande mot det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag som inte har upphävts och som inte har eller kan överklagas, med undantag för administrativa sanktioner som utdömts enligt artiklarna 65, 66 eller 67 i direktiv 2013/36/EU, samt fällande domar, i fråga om vilka uppgifter även ska lämnas avseende domar som fortfarande kan överklagas, däribland följande:






  (1) | Eventuella ej verkställda domar eller utestående skadestånd. |
| --- | --- | --- |

ii)

Om det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag har varit föremål för administrativa sanktioner, civil- eller förvaltningsrättsliga domar, skiljedom eller annat tvistlösningsbeslut av domstol, eller en dom avseende lagöverträdelser, som resulterat i ett avgörande mot det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag som inte har upphävts och som inte har eller kan överklagas, med undantag för administrativa sanktioner som utdömts enligt artiklarna 65, 66 eller 67 i direktiv 2013/36/EU, samt fällande domar, i fråga om vilka uppgifter även ska lämnas avseende domar som fortfarande kan överklagas, däribland följande:

(1)

Eventuella ej verkställda domar eller utestående skadestånd.

| (2) | Eventuella förlikningar som har ingåtts med juridiska eller fysiska personer om ett ärende som rör finanstjänstesektorn, med uppgift om de ekonomiska villkoren för förlikningen eller de omständigheter under vilka den har ingåtts. |
| --- | --- |

(2)

Eventuella förlikningar som har ingåtts med juridiska eller fysiska personer om ett ärende som rör finanstjänstesektorn, med uppgift om de ekonomiska villkoren för förlikningen eller de omständigheter under vilka den har ingåtts.

| (3) | Eventuella brottmålsdomar, civil- eller förvaltningsrättsliga sanktioner eller annan civil- eller förvaltningsrättslig åtgärd som vidtagits av någon myndighet inom finanstjänstesektorn eller någon annan myndighet på grund av






  — | bedrägeri, ohederlighet, korruption, penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet, eller underlåtenhet att införa lämpliga riktlinjer och förfaranden för att förhindra sådana företeelser, |
| --- | --- | --- |

(3)

Eventuella brottmålsdomar, civil- eller förvaltningsrättsliga sanktioner eller annan civil- eller förvaltningsrättslig åtgärd som vidtagits av någon myndighet inom finanstjänstesektorn eller någon annan myndighet på grund av

—

bedrägeri, ohederlighet, korruption, penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet, eller underlåtenhet att införa lämpliga riktlinjer och förfaranden för att förhindra sådana företeelser,

| — | underlåtenhet att uppfylla krav i lagar eller föreskrifter som rör finanstjänstesektorn eller konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

underlåtenhet att uppfylla krav i lagar eller föreskrifter som rör finanstjänstesektorn eller konsumentskydd,

| — | utövande av reglerad verksamhet utan tillstånd. |
| --- | --- |

—

utövande av reglerad verksamhet utan tillstånd.

| (4) | Eventuella andra formella klagomål som riktats mot det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag från kunder eller tidigare kunder där beslut fattats till förmån för klaganden av en tredje part utanför domstol. |
| --- | --- |

(4)

Eventuella andra formella klagomål som riktats mot det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag från kunder eller tidigare kunder där beslut fattats till förmån för klaganden av en tredje part utanför domstol.

| iii) | Om det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag på dagen för ansökan är föremål för rättsliga förfaranden, straff-, civil- eller förvaltningsrättsliga utredningar eller andra händelser som avses i någon av punkterna i led b. |
| --- | --- |

iii)

Om det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag på dagen för ansökan är föremål för rättsliga förfaranden, straff-, civil- eller förvaltningsrättsliga utredningar eller andra händelser som avses i någon av punkterna i led b.

| c) | Uppgifter om de händelser som räknas upp i led b ii, inbegripet namn och adress till berörd brottmåls- eller tvistemålsdomstol, civilrättslig eller administrativ myndighet, datum för händelsen, det berörda beloppet, resultatet av förfarandet och en redogörelse för omständigheterna kring den händelse som utlöste förfarandet. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om de händelser som räknas upp i led b ii, inbegripet namn och adress till berörd brottmåls- eller tvistemålsdomstol, civilrättslig eller administrativ myndighet, datum för händelsen, det berörda beloppet, resultatet av förfarandet och en redogörelse för omständigheterna kring den händelse som utlöste förfarandet.

| d) | Om den ansökningsavgift eller tillsynsavgift som enligt unionsrätten eller nationell rätt ska tas ut av det ansökande kreditinstitutet beräknas på grundval av det ansökande kreditinstitutets verksamhet eller särdrag: det underlag som är nödvändigt för att beräkna denna avgift. |
| --- | --- |

d)

Om den ansökningsavgift eller tillsynsavgift som enligt unionsrätten eller nationell rätt ska tas ut av det ansökande kreditinstitutet beräknas på grundval av det ansökande kreditinstitutets verksamhet eller särdrag: det underlag som är nödvändigt för att beräkna denna avgift.

| e) | Bevis för betalning av en avgift enligt led d. |
| --- | --- |

e)

Bevis för betalning av en avgift enligt led d.

Artikel 3

Det ansökande kreditinstitutets verksamhetsplan

En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla det ansökande kreditinstitutets verksamhetsplan, vilken ska innefatta följande uppgifter:

| a) | En förteckning över de verksamheter som det ansökande kreditinstitutet avser att bedriva, inbegripet de verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över de verksamheter som det ansökande kreditinstitutet avser att bedriva, inbegripet de verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2013/36/EU.

| b) | En beskrivning av verksamhetsplanens överensstämmelse med de planerade verksamheterna. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av verksamhetsplanens överensstämmelse med de planerade verksamheterna.

Ett ansökande kreditinstitut får utelämna uppgifter som enbart är relevanta för verksamheter som inte ingår i verksamhetsplanen, under förutsättning att det i ansökan anges vilka uppgifter som har utelämnats och att det görs en hänvisning till denna bestämmelse som grund för detta utelämnande.

Artikel 4

Finansiell information om det ansökande kreditinstitutet

En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla samtliga följande finansiella uppgifter:

| a) | Framtidsbedömningar för det ansökande kreditinstitutet på individuell nivå och, i tillämpliga fall, på konsoliderad nivå och undergruppsnivå med uppgift om kreditinstitutets andel, med utgångspunkt i ett grundscenario och ett stresscenario, som omfattar






  i) | Prognostiserade räkenskaper för de tre år som följer på auktorisationen som kreditinstitut eller inledandet av verksamhet, beroende på vad som är tillämpligt enligt nationell rätt, med närmare information om varje verksamhets affärsområden och i relevanta fall för varje land eller geografiskt område, däribland






  (1) | prognostiserad balansräkning, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Framtidsbedömningar för det ansökande kreditinstitutet på individuell nivå och, i tillämpliga fall, på konsoliderad nivå och undergruppsnivå med uppgift om kreditinstitutets andel, med utgångspunkt i ett grundscenario och ett stresscenario, som omfattar

i)

Prognostiserade räkenskaper för de tre år som följer på auktorisationen som kreditinstitut eller inledandet av verksamhet, beroende på vad som är tillämpligt enligt nationell rätt, med närmare information om varje verksamhets affärsområden och i relevanta fall för varje land eller geografiskt område, däribland

(1)

prognostiserad balansräkning,

| (2) | prognostiserad resultaträkning med närmare information om fasta och rörliga kostnader som ger en uppfattning om hur känslig verksamheten är för viktiga indikatorer som volym, pris, geografi och exponering, samt en beskrivning av vilka åtgärder som vidtas för att minska exponeringen mot dessa risker, |
| --- | --- |

(2)

prognostiserad resultaträkning med närmare information om fasta och rörliga kostnader som ger en uppfattning om hur känslig verksamheten är för viktiga indikatorer som volym, pris, geografi och exponering, samt en beskrivning av vilka åtgärder som vidtas för att minska exponeringen mot dessa risker,

| (3) | prognostiserade kassaflödesanalyser, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

(3)

prognostiserade kassaflödesanalyser, i tillämpliga fall.

| ii) | Planeringsantaganden för de prognoser som avses i led i, samt förklaringar av siffrorna i planerna och särskild av de antaganden som ligger till grund för stresscenariot. |
| --- | --- |

ii)

Planeringsantaganden för de prognoser som avses i led i, samt förklaringar av siffrorna i planerna och särskild av de antaganden som ligger till grund för stresscenariot.

| iii) | Prognosberäkningar för det ansökande kreditinstitutets kapitalbaskrav och kapitalbuffertar enligt direktiv 2013/36/EU och del tre i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (6), dess likviditetskrav enligt del sex i den förordningen och bruttosoliditetskrav enligt del sju i den förordningen, för de tre år som följer på auktorisationen som kreditinstitut. |
| --- | --- |

iii)

Prognosberäkningar för det ansökande kreditinstitutets kapitalbaskrav och kapitalbuffertar enligt direktiv 2013/36/EU och del tre i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (6), dess likviditetskrav enligt del sex i den förordningen och bruttosoliditetskrav enligt del sju i den förordningen, för de tre år som följer på auktorisationen som kreditinstitut.

6

| iv) | Finansieringsprofil, inbegripet finansieringskällor, diversifieringsgrad och finansieringsvillkor. |
| --- | --- |

iv)

Finansieringsprofil, inbegripet finansieringskällor, diversifieringsgrad och finansieringsvillkor.

| v) | En sammanfattning av den interna likviditetsutvärderingen på individuell nivå och, beroende på vad som är tillämpligt, på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå som visar att det ansökande kreditinstitutets likvida medel kommer att vara tillräckliga för att uppfylla dess individuella likviditetskrav. |
| --- | --- |

v)

En sammanfattning av den interna likviditetsutvärderingen på individuell nivå och, beroende på vad som är tillämpligt, på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå som visar att det ansökande kreditinstitutets likvida medel kommer att vara tillräckliga för att uppfylla dess individuella likviditetskrav.

| b) | Lagstadgade finansiella rapporter för det ansökande kreditinstitutet på individuell nivå och, beroende på vad som är tillämpligt, på gruppnivå och undergruppsnivå, som godkänts av lagstadgad revisor eller revisionsbyrå för åtminstone de tre senaste räkenskapsåren före ansökan eller, om det ansökande kreditinstitutet har bedrivit verksamhet mindre än tre år, för perioden sedan verksamhet inleddes, inbegripet






  i) | balansräkning, |
| --- | --- | --- |

b)

Lagstadgade finansiella rapporter för det ansökande kreditinstitutet på individuell nivå och, beroende på vad som är tillämpligt, på gruppnivå och undergruppsnivå, som godkänts av lagstadgad revisor eller revisionsbyrå för åtminstone de tre senaste räkenskapsåren före ansökan eller, om det ansökande kreditinstitutet har bedrivit verksamhet mindre än tre år, för perioden sedan verksamhet inleddes, inbegripet

i)

balansräkning,

| ii) | resultaträkning, |
| --- | --- |

ii)

resultaträkning,

| iii) | kassaflödesanalys, |
| --- | --- |

iii)

kassaflödesanalys,

| iv) | årsredovisningar med bilagor och eventuella andra handlingar som lämnats till behörigt register eller behörig myndighet och, i tillämpliga fall, en revisionsberättelse upprättad av det ansökande kreditinstitutets revisor för de tre senaste räkenskapsåren före ansökan eller, om det ansökande kreditinstitutet har bedrivit verksamhet mindre än tre år, för perioden sedan verksamheten inleddes, |
| --- | --- |

iv)

årsredovisningar med bilagor och eventuella andra handlingar som lämnats till behörigt register eller behörig myndighet och, i tillämpliga fall, en revisionsberättelse upprättad av det ansökande kreditinstitutets revisor för de tre senaste räkenskapsåren före ansökan eller, om det ansökande kreditinstitutet har bedrivit verksamhet mindre än tre år, för perioden sedan verksamheten inleddes,

| v) | för rapporter som upprättats på gruppnivå eller undergruppsnivå: det ansökande kreditinstitutets andel. |
| --- | --- |

v)

för rapporter som upprättats på gruppnivå eller undergruppsnivå: det ansökande kreditinstitutets andel.

| c) | En redogörelse för eventuell skuldsättning som det ansökande kreditinstitutet ådragit sig eller förväntas ådra sig innan det inleder verksamhet som kreditinstitut, i tillämpliga fall med uppgift om långivarnas namn, skuldens löptider och villkor, hur medlen har använts och, om långivaren inte är ett finansinstitut som står under tillsyn, uppgift om ursprunget för de medel som kreditinstitutet lånat eller förväntas låna. |
| --- | --- |

c)

En redogörelse för eventuell skuldsättning som det ansökande kreditinstitutet ådragit sig eller förväntas ådra sig innan det inleder verksamhet som kreditinstitut, i tillämpliga fall med uppgift om långivarnas namn, skuldens löptider och villkor, hur medlen har använts och, om långivaren inte är ett finansinstitut som står under tillsyn, uppgift om ursprunget för de medel som kreditinstitutet lånat eller förväntas låna.

| d) | En sammanfattning av eventuella säkerhetsrätter, garantier eller skadeslöshet som det ansökande kreditinstitutet beviljat eller förväntas bevilja innan det inleder sin verksamhet som kreditinstitut. |
| --- | --- |

d)

En sammanfattning av eventuella säkerhetsrätter, garantier eller skadeslöshet som det ansökande kreditinstitutet beviljat eller förväntas bevilja innan det inleder sin verksamhet som kreditinstitut.

| e) | Uppgifter om eventuellt kreditbetyg för det ansökande kreditinstitutet eller för gruppen som helhet. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om eventuellt kreditbetyg för det ansökande kreditinstitutet eller för gruppen som helhet.

| f) | Om det ansökande kreditinstitutet eller dess moderföretag i enlighet med artikel 11.1, 11.2 och 11.3 samt artikel 14.1 i förordning (EU) nr 575/2013 är skyldigt att uppfylla delarna två–sex eller del åtta i den förordningen: en analys av den gruppbaserade tillsynens omfattning, inbegripet uppgifter om vilka företag inom gruppen som kommer att omfattas av den gruppbaserade tillsynen och en analys av effekten av eventuella undantag eller den särskilda metod eller behandling som avses i del ett avdelning II i den förordningen. |
| --- | --- |

f)

Om det ansökande kreditinstitutet eller dess moderföretag i enlighet med artikel 11.1, 11.2 och 11.3 samt artikel 14.1 i förordning (EU) nr 575/2013 är skyldigt att uppfylla delarna två–sex eller del åtta i den förordningen: en analys av den gruppbaserade tillsynens omfattning, inbegripet uppgifter om vilka företag inom gruppen som kommer att omfattas av den gruppbaserade tillsynen och en analys av effekten av eventuella undantag eller den särskilda metod eller behandling som avses i del ett avdelning II i den förordningen.

| g) | En sammanfattning av följande ramar och riktlinjer hos det ansökande kreditinstitutet:






  i) | Ramar för riskhantering, som redogör för den strategi för att identifiera och hantera risker i verksamheten som har fastställts på högsta nivå i det ansökande kreditinstitutet, däribland risker för penningtvätt och finansiering av terrorism, med en beskrivning av strategin för att hantera dessa risker och en risktolerans- och riskaptitförklaring, samt åtgärder för att anpassa den bedömda risken till riskaptiten. |
| --- | --- | --- |

g)

En sammanfattning av följande ramar och riktlinjer hos det ansökande kreditinstitutet:

i)

Ramar för riskhantering, som redogör för den strategi för att identifiera och hantera risker i verksamheten som har fastställts på högsta nivå i det ansökande kreditinstitutet, däribland risker för penningtvätt och finansiering av terrorism, med en beskrivning av strategin för att hantera dessa risker och en risktolerans- och riskaptitförklaring, samt åtgärder för att anpassa den bedömda risken till riskaptiten.

| ii) | Policy för hantering av likviditetsrisker. |
| --- | --- |

ii)

Policy för hantering av likviditetsrisker.

| iii) | Policy avseende finansieringskoncentration och finansieringsdiversifiering. |
| --- | --- |

iii)

Policy avseende finansieringskoncentration och finansieringsdiversifiering.

| iv) | Policy för hantering av säkerheter. |
| --- | --- |

iv)

Policy för hantering av säkerheter.

| v) | Inlåningspolicy. |
| --- | --- |

v)

Inlåningspolicy.

| vi) | Kredit- och utlåningspolicy. |
| --- | --- |

vi)

Kredit- och utlåningspolicy.

| vii) | Koncentrationsriskpolicy. |
| --- | --- |

vii)

Koncentrationsriskpolicy.

| viii) | Avsättningspolicy. |
| --- | --- |

viii)

Avsättningspolicy.

| ix) | Vinstutdelningspolicy. |
| --- | --- |

ix)

Vinstutdelningspolicy.

| x) | Policy för handelslagret. |
| --- | --- |

x)

Policy för handelslagret.

| h) | En beskrivning av det ansökande kreditinstitutets process för att utarbeta en återhämtningsplan enligt definitionen i artikel 2.1.32 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (7) och, i tillämpliga fall, en koncernåterhämtningsplan enligt definitionen i artikel 2.1.33 i samma direktiv. |
| --- | --- |

h)

En beskrivning av det ansökande kreditinstitutets process för att utarbeta en återhämtningsplan enligt definitionen i artikel 2.1.32 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (7) och, i tillämpliga fall, en koncernåterhämtningsplan enligt definitionen i artikel 2.1.33 i samma direktiv.

7

| i) | En förklaring eller bekräftelse av att det ansökande kreditinstitutet före eller senast på dagen för auktorisation ska bli medlem i ett insättningsgarantisystem som är officiellt erkänt i den medlemsstat där ansökan lämnas in i enlighet med artikel 4.3 i direktiv 2014/49/EU samt namnet på insättningsgarantisystemet. |
| --- | --- |

i)

En förklaring eller bekräftelse av att det ansökande kreditinstitutet före eller senast på dagen för auktorisation ska bli medlem i ett insättningsgarantisystem som är officiellt erkänt i den medlemsstat där ansökan lämnas in i enlighet med artikel 4.3 i direktiv 2014/49/EU samt namnet på insättningsgarantisystemet.

| j) | Eventuellt institutionellt skyddssystem enligt artikel 113.7 i förordning (EU) nr 575/2013 som det ansökande kreditinstitutet har ingått eller avser att ingå. |
| --- | --- |

j)

Eventuellt institutionellt skyddssystem enligt artikel 113.7 i förordning (EU) nr 575/2013 som det ansökande kreditinstitutet har ingått eller avser att ingå.

Artikel 5

Uppgifter om det ansökande kreditinstitutets verksamhetsplan, organisationsstruktur, internkontrollsystem och revisorer

1.   En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla följande uppgifter om det ansökande kreditinstitutets verksamhetsplan, organisationsstruktur, internkontrollsystemen och revisorer:

| a) | Verksamhetsplan för minst de första tre åren efter auktorisationen som kreditinstitut eller inledandet av verksamhet, beroende på vad som är tillämpligt enligt nationell rätt, med information baserad på ett grundscenario och ett stresscenario om den planerade verksamheten och om det ansökande kreditinstitutets struktur och organisation, inbegripet följande:






  i) | En sammanfattning av den geografiska räckvidden för det ansökande kreditinstitutets planerade verksamhet i hemmedlemsstaten och i alla andra medlemsstater eller tredjeländer, genom filialer eller dotterföretag eller genom direkt tillhandahållande av tjänster, samt framtida expansionsplaner. |
| --- | --- | --- |

a)

Verksamhetsplan för minst de första tre åren efter auktorisationen som kreditinstitut eller inledandet av verksamhet, beroende på vad som är tillämpligt enligt nationell rätt, med information baserad på ett grundscenario och ett stresscenario om den planerade verksamheten och om det ansökande kreditinstitutets struktur och organisation, inbegripet följande:

i)

En sammanfattning av den geografiska räckvidden för det ansökande kreditinstitutets planerade verksamhet i hemmedlemsstaten och i alla andra medlemsstater eller tredjeländer, genom filialer eller dotterföretag eller genom direkt tillhandahållande av tjänster, samt framtida expansionsplaner.

| ii) | En redogörelse för affärsmodellens initiala och fortlöpande livskraft. |
| --- | --- |

ii)

En redogörelse för affärsmodellens initiala och fortlöpande livskraft.

| iii) | En sammanfattning av målmarknader, kundsegment, produkter och tjänster samt kanaler för tillhandahållet såsom filialer, internet, post, agenturer och dotterföretag. |
| --- | --- |

iii)

En sammanfattning av målmarknader, kundsegment, produkter och tjänster samt kanaler för tillhandahållet såsom filialer, internet, post, agenturer och dotterföretag.

| iv) | En sammanfattning av organisation och struktur hos den grupp som det ansökande kreditinstitutet ingår i, med en beskrivning av den verksamhet som bedrivs av enheterna i gruppen och med uppgift om moderföretag, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag inom gruppen. |
| --- | --- |

iv)

En sammanfattning av organisation och struktur hos den grupp som det ansökande kreditinstitutet ingår i, med en beskrivning av den verksamhet som bedrivs av enheterna i gruppen och med uppgift om moderföretag, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag inom gruppen.

| v) | En sammanfattning av alla sannolika riskfaktorer för affärsverksamhet och lagstiftning, inbegripet risker för penningtvätt och finansiering av terrorism, och en beskrivning av hur de kommer att övervakas och kontrolleras. |
| --- | --- |

v)

En sammanfattning av alla sannolika riskfaktorer för affärsverksamhet och lagstiftning, inbegripet risker för penningtvätt och finansiering av terrorism, och en beskrivning av hur de kommer att övervakas och kontrolleras.

| vi) | Uppgift om huruvida det behövs en genomförandeplan som omfattar perioden fram till dess att det ansökande kreditinstitutet är fullt operativt och, om så är fallet, en sammanfattning av denna plan. |
| --- | --- |

vi)

Uppgift om huruvida det behövs en genomförandeplan som omfattar perioden fram till dess att det ansökande kreditinstitutet är fullt operativt och, om så är fallet, en sammanfattning av denna plan.

| vii) | En sammanfattning av det ansökande kreditinstitutets övergripande strategi, inklusive strategiska mål och eventuella konkurrensfördelar, samt av skälen till att kreditinstitutet etableras och till beslutet att bedriva den verksamhet för vilken det ansöker om auktorisation. |
| --- | --- |

vii)

En sammanfattning av det ansökande kreditinstitutets övergripande strategi, inklusive strategiska mål och eventuella konkurrensfördelar, samt av skälen till att kreditinstitutet etableras och till beslutet att bedriva den verksamhet för vilken det ansöker om auktorisation.

| b) | Uppgifter om det ansökande kreditinstitutets organisation, struktur och styrformer, inbegripet organisationsschema och vart och ett av följande:






  i) | En beskrivning av det ansökande kreditinstitutets styrformer, processer och rutiner enligt artikel 74.1 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- | --- |

b)

Uppgifter om det ansökande kreditinstitutets organisation, struktur och styrformer, inbegripet organisationsschema och vart och ett av följande:

i)

En beskrivning av det ansökande kreditinstitutets styrformer, processer och rutiner enligt artikel 74.1 i direktiv 2013/36/EU.

| ii) | Direktiv till ledningsorganet. |
| --- | --- |

ii)

Direktiv till ledningsorganet.

| iii) | En beskrivning av de personalresurser, tekniska och juridiska resurser som avsatts för de olika planerade verksamheterna, inbegripet it-funktioner, handelsfunktioner, juridiska funktioner, internkontroll- och regelefterlevnadsfunktioner. |
| --- | --- |

iii)

En beskrivning av de personalresurser, tekniska och juridiska resurser som avsatts för de olika planerade verksamheterna, inbegripet it-funktioner, handelsfunktioner, juridiska funktioner, internkontroll- och regelefterlevnadsfunktioner.

| iv) | En beskrivning av samspelet mellan det ansökande kreditinstitutets olika funktioner. |
| --- | --- |

iv)

En beskrivning av samspelet mellan det ansökande kreditinstitutets olika funktioner.

| v) | Namn på varje betalnings-, clearing- eller avvecklingssystem i vilket det ansökande kreditinstitutet under sitt första verksamhetsår avser vara direkt eller indirekt medlem. |
| --- | --- |

v)

Namn på varje betalnings-, clearing- eller avvecklingssystem i vilket det ansökande kreditinstitutet under sitt första verksamhetsår avser vara direkt eller indirekt medlem.

| c) | Följande information om ramen för internkontroll:






  i) | En sammanfattning av den interna organisationen, inbegripet avsatta budget- och personalresurser, av regelefterlevnadsfunktionen, riskhanteringsfunktionen och internrevisionsfunktionen, inbegripet en beskrivning av hur det ansökande kreditinstitutet kommer att uppfylla sina rättsliga krav och tillsynskrav, däribland kraven på bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, namn på de personer som ansvarar för de interna kontrollfunktionerna och en beskrivning av institutets system och rutiner för regelefterlevnad, internkontroll och riskhantering, samt av rapporteringsvägar till ledningsorganet. |
| --- | --- | --- |

c)

Följande information om ramen för internkontroll:

i)

En sammanfattning av den interna organisationen, inbegripet avsatta budget- och personalresurser, av regelefterlevnadsfunktionen, riskhanteringsfunktionen och internrevisionsfunktionen, inbegripet en beskrivning av hur det ansökande kreditinstitutet kommer att uppfylla sina rättsliga krav och tillsynskrav, däribland kraven på bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, namn på de personer som ansvarar för de interna kontrollfunktionerna och en beskrivning av institutets system och rutiner för regelefterlevnad, internkontroll och riskhantering, samt av rapporteringsvägar till ledningsorganet.

| ii) | En beskrivning av följande policyer och rutiner för hantering av frågor som är av relevans för de verksamheter som fastställs enligt artikel 3:






  (1) | Policy för visselblåsare. |
| --- | --- | --- |

ii)

En beskrivning av följande policyer och rutiner för hantering av frågor som är av relevans för de verksamheter som fastställs enligt artikel 3:

(1)

Policy för visselblåsare.

| (2) | Policy för att förhindra intressekonflikter. |
| --- | --- |

(2)

Policy för att förhindra intressekonflikter.

| (3) | Policy för hantering av klagomål. |
| --- | --- |

(3)

Policy för hantering av klagomål.

| (4) | Policy avseende marknadsmissbruk. |
| --- | --- |

(4)

Policy avseende marknadsmissbruk.

| (5) | Policy för att främja mångfald i ledningsorganet. |
| --- | --- |

(5)

Policy för att främja mångfald i ledningsorganet.

| (6) | Ersättningspolicy för anställda vars yrkesutövning har en väsentlig inverkan på det ansökande kreditinstitutets riskprofil. |
| --- | --- |

(6)

Ersättningspolicy för anställda vars yrkesutövning har en väsentlig inverkan på det ansökande kreditinstitutets riskprofil.

| iii) | En beskrivning av system och policyer för att bedöma och hantera de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som identifieras i den strategi fastställd på högsta nivå som avses i artikel 4 g i, inbegripet en sammanfattning av de grundläggande rutiner som har införts för att motverka risken att det ansökande kreditinstitutet utnyttjas för ekonomisk brottslighet. |
| --- | --- |

iii)

En beskrivning av system och policyer för att bedöma och hantera de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som identifieras i den strategi fastställd på högsta nivå som avses i artikel 4 g i, inbegripet en sammanfattning av de grundläggande rutiner som har införts för att motverka risken att det ansökande kreditinstitutet utnyttjas för ekonomisk brottslighet.

| d) | En beskrivning av internrevisionsresurser och av metoden och internrevisionsplanen för de tre år som följer på auktorisationen som kreditinstitut. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av internrevisionsresurser och av metoden och internrevisionsplanen för de tre år som följer på auktorisationen som kreditinstitut.

| e) | En beskrivning av följande policyer och planer hos det ansökande kreditinstitutet:






  i) | Internrevisionspolicy. |
| --- | --- | --- |

e)

En beskrivning av följande policyer och planer hos det ansökande kreditinstitutet:

i)

Internrevisionspolicy.

| ii) | Produktstyrningspolicy. |
| --- | --- |

ii)

Produktstyrningspolicy.

| iii) | Konsumentskyddspolicy. |
| --- | --- |

iii)

Konsumentskyddspolicy.

| iv) | Kontinuitetsplan och kontinuitetspolicy, inbegripet en sammanfattning av tillgängliga reserv- och återställningssystem samt av planer som säkerställer att nyckelpersonal är tillgänglig i situationer som påverkar affärskontinuiteten. |
| --- | --- |

iv)

Kontinuitetsplan och kontinuitetspolicy, inbegripet en sammanfattning av tillgängliga reserv- och återställningssystem samt av planer som säkerställer att nyckelpersonal är tillgänglig i situationer som påverkar affärskontinuiteten.

| f) | Följande uppgifter om organisationen av det ansökande kreditinstitutets verksamhet:






  i) | En beskrivning av utläggning av verksamhet utanför och inom gruppen för att stödja det ansökande kreditinstitutets verksamhet eller internkontrollverksamhet, inbegripet samtliga följande uppgifter:






  (1) | Uppdragstagare. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Följande uppgifter om organisationen av det ansökande kreditinstitutets verksamhet:

i)

En beskrivning av utläggning av verksamhet utanför och inom gruppen för att stödja det ansökande kreditinstitutets verksamhet eller internkontrollverksamhet, inbegripet samtliga följande uppgifter:

(1)

Uppdragstagare.

| (2) | Eventuella kopplingar mellan uppdragstagaren och det ansökande kreditinstitutet. |
| --- | --- |

(2)

Eventuella kopplingar mellan uppdragstagaren och det ansökande kreditinstitutet.

| (3) | Uppdragstagarens geografiska belägenhet. |
| --- | --- |

(3)

Uppdragstagarens geografiska belägenhet.

| (4) | Skäl till att verksamhet lagts ut. |
| --- | --- |

(4)

Skäl till att verksamhet lagts ut.

| (5) | Uppdragstagarens personalresurser. |
| --- | --- |

(5)

Uppdragstagarens personalresurser.

| (6) | Det ansökande kreditinstitutets interna kontrollsystem för att hantera utlagd verksamhet. |
| --- | --- |

(6)

Det ansökande kreditinstitutets interna kontrollsystem för att hantera utlagd verksamhet.

| (7) | Eventuella beredskapsplaner för det fall att uppdragstagaren inte kan erbjuda tjänstekontinuitet. |
| --- | --- |

(7)

Eventuella beredskapsplaner för det fall att uppdragstagaren inte kan erbjuda tjänstekontinuitet.

| (8) | Eventuella funktioner som har behållits i samband med att verksamhet lagts ut. |
| --- | --- |

(8)

Eventuella funktioner som har behållits i samband med att verksamhet lagts ut.

| ii) | En beskrivning av ansvar, arrangemang, system och kontroller för tillsynen över varje funktion som lagts ut och som är kritisk eller viktig för det ansökande kreditinstitutets ledning och verksamhet. |
| --- | --- |

ii)

En beskrivning av ansvar, arrangemang, system och kontroller för tillsynen över varje funktion som lagts ut och som är kritisk eller viktig för det ansökande kreditinstitutets ledning och verksamhet.

| iii) | En beskrivning av servicenivåavtal och arrangemang för varje funktion som lagts ut och som är kritisk eller viktig för det ansökande kreditinstitutets ledning och verksamhet. |
| --- | --- |

iii)

En beskrivning av servicenivåavtal och arrangemang för varje funktion som lagts ut och som är kritisk eller viktig för det ansökande kreditinstitutets ledning och verksamhet.

| iv) | En beskrivning av det ansökande kreditinstitutets it-infrastruktur, inbegripet system som används eller kommer att användas, hostingarrangemang, organisation vad gäller it-funktion, it-struktur, it-strategi och it-styrning, riktlinjer och förfaranden avseende it-säkerhet, samt alla system och kontroller som inrättats eller kommer att införas för tillhandahållande av internetbanktjänster. |
| --- | --- |

iv)

En beskrivning av det ansökande kreditinstitutets it-infrastruktur, inbegripet system som används eller kommer att användas, hostingarrangemang, organisation vad gäller it-funktion, it-struktur, it-strategi och it-styrning, riktlinjer och förfaranden avseende it-säkerhet, samt alla system och kontroller som inrättats eller kommer att införas för tillhandahållande av internetbanktjänster.

2.   En ansökan om registrering som kreditinstitut ska innehålla namn, adress och kontaktuppgifter för det ansökande kreditinstitutets lagstadgade revisor eller revisionsföretag.

Artikel 6

Uppgifter om det ansökande kreditinstitutets kapital vid tidpunkten för auktorisation

1.   En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla handlingar som styrker det ansökande kreditinstitutets emitterade kapital, inbetalda kapital och kapital som ännu inte har betalats in, samt uppgift om kapitalbas (typ och belopp) som utgör startkapital.

2.   Om inte hela startkapitalet har inbetalats när ansökan om auktorisation som kreditinstitut inges ska ansökan om auktorisation som kreditinstitut innehålla en plan och tidsfrist för att säkerställa att hela startkapitalet är inbetalat innan auktorisationen att inleda verksamhet som kreditinstitut träder i kraft.

3.   En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla en beskrivning av tillgängliga finansieringskällor för kapitalbasen och eventuella handlingar som styrker att dessa finansieringskällor är tillgängliga, inbegripet

| a) | en sammanfattning av användning av privata finansiella medel, inbegripet deras tillgänglighet och ursprung, |
| --- | --- |

a)

en sammanfattning av användning av privata finansiella medel, inbegripet deras tillgänglighet och ursprung,

| b) | en sammanfattning av tillgången till finansmarknader, inbegripet uppgifter om finansiella instrument som har eller kommer att emitteras, |
| --- | --- |

b)

en sammanfattning av tillgången till finansmarknader, inbegripet uppgifter om finansiella instrument som har eller kommer att emitteras,

| c) | en sammanfattning av eventuella ingångna överenskommelser eller avtal om kapitalbasen som i fråga om tagna eller förväntade lån anger långivarnas namn och närmare uppgifter om de resurser som har beviljats, hur medlen har använts och, om långivaren inte är ett finansinstitut som står under tillsyn, uppgifter om ursprunget för tagna eller förväntade lån, |
| --- | --- |

c)

en sammanfattning av eventuella ingångna överenskommelser eller avtal om kapitalbasen som i fråga om tagna eller förväntade lån anger långivarnas namn och närmare uppgifter om de resurser som har beviljats, hur medlen har använts och, om långivaren inte är ett finansinstitut som står under tillsyn, uppgifter om ursprunget för tagna eller förväntade lån,

| d) | namn på den betaltjänstleverantör som används för att överföra finansiella medel till det ansökande kreditinstitutet. |
| --- | --- |

d)

namn på den betaltjänstleverantör som används för att överföra finansiella medel till det ansökande kreditinstitutet.

4.   En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla en bedömning av mängden, typen och fördelningen av det interna kapital som det ansökande kreditinstitutet anser vara tillräckligt för att täcka typen och omfattningen av risker som det ansökande kreditinstitutet kommer att vara, eller kan bli, exponerat för samt en analys, inbegripet prognoser, som visar att kapitalresurserna kommer att vara tillräckliga för att uppfylla kapitalbaskraven när kreditinstitutet har auktoriserats och därefter under minst en period på tre år efter auktorisationen som kreditinstitut i en situation med allvarlig men sannolik stress.

Det stresscenario och den metod som avses i första stycket ska ta hänsyn till det scenario och den metod som användes i den behöriga myndighetens senaste årliga stresstest i enlighet med artikel 100.1 i direktiv 2013/36/EU, om ett sådant stresstest har utförts, och uppgifter ska i förekommande fall lämnas både för det ansökande kreditinstitutet på individuell nivå och på gruppnivå.

Artikel 7

Uppgifter om det ansökande kreditinstitutets praktiska ledning

1.   En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla de uppgifter som avses i bilaga I för varje föreslagen eller utsedd medlem i det ansökande kreditinstitutets ledningsorgan.

2.   Om den behöriga myndigheten bedömer att det ansökande kreditinstitutet är ett betydande instituti fråga om storlek, intern organisation och verksamhetens art, omfattning och komplexitet enligt artikel 76.3 i direktiv 2013/36/EU, ska ansökan om auktorisation som kreditinstitut vad gäller chefer för interna kontrollfunktioner och finansdirektören, om dessa inte är medlemmar i ledningsorganet, innehålla de uppgifter som anges i bilaga I, med undantag för uppgifterna i punkt 1 f och g och i punkterna 2, 4 och 5 i den bilagan.

3.   En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla en beskrivning av befogenheter, individuella uppdrag, uppgifter och fullmakter för föreslagna eller utsedda medlemmar i det ansökande kreditinstitutets ledningsorgan och, vad gäller de ansökande kreditinstitut som avses i punkt 2, för chefer för interna kontrollfunktioner och finansdirektören, om dessa inte är medlemmar i ledningsorganet.

4.   I denna artikel avses med

| a) | finansdirektör: den person som har det övergripande ansvaret för att hanteringen av finansiella resurser, finansiell planering och finansiell rapportering. |
| --- | --- |

a)

finansdirektör: den person som har det övergripande ansvaret för att hanteringen av finansiella resurser, finansiell planering och finansiell rapportering.

| b) | kontrollfunktion: en funktion som är oberoende i förhållande till den affärsenhet som den kontrollerar och som ansvarar för att tillhandahålla en objektiv bedömning av kreditinstitutets risker och att se över och rapportera om dessa, inbegripet riskhanteringsfunktionen, funktionen för regelefterlevnad samt internrevisionsfunktionen. |
| --- | --- |

b)

kontrollfunktion: en funktion som är oberoende i förhållande till den affärsenhet som den kontrollerar och som ansvarar för att tillhandahålla en objektiv bedömning av kreditinstitutets risker och att se över och rapportera om dessa, inbegripet riskhanteringsfunktionen, funktionen för regelefterlevnad samt internrevisionsfunktionen.

| c) | chefer för interna kontrollfunktioner: personer på högsta nivå inom institutet som ansvarar för den dagliga ledningen av de oberoende riskhanterings-, regelefterlevnads- och revisionsfunktionerna. |
| --- | --- |

c)

chefer för interna kontrollfunktioner: personer på högsta nivå inom institutet som ansvarar för den dagliga ledningen av de oberoende riskhanterings-, regelefterlevnads- och revisionsfunktionerna.

Artikel 8

Uppgifter om aktieägare eller medlemmar med kvalificerade innehav i det ansökande kreditinstitutet

1.   En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska innehålla de uppgifter som avses i punkt 1 i bilaga II om alla fysiska och juridiska personer och andra enheter som har eller, om auktorisation beviljas, kommer att ha ett kvalificerat innehav i kreditinstitutet, samt uppgifter om deras innehav.

2.   Om den person som avses i punkt 1 är en fysisk person ska ansökan om auktorisation som kreditinstitut, utöver de uppgifter som avses i punkt 1, innehålla de uppgifter som avses i punkt 2 i bilaga II.

3.   Om den person som avses i punkt 1 är en juridisk person, eller en enhet som inte är en juridisk person och som har eller kommer att ha ett kvalificerat innehav i eget namn, ska ansökan om auktorisation som kreditinstitut, utöver de uppgifter som avses i punkt 1, innehålla de uppgifter som avses i punkt 3 i bilaga II.

4.   Om en trust redan finns eller bildas till följd av att en person tecknar aktier i det ansökande kreditinstitutet ska ansökan om auktorisation som kreditinstitut, utöver de uppgifter som avses i punkt 1, innehålla de uppgifter som avses i punkt 4 i bilaga II.

5.   Om en person har eller, om auktorisation beviljas, kommer att ha ett kvalificerat innehav i detta kreditinstitut och är medlem i en enhet som inte är en juridisk person, vilket innebär att det kvalificerade innehavet i kreditinstitutet kommer att behandlas som en tillgång för den enheten, ska ansökan om auktorisation som kreditinstitut innehålla följande uppgifter:

| a) | Namn på alla medlemmar i denna enhet, tillsammans med de uppgifter som avses i punkt 2 i bilaga II om medlemmarna är fysiska personer, eller de uppgifter som avses i punkt 3 i den bilagan om medlemmarna är juridiska personer. |
| --- | --- |

a)

Namn på alla medlemmar i denna enhet, tillsammans med de uppgifter som avses i punkt 2 i bilaga II om medlemmarna är fysiska personer, eller de uppgifter som avses i punkt 3 i den bilagan om medlemmarna är juridiska personer.

| b) | En sammanfattning av villkoren i avtalet eller avtalen om enhetens styrning. |
| --- | --- |

b)

En sammanfattning av villkoren i avtalet eller avtalen om enhetens styrning.

Artikel 9

Uppgifter om de 20 största aktieägarna eller medlemmarna i det ansökande kreditinstitutet, med undantag för aktieägare eller medlemmar med kvalificerade innehav

Om ingen person eller enhet har eller, om auktorisation beviljas, kommer att ha ett kvalificerat innehav i kreditinstitutet ska ansökan om auktorisation som kreditinstitut innehålla följande:

| a) | Det diagram som avses i punkt 1 a i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

Det diagram som avses i punkt 1 a i bilaga II.

| b) | De uppgifter som avses i punkt 1 b i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

De uppgifter som avses i punkt 1 b i bilaga II.

| c) | En förteckning över de 20 största aktieägarna eller medlemmarna i det ansökande kreditinstitutet, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

c)

En förteckning över de 20 största aktieägarna eller medlemmarna i det ansökande kreditinstitutet, beroende på vad som är tillämpligt.

| d) | Om kreditinstitutet har färre än 20 aktieägare eller medlemmar, en förteckning över samtliga aktieägare eller medlemmar. |
| --- | --- |

d)

Om kreditinstitutet har färre än 20 aktieägare eller medlemmar, en förteckning över samtliga aktieägare eller medlemmar.

| e) | Uppgifter om huruvida någon av de aktieägare eller medlemmar som avses i led c eller d står under tillsyn av en behörig myndighet. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om huruvida någon av de aktieägare eller medlemmar som avses i led c eller d står under tillsyn av en behörig myndighet.

Artikel 10

Ytterligare uppgifter

1.   Behöriga myndigheter får kräva att en ansökan om auktorisation som kreditinstitut innehåller ytterligare uppgifter utöver de som avses i artiklarna 1–9, under förutsättning att dessa uppgifter uppfyller följande två villkor:

| a) | De ytterligare uppgifterna är nödvändiga för att kontrollera att alla krav för auktorisation som medlemsstaten har fastställt i enlighet med artikel 8.1 i direktiv 2013/36/EU har uppfyllts. |
| --- | --- |

a)

De ytterligare uppgifterna är nödvändiga för att kontrollera att alla krav för auktorisation som medlemsstaten har fastställt i enlighet med artikel 8.1 i direktiv 2013/36/EU har uppfyllts.

| b) | Den mängd uppgifter som krävs står i proportion till syftet med den kontroll som avses i led a och uppgifterna är relevanta för denna kontroll. |
| --- | --- |

b)

Den mängd uppgifter som krävs står i proportion till syftet med den kontroll som avses i led a och uppgifterna är relevanta för denna kontroll.

2.   I vederbörligen motiverade fall och efter en bedömning av de uppgifter som lämnats i ansökan om auktorisation får behöriga myndigheter kräva att ett ansökande kreditinstitut lämnar kompletterande uppgifter eller ytterligare förklaringar, om de anser att detta är nödvändigt för att kontrollera att alla krav för auktorisation har uppfyllts.

3.   Uppgifterna i en ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska vara sanningsenliga, korrekta och fullständiga fram till tidpunkten för auktorisation. Sökande ska informera den behöriga myndigheten om uppgifterna i den ursprungliga ansökan förändras. Behöriga myndigheter får begära upplysning om huruvida det har skett några ändringar efter det att ansökan lämnades in och innan verksamheten inleds.

Artikel 11

Undantag

Behöriga myndigheter får bevilja undantag från kravet om att vissa eller samtliga uppgifter som avses i artiklarna 1–9 ska lämnas om något av följande villkor är uppfyllt:

| a) | Den behöriga myndigheten har redan uppgifterna och de är fortfarande sanningsenliga, korrekta, fullständiga och aktuella vid den tidpunkt då auktorisation beviljas, vilket intygas av det ansökande kreditinstitutet. |
| --- | --- |

a)

Den behöriga myndigheten har redan uppgifterna och de är fortfarande sanningsenliga, korrekta, fullständiga och aktuella vid den tidpunkt då auktorisation beviljas, vilket intygas av det ansökande kreditinstitutet.

| b) | Kravet om att uppgifter ska lämnas omfattas av ett undantag enligt artikel 21 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

Kravet om att uppgifter ska lämnas omfattas av ett undantag enligt artikel 21 i direktiv 2013/36/EU.

Artikel 12

Potentiella hinder för en effektiv tillsyn

Behöriga myndigheter ska i sin bedömning av om det föreligger potentiella hinder för en effektiv tillsyn enligt artikel 14.3 i direktiv 2013/36/EU beakta alla relevanta uppgifter och ta hänsyn till

| a) | samspelet med lagar och andra författningar i tredjeländer som är tillämpliga på de fysiska eller juridiska personer med vilka kreditinstitutet har eller, om auktorisation beviljas, kommer att ha nära förbindelser, eventuella svårigheter att genomdriva dessa lagar och andra författningar eller eventuella svårigheter att inhämta information från myndigheterna i dessa tredjeländer eller från dessa personer, |
| --- | --- |

a)

samspelet med lagar och andra författningar i tredjeländer som är tillämpliga på de fysiska eller juridiska personer med vilka kreditinstitutet har eller, om auktorisation beviljas, kommer att ha nära förbindelser, eventuella svårigheter att genomdriva dessa lagar och andra författningar eller eventuella svårigheter att inhämta information från myndigheterna i dessa tredjeländer eller från dessa personer,

| b) | möjligheten att utbyta information med den myndighet som i förekommande fall utövar tillsyn över de personer som har nära förbindelser med kreditinstitutet, |
| --- | --- |

b)

möjligheten att utbyta information med den myndighet som i förekommande fall utövar tillsyn över de personer som har nära förbindelser med kreditinstitutet,

| c) | komplexitet och transparens i strukturen hos den grupp som kreditinstitutet tillhör eller hos den eller de personer som har nära förbindelser, |
| --- | --- |

c)

komplexitet och transparens i strukturen hos den grupp som kreditinstitutet tillhör eller hos den eller de personer som har nära förbindelser,

| d) | geografisk belägenhet för medlemmarna i den grupp som kreditinstitutet tillhör eller för den eller de personer som har nära förbindelser, |
| --- | --- |

d)

geografisk belägenhet för medlemmarna i den grupp som kreditinstitutet tillhör eller för den eller de personer som har nära förbindelser,

| e) | verksamhet som bedrivs eller kommer att bedrivas av medlemmarna i den grupp som kreditinstitutet tillhör eller av den eller de personer som har nära förbindelser, |
| --- | --- |

e)

verksamhet som bedrivs eller kommer att bedrivas av medlemmarna i den grupp som kreditinstitutet tillhör eller av den eller de personer som har nära förbindelser,

Artikel 13

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den XX.XX.XXXX.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014 om insättningsgarantisystem (EUT L 173, 12.6.2014, s. 149).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av den 14 juni 2017 om vissa aspekter av bolagsrätt (EUT L 169, 30.6.2017, s. 46).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EC av den 4 april 2001 om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut (EGT L 125, 5.5.2001, s. 15)

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

7

---

BILAGA I

Uppgifter om det ansökande kreditinstitutets praktiska ledning

1.

| a) | Personens fullständiga namn och, om det är ett annat, namn vid födelsen. |
| --- | --- |

a)

Personens fullständiga namn och, om det är ett annat, namn vid födelsen.

| b) | Personens kön, födelseort och födelsedatum, adress och kontaktuppgifter, samt personligt identifikationsnummer eller kopia av id-kort eller motsvarande. |
| --- | --- |

b)

Personens kön, födelseort och födelsedatum, adress och kontaktuppgifter, samt personligt identifikationsnummer eller kopia av id-kort eller motsvarande.

| c) | Uppgifter om den befattning som personen innehar eller kommer att inneha, inbegripet om det är en befattning i ledningsorganet med eller utan verkställande funktioner, uppdragets startdatum eller planerade startdatum samt varaktighet, och en beskrivning av personens viktigaste uppgifter och ansvarsområden. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om den befattning som personen innehar eller kommer att inneha, inbegripet om det är en befattning i ledningsorganet med eller utan verkställande funktioner, uppdragets startdatum eller planerade startdatum samt varaktighet, och en beskrivning av personens viktigaste uppgifter och ansvarsområden.

| d) | Meritförteckning med uppgifter om utbildning och erfarenhet (yrkeserfarenhet, akademiska meriter och annan relevant utbildning), alla organisationer inom vilka personen har arbetat (namn och typ) och vilka arbetsuppgifter som utfördes och hur länge, i synnerhet verksamhet som har anknytning till den befattning som söks och är relevant för bank- eller ledningserfarenhet. |
| --- | --- |

d)

Meritförteckning med uppgifter om utbildning och erfarenhet (yrkeserfarenhet, akademiska meriter och annan relevant utbildning), alla organisationer inom vilka personen har arbetat (namn och typ) och vilka arbetsuppgifter som utfördes och hur länge, i synnerhet verksamhet som har anknytning till den befattning som söks och är relevant för bank- eller ledningserfarenhet.

| e) | En förteckning över referenter med kontaktuppgifter, helst från arbetsgivare inom banksektorn eller finanstjänstesektorn, inbegripet fullständigt namn, institut, befattning, telefonnummer, e-postadress, typ av yrkesmässig relation och information om huruvida det föreligger, eller har förelegat, en icke-professionell relation till denna person. |
| --- | --- |

e)

En förteckning över referenter med kontaktuppgifter, helst från arbetsgivare inom banksektorn eller finanstjänstesektorn, inbegripet fullständigt namn, institut, befattning, telefonnummer, e-postadress, typ av yrkesmässig relation och information om huruvida det föreligger, eller har förelegat, en icke-professionell relation till denna person.

| f) | Historik, vilket ska innefatta följande:






  i) | Information i kriminalregister och relevant information om brottsutredningar, straffrättsliga förfaranden, relevanta civil- och förvaltningsrättsliga mål samt disciplinära ärenden (inbegripet förbud att agera som styrelseledamot, konkurs, insolvens och liknande förfarande), i form av ett officiellt utdrag eller, om ett sådant inte finns, uppgift om en tillförlitlig informationskälla som kan intyga att personen inte har dömts i brottmål eller varit föremål för brottsutredning eller straffrättsligt förfarande. |
| --- | --- | --- |

f)

Historik, vilket ska innefatta följande:

i)

Information i kriminalregister och relevant information om brottsutredningar, straffrättsliga förfaranden, relevanta civil- och förvaltningsrättsliga mål samt disciplinära ärenden (inbegripet förbud att agera som styrelseledamot, konkurs, insolvens och liknande förfarande), i form av ett officiellt utdrag eller, om ett sådant inte finns, uppgift om en tillförlitlig informationskälla som kan intyga att personen inte har dömts i brottmål eller varit föremål för brottsutredning eller straffrättsligt förfarande.

| ii) | Uppgifter om huruvida straffrättsliga förfaranden pågår eller om personen eller någon organisation som står under dennes ledning har varit gäldenär i ett insolvensförfarande eller jämförbart förfarande. |
| --- | --- |

ii)

Uppgifter om huruvida straffrättsliga förfaranden pågår eller om personen eller någon organisation som står under dennes ledning har varit gäldenär i ett insolvensförfarande eller jämförbart förfarande.

| iii) | Uppgifter om utredningar, verkställighetsförfaranden och sanktioner från tillsynsmyndigheters sida som personen direkt eller indirekt har varit föremål för. |
| --- | --- |

iii)

Uppgifter om utredningar, verkställighetsförfaranden och sanktioner från tillsynsmyndigheters sida som personen direkt eller indirekt har varit föremål för.

| iv) | Uppgifter om avslag på ansökningar om registrering, auktorisation, medlemskap eller licens att utöva ett yrke eller bedriva en näringsverksamhet, eller återkallande, indragning eller upphävande av en registrering, auktorisation, medlemskap eller licens, eller uteslutningsbeslut av ett tillsynsorgan, ett offentligt organ eller en yrkesorganisation.






  — | Uppgifter om skiljande från en anställning, en förtroendeställning, en förtroenderelation eller liknande, eller att personen ombads lämna en sådan befattning av annat skäl än arbetsbrist. |
| --- | --- | --- |

iv)

Uppgifter om avslag på ansökningar om registrering, auktorisation, medlemskap eller licens att utöva ett yrke eller bedriva en näringsverksamhet, eller återkallande, indragning eller upphävande av en registrering, auktorisation, medlemskap eller licens, eller uteslutningsbeslut av ett tillsynsorgan, ett offentligt organ eller en yrkesorganisation.

—

Uppgifter om skiljande från en anställning, en förtroendeställning, en förtroenderelation eller liknande, eller att personen ombads lämna en sådan befattning av annat skäl än arbetsbrist.

| — | Uppgifter om huruvida en bedömning av anseende i egenskap av förvärvare eller en person som leder ett instituts verksamhet redan har genomförts av en annan behörig myndighet och i sådana fall namnet på denna myndighet, datumet för bedömningen och information om resultatet av bedömningen, samt personens samtycke, om så krävs, till att sådan information söks, behandlas och används för lämplighetsbedömningen. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om huruvida en bedömning av anseende i egenskap av förvärvare eller en person som leder ett instituts verksamhet redan har genomförts av en annan behörig myndighet och i sådana fall namnet på denna myndighet, datumet för bedömningen och information om resultatet av bedömningen, samt personens samtycke, om så krävs, till att sådan information söks, behandlas och används för lämplighetsbedömningen.

| — | Uppgifter om huruvida en tidigare bedömning av personen redan har genomförts av en myndighet från en annan, icke-finansiell sektor och i så fall namnet på denna myndighet och information om resultatet av bedömningen. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om huruvida en tidigare bedömning av personen redan har genomförts av en myndighet från en annan, icke-finansiell sektor och i så fall namnet på denna myndighet och information om resultatet av bedömningen.

| g) | En beskrivning av alla finansiella och icke-finansiella intressen som kan skapa potentiella intressekonflikter, inbegripet men inte begränsat till






  i) | finansiella intressen, inbegripet lån, aktieinnehav, garantier eller säkerhetsrätter, såväl utställda som mottagna, och icke-finansiella intressen eller relationer, inbegripet nära relationer såsom make/maka, registrerad partner, sambo, barn, förälder eller annan anhörig med vilken personen delar bostad, mellan personen eller dennes nära anhöriga eller ett företag som personen har nära anknytning till, och det ansökande kreditinstitutet, dess moderföretag eller dotterföretag, inbegripet medlemmar i ledningsorganet, chefen för en intern kontrollfunktion, finansdirektören eller en person med ett kvalificerat innehav i det ansökande kreditinstitutet, |
| --- | --- | --- |

g)

En beskrivning av alla finansiella och icke-finansiella intressen som kan skapa potentiella intressekonflikter, inbegripet men inte begränsat till

i)

finansiella intressen, inbegripet lån, aktieinnehav, garantier eller säkerhetsrätter, såväl utställda som mottagna, och icke-finansiella intressen eller relationer, inbegripet nära relationer såsom make/maka, registrerad partner, sambo, barn, förälder eller annan anhörig med vilken personen delar bostad, mellan personen eller dennes nära anhöriga eller ett företag som personen har nära anknytning till, och det ansökande kreditinstitutet, dess moderföretag eller dotterföretag, inbegripet medlemmar i ledningsorganet, chefen för en intern kontrollfunktion, finansdirektören eller en person med ett kvalificerat innehav i det ansökande kreditinstitutet,

| ii) | om personen bedriver affärsverksamhet eller har någon affärsförbindelse, eller har haft sådana förbindelser under de senaste två åren, till någon av de personer som anges i led f, eller är föremål för rättsliga förfaranden tillsammans sådana personer, |
| --- | --- |

ii)

om personen bedriver affärsverksamhet eller har någon affärsförbindelse, eller har haft sådana förbindelser under de senaste två åren, till någon av de personer som anges i led f, eller är föremål för rättsliga förfaranden tillsammans sådana personer,

| iii) | om personen och dennes nära anhöriga har några konkurrerande intressen i förhållande till det ansökande kreditinstitutet, dess moderföretag eller dotterföretag, |
| --- | --- |

iii)

om personen och dennes nära anhöriga har några konkurrerande intressen i förhållande till det ansökande kreditinstitutet, dess moderföretag eller dotterföretag,

| iv) | om personen föreslås på uppdrag av en betydande aktieägare eller medlem med kvalificerat innehav och, om så är fallet, aktieägarens eller medlemmens namn, |
| --- | --- |

iv)

om personen föreslås på uppdrag av en betydande aktieägare eller medlem med kvalificerat innehav och, om så är fallet, aktieägarens eller medlemmens namn,

| v) | eventuella finansiella förpliktelser gentemot det ansökande kreditinstitutet, dess moderföretag eller dotterföretag, |
| --- | --- |

v)

eventuella finansiella förpliktelser gentemot det ansökande kreditinstitutet, dess moderföretag eller dotterföretag,

| vi) | eventuell befattning med nationellt eller lokalt politiskt inflytande som innehafts de senaste två åren, |
| --- | --- |

vi)

eventuell befattning med nationellt eller lokalt politiskt inflytande som innehafts de senaste två åren,

| vii) | om en väsentlig intressekonflikt konstateras föreligga: en redogörelse för hur denna konflikt har hanterats eller avhjälpts på ett tillfredsställande sätt, inbegripet en hänvisning till den relevanta delen av institutets policy för intressekonflikter eller eventuella särskilda arrangemang för att avhjälpa eller hantera konflikter. |
| --- | --- |

vii)

om en väsentlig intressekonflikt konstateras föreligga: en redogörelse för hur denna konflikt har hanterats eller avhjälpts på ett tillfredsställande sätt, inbegripet en hänvisning till den relevanta delen av institutets policy för intressekonflikter eller eventuella särskilda arrangemang för att avhjälpa eller hantera konflikter.

| h) | Närmare uppgifter som visar att personen har tillräckligt med tid för att åta sig uppdraget, inbegripet






  i) | uppskattad tid per år och månad som personen minst kommer att ägna åt att fullgöra sina uppgifter inom det ansökande kreditinstitutet, |
| --- | --- | --- |

h)

Närmare uppgifter som visar att personen har tillräckligt med tid för att åta sig uppdraget, inbegripet

i)

uppskattad tid per år och månad som personen minst kommer att ägna åt att fullgöra sina uppgifter inom det ansökande kreditinstitutet,

| ii) | en förteckning över huvudsakligen affärsmässiga uppdrag som personen innehar och huruvida artikel 91.4 i direktiv 2013/36/EU är tillämplig, |
| --- | --- |

ii)

en förteckning över huvudsakligen affärsmässiga uppdrag som personen innehar och huruvida artikel 91.4 i direktiv 2013/36/EU är tillämplig,

| iii) | om den förmånliga beräkningsmetoden är tillämplig: en redogörelse för eventuella synergier mellan företagen, |
| --- | --- |

iii)

om den förmånliga beräkningsmetoden är tillämplig: en redogörelse för eventuella synergier mellan företagen,

| iv) | en förteckning över uppdrag som i huvudsak avser icke-kommersiell verksamhet eller som enbart har till syfte att hantera den berörda personens ekonomiska intressen, |
| --- | --- |

iv)

en förteckning över uppdrag som i huvudsak avser icke-kommersiell verksamhet eller som enbart har till syfte att hantera den berörda personens ekonomiska intressen,

| v) | storleken på de företag eller organisationer i vilka de uppdrag som avses i led iv) innehas, inbegripet totala tillgångar, oavsett om företaget är börsnoterat eller ej, samt antalet anställda i dessa företag eller organisationer, |
| --- | --- |

v)

storleken på de företag eller organisationer i vilka de uppdrag som avses i led iv) innehas, inbegripet totala tillgångar, oavsett om företaget är börsnoterat eller ej, samt antalet anställda i dessa företag eller organisationer,

| vi) | en förteckning över eventuella ytterligare ansvarsområden som har anknytning till de uppdrag som avses i led g v), inbegripet ordförandeskap i en kommitté, |
| --- | --- |

vi)

en förteckning över eventuella ytterligare ansvarsområden som har anknytning till de uppdrag som avses i led g v), inbegripet ordförandeskap i en kommitté,

| vii) | uppskattad tid i dagar per år som ägnas varje uppdrag, |
| --- | --- |

vii)

uppskattad tid i dagar per år som ägnas varje uppdrag,

| viii) | uppskattat antal möten per år som ägnas varje uppdrag. |
| --- | --- |

viii)

uppskattat antal möten per år som ägnas varje uppdrag.

2.

En beskrivning av varje kommitté under ledningsorganet som planeras vid tidpunkten för ansökan om auktorisation, inbegripet dess medlemmar och befogenheter.

3.

| a) | Relevanta styrelseprotokoll. |
| --- | --- |

a)

Relevanta styrelseprotokoll.

| b) | Lämplighetsbedömning eller dokument om lämplighet. |
| --- | --- |

b)

Lämplighetsbedömning eller dokument om lämplighet.

| c) | En förklaring om huruvida personen har bedömts ha erforderlig erfarenhet och, om så inte är fallet, närmare information om utbildningsplan i fråga om innehåll, utbildningsleverantör och när utbildningsplanen ska ha fullföljts. |
| --- | --- |

c)

En förklaring om huruvida personen har bedömts ha erforderlig erfarenhet och, om så inte är fallet, närmare information om utbildningsplan i fråga om innehåll, utbildningsleverantör och när utbildningsplanen ska ha fullföljts.

4.

Ett uttalande om det ansökande kreditinstitutets samlade bedömning av ledningsorganets kollektiva lämplighet, inbegripet relevanta styrelseprotokoll eller rapporter eller andra handlingar som avser lämplighetsbedömningen.

5.

En beskrivning av hur mångfald i fråga om egenskaper och kompetens har beaktats vid tillsättningen av medlemmar i ledningsorganet.

---

BILAGA II

Uppgifter som gör det möjligt för behöriga myndigheter att bedöma aktieägare eller medlemmar med kvalificerade innehav

1.

| a) | Ett diagram som visar det ansökande kreditinstitutets aktieägarstruktur, inbegripet fördelning av kapital och rösträtter. |
| --- | --- |

a)

Ett diagram som visar det ansökande kreditinstitutets aktieägarstruktur, inbegripet fördelning av kapital och rösträtter.

| b) | Namn på alla personer och enheter som har eller kommer att ha kvalificerade innehav, samt i fråga om varje sådan person eller enhet följande uppgifter:






  i) | Antal och typ av aktier eller andra andelar som har tecknats eller kommer att tecknas. |
| --- | --- | --- |

b)

Namn på alla personer och enheter som har eller kommer att ha kvalificerade innehav, samt i fråga om varje sådan person eller enhet följande uppgifter:

i)

Antal och typ av aktier eller andra andelar som har tecknats eller kommer att tecknas.

| ii) | Nominellt värde av dessa aktier eller andra andelar. |
| --- | --- |

ii)

Nominellt värde av dessa aktier eller andra andelar.

| iii) | Eventuell premie som betalats eller ska betalas. |
| --- | --- |

iii)

Eventuell premie som betalats eller ska betalas.

| iv) | Säkerhetsrätter eller panträtter i dessa aktier eller andra innehav, inbegripet säkerhetsinnehavarnas identitet. |
| --- | --- |

iv)

Säkerhetsrätter eller panträtter i dessa aktier eller andra innehav, inbegripet säkerhetsinnehavarnas identitet.

| v) | I tillämpliga fall, eventuella åtaganden som dessa personer eller enheter har gjort i syfte att säkerställa att det ansökande kreditinstitutet kommer att uppfylla tillämpliga tillsynskrav. |
| --- | --- |

v)

I tillämpliga fall, eventuella åtaganden som dessa personer eller enheter har gjort i syfte att säkerställa att det ansökande kreditinstitutet kommer att uppfylla tillämpliga tillsynskrav.

| c) | Närmare uppgifter om ekonomiska eller affärsmässiga skäl för de personer eller enheter som avses i led b att ha detta innehav och närmare uppgifter om deras strategi avseende innehavet, inbegripet under vilken period personerna eller enheterna avser att ha innehavet och deras eventuella planer att öka, minska eller behålla innehavet inom överskådlig framtid. |
| --- | --- |

c)

Närmare uppgifter om ekonomiska eller affärsmässiga skäl för de personer eller enheter som avses i led b att ha detta innehav och närmare uppgifter om deras strategi avseende innehavet, inbegripet under vilken period personerna eller enheterna avser att ha innehavet och deras eventuella planer att öka, minska eller behålla innehavet inom överskådlig framtid.

| d) | Närmare uppgifter om personernas eller enheternas avsikter med avseende på det ansökande kreditinstitutet och om det inflytande de avser utöva över det ansökande kreditinstitutet vad gäller bland annat utdelningspolicy, det ansökande kreditinstitutets närmare strategiska utveckling och fördelning av resurser, samt närmare uppgifter om huruvida dessa personer eller enheter har för avsikt att agera som aktiva minoritetsägare och, om så är fallet, skälet till detta. |
| --- | --- |

d)

Närmare uppgifter om personernas eller enheternas avsikter med avseende på det ansökande kreditinstitutet och om det inflytande de avser utöva över det ansökande kreditinstitutet vad gäller bland annat utdelningspolicy, det ansökande kreditinstitutets närmare strategiska utveckling och fördelning av resurser, samt närmare uppgifter om huruvida dessa personer eller enheter har för avsikt att agera som aktiva minoritetsägare och, om så är fallet, skälet till detta.

| e) | Uppgifter om huruvida de personer eller enheter som avses i led b är villiga att stödja det ansökande kreditinstitutet med ytterligare kapitalbas om det skulle vara nödvändigt för att utveckla dess verksamhet eller om det hamnar i ekonomiskt trångmål. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om huruvida de personer eller enheter som avses i led b är villiga att stödja det ansökande kreditinstitutet med ytterligare kapitalbas om det skulle vara nödvändigt för att utveckla dess verksamhet eller om det hamnar i ekonomiskt trångmål.

| f) | Innehållet i aktieägares eller medlemmars eventuella planerade avtal med andra aktieägare eller medlemmar avseende det ansökande kreditinstitutet. |
| --- | --- |

f)

Innehållet i aktieägares eller medlemmars eventuella planerade avtal med andra aktieägare eller medlemmar avseende det ansökande kreditinstitutet.

| g) | En analys av huruvida det kvalificerade innehavet kommer att påverka det ansökande kreditinstitutets förmåga att utan dröjsmål lämna korrekt information till behöriga myndigheter, till exempel på grund av de nära förbindelser som de personer eller enheter som avses i led b har till det ansökande kreditinstitutet. |
| --- | --- |

g)

En analys av huruvida det kvalificerade innehavet kommer att påverka det ansökande kreditinstitutets förmåga att utan dröjsmål lämna korrekt information till behöriga myndigheter, till exempel på grund av de nära förbindelser som de personer eller enheter som avses i led b har till det ansökande kreditinstitutet.

| h) | Varje medlem i ledningsorganet eller i den verkställande ledningen som kommer att leda det ansökande kreditinstitutets verksamhet och som kommer att utses eller nomineras av dessa aktieägare eller medlemmar, tillsammans med de uppgifter som avses i bilaga I punkt 1 a–f, i den utsträckning de inte redan lämnats. |
| --- | --- |

h)

Varje medlem i ledningsorganet eller i den verkställande ledningen som kommer att leda det ansökande kreditinstitutets verksamhet och som kommer att utses eller nomineras av dessa aktieägare eller medlemmar, tillsammans med de uppgifter som avses i bilaga I punkt 1 a–f, i den utsträckning de inte redan lämnats.

| i) | En redogörelse för finansieringskällorna för varje tilltänkt förvärv av aktier eller andra innehav i det ansökande kreditinstitutet, i tillämpliga fall inbegripet






  i) | närmare uppgifter om användning av privata finansiella medel, inbegripet deras tillgänglighet och ursprung, |
| --- | --- | --- |

i)

En redogörelse för finansieringskällorna för varje tilltänkt förvärv av aktier eller andra innehav i det ansökande kreditinstitutet, i tillämpliga fall inbegripet

i)

närmare uppgifter om användning av privata finansiella medel, inbegripet deras tillgänglighet och ursprung,

| ii) | närmare uppgifter om betalningsmedel för det tilltänkta förvärvet och det nätverk som används för att överföra medel, |
| --- | --- |

ii)

närmare uppgifter om betalningsmedel för det tilltänkta förvärvet och det nätverk som används för att överföra medel,

| iii) | närmare uppgifter om tillgång till kapitalkällor och finansmarknader, inbegripet uppgifter om finansiella instrument som ska emitteras, |
| --- | --- |

iii)

närmare uppgifter om tillgång till kapitalkällor och finansmarknader, inbegripet uppgifter om finansiella instrument som ska emitteras,

| iv) | uppgifter om användning av upplånade medel, inbegripet namn på långivare och närmare uppgifter om de resurser som har beviljats i fråga om bland annat löptid, villkor, säkerhetsrätter och garantier, samt uppgifter om vilka inkomstkällor som ska användas för att återbetala dessa lån, |
| --- | --- |

iv)

uppgifter om användning av upplånade medel, inbegripet namn på långivare och närmare uppgifter om de resurser som har beviljats i fråga om bland annat löptid, villkor, säkerhetsrätter och garantier, samt uppgifter om vilka inkomstkällor som ska användas för att återbetala dessa lån,

| v) | uppgifter om eventuella finansiella arrangemang med andra personer som är eller kommer att bli aktieägare eller medlemmar i det ansökande kreditinstitutet, |
| --- | --- |

v)

uppgifter om eventuella finansiella arrangemang med andra personer som är eller kommer att bli aktieägare eller medlemmar i det ansökande kreditinstitutet,

| vi) | uppgifter om eventuella tillgångar som ska säljas för att bidra till finansieringen av den planerade andelen vad gäller till exempel försäljningsvillkor, pris, värdering och uppgifter om tillgångarnas egenskaper, inbegripet uppgifter om när och hur de förvärvades. |
| --- | --- |

vi)

uppgifter om eventuella tillgångar som ska säljas för att bidra till finansieringen av den planerade andelen vad gäller till exempel försäljningsvillkor, pris, värdering och uppgifter om tillgångarnas egenskaper, inbegripet uppgifter om när och hur de förvärvades.

Vid tillämpning av led i iv ska ansökande kreditinstitut, om långivaren inte är ett kreditinstitut eller ett finansinstitut med auktorisation att bevilja krediter, underrätta behöriga myndigheter om de lånade medlens ursprung.

2.

| a) | Samtliga följande personuppgifter:






  i) | Namn och, om det är ett annat, namn vid födseln. |
| --- | --- | --- |

a)

Samtliga följande personuppgifter:

i)

Namn och, om det är ett annat, namn vid födseln.

| ii) | Födelsedatum och födelseort. |
| --- | --- |

ii)

Födelsedatum och födelseort.

| iii) | Medborgarskap. |
| --- | --- |

iii)

Medborgarskap.

| iv) | Nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall). |
| --- | --- |

iv)

Nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall).

| v) | Adress och kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

v)

Adress och kontaktuppgifter.

| vi) | Kopia av en officiell identitetshandling. |
| --- | --- |

vi)

Kopia av en officiell identitetshandling.

| b) | En utförlig meritförteckning med information om relevant utbildning, tidigare yrkeserfarenhet av att förvärva och förvalta innehav i företag, samt nuvarande yrkesverksamhet eller andra uppdrag. |
| --- | --- |

b)

En utförlig meritförteckning med information om relevant utbildning, tidigare yrkeserfarenhet av att förvärva och förvalta innehav i företag, samt nuvarande yrkesverksamhet eller andra uppdrag.

| c) | En redogörelse med följande information om den fysiska personen och varje företag som stått under dennes ledning eller kontroll under de senaste tio åren och som det ansökande kreditinstitutet fått kännedom om genom vederbörlig och noggrann utredning.






  i) | Om inte annat följer av krav i nationell lagstiftning om lämnande av information om avtjänade straff: information om fällande domar eller beslut i brottmål mot personen eller företaget som inte har upphävts. |
| --- | --- | --- |

c)

En redogörelse med följande information om den fysiska personen och varje företag som stått under dennes ledning eller kontroll under de senaste tio åren och som det ansökande kreditinstitutet fått kännedom om genom vederbörlig och noggrann utredning.

i)

Om inte annat följer av krav i nationell lagstiftning om lämnande av information om avtjänade straff: information om fällande domar eller beslut i brottmål mot personen eller företaget som inte har upphävts.

| ii) | Uppgifter om civil- eller förvaltningsrättsliga beslut rörande personen eller företaget som är relevanta för bedömningen av lämplighet eller på annat sätt för det ansökande kreditinstitutets auktorisation, och alla administrativa sanktioner eller åtgärder som ålagts till följd av en överträdelse av lagar eller andra författningar, inbegripet förbud att agera som styrelseledamot, i samtliga fall där dessa inte upphävdes, har eller kan komma att överklagas, med undantag för administrativa sanktioner som ålagts enligt artikel 65, 66 eller 67 i direktiv 2013/36/EU, samt fällande domar i fråga om vilka uppgifter även ska lämnas om domar som fortfarande kan överklagas. |
| --- | --- |

ii)

Uppgifter om civil- eller förvaltningsrättsliga beslut rörande personen eller företaget som är relevanta för bedömningen av lämplighet eller på annat sätt för det ansökande kreditinstitutets auktorisation, och alla administrativa sanktioner eller åtgärder som ålagts till följd av en överträdelse av lagar eller andra författningar, inbegripet förbud att agera som styrelseledamot, i samtliga fall där dessa inte upphävdes, har eller kan komma att överklagas, med undantag för administrativa sanktioner som ålagts enligt artikel 65, 66 eller 67 i direktiv 2013/36/EU, samt fällande domar i fråga om vilka uppgifter även ska lämnas om domar som fortfarande kan överklagas.

| iii) | Konkurs, insolvens eller liknande förfaranden. |
| --- | --- |

iii)

Konkurs, insolvens eller liknande förfaranden.

| iv) | Pågående brottsutredningar. |
| --- | --- |

iv)

Pågående brottsutredningar.

| v) | Civil- eller förvaltningsrättsliga utredningar, verkställighetsförfaranden, sanktioner eller andra verkställighetsbeslut mot personen eller företaget avseende frågor som rimligen kan anses vara relevanta för det ansökande kreditinstitutets auktorisation eller för en sund och ansvarsfull ledning av det ansökande kreditinstitutet. |
| --- | --- |

v)

Civil- eller förvaltningsrättsliga utredningar, verkställighetsförfaranden, sanktioner eller andra verkställighetsbeslut mot personen eller företaget avseende frågor som rimligen kan anses vara relevanta för det ansökande kreditinstitutets auktorisation eller för en sund och ansvarsfull ledning av det ansökande kreditinstitutet.

| vi) | Ett officiellt intyg eller motsvarande, om ett sådant kan erhållas, som visar om någon av händelserna i led c i–v har inträffat avseende personen eller företaget. |
| --- | --- |

vi)

Ett officiellt intyg eller motsvarande, om ett sådant kan erhållas, som visar om någon av händelserna i led c i–v har inträffat avseende personen eller företaget.

| vii) | Avslag på ansökan om registrering, auktorisation, medlemskap eller licens att utöva ett yrke eller bedriva en näringsverksamhet. |
| --- | --- |

vii)

Avslag på ansökan om registrering, auktorisation, medlemskap eller licens att utöva ett yrke eller bedriva en näringsverksamhet.

| viii) | Återkallande, indragning eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller licens att utöva ett yrke eller bedriva en näringsverksamhet. |
| --- | --- |

viii)

Återkallande, indragning eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller licens att utöva ett yrke eller bedriva en näringsverksamhet.

| ix) | Uteslutning efter beslut av ett tillsynsorgan, ett offentligt organ eller en yrkes- eller branschorganisation. |
| --- | --- |

ix)

Uteslutning efter beslut av ett tillsynsorgan, ett offentligt organ eller en yrkes- eller branschorganisation.

| x) | Ansvarig ställning i ett företag som varit föremål för en fällande dom, en civil- eller förvaltningsrättslig påföljd eller annan civil- eller förvaltningsrättslig åtgärd som är relevant för bedömningen av lämplighet eller en auktorisationsprocess hos någon myndighet eller pågående utredning, i varje enskilt fall för brister i uppförande, däribland bedrägeri, ohederlighet, korruption, penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet, eller underlåtenhet att införa lämpliga riktlinjer och förfaranden för att förhindra sådana företeelser, som innehades vid tidpunkten för det påstådda uppförandet, samt uppgifter om dessa företeelser och personens eventuella inblandning i dem. |
| --- | --- |

x)

Ansvarig ställning i ett företag som varit föremål för en fällande dom, en civil- eller förvaltningsrättslig påföljd eller annan civil- eller förvaltningsrättslig åtgärd som är relevant för bedömningen av lämplighet eller en auktorisationsprocess hos någon myndighet eller pågående utredning, i varje enskilt fall för brister i uppförande, däribland bedrägeri, ohederlighet, korruption, penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet, eller underlåtenhet att införa lämpliga riktlinjer och förfaranden för att förhindra sådana företeelser, som innehades vid tidpunkten för det påstådda uppförandet, samt uppgifter om dessa företeelser och personens eventuella inblandning i dem.

| xi) | Skiljande från en anställning, en förtroendeställning, en förtroenderelation eller liknande som inte beror på att avtalstiden har löpt ut. |
| --- | --- |

xi)

Skiljande från en anställning, en förtroendeställning, en förtroenderelation eller liknande som inte beror på att avtalstiden har löpt ut.

| d) | Om en annan tillsynsmyndighet redan har bedömt den berörda personens anseende, namnet på denna myndighet och resultatet av dess bedömning. |
| --- | --- |

d)

Om en annan tillsynsmyndighet redan har bedömt den berörda personens anseende, namnet på denna myndighet och resultatet av dess bedömning.

| e) | Uppgifter om personens nuvarande ekonomiska ställning, inbegripet närmare uppgifter om inkomstkällor, tillgångar och skulder, säkerhetsrätter och garantier, såväl utställda som mottagna. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om personens nuvarande ekonomiska ställning, inbegripet närmare uppgifter om inkomstkällor, tillgångar och skulder, säkerhetsrätter och garantier, såväl utställda som mottagna.

| f) | En beskrivning av personens affärsverksamhet och av varje företag som står under personens ledning eller kontroll. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av personens affärsverksamhet och av varje företag som står under personens ledning eller kontroll.

| g) | Finansiell information, inbegripet kreditbetyg och offentliga rapporter om företag som står under personens ledning eller kontroll. |
| --- | --- |

g)

Finansiell information, inbegripet kreditbetyg och offentliga rapporter om företag som står under personens ledning eller kontroll.

| h) | En beskrivning av personens finansiella intressen, inbegripet kredittransaktioner, garantier och säkerhetsrätter, såväl utställda som mottagna, och av personens icke-finansiella intressen, inbegripet familjeförhållanden eller nära relationer till någon av följande fysiska eller juridiska personer:






  i) | En nuvarande aktieägare eller medlem i det ansökande kreditinstitutet. |
| --- | --- | --- |

h)

En beskrivning av personens finansiella intressen, inbegripet kredittransaktioner, garantier och säkerhetsrätter, såväl utställda som mottagna, och av personens icke-finansiella intressen, inbegripet familjeförhållanden eller nära relationer till någon av följande fysiska eller juridiska personer:

i)

En nuvarande aktieägare eller medlem i det ansökande kreditinstitutet.

| ii) | En person med rätt att utöva rösträtt i det ansökande kreditinstitutet i något av följande fall eller i en kombination av dessa:






  — | Om rösträtterna innehas av en tredje part med vilken personen har ingått ett avtal som förpliktar dem att anta en bestående gemensam hållning gällande förvaltningen av emittenten i fråga på grundval av ett samordnat utnyttjande av den tredje partens rösträtter. |
| --- | --- | --- |

ii)

En person med rätt att utöva rösträtt i det ansökande kreditinstitutet i något av följande fall eller i en kombination av dessa:

—

Om rösträtterna innehas av en tredje part med vilken personen har ingått ett avtal som förpliktar dem att anta en bestående gemensam hållning gällande förvaltningen av emittenten i fråga på grundval av ett samordnat utnyttjande av den tredje partens rösträtter.

| — | Om rösträtterna innehas av en tredje part enligt ett avtal med denna person vilket föreskriver tidsbegränsad överföring av rösträtterna mot ersättning. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas av en tredje part enligt ett avtal med denna person vilket föreskriver tidsbegränsad överföring av rösträtterna mot ersättning.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier som ställts som säkerhet hos personen, under förutsättning att denne kontrollerar rösträtterna samt har förklarat sin avsikt att utnyttja dem. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier som ställts som säkerhet hos personen, under förutsättning att denne kontrollerar rösträtterna samt har förklarat sin avsikt att utnyttja dem.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier för vilka personen har livslång dispositionsrätt. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier för vilka personen har livslång dispositionsrätt.

| — | Om rösträtterna innehas eller får utövas, i den mening som avses i de fyra första punkterna i led ii), av ett företag som står under ägarkontroll av personen. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas eller får utövas, i den mening som avses i de fyra första punkterna i led ii), av ett företag som står under ägarkontroll av personen.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier som deponerats hos personen och denne i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna kan utnyttja rösträtterna efter eget gottfinnande. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier som deponerats hos personen och denne i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna kan utnyttja rösträtterna efter eget gottfinnande.

| — | Om rösträtterna innehas av en tredje part i eget namn men för personens räkning. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas av en tredje part i eget namn men för personens räkning.

| — | Om rösträtterna kan utnyttjas efter eget gottfinnande av personen i egenskap av fullmaktsinnehavare i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna kan utnyttjas efter eget gottfinnande av personen i egenskap av fullmaktsinnehavare i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna.

| iii) | En person som enligt nationell lagstiftning är medlem i det ansökande kreditinstitutets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan eller i dess verkställande ledning. |
| --- | --- |

iii)

En person som enligt nationell lagstiftning är medlem i det ansökande kreditinstitutets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan eller i dess verkställande ledning.

| iv) | Det ansökande kreditinstitutet eller någon annan medlem i den grupp som det tillhör. |
| --- | --- |

iv)

Det ansökande kreditinstitutet eller någon annan medlem i den grupp som det tillhör.

| i) | Om intressekonflikter uppstår till följd av de relationer som avses i led h, föreslagna metoder för att hantera sådana konflikter. |
| --- | --- |

i)

Om intressekonflikter uppstår till följd av de relationer som avses i led h, föreslagna metoder för att hantera sådana konflikter.

| j) | En beskrivning av eventuella kopplingar till personer i politiskt utsatt ställning enligt definitionen i artikel 3.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (1). |
| --- | --- |

j)

En beskrivning av eventuella kopplingar till personer i politiskt utsatt ställning enligt definitionen i artikel 3.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (1).

| k) | Andra av personens intressen eller verksamheter som kan stå i konflikt med det ansökande kreditinstitutets, och föreslagna lösningar för hantering av dessa intressekonflikter. |
| --- | --- |

k)

Andra av personens intressen eller verksamheter som kan stå i konflikt med det ansökande kreditinstitutets, och föreslagna lösningar för hantering av dessa intressekonflikter.

3.

| a) | Den juridiska personens namn. |
| --- | --- |

a)

Den juridiska personens namn.

| b) | Om den juridiska personen är registrerad i ett centralt register, handelsregister, företagsregister eller liknande offentligt register, registrets namn och det ansökande kreditinstitutets registreringsnummer eller motsvarande identifiering i registret och en kopia av registreringsbeviset. |
| --- | --- |

b)

Om den juridiska personen är registrerad i ett centralt register, handelsregister, företagsregister eller liknande offentligt register, registrets namn och det ansökande kreditinstitutets registreringsnummer eller motsvarande identifiering i registret och en kopia av registreringsbeviset.

| c) | Adresser till den juridiska personens säte och, om adressen är en annan, till dess huvudkontor och huvudsakliga driftställe. |
| --- | --- |

c)

Adresser till den juridiska personens säte och, om adressen är en annan, till dess huvudkontor och huvudsakliga driftställe.

| d) | Kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

d)

Kontaktuppgifter.

| e) | Bolagshandlingar eller avtal som reglerar den juridiska personen och en sammanfattande redogörelse för de viktigaste särdragen hos dess juridiska form. |
| --- | --- |

e)

Bolagshandlingar eller avtal som reglerar den juridiska personen och en sammanfattande redogörelse för de viktigaste särdragen hos dess juridiska form.

| f) | Huruvida den juridiska personen står eller har stått under tillsyn av en behörig myndighet i finanstjänstesektorn eller något annat offentligt organ. |
| --- | --- |

f)

Huruvida den juridiska personen står eller har stått under tillsyn av en behörig myndighet i finanstjänstesektorn eller något annat offentligt organ.

| g) | Den information som avses i






  i) | punkt 2 f vad gäller den juridiska personen, |
| --- | --- | --- |

g)

Den information som avses i

i)

punkt 2 f vad gäller den juridiska personen,

| ii) | punkt 2 d vad gäller den juridiska personen, |
| --- | --- |

ii)

punkt 2 d vad gäller den juridiska personen,

| iii) | punkt 2 g och i vad gäller den juridiska personen, varje person som i praktiken leder den juridiska personens verksamhet eller ett företag som står under den juridiska personens kontroll, |
| --- | --- |

iii)

punkt 2 g och i vad gäller den juridiska personen, varje person som i praktiken leder den juridiska personens verksamhet eller ett företag som står under den juridiska personens kontroll,

| iv) | punkt 2 c vad gäller den juridiska personen, varje företag som står under den juridiska personens kontroll och varje aktieägare som utövar ett betydande inflytande över den juridiska personen, |
| --- | --- |

iv)

punkt 2 c vad gäller den juridiska personen, varje företag som står under den juridiska personens kontroll och varje aktieägare som utövar ett betydande inflytande över den juridiska personen,

| h) | en beskrivning av den juridiska personens ekonomiska intressen, av de personer som i praktiken leder den juridiska personens affärsverksamhet eller, i tillämpliga fall, den grupp som den juridiska personen tillhör, samt av de personer som i praktiken leder den juridiska personens affärsverksamhet, inbegripet kredittransaktioner, garantier och säkerhetsrätter, såväl utställda som mottagna, samt av den juridiska personens icke-ekonomiska intressen, inbegripet, i tillämpliga fall, familjeförhållanden eller nära relationer med någon av följande fysiska eller juridiska personer:






  i) | varje annan nuvarande aktieägare eller medlem i det ansökande kreditinstitutet, |
| --- | --- | --- |

h)

en beskrivning av den juridiska personens ekonomiska intressen, av de personer som i praktiken leder den juridiska personens affärsverksamhet eller, i tillämpliga fall, den grupp som den juridiska personen tillhör, samt av de personer som i praktiken leder den juridiska personens affärsverksamhet, inbegripet kredittransaktioner, garantier och säkerhetsrätter, såväl utställda som mottagna, samt av den juridiska personens icke-ekonomiska intressen, inbegripet, i tillämpliga fall, familjeförhållanden eller nära relationer med någon av följande fysiska eller juridiska personer:

i)

varje annan nuvarande aktieägare eller medlem i det ansökande kreditinstitutet,

| ii) | varje person som har rätt att utöva rösträtt i det ansökande kreditinstitutet i något av följande fall eller i en kombination av dessa:






  — | Om rösträtterna innehas av en tredje part med vilken personen har ingått ett avtal som förpliktar dem att anta en bestående gemensam hållning gällande förvaltningen av emittenten i fråga på grundval av ett samordnat utnyttjande av den tredje partens rösträtter. |
| --- | --- | --- |

ii)

varje person som har rätt att utöva rösträtt i det ansökande kreditinstitutet i något av följande fall eller i en kombination av dessa:

—

Om rösträtterna innehas av en tredje part med vilken personen har ingått ett avtal som förpliktar dem att anta en bestående gemensam hållning gällande förvaltningen av emittenten i fråga på grundval av ett samordnat utnyttjande av den tredje partens rösträtter.

| — | Om rösträtterna innehas av en tredje part enligt ett avtal med denna person vilket föreskriver tidsbegränsad överföring av rösträtterna mot ersättning. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas av en tredje part enligt ett avtal med denna person vilket föreskriver tidsbegränsad överföring av rösträtterna mot ersättning.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier som ställts som säkerhet hos personen, under förutsättning att denne kontrollerar rösträtterna samt har förklarat sin avsikt att utnyttja dem. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier som ställts som säkerhet hos personen, under förutsättning att denne kontrollerar rösträtterna samt har förklarat sin avsikt att utnyttja dem.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier för vilka personen har livslång dispositionsrätt. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier för vilka personen har livslång dispositionsrätt.

| — | Om rösträtterna innehas eller får utövas, i den mening som avses i de fyra första punkterna i led ii), av ett företag som står under ägarkontroll av personen. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas eller får utövas, i den mening som avses i de fyra första punkterna i led ii), av ett företag som står under ägarkontroll av personen.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier som deponerats hos personen och denne i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna kan utnyttja rösträtterna efter eget gottfinnande. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier som deponerats hos personen och denne i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna kan utnyttja rösträtterna efter eget gottfinnande.

| — | Om rösträtterna innehas av en tredje part i eget namn men för personens räkning. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas av en tredje part i eget namn men för personens räkning.

| — | Om rösträtterna kan utnyttjas efter eget gottfinnande av personen i egenskap av fullmaktsinnehavare i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna kan utnyttjas efter eget gottfinnande av personen i egenskap av fullmaktsinnehavare i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna.

| iii) | Alla personer i politiskt utsatt ställning enligt definitionen i artikel 3.9 i direktiv (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

iii)

Alla personer i politiskt utsatt ställning enligt definitionen i artikel 3.9 i direktiv (EU) 2015/849.

| iv) | En person som enligt nationell lagstiftning är medlem i det ansökande kreditinstitutets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan eller i dess verkställande ledning. |
| --- | --- |

iv)

En person som enligt nationell lagstiftning är medlem i det ansökande kreditinstitutets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan eller i dess verkställande ledning.

| v) | Det ansökande kreditinstitutet eller någon annan medlem i den grupp som det tillhör. |
| --- | --- |

v)

Det ansökande kreditinstitutet eller någon annan medlem i den grupp som det tillhör.

| i) | Om intressekonflikter uppstår till följd av de relationer som avses i led h, föreslagna metoder för att hantera sådana konflikter. |
| --- | --- |

i)

Om intressekonflikter uppstår till följd av de relationer som avses i led h, föreslagna metoder för att hantera sådana konflikter.

| j) | En förteckning över alla personer som i praktiken leder den juridiska personens verksamhet, med namn, födelsedatum och födelseort, adress, kontaktuppgifter, nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall), och utförlig meritförteckning med information om relevant utbildning, tidigare yrkeserfarenhet, eventuell nuvarande yrkesverksamhet eller andra relevanta uppdrag, tillsammans med de uppgifter som avses i punkt 2 led c och d avseende alla dessa personer. |
| --- | --- |

j)

En förteckning över alla personer som i praktiken leder den juridiska personens verksamhet, med namn, födelsedatum och födelseort, adress, kontaktuppgifter, nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall), och utförlig meritförteckning med information om relevant utbildning, tidigare yrkeserfarenhet, eventuell nuvarande yrkesverksamhet eller andra relevanta uppdrag, tillsammans med de uppgifter som avses i punkt 2 led c och d avseende alla dessa personer.

| k) | Den juridiska personens aktieägarstruktur med namn på alla aktieägare som utövar betydande inflytande och deras respektive andel av kapitalet och rösträtterna, samt uppgifter om eventuella aktieägaravtal. |
| --- | --- |

k)

Den juridiska personens aktieägarstruktur med namn på alla aktieägare som utövar betydande inflytande och deras respektive andel av kapitalet och rösträtterna, samt uppgifter om eventuella aktieägaravtal.

| l) | Om den juridiska personen tillhör grupp, en detaljerad organisationsplan över hela gruppstrukturen och information om andel av kapitalet och rösträtterna som innehas av aktieägare med betydande inflytande över gruppens enheter, och om de verksamheter som för närvarande bedrivs av gruppens enheter. |
| --- | --- |

l)

Om den juridiska personen tillhör grupp, en detaljerad organisationsplan över hela gruppstrukturen och information om andel av kapitalet och rösträtterna som innehas av aktieägare med betydande inflytande över gruppens enheter, och om de verksamheter som för närvarande bedrivs av gruppens enheter.

| m) | Om den juridiska personen tillhör en grupp, uppgifter om förhållandet mellan kreditinstitut, försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller värdepappersföretag inom gruppen och andra enheter inom gruppen, samt tillsynsmyndigheternas namn. |
| --- | --- |

m)

Om den juridiska personen tillhör en grupp, uppgifter om förhållandet mellan kreditinstitut, försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller värdepappersföretag inom gruppen och andra enheter inom gruppen, samt tillsynsmyndigheternas namn.

| n) | Om den juridiska personen tillhör en grupp, identifiering av kreditinstitut, försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller värdepappersföretag inom gruppen, namn på relevanta behöriga myndigheter samt en analys av omfattningen av grupptillsynen av kreditinstitutet och gruppen, inbegripet uppgifter om vilka enheter inom gruppen som skulle vara omfattas av underställda kraven på gruppbaserad tillsyn och på vilken nivå inom gruppen dessa krav skulle gälla på grupp- eller undergruppsbasis. |
| --- | --- |

n)

Om den juridiska personen tillhör en grupp, identifiering av kreditinstitut, försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller värdepappersföretag inom gruppen, namn på relevanta behöriga myndigheter samt en analys av omfattningen av grupptillsynen av kreditinstitutet och gruppen, inbegripet uppgifter om vilka enheter inom gruppen som skulle vara omfattas av underställda kraven på gruppbaserad tillsyn och på vilken nivå inom gruppen dessa krav skulle gälla på grupp- eller undergruppsbasis.

| o) | Årsredovisningar på individuell nivå och, i tillämpliga fall, på gruppnivå och undergruppsnivå för de senaste tre räkenskapsåren, om den juridiska personen har bedrivit verksamhet under denna period, eller för den kortare period under vilken den juridiska personen har bedrivit verksamhet och för vilken finansiella rapporter upprättats, i tillämpliga fall godkända av lagstadgad revisor eller lagstadgat revisionsföretag såsom dessa definieras i artikel 2.2 och 2.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (2), inbegripet samtliga följande poster:






  i) | Balansräkning, |
| --- | --- | --- |

o)

Årsredovisningar på individuell nivå och, i tillämpliga fall, på gruppnivå och undergruppsnivå för de senaste tre räkenskapsåren, om den juridiska personen har bedrivit verksamhet under denna period, eller för den kortare period under vilken den juridiska personen har bedrivit verksamhet och för vilken finansiella rapporter upprättats, i tillämpliga fall godkända av lagstadgad revisor eller lagstadgat revisionsföretag såsom dessa definieras i artikel 2.2 och 2.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (2), inbegripet samtliga följande poster:

i)

Balansräkning,

| ii) | Resultaträkning. |
| --- | --- |

ii)

Resultaträkning.

| iii) | Årsredovisningar med bilagor och eventuella andra handlingar som lämnats till behörig(t) register eller myndighet, inbegripet, i enlighet med vad som anges i årsredovisningarna, bilagorna eller andra registrerade handlingar, de planeringsantaganden som använts i åtminstone grundscenariot och stresscenariot. |
| --- | --- |

iii)

Årsredovisningar med bilagor och eventuella andra handlingar som lämnats till behörig(t) register eller myndighet, inbegripet, i enlighet med vad som anges i årsredovisningarna, bilagorna eller andra registrerade handlingar, de planeringsantaganden som använts i åtminstone grundscenariot och stresscenariot.

| p) | Om den juridiska personen har sitt huvudkontor i tredjeland, samtliga följande uppgifter:






  i) | Om den juridiska personen står under tillsyn av en myndighet i tredjeland inom finanstjänstesektorn, ett bevis på god vandel eller motsvarande dokument från denna myndighet i tredjeland för den juridiska personen. |
| --- | --- | --- |

p)

Om den juridiska personen har sitt huvudkontor i tredjeland, samtliga följande uppgifter:

i)

Om den juridiska personen står under tillsyn av en myndighet i tredjeland inom finanstjänstesektorn, ett bevis på god vandel eller motsvarande dokument från denna myndighet i tredjeland för den juridiska personen.

| ii) | Om den juridiska personen står under tillsyn av en myndighet i tredjeland inom finanstjänstesektorn som utfärdar sådana handlingar, en försäkran från denna myndighet om att det inte finns några hinder eller begränsningar när det gäller att tillhandahålla den information som behövs för att utöva tillsyn över det ansökande kreditinstitutet. |
| --- | --- |

ii)

Om den juridiska personen står under tillsyn av en myndighet i tredjeland inom finanstjänstesektorn som utfärdar sådana handlingar, en försäkran från denna myndighet om att det inte finns några hinder eller begränsningar när det gäller att tillhandahålla den information som behövs för att utöva tillsyn över det ansökande kreditinstitutet.

| iii) | Allmän information om det regelverk i det berörda tredjelandet som är tillämpligt på den juridiska personen, inbegripet information om i vilken grad tredjelandets regelverk mot penningtvätt och finansiering av terrorism överensstämmer med rekommendationerna från FATF (arbetsgruppen för finansiella åtgärder). |
| --- | --- |

iii)

Allmän information om det regelverk i det berörda tredjelandet som är tillämpligt på den juridiska personen, inbegripet information om i vilken grad tredjelandets regelverk mot penningtvätt och finansiering av terrorism överensstämmer med rekommendationerna från FATF (arbetsgruppen för finansiella åtgärder).

| q) | Om den juridiska personen är ett företag för kollektiva investeringar:






  i) | Namn på andelsägare som kontrollerar företaget för kollektiva investeringar eller vars innehav gör att de kan stoppa beslut inom företaget för kollektiva investeringar. |
| --- | --- | --- |

q)

Om den juridiska personen är ett företag för kollektiva investeringar:

i)

Namn på andelsägare som kontrollerar företaget för kollektiva investeringar eller vars innehav gör att de kan stoppa beslut inom företaget för kollektiva investeringar.

| ii) | Uppgifter om placeringspolicy och eventuella placeringsrestriktioner. |
| --- | --- |

ii)

Uppgifter om placeringspolicy och eventuella placeringsrestriktioner.

| iii) | Namn och befattning avseende personer som ensamma eller som kommitté har ansvar för att fastställa och fatta investeringsbeslut för företaget för kollektiva investeringar, samt en kopia av eventuella förvaltningsmandat eller, i tillämpliga fall, kommittédirektiv. |
| --- | --- |

iii)

Namn och befattning avseende personer som ensamma eller som kommitté har ansvar för att fastställa och fatta investeringsbeslut för företaget för kollektiva investeringar, samt en kopia av eventuella förvaltningsmandat eller, i tillämpliga fall, kommittédirektiv.

| iv) | En utförlig beskrivning av gällande regelverk för att bekämpa penningtvätt och rutiner för att bekämpa penningtvätt inom företaget för kollektiva investeringar. |
| --- | --- |

iv)

En utförlig beskrivning av gällande regelverk för att bekämpa penningtvätt och rutiner för att bekämpa penningtvätt inom företaget för kollektiva investeringar.

| v) | En utförlig beskrivning av utvecklingen för innehav som företaget för kollektiva investeringar har haft i andra kreditinstitut, försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller värdepappersföretag, med uppgift om huruvida innehavet godkändes av en behörig myndighet och, om så är fallet, myndighetens namn. |
| --- | --- |

v)

En utförlig beskrivning av utvecklingen för innehav som företaget för kollektiva investeringar har haft i andra kreditinstitut, försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller värdepappersföretag, med uppgift om huruvida innehavet godkändes av en behörig myndighet och, om så är fallet, myndighetens namn.

| r) | Om personen är en nationell placeringsfond:






  i) | Namn på det offentliga organ som ansvarar för att fastställa den nationella placeringsfondens placeringspolicy. |
| --- | --- | --- |

r)

Om personen är en nationell placeringsfond:

i)

Namn på det offentliga organ som ansvarar för att fastställa den nationella placeringsfondens placeringspolicy.

| ii) | Uppgifter om den nationella placeringsfondens placeringspolicy och eventuella placeringsrestriktioner. |
| --- | --- |

ii)

Uppgifter om den nationella placeringsfondens placeringspolicy och eventuella placeringsrestriktioner.

| iii) | Namn och befattning avseende personer som har ansvar för att fatta investeringsbeslut för den nationella placeringsfonden. |
| --- | --- |

iii)

Namn och befattning avseende personer som har ansvar för att fatta investeringsbeslut för den nationella placeringsfonden.

| iv) | Närmare uppgifter om det eventuella inflytande som det offentliga organ som avses i led i har på den nationella placeringsfondens och det ansökande kreditinstitutets dagliga verksamhet. |
| --- | --- |

iv)

Närmare uppgifter om det eventuella inflytande som det offentliga organ som avses i led i har på den nationella placeringsfondens och det ansökande kreditinstitutets dagliga verksamhet.

4.

| a) | Namn på alla förvaltare som ska förvalta tillgångarna enligt trustens stadgar och på varje förmånstagare eller instiftare av trusten samt, i tillämpliga fall, deras respektive andelar av de inkomster som genereras av den förvaltade egendomen. |
| --- | --- |

a)

Namn på alla förvaltare som ska förvalta tillgångarna enligt trustens stadgar och på varje förmånstagare eller instiftare av trusten samt, i tillämpliga fall, deras respektive andelar av de inkomster som genereras av den förvaltade egendomen.

| b) | En kopia av alla handlingar som avser trustens bildande eller styrning. |
| --- | --- |

b)

En kopia av alla handlingar som avser trustens bildande eller styrning.

| c) | En beskrivning av trustens viktigaste rättsliga egenskaper och funktion. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av trustens viktigaste rättsliga egenskaper och funktion.

| d) | Metoden för finansiering av trusten och resurser för att säkerställa dess finansiella sundhet, så att trusten kan stödja sökanden, i synnerhet följande:






  i) | En beskrivning av trustens placeringspolicy och eventuella placeringsrestriktioner, inbegripet uppgifter om faktorer som påverkar placeringsbeslut och exitstrategi i förhållande till det ansökande kreditinstitutet. |
| --- | --- | --- |

d)

Metoden för finansiering av trusten och resurser för att säkerställa dess finansiella sundhet, så att trusten kan stödja sökanden, i synnerhet följande:

i)

En beskrivning av trustens placeringspolicy och eventuella placeringsrestriktioner, inbegripet uppgifter om faktorer som påverkar placeringsbeslut och exitstrategi i förhållande till det ansökande kreditinstitutet.

| ii) | Uppgifter om tidigare och befintliga placeringar av enheter i den finansiella sektorn och rörelseresultat avseende dessa investeringar i förhållande till trusten. |
| --- | --- |

ii)

Uppgifter om tidigare och befintliga placeringar av enheter i den finansiella sektorn och rörelseresultat avseende dessa investeringar i förhållande till trusten.

| iii) | Uppgift om och sammanfattning av finansieringskällor och trustens eventuella årsredovisning. |
| --- | --- |

iii)

Uppgift om och sammanfattning av finansieringskällor och trustens eventuella årsredovisning.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (EUT L 157, 9.6.2006, s. 87).

2

---

| 29.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 335/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 335/86

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2581

av den 20 juni 2022

om fastställande av tekniska genomförandestandarder för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tillhandahållande av uppgifter i ansökningar om auktorisation som kreditinstitut

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 8.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2580 (2) fastställs de uppgifter som ska lämnas till de behöriga myndigheterna i ansökningar om auktorisation som kreditinstitut. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2580 (2) fastställs de uppgifter som ska lämnas till de behöriga myndigheterna i ansökningar om auktorisation som kreditinstitut.

| (2) | För harmoniseringsändamål är det viktigt att den som ansöker om auktorisation som kreditinstitut lämnar in de uppgifter som krävs för en sådan auktorisation på ett enhetligt sätt, med användning av samma standardformulär, mallar och förfaranden i hela unionen. |
| --- | --- |

(2)

För harmoniseringsändamål är det viktigt att den som ansöker om auktorisation som kreditinstitut lämnar in de uppgifter som krävs för en sådan auktorisation på ett enhetligt sätt, med användning av samma standardformulär, mallar och förfaranden i hela unionen.

| (3) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (4) | Europeiska bankmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska genomförandestandarder som den här förordningen grundas på, gjort en analys av möjliga kostnader och fördelar samt begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(4)

Europeiska bankmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska genomförandestandarder som den här förordningen grundas på, gjort en analys av möjliga kostnader och fördelar samt begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

| (5) | För att ge behöriga myndigheter och ansökande kreditinstitut tillräckligt med tid för att anpassa sig till kraven i denna förordning bör datumet för dess tillämpning skjutas upp. |
| --- | --- |

(5)

För att ge behöriga myndigheter och ansökande kreditinstitut tillräckligt med tid för att anpassa sig till kraven i denna förordning bör datumet för dess tillämpning skjutas upp.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inlämnande av ansökan om auktorisation som kreditinstitut

1.   Den som ansöker om auktorisation som kreditinstitut ska lämna in de uppgifter som anges i artiklarna 1–9 i delegerad förordning (EU) 2022/2580 till sin behöriga myndighet genom att fylla i den mall som anges i bilagan till denna förordning.

2.   De behöriga myndigheterna ska på sin webbplats ange kontaktuppgifter för inlämning av ansökan om auktorisation som kreditinstitut och ska ange om ansökan ska lämnas in i pappersformat, i elektronisk form eller bådadera.

Artikel 2

Bedömning av om ansökan om auktorisation som kreditinstitut är fullständig

1.   En ansökan om auktorisation som kreditinstitut ska anses vara fullständig om den innehåller alla de uppgifter som krävs enligt delegerad förordning (EU) 2022/2580.

2.   Om de uppgifter som lämnas i ansökan bedöms och befinns vara ofullständiga, ska de behöriga myndigheterna skicka en begäran i pappersformat eller i elektronisk form till den berörda sökanden med angivande av vilka ytterligare uppgifter som krävs och ge sökanden möjlighet att lämna de identifierade uppgifterna.

3.   När en ansökan bedöms vara fullständig ska den behöriga myndigheten underrätta sökanden om detta, tillsammans med datum för mottagande av den fullständiga ansökan eller, i förekommande fall, dagen för mottagande av de uppgifter som kompletterade ansökan.

4.   De behöriga myndigheterna får kräva att sökanden lämnar ytterligare förklaringar och kompletterande uppgifter för bedömningen av ansökan.

Artikel 3

Ansökningar om auktorisation som kreditinstitut som omfattas av denna förordning

Denna förordning ska tillämpas på ansökningar om auktorisation som kreditinstitut som lämnas in den XX.XX.XXXX.

Artikel 4

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning ska tillämpas från och med den XX.XX.XXXX.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2580 av den 17 juni 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar de uppgifter som ska lämnas i ansökan om auktorisation som kreditinstitut och de faktorer som kan hindra behöriga myndigheter från att utöva en effektiv tillsyn (EUT L 335, XX.XX.XXXX, s. 64)

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

BILAGA

Uppgifter som lämnas i samband med ansökan om auktorisation

Datum: ...............

Referensnummer: ..............

Sökandens namn:

Adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktperson)

Namn:

Tfn

E-post:

Detta är en ansökan om auktorisation som kreditinstitut som lämnas in i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2580. (1)

Vi intygar att de uppgifter som lämnas i denna ansökan är sanningsenliga, riktiga, fullständiga och icke missvisande. Om inte annat uttryckligen anges, är uppgifterna aktuella den dag då denna ansökan lämnas in. Om vissa uppgifter avser ett framtida datum, anges det uttryckligen i ansökan, och vi åtar oss att utan dröjsmål skriftligen underrätta myndigheten om sådana uppgifter visar sig vara ej sanningsenliga, felaktiga, ofullständiga eller missvisande.

[Sökandens namn]

Lämnad av ...

Namn:

Befattning:

Tabell 1

Presentation av uppgifter om det ansökande kreditinstitutet (artikel 1 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

| 1.1. | Kontaktpersoner för ansökan (artikel 1 a och b i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

1.1.

Kontaktuppgifter för den person som ska kontaktas angående ansökan

Titel

Fullständigt namn

Befattning

Telefonnummer

Mobilnummer

Fax (i förekommande fall)

E-post:

Professionell rådgivare som deltagit i upprättandet av ansökan (i förekommande fall)

Titel

Fullständigt namn

Befattning

Telefonnummer

Mobilnummer

Fax (i förekommande fall)

E-post:

| 1.2. | Identifiering av det ansökande kreditinstitutet (artikel 1 c–k i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

1.2.

Det ansökande kreditinstitutets namn, och eventuella andra firmanamn som används eller kommer att användas av det ansökande kreditinstitutet

Föreslagna planer (i förekommande fall) på att ändra namnet på det ansökande kreditinstitutet och en förklaring av de föreslagna ändringarna

Logotyp

Det ansökande kreditinstitutets juridiska form

Datum för registrering eller bildande

Jurisdiktion i vilken registreringen eller bildandet ägde rum

Adress till det ansökande kreditinstitutets styrelsesäte och, om adressen är en annan, till dess huvudkontor och huvudsakliga driftställe.

Kontaktuppgifter för det ansökande kreditinstitutet, om de skiljer sig från dem som anges i avsnitt 1.1 i denna tabell: telefon, mobilnummer, fax (i förekommande fall) och e-post

Om det ansökande kreditinstitutet är registrerat i ett centralt register, handelsregister, företagsregister eller liknande offentligt register: registrets namn och det ansökande kreditinstitutets registreringsnummer eller motsvarande identifiering i registret.

LEI-kod (identifieringskod för juridiska personer) för det ansökande kreditinstitutet

Datum då det ansökande kreditinstitutets räkenskapsår avslutas

Det ansökande kreditinstitutets eventuella webbplats

| 1.3. | Konstituerande handlingar (artikel 1 l i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

1.3.

Bilaga i vilken bifogas en kopia av det ansökande kreditinstitutets stadgar, bolagsordning eller motsvarande handling och, i tillämpliga fall, bevis för registrering i det register som föreskrivs i den berörda medlemsstatens lagstiftning i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 (2)

| 1.4. | Det ansökande kreditinstitutets och dess dotterföretags historik (artikel 2 a–c i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

1.4.

Bekräftelse av om det ansökande kreditinstitutet tidigare har bedrivit kommersiell eller annan verksamhet (ja/nej) (om ja, fyll i de återstående fälten i avsnitt 1.4 i denna tabell)

Uppgifter om licenser, auktorisationer, registreringar eller andra tillstånd som det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag har att bedriva verksamhet inom finanstjänstesektorn och som har beviljats av en offentlig myndighet eller annan enhet som utför ett offentligt uppdrag i en medlemsstat eller ett tredjeland och som faller inom de kategorier som anges i artikel 2 a i–iv i delegerad förordning (EU) 2022/2580

Närmare uppgifter om viktiga händelser rörande det ansökande kreditinstitutet eller något av dess dotterföretag som har ägt rum eller som äger rum och som rimligen kan anses vara relevanta för auktorisationen, däribland något av de punkter som tas upp i artikel 2 b i delegerad förordning (EU) 2022/2580

Uppgifter om någon av de händelser som anges i beviljandet, inbegripet namn och adress till brottmåls- eller tvistemålsdomstolen, den civilrättsliga eller administrativa myndigheten, datum för händelsen, det berörda beloppet, resultatet av förfarandet och en redogörelse för omständigheterna kring den händelse som utlöste förfarandet.

| 1.5. | Tillämpliga avgifter (artikel 2 d och e i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

1.5.

Om en ansökningsavgift eller tillsynsavgift som enligt unionsrätten eller nationell rätt ska tas ut av det ansökande kreditinstitutet beräknas på grundval av det ansökande kreditinstitutets verksamhet eller särdrag: det underlag som är nödvändigt för att beräkna denna avgift.

Bilaga som innehåller bevis för betalning av ansökningsavgift, i tillämpliga fall i enlighet med unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.

Tabell 2

Verksamhetsplan (artikel 3 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

| Verksamheter (artikel 3 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- |
| Bilaga som innehåller verksamhetsplanen, inbegripet a) en förteckning över de verksamheter som det ansökande kreditinstitutet avser att bedriva, inbegripet de verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2013/36/EU, och b) en beskrivning av verksamhetsplanens överensstämmelse med de planerade verksamheterna. | |
| |
| | |
| | |
| |
| | |

Verksamheter (artikel 3 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

Bilaga som innehåller verksamhetsplanen, inbegripet a) en förteckning över de verksamheter som det ansökande kreditinstitutet avser att bedriva, inbegripet de verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2013/36/EU, och b) en beskrivning av verksamhetsplanens överensstämmelse med de planerade verksamheterna.

Tabell 3

Finansiell information (artikel 4 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

| 3.1. | Framtidsbedömningar (artikel 4 a i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

3.1.

Bilaga som innehåller framtidsbedömningar för det ansökande kreditinstitutet på individuell nivå och, i tillämpliga fall, på gruppnivå och undergruppsnivå i enlighet med artikel 4 a i delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 3.2. | Lagstadgade finansiella rapporter (artikel 4 b i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

3.2.

Bilaga som innehåller lagstadgade finansiella rapporter för det ansökande kreditinstitutet på individuell nivå och, beroende på vad som är tillämpligt, på gruppnivå och undergruppsnivå i enlighet med artikel 4 b i delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 3.3. | Skuldsättning (artikel 4 c i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

3.3.

Bilaga som innehåller en redogörelse för eventuell skuldsättning som det ansökande kreditinstitutet ådragit sig eller förväntas ådra sig innan det inleder verksamhet som kreditinstitut i enlighet med artikel 4 c i delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 3.4. | Säkerhetsrätter, garantier och skadeslöshet (artikel 4 d i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

3.4.

Bilaga som innehåller en sammanfattning av eventuella säkerhetsrätter, garantier eller skadeslöshet som det ansökande kreditinstitutet beviljat eller förväntas bevilja innan det inleder sin verksamhet som kreditinstitut.

| 3.5. | Kreditbetyg (artikel 4 e i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

3.5.

Eventuellt kreditbetyg för det ansökande kreditinstitutet eller för gruppen som helhet.

| 3.6. | Gruppbaserad tillsyn (artikel 4 f i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

3.6.

Bilaga som innehåller en eventuell analys av den gruppbaserade tillsynens omfattning i enlighet med grupptillsynskraven enligt artikel 4 a i delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 3.7. | Ramar och riktlinjer (artikel 4 g i–x i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

3.7.

Sammanfattning av ramarna för riskhantering i enlighet med artikel 4 g i delegerad förordning (EU) 2022/2580

Sammanfattning av policyn för hantering av likviditetsrisker

Sammanfattning av policyn avseende finansieringskoncentration och finansieringsdiversifiering

Sammanfattning av policyn för hantering av säkerheter

Sammanfattning av inlåningspolicyn

Sammanfattning av kredit- och utlåningspolicyn

Sammanfattning av koncentrationsriskpolicyn

Sammanfattning av avsättningspolicyn

Sammanfattning av vinstutdelningspolicyn

Sammanfattning av policyn för handelslagret

| 3.8. | Process för att utarbeta en återhämtningsplan (artikel 4 d h i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

3.8.

Beskrivning av det ansökande kreditinstitutets process för att utarbeta en återhämtningsplan enligt definitionen i artikel 2.1.32 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (3) och, i tillämpliga fall, en koncernåterhämtningsplan enligt definitionen i artikel 2.1.33 i samma direktiv

| 3.9. | Insättningsgarantisystem (artikel 4 i i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

3.9.

Förklaring eller bekräftelse av att det ansökande kreditinstitutet före eller senast på dagen för auktorisation ska bli medlem i ett insättningsgarantisystem som är officiellt erkänt i den medlemsstat där ansökan lämnas in i enlighet med artikel 4.3 i direktiv 2014/49/EU

Namn på insättningsgarantisystemet

| 3.10. | Institutionellt skyddssystem (artikel 4 a j i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

3.10.

Namn på eventuellt institutionellt skyddssystem, i enlighet med definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (4), som det ansökande kreditinstitutet har ingått eller avser att ingå

Tabell 4

Verksamhetsplan, organisationsstruktur, internkontrollsystem och revisorer ((artikel 5 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

| 4.1. | Verksamhetsplan (artikel 5.1 a i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

4.1.

Bilaga som innehåller verksamhetsplanen i enlighet med artikel 5.1 a i delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 4.2. | Organisation, struktur och styrformer (artikel 5.1 b i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

4.2.

Bilaga som innehåller beskrivningen av det ansökande kreditinstitutets organisation, struktur och styrformer i enlighet med artikel 5.1 b i delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 4.3. | Ram för internkontroll (artikel 5.1 c i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

4.3.

Bilaga som innehåller sammanfattning den interna organisationen, inbegripet avsatta budget- och personalresurser, av regelefterlevnadsfunktionen, riskhanteringsfunktionen och internrevisionsfunktionen i enlighet med artikel 5.1 c i i delegerad förordning (EU) 2022/2580

Beskrivning av policyn för visselblåsare

Beskrivning av policyn för att förhindra intressekonflikter

Beskrivning av policyn för hantering av klagomål

Beskrivning av policyn avseende marknadsmissbruk

Beskrivning av policyn att främja mångfald i ledningsorganet

Beskrivning av ersättningspolicyn för anställda vars yrkesutövning har en väsentlig inverkan på det ansökande kreditinstitutets riskprofil

Beskrivning av system och policyer för att bedöma och hantera de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism, inbegripet en sammanfattning av de grundläggande rutiner som har införts för att motverka risken att det ansökande kreditinstitutet utnyttjas för ekonomisk brottslighet.

| 4.4. | Internrevisionsresurser (artikel 5.1 d i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

4.4.

Beskrivning av internrevisionsresurser och av metoden och internrevisionsplanen för de tre år som följer på auktorisationen som kreditinstitut, inklusive revision av tjänster som läggs ut på entreprenad

| 4.5. | Policyer och planer (artikel 5.1 e i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

4.5.

Beskrivning av internrevisionspolicyn

Beskrivning av produktstyrningspolicyn

Beskrivning av konsumentskyddspolicyn

Beskrivning av kontinuitetsplanen och kontinuitetspolicyn, inbegripet en sammanfattning av tillgängliga reserv- och återställningssystem samt av planer som säkerställer att nyckelpersonal är tillgänglig i situationer som påverkar affärskontinuiteten

| 4.6. | Det ansökande kreditinstitutets struktur (artikel 5.1 f i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

4.6.

Beskrivning av utläggning av verksamhet utanför och inom gruppen för att stödja det ansökande kreditinstitutets verksamhet eller internkontrollverksamhet, inbegripet de uppgifter som anges i artikel 5.1 f i i delegerad förordning (EU) 2022/2580

Beskrivning av ansvar, arrangemang, system och kontroller för tillsynen över varje funktion som lagts ut och som är kritisk eller viktig för det ansökande kreditinstitutets ledning och verksamhet

Beskrivning av servicenivåavtal och arrangemang för varje funktion som lagts ut och som är kritisk eller viktig för det ansökande kreditinstitutets ledning och verksamhet

Beskrivning av det ansökande kreditinstitutets it-infrastruktur, inbegripet system som används eller kommer att användas, hostingarrangemang, organisation vad gäller it-funktion, it-struktur, it-strategi och it-styrning, riktlinjer och förfaranden avseende it-säkerhet, samt alla system och kontroller som inrättats eller kommer att införas för tillhandahållande av internetbanktjänster

| 4.7. | Lagstadgade revisorer eller revisionsföretag (artikel 5.2 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

4.7.

Namn:

Adress:

Kontaktpunkt (Namn, tfn, e-post)

Tabell 5

Startkapital (artikel 6 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

| 5.1. | Startkapital och kapitalbas (artikel 6.1 och 6.2 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

5.1.

Bilaga som innehåller handlingar som styrker det ansökande kreditinstitutets emitterade kapital, inbetalda kapital och kapital som ännu inte har betalats in

Beskrivning av kapitalbasen (typ och belopp) som utgör startkapitalet

Om inte hela startkapitalet har inbetalats när ansökan inges, beskrivning av planen och tidsfristen för att säkerställa att hela startkapitalet är inbetalat innan auktorisationen att inleda verksamhet som kreditinstitut träder i kraft.

| 5.2. | Tillgängliga finansieringskällor för kapitalbasen (artikel 6.3 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

5.2.

Beskrivning av de tillgängliga finansieringskällorna för kapitalbasen och bilaga som innehåller handlingar som styrker att dessa finansieringskällor är tillgängliga i enlighet med artikel 6.3 i delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 5.3. | Mängd, typ och fördelning av det interna kapital (artikel 6.4 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

5.3.

Bilaga som innehåller bedömningen av mängden, typen och fördelningen av det interna kapital som det ansökande kreditinstitutet anser vara tillräckligt för att täcka typen och omfattningen av risker som det ansökande kreditinstitutet kommer att vara, eller kan bli, exponerat för samt en analys i enlighet med artikel 6.4 i delegerad förordning (EU) 2022/2580

Tabell 6

Praktisk ledning (artikel 7 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

| 6.1 | Medlemmar i ledningsorganet (fyll i en separat kopia av denna del av tabellen för varje medlem) (artikel 7.1 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

6.1

Namn och eventuella tidigare namn

Kön

Födelseort

Födelsedatum

Adress:

Telefonnr

Mobilnr

E-post:

Nationalitet

Personligt identifikationsnummer eller en bilaga som innehåller en kopia av id-kort eller motsvarande

Uppgifter om den befattning som personen innehar eller kommer att inneha, inbegripet om det är en befattning i ledningsorganet med eller utan verkställande funktioner, uppdragets startdatum eller planerade startdatum samt varaktighet, och en beskrivning av personens viktigaste uppgifter och ansvarsområden

Bilaga som innehåller en meritförteckning i enlighet med punkt 1 d i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2022/2580

Bilaga som innehåller en förteckning över referenter med kontaktuppgifter, helst från arbetsgivare inom banksektorn eller finanstjänstesektorn, inbegripet fullständigt namn, institut, befattning, telefonnummer, e-postadress, typ av yrkesmässig relation och information om huruvida det föreligger, eller har förelegat, en icke-professionell relation till denna person

Bilaga som innehåller information i kriminalregister och relevant information om brottsutredningar, straffrättsliga förfaranden, relevanta civil- och förvaltningsrättsliga mål samt disciplinära ärenden (inbegripet förbud att agera som styrelseledamot, konkurs, insolvens och liknande förfarande), särskilt i form av ett officiellt utdrag eller, om ett sådant inte finns, uppgift om en tillförlitlig informationskälla som kan intyga att personen inte har dömts i brottmål eller varit föremål för brottsutredning eller straffrättsligt förfarande.

Bilaga som innehåller uppgifter om huruvida straffrättsliga förfaranden pågår eller om personen eller någon organisation som står under dennes ledning har varit gäldenär i ett insolvensförfarande eller jämförbart förfarande

Bilaga som innehåller uppgifter i enlighet med punkt 1 f iii i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2022/2580

Bilaga som innehåller en beskrivning av alla finansiella och icke-finansiella intressen som kan skapa potentiella intressekonflikter i enlighet med punkt 1.g i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2022/2580

Bilaga som innehåller närmare uppgifter som visar att personen har tillräckligt med tid för att åta sig uppdraget i enlighet med punkt 1 h i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2022/2580

Bilaga som innehåller resultatet av eventuella lämplighetsbedömningar av personen som gjorts av det ansökande kreditinstitutet i enlighet med punkt 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 6.2. | Övriga uppgifter som begärs om medlemmar i ledningsorganet (artikel 7.1 i och punkterna 2, 4 och 5 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

6.2.

Beskrivning av varje kommitté under ledningsorganet som planeras vid tidpunkten för ansökan, inbegripet dess medlemmar och befogenheter

Uttalande om det ansökande kreditinstitutets samlade bedömning av ledningsorganets kollektiva lämplighet, inbegripet relevanta styrelseprotokoll eller rapporter eller andra handlingar som avser lämplighetsbedömningen

Beskrivning av hur mångfald i fråga om egenskaper och kompetens har beaktats vid tillsättningen av medlemmar i ledningsorganet

| 6.3. | Chefer för interna kontrollfunktioner och finansdirektören, om dessa inte är medlemmar i ledningsorganet (fyll i en separat kopia av denna del av tabellen för varje medlem) (artikel 7.2 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

6.3.

Namn och eventuella tidigare namn

Kön

Födelseort

Födelsedatum

Adress:

Telefonnummer

Mobilnr

E-post:

Nationalitet

Personligt identifikationsnummer eller en bilaga som innehåller en kopia av id-kort eller motsvarande

Uppgifter om den befattning som personen innehar eller kommer att inneha, inbegripet om det är en befattning i ledningsorganet med eller utan verkställande funktioner, uppdragets startdatum eller planerade startdatum samt varaktighet, och en beskrivning av personens viktigaste uppgifter och ansvarsområden

Bilaga som innehåller en meritförteckning i enlighet med punkt 1.d i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2022/2580

Bilaga som innehåller en förteckning över referenter med kontaktuppgifter, helst från arbetsgivare inom banksektorn eller finanstjänstesektorn, inbegripet fullständigt namn, institut, befattning, telefonnummer, e-postadress, typ av yrkesmässig relation och information om huruvida det föreligger, eller har förelegat, en icke-professionell relation till denna person

Bilaga som innehåller information i kriminalregister och relevant information om brottsutredningar, straffrättsliga förfaranden, relevanta civil- och förvaltningsrättsliga mål samt disciplinära ärenden (inbegripet förbud att agera som styrelseledamot, konkurs, insolvens och liknande förfarande), särskilt i form av ett officiellt utdrag eller, om ett sådant inte finns, uppgift om en tillförlitlig informationskälla som kan intyga att personen inte har dömts i brottmål eller varit föremål för brottsutredning eller straffrättsligt förfarande.

Bilaga som innehåller uppgifter om huruvida straffrättsliga förfaranden pågår eller om personen eller någon organisation som står under dennes ledning har varit gäldenär i ett insolvensförfarande eller jämförbart förfarande

Bilaga som innehåller uppgifter i enlighet med punkt 1.f iii i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2022/2580

Bilaga som innehåller resultatet av eventuella lämplighetsbedömningar av personen som gjorts av det ansökande kreditinstitutet i enlighet med punkt 3 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 6.4. | Befogenheter, ansvar och fullmakter som tilldelats medlemmar i det ansökande kreditinstitutets ledningsorgan (artikel 7.3 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

6.4.

Beskrivning av befogenheter, ansvar och fullmakter som tilldelats medlemmarna i det ansökande kreditinstitutets ledningsorgan och, om relevant i enlighet med artikel 7.2 i delegerad förordning (EU) 2022/2580 som tilldelats cheferna för interna kontrollfunktioner och finansdirektören, om dessa inte är medlemmar i ledningsorganet

Tabell 7

Aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav (artikel 8 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

| 7.1. | Aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav (fysiska och juridiska personer) (artikel 8.1 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

7.1.

Bilaga som för varje fysisk och juridisk person med kvalificerade innehav innehåller de uppgifter som anges i artikel 8.1 i delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 7.2. | Ytterligare uppgifter avseende fysiska personer (artikel 8.2 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

7.2.

Bilaga som för varje fysisk person med kvalificerade innehav innehåller de ytterligare uppgifter som anges i artikel 8.2 i delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 7.3. | Ytterligare uppgifter avseende juridiska personer eller enheter som inte är juridiska personer som har eller kommer att ha innehav i eget namn (artikel 8.3 i delegerad förordning 2022/2580) |
| --- | --- |

7.3.

Bilaga som för varje juridisk person eller enhet som inte är juridisk person och har eller kommer att ha innehav i eget namn innehåller de ytterligare uppgifter som anges i artikel 8.3 i delegerad förordning 2022/2580

| 7.4. | Truster (artikel 8.4 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

7.4.

Bilaga som innehåller de uppgifter som anges i artikel 8.4 i delegerad förordning (EU) 2022/2580

| 7.5. | Medlemmar i en enhet som inte är en juridisk person där det kvalificerade innehavet i kreditinstitutet kommer att behandlas som en tillgång för den enheten (artikel 8.5 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

7.5.

Bilaga som innehåller de uppgifter som anges i artikel 8.5 i delegerad förordning (EU) 2022/2580

Tabell 8

De 20 största aktieägarna eller medlemmarna (artikel 9 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

| 8.1. | Aktieägarstruktur (artikel 9 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

8.1.

Bilaga som innehåller ett diagram som visar det ansökande kreditinstitutets aktieägarstruktur, inbegripet fördelning av kapital och rösträtter.

| 8.2. | Förteckning med namnen på alla personer och andra enheter med aktieinnehav samt andra relevanta upplysningar (artikel 9 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) |
| --- | --- |

8.2.

Bilaga som innehåller en förteckning med namnen på alla personer och andra enheter med aktieinnehav av det slag som beskrivs i artikel 9 i delegerad förordning (EU) 2022/2580 och följande upplysningar för var och en av dessa personer eller enheter:

| — | Antal och typ av aktier eller andra andelar som har tecknats eller kommer att tecknas |
| --- | --- |

—

Antal och typ av aktier eller andra andelar som har tecknats eller kommer att tecknas

| — | Nominellt värde av dessa aktier eller andra andelar |
| --- | --- |

—

Nominellt värde av dessa aktier eller andra andelar

| — | Eventuell premie som betalats eller ska betalas |
| --- | --- |

—

Eventuell premie som betalats eller ska betalas

| — | Säkerhetsrätter eller panträtter i dessa aktier eller andra innehav, inbegripet säkerhetsinnehavarnas identitet |
| --- | --- |

—

Säkerhetsrätter eller panträtter i dessa aktier eller andra innehav, inbegripet säkerhetsinnehavarnas identitet

| — | I tillämpliga fall, eventuella åtaganden som dessa personer eller enheter har gjort i syfte att säkerställa att kreditinstitutet kommer att uppfylla tillämpliga tillsynskrav |
| --- | --- |

—

I tillämpliga fall, eventuella åtaganden som dessa personer eller enheter har gjort i syfte att säkerställa att kreditinstitutet kommer att uppfylla tillämpliga tillsynskrav

Tabell 9

Uppgifter som begärs i enlighet med artikel 10.1 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

| Uppgifter som begärs av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 10.1 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) (fyll i, i förekommande fall, i vänstra kolumnen en beskrivning av de uppgifter som krävs och i den högra kolumnen uppgifterna) |
| --- |
| | |
| | |

Uppgifter som begärs av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 10.1 i delegerad förordning (EU) 2022/2580) (fyll i, i förekommande fall, i vänstra kolumnen en beskrivning av de uppgifter som krävs och i den högra kolumnen uppgifterna)

Tabell 10

Uppgifter som inte lämnas i ansökan i enlighet med artikel 11 i delegerad förordning (EU) 2022/2580)

| 10.1. | Uppgifter som inte lämnas i enlighet med artikel 11 a i delegerad förordning (EU) 2022/2580) (förteckna uppgifterna, i förekommande fall) |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Uppgifter som inte lämnas i enlighet med artikel 11 b i delegerad förordning (EU) 2022/2580) (förteckna uppgifterna, i förekommande fall) |
| --- | --- |

10.2.

---

(1)  EUT L 335, XX.XX.XXXX, s. 64.

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av den 14 juni 2017 om vissa aspekter av bolagsrätt (EUT L 169, 30.6.2017, s. 46).

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 29.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 335/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 335/103

---

BESLUT nr 2/2022 AV DEN AEP-KOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM DET INLEDANDE AVTALET OM EKONOMISKT PARTNERSKAP MELLAN GHANA, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

av den 30 november 2022

vad gäller antagandet av arbetsordningen för tvistlösning (2022/2582)

AEP-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1) (avtalet), undertecknat i Bryssel den 28 juli 2016, särskilt artikel 59, och

av följande skäl:

I artikel 59.1 i avtalet föreskrivs att tvistlösningsförfarandena ska styras av den arbetsordning som AEP-kommittén ska anta inom tre månader från dess inrättande, och i artikel 64.2 i avtalet nämns att uppförandekoden bifogas arbetsordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Arbetsordningen för tvistlösning, som återfinns i bilagan till detta beslut, ska antas.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

---

(1)  
  EUT L 287, 21.10.2016, s. 3.

1

---

BILAGA

ARBETSORDNING FÖR TVISTLÖSNING

A.   DEFINITIONER

| 1. | I kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet och enligt denna arbetsordning gäller följande definitioner:






  a) | administrativ personal: i förbindelse med en nämndledamot, personer som står under en nämndledamots ledning och kontroll och som inte är biträden. |
| --- | --- | --- |

1.

I kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet och enligt denna arbetsordning gäller följande definitioner:

a)

administrativ personal: i förbindelse med en nämndledamot, personer som står under en nämndledamots ledning och kontroll och som inte är biträden.

| b) | rådgivare: en person som anlitats av en part för att ge råd till eller biträda den parten i samband med nämndens förfarande. |
| --- | --- |

b)

rådgivare: en person som anlitats av en part för att ge råd till eller biträda den parten i samband med nämndens förfarande.

| c) | biträde: en person som inom ramen för en nämndledamots mandat och under en nämndledamots ledning och kontroll utför utredningsarbete eller biträder den nämndledamoten. |
| --- | --- |

c)

biträde: en person som inom ramen för en nämndledamots mandat och under en nämndledamots ledning och kontroll utför utredningsarbete eller biträder den nämndledamoten.

| d) | klagande part: den part som i enlighet med artikel 49 (Inledande av skiljeförfarandet) i avtalet begär att en nämnd ska tillsättas. |
| --- | --- |

d)

klagande part: den part som i enlighet med artikel 49 (Inledande av skiljeförfarandet) i avtalet begär att en nämnd ska tillsättas.

| e) | dag: kalenderdag. |
| --- | --- |

e)

dag: kalenderdag.

| f) | nämnd: en nämnd som tillsatts i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. |
| --- | --- |

f)

nämnd: en nämnd som tillsatts i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet.

| g) | nämndledamot eller skiljeman: ledamot i en nämnd. |
| --- | --- |

g)

nämndledamot eller skiljeman: ledamot i en nämnd.

| h) | svarande part: en part som påstås ha överträtt de relevanta bestämmelserna. |
| --- | --- |

h)

svarande part: en part som påstås ha överträtt de relevanta bestämmelserna.

| i) | företrädare för en part: en person som är anställd inom eller utsedd av en parts offentliga förvaltning (ministerium, myndighet eller annat organ) och företräder denna part i en tvist angående avtalet. |
| --- | --- |

i)

företrädare för en part: en person som är anställd inom eller utsedd av en parts offentliga förvaltning (ministerium, myndighet eller annat organ) och företräder denna part i en tvist angående avtalet.

B.   UNDERRÄTTELSER

| 2. | Varje begäran, meddelande, skriftlig inlaga eller annan handling från






  a) | nämnden ska sändas till båda parter samtidigt, |
| --- | --- | --- |

2.

Varje begäran, meddelande, skriftlig inlaga eller annan handling från

a)

nämnden ska sändas till båda parter samtidigt,

| b) | en part som riktar sig till nämnden ska sändas i kopia till den andra parten samtidigt, och |
| --- | --- |

b)

en part som riktar sig till nämnden ska sändas i kopia till den andra parten samtidigt, och

| c) | en part som riktar sig till den andra parten ska sändas i kopia till nämnden samtidigt, när så är lämpligt. |
| --- | --- |

c)

en part som riktar sig till den andra parten ska sändas i kopia till nämnden samtidigt, när så är lämpligt.

| 3. | Alla underrättelser som avses i regel 2 ska sändas med e-post eller när så är lämpligt med något annat telekommunikationsmedel som registrerar avsändandet. Om inte något annat bevisas ska en sådan underrättelse anses ha överlämnats den dag då den avsändes. |
| --- | --- |

3.

Alla underrättelser som avses i regel 2 ska sändas med e-post eller när så är lämpligt med något annat telekommunikationsmedel som registrerar avsändandet. Om inte något annat bevisas ska en sådan underrättelse anses ha överlämnats den dag då den avsändes.

| 4. | Alla underrättelser ska ställas till Europeiska kommissionens generaldirektorat för handel respektive generaldirektören för Ghanas handels- och industriministerium, |
| --- | --- |

4.

Alla underrättelser ska ställas till Europeiska kommissionens generaldirektorat för handel respektive generaldirektören för Ghanas handels- och industriministerium,

| 5. | Rättelse av mindre skrivfel i en begäran, ett meddelande, en skriftlig inlaga eller annan handling med anknytning till förfarandena i nämnden får ske genom att en ny handling överlämnas i vilken ändringarna tydligt anges. |
| --- | --- |

5.

Rättelse av mindre skrivfel i en begäran, ett meddelande, en skriftlig inlaga eller annan handling med anknytning till förfarandena i nämnden får ske genom att en ny handling överlämnas i vilken ändringarna tydligt anges.

| 6. | Om den sista dagen för överlämnande av en handling infaller på en arbetsfri dag för Europeiska unionens institutioner eller för Ghanas förvaltning ska tidsfristen för överlämnande av handlingen löpa ut den första påföljande arbetsdagen. |
| --- | --- |

6.

Om den sista dagen för överlämnande av en handling infaller på en arbetsfri dag för Europeiska unionens institutioner eller för Ghanas förvaltning ska tidsfristen för överlämnande av handlingen löpa ut den första påföljande arbetsdagen.

C.   UTSEENDE AV NÄMNDLEDAMÖTER

| 7. | Om en nämndledamot utses genom lottning i enlighet med artikel 50.3 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet, ska AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten utan dröjsmål underrätta medordföranden för den svarande parten om dag, tid och plats för lottningen. AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten eller dennes ställföreträdare ska genomföra lottningen i enlighet med artikel 50.3 och 50.4 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten får delegera ett sådant utseende genom lottning av en nämndledamot. |
| --- | --- |

7.

Om en nämndledamot utses genom lottning i enlighet med artikel 50.3 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet, ska AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten utan dröjsmål underrätta medordföranden för den svarande parten om dag, tid och plats för lottningen. AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten eller dennes ställföreträdare ska genomföra lottningen i enlighet med artikel 50.3 och 50.4 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten får delegera ett sådant utseende genom lottning av en nämndledamot.

| 8. | AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten ska genom lottning utse nämndledamoten eller ordföranden inom fem dagar från utgången av den tidsfrist som anges i artikel 50.2 (Tillsättande av skiljenämnden), om någon av de delförteckningar som avses i artikel 64.1 (Förteckning över skiljemän)






  a) | inte har upprättats, bland de personer som formellt har föreslagits av den ena eller båda parterna för upprättandet av delförteckningen i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

8.

AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten ska genom lottning utse nämndledamoten eller ordföranden inom fem dagar från utgången av den tidsfrist som anges i artikel 50.2 (Tillsättande av skiljenämnden), om någon av de delförteckningar som avses i artikel 64.1 (Förteckning över skiljemän)

a)

inte har upprättats, bland de personer som formellt har föreslagits av den ena eller båda parterna för upprättandet av delförteckningen i fråga, eller

| b) | inte längre omfattar minst fem personer, bland de personer som fortfarande omfattas av delförteckningen i fråga. |
| --- | --- |

b)

inte längre omfattar minst fem personer, bland de personer som fortfarande omfattas av delförteckningen i fråga.

AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten får delegera ett sådant utseende genom lottning av en nämndledamot.

| 9. | AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten ska skriftligen underrätta varje person som utsetts till att fungera som nämndledamot om att han eller hon har blivit utsedd. Varje person ska bekräfta sin tillgänglighet till båda parterna inom fem dagar från den dag personen underrättades om att han eller hon blivit utsedd. Vid fastställandet av dagen för tillsättandet av nämnden i enlighet med artikel 50.5 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet ska den dag då nämndledamöterna utses anses vara den dag då den sista av de tre utvalda nämndledamöterna har meddelat att han eller hon godtar att bli utsedd. |
| --- | --- |

9.

AEP-kommitténs medordförande för den klagande parten ska skriftligen underrätta varje person som utsetts till att fungera som nämndledamot om att han eller hon har blivit utsedd. Varje person ska bekräfta sin tillgänglighet till båda parterna inom fem dagar från den dag personen underrättades om att han eller hon blivit utsedd. Vid fastställandet av dagen för tillsättandet av nämnden i enlighet med artikel 50.5 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet ska den dag då nämndledamöterna utses anses vara den dag då den sista av de tre utvalda nämndledamöterna har meddelat att han eller hon godtar att bli utsedd.

D.   MANDAT

| 10. | Om inte parterna kommer överens om något annat inom fem dagar från den dag då nämnden tillsattes, ska nämndens mandat vara

  ”
  att mot bakgrund av de relevanta bestämmelser i det avtal som åberopas av parterna pröva den fråga som anges i begäran om tillsättande av nämnden, att fastställa huruvida den berörda åtgärden är förenlig med bestämmelserna i det avtal som avses i artikel 46 (Tillämpningsområde) och att lägga fram en rapport i enlighet med artiklarna 51 (Interimsrapport från nämnden) och 52 (Skiljenämndens avgörande).
  ” |
| --- | --- |

10.

Om inte parterna kommer överens om något annat inom fem dagar från den dag då nämnden tillsattes, ska nämndens mandat vara

”
  att mot bakgrund av de relevanta bestämmelser i det avtal som åberopas av parterna pröva den fråga som anges i begäran om tillsättande av nämnden, att fastställa huruvida den berörda åtgärden är förenlig med bestämmelserna i det avtal som avses i artikel 46 (Tillämpningsområde) och att lägga fram en rapport i enlighet med artiklarna 51 (Interimsrapport från nämnden) och 52 (Skiljenämndens avgörande).
  ”

| 11. | Om parterna kommer överens om ett annat mandat, ska de anmäla det mandat som de kommit överens om till nämnden inom den tidsfrist som anges i regel 10. |
| --- | --- |

11.

Om parterna kommer överens om ett annat mandat, ska de anmäla det mandat som de kommit överens om till nämnden inom den tidsfrist som anges i regel 10.

E.   NÄMNDENS UPPGIFTER

| 12. | Nämnden






  a) | ska göra en objektiv bedömning av det ärende som föreläggs den, inbegripet en objektiv bedömning av sakförhållandena i ärendet samt tillämpligheten av och förenligheten med de relevanta bestämmelserna, |
| --- | --- | --- |

12.

Nämnden

a)

ska göra en objektiv bedömning av det ärende som föreläggs den, inbegripet en objektiv bedömning av sakförhållandena i ärendet samt tillämpligheten av och förenligheten med de relevanta bestämmelserna,

| b) | ska i sina beslut och rapporter redovisa sina undersökningsresultat med avseende på sakförhållandena, tillämpligheten av de relevanta bestämmelserna samt de viktigaste skälen till nämndens undersökningsresultat och slutsatser, och |
| --- | --- |

b)

ska i sina beslut och rapporter redovisa sina undersökningsresultat med avseende på sakförhållandena, tillämpligheten av de relevanta bestämmelserna samt de viktigaste skälen till nämndens undersökningsresultat och slutsatser, och

| c) | bör regelbundet samråda med parterna och se till att det skapas goda förutsättningar för att uppnå en ömsesidigt godtagbar lösning. |
| --- | --- |

c)

bör regelbundet samråda med parterna och se till att det skapas goda förutsättningar för att uppnå en ömsesidigt godtagbar lösning.

| 13. | Nämnden ska också ta hänsyn till relevanta tolkningar i rapporter från Världshandelsorganisationens (WTO) paneler och överprövningsorganet vilka antagits av WTO:s tvistlösningsorgan. |
| --- | --- |

13.

Nämnden ska också ta hänsyn till relevanta tolkningar i rapporter från Världshandelsorganisationens (WTO) paneler och överprövningsorganet vilka antagits av WTO:s tvistlösningsorgan.

F.   KONSTITUERANDE SAMMANTRÄDE

| 14. | Om parterna inte kommer överens om något annat ska de inom sju dagar från det att nämnden tillsatts sammanträda med nämnden för att besluta om sådana frågor som parterna eller nämnden anser lämpliga, inbegripet






  a) | arvode och kostnadsersättning som ska betalas till nämndledamöterna, om det inte överenskommits tidigare, och som ska överensstämma med WTO:s normer, |
| --- | --- | --- |

14.

Om parterna inte kommer överens om något annat ska de inom sju dagar från det att nämnden tillsatts sammanträda med nämnden för att besluta om sådana frågor som parterna eller nämnden anser lämpliga, inbegripet

a)

arvode och kostnadsersättning som ska betalas till nämndledamöterna, om det inte överenskommits tidigare, och som ska överensstämma med WTO:s normer,

| b) | arvode som ska betalas till biträden, om det inte överenskommits tidigare; det totala arvodet till ett eller flera biträden för varje nämndledamot får inte överstiga 50 % av den nämndledamotens arvode, |
| --- | --- |

b)

arvode som ska betalas till biträden, om det inte överenskommits tidigare; det totala arvodet till ett eller flera biträden för varje nämndledamot får inte överstiga 50 % av den nämndledamotens arvode,

| c) | tidsplanen för förfarandena, och |
| --- | --- |

c)

tidsplanen för förfarandena, och

| d) | ad hoc-förfaranden för att skydda konfidentiella uppgifter. |
| --- | --- |

d)

ad hoc-förfaranden för att skydda konfidentiella uppgifter.

| 15. | Nämndledamöter och företrädare för parterna får delta i detta sammanträde via telefon- eller videokonferens. |
| --- | --- |

15.

Nämndledamöter och företrädare för parterna får delta i detta sammanträde via telefon- eller videokonferens.

G.   SKRIFTLIGA INLAGOR

| 16. | Den klagande parten ska överlämna sin skriftliga inlaga senast 20 dagar efter det att nämnden tillsattes. Den svarande parten ska överlämna sin skriftliga inlaga senast 20 dagar efter det att den klagande partens skriftliga inlaga överlämnades. |
| --- | --- |

16.

Den klagande parten ska överlämna sin skriftliga inlaga senast 20 dagar efter det att nämnden tillsattes. Den svarande parten ska överlämna sin skriftliga inlaga senast 20 dagar efter det att den klagande partens skriftliga inlaga överlämnades.

H.   NÄMNDENS VERKSAMHET

| 17. | Nämndens ordförande ska leda nämndens samtliga sammanträden. Nämnden får till ordföranden delegera befogenheten att fatta administrativa beslut och beslut i procedurfrågor. |
| --- | --- |

17.

Nämndens ordförande ska leda nämndens samtliga sammanträden. Nämnden får till ordföranden delegera befogenheten att fatta administrativa beslut och beslut i procedurfrågor.

| 18. | Om inte annat föreskrivs i kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet eller i denna arbetsordning får nämnden använda vilka hjälpmedel den vill för att fullgöra sina uppgifter, inbegripet telefon, telefax eller dataförbindelser. |
| --- | --- |

18.

Om inte annat föreskrivs i kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet eller i denna arbetsordning får nämnden använda vilka hjälpmedel den vill för att fullgöra sina uppgifter, inbegripet telefon, telefax eller dataförbindelser.

| 19. | Endast nämndledamöter får delta i nämndens överläggningar, men nämnden får tillåta att deras biträden är närvarande vid överläggningarna. |
| --- | --- |

19.

Endast nämndledamöter får delta i nämndens överläggningar, men nämnden får tillåta att deras biträden är närvarande vid överläggningarna.

| 20. | Nämnden ska ensam vara behörig att formulera sina beslut och rapporter och får inte delegera denna uppgift. |
| --- | --- |

20.

Nämnden ska ensam vara behörig att formulera sina beslut och rapporter och får inte delegera denna uppgift.

| 21. | Om det uppkommer en procedurfråga som inte täcks av kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet får nämnden, efter att ha samrått med parterna, besluta om ett lämpligt förfarande som är förenligt med de bestämmelserna. |
| --- | --- |

21.

Om det uppkommer en procedurfråga som inte täcks av kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet får nämnden, efter att ha samrått med parterna, besluta om ett lämpligt förfarande som är förenligt med de bestämmelserna.

| 22. | Om nämnden anser att någon tidsfrist i förfarandena behöver ändras, med undantag för de tidsfrister som anges i kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet, eller att någon annan procedurmässig eller administrativ anpassning behöver göras, ska den efter samråd med parterna skriftligen underrätta parterna om skälen till ändringen eller anpassningen och ange vilken tidsfrist respektive anpassning som är nödvändig. |
| --- | --- |

22.

Om nämnden anser att någon tidsfrist i förfarandena behöver ändras, med undantag för de tidsfrister som anges i kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet, eller att någon annan procedurmässig eller administrativ anpassning behöver göras, ska den efter samråd med parterna skriftligen underrätta parterna om skälen till ändringen eller anpassningen och ange vilken tidsfrist respektive anpassning som är nödvändig.

I.   ERSÄTTANDE

| 23. | Om en part anser att en nämndledamot inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare (bilaga I till denna arbetsordning) och därför bör ersättas, ska den parten underrätta den andra parten inom 15 dagar från det att den fått tillräckliga belägg för nämndledamotens påstådda underlåtenhet att uppfylla kraven i uppförandekoden. |
| --- | --- |

23.

Om en part anser att en nämndledamot inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare (bilaga I till denna arbetsordning) och därför bör ersättas, ska den parten underrätta den andra parten inom 15 dagar från det att den fått tillräckliga belägg för nämndledamotens påstådda underlåtenhet att uppfylla kraven i uppförandekoden.

| 24. | Parterna ska samråda med varandra inom 15 dagar från den underrättelse som avses i regel 23. De ska underrätta nämndledamoten om hans eller hennes påstådda underlåtenhet och får begära att nämndledamoten vidtar åtgärder för att mildra underlåtenheten. De får också, om de är överens om detta, avsätta nämndledamoten och utse en ny nämndledamot i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. |
| --- | --- |

24.

Parterna ska samråda med varandra inom 15 dagar från den underrättelse som avses i regel 23. De ska underrätta nämndledamoten om hans eller hennes påstådda underlåtenhet och får begära att nämndledamoten vidtar åtgärder för att mildra underlåtenheten. De får också, om de är överens om detta, avsätta nämndledamoten och utse en ny nämndledamot i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet.

| 25. | Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta nämndledamoten, och det inte är fråga om nämndens ordförande, får endera parten begära att frågan hänskjuts till nämndens ordförande, vars beslut ska vara slutligt.
  Om nämndens ordförande finner att nämndledamoten inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare, ska den nya nämndledamoten utses i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. |
| --- | --- |

25.

Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta nämndledamoten, och det inte är fråga om nämndens ordförande, får endera parten begära att frågan hänskjuts till nämndens ordförande, vars beslut ska vara slutligt.

Om nämndens ordförande finner att nämndledamoten inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare, ska den nya nämndledamoten utses i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet.

| 26. | Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta ordföranden, får endera parten begära att frågan hänskjuts till en av de återstående personerna på den delförteckning över ordförande som upprättats i enlighet med artikel 64 (Förteckning över skiljemän) i avtalet. Denna person ska utses genom lottning av AEP-kommitténs medordförande för den begärande parten eller dennes ställföreträdare. Den utsedda personens beslut om behovet av att ersätta ordföranden ska vara slutligt.
  Om denna person finner att ordföranden inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare, ska den nya ordföranden utses i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. |
| --- | --- |

26.

Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta ordföranden, får endera parten begära att frågan hänskjuts till en av de återstående personerna på den delförteckning över ordförande som upprättats i enlighet med artikel 64 (Förteckning över skiljemän) i avtalet. Denna person ska utses genom lottning av AEP-kommitténs medordförande för den begärande parten eller dennes ställföreträdare. Den utsedda personens beslut om behovet av att ersätta ordföranden ska vara slutligt.

Om denna person finner att ordföranden inte uppfyller kraven i uppförandekoden för nämndledamöter och medlare, ska den nya ordföranden utses i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet.

| 27. | Tidsfristen för att meddela rapporten eller beslutet ska förlängas med den tid som krävs för att utse den nya nämndledamoten. |
| --- | --- |

27.

Tidsfristen för att meddela rapporten eller beslutet ska förlängas med den tid som krävs för att utse den nya nämndledamoten.

J.   AVBRYTANDE OCH AVSLUTANDE

| 28. | Nämnden ska, på begäran av båda parterna, när som helst avbryta sitt arbete under en period som parterna kommer överens om och som inte får överstiga tolv på varandra följande månader. Nämnden ska återuppta sitt arbete före utgången av avbrytandeperioden på skriftlig begäran av båda parter, eller vid utgången av avbrytandeperioden på skriftlig begäran av endera parten. Den begärande parten ska överlämna en underrättelse till den andra parten i enlighet med detta. Om ingen part har begärt att nämnden ska återuppta sitt arbete vid utgången av avbrytandeperioden, ska nämnden inte längre vara behörig och tvistlösningsförfarandet avslutas. Om nämndens arbete avbryts, ska de tillämpliga tidsfristerna enligt detta avsnitt förlängas med lika lång tid som nämndens arbete avbrutits. |
| --- | --- |

28.

Nämnden ska, på begäran av båda parterna, när som helst avbryta sitt arbete under en period som parterna kommer överens om och som inte får överstiga tolv på varandra följande månader. Nämnden ska återuppta sitt arbete före utgången av avbrytandeperioden på skriftlig begäran av båda parter, eller vid utgången av avbrytandeperioden på skriftlig begäran av endera parten. Den begärande parten ska överlämna en underrättelse till den andra parten i enlighet med detta. Om ingen part har begärt att nämnden ska återuppta sitt arbete vid utgången av avbrytandeperioden, ska nämnden inte längre vara behörig och tvistlösningsförfarandet avslutas. Om nämndens arbete avbryts, ska de tillämpliga tidsfristerna enligt detta avsnitt förlängas med lika lång tid som nämndens arbete avbrutits.

K.   FÖRHANDLINGAR

| 29. | Utifrån den tidsplan som fastställts i enlighet med regel 14, och efter samråd med parterna och övriga nämndledamöter, ska nämndens ordförande underrätta parterna om dag, tid och plats för förhandlingen. Om förhandlingen är offentlig ska den part på vars territorium förhandlingen äger rum offentliggöra dessa uppgifter. |
| --- | --- |

29.

Utifrån den tidsplan som fastställts i enlighet med regel 14, och efter samråd med parterna och övriga nämndledamöter, ska nämndens ordförande underrätta parterna om dag, tid och plats för förhandlingen. Om förhandlingen är offentlig ska den part på vars territorium förhandlingen äger rum offentliggöra dessa uppgifter.

| 30. | Om parterna inte kommer överens om något annat, ska förhandlingen äga rum i Bryssel om Ghana är klagande part och i Accra om Europeiska unionen är klagande part. Den svarande parten ska stå för de kostnader som hänför sig till den logistiska administrationen av förhandlingen. |
| --- | --- |

30.

Om parterna inte kommer överens om något annat, ska förhandlingen äga rum i Bryssel om Ghana är klagande part och i Accra om Europeiska unionen är klagande part. Den svarande parten ska stå för de kostnader som hänför sig till den logistiska administrationen av förhandlingen.

| 31. | Nämnden får anordna ytterligare förhandlingar om parterna är överens om detta. |
| --- | --- |

31.

Nämnden får anordna ytterligare förhandlingar om parterna är överens om detta.

| 32. | Samtliga nämndledamöter ska närvara under hela förhandlingen. |
| --- | --- |

32.

Samtliga nämndledamöter ska närvara under hela förhandlingen.

| 33. | Om parterna inte kommer överens om något annat får följande personer närvara vid förhandlingen, oavsett om den är offentlig eller inte:






  a) | Företrädare för parterna. |
| --- | --- | --- |

33.

Om parterna inte kommer överens om något annat får följande personer närvara vid förhandlingen, oavsett om den är offentlig eller inte:

a)

Företrädare för parterna.

| b) | Rådgivare. |
| --- | --- |

b)

Rådgivare.

| c) | Biträden och administrativ personal. |
| --- | --- |

c)

Biträden och administrativ personal.

| d) | Nämndens tolkar, översättare och protokollförare. |
| --- | --- |

d)

Nämndens tolkar, översättare och protokollförare.

| e) | Sakkunniga, enligt vad nämnden beslutar i enlighet med artikel 60 (Upplysningar och råd i sakfrågor) i avtalet. |
| --- | --- |

e)

Sakkunniga, enligt vad nämnden beslutar i enlighet med artikel 60 (Upplysningar och råd i sakfrågor) i avtalet.

| 34. | Senast fem dagar före dagen för förhandlingen ska varje part till nämnden och till den andra parten överlämna en förteckning över namnen på de personer som kommer att göra muntliga framställningar eller föredragningar vid förhandlingen på den partens vägnar och namnen på andra företrädare och rådgivare som kommer att närvara vid förhandlingen. |
| --- | --- |

34.

Senast fem dagar före dagen för förhandlingen ska varje part till nämnden och till den andra parten överlämna en förteckning över namnen på de personer som kommer att göra muntliga framställningar eller föredragningar vid förhandlingen på den partens vägnar och namnen på andra företrädare och rådgivare som kommer att närvara vid förhandlingen.

| 35. | Nämnden ska leda förhandlingen på följande sätt, varvid den klagande parten och den svarande parten ska tilldelas lika lång tid för såväl framställning som genmäle:

  Framställning







  a) | Den klagande partens framställning. |
| --- | --- | --- |

35.

Nämnden ska leda förhandlingen på följande sätt, varvid den klagande parten och den svarande parten ska tilldelas lika lång tid för såväl framställning som genmäle:

Framställning

a)

Den klagande partens framställning.

| b) | Den svarande partens framställning. |
| --- | --- |

b)

Den svarande partens framställning.

Genmäle

| a) | Den klagande partens replik. |
| --- | --- |

a)

Den klagande partens replik.

| b) | Den svarande partens replik. |
| --- | --- |

b)

Den svarande partens replik.

| 36. | Nämnden får när som helst under förhandlingen ställa frågor till parterna. |
| --- | --- |

36.

Nämnden får när som helst under förhandlingen ställa frågor till parterna.

| 37. | Nämnden ska ombesörja att en utskrift av förhandlingen utarbetas och överlämnas till parterna så snart som möjligt efter förhandlingen. Parterna får lämna synpunkter på utskriften och nämnden får ta dessa synpunkter under övervägande. |
| --- | --- |

37.

Nämnden ska ombesörja att en utskrift av förhandlingen utarbetas och överlämnas till parterna så snart som möjligt efter förhandlingen. Parterna får lämna synpunkter på utskriften och nämnden får ta dessa synpunkter under övervägande.

| 38. | Varje part får ge in en kompletterande skriftlig inlaga om alla frågor som uppkommit under förhandlingen inom tio dagar från dagen för förhandlingen. |
| --- | --- |

38.

Varje part får ge in en kompletterande skriftlig inlaga om alla frågor som uppkommit under förhandlingen inom tio dagar från dagen för förhandlingen.

L.   SKRIFTLIGA FRÅGOR

| 39. | Nämnden får när som helst under ett förfarande ställa skriftliga frågor till en av eller båda parterna. Frågor som ställs till en part ska sändas i kopia till den andra parten. |
| --- | --- |

39.

Nämnden får när som helst under ett förfarande ställa skriftliga frågor till en av eller båda parterna. Frågor som ställs till en part ska sändas i kopia till den andra parten.

| 40. | Vardera parten ska tillhandahålla den andra parten en kopia av sina svar på nämndens frågor. Den andra parten ska ges tillfälle att lämna skriftliga synpunkter på partens svar inom fem dagar från det att en sådan kopia överlämnats. |
| --- | --- |

40.

Vardera parten ska tillhandahålla den andra parten en kopia av sina svar på nämndens frågor. Den andra parten ska ges tillfälle att lämna skriftliga synpunkter på partens svar inom fem dagar från det att en sådan kopia överlämnats.

| 41. | Nämnden får på begäran av en part eller på eget initiativ begära relevanta uppgifter från parterna som den anser vara nödvändiga och lämpliga. Parterna ska omgående och till fullo besvara varje begäran om uppgifter från nämnden. |
| --- | --- |

41.

Nämnden får på begäran av en part eller på eget initiativ begära relevanta uppgifter från parterna som den anser vara nödvändiga och lämpliga. Parterna ska omgående och till fullo besvara varje begäran om uppgifter från nämnden.

M.   KONFIDENTIALITET

| 42. | Alla uppgifter som en part inger till nämnden och anger som konfidentiella ska behandlas konfidentiellt av den andra parten och nämnden. När en part till nämnden inger en skriftlig inlaga som innehåller konfidentiella uppgifter, ska den också inom 15 dagar inge en inlaga utan de konfidentiella uppgifterna, vilken ska offentliggöras. |
| --- | --- |

42.

Alla uppgifter som en part inger till nämnden och anger som konfidentiella ska behandlas konfidentiellt av den andra parten och nämnden. När en part till nämnden inger en skriftlig inlaga som innehåller konfidentiella uppgifter, ska den också inom 15 dagar inge en inlaga utan de konfidentiella uppgifterna, vilken ska offentliggöras.

| 43. | Inget i denna arbetsordning ska hindra en part från att offentliggöra sina egna ståndpunkter under förutsättning att parten, när den hänvisar till uppgifter som lämnats av den andra parten, inte lämnar ut några uppgifter som den andra parten har angett som konfidentiella. |
| --- | --- |

43.

Inget i denna arbetsordning ska hindra en part från att offentliggöra sina egna ståndpunkter under förutsättning att parten, när den hänvisar till uppgifter som lämnats av den andra parten, inte lämnar ut några uppgifter som den andra parten har angett som konfidentiella.

| 44. | Nämnden ska hålla de relevanta delarna av sammanträdet bakom stängda dörrar när en parts inlagor och framställningar innehåller konfidentiella uppgifter. Parterna ska upprätthålla konfidentialiteten avseende förhandlingar i nämnden som hålls bakom stängda dörrar. |
| --- | --- |

44.

Nämnden ska hålla de relevanta delarna av sammanträdet bakom stängda dörrar när en parts inlagor och framställningar innehåller konfidentiella uppgifter. Parterna ska upprätthålla konfidentialiteten avseende förhandlingar i nämnden som hålls bakom stängda dörrar.

N.   ENSIDIGA KONTAKTER

| 45. | Nämnden får inte träffa eller kommunicera med någon av parterna i den andra partens frånvaro. |
| --- | --- |

45.

Nämnden får inte träffa eller kommunicera med någon av parterna i den andra partens frånvaro.

| 46. | En nämndledamot får inte diskutera någon aspekt av den fråga förfarandet gäller med någon av eller båda parterna i de andra nämndledamöternas frånvaro. |
| --- | --- |

46.

En nämndledamot får inte diskutera någon aspekt av den fråga förfarandet gäller med någon av eller båda parterna i de andra nämndledamöternas frånvaro.

O.   AMICUS CURIAE-INLAGOR

| 47. | Om parterna inte kommer överens om något annat inom fem dagar från den dag då nämnden inrättades, får nämnden ta emot skriftliga inlagor som den inte begärt från en fysisk eller juridisk person som är etablerad på en parts territorium och som är fristående från parternas myndigheter, förutsatt att dessa inlagor






  a) | mottas av nämnden inom tio dagar från dagen för tillsättandet av nämnden, |
| --- | --- | --- |

47.

Om parterna inte kommer överens om något annat inom fem dagar från den dag då nämnden inrättades, får nämnden ta emot skriftliga inlagor som den inte begärt från en fysisk eller juridisk person som är etablerad på en parts territorium och som är fristående från parternas myndigheter, förutsatt att dessa inlagor

a)

mottas av nämnden inom tio dagar från dagen för tillsättandet av nämnden,

| b) | är kortfattade och under inga omständigheter längre än 15 maskinskrivna sidor med dubbelt radavstånd, |
| --- | --- |

b)

är kortfattade och under inga omständigheter längre än 15 maskinskrivna sidor med dubbelt radavstånd,

| c) | har direkt relevans för en sakfråga eller en rättslig fråga som prövas av nämnden, |
| --- | --- |

c)

har direkt relevans för en sakfråga eller en rättslig fråga som prövas av nämnden,

| d) | innehåller en beskrivning av den person som inger inlagan, med uppgift, för en fysisk person, om medborgarskap och, för en juridisk person, om etableringsort, art av verksamhet, rättslig status, allmänna syften och finansieringskällor, |
| --- | --- |

d)

innehåller en beskrivning av den person som inger inlagan, med uppgift, för en fysisk person, om medborgarskap och, för en juridisk person, om etableringsort, art av verksamhet, rättslig status, allmänna syften och finansieringskällor,

| e) | anger arten av det intresse som den personen har i nämndens förfarande, och |
| --- | --- |

e)

anger arten av det intresse som den personen har i nämndens förfarande, och

| f) | inges på de språk som parterna valt i enlighet med reglerna 54 och 55 i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

f)

inges på de språk som parterna valt i enlighet med reglerna 54 och 55 i denna arbetsordning.

| 48. | Inlagorna ska överlämnas till parterna för synpunkter. Parterna får lämna synpunkter till nämnden inom tio dagar från det att inlagorna överlämnades till nämnden. |
| --- | --- |

48.

Inlagorna ska överlämnas till parterna för synpunkter. Parterna får lämna synpunkter till nämnden inom tio dagar från det att inlagorna överlämnades till nämnden.

| 49. | Nämnden ska i sin rapport förteckna samtliga inlagor som den tagit emot i enlighet med regel 47. Nämnden ska inte vara skyldig att i sin rapport kommentera de framställningar som görs i sådana inlagor, men om den gör det ska den även ta hänsyn till eventuella synpunkter från parterna i enlighet med regel 48. |
| --- | --- |

49.

Nämnden ska i sin rapport förteckna samtliga inlagor som den tagit emot i enlighet med regel 47. Nämnden ska inte vara skyldig att i sin rapport kommentera de framställningar som görs i sådana inlagor, men om den gör det ska den även ta hänsyn till eventuella synpunkter från parterna i enlighet med regel 48.

P.   BRÅDSKANDE ÄRENDEN

| 50. | I sådana brådskande fall som avses i artikel 52.2 (Skiljenämndens avgörande) i avtalet ska nämnden efter samråd med parterna på lämpligt sätt anpassa de tidsfrister som anges i denna arbetsordning, utom den tidsfrist som avses i regel 10. Nämnden ska underrätta parterna om anpassningarna. |
| --- | --- |

50.

I sådana brådskande fall som avses i artikel 52.2 (Skiljenämndens avgörande) i avtalet ska nämnden efter samråd med parterna på lämpligt sätt anpassa de tidsfrister som anges i denna arbetsordning, utom den tidsfrist som avses i regel 10. Nämnden ska underrätta parterna om anpassningarna.

| 51. | På begäran av en part ska nämnden senast tio dagar efter den dag då den tillsattes besluta huruvida ärendet är brådskande. |
| --- | --- |

51.

På begäran av en part ska nämnden senast tio dagar efter den dag då den tillsattes besluta huruvida ärendet är brådskande.

Q.   KOSTNADER

| 52. | Varje part ska stå för sina egna utgifter för deltagandet i nämndens förfarande. |
| --- | --- |

52.

Varje part ska stå för sina egna utgifter för deltagandet i nämndens förfarande.

| 53. | Utan att det påverkar tillämpningen av regel 30 ska parterna gemensamt och lika dela på utgifter som rör de organisatoriska aspekterna, däribland nämndledamöternas och deras biträdens arvoden och kostnadsersättning. |
| --- | --- |

53.

Utan att det påverkar tillämpningen av regel 30 ska parterna gemensamt och lika dela på utgifter som rör de organisatoriska aspekterna, däribland nämndledamöternas och deras biträdens arvoden och kostnadsersättning.

R.   ÖVERSÄTTNING OCH TOLKNING

| 54. | Vid de samråd som avses i artikel 47 (Samråd) i avtalet eller under den medling som avses i artikel 48 (Medling) i avtalet, och senast under det sammanträde som avses i regel 14 i denna arbetsordning, ska parterna sträva efter att enas om ett gemensamt arbetsspråk för förfarandena inför nämnden. |
| --- | --- |

54.

Vid de samråd som avses i artikel 47 (Samråd) i avtalet eller under den medling som avses i artikel 48 (Medling) i avtalet, och senast under det sammanträde som avses i regel 14 i denna arbetsordning, ska parterna sträva efter att enas om ett gemensamt arbetsspråk för förfarandena inför nämnden.

| 55. | Om parterna inte kan enas om ett gemensamt arbetsspråk, ska varje part göra sina skriftliga inlagor på det språk parten valt. Varje part ska samtidigt tillhandahålla en översättning till det språk som den andra parten valt, såvida inte dess inlagor är skrivna på ett av WTO:s arbetsspråk. Den svarande parten ska ombesörja tolkning av muntliga framställningar till de språk som parterna valt. |
| --- | --- |

55.

Om parterna inte kan enas om ett gemensamt arbetsspråk, ska varje part göra sina skriftliga inlagor på det språk parten valt. Varje part ska samtidigt tillhandahålla en översättning till det språk som den andra parten valt, såvida inte dess inlagor är skrivna på ett av WTO:s arbetsspråk. Den svarande parten ska ombesörja tolkning av muntliga framställningar till de språk som parterna valt.

| 56. | Nämndens rapporter och beslut ska utfärdas på det eller de språk som parterna valt. Om parterna inte har enats om ett gemensamt arbetsspråk, ska nämndens interimsrapport och slutrapport utfärdas på ett av WTO:s arbetsspråk. |
| --- | --- |

56.

Nämndens rapporter och beslut ska utfärdas på det eller de språk som parterna valt. Om parterna inte har enats om ett gemensamt arbetsspråk, ska nämndens interimsrapport och slutrapport utfärdas på ett av WTO:s arbetsspråk.

| 57. | Parterna får lämna synpunkter vad gäller översättningens korrekthet på alla översatta versioner av handlingar som upprättats i enlighet med denna arbetsordning. |
| --- | --- |

57.

Parterna får lämna synpunkter vad gäller översättningens korrekthet på alla översatta versioner av handlingar som upprättats i enlighet med denna arbetsordning.

| 58. | Varje part ska stå för kostnaderna för översättning av sina skriftliga inlagor. Alla kostnader för översättning av ett avgörande ska bäras lika av parterna. |
| --- | --- |

58.

Varje part ska stå för kostnaderna för översättning av sina skriftliga inlagor. Alla kostnader för översättning av ett avgörande ska bäras lika av parterna.

S.   ÖVRIGA FÖRFARANDEN

| 59. | De tidsfrister som fastställs i denna arbetsordning ska anpassas i enlighet med de särskilda tidsfrister som föreskrivs för antagandet av en rapport eller ett beslut av nämnden i förfarandena enligt artikel 54 (Rimlig tidsperiod för att följa skiljenämndens avgörande), artikel 55 (Översyn av åtgärder som har vidtagits för att följa skiljenämndens avgörande), artikel 56 (Provisorisk kompensation om skiljenämndens avgörande inte följs) och artikel 57 (Översyn av åtgärder som har vidtagits för att följa avgörandet efter införandet av lämpliga åtgärder) i avtalet. |
| --- | --- |

59.

De tidsfrister som fastställs i denna arbetsordning ska anpassas i enlighet med de särskilda tidsfrister som föreskrivs för antagandet av en rapport eller ett beslut av nämnden i förfarandena enligt artikel 54 (Rimlig tidsperiod för att följa skiljenämndens avgörande), artikel 55 (Översyn av åtgärder som har vidtagits för att följa skiljenämndens avgörande), artikel 56 (Provisorisk kompensation om skiljenämndens avgörande inte följs) och artikel 57 (Översyn av åtgärder som har vidtagits för att följa avgörandet efter införandet av lämpliga åtgärder) i avtalet.

---

BILAGA

UPPFÖRANDEKOD

I.   DEFINITIONER

| 1. | I denna uppförandekod gäller följande definitioner:






  a) | administrativ personal: i förbindelse med en nämndledamot, personer som står under en nämndledamots ledning och kontroll och som inte är biträden. |
| --- | --- | --- |

1.

I denna uppförandekod gäller följande definitioner:

a)

administrativ personal: i förbindelse med en nämndledamot, personer som står under en nämndledamots ledning och kontroll och som inte är biträden.

| b) | biträde: en person som inom ramen för en nämndledamots mandat utför utredningsarbete eller bistår den nämndledamoten. |
| --- | --- |

b)

biträde: en person som inom ramen för en nämndledamots mandat utför utredningsarbete eller bistår den nämndledamoten.

| c) | kandidat: en person vars namn finns upptaget i den förteckning över nämndledamöter som avses i artikel 64 (Förteckning över skiljemän) i avtalet och som kan komma att utses till nämndledamot i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet. |
| --- | --- |

c)

kandidat: en person vars namn finns upptaget i den förteckning över nämndledamöter som avses i artikel 64 (Förteckning över skiljemän) i avtalet och som kan komma att utses till nämndledamot i enlighet med artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet.

| d) | medlare: en person som har utsetts till medlare i enlighet med artikel 48 (Medling) i avtalet. |
| --- | --- |

d)

medlare: en person som har utsetts till medlare i enlighet med artikel 48 (Medling) i avtalet.

| e) | nämndledamot eller skiljeman: ledamot i en nämnd. |
| --- | --- |

e)

nämndledamot eller skiljeman: ledamot i en nämnd.

II.   LEDANDE PRINCIPER

| 2. | För att integriteten och objektiviteten i tvistlösningsmekanismen ska kunna bibehållas ska varje kandidat och nämndledamot






  a) | bekanta sig med denna uppförandekod, |
| --- | --- | --- |

2.

För att integriteten och objektiviteten i tvistlösningsmekanismen ska kunna bibehållas ska varje kandidat och nämndledamot

a)

bekanta sig med denna uppförandekod,

| b) | vara oberoende och opartisk, |
| --- | --- |

b)

vara oberoende och opartisk,

| c) | undvika direkta eller indirekta intressekonflikter, |
| --- | --- |

c)

undvika direkta eller indirekta intressekonflikter,

| d) | undvika oegentligheter och sådant som kan ge intryck av oegentligheter eller partiskhet, |
| --- | --- |

d)

undvika oegentligheter och sådant som kan ge intryck av oegentligheter eller partiskhet,

| e) | iaktta stränga normer i sitt uppträdande, och |
| --- | --- |

e)

iaktta stränga normer i sitt uppträdande, och

| f) | inte låta sig påverkas av egenintresse, påtryckningar från utomstående, politiska överväganden, den allmänna opinionen, lojalitet i förhållande till en part eller fruktan för kritik. |
| --- | --- |

f)

inte låta sig påverkas av egenintresse, påtryckningar från utomstående, politiska överväganden, den allmänna opinionen, lojalitet i förhållande till en part eller fruktan för kritik.

| 3. | En nämndledamot får varken direkt eller indirekt påta sig förpliktelser eller acceptera förmåner som på något sätt skulle kunna inkräkta, eller synas inkräkta, på ledamotens utövande av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

3.

En nämndledamot får varken direkt eller indirekt påta sig förpliktelser eller acceptera förmåner som på något sätt skulle kunna inkräkta, eller synas inkräkta, på ledamotens utövande av sitt uppdrag.

| 4. | En nämndledamot får inte utnyttja sin ställning som ledamot av nämnden för att främja personliga eller privata intressen. En nämndledamot ska undvika agerande som kan ge intryck av att andra skulle ha särskilda möjligheter att påverka honom eller henne. |
| --- | --- |

4.

En nämndledamot får inte utnyttja sin ställning som ledamot av nämnden för att främja personliga eller privata intressen. En nämndledamot ska undvika agerande som kan ge intryck av att andra skulle ha särskilda möjligheter att påverka honom eller henne.

| 5. | En nämndledamot får inte låta tidigare eller nuvarande förbindelser eller åligganden rörande ekonomi, affärsverksamhet, yrkesliv, personliga eller sociala relationer påverka hans eller hennes uppträdande eller omdöme. |
| --- | --- |

5.

En nämndledamot får inte låta tidigare eller nuvarande förbindelser eller åligganden rörande ekonomi, affärsverksamhet, yrkesliv, personliga eller sociala relationer påverka hans eller hennes uppträdande eller omdöme.

| 6. | En nämndledamot ska undvika att inleda förbindelser eller förvärva ekonomiska intressen som kan påverka hans eller hennes opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge intryck av oegentligheter eller partiskhet. |
| --- | --- |

6.

En nämndledamot ska undvika att inleda förbindelser eller förvärva ekonomiska intressen som kan påverka hans eller hennes opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge intryck av oegentligheter eller partiskhet.

III.   UPPLYSNINGSSKYLDIGHETER

| 7. | En kandidat som ombetts fungera som nämndledamot ska, innan han eller hon godtar att bli utsedd till nämndledamot enligt artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet, lämna upplysningar om sådana intressen, förbindelser eller omständigheter som kan påverka hans eller hennes oberoende eller opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge upphov till ett intryck av oegentligheter eller partiskhet i förfarandet. I detta syfte ska en kandidat vidta alla rimliga åtgärder för att söka utröna om det föreligger några sådana intressen, förbindelser och omständigheter, inklusive finansiella intressen, yrkesmässiga intressen eller anställnings- eller familjerelaterade intressen. |
| --- | --- |

7.

En kandidat som ombetts fungera som nämndledamot ska, innan han eller hon godtar att bli utsedd till nämndledamot enligt artikel 50 (Tillsättande av skiljenämnden) i avtalet, lämna upplysningar om sådana intressen, förbindelser eller omständigheter som kan påverka hans eller hennes oberoende eller opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge upphov till ett intryck av oegentligheter eller partiskhet i förfarandet. I detta syfte ska en kandidat vidta alla rimliga åtgärder för att söka utröna om det föreligger några sådana intressen, förbindelser och omständigheter, inklusive finansiella intressen, yrkesmässiga intressen eller anställnings- eller familjerelaterade intressen.

| 8. | Upplysningsskyldigheten enligt punkt 7 är en kontinuerlig skyldighet som innebär att en nämndledamot ska lämna upplysningar om sådana intressen, förbindelser eller omständigheter som kan uppstå under något skede i förfarandet. |
| --- | --- |

8.

Upplysningsskyldigheten enligt punkt 7 är en kontinuerlig skyldighet som innebär att en nämndledamot ska lämna upplysningar om sådana intressen, förbindelser eller omständigheter som kan uppstå under något skede i förfarandet.

| 9. | En kandidat eller nämndledamot ska underrätta AEP-kommittén om alla frågor som rör faktiska eller möjliga överträdelser av denna uppförandekod, så snart som han eller hon får kännedom om dem, så att parterna kan ta ställning till dem. |
| --- | --- |

9.

En kandidat eller nämndledamot ska underrätta AEP-kommittén om alla frågor som rör faktiska eller möjliga överträdelser av denna uppförandekod, så snart som han eller hon får kännedom om dem, så att parterna kan ta ställning till dem.

IV.   NÄMNDLEDAMÖTERNAS UPPDRAG

| 10. | När en nämndledamot har godtagit att bli utsedd till nämndledamot ska han eller hon vara tillgänglig för att utföra sitt uppdrag och ska utföra sina uppgifter noggrant och skyndsamt under hela förfarandet, med iakttagande av ärlighet och omsorg. |
| --- | --- |

10.

När en nämndledamot har godtagit att bli utsedd till nämndledamot ska han eller hon vara tillgänglig för att utföra sitt uppdrag och ska utföra sina uppgifter noggrant och skyndsamt under hela förfarandet, med iakttagande av ärlighet och omsorg.

| 11. | En nämndledamot ska endast ta ställning till de frågor som uppkommer inom ramen för förfarandet och som är nödvändiga för ett beslut och får inte delegera sina uppgifter till någon annan. |
| --- | --- |

11.

En nämndledamot ska endast ta ställning till de frågor som uppkommer inom ramen för förfarandet och som är nödvändiga för ett beslut och får inte delegera sina uppgifter till någon annan.

| 12. | En nämndledamot ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att hans eller hennes biträden och administrativa personal är medvetna om och följer bestämmelserna i delarna II, III, IV och VI i denna uppförandekod. |
| --- | --- |

12.

En nämndledamot ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att hans eller hennes biträden och administrativa personal är medvetna om och följer bestämmelserna i delarna II, III, IV och VI i denna uppförandekod.

V.   FÖRE DETTA NÄMNDLEDAMÖTERS SKYLDIGHETER

| 13. | Varje före detta nämndledamot ska undvika agerande som kan ge intryck av att han eller hon varit partisk vid utförandet av sitt uppdrag som nämndledamot eller vunnit någon fördel av nämndens beslut. |
| --- | --- |

13.

Varje före detta nämndledamot ska undvika agerande som kan ge intryck av att han eller hon varit partisk vid utförandet av sitt uppdrag som nämndledamot eller vunnit någon fördel av nämndens beslut.

| 14. | Varje före detta skiljeman ska fullgöra skyldigheterna i del VI i denna uppförandekod. |
| --- | --- |

14.

Varje före detta skiljeman ska fullgöra skyldigheterna i del VI i denna uppförandekod.

VI.   KONFIDENTIALITET

| 15. | En nämndledamot får inte vid något tillfälle lämna ut icke-offentliga uppgifter som rör förfarandet eller som erhållits under det förfarande för vilket han eller hon har utsetts. En nämndledamot får inte under några omständigheter lämna ut eller använda sådana uppgifter för att vinna en personlig fördel eller fördel för andra eller för att negativt påverka andras intressen. |
| --- | --- |

15.

En nämndledamot får inte vid något tillfälle lämna ut icke-offentliga uppgifter som rör förfarandet eller som erhållits under det förfarande för vilket han eller hon har utsetts. En nämndledamot får inte under några omständigheter lämna ut eller använda sådana uppgifter för att vinna en personlig fördel eller fördel för andra eller för att negativt påverka andras intressen.

| 16. | En nämndledamot får inte lämna ut ett beslut av nämnden, eller delar därav, innan det offentliggjorts i enlighet med kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet. |
| --- | --- |

16.

En nämndledamot får inte lämna ut ett beslut av nämnden, eller delar därav, innan det offentliggjorts i enlighet med kapitel 3 (Tvistlösningsförfaranden) i avtalet.

| 17. | En nämndledamot får inte vid något tillfälle lämna ut vad som framkommit vid överläggningarna i nämnden eller någon nämndledamots ståndpunkt och inte heller göra några uttalanden om det förfarande för vilket han eller hon har utsetts eller om de tvistiga frågorna i förfarandet. |
| --- | --- |

17.

En nämndledamot får inte vid något tillfälle lämna ut vad som framkommit vid överläggningarna i nämnden eller någon nämndledamots ståndpunkt och inte heller göra några uttalanden om det förfarande för vilket han eller hon har utsetts eller om de tvistiga frågorna i förfarandet.

VII.   UTGIFTER

| 18. | Varje nämndledamot ska föra register över och lämna in en slutlig redovisning av sina utgifter och den tid han eller hon ägnat åt förfarandet, samt motsvarande uppgifter för sina biträden och sin administrativa personal. |
| --- | --- |

18.

Varje nämndledamot ska föra register över och lämna in en slutlig redovisning av sina utgifter och den tid han eller hon ägnat åt förfarandet, samt motsvarande uppgifter för sina biträden och sin administrativa personal.

VIII.   MEDLARE

| 19. | Denna uppförandekod ska gälla för medlare i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

19.

Denna uppförandekod ska gälla för medlare i tillämpliga delar.

---

Rättelser

| 29.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 335/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 335/112

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 135 av den 22 maj 2019
  )

Sidan 100, artikel 7.3

I stället för:

”3.   De myndigheter i medlemsstaterna som avses i punkt 1 får använda ESP för att söka på uppgifter om personer eller deras resehandlingar i det centrala SIS som avses i förordningarna (EU) 2018/1860 och (EU) 2018/1861.”

ska det stå:

”3.   De myndigheter i medlemsstaterna som avses i punkt 1 får använda ESP för att söka på uppgifter om personer eller deras resehandlingar i det centrala SIS som avses i förordning (EU) 2018/1862.”

---

| 29.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 335/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 335/113

---

Rättelse till Rådets beslut (EU) 2022/2417 av den 26 juli 2022 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 318 av den 12 december 2022
  )

| 1. | Innehållsförteckningen och sidan 1, titeln |
| --- | --- |

1.

Innehållsförteckningen och sidan 1, titeln

I stället för:

”av den 26 juli 2022
  ”

ska det stå:

”av den 5 december 2022
  ”.

| 2. | Sidan 3, plats och datum |
| --- | --- |

2.

Sidan 3, plats och datum

I stället för:

”Utfärdat i Bryssel den 26 juli 2022.”

ska det stå:

”Utfärdat i Bryssel den 5 december 2022.”

---

| 29.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 335/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 335/114

---

Rättelse till rådets beslut (EU) 2022/2435 av den 26 juli 2022 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina om godstransport på väg

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 319 av den 13 december 2022
  )

| 1. | Titeln i innehållsförteckningen och titeln på sidan 5 |
| --- | --- |

1.

Titeln i innehållsförteckningen och titeln på sidan 5

I stället för:

”... av den 26 juli 2022 ...”

ska det stå:

”... av den 5 december 2022 ...”.

| 2. | Sidan 7, plats och datum för antagande |
| --- | --- |

2.

Sidan 7, plats och datum för antagande

I stället för:

”Utfärdat i Bryssel den 26 juli 2022.”

ska det stå:

”Utfärdat i Bryssel den 5 december 2022.”

---