# Europeiska unionens L 18/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 18 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången19 januari 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 18

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången19 januari 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/111 av den 18 januari 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av fettsyra med ursprung i Indonesien | 1 |
| | * | Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2023/112 av den 18 januari 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 66 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/111 av den 18 januari 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av fettsyra med ursprung i Indonesien

1

*

Kommissionens Genomförandeförordning (EU) 2023/112 av den 18 januari 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

66

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 19.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 18/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/111

av den 18 januari 2023

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av fettsyra med ursprung i Indonesien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 30 november 2021 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av fettsyra med ursprung i Indonesien (det berörda landet) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 november 2021 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av fettsyra med ursprung i Indonesien (det berörda landet) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

det berörda landet

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 18 oktober 2021 av Coalition against Unfair Trade in Fatty Acid (klaganden eller CUTFA). Klagomålet, som avser fettsyra, ingavs för unionsindustrins räkning i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 18 oktober 2021 av Coalition against Unfair Trade in Fatty Acid (klaganden eller CUTFA). Klagomålet, som avser fettsyra, ingavs för unionsindustrins räkning i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klaganden

| (3) | Den 13 maj 2022 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av fettsyra med ursprung i Indonesien. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(3)

Den 13 maj 2022 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av fettsyra med ursprung i Indonesien. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3).

Europeiska unionens officiella tidning

3

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (4) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Indonesien, kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(4)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Indonesien, kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta.

| (5) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(5)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (6) | Höranden hölls med en biodieseltillverkare, Campa Iberia SAU (Campa), och dess närstående företag IM Bifuels Italy S.r.l (IMBI) (gemensamt kallade Campa/IMBI) samt en unionstillverkare som ingick i urvalet, AAK AB (AAK). |
| --- | --- |

(6)

Höranden hölls med en biodieseltillverkare, Campa Iberia SAU (Campa), och dess närstående företag IM Bifuels Italy S.r.l (IMBI) (gemensamt kallade Campa/IMBI) samt en unionstillverkare som ingick i urvalet, AAK AB (AAK).

Campa

Campa/IMBI

1.3   Synpunkter på inledandet av undersökningen

Synpunkter på inledandet av undersökningen

| (7) | Följande parter inkom med synpunkter på inledandet till kommissionen: den exporterande tillverkaren P.T. Musim Mas (Musim Mas) och dess närstående exportör P.T. Intibenua Perkasatama (IBP) (gemensamt kallade Musim Mas-gruppen), P.T. Wilmar Nabati Indonesia (Wilmar), P.T. Nubika Jaya och P.T. Permata Hijau Palm Oleo (gemensamt kallade Permata-gruppen), samt den indonesiska regeringen. |
| --- | --- |

(7)

Följande parter inkom med synpunkter på inledandet till kommissionen: den exporterande tillverkaren P.T. Musim Mas (Musim Mas) och dess närstående exportör P.T. Intibenua Perkasatama (IBP) (gemensamt kallade Musim Mas-gruppen), P.T. Wilmar Nabati Indonesia (Wilmar), P.T. Nubika Jaya och P.T. Permata Hijau Palm Oleo (gemensamt kallade Permata-gruppen), samt den indonesiska regeringen.

Musim Mas

Musim Mas-gruppen

Wilmar

Permata-gruppen

| (8) | Musim Mas-gruppen, Wilmar och den indonesiska regeringen hävdade att definitionen av den undersökta produkten i klagomålet var för bred, eftersom den omfattade fettsyror som inte var föremål för klagomålet (t.ex. fettsyra som används för framställning av biodiesel, palmitinsyror som används i djurfoder, vegetabilisk oljesyra som används i livsmedel och fettsyror som härrör från kokosolja). Den indonesiska regeringen hävdade att klagandens underlåtenhet att korrekt fastställa produktdefinitionen i klagomålet påverkade klagomålets giltighet och berättigandet att inleda undersökningen. |
| --- | --- |

(8)

Musim Mas-gruppen, Wilmar och den indonesiska regeringen hävdade att definitionen av den undersökta produkten i klagomålet var för bred, eftersom den omfattade fettsyror som inte var föremål för klagomålet (t.ex. fettsyra som används för framställning av biodiesel, palmitinsyror som används i djurfoder, vegetabilisk oljesyra som används i livsmedel och fettsyror som härrör från kokosolja). Den indonesiska regeringen hävdade att klagandens underlåtenhet att korrekt fastställa produktdefinitionen i klagomålet påverkade klagomålets giltighet och berättigandet att inleda undersökningen.

| (9) | Vidare hävdades att uppgifterna i klagomålet (t.ex. produktion, produktionskapacitet, sysselsättning, försäljning, marknadsandel, vinst, orsakssamband och unionsindustrin) var ofullständiga på grund av den breda definitionen av den undersökta produkten, eftersom uppgifterna endast sammanställdes för de typer av fettsyra som klaganden riktade in sig på. |
| --- | --- |

(9)

Vidare hävdades att uppgifterna i klagomålet (t.ex. produktion, produktionskapacitet, sysselsättning, försäljning, marknadsandel, vinst, orsakssamband och unionsindustrin) var ofullständiga på grund av den breda definitionen av den undersökta produkten, eftersom uppgifterna endast sammanställdes för de typer av fettsyra som klaganden riktade in sig på.

| (10) | Dessutom hävdade Musim Mas-gruppen och Wilmar att importen från Indonesien överskattades i klagomålet, eftersom den omfattar fettsyra som importeras till unionen för biodieselproduktion och andra fettsyror som inte används i livsmedels-, kosmetika-, kroppsvårds- och läkemedelsindustrin, t.ex. palmitinsyra. Till följd av detta var den förbrukning och de marknadsandelar som angavs i klagomålet inte korrekta. |
| --- | --- |

(10)

Dessutom hävdade Musim Mas-gruppen och Wilmar att importen från Indonesien överskattades i klagomålet, eftersom den omfattar fettsyra som importeras till unionen för biodieselproduktion och andra fettsyror som inte används i livsmedels-, kosmetika-, kroppsvårds- och läkemedelsindustrin, t.ex. palmitinsyra. Till följd av detta var den förbrukning och de marknadsandelar som angavs i klagomålet inte korrekta.

| (11) | Vidare hävdades det att priset på importen från Indonesien i klagomålet var underskattat, eftersom det omfattade billigare fettsyra tillverkad av avfall och biprodukter som används för biodieselproduktion. Följaktligen var prisunderskridandemarginalerna inte heller korrekta. |
| --- | --- |

(11)

Vidare hävdades det att priset på importen från Indonesien i klagomålet var underskattat, eftersom det omfattade billigare fettsyra tillverkad av avfall och biprodukter som används för biodieselproduktion. Följaktligen var prisunderskridandemarginalerna inte heller korrekta.

| (12) | Slutligen hävdade Musim Mas-gruppen och den indonesiska regeringen att inledandet av undersökningen grundades på otillförlitliga, ofullständiga och oriktiga uppgifter på grund av problemen med den berörda produkten och den likadana produkten. Alltså har undersökningen samma problem som klagomålet, och undersökningen bör därför avslutas. |
| --- | --- |

(12)

Slutligen hävdade Musim Mas-gruppen och den indonesiska regeringen att inledandet av undersökningen grundades på otillförlitliga, ofullständiga och oriktiga uppgifter på grund av problemen med den berörda produkten och den likadana produkten. Alltså har undersökningen samma problem som klagomålet, och undersökningen bör därför avslutas.

| (13) | Produktdefinitionen i klagomålet och i tillkännagivandet om inledande baserades på de uppgifter som var tillgängliga för klaganden när klagomålet utarbetades och lämnades in. Vid den tidpunkten fanns det inga uppgifter om att den definierade produkten eventuellt omfattade typer av fettsyra som inte produceras av den klagande industrin. Denna fråga framkom efter inledandet och behandlades på lämpligt sätt (se skälen 91–102 och 108–124). När det gäller uppgifterna om skada i klagomålet är de påståenden som sammanfattas i skäl 9 felaktiga i sak eller grundar sig på ett missförstånd. Det är i själva verket så att skadeuppgifterna i klagomålet avser den berörda produkten. Produktdefinitionen baserades på den produkt som tillverkades av klaganden och avspeglade den avsedda produktdefinitionen. Skadeanalysen baserades på den avsedda produktdefinitionen, som var den faktiska produkt som klaganden ville skulle innefattas. Uppgifterna i klagomålet rörande skadeanalysen var därför fullständiga, vilket bekräftades av undersökningen. |
| --- | --- |

(13)

Produktdefinitionen i klagomålet och i tillkännagivandet om inledande baserades på de uppgifter som var tillgängliga för klaganden när klagomålet utarbetades och lämnades in. Vid den tidpunkten fanns det inga uppgifter om att den definierade produkten eventuellt omfattade typer av fettsyra som inte produceras av den klagande industrin. Denna fråga framkom efter inledandet och behandlades på lämpligt sätt (se skälen 91–102 och 108–124). När det gäller uppgifterna om skada i klagomålet är de påståenden som sammanfattas i skäl 9 felaktiga i sak eller grundar sig på ett missförstånd. Det är i själva verket så att skadeuppgifterna i klagomålet avser den berörda produkten. Produktdefinitionen baserades på den produkt som tillverkades av klaganden och avspeglade den avsedda produktdefinitionen. Skadeanalysen baserades på den avsedda produktdefinitionen, som var den faktiska produkt som klaganden ville skulle innefattas. Uppgifterna i klagomålet rörande skadeanalysen var därför fullständiga, vilket bekräftades av undersökningen.

| (14) | De indonesiska importsiffrorna i klagomålet baserades på de uppgifter som klaganden hade tillgång till vid tidpunkten i fråga. Kommissionen undersökte noggrant riktigheten och tillförlitligheten hos de uppgifter som lämnats av klaganden och drog slutsatsen att de olika typerna av fettsyra hade samma grundläggande egenskaper, vilket innebär att de tillhör samma produktkategori. Den berörda produktens grundläggande egenskaper gjorde det samtidigt möjligt att skilja den från andra produkttyper i den mån de kan anses vara olika och tillhöra en annan kategori fettsyra. I inledningsskedet tycktes därför den produktdefinition som klaganden föreslagit uppfylla alla relevanta lagstadgade krav. |
| --- | --- |

(14)

De indonesiska importsiffrorna i klagomålet baserades på de uppgifter som klaganden hade tillgång till vid tidpunkten i fråga. Kommissionen undersökte noggrant riktigheten och tillförlitligheten hos de uppgifter som lämnats av klaganden och drog slutsatsen att de olika typerna av fettsyra hade samma grundläggande egenskaper, vilket innebär att de tillhör samma produktkategori. Den berörda produktens grundläggande egenskaper gjorde det samtidigt möjligt att skilja den från andra produkttyper i den mån de kan anses vara olika och tillhöra en annan kategori fettsyra. I inledningsskedet tycktes därför den produktdefinition som klaganden föreslagit uppfylla alla relevanta lagstadgade krav.

| (15) | Detta ifrågasätts inte av det faktum att de uppgifter och den bevisning som inhämtades efter inledandet gav upphov till ett förtydligande av produktdefinitionen efter inledandet och till ett lämpligt undantagande från produktdefinitionen (se skälen 94–124). Uppgifterna i klagomålet överensstämde med kommissionens förtydliganden i skäl 91. Därför tillbakavisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(15)

Detta ifrågasätts inte av det faktum att de uppgifter och den bevisning som inhämtades efter inledandet gav upphov till ett förtydligande av produktdefinitionen efter inledandet och till ett lämpligt undantagande från produktdefinitionen (se skälen 94–124). Uppgifterna i klagomålet överensstämde med kommissionens förtydliganden i skäl 91. Därför tillbakavisades dessa påståenden.

| (16) | Wilmar hävdade att bevisen i klagomålet var otillräckliga för att underbygga konstaterandet av väsentlig skada eller hot om sådan för unionstillverkarna. Det uppgavs särskilt att tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet inte visade på någon skada, och att sysselsättningen och investeringarna har ökat och inte återspeglar någon skada. Vidare hävdades det att påståendena om prisunderskridande i klagomålet inte är övertygande, eftersom unionstillverkarna höjde sina försäljningspriser avsevärt. Det uppgavs också att klagomålet inte innehöll några uppgifter om klagandens lönsamhet. Det påstods vidare att det inte heller fanns någon risk för skada, eftersom den indonesiska kapaciteten överskattades och den inhemska efterfrågan ökade. |
| --- | --- |

(16)

Wilmar hävdade att bevisen i klagomålet var otillräckliga för att underbygga konstaterandet av väsentlig skada eller hot om sådan för unionstillverkarna. Det uppgavs särskilt att tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet inte visade på någon skada, och att sysselsättningen och investeringarna har ökat och inte återspeglar någon skada. Vidare hävdades det att påståendena om prisunderskridande i klagomålet inte är övertygande, eftersom unionstillverkarna höjde sina försäljningspriser avsevärt. Det uppgavs också att klagomålet inte innehöll några uppgifter om klagandens lönsamhet. Det påstods vidare att det inte heller fanns någon risk för skada, eftersom den indonesiska kapaciteten överskattades och den inhemska efterfrågan ökade.

| (17) | Kommissionen påminner om att enligt artikel 5.2 i grundförordningen måste klagomålet innehålla de uppgifter som klaganden rimligen har tillgång till om ändringar i volymen av den påstått dumpade importen, verkningarna av denna import på priset för den likadana produkten på unionsmarknaden och följderna av denna import för unionsindustrin, enligt vad som framgår av relevanta (inte nödvändigtvis alla) faktorer och förhållanden som är av betydelse för unionsindustrins tillstånd, t.ex. de som räknas upp i artikel 3.3 och 3.5 i grundförordningen. Alla faktorer behöver inte visa på en försämring för att väsentlig skada ska kunna fastställas. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen påminner om att enligt artikel 5.2 i grundförordningen måste klagomålet innehålla de uppgifter som klaganden rimligen har tillgång till om ändringar i volymen av den påstått dumpade importen, verkningarna av denna import på priset för den likadana produkten på unionsmarknaden och följderna av denna import för unionsindustrin, enligt vad som framgår av relevanta (inte nödvändigtvis alla) faktorer och förhållanden som är av betydelse för unionsindustrins tillstånd, t.ex. de som räknas upp i artikel 3.3 och 3.5 i grundförordningen. Alla faktorer behöver inte visa på en försämring för att väsentlig skada ska kunna fastställas.

| (18) | I detta avseende visade klagomålet på en övergripande skadevållande trend för både makro- och mikroindikatorerna. Analysen visade att tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet minskade. När det gäller ökningen av unionstillverkarnas försäljningspriser ansåg kommissionen att dessa ökningar inte räckte för att ifrågasätta klagandenas påståenden om prisunderskridande och att de delvis återspeglade ökningen av råvarukostnaderna. Vad gäller uppgifterna om klagandens lönsamhet var Wilmars påstående felaktigt i sak. Klagomålet innehöll tillräcklig information i form av index om den negativa utvecklingen av unionsindustrins vinstmarginaler. Uppgifterna ansågs vara konfidentiella på grund av det begränsade antalet klagande och stödjande unionstillverkare samt den höga affärskänsligheten hos dessa uppgifter. I klagomålet angavs vidare att orsaken till ökningen i investeringar inte var kopplad till kapacitetsuppbyggnad utan till nationella miljökrav. Även om sysselsättningen ökade marginellt ansåg kommissionen att klagomålet på det hela taget innehöll tillräcklig bevisning för att det förelåg en skadevållande situation för unionsindustrin. När det slutligen gäller den indonesiska kapaciteten och inhemska efterfrågan lade klaganden fram bevisning för att den indonesiska tillverkningen var större än dess lokala efterfrågan och förbrukning. Dessutom skulle en lägre kapacitetsnivå och en ökande inhemsk efterfrågan inte räcka för att motbevisa förekomsten av väsentlig skada. Därför tillbakavisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(18)

I detta avseende visade klagomålet på en övergripande skadevållande trend för både makro- och mikroindikatorerna. Analysen visade att tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet minskade. När det gäller ökningen av unionstillverkarnas försäljningspriser ansåg kommissionen att dessa ökningar inte räckte för att ifrågasätta klagandenas påståenden om prisunderskridande och att de delvis återspeglade ökningen av råvarukostnaderna. Vad gäller uppgifterna om klagandens lönsamhet var Wilmars påstående felaktigt i sak. Klagomålet innehöll tillräcklig information i form av index om den negativa utvecklingen av unionsindustrins vinstmarginaler. Uppgifterna ansågs vara konfidentiella på grund av det begränsade antalet klagande och stödjande unionstillverkare samt den höga affärskänsligheten hos dessa uppgifter. I klagomålet angavs vidare att orsaken till ökningen i investeringar inte var kopplad till kapacitetsuppbyggnad utan till nationella miljökrav. Även om sysselsättningen ökade marginellt ansåg kommissionen att klagomålet på det hela taget innehöll tillräcklig bevisning för att det förelåg en skadevållande situation för unionsindustrin. När det slutligen gäller den indonesiska kapaciteten och inhemska efterfrågan lade klaganden fram bevisning för att den indonesiska tillverkningen var större än dess lokala efterfrågan och förbrukning. Dessutom skulle en lägre kapacitetsnivå och en ökande inhemsk efterfrågan inte räcka för att motbevisa förekomsten av väsentlig skada. Därför tillbakavisades dessa påståenden.

| (19) | Musim Mas-gruppen och Wilmar hävdade också att klagomålet inte var representativt för unionens produktion av fettsyra, eftersom det inte innehöll några uppgifter från unionens tillverkare av biodiesel, som också tillverkar fettsyror i betydande mängder. |
| --- | --- |

(19)

Musim Mas-gruppen och Wilmar hävdade också att klagomålet inte var representativt för unionens produktion av fettsyra, eftersom det inte innehöll några uppgifter från unionens tillverkare av biodiesel, som också tillverkar fettsyror i betydande mängder.

| (20) | I detta avseende noterar kommissionen att fettsyra som tillverkas som en biprodukt vid biodieseltillverkning inte omfattades av undersökningen. En anmärkning som klargjorde denna punkt infördes i ärendehandlingarna av kommissionen den 21 januari 2022. Det fanns därför inte något problem med unionsindustrins representativitet i klagomålet. Därför tillbakavisades påståendet. |
| --- | --- |

(20)

I detta avseende noterar kommissionen att fettsyra som tillverkas som en biprodukt vid biodieseltillverkning inte omfattades av undersökningen. En anmärkning som klargjorde denna punkt infördes i ärendehandlingarna av kommissionen den 21 januari 2022. Det fanns därför inte något problem med unionsindustrins representativitet i klagomålet. Därför tillbakavisades påståendet.

| (21) | Musim Mas-gruppen och Wilmar hävdade också att de tillverkare i unionen som var närstående indonesiska tillverkare av fettsyra eller malaysiska exportörer av fettsyra till unionen borde undantas från definitionen av unionsindustrin, eftersom dessa företag befinner sig i en intressekonflikt, och det angavs att kommissionen i detta fall borde ompröva huruvida de återstående klagandena uppfyller det tröskelvärde som krävs för klagomålet. |
| --- | --- |

(21)

Musim Mas-gruppen och Wilmar hävdade också att de tillverkare i unionen som var närstående indonesiska tillverkare av fettsyra eller malaysiska exportörer av fettsyra till unionen borde undantas från definitionen av unionsindustrin, eftersom dessa företag befinner sig i en intressekonflikt, och det angavs att kommissionen i detta fall borde ompröva huruvida de återstående klagandena uppfyller det tröskelvärde som krävs för klagomålet.

| (22) | Kommissionen noterar att man i analysen före inledandet inte fann någon anledning att utesluta några tillverkare i unionen. När det gäller de tillverkare i unionen som är närstående malaysiska exportörer av fettsyra förklarade Musim Mas-gruppen och Wilmar inte vilken typ av intressekonflikt det är som påstås föreligga, varför en intressekonflikt borde leda till uteslutning av dessa tillverkare från definitionen av unionsindustrin och vad som skulle vara den rättsliga grunden för en sådan uteslutning. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen noterar att man i analysen före inledandet inte fann någon anledning att utesluta några tillverkare i unionen. När det gäller de tillverkare i unionen som är närstående malaysiska exportörer av fettsyra förklarade Musim Mas-gruppen och Wilmar inte vilken typ av intressekonflikt det är som påstås föreligga, varför en intressekonflikt borde leda till uteslutning av dessa tillverkare från definitionen av unionsindustrin och vad som skulle vara den rättsliga grunden för en sådan uteslutning. Därför avvisades detta påstående.

| (23) | Musim Mas-gruppen hävdade också att de malaysiska och indonesiska regeringarna har antagit en liknande strategi vad gäller exporttullen på rå palmolja och rå palmkärnolja, och att undersökningen även borde omfatta Malaysia om denna strategi vållade unionsindustrin skada. Det hävdades vidare att klagandens syfte var att blockera importen från Indonesien till förmån för de malaysiska företag som är närstående tillverkarna i unionen. |
| --- | --- |

(23)

Musim Mas-gruppen hävdade också att de malaysiska och indonesiska regeringarna har antagit en liknande strategi vad gäller exporttullen på rå palmolja och rå palmkärnolja, och att undersökningen även borde omfatta Malaysia om denna strategi vållade unionsindustrin skada. Det hävdades vidare att klagandens syfte var att blockera importen från Indonesien till förmån för de malaysiska företag som är närstående tillverkarna i unionen.

| (24) | I klagomålet bedömdes importen från Malaysia. Enligt den information som klaganden hade tillgång till var dock importvolymen från Malaysia mycket lägre än volymen från Indonesien, och minskade en aning från 2018 till mars 2021. Importen från Malaysia skedde dessutom till ett pris som var högre än unionsindustrins målpris och kunde inte ha vållat någon skada. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(24)

I klagomålet bedömdes importen från Malaysia. Enligt den information som klaganden hade tillgång till var dock importvolymen från Malaysia mycket lägre än volymen från Indonesien, och minskade en aning från 2018 till mars 2021. Importen från Malaysia skedde dessutom till ett pris som var högre än unionsindustrins målpris och kunde inte ha vållat någon skada. Därför avvisades detta påstående.

| (25) | Musim Mas-gruppen och Wilmar hävdade också att klaganden felaktigt tillskrev importen från Indonesien all påstådd skada som unionsindustrin lidit. Dessutom hävdade Musim Mas-gruppen att det eventuella orsakssambandet mellan den påstådda skada som unionsindustrin lidit och importen från Indonesien också påverkades av de problem som nämns i skäl 8. Wilmar hävdade att andra orsaker till skada bröt orsakssambandet som man försökte fastställa i klagomålet, såsom 1) ökningen av unionstillverkarnas huvudsakliga råvara, talg, i produktionen av biobränslen, 2) covid-19-pandemins inverkan på fordonssektorerna, 3) ineffektivitet i unionsindustrin till följd av bristande investeringar i ny och bättre utrustning, 4) unionsindustrins resultat i fråga om punktlighet och kvalitet, 5) orimliga produktionskostnader till följd av höga arbetskraftskostnader, 6) den geografiskt ofördelaktiga placeringen av produktionsanläggningar, som ökade kostnaderna för tillgång till råvaror och påverkade exportmöjligheterna, och 7) den lagstiftningsmässiga utvecklingen, inbegripet ikraftträdandet av de rättsliga kraven rörande 3-monoklorpropandiol (3-MCPD). |
| --- | --- |

(25)

Musim Mas-gruppen och Wilmar hävdade också att klaganden felaktigt tillskrev importen från Indonesien all påstådd skada som unionsindustrin lidit. Dessutom hävdade Musim Mas-gruppen att det eventuella orsakssambandet mellan den påstådda skada som unionsindustrin lidit och importen från Indonesien också påverkades av de problem som nämns i skäl 8. Wilmar hävdade att andra orsaker till skada bröt orsakssambandet som man försökte fastställa i klagomålet, såsom 1) ökningen av unionstillverkarnas huvudsakliga råvara, talg, i produktionen av biobränslen, 2) covid-19-pandemins inverkan på fordonssektorerna, 3) ineffektivitet i unionsindustrin till följd av bristande investeringar i ny och bättre utrustning, 4) unionsindustrins resultat i fråga om punktlighet och kvalitet, 5) orimliga produktionskostnader till följd av höga arbetskraftskostnader, 6) den geografiskt ofördelaktiga placeringen av produktionsanläggningar, som ökade kostnaderna för tillgång till råvaror och påverkade exportmöjligheterna, och 7) den lagstiftningsmässiga utvecklingen, inbegripet ikraftträdandet av de rättsliga kraven rörande 3-monoklorpropandiol (3-MCPD).

| (26) | Klagomålet innehöll en analys av andra faktorer som kunde ha påverkat orsakssambandet mellan den påstådda dumpade importen från Indonesien och den skadevållande situationen för unionsindustrin, dvs. annan import, kostnaden för råvaror och unionsindustrins export. Ingen av de andra faktorerna försvagade dock orsakssambandet i klagomålet. Detta var tillräcklig bevisning som rimligen var tillgänglig för klaganden och som visade att den uppenbara väsentliga skadan inte orsakades av andra faktorer. Under undersökningen ges berörda parter möjlighet att lämna in mer detaljerade påståenden om andra faktorer som kan ha påverkat orsakssambandet och som bedöms av kommissionen. |
| --- | --- |

(26)

Klagomålet innehöll en analys av andra faktorer som kunde ha påverkat orsakssambandet mellan den påstådda dumpade importen från Indonesien och den skadevållande situationen för unionsindustrin, dvs. annan import, kostnaden för råvaror och unionsindustrins export. Ingen av de andra faktorerna försvagade dock orsakssambandet i klagomålet. Detta var tillräcklig bevisning som rimligen var tillgänglig för klaganden och som visade att den uppenbara väsentliga skadan inte orsakades av andra faktorer. Under undersökningen ges berörda parter möjlighet att lämna in mer detaljerade påståenden om andra faktorer som kan ha påverkat orsakssambandet och som bedöms av kommissionen.

| (27) | Musim Mas-gruppen uppgav också att man i klagomålet på grund av den felaktiga definitionen av den berörda produkten och motsvarande likadana produkt inte beaktade unionens intresse när det gäller tillverkare, användare och importörer av fettsyror som inte konkurrerar med fettsyror som tillverkas av klaganden (t.ex. unionens biodieselindustri och konsumenter av importerade fettsyror som inte används i livsmedels-, kosmetika-, kroppsvårds- och läkemedelsindustrin, inklusive palmitinsyra och fettsyror som tillverkas av kokosolja). |
| --- | --- |

(27)

Musim Mas-gruppen uppgav också att man i klagomålet på grund av den felaktiga definitionen av den berörda produkten och motsvarande likadana produkt inte beaktade unionens intresse när det gäller tillverkare, användare och importörer av fettsyror som inte konkurrerar med fettsyror som tillverkas av klaganden (t.ex. unionens biodieselindustri och konsumenter av importerade fettsyror som inte används i livsmedels-, kosmetika-, kroppsvårds- och läkemedelsindustrin, inklusive palmitinsyra och fettsyror som tillverkas av kokosolja).

| (28) | Artikel 5.2 i grundförordningen kräver inte att klaganden ska lämna uppgifter om unionens intresse i klagomålet, och prövningen av unionens intresse är inte relevant för inledandet av undersökningen. I vilket fall som helst och som anges i skäl 20 omfattades inte fettsyra som produceras som biprodukt vid biodieseltillverkning av klagomålet/undersökningen. |
| --- | --- |

(28)

Artikel 5.2 i grundförordningen kräver inte att klaganden ska lämna uppgifter om unionens intresse i klagomålet, och prövningen av unionens intresse är inte relevant för inledandet av undersökningen. I vilket fall som helst och som anges i skäl 20 omfattades inte fettsyra som produceras som biprodukt vid biodieseltillverkning av klagomålet/undersökningen.

| (29) | Wilmar hävdade att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för att motivera tillämpningen av artikel 7.2a i grundförordningen. Företaget uppgav särskilt att den exportavgift som infördes i syfte att finansiera Oil Palm Plantation Fund tjänade som en legitim inkomstbringande skatt på konkurrenskraftiga råvaror, och att klagandens påstående att exportavgiften hade en snedvridande effekt på priserna på rå palmolja och rå palmkärnolja var ogrundat. Vidare hävdade företaget att man i klagomålet inte hade fastställt att exportskatten och exportavgiften fungerade som ett dubbelt system som tjänade som en exportbegränsning, och att det påstådda högsta priset för rå palmolja och rå palmkärnolja samt det system för upphandlingar som organiserades av de statsägda företagen under namnet P.T. Perkebunan Nusantara (gemensamt kallade PTPN) inte sänkte de inhemska priserna på rå palmolja. De priser som accepterades av PTPN var ett resultat av konkurrensutsatta anbudsförfaranden, och upphandlingssystemet utgjorde en transparent prismekanism som är snarlik andra börshandlade marknader. Enligt dem fanns det inga bevis för att PTPN avsiktligt satte priserna på onaturligt låga nivåer. PTPN säljer till högstbjudande och de priser som PTPN kan få i offentliga upphandlingar beror inte bara på det pris till vilket PTPN vill sälja, utan också på det pris som köparna är villiga att betala. Wilmar hävdade därför att det pris som PTPN slutligen godtog var ett marknadspris som avspeglar tillgång och efterfrågan i Indonesien. Det faktum att priserna på rå palmolja i Indonesien var lägre än på andra internationella marknader var inte heller ett bevis på att priserna var onaturligt låga, eftersom Indonesien var den största tillverkaren av rå palmolja i världen. Slutligen uppgavs det att de påstådda prisskillnaderna mellan de inhemska och de internationella priserna för rå palmolja och rå palmkärnolja var missriktade, eftersom klaganden har använt två olika och inkonsekventa referensvärden, dvs. det malaysiska inhemska priset för rå palmolja och priserna cif Rotterdams hamn för rå palmkärnolja. Wilmar och Musim Mas-gruppen uppgav att klaganden borde ha använt ett enda riktmärke för både rå palmolja och rå palmkärnolja. Wilmar hävdade att de påstådda prisskillnaderna på 14 % för rå palmolja och 11 % för rå palmkärnolja inte motsvarade det ”betydligt lägre” tröskelvärde som krävs enligt artikel 7.2a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Wilmar hävdade att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för att motivera tillämpningen av artikel 7.2a i grundförordningen. Företaget uppgav särskilt att den exportavgift som infördes i syfte att finansiera Oil Palm Plantation Fund tjänade som en legitim inkomstbringande skatt på konkurrenskraftiga råvaror, och att klagandens påstående att exportavgiften hade en snedvridande effekt på priserna på rå palmolja och rå palmkärnolja var ogrundat. Vidare hävdade företaget att man i klagomålet inte hade fastställt att exportskatten och exportavgiften fungerade som ett dubbelt system som tjänade som en exportbegränsning, och att det påstådda högsta priset för rå palmolja och rå palmkärnolja samt det system för upphandlingar som organiserades av de statsägda företagen under namnet P.T. Perkebunan Nusantara (gemensamt kallade PTPN) inte sänkte de inhemska priserna på rå palmolja. De priser som accepterades av PTPN var ett resultat av konkurrensutsatta anbudsförfaranden, och upphandlingssystemet utgjorde en transparent prismekanism som är snarlik andra börshandlade marknader. Enligt dem fanns det inga bevis för att PTPN avsiktligt satte priserna på onaturligt låga nivåer. PTPN säljer till högstbjudande och de priser som PTPN kan få i offentliga upphandlingar beror inte bara på det pris till vilket PTPN vill sälja, utan också på det pris som köparna är villiga att betala. Wilmar hävdade därför att det pris som PTPN slutligen godtog var ett marknadspris som avspeglar tillgång och efterfrågan i Indonesien. Det faktum att priserna på rå palmolja i Indonesien var lägre än på andra internationella marknader var inte heller ett bevis på att priserna var onaturligt låga, eftersom Indonesien var den största tillverkaren av rå palmolja i världen. Slutligen uppgavs det att de påstådda prisskillnaderna mellan de inhemska och de internationella priserna för rå palmolja och rå palmkärnolja var missriktade, eftersom klaganden har använt två olika och inkonsekventa referensvärden, dvs. det malaysiska inhemska priset för rå palmolja och priserna cif Rotterdams hamn för rå palmkärnolja. Wilmar och Musim Mas-gruppen uppgav att klaganden borde ha använt ett enda riktmärke för både rå palmolja och rå palmkärnolja. Wilmar hävdade att de påstådda prisskillnaderna på 14 % för rå palmolja och 11 % för rå palmkärnolja inte motsvarade det ”betydligt lägre” tröskelvärde som krävs enligt artikel 7.2a i grundförordningen.

| (30) | Kommissionen höll inte med om detta påstående. Klaganden var inte skyldig att fastställa att exportskatten och exportavgiften fungerar som ett dubbelt system som tjänar som en exportbegränsning. Exportskatt är en av de råvarurelaterade snedvridningar som nämns i artikel 7.2a i grundförordningen. När det gäller riktmärkena använde klaganden det mest representativa riktmärke som den hade tillgång till, vilket kommissionen ansåg vara lämpligt i klagomålsskedet. Dessutom fann kommissionen att prisskillnaden i detta fall såsom den presenteras i klagomålet var ”betydligt lägre” i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen höll inte med om detta påstående. Klaganden var inte skyldig att fastställa att exportskatten och exportavgiften fungerar som ett dubbelt system som tjänar som en exportbegränsning. Exportskatt är en av de råvarurelaterade snedvridningar som nämns i artikel 7.2a i grundförordningen. När det gäller riktmärkena använde klaganden det mest representativa riktmärke som den hade tillgång till, vilket kommissionen ansåg vara lämpligt i klagomålsskedet. Dessutom fann kommissionen att prisskillnaden i detta fall såsom den presenteras i klagomålet var ”betydligt lägre” i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen. Därför avvisades detta påstående.

| (31) | Permata-gruppen hävdade att klaganden hade fel när den hävdade att syftet med exportskatten var att bidra till den indonesiska strategi som syftade till att ställa om den indonesiska ekonomin till produktion av varor med högt värde, såsom oleokemiska produkter. Enligt Permata-gruppen infördes exportskatten med det specifika syftet att garantera den lokala efterfrågan på, och säkerställa prisstabiliteten för, matolja. Permata-gruppen hävdade därför att det inte förelåg några råvarurelaterade snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen, eftersom exportskatten inte utformades eller infördes i syfte att hålla priserna på rå palmolja och rå palmkärnolja på en artificiellt låg nivå till förmån för de oleokemiska produkterna. |
| --- | --- |

(31)

Permata-gruppen hävdade att klaganden hade fel när den hävdade att syftet med exportskatten var att bidra till den indonesiska strategi som syftade till att ställa om den indonesiska ekonomin till produktion av varor med högt värde, såsom oleokemiska produkter. Enligt Permata-gruppen infördes exportskatten med det specifika syftet att garantera den lokala efterfrågan på, och säkerställa prisstabiliteten för, matolja. Permata-gruppen hävdade därför att det inte förelåg några råvarurelaterade snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen, eftersom exportskatten inte utformades eller infördes i syfte att hålla priserna på rå palmolja och rå palmkärnolja på en artificiellt låg nivå till förmån för de oleokemiska produkterna.

| (32) | Kommissionen noterade att man i analysen av förekomsten av råvarurelaterade snedvridningar tar hänsyn till snedvridningarnas inverkan på råvarupriset, oavsett syftet med de åtgärder som orsakar snedvridningarna. Därför tillbakavisades påståendet. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen noterade att man i analysen av förekomsten av råvarurelaterade snedvridningar tar hänsyn till snedvridningarnas inverkan på råvarupriset, oavsett syftet med de åtgärder som orsakar snedvridningarna. Därför tillbakavisades påståendet.

| (33) | Sammanfattningsvis påminde kommissionen om att det tydligt framgår av den rättsliga standarden avseende den bevisning som krävs för ett klagomål att mängden av och kvaliteten på informationen i klagomålet inte är samma som krävs för ett slutgiltigt avgörande i slutet av en undersökning. Såsom förklaras i skäl 13 ansågs den produktdefinition som klaganden föreslog i inledningsskedet uppfylla alla relevanta lagstadgade krav. Förekomsten av de faktorer som krävs för att vidta en åtgärd eller för att avsluta ett förfarande bekräftas sedan gradvis allt eftersom undersökningen framskrider. Det är därför inte uteslutet att något ändras mellan det att klagomålet inkommer och undersökningens slut. Mot bakgrund av detta höll kommissionen inte med om att det fanns några problem rörande de uppgifter som lämnats i klagomålet som skulle leda till att undersökningen borde avslutas. |
| --- | --- |

(33)

Sammanfattningsvis påminde kommissionen om att det tydligt framgår av den rättsliga standarden avseende den bevisning som krävs för ett klagomål att mängden av och kvaliteten på informationen i klagomålet inte är samma som krävs för ett slutgiltigt avgörande i slutet av en undersökning. Såsom förklaras i skäl 13 ansågs den produktdefinition som klaganden föreslog i inledningsskedet uppfylla alla relevanta lagstadgade krav. Förekomsten av de faktorer som krävs för att vidta en åtgärd eller för att avsluta ett förfarande bekräftas sedan gradvis allt eftersom undersökningen framskrider. Det är därför inte uteslutet att något ändras mellan det att klagomålet inkommer och undersökningens slut. Mot bakgrund av detta höll kommissionen inte med om att det fanns några problem rörande de uppgifter som lämnats i klagomålet som skulle leda till att undersökningen borde avslutas.

| (34) | På det hela taget bekräftade kommissionens analys att ingen av de faktorer som nämns ovan, oavsett om de är sakligt korrekta eller inte, var tillräckliga för att ifrågasätta slutsatsen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för att det förekom dumpning av fettsyror som importerats från Indonesien och att detta vållade unionsindustrin skada. Dessa aspekter fastställdes på grundval av den bästa bevisning som fanns tillgänglig för klaganden vid den tidpunkt då klagomålet lämnades in, och befanns vara tillräckligt representativa och tillförlitliga för att en undersökning skulle kunna inledas. |
| --- | --- |

(34)

På det hela taget bekräftade kommissionens analys att ingen av de faktorer som nämns ovan, oavsett om de är sakligt korrekta eller inte, var tillräckliga för att ifrågasätta slutsatsen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för att det förekom dumpning av fettsyror som importerats från Indonesien och att detta vållade unionsindustrin skada. Dessa aspekter fastställdes på grundval av den bästa bevisning som fanns tillgänglig för klaganden vid den tidpunkt då klagomålet lämnades in, och befanns vara tillräckligt representativa och tillförlitliga för att en undersökning skulle kunna inledas.

1.4   Stickprov

Stickprov

| (35) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.4.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (36) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av artikel 17 i grundförordningen, och fastställde då som huvudkriterier representativiteten i fråga om produktions- och försäljningsvolym för den likadana produkten i unionen under perioden 1 oktober 2020–30 september 2021. Urvalet bestod av fyra unionstillverkare som stod för 61 % av den uppskattade totala produktionsvolymen och 63 % av försäljningen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men mottog inte några synpunkter. Urvalet bekräftades och ansågs representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(36)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av artikel 17 i grundförordningen, och fastställde då som huvudkriterier representativiteten i fråga om produktions- och försäljningsvolym för den likadana produkten i unionen under perioden 1 oktober 2020–30 september 2021. Urvalet bestod av fyra unionstillverkare som stod för 61 % av den uppskattade totala produktionsvolymen och 63 % av försäljningen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men mottog inte några synpunkter. Urvalet bekräftades och ansågs representativt för unionsindustrin.

1.4.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (37) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(37)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (38) | Ingen av de icke-närstående importörerna lämnade de begärda uppgifterna eller samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till frånvaron av svar beslutade kommissionen att inget stickprovsförfarande var nödvändigt. |
| --- | --- |

(38)

Ingen av de icke-närstående importörerna lämnade de begärda uppgifterna eller samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till frånvaron av svar beslutade kommissionen att inget stickprovsförfarande var nödvändigt.

1.4.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indonesien

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indonesien

| (39) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Indonesien att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen den indonesiska delegationen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(39)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Indonesien att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen den indonesiska delegationen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (40) | Sexton exporterande tillverkare i det berörda landet som ingick i åtta grupper tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov bestående av tre exporterande tillverkare som tillhör två grupper på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som kunde undersökas inom den tid som stod till kommissionens förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(40)

Sexton exporterande tillverkare i det berörda landet som ingick i åtta grupper tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov bestående av tre exporterande tillverkare som tillhör två grupper på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som kunde undersökas inom den tid som stod till kommissionens förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter inkom.

1.5   Enskild undersökning

Enskild undersökning

| (41) | Nio exporterande tillverkare i Indonesien som ingick i sju grupper begärde enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Kommissionen underrättade de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om att de måste besvara frågeformuläret om de önskade en individuell undersökning. Två grupper av exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(41)

Nio exporterande tillverkare i Indonesien som ingick i sju grupper begärde enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Kommissionen underrättade de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om att de måste besvara frågeformuläret om de önskade en individuell undersökning. Två grupper av exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet besvarade frågeformuläret.

| (42) | På grund av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet (4) (i en av de två grupperna av exporterande tillverkare ingick två tillverkare i Indonesien och en handlare i Singapore, medan den andra var en del av ett multinationellt företag med en komplex distributionskanal) drog kommissionen slutsatsen att det inte var möjligt att bevilja en individuell undersökning och slutföra undersökningen inom den lagstadgade tidsfristen. |
| --- | --- |

(42)

På grund av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet (4) (i en av de två grupperna av exporterande tillverkare ingick två tillverkare i Indonesien och en handlare i Singapore, medan den andra var en del av ett multinationellt företag med en komplex distributionskanal) drog kommissionen slutsatsen att det inte var möjligt att bevilja en individuell undersökning och slutföra undersökningen inom den lagstadgade tidsfristen.

4

| (43) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter (enligt definitionen i skäl 57) hävdade Permata-gruppen att kommissionen bröt mot bestämmelserna i artikel 17.3 i grundförordningen och artikel 6.10.2 i WTO:s antidumpningsavtal. Permata-gruppen hävdade särskilt att kommissionen avvisade dess begäran om enskild undersökning på grundval av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, och inte på grundval av antalet exportörer eller tillverkare som begärde enskild undersökning, vilket skulle göra enskilda undersökningar orimligt betungande och förhindra att undersökningen slutfördes i tid. Permata-gruppen hävdade vidare att dess individuella undersökning inte skulle bli orimligt betungande och inte skulle hindra att undersökningen slutfördes i tid, eftersom kommissionen fortfarande hade fem månader på sig av tidsfristen för att införa slutgiltiga åtgärder. Dessutom tillade Permata-gruppen att den inledande fördröjningen i undersökningen på grund av fastställandet av produktdefinitionen inte berodde på Permata-gruppen och inte kunde leda till att Permata-gruppen berövades sina processuella rättigheter. |
| --- | --- |

(43)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter (enligt definitionen i skäl 57) hävdade Permata-gruppen att kommissionen bröt mot bestämmelserna i artikel 17.3 i grundförordningen och artikel 6.10.2 i WTO:s antidumpningsavtal. Permata-gruppen hävdade särskilt att kommissionen avvisade dess begäran om enskild undersökning på grundval av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, och inte på grundval av antalet exportörer eller tillverkare som begärde enskild undersökning, vilket skulle göra enskilda undersökningar orimligt betungande och förhindra att undersökningen slutfördes i tid. Permata-gruppen hävdade vidare att dess individuella undersökning inte skulle bli orimligt betungande och inte skulle hindra att undersökningen slutfördes i tid, eftersom kommissionen fortfarande hade fem månader på sig av tidsfristen för att införa slutgiltiga åtgärder. Dessutom tillade Permata-gruppen att den inledande fördröjningen i undersökningen på grund av fastställandet av produktdefinitionen inte berodde på Permata-gruppen och inte kunde leda till att Permata-gruppen berövades sina processuella rättigheter.

| (44) | Kommissionen noterade att det stämde att den avvisade de två ansökningarna om enskild undersökning eftersom dessa enskilda undersökningar skulle ha varit orimligt betungande. Trots den felaktiga hänvisningen till ”exporterande tillverkare som ingick i urvalet” i skäl 42 framgick det av sammanhanget och meningarna omedelbart före och efter att den korrekta hänvisningen var till de två ”exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet” och som begärde enskild undersökning, och därför måste skäl 42 läsas i enlighet med detta. Inom parentes i samma skäl klargjordes att de exporterande tillverkare som nämndes rent faktiskt var Permata-gruppen (”i en av de två grupperna av exporterande tillverkare ingick två tillverkare i Indonesien och en handlare i Singapore”) och P.T. Unilever Oleochemical Indonesia (Unilever Indonesia – ”den andra var en del av ett multinationellt företag med en komplex distributionskanal”), som båda begärde enskild undersökning. Kommissionen tillämpade således rätt rättsligt kriterium i sin bedömning och bekräftade att det inte var möjligt att bevilja enskild undersökning på grund av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som begärde enskild undersökning, vilket skulle ha gjort den enskilda undersökningen orimligt betungande och eventuellt äventyrat ett snabbt slutförande av undersökningen. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen noterade att det stämde att den avvisade de två ansökningarna om enskild undersökning eftersom dessa enskilda undersökningar skulle ha varit orimligt betungande. Trots den felaktiga hänvisningen till ”exporterande tillverkare som ingick i urvalet” i skäl 42 framgick det av sammanhanget och meningarna omedelbart före och efter att den korrekta hänvisningen var till de två ”exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet” och som begärde enskild undersökning, och därför måste skäl 42 läsas i enlighet med detta. Inom parentes i samma skäl klargjordes att de exporterande tillverkare som nämndes rent faktiskt var Permata-gruppen (”i en av de två grupperna av exporterande tillverkare ingick två tillverkare i Indonesien och en handlare i Singapore”) och P.T. Unilever Oleochemical Indonesia (Unilever Indonesia – ”den andra var en del av ett multinationellt företag med en komplex distributionskanal”), som båda begärde enskild undersökning. Kommissionen tillämpade således rätt rättsligt kriterium i sin bedömning och bekräftade att det inte var möjligt att bevilja enskild undersökning på grund av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som begärde enskild undersökning, vilket skulle ha gjort den enskilda undersökningen orimligt betungande och eventuellt äventyrat ett snabbt slutförande av undersökningen.

som ingick i urvalet

som inte ingick i urvalet

Unilever Indonesia

| (45) | Kommissionen noterade vidare att trots att antalet grupper av exporterande tillverkare som besvarade frågeformuläret för enskild undersökning var begränsat till två, skulle deras komplexa struktur ha inneburit att flera enheter behövde kontrolleras. För att bevilja en enskild undersökning skulle kommissionen ha varit tvungen att kontrollera alla tillverkare, närstående handlare och importörer som deltog i försäljningen av den berörda produkten till unionen, och analysera alla deras distributionskanaler, såsom man gjort för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Oberoende av den inledande fördröjningen av undersökningen på grund av fastställandet av produktdefinitionen skulle en sådan kontroll och analys, i synnerhet när den omfattar mer än en grupp med komplex struktur, ha varit orimligt betungande. De fem månader som nämns av Permatagruppen i skäl 43 upptas inte helt och hållet av undersöknings- och resultatfasen av förfarandet, eftersom sådana förfaranden omfattar flera månaders administrativa förfaranden (behandling av synpunkter, höranden, interna godkännanden, samråd med andra avdelningar inom kommissionen, översättning osv.). Alla dessa faktorer samt de berörda företagens komplexitet (vilket avgör den tid som krävs för att genomföra en ordentlig analys av varje exporterande tillverkare) måste beaktas tillsammans. Dessutom måste man i detta sammanhang ta hänsyn till att de två företagen i urvalet också hade mycket komplexa strukturer som krävde avsevärda undersökningsresurser och administrativa resurser för att ta med dem i urvalet och få korrekta resultat. Kommissionen kan därför inte klandras för att den har beslutat att inte ta med ytterligare två grupper och löpa risken att inte kunna slutföra och offentliggöra resultaten av undersökningarna i tid. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen noterade vidare att trots att antalet grupper av exporterande tillverkare som besvarade frågeformuläret för enskild undersökning var begränsat till två, skulle deras komplexa struktur ha inneburit att flera enheter behövde kontrolleras. För att bevilja en enskild undersökning skulle kommissionen ha varit tvungen att kontrollera alla tillverkare, närstående handlare och importörer som deltog i försäljningen av den berörda produkten till unionen, och analysera alla deras distributionskanaler, såsom man gjort för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Oberoende av den inledande fördröjningen av undersökningen på grund av fastställandet av produktdefinitionen skulle en sådan kontroll och analys, i synnerhet när den omfattar mer än en grupp med komplex struktur, ha varit orimligt betungande. De fem månader som nämns av Permatagruppen i skäl 43 upptas inte helt och hållet av undersöknings- och resultatfasen av förfarandet, eftersom sådana förfaranden omfattar flera månaders administrativa förfaranden (behandling av synpunkter, höranden, interna godkännanden, samråd med andra avdelningar inom kommissionen, översättning osv.). Alla dessa faktorer samt de berörda företagens komplexitet (vilket avgör den tid som krävs för att genomföra en ordentlig analys av varje exporterande tillverkare) måste beaktas tillsammans. Dessutom måste man i detta sammanhang ta hänsyn till att de två företagen i urvalet också hade mycket komplexa strukturer som krävde avsevärda undersökningsresurser och administrativa resurser för att ta med dem i urvalet och få korrekta resultat. Kommissionen kan därför inte klandras för att den har beslutat att inte ta med ytterligare två grupper och löpa risken att inte kunna slutföra och offentliggöra resultaten av undersökningarna i tid. Detta påstående avvisades därför.

| (46) | I sina synpunkter efter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter (enligt definitionen i skäl 58) upprepade Permata-gruppen sina tidigare synpunkter och hävdade att Unilever Indonesia inte längre verkade vilja fullfölja sin begäran om enskild undersökning. Därför skulle kommissionens arbetsbörda ha varit ännu mer begränsad. |
| --- | --- |

(46)

I sina synpunkter efter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter (enligt definitionen i skäl 58) upprepade Permata-gruppen sina tidigare synpunkter och hävdade att Unilever Indonesia inte längre verkade vilja fullfölja sin begäran om enskild undersökning. Därför skulle kommissionens arbetsbörda ha varit ännu mer begränsad.

| (47) | Kommissionen noterade att detta påstående var felaktigt i sak och avvisade det därför, eftersom Unilever Indonesia upprepade sin begäran fram till hörandet efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, vilket påminns om i följande skäl. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterade att detta påstående var felaktigt i sak och avvisade det därför, eftersom Unilever Indonesia upprepade sin begäran fram till hörandet efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, vilket påminns om i följande skäl.

| (48) | Under hörandet efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Unilever Indonesia och Unilever Europe BV (Unilever) att tidpunkten för undersökningen inte kunde utgöra ett skäl för att avslå Unilever Indonesias begäran om enskild undersökning, med tanke på de skadliga effekter som antidumpningsåtgärder skulle kunna få för Unilevers verksamhet i Europa. |
| --- | --- |

(48)

Under hörandet efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Unilever Indonesia och Unilever Europe BV (Unilever) att tidpunkten för undersökningen inte kunde utgöra ett skäl för att avslå Unilever Indonesias begäran om enskild undersökning, med tanke på de skadliga effekter som antidumpningsåtgärder skulle kunna få för Unilevers verksamhet i Europa.

Unilever

| (49) | Kommissionen påpekade att den har rätt att avslå ansökningar om enskild undersökning om de skulle vara orimligt betungande och om de skulle förhindra att undersökningen slutförs i god tid. Såsom förklaras ovan skulle det verkligen ha varit orimligt betungande att bevilja Permata-gruppen och Unilever Indonesia enskild undersökning, eftersom detta skulle ha medfört en risk att undersökningen inte kunde slutföras i tid. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen påpekade att den har rätt att avslå ansökningar om enskild undersökning om de skulle vara orimligt betungande och om de skulle förhindra att undersökningen slutförs i god tid. Såsom förklaras ovan skulle det verkligen ha varit orimligt betungande att bevilja Permata-gruppen och Unilever Indonesia enskild undersökning, eftersom detta skulle ha medfört en risk att undersökningen inte kunde slutföras i tid.

1.6   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (50) | I sitt klagomål lämnade klaganden tillräcklig bevisning för råvarurelaterade snedvridningar i Indonesien med avseende på den berörda produkten. Såsom angavs i tillkännagivandet om inledande omfattade undersökningen därför dessa råvarurelaterade snedvridningar för att fastställa om artikel 7.2a och 7.2b i grundförordningen skulle tillämpas med avseende på Indonesien. Därför skickade kommissionen ytterligare frågeformulär till den indonesiska regeringen. |
| --- | --- |

(50)

I sitt klagomål lämnade klaganden tillräcklig bevisning för råvarurelaterade snedvridningar i Indonesien med avseende på den berörda produkten. Såsom angavs i tillkännagivandet om inledande omfattade undersökningen därför dessa råvarurelaterade snedvridningar för att fastställa om artikel 7.2a och 7.2b i grundförordningen skulle tillämpas med avseende på Indonesien. Därför skickade kommissionen ytterligare frågeformulär till den indonesiska regeringen.

| (51) | Kommissionen gjorde frågeformulären för unionstillverkare, icke närstående importörer, användare och exporterande tillverkare tillgängliga på internet (5) på dagen för inledandet. Dessutom skickade kommissionen ett frågeformulär till CUTFA. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen gjorde frågeformulären för unionstillverkare, icke närstående importörer, användare och exporterande tillverkare tillgängliga på internet (5) på dagen för inledandet. Dessutom skickade kommissionen ett frågeformulär till CUTFA.

5

| (52) | Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från CUTFA, den indonesiska regeringen och fyra unionstillverkare: Oleon NV (Oleon), KLK Emmerich GmbH (KLK), AAK, Cailà & Parés SA (Cailà & Parés); fyra användare: Peter Greven Nederlands C.V., Peter Greven GmbH & Co. KG (gemensamt kallade Greven-gruppen), Schill + Seilacher ”Struktol” GmbH och Schill + Seilacher GmbH (gemensamt kallade Schill + Seilacher-gruppen); tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet: Musim Mas, IBP och Wilmar; deras närstående handlare: Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd (ICOF Singapore), Wilmar Trading Pte. Ltd, Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd; och deras närstående importörer: ICOF Europe GmbH, IMBI och Wilmar Europe Trading B.V. (WETBV). |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från CUTFA, den indonesiska regeringen och fyra unionstillverkare: Oleon NV (Oleon), KLK Emmerich GmbH (KLK), AAK, Cailà & Parés SA (Cailà & Parés); fyra användare: Peter Greven Nederlands C.V., Peter Greven GmbH & Co. KG (gemensamt kallade Greven-gruppen), Schill + Seilacher ”Struktol” GmbH och Schill + Seilacher GmbH (gemensamt kallade Schill + Seilacher-gruppen); tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet: Musim Mas, IBP och Wilmar; deras närstående handlare: Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd (ICOF Singapore), Wilmar Trading Pte. Ltd, Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd; och deras närstående importörer: ICOF Europe GmbH, IMBI och Wilmar Europe Trading B.V. (WETBV).

Oleon

KLK

Cailà & Parés

Greven-gruppen

Schill + Seilacher-gruppen

ICOF Singapore

| (53) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags/organisationers lokaler: | Intresseorganisation för unionstillverkare








  — | Coalition against Unfair Trade in Fatty Acid (CUTFA) |
| --- | --- | --- | --- |

(53)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags/organisationers lokaler:

Intresseorganisation för unionstillverkare

Intresseorganisation för unionstillverkare

—

Coalition against Unfair Trade in Fatty Acid (CUTFA)

| | Unionstillverkare








  — | Oleon NV, Ertvelde, Belgien |
| --- | --- | --- |

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

Oleon NV, Ertvelde, Belgien

| — | KLK Emmerich GmbH, Emmerich am Rhein, Tyskland |
| --- | --- |

—

KLK Emmerich GmbH, Emmerich am Rhein, Tyskland

| — | AAK AB, Malmö, Sverige |
| --- | --- |

—

AAK AB, Malmö, Sverige

| — | Cailà & Parés SA, Barcelona, Spanien |
| --- | --- |

—

Cailà & Parés SA, Barcelona, Spanien

| | Exporterande tillverkare i Indonesien








  — | P.T. Musim Mas och P.T. Intibenua Perkasatama, Medan och Dumai |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Indonesien

Exporterande tillverkare i Indonesien

—

P.T. Musim Mas och P.T. Intibenua Perkasatama, Medan och Dumai

| — | P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan |
| --- | --- |

—

P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan

| | Närstående handlare i Singapore








  — | Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd, Singapore |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare i Singapore

Närstående handlare i Singapore

—

Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd, Singapore

| — | Wilmar Trading Pte. Ltd, Singapore |
| --- | --- |

—

Wilmar Trading Pte. Ltd, Singapore

| | Närstående handlare i Förenade kungariket








  — | Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd, Royston |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare i Förenade kungariket

Närstående handlare i Förenade kungariket

—

Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd, Royston

| | Närstående importörer i unionen








  — | ICOF Europe GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Närstående importörer i unionen

Närstående importörer i unionen

—

ICOF Europe GmbH, Hamburg, Tyskland

| — | Wilmar Europe Trading B.V., Rotterdam, Nederländerna. |
| --- | --- |

—

Wilmar Europe Trading B.V., Rotterdam, Nederländerna.

1.7   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (54) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2020 till och med den 30 september 2021 (undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(54)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2020 till och med den 30 september 2021 (undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

1.8   Beslut att inte införa provisoriska åtgärder

Beslut att inte införa provisoriska åtgärder

| (55) | Med tanke på ärendets tekniska komplexitet beslutade kommissionen att inte införa provisoriska åtgärder och att fortsätta undersökningen. |
| --- | --- |

(55)

Med tanke på ärendets tekniska komplexitet beslutade kommissionen att inte införa provisoriska åtgärder och att fortsätta undersökningen.

| (56) | Den 1 juli 2022 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 19a.2 i grundförordningen, medlemsstaterna och alla berörda parter om att inga preliminära tullar kommer att införas på import av fettsyra med ursprung i Indonesien och att undersökningen skulle fortsätta. |
| --- | --- |

(56)

Den 1 juli 2022 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 19a.2 i grundförordningen, medlemsstaterna och alla berörda parter om att inga preliminära tullar kommer att införas på import av fettsyra med ursprung i Indonesien och att undersökningen skulle fortsätta.

1.9   Utlämnande av uppgifter

Utlämnande av uppgifter

| (57) | Den 1 augusti 2022 underrättade kommissionen alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av fettsyra med ursprung i Indonesien (det slutliga utlämnandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen mottog synpunkter från den indonesiska regeringen, de exporterande tillverkarna Musim Mas-gruppen, Wilmar, P.T. Ecogreen Oleochemicals (Ecogreen), Unilever Indonesia, användarna IMBI, Procter & Gamble International Operations SA (P&G), Greven-gruppen, Schill + Seilacher-gruppen, Henkel Global Supply Chain B.V. (Henkel), Kapachim SA (Kapachim), Evonik Industries AG (Evonik), Quaker Chemical Corporation (Quaker Houghton), Omya GmbH (Omya), Stéarinerie Dubois Fils (Stéarinerie Dubois), NYCO-gruppen (NYCO), DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben (DHW), E&S Chemie SAS (E&S) och Unilever. |
| --- | --- |

(57)

Den 1 augusti 2022 underrättade kommissionen alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av fettsyra med ursprung i Indonesien (det slutliga utlämnandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen mottog synpunkter från den indonesiska regeringen, de exporterande tillverkarna Musim Mas-gruppen, Wilmar, P.T. Ecogreen Oleochemicals (Ecogreen), Unilever Indonesia, användarna IMBI, Procter & Gamble International Operations SA (P&G), Greven-gruppen, Schill + Seilacher-gruppen, Henkel Global Supply Chain B.V. (Henkel), Kapachim SA (Kapachim), Evonik Industries AG (Evonik), Quaker Chemical Corporation (Quaker Houghton), Omya GmbH (Omya), Stéarinerie Dubois Fils (Stéarinerie Dubois), NYCO-gruppen (NYCO), DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben (DHW), E&S Chemie SAS (E&S) och Unilever.

det slutliga utlämnandet av uppgifter

Ecogreen

Henkel

Kapachim

Evonik

Quaker Houghton

Omya

Stéarinerie Dubois

| (58) | Med utgångspunkt i dessa synpunkter ändrade kommissionen vissa av de överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull och underrättade alla berörda parter om detta (det ytterligare slutliga utlämnandet och det andra ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter) den 4 oktober 2022 respektive den 28 november 2022. |
| --- | --- |

(58)

Med utgångspunkt i dessa synpunkter ändrade kommissionen vissa av de överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull och underrättade alla berörda parter om detta (det ytterligare slutliga utlämnandet och det andra ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter) den 4 oktober 2022 respektive den 28 november 2022.

| (59) | Synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet mottogs från Wilmar, Musim Mas, Permata-gruppen, Stéarinerie Dubois och Henkel och synpunkter på det andra ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter mottogs från Wilmar, Musim Mas och Permata-gruppen. Även om kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter som endast skulle avse det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Musim Mas, Permata-gruppen, Wilmar, Henkel och Stéarinerie Dubois samma påståenden som framfördes efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(59)

Synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet mottogs från Wilmar, Musim Mas, Permata-gruppen, Stéarinerie Dubois och Henkel och synpunkter på det andra ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter mottogs från Wilmar, Musim Mas och Permata-gruppen. Även om kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter som endast skulle avse det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Musim Mas, Permata-gruppen, Wilmar, Henkel och Stéarinerie Dubois samma påståenden som framfördes efter det slutliga utlämnandet av uppgifter.

| (60) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter gavs berörda parter möjlighet att bli hörda i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.7 i tillkännagivandet om inledande. Höranden rörande det slutliga utlämnandet av uppgifter hölls med Musim Mas-gruppen, Wilmar, Ecogreen, Unilever, Greven-gruppen, Schill + Seilacher-gruppen och AAK. På begäran av Greven-gruppen hölls dessutom ett hörande med förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Förhörsombudet fann att de berörda parternas rätt till försvar hade respekterats i detta förfarande. |
| --- | --- |

(60)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter gavs berörda parter möjlighet att bli hörda i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.7 i tillkännagivandet om inledande. Höranden rörande det slutliga utlämnandet av uppgifter hölls med Musim Mas-gruppen, Wilmar, Ecogreen, Unilever, Greven-gruppen, Schill + Seilacher-gruppen och AAK. På begäran av Greven-gruppen hölls dessutom ett hörande med förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Förhörsombudet fann att de berörda parternas rätt till försvar hade respekterats i detta förfarande.

1.10   Återkallande av klagomålet

Återkallande av klagomålet

| (61) | Den 24 augusti 2022 återkallade CUTFA klagomålet. |
| --- | --- |

(61)

Den 24 augusti 2022 återkallade CUTFA klagomålet.

| (62) | Synpunkter på återkallandet av klagomålet mottogs från den indonesiska regeringen, Musim Mas, Wilmar, P.T. Soci Mas och P.T. Energi Sejahtera Mas (gemensamt kallade SOCI/ESM), Ecogreen, P&G, Omya och Stéarinerie Dubois. |
| --- | --- |

(62)

Synpunkter på återkallandet av klagomålet mottogs från den indonesiska regeringen, Musim Mas, Wilmar, P.T. Soci Mas och P.T. Energi Sejahtera Mas (gemensamt kallade SOCI/ESM), Ecogreen, P&G, Omya och Stéarinerie Dubois.

| (63) | Den indonesiska regeringen uppgav att kommissionen, med tanke på att klagomålet återkallats, omedelbart borde avsluta undersökningen på grund av bristande representativitet. I detta avseende hänvisade den indonesiska regeringen till artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal, som man påstod kräver att representativiteten uppfylls för att motivera undersökningen. Enligt den indonesiska regeringen skulle undersökningen inte stödjas av mer än 50 % av produktionen av den likadana produkt som tillverkas av unionsindustrin, och inte ens av 25 % av de totala unionstillverkarna av den likadana produkten, med tanke på att klagomålet återkallats och att KLK, en av de största unionstillverkarna, i en första skrivelse av den 15 augusti 2022 ansåg att de föreslagna antidumpningstullarna kunde skapa turbulenser i utbudet av fettsyra från Asien, och därefter helt motsatte sig införandet av antidumpningsåtgärder i en andra skrivelse av den 19 augusti 2022. |
| --- | --- |

(63)

Den indonesiska regeringen uppgav att kommissionen, med tanke på att klagomålet återkallats, omedelbart borde avsluta undersökningen på grund av bristande representativitet. I detta avseende hänvisade den indonesiska regeringen till artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal, som man påstod kräver att representativiteten uppfylls för att motivera undersökningen. Enligt den indonesiska regeringen skulle undersökningen inte stödjas av mer än 50 % av produktionen av den likadana produkt som tillverkas av unionsindustrin, och inte ens av 25 % av de totala unionstillverkarna av den likadana produkten, med tanke på att klagomålet återkallats och att KLK, en av de största unionstillverkarna, i en första skrivelse av den 15 augusti 2022 ansåg att de föreslagna antidumpningstullarna kunde skapa turbulenser i utbudet av fettsyra från Asien, och därefter helt motsatte sig införandet av antidumpningsåtgärder i en andra skrivelse av den 19 augusti 2022.

| (64) | Inledningsvis noterar kommissionen att artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal hänvisar till inledandet av undersökningen. Kommissionen behöver därför endast ha representativitet när undersökningen inleds. Dessutom avser tröskelvärdet på 50 % och tröskelvärdet på 25 % i artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal olika grupper av unionstillverkare. I motsats till vad den indonesiska regeringen angav i sin inlaga avser tröskelvärdet på 50 % endast den relativa vikten av de unionstillverkare som stöder klagomålet inom den grupp av unionstillverkare som stöder eller motsätter sig det. Tröskelvärdet på 25 % avser i stället ”den totala tillverkningen av den likadana produkt som tillverkas av den inhemska industrin” och avser den procentandel unionstillverkare som stöder klagomålet av den totala tillverkningen i unionen. Kommissionen påminde vidare om att artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal enligt etablerad rättspraxis (6) inte innebär någon skyldighet för en medlems handläggande myndighet, i detta fall kommissionen, att avsluta en pågående antidumpningsundersökning när stödnivån för klagomålet sjunker under minimitröskelvärdet på 25 % av den inhemska produktionen. Denna artikel rör nämligen endast den grad av stöd som ett klagomål måste ha för att kommissionen ska kunna inleda ett förfarande. Detta gäller med nödvändighet även för tröskeln på 50 %. Denna tolkning bekräftas av ordalydelsen i artikel 9.1 i grundförordningen om återkallande av klagomålet, där verbet ”får” används. Även om klagomålet således återkallas av unionsindustrin, har kommissionen ingen skyldighet att avsluta förfarandet utan endast en möjlighet att avsluta förfarandet. Därför tillbakavisades påståendet. |
| --- | --- |

(64)

Inledningsvis noterar kommissionen att artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal hänvisar till inledandet av undersökningen. Kommissionen behöver därför endast ha representativitet när undersökningen inleds. Dessutom avser tröskelvärdet på 50 % och tröskelvärdet på 25 % i artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal olika grupper av unionstillverkare. I motsats till vad den indonesiska regeringen angav i sin inlaga avser tröskelvärdet på 50 % endast den relativa vikten av de unionstillverkare som stöder klagomålet inom den grupp av unionstillverkare som stöder eller motsätter sig det. Tröskelvärdet på 25 % avser i stället ”den totala tillverkningen av den likadana produkt som tillverkas av den inhemska industrin” och avser den procentandel unionstillverkare som stöder klagomålet av den totala tillverkningen i unionen. Kommissionen påminde vidare om att artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal enligt etablerad rättspraxis (6) inte innebär någon skyldighet för en medlems handläggande myndighet, i detta fall kommissionen, att avsluta en pågående antidumpningsundersökning när stödnivån för klagomålet sjunker under minimitröskelvärdet på 25 % av den inhemska produktionen. Denna artikel rör nämligen endast den grad av stöd som ett klagomål måste ha för att kommissionen ska kunna inleda ett förfarande. Detta gäller med nödvändighet även för tröskeln på 50 %. Denna tolkning bekräftas av ordalydelsen i artikel 9.1 i grundförordningen om återkallande av klagomålet, där verbet ”får” används. Även om klagomålet således återkallas av unionsindustrin, har kommissionen ingen skyldighet att avsluta förfarandet utan endast en möjlighet att avsluta förfarandet. Därför tillbakavisades påståendet.

6

| (65) | Den indonesiska regeringen hävdade vidare att kommissionens skadeanalys på grund av tillbakadragandet av klagomålet och KLK:s motstånd mot åtgärderna inte omfattade unionsindustrin, dvs. den inhemska industrin, som enligt artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal borde avse de inhemska tillverkarna av den likadana produkten som helhet eller den största andelen av den sammanlagda inhemska tillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(65)

Den indonesiska regeringen hävdade vidare att kommissionens skadeanalys på grund av tillbakadragandet av klagomålet och KLK:s motstånd mot åtgärderna inte omfattade unionsindustrin, dvs. den inhemska industrin, som enligt artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal borde avse de inhemska tillverkarna av den likadana produkten som helhet eller den största andelen av den sammanlagda inhemska tillverkningen av den likadana produkten.

| (66) | Kommissionen noterade att begreppet ”inhemsk industri” när det används för att fastställa skada inte nödvändigtvis måste omfatta samma inhemska tillverkare som de som ingår i den inhemska industri som tas med i beräkningen för att fastställa om klagomålet har tillräckligt stöd i enlighet med artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal. Artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal rör frågan om representativitet och tar inte upp den separata frågan om vad som utgör en betydande del enligt artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal (7). Dessutom utesluter artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal inte tillverkare som inte stödde klagomålet eller som inte samarbetade med undersökningen från att omfattas av definitionen av den inhemska industrin (8). Därutöver omfattade den skadeanalys som kommissionen genomfört hela unionsindustrin oberoende av varje enskild unionstillverkares stöd av eller samarbete med undersökningen. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen noterade att begreppet ”inhemsk industri” när det används för att fastställa skada inte nödvändigtvis måste omfatta samma inhemska tillverkare som de som ingår i den inhemska industri som tas med i beräkningen för att fastställa om klagomålet har tillräckligt stöd i enlighet med artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal. Artikel 5.4 i WTO:s antidumpningsavtal rör frågan om representativitet och tar inte upp den separata frågan om vad som utgör en betydande del enligt artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal (7). Dessutom utesluter artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal inte tillverkare som inte stödde klagomålet eller som inte samarbetade med undersökningen från att omfattas av definitionen av den inhemska industrin (8). Därutöver omfattade den skadeanalys som kommissionen genomfört hela unionsindustrin oberoende av varje enskild unionstillverkares stöd av eller samarbete med undersökningen. Detta påstående avvisades därför.

7

8

| (67) | Den indonesiska regeringen, Wilmar, Musim Mas, SOCI/ESM, Stéarinerie Dubois, P&G och Omya hävdade att KLK:s skrivelser och återkallandet av klagomålet visade att införandet av antidumpningstullar skulle stå i strid med unionens intresse. Wilmar, P&G och Stéarinerie Dubois hävdade i synnerhet att kommissionen efter återkallandet av klagomålet borde ha avslutat undersökningen på grundval av artikel 9.1 i grundförordningen, eftersom införandet av åtgärder skulle stå i strid med unionens intresse. Wilmar hänvisade dessutom till två undersökningar (9) som avslutades av kommissionen efter det att klagomålet hade återkallats, liksom till ärendet med polyesterstapelfibrer (PSF-ärendet) (10), där kommissionen analyserade fem faktorer innan den drog slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att fortsätta undersökningen. Ecogreen uppgav att återkallandet av klagomålet visade att det skulle ligga i unionens intresse att avsluta undersökningen. Musim Mas hävdade att återkallandet av klagomålet och de två skrivelser från KLK som nämns i skäl 63 och som bekräftar att KLK inte skadades av importen från Indonesien, bekräftar att unionsindustrin inte skadades av importen från Indonesien. |
| --- | --- |

(67)

Den indonesiska regeringen, Wilmar, Musim Mas, SOCI/ESM, Stéarinerie Dubois, P&G och Omya hävdade att KLK:s skrivelser och återkallandet av klagomålet visade att införandet av antidumpningstullar skulle stå i strid med unionens intresse. Wilmar, P&G och Stéarinerie Dubois hävdade i synnerhet att kommissionen efter återkallandet av klagomålet borde ha avslutat undersökningen på grundval av artikel 9.1 i grundförordningen, eftersom införandet av åtgärder skulle stå i strid med unionens intresse. Wilmar hänvisade dessutom till två undersökningar (9) som avslutades av kommissionen efter det att klagomålet hade återkallats, liksom till ärendet med polyesterstapelfibrer (PSF-ärendet) (10), där kommissionen analyserade fem faktorer innan den drog slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att fortsätta undersökningen. Ecogreen uppgav att återkallandet av klagomålet visade att det skulle ligga i unionens intresse att avsluta undersökningen. Musim Mas hävdade att återkallandet av klagomålet och de två skrivelser från KLK som nämns i skäl 63 och som bekräftar att KLK inte skadades av importen från Indonesien, bekräftar att unionsindustrin inte skadades av importen från Indonesien.

9

PSF-ärendet

10

| (68) | Kommissionen påminde om att återkallandet av ett antidumpningsklagomål styrs av artikel 9.1 i grundförordningen, där det anges att ”om klagomålet återkallas får förfarandet avslutas med mindre ett sådant avslutande skulle strida mot unionens intresse” (kursivering tillagd). Tribunalen har tolkat bestämmelserna i artikel 9.1 i grundförordningen bland annat i domen i målet Philips Lighting Poland och Philips Lighting mot rådet, som inte överklagades (11). Tribunalen erkände att unionsinstitutionerna hade stor frihet att fortsätta eller avsluta en undersökning efter ett återkallande och klargjorde att i strikt mening behöver hänsyn till unionens intresse endast tas om kommissionen överväger att avsluta undersökningen. I sådana fall måste kommissionen kontrollera att avslutandet inte strider mot unionens intresse. I detta sammanhang har de undersökningar som kommissionen nyligen beslutade att avsluta efter det att klagomålet återkallats inget allmänt värde som bindande prejudikat och motsvarar i stället en analys från fall till fall. Dessutom gällde den analys av unionens intresse som kommissionen gjorde i PSF-undersökningen inte den fortsatta undersökningen av ärendet utan snarare avslutandet av det. I den aktuella undersökningen genomförde kommissionen dessutom en skadeanalys rörande unionsindustrin som helhet som visade att unionsindustrin led väsentlig skada på grund av importen från Indonesien till dumpade priser (se skälen 180–372). Ett enkelt uttalande i en skrivelse från en unionstillverkare, utan någon stödjande bevisning, bestrider inte kommissionens undersökningsresultat. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen påminde om att återkallandet av ett antidumpningsklagomål styrs av artikel 9.1 i grundförordningen, där det anges att ”om klagomålet återkallas får förfarandet avslutas med mindre ett sådant avslutande skulle strida mot unionens intresse” (kursivering tillagd). Tribunalen har tolkat bestämmelserna i artikel 9.1 i grundförordningen bland annat i domen i målet Philips Lighting Poland och Philips Lighting mot rådet, som inte överklagades (11). Tribunalen erkände att unionsinstitutionerna hade stor frihet att fortsätta eller avsluta en undersökning efter ett återkallande och klargjorde att i strikt mening behöver hänsyn till unionens intresse endast tas om kommissionen överväger att avsluta undersökningen. I sådana fall måste kommissionen kontrollera att avslutandet inte strider mot unionens intresse. I detta sammanhang har de undersökningar som kommissionen nyligen beslutade att avsluta efter det att klagomålet återkallats inget allmänt värde som bindande prejudikat och motsvarar i stället en analys från fall till fall. Dessutom gällde den analys av unionens intresse som kommissionen gjorde i PSF-undersökningen inte den fortsatta undersökningen av ärendet utan snarare avslutandet av det. I den aktuella undersökningen genomförde kommissionen dessutom en skadeanalys rörande unionsindustrin som helhet som visade att unionsindustrin led väsentlig skada på grund av importen från Indonesien till dumpade priser (se skälen 180–372). Ett enkelt uttalande i en skrivelse från en unionstillverkare, utan någon stödjande bevisning, bestrider inte kommissionens undersökningsresultat. Dessa påståenden avvisades därför.

får

11

| (69) | På grundval av ovanstående överväganden beslutade kommissionen att fortsätta undersökningen trots tillbakadragandet av klagomålet och att undersöka om de synpunkter som lämnats efter det slutliga utlämnandet av uppgifter skulle kullkasta kommissionens slutsatser att villkoren för införandet av åtgärder var uppfyllda. Som förklaras senare i denna förordning drog kommissionen slutsatsen att villkoren för införande av slutgiltiga åtgärder fortsatt är uppfyllda. |
| --- | --- |

(69)

På grundval av ovanstående överväganden beslutade kommissionen att fortsätta undersökningen trots tillbakadragandet av klagomålet och att undersöka om de synpunkter som lämnats efter det slutliga utlämnandet av uppgifter skulle kullkasta kommissionens slutsatser att villkoren för införandet av åtgärder var uppfyllda. Som förklaras senare i denna förordning drog kommissionen slutsatsen att villkoren för införande av slutgiltiga åtgärder fortsatt är uppfyllda.

2.   PRODUKT SOM UNDERSÖKNINGEN GÄLLER, BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM UNDERSÖKNINGEN GÄLLER, BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Undersökt produkt

Undersökt produkt

| (70) | Den undersökta produkten är fettsyror med en kolkedjelängd på C6, C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 med ett jodtal som är lägre än 105 g/100 g och med en halt av fria fettsyror i förhållande till triglycerider (spaltningsgrad) på minst 97 %, inbegripet






  — | oblandad fettsyra (även kallad ”pure cut”), och |
| --- | --- | --- |

(70)

Den undersökta produkten är fettsyror med en kolkedjelängd på C6, C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 med ett jodtal som är lägre än 105 g/100 g och med en halt av fria fettsyror i förhållande till triglycerider (spaltningsgrad) på minst 97 %, inbegripet

—

oblandad fettsyra (även kallad ”pure cut”), och

| — | blandningar som innehåller en kombination av två eller flera kolkedjelängder |
| --- | --- |

—

blandningar som innehåller en kombination av två eller flera kolkedjelängder

med undantag av fettsyra som certifierats genom ett frivilligt system (12) för produktion av hållbara biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som erkänts av Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 30.4 eller ett nationellt certifieringssystem i enlighet med artikel 30.6 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (13) och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 och ex 3823 19 90 (Taric-nummer 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 och 3823199095)

12

13

| (71) | I tillkännagivandet om inledande ingick inte begreppet spaltningsgrad i definitionen av den undersökta produkten. Efter de synpunkter som mottogs från parterna, såsom förklaras i skälen 80–90, bekräftade kommissionen den 21 januari 2022 genom en not till ärendehandlingarna den produktdefinition som fastställdes i tillkännagivandet om inledande, och klargjorde att endast fettsyror med en spaltningsgrad på minst 97 % omfattades av undersökningen. |
| --- | --- |

(71)

I tillkännagivandet om inledande ingick inte begreppet spaltningsgrad i definitionen av den undersökta produkten. Efter de synpunkter som mottogs från parterna, såsom förklaras i skälen 80–90, bekräftade kommissionen den 21 januari 2022 genom en not till ärendehandlingarna den produktdefinition som fastställdes i tillkännagivandet om inledande, och klargjorde att endast fettsyror med en spaltningsgrad på minst 97 % omfattades av undersökningen.

| (72) | Fettsyror är resultatet av en kemisk omvandling av vegetabilisk olja, inklusive palmkärnolja och palmolja, eller animaliskt fett. De förekommer därför sällan som fria molekyler i naturen och erhålls snarare genom destillation och fraktionering av oljor och fetter. |
| --- | --- |

(72)

Fettsyror är resultatet av en kemisk omvandling av vegetabilisk olja, inklusive palmkärnolja och palmolja, eller animaliskt fett. De förekommer därför sällan som fria molekyler i naturen och erhålls snarare genom destillation och fraktionering av oljor och fetter.

| (73) | Fettsyra används i många olika tillämpningar och kan därför finnas i många vanliga produkter, till exempel många livsmedel, djurfoder, tvål, tvättmedel, läkemedel, kosmetika och andra kroppsvårds- och rengöringsprodukter. |
| --- | --- |

(73)

Fettsyra används i många olika tillämpningar och kan därför finnas i många vanliga produkter, till exempel många livsmedel, djurfoder, tvål, tvättmedel, läkemedel, kosmetika och andra kroppsvårds- och rengöringsprodukter.

2.2   Berörd produkt

Berörd produkt

| (74) | Den berörda produkten är den undersökta produkten med ursprung i Indonesien (den berörda produkten). |
| --- | --- |

(74)

Den berörda produkten är den undersökta produkten med ursprung i Indonesien (den berörda produkten).

den berörda produkten

2.3   Likadan produkt

Likadan produkt

| (75) | Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(75)

Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den undersökta produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets inhemska marknad. and |
| --- | --- |

—

Den undersökta produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets inhemska marknad. and

| — | Den undersökta produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den undersökta produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (76) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

| (77) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Stéarinerie Dubois att den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden inte är likadana produkter, särskilt eftersom det inte finns någon unionsmarknad för den undersökta produkten då unionsindustrin inte tillverkar en sådan produkt som uppfyller kraven i Reach (14) och kosher- och halalkraven. |
| --- | --- |

(77)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Stéarinerie Dubois att den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden inte är likadana produkter, särskilt eftersom det inte finns någon unionsmarknad för den undersökta produkten då unionsindustrin inte tillverkar en sådan produkt som uppfyller kraven i Reach (14) och kosher- och halalkraven.

14

| (78) | I artikel 1.4 i grundförordningen anges att det med ”likadan produkt” avses en produkt som är identisk med eller har egenskaper som nära påminner om den berörda produktens egenskaper. Kommissionen fann att den produkt som tillverkas och säljs i det berörda landet, och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. Dessutom tillverkar unionsindustrin stora mängder fettsyra som överensstämmer med Reach-lagstiftningen och/eller kosher- och/eller halalkraven såsom anges i skäl 337. Kommissionen bekräftar därför att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs på unionsmarknaden av unionsindustrin är likadana produkter. |
| --- | --- |

(78)

I artikel 1.4 i grundförordningen anges att det med ”likadan produkt” avses en produkt som är identisk med eller har egenskaper som nära påminner om den berörda produktens egenskaper. Kommissionen fann att den produkt som tillverkas och säljs i det berörda landet, och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. Dessutom tillverkar unionsindustrin stora mängder fettsyra som överensstämmer med Reach-lagstiftningen och/eller kosher- och/eller halalkraven såsom anges i skäl 337. Kommissionen bekräftar därför att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs på unionsmarknaden av unionsindustrin är likadana produkter.

2.4   Invändningar gällande produktdefinition

Invändningar gällande produktdefinition

| (79) | Kommissionen mottog synpunkter på produktdefinitionen från Musim Mas-gruppen, Wilmar, AAK, Campa/IMBI, EBB (European Biodiesel Board), ASSITOL (en italiensk sammanslutning av biodieseltillverkare), APPA Biocarburantes (en spansk sammanslutning av biobränsletillverkare), Neste (tillverkare av förnybar diesel) och två närstående företag till Ecogreen, den indonesiska producenten av fettalkohol: DHW, tillverkare av polyoler, fettestrar, fettaminer och omättade fettsyror, och E&S, tillverkare av fettestrar, etoxilater och sulfonater. Klaganden lämnade också in synpunkter i detta avseende. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen mottog synpunkter på produktdefinitionen från Musim Mas-gruppen, Wilmar, AAK, Campa/IMBI, EBB (European Biodiesel Board), ASSITOL (en italiensk sammanslutning av biodieseltillverkare), APPA Biocarburantes (en spansk sammanslutning av biobränsletillverkare), Neste (tillverkare av förnybar diesel) och två närstående företag till Ecogreen, den indonesiska producenten av fettalkohol: DHW, tillverkare av polyoler, fettestrar, fettaminer och omättade fettsyror, och E&S, tillverkare av fettestrar, etoxilater och sulfonater. Klaganden lämnade också in synpunkter i detta avseende.

2.4.1   Palmfettsyradestillat, avloppsslam från palmoljeframställning, palmoljesyra och fettsyra som biprodukt

Palmfettsyradestillat, avloppsslam från palmoljeframställning, palmoljesyra och fettsyra som biprodukt

| (80) | Neste begärde att kommissionen skulle bekräfta att palmfettsyradestillat (PFAD) inte omfattades av undersökningen. PFAD är en råvara bestående av biobaserat avfall och restprodukter från raffinering av livsmedelsgodkänd palmolja som används för framställning av förnybar diesel och andra förnybara produkter. |
| --- | --- |

(80)

Neste begärde att kommissionen skulle bekräfta att palmfettsyradestillat (PFAD) inte omfattades av undersökningen. PFAD är en råvara bestående av biobaserat avfall och restprodukter från raffinering av livsmedelsgodkänd palmolja som används för framställning av förnybar diesel och andra förnybara produkter.

| (81) | Wilmar begärde klargöranden om huruvida avloppsslam från palmoljeframställning (POME) omfattades av produktdefinitionen i undersökningen. POME är en avloppsvattenström som härrör från den fysiska malningsprocessen vid produktion av palmolja, och är en råvara som används vid produktion av biobränslen. POME består huvudsakligen av vatten och en liten andel olja och fasta ämnen. |
| --- | --- |

(81)

Wilmar begärde klargöranden om huruvida avloppsslam från palmoljeframställning (POME) omfattades av produktdefinitionen i undersökningen. POME är en avloppsvattenström som härrör från den fysiska malningsprocessen vid produktion av palmolja, och är en råvara som används vid produktion av biobränslen. POME består huvudsakligen av vatten och en liten andel olja och fasta ämnen.

| (82) | AAK begärde att palmsyreolja skulle undantas från undersökningen när hänvisning gjordes till KN-nummer 3823 19 90. Företaget hävdade i synnerhet att palmsyreolja, som omfattas av det KN-numret, inte var samma sak som en fettsyra, och att den innehåller en betydande andel olja som hindrar den från att användas som fettsyra. Det förklarades att palmsyreolja är en biprodukt av raffinaderiverksamheten i tidigare led, och att den används som insatsvara vid tillverkning av stearinsyra, som omfattades av undersökningen. |
| --- | --- |

(82)

AAK begärde att palmsyreolja skulle undantas från undersökningen när hänvisning gjordes till KN-nummer 3823 19 90. Företaget hävdade i synnerhet att palmsyreolja, som omfattas av det KN-numret, inte var samma sak som en fettsyra, och att den innehåller en betydande andel olja som hindrar den från att användas som fettsyra. Det förklarades att palmsyreolja är en biprodukt av raffinaderiverksamheten i tidigare led, och att den används som insatsvara vid tillverkning av stearinsyra, som omfattades av undersökningen.

| (83) | Campa/IMBI och EBB uppgav att biodieseltillverkare också var tillverkare av fettsyror, eftersom fettsyror produceras som biprodukt under biodieseltillverkningsprocessen. Det uppgavs särskilt att raffineringsprocessen av råolja gav upphov till ett avfall som kallas ”fettsyradestillat”. Dessutom erhålls fettsyra som restprodukt när biodiesel framställs genom transesterifiering av raffinerad olja och metanol. |
| --- | --- |

(83)

Campa/IMBI och EBB uppgav att biodieseltillverkare också var tillverkare av fettsyror, eftersom fettsyror produceras som biprodukt under biodieseltillverkningsprocessen. Det uppgavs särskilt att raffineringsprocessen av råolja gav upphov till ett avfall som kallas ”fettsyradestillat”. Dessutom erhålls fettsyra som restprodukt när biodiesel framställs genom transesterifiering av raffinerad olja och metanol.

| (84) | Som svar på dessa påståenden bekräftade klaganden att de fettsyretyper som används i biodieseltillverkningen inte var avsedda att omfattas av undersökningen. I detta avseende uppgav klaganden att dessa fettsyror kunde särskiljas på grund av skillnader i produktionsprocesserna (oleokemiska ändamål och inte de som avser biodieseltillverkning). Enligt klaganden är de två typerna av fettsyra olika produkter som inte konkurrerar med varandra och som inte kan ingå i den enda berörda produkten. |
| --- | --- |

(84)

Som svar på dessa påståenden bekräftade klaganden att de fettsyretyper som används i biodieseltillverkningen inte var avsedda att omfattas av undersökningen. I detta avseende uppgav klaganden att dessa fettsyror kunde särskiljas på grund av skillnader i produktionsprocesserna (oleokemiska ändamål och inte de som avser biodieseltillverkning). Enligt klaganden är de två typerna av fettsyra olika produkter som inte konkurrerar med varandra och som inte kan ingå i den enda berörda produkten.

| (85) | Dessutom förklarade klaganden att framställningen av oleokemiska fettsyror inbegriper en viktig process som är nödvändig för att bryta isär triglyceriderna för att frigöra och separera fettsyrorna och glycerinerna i syfte att erhålla en mycket renad produkt med minst 97 % fettsyror och högst 3 % ospaltat fett. Denna process kallas spaltning. För att få en nästan hundraprocentigt ren produkt genomgår fettsyra ytterligare destillations- eller fraktioneringsprocesser som syftar till att eliminera det återstående ospaltade fettet och eventuella kvarvarande orenheter. Både destillerad och fraktionerad fettsyra omfattas av produktdefinitionen, under förutsättning att dessa produkter uppfyller jodgränsvärdet på 105 g/100 g. |
| --- | --- |

(85)

Dessutom förklarade klaganden att framställningen av oleokemiska fettsyror inbegriper en viktig process som är nödvändig för att bryta isär triglyceriderna för att frigöra och separera fettsyrorna och glycerinerna i syfte att erhålla en mycket renad produkt med minst 97 % fettsyror och högst 3 % ospaltat fett. Denna process kallas spaltning. För att få en nästan hundraprocentigt ren produkt genomgår fettsyra ytterligare destillations- eller fraktioneringsprocesser som syftar till att eliminera det återstående ospaltade fettet och eventuella kvarvarande orenheter. Både destillerad och fraktionerad fettsyra omfattas av produktdefinitionen, under förutsättning att dessa produkter uppfyller jodgränsvärdet på 105 g/100 g.

| (86) | Klaganden förklarade vidare att processen för att tillverka biodiesel bestod i att raffinera oljan för att avlägsna föroreningar, men att ingen spaltning ägde rum. Flera fettsyredestillatprodukter, t.ex. FAD (fettsyredestillat), PFAD, PKFAD (palmkärnfettsyredestillat), genereras som biprodukter vid framställningen av biodiesel. |
| --- | --- |

(86)

Klaganden förklarade vidare att processen för att tillverka biodiesel bestod i att raffinera oljan för att avlägsna föroreningar, men att ingen spaltning ägde rum. Flera fettsyredestillatprodukter, t.ex. FAD (fettsyredestillat), PFAD, PKFAD (palmkärnfettsyredestillat), genereras som biprodukter vid framställningen av biodiesel.

| (87) | Klaganden hävdade därför att spaltningsgraden, som anger procentandelen spaltad fettsyra i oljan, utgjorde en tydlig och objektiv skiljelinje för att skilja den undersökta produkten från andra typer av fettsyror som inte berörs av undersökningen. Spaltningsgraden beräknas genom att dividera syratalet med förtvålningstalet. Syratalet (eller neutraliseringstalet) och förtvålningstalet definierades i klagomålet. Klaganden förklarade att även om kriteriet med spaltningsgraden övervägdes i klagomålsskedet berodde skälet till att det inte hade behållits som sådant (dvs. uttryckt som syratalet genom förtvålningstalet) på att alla oleokemiska fettsyror som omfattas av produktdefinitionen hade en fettsyrahalt på minst 97 %. |
| --- | --- |

(87)

Klaganden hävdade därför att spaltningsgraden, som anger procentandelen spaltad fettsyra i oljan, utgjorde en tydlig och objektiv skiljelinje för att skilja den undersökta produkten från andra typer av fettsyror som inte berörs av undersökningen. Spaltningsgraden beräknas genom att dividera syratalet med förtvålningstalet. Syratalet (eller neutraliseringstalet) och förtvålningstalet definierades i klagomålet. Klaganden förklarade att även om kriteriet med spaltningsgraden övervägdes i klagomålsskedet berodde skälet till att det inte hade behållits som sådant (dvs. uttryckt som syratalet genom förtvålningstalet) på att alla oleokemiska fettsyror som omfattas av produktdefinitionen hade en fettsyrahalt på minst 97 %.

| (88) | Enligt klaganden har de fettsyror som används i biodieseltillverkningen en mycket lägre spaltningsgrad (81–97 %). På grundval av ovanstående hävdade klaganden att en spaltningsgrad på 97 % bör betraktas som ett brytpunktskriterium för att skilja mellan olika fettsyror. |
| --- | --- |

(88)

Enligt klaganden har de fettsyror som används i biodieseltillverkningen en mycket lägre spaltningsgrad (81–97 %). På grundval av ovanstående hävdade klaganden att en spaltningsgrad på 97 % bör betraktas som ett brytpunktskriterium för att skilja mellan olika fettsyror.

| (89) | AAK uttryckte sitt stöd för klagandens tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

(89)

AAK uttryckte sitt stöd för klagandens tillvägagångssätt.

| (90) | Wilmar hävdade att det syratal som används vid beräkningen av spaltningsgraden skulle vara det lämpligaste sättet att särskilja mellan fettsyror. Företaget hävdade att spaltningsgraden inte var lika exakt som ett fast gränsvärde baserat på syratalet. Wilmar bad kommissionen att inkludera syratalet i produktkontrollnumret (PCN). |
| --- | --- |

(90)

Wilmar hävdade att det syratal som används vid beräkningen av spaltningsgraden skulle vara det lämpligaste sättet att särskilja mellan fettsyror. Företaget hävdade att spaltningsgraden inte var lika exakt som ett fast gränsvärde baserat på syratalet. Wilmar bad kommissionen att inkludera syratalet i produktkontrollnumret (PCN).

| (91) | Såsom anges i skäl 71 noterade kommissionen de berörda parternas synpunkter på produktdefinitionen och klargjorde, i en not till ärendehandlingarna, att endast fettsyror med en spaltningsgrad på minst 97 % omfattades av undersökningen. Därför omfattades inte PFAD, POME, palmsyreolja som klassificeras enligt KN-nummer 3823 19 90 och fettsyra som erhålls som en biprodukt vid framställningen av biodiesel av undersökningen, eftersom deras spaltningsgrad är lägre än 97 %. Kommissionen uppmanade också berörda parter att identifiera alla kvantiteter fettsyra med en spaltningsgrad på minst 97 % som importeras för biodieselproduktion, och att specificera eventuella särskiljande fysiska, kemiska och/eller tekniska egenskaper för denna typ av fettsyra jämfört med fettsyra för andra ändamål. |
| --- | --- |

(91)

Såsom anges i skäl 71 noterade kommissionen de berörda parternas synpunkter på produktdefinitionen och klargjorde, i en not till ärendehandlingarna, att endast fettsyror med en spaltningsgrad på minst 97 % omfattades av undersökningen. Därför omfattades inte PFAD, POME, palmsyreolja som klassificeras enligt KN-nummer 3823 19 90 och fettsyra som erhålls som en biprodukt vid framställningen av biodiesel av undersökningen, eftersom deras spaltningsgrad är lägre än 97 %. Kommissionen uppmanade också berörda parter att identifiera alla kvantiteter fettsyra med en spaltningsgrad på minst 97 % som importeras för biodieselproduktion, och att specificera eventuella särskiljande fysiska, kemiska och/eller tekniska egenskaper för denna typ av fettsyra jämfört med fettsyra för andra ändamål.

| (92) | Då införandet av tröskelvärdet för spaltningsgrad på 97 % väsentligt ändrade produktdefinitionen hävdade Wilmar att klagomålet borde avvisas, eftersom det inte innehöll tillräcklig bevisning för vare sig dumpning eller skada. Företaget hävdade vidare att uppgifterna i klagomålet baserades på en annan produktdefinition än den som användes för den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(92)

Då införandet av tröskelvärdet för spaltningsgrad på 97 % väsentligt ändrade produktdefinitionen hävdade Wilmar att klagomålet borde avvisas, eftersom det inte innehöll tillräcklig bevisning för vare sig dumpning eller skada. Företaget hävdade vidare att uppgifterna i klagomålet baserades på en annan produktdefinition än den som användes för den aktuella undersökningen.

| (93) | Kommissionen höll inte med om detta påstående. Klargörandet i samband med införandet av spaltningsgraden på 97 % i fastställandet av produktdefinitionen, såsom förklaras i skäl 71, ändrade varken produktdefinitionen eller klagomålet, eftersom det endast klargjorde och bättre beskrev den produkt som omfattas av klagomålet. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen höll inte med om detta påstående. Klargörandet i samband med införandet av spaltningsgraden på 97 % i fastställandet av produktdefinitionen, såsom förklaras i skäl 71, ändrade varken produktdefinitionen eller klagomålet, eftersom det endast klargjorde och bättre beskrev den produkt som omfattas av klagomålet. Därför avvisades detta påstående.

2.4.2   Fettsyra som framställs av palmavfall och används för framställning av biodiesel

Fettsyra som framställs av palmavfall och används för framställning av biodiesel

| (94) | EBB, Musim Mas-gruppen och Campa/IMBI uppgav att biodieseltillverkarna använde fettsyra tillverkad av avfall för att tillverka biodiesel. Campa/IMBI och Musim Mas-gruppen uppgav att den fettsyra som används för att tillverka biodiesel i en förestringstillverkningsanläggning (15) måste ha fettsyror med en spaltningsgrad på minst 97 % som huvudsakliga råvaror, och att den fettsyra som används av Campa/IMBI för framställning av biodiesel därför fortfarande skulle omfattas av undersökningen efter det klargörande som kommissionen lämnat i skäl 91. Campa/IMBI, Musim Mas-gruppen och EBB uppgav att slutanvändningen var det enda relevanta kriteriet för att skilja mellan fettsyror som omfattas av undersökningen och fettsyror som används för biodieselproduktion. Vidare uppgavs att certifieringsdokumentet var avgörande för att förstå produktens slutanvändning. I synnerhet är den fettsyra som kosmetik-, läkemedels- eller livsmedelsindustrin eller den kemiska industrin behöver utformad för att uppfylla olika certifieringskrav (t.ex. kosher, halal, GMP+, FSSC 22000, RSPO-certifiering, ISO 9001, ISO 14001, ISO 45001), medan biodieseltillverkare endast kräver en certifiering som är förenlig med direktiv (EU) 2018/2001 (RED II) om förnybar energi (ett frivilligt system som erkänns av kommissionen inom ramen för RED II, t.ex. ISCC EU eller 2BSVS, eller ett nationellt certifieringssystem som införts i enlighet med RED II). Det uppgavs också att unionsindustrin varken tillverkade, eller kunde tillverka, fettsyra med en hög spaltningsgrad avsedd för biodieselproduktion inom ramen för RED II, vilket främjade användningen av avancerad råvara i detta avseende. Campa/IMBI uppgav också att företaget importerade denna typ av fettsyra genom Taric-nummer 3823193089, som varken ingick i klagomålet eller i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(94)

EBB, Musim Mas-gruppen och Campa/IMBI uppgav att biodieseltillverkarna använde fettsyra tillverkad av avfall för att tillverka biodiesel. Campa/IMBI och Musim Mas-gruppen uppgav att den fettsyra som används för att tillverka biodiesel i en förestringstillverkningsanläggning (15) måste ha fettsyror med en spaltningsgrad på minst 97 % som huvudsakliga råvaror, och att den fettsyra som används av Campa/IMBI för framställning av biodiesel därför fortfarande skulle omfattas av undersökningen efter det klargörande som kommissionen lämnat i skäl 91. Campa/IMBI, Musim Mas-gruppen och EBB uppgav att slutanvändningen var det enda relevanta kriteriet för att skilja mellan fettsyror som omfattas av undersökningen och fettsyror som används för biodieselproduktion. Vidare uppgavs att certifieringsdokumentet var avgörande för att förstå produktens slutanvändning. I synnerhet är den fettsyra som kosmetik-, läkemedels- eller livsmedelsindustrin eller den kemiska industrin behöver utformad för att uppfylla olika certifieringskrav (t.ex. kosher, halal, GMP+, FSSC 22000, RSPO-certifiering, ISO 9001, ISO 14001, ISO 45001), medan biodieseltillverkare endast kräver en certifiering som är förenlig med direktiv (EU) 2018/2001 (RED II) om förnybar energi (ett frivilligt system som erkänns av kommissionen inom ramen för RED II, t.ex. ISCC EU eller 2BSVS, eller ett nationellt certifieringssystem som införts i enlighet med RED II). Det uppgavs också att unionsindustrin varken tillverkade, eller kunde tillverka, fettsyra med en hög spaltningsgrad avsedd för biodieselproduktion inom ramen för RED II, vilket främjade användningen av avancerad råvara i detta avseende. Campa/IMBI uppgav också att företaget importerade denna typ av fettsyra genom Taric-nummer 3823193089, som varken ingick i klagomålet eller i tillkännagivandet om inledande.

15

| (95) | Campa/IMBI och EBB begärde att kommissionen skulle bekräfta att fettsyror som används för biodieselproduktion inte omfattades av undersökningen. Det uppgavs särskilt att fastställandet av produktdefinitionen omfattade den fettsyra som används av Campa/IMBI för tillverkning av biodiesel. Vidare uppgavs det att unionstillverkarna av biodiesel inte angavs i klagomålet som importörer eller användare av fettsyror, och att biodiesel inte var ett av de användningsområden för den berörda produkten som förtecknades i klagomålet. |
| --- | --- |

(95)

Campa/IMBI och EBB begärde att kommissionen skulle bekräfta att fettsyror som används för biodieselproduktion inte omfattades av undersökningen. Det uppgavs särskilt att fastställandet av produktdefinitionen omfattade den fettsyra som används av Campa/IMBI för tillverkning av biodiesel. Vidare uppgavs det att unionstillverkarna av biodiesel inte angavs i klagomålet som importörer eller användare av fettsyror, och att biodiesel inte var ett av de användningsområden för den berörda produkten som förtecknades i klagomålet.

| (96) | På samma sätt motsatte sig ASSITOL och APPA Biocarburantes användningen av spaltningsgraden för att definiera den fettsyra som omfattas av undersökningen, eftersom den inte undantog all fettsyra som används för biodieselproduktion. De hävdade att en annan mekanism borde antas, närmare bestämt på grundval av produktens slutanvändning i enlighet med artikel 254 i unionens tullkodex. |
| --- | --- |

(96)

På samma sätt motsatte sig ASSITOL och APPA Biocarburantes användningen av spaltningsgraden för att definiera den fettsyra som omfattas av undersökningen, eftersom den inte undantog all fettsyra som används för biodieselproduktion. De hävdade att en annan mekanism borde antas, närmare bestämt på grundval av produktens slutanvändning i enlighet med artikel 254 i unionens tullkodex.

| (97) | I detta avseende begärde ASSITOL och Campa/IMBI att kommissionen skulle offentliggöra ett tillkännagivande om ändring av tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(97)

I detta avseende begärde ASSITOL och Campa/IMBI att kommissionen skulle offentliggöra ett tillkännagivande om ändring av tillkännagivandet om inledande.

| (98) | Kommissionen kunde inte bekräfta att en fettsyra med en spaltningsgrad på minst 97 % som framställts av avfall var den berörda produkten utan att bedöma om den hade samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, hade samma användning och om den konkurrerade med den likadana produkten. Vidare är råvarorna inte en avgörande faktor för att utesluta en produkttyp från undersökningens produktdefinition om slutprodukterna är likadana och har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen kunde inte bekräfta att en fettsyra med en spaltningsgrad på minst 97 % som framställts av avfall var den berörda produkten utan att bedöma om den hade samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, hade samma användning och om den konkurrerade med den likadana produkten. Vidare är råvarorna inte en avgörande faktor för att utesluta en produkttyp från undersökningens produktdefinition om slutprodukterna är likadana och har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper.

| (99) | Kontrollbesöket på plats hos den exporterande tillverkaren i Indonesien visade att de destillerade fettsyror som importerades av IMBI antingen tillverkades av biprodukter som PFAD eller av olika råvaror från palmavfall. |
| --- | --- |

(99)

Kontrollbesöket på plats hos den exporterande tillverkaren i Indonesien visade att de destillerade fettsyror som importerades av IMBI antingen tillverkades av biprodukter som PFAD eller av olika råvaror från palmavfall.

| (100) | Under kontrollbesöket i Indonesien bedömde kommissionen de fysiska egenskaperna (såsom utseende, lukt, titer, färg), de tekniska egenskaperna (t.ex. typ och grad, kvalitet, materialformer, färgstabilitet) och de kemiska egenskaperna (exempelvis syratal, förtvålningstal, jodtal och fettsyrasammansättning) hos den destillerade fettsyra som framställts av avfall jämfört med den andra typen av fettsyra. Undersökningen visade dock att destillerade fettsyror som framställs av avfall har mycket snarlika fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som de fettsyror som framställs av rå palmolja och rå palmkärnolja. Undersökningen visade därför inte på några grundläggande fysiska, tekniska eller kemiska egenskaper som särskiljer destillerad fettsyra framställd av avfall från den andra typen av fettsyra. |
| --- | --- |

(100)

Under kontrollbesöket i Indonesien bedömde kommissionen de fysiska egenskaperna (såsom utseende, lukt, titer, färg), de tekniska egenskaperna (t.ex. typ och grad, kvalitet, materialformer, färgstabilitet) och de kemiska egenskaperna (exempelvis syratal, förtvålningstal, jodtal och fettsyrasammansättning) hos den destillerade fettsyra som framställts av avfall jämfört med den andra typen av fettsyra. Undersökningen visade dock att destillerade fettsyror som framställs av avfall har mycket snarlika fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som de fettsyror som framställs av rå palmolja och rå palmkärnolja. Undersökningen visade därför inte på några grundläggande fysiska, tekniska eller kemiska egenskaper som särskiljer destillerad fettsyra framställd av avfall från den andra typen av fettsyra.

| (101) | Vidare visade undersökningen att destillerad fettsyra som framställts av avfall omfattas av unionslagstiftningen om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (direktivet om förnybar energi, det så kallade RED II-direktivet (16)), där det fastställs att EU:s medlemsstater kan ta med biodiesel som framställts av fettsyra från avfallsmaterial eller biprodukter i beräkningen för de mål som fastställs i det omarbetade RED II-direktivet (17). För att biodiesel ska kunna tas med i beräkningen av EU:s medlemsstater för deras hållbarhetsmål måste dess råvara enligt RED II-direktivet (18), i detta fall destillerade fettsyror, certifieras för att säkerställa att hållbarhetsstandarderna och de kemiska standarderna följs. |
| --- | --- |

(101)

Vidare visade undersökningen att destillerad fettsyra som framställts av avfall omfattas av unionslagstiftningen om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (direktivet om förnybar energi, det så kallade RED II-direktivet (16)), där det fastställs att EU:s medlemsstater kan ta med biodiesel som framställts av fettsyra från avfallsmaterial eller biprodukter i beräkningen för de mål som fastställs i det omarbetade RED II-direktivet (17). För att biodiesel ska kunna tas med i beräkningen av EU:s medlemsstater för deras hållbarhetsmål måste dess råvara enligt RED II-direktivet (18), i detta fall destillerade fettsyror, certifieras för att säkerställa att hållbarhetsstandarderna och de kemiska standarderna följs.

RED II-direktivet

16

17

18

| (102) | På grundval av detta fann kommissionen att fettsyror med en spaltningsgrad på minst 97 % som framställts av avfall och certifierats enligt artikel 30.4 i direktivet om förnybar energi (RED II) (19) eller ett nationellt certifieringssystem som inrättats i enlighet med artikel 30.6 i direktivet om förnybar energi (20), även om de har samma egenskaper som andra fettsyror, har olika användningsområden och inte konkurrerar med den likadana produkten. Kommissionen bekräftade också att dessa fettsyror som framställts av avfall inte omfattades av klagomålet. Kommissionen drog därför slutsatsen att dessa fettsyror inte ingick i den berörda produkten och att de därför undantas från undersökningen. Följaktligen konstaterades det att importen av sådana fettsyror, bland annat från den exporterande tillverkare som ingår i urvalet, IBP (en del av Musim Mas-gruppen), som importerades av IMBI, inte berördes av denna undersökning. |
| --- | --- |

(102)

På grundval av detta fann kommissionen att fettsyror med en spaltningsgrad på minst 97 % som framställts av avfall och certifierats enligt artikel 30.4 i direktivet om förnybar energi (RED II) (19) eller ett nationellt certifieringssystem som inrättats i enlighet med artikel 30.6 i direktivet om förnybar energi (20), även om de har samma egenskaper som andra fettsyror, har olika användningsområden och inte konkurrerar med den likadana produkten. Kommissionen bekräftade också att dessa fettsyror som framställts av avfall inte omfattades av klagomålet. Kommissionen drog därför slutsatsen att dessa fettsyror inte ingick i den berörda produkten och att de därför undantas från undersökningen. Följaktligen konstaterades det att importen av sådana fettsyror, bland annat från den exporterande tillverkare som ingår i urvalet, IBP (en del av Musim Mas-gruppen), som importerades av IMBI, inte berördes av denna undersökning.

19

20

| (103) | Dessa ytterligare förtydliganden av produktdefinitionen, utöver dem som offentliggjorts i en not till ärendehandlingen (se skäl 71), återspeglas i den definition av den undersökta produkten som anges i skäl 70. |
| --- | --- |

(103)

Dessa ytterligare förtydliganden av produktdefinitionen, utöver dem som offentliggjorts i en not till ärendehandlingen (se skäl 71), återspeglas i den definition av den undersökta produkten som anges i skäl 70.

2.4.3   Andra typer av fettsyror

Andra typer av fettsyror

| (104) | Ecogreens närstående företag DHW och E&S begärde att fettsyrorna C6 (handelsnamn: Ecoric 6), C8–C10 (handelsnamn: Ecoric 80), C16–C18, C18 omättad (handelsnamn: Ecoric 68 TA) och C18:1 (handelsnamn: Ecoric 18W) skulle undantas från produktdefinitionen. De hävdade att dessa typer av fettsyra producerades av deras närstående exporterande tillverkare Ecogreen under tillverkningsprocessen för fettalkoholer, och att dessa fettsyror hade vissa unika egenskaper och inte kunde tillverkas med samma kvalitet av unionstillverkarna. DHW och E&S uppgav att framför allt de tre första fettsyrorna endast exporterades av Ecogreen till dess dotterbolag i Europa för vidare bearbetning på grund av kvalitetsstabilitet, försörjningskontinuitet och den etablerade certifieringskedjan. DHW och E&S uppgav särskilt att Ecoric 6 endast kunde tillverkas av rå palmkärnolja och ren kokosolja i mycket små volymer. Vidare uppgav DHW och E&S att det fanns andra C6-syror tillgängliga i unionen, men att de tillverkades genom jäsning och därmed inte kunde användas av Ecogreen. Dessutom hävdade de att Ecoric 80 främst tillverkades av rå palmkärnolja och kokosolja och användes för att framställa fettestrar, som efter DHW:s patenterade behandling genererade en ester av hög kvalitet när det gäller smak, lukt och färgstabilitet. Ecoric 68 TA härrörde från rå palmkärnolja. Kolkedjans fördelning liknade den hos fettsyra från talg och användes för att tillverka talgfria fettaminer. Ecoric 18W användes för att tillverka estrar med goda egenskaper vid låga temperaturer, bättre färg hos slutprodukten och färre biprodukter. Slutligen uppgav de att djurbaserad oljesyra var förbjuden i deras esterfabriker på grund av stränga kosherregler. |
| --- | --- |

(104)

Ecogreens närstående företag DHW och E&S begärde att fettsyrorna C6 (handelsnamn: Ecoric 6), C8–C10 (handelsnamn: Ecoric 80), C16–C18, C18 omättad (handelsnamn: Ecoric 68 TA) och C18:1 (handelsnamn: Ecoric 18W) skulle undantas från produktdefinitionen. De hävdade att dessa typer av fettsyra producerades av deras närstående exporterande tillverkare Ecogreen under tillverkningsprocessen för fettalkoholer, och att dessa fettsyror hade vissa unika egenskaper och inte kunde tillverkas med samma kvalitet av unionstillverkarna. DHW och E&S uppgav att framför allt de tre första fettsyrorna endast exporterades av Ecogreen till dess dotterbolag i Europa för vidare bearbetning på grund av kvalitetsstabilitet, försörjningskontinuitet och den etablerade certifieringskedjan. DHW och E&S uppgav särskilt att Ecoric 6 endast kunde tillverkas av rå palmkärnolja och ren kokosolja i mycket små volymer. Vidare uppgav DHW och E&S att det fanns andra C6-syror tillgängliga i unionen, men att de tillverkades genom jäsning och därmed inte kunde användas av Ecogreen. Dessutom hävdade de att Ecoric 80 främst tillverkades av rå palmkärnolja och kokosolja och användes för att framställa fettestrar, som efter DHW:s patenterade behandling genererade en ester av hög kvalitet när det gäller smak, lukt och färgstabilitet. Ecoric 68 TA härrörde från rå palmkärnolja. Kolkedjans fördelning liknade den hos fettsyra från talg och användes för att tillverka talgfria fettaminer. Ecoric 18W användes för att tillverka estrar med goda egenskaper vid låga temperaturer, bättre färg hos slutprodukten och färre biprodukter. Slutligen uppgav de att djurbaserad oljesyra var förbjuden i deras esterfabriker på grund av stränga kosherregler.

| (105) | Som svar på detta motsatte sig klaganden undantagandet av dessa typer av fettsyror och hävdade att detta skulle påverka hela produktdefinitionen för den undersökta produkten, eftersom det produktundantag som begärdes av Ecogreens närstående bolag omfattade hela kedjelängden för de berörda fettsyrorna, från C6 till C18. Dessutom hävdade klaganden att unionstillverkarna, tvärtemot vad DHW och E&S påstår, kunde tillverka och rent faktiskt levererade denna typ av fettsyror till Ecogreens närstående företag, eftersom dessa produkter inte var ”unika” för Ecogreen-gruppen och i själva verket var utbytbara med de fettsyror som tillverkades av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(105)

Som svar på detta motsatte sig klaganden undantagandet av dessa typer av fettsyror och hävdade att detta skulle påverka hela produktdefinitionen för den undersökta produkten, eftersom det produktundantag som begärdes av Ecogreens närstående bolag omfattade hela kedjelängden för de berörda fettsyrorna, från C6 till C18. Dessutom hävdade klaganden att unionstillverkarna, tvärtemot vad DHW och E&S påstår, kunde tillverka och rent faktiskt levererade denna typ av fettsyror till Ecogreens närstående företag, eftersom dessa produkter inte var ”unika” för Ecogreen-gruppen och i själva verket var utbytbara med de fettsyror som tillverkades av unionsindustrin.

| (106) | Kommissionen drog slutsatsen att unionsindustrin tillverkade liknande fettsyror och att de produkter som DHW och E&S begärde skulle undantas från produktdefinitionen därför konkurrerade med unionsindustrin och vållade skada. Kommissionen avvisade därför denna begäran om undantag. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen drog slutsatsen att unionsindustrin tillverkade liknande fettsyror och att de produkter som DHW och E&S begärde skulle undantas från produktdefinitionen därför konkurrerade med unionsindustrin och vållade skada. Kommissionen avvisade därför denna begäran om undantag.

| (107) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Ecogreen den begäran om undantag som anges i skäl 104. Ecogreen hävdade att dess begäran om undantag tvärtemot klagandens påstående inte omfattade hela kedjelängden för de fettsyror som omfattas av undersökningen, eftersom C12 (laurinsyra), C14 (myrsyra), C16 (palmitinsyra), C18 mättad (stearinsyra) och deras blandningsprodukter inte ingick i dess begäran om undantag. När det gäller de produkter som omfattas av begäran om undantag hävdade Ecogreen dessutom att det inte finns några likadana produkter som tillverkas av unionsindustrin. Ecogreen hävdade särskilt att det i dess Ecoric 6-produkter ingår en viss organisk förening som inte finns i de C6-syror som tillverkas av unionsindustrin. Dessutom hävdade Ecogreen att unionsindustrin använde en helt annan tillverkningsprocess för produkter med C6, C8–C10, C16–C18 och C18 (omättad). Särskilt när det gäller C6 hävdade Ecogreen att unionsindustrin använder jäsning och att varken gruppen Ecogreen eller dess kunder någonsin har godkänt jäsningsprocessen som tillverkningsprocess för fettsyra, eftersom den kan påverka de framställda fettsyrornas grundläggande egenskaper. Rörande sin C18:1-produkt hävdade Ecogreen att produkten är av särskilt hög kvalitet, och att unionsanvändarna av denna produkt har ingått kvalitetsavtal som förpliktigar dem att förse sina kunder med estrar som tillverkas med C18:1 fettsyra som uppfyller stränga specifikationer. |
| --- | --- |

(107)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Ecogreen den begäran om undantag som anges i skäl 104. Ecogreen hävdade att dess begäran om undantag tvärtemot klagandens påstående inte omfattade hela kedjelängden för de fettsyror som omfattas av undersökningen, eftersom C12 (laurinsyra), C14 (myrsyra), C16 (palmitinsyra), C18 mättad (stearinsyra) och deras blandningsprodukter inte ingick i dess begäran om undantag. När det gäller de produkter som omfattas av begäran om undantag hävdade Ecogreen dessutom att det inte finns några likadana produkter som tillverkas av unionsindustrin. Ecogreen hävdade särskilt att det i dess Ecoric 6-produkter ingår en viss organisk förening som inte finns i de C6-syror som tillverkas av unionsindustrin. Dessutom hävdade Ecogreen att unionsindustrin använde en helt annan tillverkningsprocess för produkter med C6, C8–C10, C16–C18 och C18 (omättad). Särskilt när det gäller C6 hävdade Ecogreen att unionsindustrin använder jäsning och att varken gruppen Ecogreen eller dess kunder någonsin har godkänt jäsningsprocessen som tillverkningsprocess för fettsyra, eftersom den kan påverka de framställda fettsyrornas grundläggande egenskaper. Rörande sin C18:1-produkt hävdade Ecogreen att produkten är av särskilt hög kvalitet, och att unionsanvändarna av denna produkt har ingått kvalitetsavtal som förpliktigar dem att förse sina kunder med estrar som tillverkas med C18:1 fettsyra som uppfyller stränga specifikationer.

| (108) | Kommissionen höll med om att Ecogreens begäran om undantag inte omfattade alla tänkbara längder av kolkedjan för de berörda fettsyrorna, men att den ändå omfattade en betydande delmängd av dessa. När det gäller de produkter som ingick i begäran om undantag underbyggde Ecogreen inte sitt påstående om att det inte fanns några ”likadana produkter” som tillverkas av unionsindustrin. När det gäller den organiska förening som påstås skilja Ecogreens C6-produkt från de respektive produkter som tillverkas av unionsindustrin har Ecogreen inte lagt fram några bevis för att den är relevant, inbegripet när det gäller koncentrationen av detta ämne i produkten och hur det påverkar produktens grundläggande egenskaper och användningsområden. Eftersom inga uppgifter om detta ämne, inbegripet dess namn, har lämnats i den öppna versionen av inlagan har andra berörda parter inte kunnat lämna synpunkter på dessa aspekter. När det gäller de påstådda skillnaderna i tillverkningsprocessen påminner kommissionen om att produktionsprocesser i princip inte är relevanta vid bedömningen av huruvida produkterna är likadana. I detta särskilda fall lade Ecogreen inte fram någon konkret bevisning för hur dessa tillverkningsprocesser skulle påverka slutproduktens grundläggande egenskaper. I synnerhet när det gäller jäsning framställer Ecogreen själv de påstådda skillnaderna i produktens grundläggande egenskaper till följd av denna process som enbart en möjlighet snarare än ett konstaterat faktum som kan styrkas av bevisning. Mot bakgrund av ovanstående avvisade kommissionen denna begäran om undantag. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen höll med om att Ecogreens begäran om undantag inte omfattade alla tänkbara längder av kolkedjan för de berörda fettsyrorna, men att den ändå omfattade en betydande delmängd av dessa. När det gäller de produkter som ingick i begäran om undantag underbyggde Ecogreen inte sitt påstående om att det inte fanns några ”likadana produkter” som tillverkas av unionsindustrin. När det gäller den organiska förening som påstås skilja Ecogreens C6-produkt från de respektive produkter som tillverkas av unionsindustrin har Ecogreen inte lagt fram några bevis för att den är relevant, inbegripet när det gäller koncentrationen av detta ämne i produkten och hur det påverkar produktens grundläggande egenskaper och användningsområden. Eftersom inga uppgifter om detta ämne, inbegripet dess namn, har lämnats i den öppna versionen av inlagan har andra berörda parter inte kunnat lämna synpunkter på dessa aspekter. När det gäller de påstådda skillnaderna i tillverkningsprocessen påminner kommissionen om att produktionsprocesser i princip inte är relevanta vid bedömningen av huruvida produkterna är likadana. I detta särskilda fall lade Ecogreen inte fram någon konkret bevisning för hur dessa tillverkningsprocesser skulle påverka slutproduktens grundläggande egenskaper. I synnerhet när det gäller jäsning framställer Ecogreen själv de påstådda skillnaderna i produktens grundläggande egenskaper till följd av denna process som enbart en möjlighet snarare än ett konstaterat faktum som kan styrkas av bevisning. Mot bakgrund av ovanstående avvisade kommissionen denna begäran om undantag.

| (109) | AAK begärde att kommissionen skulle undanta oljesyra av livsmedelskvalitet från undersökningens produktdefinition. AAK hävdade att även om oljesyra omfattades av undersökningen kunde två typer av oljesyra urskiljas: oljesyra av industrikvalitet och oljesyra av livsmedelskvalitet. AAK uppgav att även om de två kvaliteterna har samma grundläggande kemiska egenskaper måste produktionsprocessen för oljesyran av livsmedelskvalitet, eftersom den används vid tillverkningen av livsmedelsprodukter, uppfylla strängare normer, dvs. halten av främmande ämnen i syran får inte överstiga en viss nivå som fastställs i EU:s livsmedelsförordning (21). AAK hävdade också att oljesyra av livsmedelskvalitet var betydligt dyrare än oljesyra av industrikvalitet, att den inte kunde ersättas med oljesyra av industrikvalitet, och att unionsindustrin inte kunde leverera ökade kvantiteter. AAK uppgav att det endast förekom marginell import av oljesyra av livsmedelskvalitet från Indonesien, och att denna import därför inte kunde vålla unionsindustrin skada. AAK uppgav att företaget troligen var den enda unionsimportören av betydande volymer oljesyra av livsmedelskvalitet från andra länder. AAK uppgav också att det enligt deras uppgifter inte fanns några anläggningar i Indonesien som producerade oljesyra som uppfyllde de strikta kraven på högsta tillåtna halt av främmande ämnen i livsmedel. AAK uppgav att de ökade priserna på potentiell import av oljesyra av livsmedelskvalitet från Indonesien till följd av detta skulle öka unionsanvändarnas priser för alla kategorier av oljesyra även från Malaysia, vilket skulle påverka AAK:s verksamhet negativt. AAK föreslog att oljesyra av livsmedelskvalitet kunde undantas genom att hänvisa till gränsvärdena för benso(a)pyren och halten av transfettsyra, som är officiellt godkända gränsvärden i EU:s livsmedelsförordning. |
| --- | --- |

(109)

AAK begärde att kommissionen skulle undanta oljesyra av livsmedelskvalitet från undersökningens produktdefinition. AAK hävdade att även om oljesyra omfattades av undersökningen kunde två typer av oljesyra urskiljas: oljesyra av industrikvalitet och oljesyra av livsmedelskvalitet. AAK uppgav att även om de två kvaliteterna har samma grundläggande kemiska egenskaper måste produktionsprocessen för oljesyran av livsmedelskvalitet, eftersom den används vid tillverkningen av livsmedelsprodukter, uppfylla strängare normer, dvs. halten av främmande ämnen i syran får inte överstiga en viss nivå som fastställs i EU:s livsmedelsförordning (21). AAK hävdade också att oljesyra av livsmedelskvalitet var betydligt dyrare än oljesyra av industrikvalitet, att den inte kunde ersättas med oljesyra av industrikvalitet, och att unionsindustrin inte kunde leverera ökade kvantiteter. AAK uppgav att det endast förekom marginell import av oljesyra av livsmedelskvalitet från Indonesien, och att denna import därför inte kunde vålla unionsindustrin skada. AAK uppgav att företaget troligen var den enda unionsimportören av betydande volymer oljesyra av livsmedelskvalitet från andra länder. AAK uppgav också att det enligt deras uppgifter inte fanns några anläggningar i Indonesien som producerade oljesyra som uppfyllde de strikta kraven på högsta tillåtna halt av främmande ämnen i livsmedel. AAK uppgav att de ökade priserna på potentiell import av oljesyra av livsmedelskvalitet från Indonesien till följd av detta skulle öka unionsanvändarnas priser för alla kategorier av oljesyra även från Malaysia, vilket skulle påverka AAK:s verksamhet negativt. AAK föreslog att oljesyra av livsmedelskvalitet kunde undantas genom att hänvisa till gränsvärdena för benso(a)pyren och halten av transfettsyra, som är officiellt godkända gränsvärden i EU:s livsmedelsförordning.

21

| (110) | Som svar på ovanstående påstående motsatte sig klaganden att oljesyra av livsmedelskvalitet skulle undantas från undersökningen. I detta avseende hävdade klaganden att oljesyra av livsmedelskvalitet har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som övriga produkter som omfattas av undersökningen, och att ett undantag för denna produktgrupp därför skulle leda till en hög risk för kringgående av åtgärderna. Dessutom vidhöll klaganden att de tillverkare som använder oljesyra av livsmedelskvalitet också var användare av oljesyra av teknisk kvalitet, och att en särskillnad på grundval av slutanvändning därför inte skulle undvika risken för kringgående. Klaganden hävdade också att oljesyra av livsmedelskvalitet fanns att tillgå från andra importkällor som inte var föremål för undersökningen, och att det därför inte fanns någon risk för bristande tillgång. |
| --- | --- |

(110)

Som svar på ovanstående påstående motsatte sig klaganden att oljesyra av livsmedelskvalitet skulle undantas från undersökningen. I detta avseende hävdade klaganden att oljesyra av livsmedelskvalitet har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som övriga produkter som omfattas av undersökningen, och att ett undantag för denna produktgrupp därför skulle leda till en hög risk för kringgående av åtgärderna. Dessutom vidhöll klaganden att de tillverkare som använder oljesyra av livsmedelskvalitet också var användare av oljesyra av teknisk kvalitet, och att en särskillnad på grundval av slutanvändning därför inte skulle undvika risken för kringgående. Klaganden hävdade också att oljesyra av livsmedelskvalitet fanns att tillgå från andra importkällor som inte var föremål för undersökningen, och att det därför inte fanns någon risk för bristande tillgång.

| (111) | I detta avseende drog kommissionen slutsatsen att oljesyra av livsmedelskvalitet hade liknande grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som oljesyra av industrikvalitet. Även om oljesyra av livsmedelskvalitet omfattades av strängare kvalitets- och renhetskrav hade den samma kolkedjelängd som oljesyra som används för industriella tillämpningar. Prisskillnaden mellan de två kvaliteterna är inte i sig avgörande för undantagandet av produkter. Dessutom tillverkar unionsindustrin oljesyra av livsmedelskvalitet, och det finns andra försörjningskällor, såsom Malaysia. Mot bakgrund av detta avvisade kommissionen begäran om undantag. |
| --- | --- |

(111)

I detta avseende drog kommissionen slutsatsen att oljesyra av livsmedelskvalitet hade liknande grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som oljesyra av industrikvalitet. Även om oljesyra av livsmedelskvalitet omfattades av strängare kvalitets- och renhetskrav hade den samma kolkedjelängd som oljesyra som används för industriella tillämpningar. Prisskillnaden mellan de två kvaliteterna är inte i sig avgörande för undantagandet av produkter. Dessutom tillverkar unionsindustrin oljesyra av livsmedelskvalitet, och det finns andra försörjningskällor, såsom Malaysia. Mot bakgrund av detta avvisade kommissionen begäran om undantag.

| (112) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade AAK sin begäran om att undanta oljesyra av livsmedelskvalitet från undersökningens produktdefinition. AAK kritiserade kommissionen för att inte korrekt ha behandlat AAK:s påståenden och hävdade att den använde inkonsekventa kriterier i sitt beslut att utesluta fettsyra avsedd för biodieselproduktion jämfört med oljesyra av livsmedelskvalitet. AAK hävdade särskilt att kommissionens slutsats i skäl 102 om att utesluta fettsyra som framställts av avfall baserades på det faktum att just denna fettsyra hade olika användningsområden och inte konkurrerade med den likadana produkten samtidigt som den hade samma egenskaper som andra fettsyror. För att inte utesluta oljesyra av livsmedelskvalitet från undersökningens produktdefinition drog kommissionen i skäl 111 däremot slutsatsen att oljesyra av livsmedelskvalitet har liknande grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som oljesyra av industrikvalitet med samma kolkedjelängd. AAK uppgav vidare att oljesyra av livsmedelskvalitet och oljesyra av industrikvalitet har olika användningsområden och konkurrerar inte med varandra, och att kommissionens uttalande att båda typerna har liknande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper inte stöddes av fakta och inte underbyggdes i förordningen. Slutligen hävdade AAK att om kommissionen hade gjort liknande analyser av oljesyra av livsmedelskvalitet och av industrikvalitet, skulle den ha funnit skillnader i typ, grad och kvalitet mellan de två typerna. |
| --- | --- |

(112)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade AAK sin begäran om att undanta oljesyra av livsmedelskvalitet från undersökningens produktdefinition. AAK kritiserade kommissionen för att inte korrekt ha behandlat AAK:s påståenden och hävdade att den använde inkonsekventa kriterier i sitt beslut att utesluta fettsyra avsedd för biodieselproduktion jämfört med oljesyra av livsmedelskvalitet. AAK hävdade särskilt att kommissionens slutsats i skäl 102 om att utesluta fettsyra som framställts av avfall baserades på det faktum att just denna fettsyra hade olika användningsområden och inte konkurrerade med den likadana produkten samtidigt som den hade samma egenskaper som andra fettsyror. För att inte utesluta oljesyra av livsmedelskvalitet från undersökningens produktdefinition drog kommissionen i skäl 111 däremot slutsatsen att oljesyra av livsmedelskvalitet har liknande grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som oljesyra av industrikvalitet med samma kolkedjelängd. AAK uppgav vidare att oljesyra av livsmedelskvalitet och oljesyra av industrikvalitet har olika användningsområden och konkurrerar inte med varandra, och att kommissionens uttalande att båda typerna har liknande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper inte stöddes av fakta och inte underbyggdes i förordningen. Slutligen hävdade AAK att om kommissionen hade gjort liknande analyser av oljesyra av livsmedelskvalitet och av industrikvalitet, skulle den ha funnit skillnader i typ, grad och kvalitet mellan de två typerna.

| (113) | Kommissionen höll inte med om dessa påståenden. För det första, när det gäller fettsyra framställd av avfall, var det inte meningen att fettsyra framställd av avfall skulle omfattas av undersökningen, såsom anges i skäl 102. Eftersom den hade samma fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra fettsyror omfattades den dock oavsiktligt av produktdefinitionen. För att säkerställa att undersökningen och de potentiella åtgärderna genomfördes och tillämpades korrekt undersökte kommissionen ingående denna särskilda produkt innan den bekräftade att produkten inte borde ha undersökts/omfattats av åtgärder, såsom förklaras i skälen 98–102. Detta står i kontrast till fettsyror som används i livsmedelsindustrin (såsom oljesyra av livsmedelskvalitet), vilka omfattades av klagomålet och för vilka klagandena lade fram bevis för dumpning, skada och orsakssamband, vilket bekräftades under undersökningen. För det andra grundar sig AAK:s kritik på en missuppfattning av den faktiska och rättsliga situationen när det gäller begäran om undantag för oljesyra av livsmedelskvalitet. Även om oljesyra av industri- och livsmedelskvalitet skulle betraktas som två olika typer av fettsyra, vilket AAK hävdar, skulle detta inte ha någon betydelse för kommissionens slutsatser. Unionsindustrin tillverkar och säljer oljesyra av livsmedelskvalitet, och importen av oljesyra av livsmedelskvalitet från Indonesien (22) skulle potentiellt kunna konkurrera direkt med den produkt som säljs av unionsindustrin och därmed vålla skada. Kommissionen har därför ingen anledning att dra slutsatsen att det är motiverat att undanta oljesyra av livsmedelskvalitet. Den logiska slutsatsen måste i stället vara raka motsatsen: det är inte möjligt att utesluta oljesyra av livsmedelskvalitet utan att undergräva de positiva verkningarna av de åtgärder som ska införas. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen höll inte med om dessa påståenden. För det första, när det gäller fettsyra framställd av avfall, var det inte meningen att fettsyra framställd av avfall skulle omfattas av undersökningen, såsom anges i skäl 102. Eftersom den hade samma fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra fettsyror omfattades den dock oavsiktligt av produktdefinitionen. För att säkerställa att undersökningen och de potentiella åtgärderna genomfördes och tillämpades korrekt undersökte kommissionen ingående denna särskilda produkt innan den bekräftade att produkten inte borde ha undersökts/omfattats av åtgärder, såsom förklaras i skälen 98–102. Detta står i kontrast till fettsyror som används i livsmedelsindustrin (såsom oljesyra av livsmedelskvalitet), vilka omfattades av klagomålet och för vilka klagandena lade fram bevis för dumpning, skada och orsakssamband, vilket bekräftades under undersökningen. För det andra grundar sig AAK:s kritik på en missuppfattning av den faktiska och rättsliga situationen när det gäller begäran om undantag för oljesyra av livsmedelskvalitet. Även om oljesyra av industri- och livsmedelskvalitet skulle betraktas som två olika typer av fettsyra, vilket AAK hävdar, skulle detta inte ha någon betydelse för kommissionens slutsatser. Unionsindustrin tillverkar och säljer oljesyra av livsmedelskvalitet, och importen av oljesyra av livsmedelskvalitet från Indonesien (22) skulle potentiellt kunna konkurrera direkt med den produkt som säljs av unionsindustrin och därmed vålla skada. Kommissionen har därför ingen anledning att dra slutsatsen att det är motiverat att undanta oljesyra av livsmedelskvalitet. Den logiska slutsatsen måste i stället vara raka motsatsen: det är inte möjligt att utesluta oljesyra av livsmedelskvalitet utan att undergräva de positiva verkningarna av de åtgärder som ska införas.

22

| (114) | AAK uppgav också att unionens marginella produktion av oljesyra av livsmedelskvalitet och förekomsten av ett annat tredjeland som levererar produkten inte stödde att oljesyra av livsmedelskvalitet fortsatt skulle ingå i undersökningens produktdefinition. AAK uppgav särskilt att kommissionen i tidigare fastställanden av produktdefinitioner lade vikt vid att unionens tillverkning av en produkttyp var begränsad. I detta avseende hänvisade AAK till antidumpningsundersökningen beträffande import av syntetstapelfibrer av polyester (PSF) med ursprung i Malaysia och Taiwan (23). AAK hänvisade också till en översyn av produktdefinitionen avseende antidumpningsåtgärderna mot import av kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Förenta staterna och Ryssland, och hävdade att en tunn variant av denna produkt uteslöts eftersom ingen tillverkare hade ett direkt intresse av att tillverka den. |
| --- | --- |

(114)

AAK uppgav också att unionens marginella produktion av oljesyra av livsmedelskvalitet och förekomsten av ett annat tredjeland som levererar produkten inte stödde att oljesyra av livsmedelskvalitet fortsatt skulle ingå i undersökningens produktdefinition. AAK uppgav särskilt att kommissionen i tidigare fastställanden av produktdefinitioner lade vikt vid att unionens tillverkning av en produkttyp var begränsad. I detta avseende hänvisade AAK till antidumpningsundersökningen beträffande import av syntetstapelfibrer av polyester (PSF) med ursprung i Malaysia och Taiwan (23). AAK hänvisade också till en översyn av produktdefinitionen avseende antidumpningsåtgärderna mot import av kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Förenta staterna och Ryssland, och hävdade att en tunn variant av denna produkt uteslöts eftersom ingen tillverkare hade ett direkt intresse av att tillverka den.

23

| (115) | Utöver de två företag som AAK nämnde i sin inlaga erbjuder en tredje unionstillverkare oljesyra av livsmedelskvalitet på unionsmarknaden (24). Dessutom noterade kommissionen att denna produkt även kan erhållas från leverantörer i Malaysia. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(115)

Utöver de två företag som AAK nämnde i sin inlaga erbjuder en tredje unionstillverkare oljesyra av livsmedelskvalitet på unionsmarknaden (24). Dessutom noterade kommissionen att denna produkt även kan erhållas från leverantörer i Malaysia. Därför avvisades detta påstående.

24

| (116) | AAK och Musim Mas-gruppen begärde att palmitinsyra som används som djurfoder skulle undantas från produktdefinitionen. AAK tillverkar palmitinsyra i unionen. Den totala efterfrågan överstiger dock dess produktionskapacitet. Det uppgavs att ren palmitinsyra, med kolkedjelängden C16, tillverkades av rå palmolja och rå palmkärnolja. Enligt företagen kan talg inte användas som råvara för framställning av palmitinsyra för foderproduktion, eftersom EU:s foderlagstiftning förbjuder användning av animaliskt fett i foder för idisslare (25). Det hävdades vidare att den europeiska produktionen av palmitinsyra var försumbar med endast två andra unionstillverkare av palmitinsyra, nämligen KLK och IOI Oleo GmbH. AAK uppskattade att efterfrågan på palmitinsyra i unionen var 45 000 ton per år. AAK uppgav att ren palmitinsyra inte var utbytbar mot andra fettsyror, och att andra fettsyror inte heller kan ersätta palmitinsyra. Vidare uppgavs det att fettsyror från rapsfrö/raps, som påstås vara den viktigaste råvaran i unionen, inte var lämpliga som djurfoder eftersom de inte stöder produktionen av komjölk, vilket palmitinsyra gör. Enligt AAK saknar unionstillverkarna incitament att tillverka palmitinsyra i betydande mängder på grund av den låga efterfrågan på stearinsyra, eftersom dessa produkter tillverkas parallellt med varandra. AAK föreslog att detta undantag skulle kunna genomföras genom att C16 togs bort från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(116)

AAK och Musim Mas-gruppen begärde att palmitinsyra som används som djurfoder skulle undantas från produktdefinitionen. AAK tillverkar palmitinsyra i unionen. Den totala efterfrågan överstiger dock dess produktionskapacitet. Det uppgavs att ren palmitinsyra, med kolkedjelängden C16, tillverkades av rå palmolja och rå palmkärnolja. Enligt företagen kan talg inte användas som råvara för framställning av palmitinsyra för foderproduktion, eftersom EU:s foderlagstiftning förbjuder användning av animaliskt fett i foder för idisslare (25). Det hävdades vidare att den europeiska produktionen av palmitinsyra var försumbar med endast två andra unionstillverkare av palmitinsyra, nämligen KLK och IOI Oleo GmbH. AAK uppskattade att efterfrågan på palmitinsyra i unionen var 45 000 ton per år. AAK uppgav att ren palmitinsyra inte var utbytbar mot andra fettsyror, och att andra fettsyror inte heller kan ersätta palmitinsyra. Vidare uppgavs det att fettsyror från rapsfrö/raps, som påstås vara den viktigaste råvaran i unionen, inte var lämpliga som djurfoder eftersom de inte stöder produktionen av komjölk, vilket palmitinsyra gör. Enligt AAK saknar unionstillverkarna incitament att tillverka palmitinsyra i betydande mängder på grund av den låga efterfrågan på stearinsyra, eftersom dessa produkter tillverkas parallellt med varandra. AAK föreslog att detta undantag skulle kunna genomföras genom att C16 togs bort från produktdefinitionen.

25

| (117) | Som svar på påståendena hävdade Cailà & Parés att företaget kunde producera 17 000 ton palmitinsyra per år när lika konkurrensvillkor återställts på unionsmarknaden, vilket enligt Cailà & Parés är en betydande andel av efterfrågan i unionen. |
| --- | --- |

(117)

Som svar på påståendena hävdade Cailà & Parés att företaget kunde producera 17 000 ton palmitinsyra per år när lika konkurrensvillkor återställts på unionsmarknaden, vilket enligt Cailà & Parés är en betydande andel av efterfrågan i unionen.

| (118) | Mot bakgrund av ovanstående godtog kommissionen argumentet att lönsamheten för produktionen av palmitinsyra hänger samman med efterfrågan på stearinsyra. Kommissionen ansåg dock att ett återställande av lika villkor i unionen för alla fettsyror, inklusive palmitinsyra och stearinsyra, sannolikt också skulle återställa unionstillverkarnas incitament att producera palmitinsyra i betydande mängder, inklusive palmitinsyra som lämpar sig för djurfoder. Dessutom finns det andra försörjningskällor för palmitinsyra, t.ex. Malaysia. På grundval av detta, och med beaktande av de uppgifter som Cailà & Parés lämnat om att deras produktionskapacitet är högre än importvolymen från Indonesien och även högre än efterfrågan från AAK, avvisade kommissionen begäran om undantag för palmitinsyra. |
| --- | --- |

(118)

Mot bakgrund av ovanstående godtog kommissionen argumentet att lönsamheten för produktionen av palmitinsyra hänger samman med efterfrågan på stearinsyra. Kommissionen ansåg dock att ett återställande av lika villkor i unionen för alla fettsyror, inklusive palmitinsyra och stearinsyra, sannolikt också skulle återställa unionstillverkarnas incitament att producera palmitinsyra i betydande mängder, inklusive palmitinsyra som lämpar sig för djurfoder. Dessutom finns det andra försörjningskällor för palmitinsyra, t.ex. Malaysia. På grundval av detta, och med beaktande av de uppgifter som Cailà & Parés lämnat om att deras produktionskapacitet är högre än importvolymen från Indonesien och även högre än efterfrågan från AAK, avvisade kommissionen begäran om undantag för palmitinsyra.

| (119) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Musim Mas-gruppen och AAK sin begäran om att palmitinsyra skulle undantas från produktdefinitionen. Båda företagen ifrågasatte Cailà & Parés förmåga att öka sin produktion av palmitinsyra efter införandet av antidumpningsåtgärderna. I synnerhet hävdade Musim Mas-gruppen att det var ett spekulativt påstående, utan något bevisvärde. AAK upprepade att produktionen av palmitinsyra var kopplad till tillverkningen av ren stearinsyra och att det inte fanns någon marknad för den senare i unionen, eftersom den huvudsakliga användningen av ren stearinsyra var tillverkning av alkylketendimervax (AKD-vax), som inte längre tillverkas i unionen. |
| --- | --- |

(119)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Musim Mas-gruppen och AAK sin begäran om att palmitinsyra skulle undantas från produktdefinitionen. Båda företagen ifrågasatte Cailà & Parés förmåga att öka sin produktion av palmitinsyra efter införandet av antidumpningsåtgärderna. I synnerhet hävdade Musim Mas-gruppen att det var ett spekulativt påstående, utan något bevisvärde. AAK upprepade att produktionen av palmitinsyra var kopplad till tillverkningen av ren stearinsyra och att det inte fanns någon marknad för den senare i unionen, eftersom den huvudsakliga användningen av ren stearinsyra var tillverkning av alkylketendimervax (AKD-vax), som inte längre tillverkas i unionen.

| (120) | Kommissionen godtog inte dessa argument, varken när det gäller den tekniska kapaciteten eller incitamenten för produktion av palmitinsyra. När det gäller den tekniska kapaciteten bekräftade kommissionen under kontrollbesöket på Cailà & Parés anläggning att företagets totala kapacitet för tillverkning av fettsyror var betydligt högre än dess angivna produktionskapacitet för palmitinsyra (inklusive respektive härledda produkter eller biprodukter) och att den inte upptäckte några uppenbara flaskhalsar som kunde vara specifika för en ökad produktion av palmitinsyra. När det gäller incitament bekräftade undersökningen, såsom anges i skäl 118, att produktionen av palmitinsyra är kopplad till produktionen av stearinsyra. Tvärtemot vad AAK antydde är den senare dock inte begränsad till ren stearinsyra. För Cailà & Parés i synnerhet är de härledda produkterna från tillverkningen av palmitinsyra andra typer av stearinsyra som säljs i betydande mängder i unionen. Kommissionen vidhåller därför att införandet av åtgärder mot fettsyror, inbegripet palmitinsyra och stearinsyra, sannolikt också skulle återställa incitamenten för produktionen av palmitinsyra i unionen. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen godtog inte dessa argument, varken när det gäller den tekniska kapaciteten eller incitamenten för produktion av palmitinsyra. När det gäller den tekniska kapaciteten bekräftade kommissionen under kontrollbesöket på Cailà & Parés anläggning att företagets totala kapacitet för tillverkning av fettsyror var betydligt högre än dess angivna produktionskapacitet för palmitinsyra (inklusive respektive härledda produkter eller biprodukter) och att den inte upptäckte några uppenbara flaskhalsar som kunde vara specifika för en ökad produktion av palmitinsyra. När det gäller incitament bekräftade undersökningen, såsom anges i skäl 118, att produktionen av palmitinsyra är kopplad till produktionen av stearinsyra. Tvärtemot vad AAK antydde är den senare dock inte begränsad till ren stearinsyra. För Cailà & Parés i synnerhet är de härledda produkterna från tillverkningen av palmitinsyra andra typer av stearinsyra som säljs i betydande mängder i unionen. Kommissionen vidhåller därför att införandet av åtgärder mot fettsyror, inbegripet palmitinsyra och stearinsyra, sannolikt också skulle återställa incitamenten för produktionen av palmitinsyra i unionen.

| (121) | Musim Mas-gruppen hävdade också att det inte var meningen att palmitinsyra skulle omfattas av klagomålet eftersom klagomålet var avsett att omfatta fettsyror som används som livsmedel och inte som foder. Enligt Musim Mas-gruppen var dessutom unionens produktion av palmitinsyra olämplig för användning som djurfoder, eftersom råvaran för denna är talg och den därför inte kan uppfylla vissa krav, såsom kosher- och halalkraven. Musim Mas-gruppen drog slutsatsen att kommissionen avvisade begäran om undantag endast på grund av möjligheten att i stället få sina leveranser av palmitinsyra från Malaysia. |
| --- | --- |

(121)

Musim Mas-gruppen hävdade också att det inte var meningen att palmitinsyra skulle omfattas av klagomålet eftersom klagomålet var avsett att omfatta fettsyror som används som livsmedel och inte som foder. Enligt Musim Mas-gruppen var dessutom unionens produktion av palmitinsyra olämplig för användning som djurfoder, eftersom råvaran för denna är talg och den därför inte kan uppfylla vissa krav, såsom kosher- och halalkraven. Musim Mas-gruppen drog slutsatsen att kommissionen avvisade begäran om undantag endast på grund av möjligheten att i stället få sina leveranser av palmitinsyra från Malaysia.

| (122) | Kommissionen godtog inte dessa argument. Utöver ”livsmedel” hänvisar klagomålet uttryckligen till ”foder” (26) som användning för de produkter som omfattas. Undersökningen har dessutom visat att unionstillverkarna använder vegetabiliska oljor, inklusive palmolja, för sin produktion av palmitinsyra. Slutligen noterar kommissionen, såsom anges ovan, att den i stället för att enbart förlita sig på andra tillverkare utanför unionen också har bedömt unionsindustrins förmåga och incitament att öka sin produktion av palmitinsyra. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen godtog inte dessa argument. Utöver ”livsmedel” hänvisar klagomålet uttryckligen till ”foder” (26) som användning för de produkter som omfattas. Undersökningen har dessutom visat att unionstillverkarna använder vegetabiliska oljor, inklusive palmolja, för sin produktion av palmitinsyra. Slutligen noterar kommissionen, såsom anges ovan, att den i stället för att enbart förlita sig på andra tillverkare utanför unionen också har bedömt unionsindustrins förmåga och incitament att öka sin produktion av palmitinsyra.

26

| (123) | Musim Mas-gruppen uppgav att eftersom det inte fanns någon exporttull eller exportavgift på kokosolja, borde inte den fettsyra som framställs av kokosolja vara föremål för klagomålet. |
| --- | --- |

(123)

Musim Mas-gruppen uppgav att eftersom det inte fanns någon exporttull eller exportavgift på kokosolja, borde inte den fettsyra som framställs av kokosolja vara föremål för klagomålet.

| (124) | Kommissionen noterar att även om det i klagomålet påstås att det förekommer snedvridningar av rå palmolja och rå palmkärnolja på grund av exporttullar och exportavgifter i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen, omfattar klagomålet och undersökningen alla typer av fettsyra som omfattas av produktdefinitionen och inte bara de typer som framställs av rå palmolja och rå palmkärnolja. I vilket fall som helst avslöjade inte undersökningen någon typ av fettsyra som exporterades från Indonesien till EU och som tillverkades enbart av kokosolja. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen noterar att även om det i klagomålet påstås att det förekommer snedvridningar av rå palmolja och rå palmkärnolja på grund av exporttullar och exportavgifter i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen, omfattar klagomålet och undersökningen alla typer av fettsyra som omfattas av produktdefinitionen och inte bara de typer som framställs av rå palmolja och rå palmkärnolja. I vilket fall som helst avslöjade inte undersökningen någon typ av fettsyra som exporterades från Indonesien till EU och som tillverkades enbart av kokosolja. Därför avvisades detta påstående.

| (125) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter bad NYCO kommissionen att undanta fettsyrorna C8–C10 från produktdefinitionen. Med avseende på detta uppgav NYCO att C8–C10-fettsyror är en mycket specifik form av fettsyra som tillverkas i begränsade mängder i unionen. Denna fettsyra importeras också från Indonesien och Malaysia. NYCO hävdade att det sedan september 2021 fanns en global brist på C8–C10-fettsyror på marknaden, vilket ledde till en betydande prisökning på denna fettsyra. NYCO hävdade att införandet av antidumpningstullar på denna produkt skulle få mycket negativa konsekvenser för dess globala konkurrenskraft och lönsamhet och bad kommissionen att utesluta denna fettsyra från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(125)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter bad NYCO kommissionen att undanta fettsyrorna C8–C10 från produktdefinitionen. Med avseende på detta uppgav NYCO att C8–C10-fettsyror är en mycket specifik form av fettsyra som tillverkas i begränsade mängder i unionen. Denna fettsyra importeras också från Indonesien och Malaysia. NYCO hävdade att det sedan september 2021 fanns en global brist på C8–C10-fettsyror på marknaden, vilket ledde till en betydande prisökning på denna fettsyra. NYCO hävdade att införandet av antidumpningstullar på denna produkt skulle få mycket negativa konsekvenser för dess globala konkurrenskraft och lönsamhet och bad kommissionen att utesluta denna fettsyra från produktdefinitionen.

| (126) | Kommissionen noterade att synpunkter på produktdefinitionen borde ha lämnats in i början av undersökningen för att ge tillräckligt med tid för att bedöma deras rimlighet och ge andra berörda parter möjlighet att reagera på dem. Dessutom nämnde NYCO inga grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som kunde särskilja denna typ av fettsyra från de andra typer av fettsyror som omfattades av undersökningen. De väsentliga punkterna i begäran, särskilt när det gäller unionens intresse, behandlas i skäl 470. Mot bakgrund av dessa överväganden avvisas argumentet. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen noterade att synpunkter på produktdefinitionen borde ha lämnats in i början av undersökningen för att ge tillräckligt med tid för att bedöma deras rimlighet och ge andra berörda parter möjlighet att reagera på dem. Dessutom nämnde NYCO inga grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som kunde särskilja denna typ av fettsyra från de andra typer av fettsyror som omfattades av undersökningen. De väsentliga punkterna i begäran, särskilt när det gäller unionens intresse, behandlas i skäl 470. Mot bakgrund av dessa överväganden avvisas argumentet.

| (127) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter uppgav Wilmar att produktbeskrivningen för den produkt som omfattas av åtgärderna inte borde omfatta produkter med de Taric-nummer som undantas från beräkningen av importen. |
| --- | --- |

(127)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter uppgav Wilmar att produktbeskrivningen för den produkt som omfattas av åtgärderna inte borde omfatta produkter med de Taric-nummer som undantas från beräkningen av importen.

| (128) | Kommissionen bekräftade att produktbeskrivningen för den berörda produkten var förenlig med beräkningen av importen. De Taric-koder som används för att beskriva produkten anges endast i upplysningssyfte. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen bekräftade att produktbeskrivningen för den berörda produkten var förenlig med beräkningen av importen. De Taric-koder som används för att beskriva produkten anges endast i upplysningssyfte.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Normalvärde

Normalvärde

| (129) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”. |
| --- | --- |

(129)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

| (130) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare som ingick i urvalet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. På denna grund konstaterades att var och en av de utvalda tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden var representativ. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare som ingick i urvalet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. På denna grund konstaterades att var och en av de utvalda tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden var representativ.

| (131) | Därefter identifierades de på den inhemska marknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för båda de exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(131)

Därefter identifierades de på den inhemska marknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för båda de exporterande tillverkarna.

| (132) | Kommissionen undersökte sedan huruvida varje utvald exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Kommissionen fastställde att försäljningen på hemmamarknaden av vissa produkttyper inte var representativ för båda de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen undersökte sedan huruvida varje utvald exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Kommissionen fastställde att försäljningen på hemmamarknaden av vissa produkttyper inte var representativ för båda de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (133) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden, för att avgöra om den skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(133)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden, för att avgöra om den skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (134) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som minst motsvarar den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och |
| --- | --- | --- |

(134)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som minst motsvarar den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (135) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(135)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden.

| (136) | Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om någotdera av följande villkor uppfylls:






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, eller |
| --- | --- | --- |

(136)

Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om någotdera av följande villkor uppfylls:

a)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (137) | Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att minst 80 % av försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset för dem var högre än tillverkningskostnaden. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av dessa produkttyper under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(137)

Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att minst 80 % av försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset för dem var högre än tillverkningskostnaden. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av dessa produkttyper under undersökningsperioden.

| (138) | För vissa produkttyper för vilka det inte förekom någon försäljning eller otillräcklig försäljning av den likadana produkten vid normal handel eller där en produkttyp inte såldes i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen, såvida det inte ansågs lämpligare att använda priset på en tillräckligt jämförbar produkttyp som såldes på den inhemska marknaden och som kunde justeras för skillnaderna i de fysiska egenskaperna i syfte att säkerställa en rättvis jämförelse med det relevanta exportpriset (se skäl 145). |
| --- | --- |

(138)

För vissa produkttyper för vilka det inte förekom någon försäljning eller otillräcklig försäljning av den likadana produkten vid normal handel eller där en produkttyp inte såldes i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen, såvida det inte ansågs lämpligare att använda priset på en tillräckligt jämförbar produkttyp som såldes på den inhemska marknaden och som kunde justeras för skillnaderna i de fysiska egenskaperna i syfte att säkerställa en rättvis jämförelse med det relevanta exportpriset (se skäl 145).

| (139) | För vissa produkttyper konstruerades normalvärdet genom att följande adderades till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för den likadana produkten för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden:






  a) | De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet vid dennes försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden, och |
| --- | --- | --- |

(139)

För vissa produkttyper konstruerades normalvärdet genom att följande adderades till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för den likadana produkten för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden:

a)

De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet vid dennes försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden, och

| b) | den vägda genomsnittliga vinst som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som ingick i urvalet gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

b)

den vägda genomsnittliga vinst som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som ingick i urvalet gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

| (140) | För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(140)

För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden.

3.2   Exportpris

Exportpris

| (141) | De exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade till unionen via närstående företag som agerar som importörer i unionen. |
| --- | --- |

(141)

De exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade till unionen via närstående företag som agerar som importörer i unionen.

| (142) | Därmed fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt förväntad vinst. |
| --- | --- |

(142)

Därmed fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt förväntad vinst.

| (143) | När det gäller vinstmarginalen beslutade kommissionen, på grund av att ingen icke-närstående importör ville samarbeta såsom anges i skäl 38, att använda den vinstmarginal som använts i ett tidigare förfarande som avsåg en annan kemisk produkt tillverkad av en liknande industri och importerad under liknande omständigheter, det vill säga den vinstmarginal på 6,89 % (27) som fastslogs i den nyligen genomförda PVA-undersökningen. |
| --- | --- |

(143)

När det gäller vinstmarginalen beslutade kommissionen, på grund av att ingen icke-närstående importör ville samarbeta såsom anges i skäl 38, att använda den vinstmarginal som använts i ett tidigare förfarande som avsåg en annan kemisk produkt tillverkad av en liknande industri och importerad under liknande omständigheter, det vill säga den vinstmarginal på 6,89 % (27) som fastslogs i den nyligen genomförda PVA-undersökningen.

27

3.3   Jämförelse

Jämförelse

| (144) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet på grundval av priset fritt fabrik.

| (145) | När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för olikheter i fysiska egenskaper, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, frakt i det berörda landet, inhemsk försäkring, inrikes sjöfrakt, frakt i unionen, kreditkostnader, bankavgifter, sjöfrakt, sjöförsäkring, förpackningskostnader, garantikostnader samt provisioner. |
| --- | --- |

(145)

När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för olikheter i fysiska egenskaper, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, frakt i det berörda landet, inhemsk försäkring, inrikes sjöfrakt, frakt i unionen, kreditkostnader, bankavgifter, sjöfrakt, sjöförsäkring, förpackningskostnader, garantikostnader samt provisioner.

| (146) | En justering enligt artikel 2.10 i tillämpades på försäljning genom närstående handelsföretag. Det konstaterades att handlarna i Singapore och Förenade kungariket fungerade på liknade sätt som en agent. Dessa handlare letade efter kunder, etablerade kontakter med dem, bar ansvaret för försäljningsprocessen, fick ett påslag för sina tjänster och handlade med ett brett sortiment av andra varor än den berörda produkten. Justeringen bestod av handelsföretagens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinst som anges i skäl 143. |
| --- | --- |

(146)

En justering enligt artikel 2.10 i tillämpades på försäljning genom närstående handelsföretag. Det konstaterades att handlarna i Singapore och Förenade kungariket fungerade på liknade sätt som en agent. Dessa handlare letade efter kunder, etablerade kontakter med dem, bar ansvaret för försäljningsprocessen, fick ett påslag för sina tjänster och handlade med ett brett sortiment av andra varor än den berörda produkten. Justeringen bestod av handelsföretagens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinst som anges i skäl 143.

| (147) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Wilmar att företaget utgjorde en enda ekonomisk enhet tillsammans med sin närstående handlare i Singapore, WTPL, och att ingen justering därför borde göras på grundval av artikel 2.10 i i grundförordningen för WTPL:s försäljning. I den konfidentiella versionen av sin inlaga redogjorde Wilmar närmare för detta påstående. Wilmar hävdade vidare att även om Wilmar och WTPL inte bildade en enda ekonomisk enhet var villkoren för tillämpning av artikel 2.10 i i grundförordningen inte uppfyllda när det gäller Wilmars försäljning via WETBV och Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd (VWFI). Wilmar uppgav att det var WETBV och VWFI – inte WTPL – som letade efter kunder, upprättade kontakter med dem, bar ansvaret för försäljningsprocessen och fick ett påslag för sina tjänster. Wilmar hänvisade till köpeavtal, inköpsorder, fakturor, konossement, klareringsdokument, klareringsbekräftelse och bankutdrag som alla är ställda till WETBV och VWFI, inte till WTPL. WTPL var således inte inblandat i försäljningen från WETBV och VWFI till icke-närstående parter i EU och utförde därför inga ombudsliknande funktioner. Det bör därför inte göras någon justering för WTPL:s försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst från Wilmars försäljning i EU via WETBV och VWFI. Wilmar hänvisade också till antidumpningsundersökningen av importen av blandningar av karbamid och ammoniumnitrat med ursprung i Ryssland (28). I den undersökningen sålde en rysk exportör först den undersökta produkten till en närstående handlare i Schweiz som därefter sålde den vidare till den närstående importören i EU, och kommissionen justerade försäljningspriserna till en icke-närstående kund i EU endast för försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna samt vinsten för den närstående importören i EU i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, men inte för vinsten för den närstående handlaren i Schweiz. I de synpunkter som Wilmar framförde efter det ytterligare utlämnandet av uppgifter hävdade företaget att eftersom kommissionen använde samma metod som i ärendet Biodiesel (som det hänvisas till i skäl 163) för beräkningen av exportpriset med avseende på P.T. Musim Mas, på grundval av principen om icke-diskriminering, borde kommissionen också för WINA:s vidkommande använda metoden i ärendet om biodiesel, och framför allt konstruera ett exportpris utan att göra avdrag för WTPC:s försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och vinst. |
| --- | --- |

(147)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Wilmar att företaget utgjorde en enda ekonomisk enhet tillsammans med sin närstående handlare i Singapore, WTPL, och att ingen justering därför borde göras på grundval av artikel 2.10 i i grundförordningen för WTPL:s försäljning. I den konfidentiella versionen av sin inlaga redogjorde Wilmar närmare för detta påstående. Wilmar hävdade vidare att även om Wilmar och WTPL inte bildade en enda ekonomisk enhet var villkoren för tillämpning av artikel 2.10 i i grundförordningen inte uppfyllda när det gäller Wilmars försäljning via WETBV och Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd (VWFI). Wilmar uppgav att det var WETBV och VWFI – inte WTPL – som letade efter kunder, upprättade kontakter med dem, bar ansvaret för försäljningsprocessen och fick ett påslag för sina tjänster. Wilmar hänvisade till köpeavtal, inköpsorder, fakturor, konossement, klareringsdokument, klareringsbekräftelse och bankutdrag som alla är ställda till WETBV och VWFI, inte till WTPL. WTPL var således inte inblandat i försäljningen från WETBV och VWFI till icke-närstående parter i EU och utförde därför inga ombudsliknande funktioner. Det bör därför inte göras någon justering för WTPL:s försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst från Wilmars försäljning i EU via WETBV och VWFI. Wilmar hänvisade också till antidumpningsundersökningen av importen av blandningar av karbamid och ammoniumnitrat med ursprung i Ryssland (28). I den undersökningen sålde en rysk exportör först den undersökta produkten till en närstående handlare i Schweiz som därefter sålde den vidare till den närstående importören i EU, och kommissionen justerade försäljningspriserna till en icke-närstående kund i EU endast för försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna samt vinsten för den närstående importören i EU i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, men inte för vinsten för den närstående handlaren i Schweiz. I de synpunkter som Wilmar framförde efter det ytterligare utlämnandet av uppgifter hävdade företaget att eftersom kommissionen använde samma metod som i ärendet Biodiesel (som det hänvisas till i skäl 163) för beräkningen av exportpriset med avseende på P.T. Musim Mas, på grundval av principen om icke-diskriminering, borde kommissionen också för WINA:s vidkommande använda metoden i ärendet om biodiesel, och framför allt konstruera ett exportpris utan att göra avdrag för WTPC:s försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och vinst.

28

Biodiesel

| (148) | Kommissionen gjorde en noggrann granskning av de synpunkter från Wilmar som mottogs efter det slutliga och ytterligare utlämnandet av uppgifter, och konstaterade, på grundval av alla relevanta faktorer, att den bevisning som Wilmar hade lagt fram motiverade att Wilmar och WTPL behandlades som en enda ekonomisk enhet. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen gjorde en noggrann granskning av de synpunkter från Wilmar som mottogs efter det slutliga och ytterligare utlämnandet av uppgifter, och konstaterade, på grundval av alla relevanta faktorer, att den bevisning som Wilmar hade lagt fram motiverade att Wilmar och WTPL behandlades som en enda ekonomisk enhet.

| (149) | Wilmar ifrågasatte dessutom användningen av den vinstmarginal på 6,89 % som anges i skäl 143 och hävdade att den var föråldrad, inte tog hänsyn till den senaste marknadsutvecklingen, såsom betydande fluktuationer i råvarupriser och transportkostnader, och att den inte var tillämplig på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(149)

Wilmar ifrågasatte dessutom användningen av den vinstmarginal på 6,89 % som anges i skäl 143 och hävdade att den var föråldrad, inte tog hänsyn till den senaste marknadsutvecklingen, såsom betydande fluktuationer i råvarupriser och transportkostnader, och att den inte var tillämplig på den berörda produkten.

| (150) | Såsom förklaras i skäl 38 samarbetade inga icke-närstående importörer med den föreliggande undersökningen. I avsaknad av alternativa tillgängliga uppgifter som kunde användas beslutade kommissionen därför att använda den vinstmarginal som fastslogs i den nyligen genomförda PVA-undersökningen. Denna vinstmarginal utgör det mest objektiva tillgängliga underlaget för att man ska komma fram till en nöjaktig uppskattning av ett marknadsmässigt (och därför rimligt) exportpris på grundval av detaljerade försäljningsuppgifter för en liknande produkt. Kommissionen noterade att Wilmar inte föreslog några andra alternativ. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(150)

Såsom förklaras i skäl 38 samarbetade inga icke-närstående importörer med den föreliggande undersökningen. I avsaknad av alternativa tillgängliga uppgifter som kunde användas beslutade kommissionen därför att använda den vinstmarginal som fastslogs i den nyligen genomförda PVA-undersökningen. Denna vinstmarginal utgör det mest objektiva tillgängliga underlaget för att man ska komma fram till en nöjaktig uppskattning av ett marknadsmässigt (och därför rimligt) exportpris på grundval av detaljerade försäljningsuppgifter för en liknande produkt. Kommissionen noterade att Wilmar inte föreslog några andra alternativ. Därför avvisades detta påstående.

| (151) | Wilmar uppgav också att den vinstmarginal som fastställdes i PVA-undersökningen gällde för en icke-närstående importör i unionen och hävdade därför att denna inte var tillämplig i det aktuella fallet för justering av en handlares vinst i ett tredjeland, vars verksamhet skiljer sig från en importörs verksamhet i unionen. |
| --- | --- |

(151)

Wilmar uppgav också att den vinstmarginal som fastställdes i PVA-undersökningen gällde för en icke-närstående importör i unionen och hävdade därför att denna inte var tillämplig i det aktuella fallet för justering av en handlares vinst i ett tredjeland, vars verksamhet skiljer sig från en importörs verksamhet i unionen.

| (152) | Det är kommissionens praxis att använda vinsten för en icke-närstående importör i unionen som ett närmevärde för vinsten för en handlare i ett tredjeland i avsaknad av andra tillgängliga uppgifter som skulle kunna användas. Kommissionen noterade att Wilmar inte föreslog några andra alternativ. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(152)

Det är kommissionens praxis att använda vinsten för en icke-närstående importör i unionen som ett närmevärde för vinsten för en handlare i ett tredjeland i avsaknad av andra tillgängliga uppgifter som skulle kunna användas. Kommissionen noterade att Wilmar inte föreslog några andra alternativ. Därför avvisades detta påstående.

| (153) | När det gäller beräkningen av normalvärdet för de produktkontrollnummer vars försäljning på grund av priset inte ansågs ha ägt rum vid normal handel, hävdade Wilmar att kommissionen borde ha beräknat vinstmarginalen på grundval av all inhemsk försäljning, inklusive försäljningen avseende de produktkontrollnummer för vilka normalvärdet behövde beräknas. Enligt Wilmar måste all inhemsk försäljning anses ha ägt rum vid normal handel, eftersom den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden sammantaget för alla produktkontrollnummer tillsammans utgör mer än 80 % av den totala inhemska försäljningen. |
| --- | --- |

(153)

När det gäller beräkningen av normalvärdet för de produktkontrollnummer vars försäljning på grund av priset inte ansågs ha ägt rum vid normal handel, hävdade Wilmar att kommissionen borde ha beräknat vinstmarginalen på grundval av all inhemsk försäljning, inklusive försäljningen avseende de produktkontrollnummer för vilka normalvärdet behövde beräknas. Enligt Wilmar måste all inhemsk försäljning anses ha ägt rum vid normal handel, eftersom den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden sammantaget för alla produktkontrollnummer tillsammans utgör mer än 80 % av den totala inhemska försäljningen.

| (154) | Kommissionen noterade att Wilmars argument i sig är motsägelsefullt och att det under alla omständigheter bygger på en sammanblandning av två bestämmelser i grundförordningen. När det gäller den inneboende motsägelsen bortser Wilmars argument för det första från att testet av normal handel genomförs på nivån för varje produktkontrollnummer. Syftet är att för varje produktkontrollnummer fastställa om den relevanta försäljningen sker vid normal handel i förhållande till de relevanta kostnaderna. I det aktuella fallet var det på grund av att försäljningen av dessa produktkontrollnummer inte ansågs ha skett vid normal handel som normalvärdet för detta produktkontrollnummer behövde beräknas. Wilmar bestrider inte den slutsats som dragits på grundval av artikel 2.4 tredje stycket, men hävdar att samma försäljning ändå bör användas vid beräkning av en vinstmarginal vid normal handel enligt artikel 2.6. Kommissionen höll inte med. Försäljning som lagligen ansågs inte ha ägt rum vid normal handel och som därför kunde uteslutas från fastställandet av normalvärdet (vilket Wilmar inte bestrider) kan därefter inte användas för att beräkna en vinstmarginal vid normal handel. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen noterade att Wilmars argument i sig är motsägelsefullt och att det under alla omständigheter bygger på en sammanblandning av två bestämmelser i grundförordningen. När det gäller den inneboende motsägelsen bortser Wilmars argument för det första från att testet av normal handel genomförs på nivån för varje produktkontrollnummer. Syftet är att för varje produktkontrollnummer fastställa om den relevanta försäljningen sker vid normal handel i förhållande till de relevanta kostnaderna. I det aktuella fallet var det på grund av att försäljningen av dessa produktkontrollnummer inte ansågs ha skett vid normal handel som normalvärdet för detta produktkontrollnummer behövde beräknas. Wilmar bestrider inte den slutsats som dragits på grundval av artikel 2.4 tredje stycket, men hävdar att samma försäljning ändå bör användas vid beräkning av en vinstmarginal vid normal handel enligt artikel 2.6. Kommissionen höll inte med. Försäljning som lagligen ansågs inte ha ägt rum vid normal handel och som därför kunde uteslutas från fastställandet av normalvärdet (vilket Wilmar inte bestrider) kan därefter inte användas för att beräkna en vinstmarginal vid normal handel. Därför avvisades detta påstående.

| (155) | Wilmar hävdade också att för de produkttyper som såldes på både hemmamarknaden och exportmarknaden, borde kommissionen vid beräkningen av normalvärdet ha använt uppgifterna om tillverkningskostnad för export (tabellen EUCOP och inte DMCOP). I detta avseende hänvisade Wilmar till domen i de förenade målen C273/85 och C-107/86 (29), där det i punkt 16 fastställs att ”syftet med att konstruera normalvärdet är att fastställa en produkts försäljningspris som det skulle vara om produkten såldes i sitt ursprungsland eller i det exporterande landet”. |
| --- | --- |

(155)

Wilmar hävdade också att för de produkttyper som såldes på både hemmamarknaden och exportmarknaden, borde kommissionen vid beräkningen av normalvärdet ha använt uppgifterna om tillverkningskostnad för export (tabellen EUCOP och inte DMCOP). I detta avseende hänvisade Wilmar till domen i de förenade målen C273/85 och C-107/86 (29), där det i punkt 16 fastställs att ”syftet med att konstruera normalvärdet är att fastställa en produkts försäljningspris som det skulle vara om produkten såldes i sitt ursprungsland eller i det exporterande landet”.

29

| (156) | Kommissionen noterade att det i samma dom i samma punkt anges att det ”följaktligen är [...] kostnaderna för försäljningen på den inhemska marknaden som måste beaktas” och därmed produktionskostnaden på den inhemska marknaden. Det påminns vidare om att normalvärdet är det pris som betalas eller ska betalas av oberoende kunder vid normal handel i exportlandet, och att kommissionen därför vid beräkning av normalvärdet måste använda tillverkningskostnaden för den produkt som säljs på den inhemska marknaden och inte den exporterade produkten. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen noterade att det i samma dom i samma punkt anges att det ”följaktligen är [...] kostnaderna för försäljningen på den inhemska marknaden som måste beaktas” och därmed produktionskostnaden på den inhemska marknaden. Det påminns vidare om att normalvärdet är det pris som betalas eller ska betalas av oberoende kunder vid normal handel i exportlandet, och att kommissionen därför vid beräkning av normalvärdet måste använda tillverkningskostnaden för den produkt som säljs på den inhemska marknaden och inte den exporterade produkten. Därför avvisades detta påstående.

| (157) | Wilmar hävdade också att dess importörs närstående försäljning i unionen borde undantas från beräkningen av dumpningsmarginalen, och påstod att det var kommissionens standardpraxis att undanta försäljning till närstående parter för företagsintern användning från beräkningen av dumpningsmarginalen, eftersom det i sådana fall är omöjligt att fastställa ett exportpris på grundval av det pris till vilket den importerade produkten först såldes vidare till oberoende kunder i unionen i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(157)

Wilmar hävdade också att dess importörs närstående försäljning i unionen borde undantas från beräkningen av dumpningsmarginalen, och påstod att det var kommissionens standardpraxis att undanta försäljning till närstående parter för företagsintern användning från beräkningen av dumpningsmarginalen, eftersom det i sådana fall är omöjligt att fastställa ett exportpris på grundval av det pris till vilket den importerade produkten först såldes vidare till oberoende kunder i unionen i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

| (158) | Kommissionen höll inte med om detta påstående. Kommissionen har ingen sådan praxis. Enligt överprövningsorganets efterlevnadsrapport i EC – Fasteners (DS397) (30) måste dumpningsberäkningarna omfatta 100 % av exporttransaktionerna. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen får priset dessutom, om produkterna inte säljs vidare till en oberoende köpare, fastställas på någon annan skälig grund. Med tanke på att försäljningsvolymen utgör omkring 1 % av den totala exporten till unionen, och eftersom det närstående priset är något lägre än det icke-närstående priset, ändrade kommissionen beräkningen av exportpriset genom att använda priset till icke-närstående kunder som ett närmevärde för priset till närstående kunder för samma produkttyper. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen höll inte med om detta påstående. Kommissionen har ingen sådan praxis. Enligt överprövningsorganets efterlevnadsrapport i EC – Fasteners (DS397) (30) måste dumpningsberäkningarna omfatta 100 % av exporttransaktionerna. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen får priset dessutom, om produkterna inte säljs vidare till en oberoende köpare, fastställas på någon annan skälig grund. Med tanke på att försäljningsvolymen utgör omkring 1 % av den totala exporten till unionen, och eftersom det närstående priset är något lägre än det icke-närstående priset, ändrade kommissionen beräkningen av exportpriset genom att använda priset till icke-närstående kunder som ett närmevärde för priset till närstående kunder för samma produkttyper.

30

| (159) | Wilmar hävdade också att försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna för dess närstående importör i unionen borde fastställas utan finansiella kostnader. I den konfidentiella versionen av sin inlaga redogjorde Wilmar närmare för detta påstående. |
| --- | --- |

(159)

Wilmar hävdade också att försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna för dess närstående importör i unionen borde fastställas utan finansiella kostnader. I den konfidentiella versionen av sin inlaga redogjorde Wilmar närmare för detta påstående.

| (160) | Kommissionen höll inte med om detta påstående. Ytterligare detaljer om kommissionens bedömning tillhandahölls till Wilmar i det särskilda utlämnandet av uppgifter, eftersom den innehöll konfidentiella affärsuppgifter. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen höll inte med om detta påstående. Ytterligare detaljer om kommissionens bedömning tillhandahölls till Wilmar i det särskilda utlämnandet av uppgifter, eftersom den innehöll konfidentiella affärsuppgifter.

| (161) | Wilmar hävdade också att kommissionen hade dragit av vissa av WETBV:s utgifter två gånger, en gång som en justering vid beräkningen av exportpriset och sedan som en del av försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna. I den konfidentiella versionen av sin inlaga redogjorde Wilmar närmare för detta påstående. |
| --- | --- |

(161)

Wilmar hävdade också att kommissionen hade dragit av vissa av WETBV:s utgifter två gånger, en gång som en justering vid beräkningen av exportpriset och sedan som en del av försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna. I den konfidentiella versionen av sin inlaga redogjorde Wilmar närmare för detta påstående.

| (162) | Detta påstående befanns vara motiverat och kommissionen gick därför med på att revidera beräkningen av exportpriset i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(162)

Detta påstående befanns vara motiverat och kommissionen gick därför med på att revidera beräkningen av exportpriset i enlighet med detta.

| (163) | Mot bakgrund av att kommissionen i skälen 388–400 drar slutsatsen att produktionskostnaden för inhemsk försäljning snedvridits av den indonesiska regeringens exporttullar och avgifter på rå palmolja och rå palmkärnolja jämte ett högstapris, hävdade Musim Mas-gruppen i sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter att detta innebar att även den vinstmarginal som blev resultatet av jämförelsen av produktionskostnaden för inhemsk försäljning med den inhemska försäljningen också var snedvriden och inte kunde användas som vinstmarginal för det beräknade normalvärdet. I detta avseende hänvisade Musim Mas-gruppen till Biodiesel-undersökningen (31), där kommissionen inte använde den faktiska vinsten från den inhemska försäljningen. Dessutom uppgav Musim Mas-gruppen att kommissionen använde en vinst på 6 % som riktmärke för sin analys av unionsindustrin, medan den använde en vinstmarginal som var nio gånger högre för att beräkna normalvärdet. Musim Mas-gruppen uppgav därför att kommissionen använde en orimlig vinstmarginal vid beräkning av normalvärdet. Dessutom uppgav Musim Mas-gruppen att eftersom kommissionen använde snedvridna kostnader för att beräkna en snedvriden vinst ledde detta till en snedvriden dumpningsmarginal som var högre än skademarginalen, vilket i sin tur skapade en situation där kommissionen kunde åberopa artikel 7.2a i grundförordningen för att undersöka dessa kostnader och dra slutsatsen att de var snedvridna. Musim Mas-gruppen uppgav därför att kommissionen antingen borde använda en icke snedvriden vinstnivå för beräkning av normalvärdet i sin dumpningsberäkning innan tillämpningen av artikel 7.2a, eller inte alls tillämpa artikel 7.2a. |
| --- | --- |

(163)

Mot bakgrund av att kommissionen i skälen 388–400 drar slutsatsen att produktionskostnaden för inhemsk försäljning snedvridits av den indonesiska regeringens exporttullar och avgifter på rå palmolja och rå palmkärnolja jämte ett högstapris, hävdade Musim Mas-gruppen i sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter att detta innebar att även den vinstmarginal som blev resultatet av jämförelsen av produktionskostnaden för inhemsk försäljning med den inhemska försäljningen också var snedvriden och inte kunde användas som vinstmarginal för det beräknade normalvärdet. I detta avseende hänvisade Musim Mas-gruppen till Biodiesel-undersökningen (31), där kommissionen inte använde den faktiska vinsten från den inhemska försäljningen. Dessutom uppgav Musim Mas-gruppen att kommissionen använde en vinst på 6 % som riktmärke för sin analys av unionsindustrin, medan den använde en vinstmarginal som var nio gånger högre för att beräkna normalvärdet. Musim Mas-gruppen uppgav därför att kommissionen använde en orimlig vinstmarginal vid beräkning av normalvärdet. Dessutom uppgav Musim Mas-gruppen att eftersom kommissionen använde snedvridna kostnader för att beräkna en snedvriden vinst ledde detta till en snedvriden dumpningsmarginal som var högre än skademarginalen, vilket i sin tur skapade en situation där kommissionen kunde åberopa artikel 7.2a i grundförordningen för att undersöka dessa kostnader och dra slutsatsen att de var snedvridna. Musim Mas-gruppen uppgav därför att kommissionen antingen borde använda en icke snedvriden vinstnivå för beräkning av normalvärdet i sin dumpningsberäkning innan tillämpningen av artikel 7.2a, eller inte alls tillämpa artikel 7.2a.

31

| (164) | Kommissionen håller inte med om detta påstående. Musim Mas blandar ihop olika bestämmelser i grundförordningen, nämligen artikel 2.1–2.7 för fastställandet av normalvärdet och artikel 7.2a för fastställandet av nivån på åtgärderna. Kommissionen kan vid beräkningen av normalvärdet i ett land normalt inte bortse från exportörernas faktiska vinst från den inhemska försäljningen, såvida denna vinst inte kan avvisas i enlighet med artikel 2.6 eller 2.6a i grundförordningen. Vidare omfattar artikel 7.2a i grundförordningen inte beräkningen av normalvärdet. Enligt artikel 7.2a kan kommissionen fastställa åtgärderna på nivån för dumpningsmarginalen i situationer där klaganden hävdar att det förekommer råvarurelaterade snedvridningar och undersökningen bekräftar dessa påståenden. Normalvärdet beräknas separat från denna bestämmelse. Kommissionen kan därför inte bortse från vinstmarginalen för den inhemska försäljningen vid normal handel. När det gäller den metod som kommissionen använde i den av Musim Mas-gruppen nämnda Biodiesel-undersökningen, betonas att denna metod ogillades både av tribunalen i Musim Mas mot rådet (32), Pelita Agung Agrindustri mot rådet (33) och Wilmar Bioenergi Indonesia och Wilmar Nabati Indonesia mot rådet (34), samt av WTO:s överprövningsorgan i EU – Biodiesel (Indonesia) (35). När det gäller den vinstmarginal på 6 % som Musim Mas-gruppen hänvisar till är detta unionsindustrins vinstmål, vilket är ett annat begrepp än vinstmarginalen för exportörernas inhemska försäljning vid normal handel. Vinstmålet är den lägsta vinst som föreskrivs i grundförordningen för beräkningen av målpriset och skademarginalen. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen håller inte med om detta påstående. Musim Mas blandar ihop olika bestämmelser i grundförordningen, nämligen artikel 2.1–2.7 för fastställandet av normalvärdet och artikel 7.2a för fastställandet av nivån på åtgärderna. Kommissionen kan vid beräkningen av normalvärdet i ett land normalt inte bortse från exportörernas faktiska vinst från den inhemska försäljningen, såvida denna vinst inte kan avvisas i enlighet med artikel 2.6 eller 2.6a i grundförordningen. Vidare omfattar artikel 7.2a i grundförordningen inte beräkningen av normalvärdet. Enligt artikel 7.2a kan kommissionen fastställa åtgärderna på nivån för dumpningsmarginalen i situationer där klaganden hävdar att det förekommer råvarurelaterade snedvridningar och undersökningen bekräftar dessa påståenden. Normalvärdet beräknas separat från denna bestämmelse. Kommissionen kan därför inte bortse från vinstmarginalen för den inhemska försäljningen vid normal handel. När det gäller den metod som kommissionen använde i den av Musim Mas-gruppen nämnda Biodiesel-undersökningen, betonas att denna metod ogillades både av tribunalen i Musim Mas mot rådet (32), Pelita Agung Agrindustri mot rådet (33) och Wilmar Bioenergi Indonesia och Wilmar Nabati Indonesia mot rådet (34), samt av WTO:s överprövningsorgan i EU – Biodiesel (Indonesia) (35). När det gäller den vinstmarginal på 6 % som Musim Mas-gruppen hänvisar till är detta unionsindustrins vinstmål, vilket är ett annat begrepp än vinstmarginalen för exportörernas inhemska försäljning vid normal handel. Vinstmålet är den lägsta vinst som föreskrivs i grundförordningen för beräkningen av målpriset och skademarginalen. Därför avvisades detta påstående.

32

33

34

35

| (165) | Musim Mas-gruppen uppgav också att ICOF Singapore fungerar som marknadsföringsenhet för Musim Mas Holdings (MMH) och dess dotterbolag. MMH är det yttersta moderföretaget till olika enheter. Enligt Musim Mas-gruppen är MMH därför en konsoliderad juridisk person som utgör en enda ekonomisk enhet. Vidare uppgavs det att Musim Mas till 95 % ägdes av Musim Mas Resources, som i sin tur ägs till 99,95 % av MMH. ICOF Europe är ett helägt dotterbolag till ICOF Singapore. Dessutom uppgav Musim Mas-gruppen att alla räkenskaper, inklusive resultatuppgifterna, konsoliderades i MMH. Gruppen uppgav därför att eftersom MMH är en enda ekonomisk enhet bör den vinst som kommissionen använt vid beräkningen av dumpningsmarginalen för Musim Mas-gruppen omfatta all vinst för MMH och dess dotterbolag, eftersom Musim Mas, ICOF Singapore och ICOF Europe alla är dotterbolag till MMH. Kommissionen bör därför inte dra av vinsten på 6,9 % för försäljning genom ICOF Europe, eftersom detta skulle leda till en dubbeljustering av den vinst som blir resultatet av vinsten i det beräknade normalvärdet eller vinsten från försäljningen på den inhemska marknaden. Det hävdades vidare att kommissionen när det gäller ICOF Singapore inte borde ha dragit av den hypotetiska vinsten på 6,9 % och företagets faktiska försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader. I detta avseende hänvisade Musim Mas-gruppen till Biodiesel-undersökningen, där kommissionen drog av ICOF Singapores faktiska påslag för biodiesel. |
| --- | --- |

(165)

Musim Mas-gruppen uppgav också att ICOF Singapore fungerar som marknadsföringsenhet för Musim Mas Holdings (MMH) och dess dotterbolag. MMH är det yttersta moderföretaget till olika enheter. Enligt Musim Mas-gruppen är MMH därför en konsoliderad juridisk person som utgör en enda ekonomisk enhet. Vidare uppgavs det att Musim Mas till 95 % ägdes av Musim Mas Resources, som i sin tur ägs till 99,95 % av MMH. ICOF Europe är ett helägt dotterbolag till ICOF Singapore. Dessutom uppgav Musim Mas-gruppen att alla räkenskaper, inklusive resultatuppgifterna, konsoliderades i MMH. Gruppen uppgav därför att eftersom MMH är en enda ekonomisk enhet bör den vinst som kommissionen använt vid beräkningen av dumpningsmarginalen för Musim Mas-gruppen omfatta all vinst för MMH och dess dotterbolag, eftersom Musim Mas, ICOF Singapore och ICOF Europe alla är dotterbolag till MMH. Kommissionen bör därför inte dra av vinsten på 6,9 % för försäljning genom ICOF Europe, eftersom detta skulle leda till en dubbeljustering av den vinst som blir resultatet av vinsten i det beräknade normalvärdet eller vinsten från försäljningen på den inhemska marknaden. Det hävdades vidare att kommissionen när det gäller ICOF Singapore inte borde ha dragit av den hypotetiska vinsten på 6,9 % och företagets faktiska försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader. I detta avseende hänvisade Musim Mas-gruppen till Biodiesel-undersökningen, där kommissionen drog av ICOF Singapores faktiska påslag för biodiesel.

| (166) | Kommissionen instämmer inte i Musim Mas-gruppens påstående om att Musim Mas-gruppen och ICOF Singapore utgör en enda ekonomisk enhet. Enligt kommissionen har Musim Mas, på grundval av alla relevanta faktorer, inte bevisat att Musim Mas-gruppen och ICOF Singapore utgör en enda ekonomisk enhet. Undersökningen visade i själva verket att försäljningen mellan Musim Mas och ICOF Singapore styrdes av ett ramavtal. Såsom anges i skäl 146 handlade ICOF Singapore dessutom med ett stort antal andra varor än den berörda produkten och företaget tog inte del i Musim Mas inhemska försäljning. Ytterligare detaljer om kommissionens bedömning tillhandahölls Wilmar i det särskilda utlämnandet av uppgifter, eftersom det var fråga om konfidentiella affärsuppgifter. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen instämmer inte i Musim Mas-gruppens påstående om att Musim Mas-gruppen och ICOF Singapore utgör en enda ekonomisk enhet. Enligt kommissionen har Musim Mas, på grundval av alla relevanta faktorer, inte bevisat att Musim Mas-gruppen och ICOF Singapore utgör en enda ekonomisk enhet. Undersökningen visade i själva verket att försäljningen mellan Musim Mas och ICOF Singapore styrdes av ett ramavtal. Såsom anges i skäl 146 handlade ICOF Singapore dessutom med ett stort antal andra varor än den berörda produkten och företaget tog inte del i Musim Mas inhemska försäljning. Ytterligare detaljer om kommissionens bedömning tillhandahölls Wilmar i det särskilda utlämnandet av uppgifter, eftersom det var fråga om konfidentiella affärsuppgifter.

| (167) | Mot bakgrund av detta ramavtal ändrade kommissionen dock beräkningen av exportpriset för försäljningen via ICOF Singapore genom att dra av det faktiska påslaget från exportpriset i stället för den icke-närstående importörens vinst och ICOF Singapores försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader. |
| --- | --- |

(167)

Mot bakgrund av detta ramavtal ändrade kommissionen dock beräkningen av exportpriset för försäljningen via ICOF Singapore genom att dra av det faktiska påslaget från exportpriset i stället för den icke-närstående importörens vinst och ICOF Singapores försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader.

| (168) | När det gäller exportförsäljningen via den närstående importören ICOF Europe håller kommissionen inte med om påståendet att inga avdrag borde göras för icke-närstående importörers vinst samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Eftersom ICOF Europe är en importör i unionen bör exportpriset för dess försäljning i unionen fastställas i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(168)

När det gäller exportförsäljningen via den närstående importören ICOF Europe håller kommissionen inte med om påståendet att inga avdrag borde göras för icke-närstående importörers vinst samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Eftersom ICOF Europe är en importör i unionen bör exportpriset för dess försäljning i unionen fastställas i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

3.4   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (169) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den undersökta produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(169)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den undersökta produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (170) | På denna grund fastställdes de slutgiltiga vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % |

(170)

På denna grund fastställdes de slutgiltiga vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

P.T. Musim Mas

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

| (171) | När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(171)

När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet.

| (172) | På denna grund har den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet fastställts till 26,6 %. |
| --- | --- |

(172)

På denna grund har den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet fastställts till 26,6 %.

| (173) | För samtliga övriga exporterande tillverkare i Indonesien fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja är de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen uttryckt som en andel av den totala importen från det berörda landet till unionen under undersökningsperioden, vilken fastställdes på grundval av den metod som förklaras i skäl 195. |
| --- | --- |

(173)

För samtliga övriga exporterande tillverkare i Indonesien fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja är de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen uttryckt som en andel av den totala importen från det berörda landet till unionen under undersökningsperioden, vilken fastställdes på grundval av den metod som förklaras i skäl 195.

| (174) | Samarbetsnivån var i detta fall hög eftersom exporten från de samarbetande exporterande tillverkarna omfattade hela importen under undersökningsperioden. Med detta som utgångspunkt har kommissionen beslutat att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare till den nivå som gäller för det företag med den högsta dumpningsmarginalen som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(174)

Samarbetsnivån var i detta fall hög eftersom exporten från de samarbetande exporterande tillverkarna omfattade hela importen under undersökningsperioden. Med detta som utgångspunkt har kommissionen beslutat att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare till den nivå som gäller för det företag med den högsta dumpningsmarginalen som ingår i urvalet.

| (175) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % |
| Övriga samarbetsvilliga företag | 26,6 % |
| Alla övriga företag | 46,4 % |

(175)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

P.T. Musim Mas

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

Övriga samarbetsvilliga företag

26,6 %

Alla övriga företag

46,4 %

| (176) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Greven-gruppen att kommissionen inte var tillräckligt transparent när det gäller beräkningen av dumpningsmarginalerna och att den borde lämna ut mer information om detta. |
| --- | --- |

(176)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Greven-gruppen att kommissionen inte var tillräckligt transparent när det gäller beräkningen av dumpningsmarginalerna och att den borde lämna ut mer information om detta.

| (177) | Kommissionen höll inte med om detta påstående. Beräkningsmetoden förklaras i sin helhet i skälen 129–175. Kommissionen kan dock inte lämna ut beräkningarna av de enskilda dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet till andra berörda parter, eftersom beräkningarna innehåller konfidentiella uppgifter. Kommissionen har lämnat ut detaljerade uppgifter om beräkningarna till de exporterande tillverkarna i urvalet och de kunde lämna synpunkter i detta avseende. Kommissionen tog upp dessa synpunkter i skälen 147–168 och ändrade beräkningarna när så var lämpligt. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen höll inte med om detta påstående. Beräkningsmetoden förklaras i sin helhet i skälen 129–175. Kommissionen kan dock inte lämna ut beräkningarna av de enskilda dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet till andra berörda parter, eftersom beräkningarna innehåller konfidentiella uppgifter. Kommissionen har lämnat ut detaljerade uppgifter om beräkningarna till de exporterande tillverkarna i urvalet och de kunde lämna synpunkter i detta avseende. Kommissionen tog upp dessa synpunkter i skälen 147–168 och ändrade beräkningarna när så var lämpligt. Detta påstående avvisades därför.

| (178) | Greven-gruppen hävdade också att den stora skillnaden mellan dumpningsmarginalerna för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet inte verkade rimlig. |
| --- | --- |

(178)

Greven-gruppen hävdade också att den stora skillnaden mellan dumpningsmarginalerna för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet inte verkade rimlig.

| (179) | Dumpningsmarginalerna för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet beräknades på grundval av deras egna försäljnings- och kostnadsuppgifter, som bekräftades vid kontrollbesöket på plats hos dem. Att dumpningsmarginalen för en exporterande tillverkare var högre än för den andra är irrelevant. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(179)

Dumpningsmarginalerna för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet beräknades på grundval av deras egna försäljnings- och kostnadsuppgifter, som bekräftades vid kontrollbesöket på plats hos dem. Att dumpningsmarginalen för en exporterande tillverkare var högre än för den andra är irrelevant. Därför avvisades detta påstående.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (180) | Undersökningen visade att 15 tillverkare i unionen tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(180)

Undersökningen visade att 15 tillverkare i unionen tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (181) | Unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 872 000 ton under undersökningsperioden. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de makroekonomiska uppgifter som CUTFA angav i frågeformuläret. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för cirka 61 % av den sammanlagda unionstillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(181)

Unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 872 000 ton under undersökningsperioden. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de makroekonomiska uppgifter som CUTFA angav i frågeformuläret. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för cirka 61 % av den sammanlagda unionstillverkningen av den likadana produkten.

| (182) | Wilmar och Musim Mas-gruppen hävdade att vissa unionstillverkare borde uteslutas från definitionen av unionsindustrin på grund av deras förbindelser med indonesiska och malaysiska tillverkare av den berörda produkten. Wilmar och Musim Mas-gruppen uppgav särskilt att KLK, en unionstillverkare som ingick i urvalet, var en del av en malaysisk grupp som var närstående en tillverkare av fettsyror i Indonesien. Wilmar och Musim Mas-gruppen uppgav också att Oleon var närstående en malaysisk tillverkare av fettsyra, Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd och Oleon Port Klang Sdn Bhd, som exporterade till unionen och konkurrerade med importen från Indonesien. Den indonesiska regeringen begärde också att kommissionen skulle undersöka detta påstående. |
| --- | --- |

(182)

Wilmar och Musim Mas-gruppen hävdade att vissa unionstillverkare borde uteslutas från definitionen av unionsindustrin på grund av deras förbindelser med indonesiska och malaysiska tillverkare av den berörda produkten. Wilmar och Musim Mas-gruppen uppgav särskilt att KLK, en unionstillverkare som ingick i urvalet, var en del av en malaysisk grupp som var närstående en tillverkare av fettsyror i Indonesien. Wilmar och Musim Mas-gruppen uppgav också att Oleon var närstående en malaysisk tillverkare av fettsyra, Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd och Oleon Port Klang Sdn Bhd, som exporterade till unionen och konkurrerade med importen från Indonesien. Den indonesiska regeringen begärde också att kommissionen skulle undersöka detta påstående.

| (183) | Granskningen av ovanstående påstående visade att KLK importerade begränsade mängder fettsyra från Indonesien och att mindre än 5 % av dess försäljning i unionen var återförsäljning av importerade produkter. Det faktum att Oleon var ett närstående företag till ett företag i Malaysia är dessutom inte relevant för den aktuella undersökningen, eftersom denna undersökning gäller import från Indonesien. Kommissionen fann därför inga skäl att utesluta detta företag från definitionen av unionsindustrin, vare sig på grund av att det är en importör av fettsyra eller på grund av sina förbindelser med företag i Indonesien eller Malaysia. |
| --- | --- |

(183)

Granskningen av ovanstående påstående visade att KLK importerade begränsade mängder fettsyra från Indonesien och att mindre än 5 % av dess försäljning i unionen var återförsäljning av importerade produkter. Det faktum att Oleon var ett närstående företag till ett företag i Malaysia är dessutom inte relevant för den aktuella undersökningen, eftersom denna undersökning gäller import från Indonesien. Kommissionen fann därför inga skäl att utesluta detta företag från definitionen av unionsindustrin, vare sig på grund av att det är en importör av fettsyra eller på grund av sina förbindelser med företag i Indonesien eller Malaysia.

| (184) | Wilmar hävdade också att Temix International – Temix Oleo ingick i samma företagsgrupp som P.T. Sinar Mas Agro Resources and Technology TbK, som är en indonesisk exporterande tillverkare. Golden Agri Resources Ltd hade en andel på 92 % av aktierna i P.T. Sinar Mas och 25 % i Temix Oleo S.r.l. Wilmar hävdade därför att Temix Oleo S.r.l på grundval av detta förhållande borde undantas från definitionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(184)

Wilmar hävdade också att Temix International – Temix Oleo ingick i samma företagsgrupp som P.T. Sinar Mas Agro Resources and Technology TbK, som är en indonesisk exporterande tillverkare. Golden Agri Resources Ltd hade en andel på 92 % av aktierna i P.T. Sinar Mas och 25 % i Temix Oleo S.r.l. Wilmar hävdade därför att Temix Oleo S.r.l på grundval av detta förhållande borde undantas från definitionen av unionsindustrin.

| (185) | Det bör dock noteras att Temix International – Temix Oleo inte var en tillverkare som ingick i urvalet, och att uppgifterna om detta företag endast har använts för att fastställa makroekonomiska trender, t.ex. försäljnings- och produktionsvolymer. Eftersom dessa uppgifter inte kunde snedvridas av ett förhållande till en exporterande tillverkare ansågs det inte lämpligt att undersöka denna fråga ytterligare. |
| --- | --- |

(185)

Det bör dock noteras att Temix International – Temix Oleo inte var en tillverkare som ingick i urvalet, och att uppgifterna om detta företag endast har använts för att fastställa makroekonomiska trender, t.ex. försäljnings- och produktionsvolymer. Eftersom dessa uppgifter inte kunde snedvridas av ett förhållande till en exporterande tillverkare ansågs det inte lämpligt att undersöka denna fråga ytterligare.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (186) | Kommissionen fastställde förbrukningen på unionsmarknaden på grundval av de kontrollerade uppgifter rörande unionsindustrin som lämnats av CUTFA om försäljningen på EU:s öppna marknad och överföringarna för företagsintern användning för alla de 15 tillverkare som omfattades av definitionen av unionsindustrin. Importvolymerna från alla länder hämtades från Eurostat. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen fastställde förbrukningen på unionsmarknaden på grundval av de kontrollerade uppgifter rörande unionsindustrin som lämnats av CUTFA om försäljningen på EU:s öppna marknad och överföringarna för företagsintern användning för alla de 15 tillverkare som omfattades av definitionen av unionsindustrin. Importvolymerna från alla länder hämtades från Eurostat.

| (187) | Fettsyror säljs normalt på den öppna marknaden men kan också användas som insatsvara vid tillverkningen av produkter i senare led i förädlingskedjan. Kommissionen fann att omkring 11 % av unionstillverkarnas tillverkning av den likadana produkten var avsedd för företagsintern användning. Dessa kvantiteter överfördes helt enkelt (utan fakturering) och/eller levererades till internpriser inom samma företag eller företagsgrupper för vidare bearbetning i senare led. |
| --- | --- |

(187)

Fettsyror säljs normalt på den öppna marknaden men kan också användas som insatsvara vid tillverkningen av produkter i senare led i förädlingskedjan. Kommissionen fann att omkring 11 % av unionstillverkarnas tillverkning av den likadana produkten var avsedd för företagsintern användning. Dessa kvantiteter överfördes helt enkelt (utan fakturering) och/eller levererades till internpriser inom samma företag eller företagsgrupper för vidare bearbetning i senare led.

| (188) | För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin har kommissionen samlat in uppgifter om hela produktverksamheten och fastställt den tillverkning som var avsedd för företagsintern användning och den som var avsedd för den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(188)

För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin har kommissionen samlat in uppgifter om hela produktverksamheten och fastställt den tillverkning som var avsedd för företagsintern användning och den som var avsedd för den öppna marknaden.

| (189) | Tabell 1 nedan visar att endast en liten del av unionsindustrins sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning under skadeundersökningsperioden. Det visar också att den företagsinterna marknaden förblev stabil på omkring 8 % av förbrukningen under den perioden. För fullständighetens skull och i lämpliga fall visas siffrorna för den lilla företagsinterna marknaden och analyseras separat som en del av den övergripande bedömningen av den relevanta skadeindikatorn. För andra indikatorer, t.ex. produktion, kapacitet, produktivitet, antal anställda och löner, avser de siffror som anges nedan hela verksamheten eftersom ingen åtskillnad mellan siffrorna ansågs nödvändig. |
| --- | --- |

(189)

Tabell 1 nedan visar att endast en liten del av unionsindustrins sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning under skadeundersökningsperioden. Det visar också att den företagsinterna marknaden förblev stabil på omkring 8 % av förbrukningen under den perioden. För fullständighetens skull och i lämpliga fall visas siffrorna för den lilla företagsinterna marknaden och analyseras separat som en del av den övergripande bedömningen av den relevanta skadeindikatorn. För andra indikatorer, t.ex. produktion, kapacitet, produktivitet, antal anställda och löner, avser de siffror som anges nedan hela verksamheten eftersom ingen åtskillnad mellan siffrorna ansågs nödvändig.

| (190) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Unionens förbrukning (ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 1 278 072 | 1 295 034 | 1 240 681 | 1 219 265 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 95 |
| Den företagsinterna marknaden | 92 607 | 92 409 | 87 133 | 94 575 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 102 |
| Förbrukning på den öppna marknaden | 1 185 465 | 1 202 625 | 1 153 549 | 1 124 691 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 95 |
| Källa: | CUTFA och Eurostat |

(190)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Unionens förbrukning (ton)

Unionens förbrukning (ton)

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Total förbrukning i unionen

1 278 072

1 295 034

1 240 681

1 219 265

Index

Index

100

100

101

101

97

97

95

95

Den företagsinterna marknaden

92 607

92 409

87 133

94 575

Index

Index

100

100

100

100

94

94

102

102

Förbrukning på den öppna marknaden

1 185 465

1 202 625

1 153 549

1 124 691

Index

Index

100

100

101

101

97

97

95

95

Källa:

Källa

CUTFA och Eurostat

| (191) | Förbrukningen på den fria marknaden i unionen minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. En detaljerad analys visar att unionsmarknaden ökade med 1 % mellan 2018 och 2019, från omkring 1,19 till 1,20 miljoner ton, och att den år 2020 minskade med 4 procentenheter till omkring 1,15 miljoner ton. Under undersökningsperioden minskade förbrukningen på den öppna marknaden med ytterligare 2,5 % och nådde 1,12 miljoner ton. |
| --- | --- |

(191)

Förbrukningen på den fria marknaden i unionen minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. En detaljerad analys visar att unionsmarknaden ökade med 1 % mellan 2018 och 2019, från omkring 1,19 till 1,20 miljoner ton, och att den år 2020 minskade med 4 procentenheter till omkring 1,15 miljoner ton. Under undersökningsperioden minskade förbrukningen på den öppna marknaden med ytterligare 2,5 % och nådde 1,12 miljoner ton.

| (192) | Fluktuationerna och den totala minskningen under skadeundersökningsperioden berodde på utvecklingen inom vissa användarsektorer, exempelvis städning, ofta på grund av faktorer som rör covid-19-pandemin, i synnerhet under 2020 och under undersökningsperioden. Förutom denna tillfälliga företeelse ansåg unionstillverkarna att efterfrågan på fettsyror på unionsmarknaden i allmänhet var stabil. |
| --- | --- |

(192)

Fluktuationerna och den totala minskningen under skadeundersökningsperioden berodde på utvecklingen inom vissa användarsektorer, exempelvis städning, ofta på grund av faktorer som rör covid-19-pandemin, i synnerhet under 2020 och under undersökningsperioden. Förutom denna tillfälliga företeelse ansåg unionstillverkarna att efterfrågan på fettsyror på unionsmarknaden i allmänhet var stabil.

| (193) | Tendenserna och utvecklingen på den totala marknaden (dvs. inbegripet företagsintern användning) var mycket likartade dem som observerades på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(193)

Tendenserna och utvecklingen på den totala marknaden (dvs. inbegripet företagsintern användning) var mycket likartade dem som observerades på den öppna marknaden.

| (194) | Utvecklingen på den företagsinterna marknaden visas och analyseras i tabell 5 nedan. |
| --- | --- |

(194)

Utvecklingen på den företagsinterna marknaden visas och analyseras i tabell 5 nedan.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Volym av och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym av och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (195) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat som samlats in för de KN- och Taric-nummer som anges i tillkännagivandet om inledande. För att få tillförlitliga importuppgifter för den berörda produkten justerades de tillgängliga importsiffrorna, eftersom inte alla nummer helt och hållet avsåg den berörda produkten. För importnummer som delvis är relaterade till den berörda produkten erhölls en procentsats från de Taric-nummer som fastställts vid tidpunkten för tillkännagivandet om inledande. Uppgifterna omfattade perioden december 2021–april 2022. För dessa nummer beräknades en procentsats både för importen från Indonesien och för importen från tredjeländer. För alla länder gjordes ytterligare ett avdrag på 2 % av importvolymen för att omfatta import som registrerats under de relevanta koderna, men som hade en spaltningsgrad på under 97 %. Siffran 2 % beräknades på grundval av de svar på provtagningsformuläret som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, vilka ändrade sina svar på provtagningsformuläret efter det att kommissionen klargjort produktdefinitionen på det sätt som anges i skäl 71. |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat som samlats in för de KN- och Taric-nummer som anges i tillkännagivandet om inledande. För att få tillförlitliga importuppgifter för den berörda produkten justerades de tillgängliga importsiffrorna, eftersom inte alla nummer helt och hållet avsåg den berörda produkten. För importnummer som delvis är relaterade till den berörda produkten erhölls en procentsats från de Taric-nummer som fastställts vid tidpunkten för tillkännagivandet om inledande. Uppgifterna omfattade perioden december 2021–april 2022. För dessa nummer beräknades en procentsats både för importen från Indonesien och för importen från tredjeländer. För alla länder gjordes ytterligare ett avdrag på 2 % av importvolymen för att omfatta import som registrerats under de relevanta koderna, men som hade en spaltningsgrad på under 97 %. Siffran 2 % beräknades på grundval av de svar på provtagningsformuläret som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, vilka ändrade sina svar på provtagningsformuläret efter det att kommissionen klargjort produktdefinitionen på det sätt som anges i skäl 71.

| (196) | Ovanstående metod för att beräkna importen beskrevs i en not till ärendehandlingarna av den 2 juni 2022, och berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på den. Importvolymen omfattar inte den fettsyra som undantogs från undersökningens produktdefinition. |
| --- | --- |

(196)

Ovanstående metod för att beräkna importen beskrevs i en not till ärendehandlingarna av den 2 juni 2022, och berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på den. Importvolymen omfattar inte den fettsyra som undantogs från undersökningens produktdefinition.

| (197) | Flera berörda parter kommenterade noten men motsatte sig inte själva metoden, och föreslog inte heller någon alternativ metod för att på ett tillförlitligt sätt fastställa importvolymerna av de fettsyror som berörs av undersökningen. |
| --- | --- |

(197)

Flera berörda parter kommenterade noten men motsatte sig inte själva metoden, och föreslog inte heller någon alternativ metod för att på ett tillförlitligt sätt fastställa importvolymerna av de fettsyror som berörs av undersökningen.

| (198) | CUTFA ansåg att justeringen på 2 % inte var lämplig, eftersom kommissionens metod bygger på procentsatser som redan beaktar fettsyror med en spaltningsgrad på minst 97 %. |
| --- | --- |

(198)

CUTFA ansåg att justeringen på 2 % inte var lämplig, eftersom kommissionens metod bygger på procentsatser som redan beaktar fettsyror med en spaltningsgrad på minst 97 %.

| (199) | Kommissionen noterade att beskrivningen av koderna i klagomålet åtminstone fram till slutet av april 2022 inte omfattade kriteriet med spaltningsgraden. Därför var förslaget att avstå från justeringen på 2 % inte motiverat och kunde inte godtas. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen noterade att beskrivningen av koderna i klagomålet åtminstone fram till slutet av april 2022 inte omfattade kriteriet med spaltningsgraden. Därför var förslaget att avstå från justeringen på 2 % inte motiverat och kunde inte godtas.

| (200) | Marknadsandelen för importen från alla tredjeländer fastställdes på grundval av den totala import som fastställts per land och jämfördes med förbrukningen på den öppna marknaden enligt tabell 1 ovan. |
| --- | --- |

(200)

Marknadsandelen för importen från alla tredjeländer fastställdes på grundval av den totala import som fastställts per land och jämfördes med förbrukningen på den öppna marknaden enligt tabell 1 ovan.

| (201) | Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym (ton) och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet (i ton) | 202 755 | 228 139 | 231 243 | 228 156 |
| Index | 100 | 113 | 114 | 113 |
| Marknadsandel av den öppna marknaden | 17,1 % | 19,0 % | 20,0 % | 20,3 % |
| Index | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Källa: | Eurostat och CUTFA |

(201)

Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (ton) och marknadsandel

Importvolym (ton) och marknadsandel

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Importvolym från det berörda landet (i ton)

202 755

228 139

231 243

228 156

Index

Index

100

100

113

113

114

114

113

113

Marknadsandel av den öppna marknaden

17,1 %

19,0 %

20,0 %

20,3 %

Index

Index

100

100

111

111

117

117

119

119

Källa:

Källa

Eurostat och CUTFA

| (202) | Volymen på den dumpade importen från det berörda landet ökade från cirka 203 000 ton till omkring 228 000 ton under skadeundersökningsperioden, en ökning totalt sett med 13 %. Importkvantiteterna ökade med 11 % år 2019, men låg därefter kvar på en stabil nivå på omkring 230 000 ton. De uppgifter som samlades in under undersökningen tydde på att vissa exporterande tillverkare hade problem med covid-19-pandemin, däribland problem med leveranskedjan (se i synnerhet skäl 266). |
| --- | --- |

(202)

Volymen på den dumpade importen från det berörda landet ökade från cirka 203 000 ton till omkring 228 000 ton under skadeundersökningsperioden, en ökning totalt sett med 13 %. Importkvantiteterna ökade med 11 % år 2019, men låg därefter kvar på en stabil nivå på omkring 230 000 ton. De uppgifter som samlades in under undersökningen tydde på att vissa exporterande tillverkare hade problem med covid-19-pandemin, däribland problem med leveranskedjan (se i synnerhet skäl 266).

| (203) | Marknadsandelen för denna import ökade dock under alla år, från 17,1 % till 20,3 % under skadeundersökningsperioden, en ökning totalt sett med 3,2 procentenheter eller med 19 %. |
| --- | --- |

(203)

Marknadsandelen för denna import ökade dock under alla år, från 17,1 % till 20,3 % under skadeundersökningsperioden, en ökning totalt sett med 3,2 procentenheter eller med 19 %.

4.3.2   Priser för importen från det berörda landet och prisunderskridande/prisnedgång

Priser för importen från det berörda landet och prisunderskridande/prisnedgång

| (204) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av siffror från Eurostat. Den relevanta importen identifierades med hjälp av den metod som beskrivs i skäl 195. Dessa siffror dubbelkontrollerades mot siffrorna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, och bekräftade samma trender. |
| --- | --- |

(204)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av siffror från Eurostat. Den relevanta importen identifierades med hjälp av den metod som beskrivs i skäl 195. Dessa siffror dubbelkontrollerades mot siffrorna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, och bekräftade samma trender.

| (205) | Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (i euro/ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesien | 912 | 765 | 805 | 1 023 |
| Index | 100 | 84 | 88 | 112 |
| Källa: | Eurostat. |

(205)

Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (i euro/ton)

Importpriser (i euro/ton)

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Indonesien

912

765

805

1 023

Index

Index

100

100

84

84

88

88

112

112

Källa:

Källa

Eurostat.

| (206) | Importpriserna från Indonesien ökade från 912 till 1 023 euro/ton under skadeundersökningsperioden, dvs. med 12 %. Priserna sjönk med 12 % från 2018 till 2020, men ökade sedan med 27 % från 2020 fram till undersökningsperioden. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av den globala prisökningen på råvaror under den perioden, vilken är den främsta orsaken till kostnadsökningen. Såsom framgår av tabell 7 var ökningen av råvarupriserna huvudorsaken till prisökningarna i unionen. Likaså ökade de indonesiska exportörernas tillverkningskostnader per enhet under undersökningsperioden jämfört med 2020, på grund av en ökning av deras råvarupriser. |
| --- | --- |

(206)

Importpriserna från Indonesien ökade från 912 till 1 023 euro/ton under skadeundersökningsperioden, dvs. med 12 %. Priserna sjönk med 12 % från 2018 till 2020, men ökade sedan med 27 % från 2020 fram till undersökningsperioden. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av den globala prisökningen på råvaror under den perioden, vilken är den främsta orsaken till kostnadsökningen. Såsom framgår av tabell 7 var ökningen av råvarupriserna huvudorsaken till prisökningarna i unionen. Likaså ökade de indonesiska exportörernas tillverkningskostnader per enhet under undersökningsperioden jämfört med 2020, på grund av en ökning av deras råvarupriser.

| (207) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  i) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för varje produkttyp som de unionstillverkare som ingår i urvalet debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik, |
| --- | --- | --- |

(207)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

i)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för varje produkttyp som de unionstillverkare som ingår i urvalet debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik,

| ii) | och det motsvarande vägda genomsnittliga priset per produkttyp för de indonesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till nivån på kostnader, försäkring och frakt (cif-nivån), med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

ii)

och det motsvarande vägda genomsnittliga priset per produkttyp för de indonesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till nivån på kostnader, försäkring och frakt (cif-nivån), med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

| (208) | I de fall försäljningen från de indonesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden skedde via ett närstående försäljningsföretag i unionen fastställdes importpriset på cif-nivå genom att försäljningspriset justerades efter den första oberoende kunden. Alla kostnader beaktades som uppkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinstmarginal som fastställs i skäl 143, analogt med artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(208)

I de fall försäljningen från de indonesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden skedde via ett närstående försäljningsföretag i unionen fastställdes importpriset på cif-nivå genom att försäljningspriset justerades efter den första oberoende kunden. Alla kostnader beaktades som uppkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinstmarginal som fastställs i skäl 143, analogt med artikel 2.9 i grundförordningen.

| (209) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna vid behov och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Resultatet visade en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på mer än 20 %. De faktiska beräknade siffrorna redovisas inte här av sekretesskäl (eftersom de endast grundas på två företag), men har meddelats de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och ligger i intervallet 11–29 %. All försäljning från unionstillverkarna i urvalet skedde direkt till oberoende kunder, utan närstående försäljningsenheter. En exporterande tillverkare i urvalet sålde också direkt till oberoende kunder i unionen, utan medverkan av sina närstående försäljningsenheter i unionen. När det gäller den andra exporterande tillverkaren skedde merparten av dess försäljning via en närstående försäljningsenhet i unionen. Ingen berörd part ifrågasatte förekomsten av ett betydande prisunderskridande. |
| --- | --- |

(209)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna vid behov och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Resultatet visade en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på mer än 20 %. De faktiska beräknade siffrorna redovisas inte här av sekretesskäl (eftersom de endast grundas på två företag), men har meddelats de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och ligger i intervallet 11–29 %. All försäljning från unionstillverkarna i urvalet skedde direkt till oberoende kunder, utan närstående försäljningsenheter. En exporterande tillverkare i urvalet sålde också direkt till oberoende kunder i unionen, utan medverkan av sina närstående försäljningsenheter i unionen. När det gäller den andra exporterande tillverkaren skedde merparten av dess försäljning via en närstående försäljningsenhet i unionen. Ingen berörd part ifrågasatte förekomsten av ett betydande prisunderskridande.

| (210) | Kommissionen beaktade dessutom andra effekter på priserna, framför allt förekomsten av betydande prisnedgångar. Redan i början av skadeundersökningsperioden var unionsindustrins försäljningspriser och lönsamhet låga (se lönsamhetssiffrorna i tabell 10). År 2019 tvingades unionsindustrin sänka sina priser ytterligare, vilket ledde till förluster. Om det inte hade varit för den dumpade importen, som uppvisade den största ökningen under 2019 och blev kvar på förhöjda nivåer under 2020 och under undersökningsperioden, skulle unionsindustrin sannolikt ha kunnat hålla sina priser på åtminstone den nivå som behövdes för att sälja utan förluster under 2019 och 2020. Under 2020 och under undersökningsperioden ökade unionens försäljningspriser (parallellt med ökningen av produktionskostnaderna), men återigen på nivåer som ledde till förluster under 2020 och till endast marginell lönsamhet under undersökningsperioden. Unionstillverkarna förlorade genomgående marknadsandelar mellan 2019 och undersökningsperioden. Den dumpade importen kunde således utöva ett betydande pristryck på försäljningen i unionen, vilket hindrade unionstillverkarna från att höja priserna för att tillgodose kostnadsökningarna på ett sätt som skulle ha gjort det möjligt för dem att uppnå rimliga vinster. |
| --- | --- |

(210)

Kommissionen beaktade dessutom andra effekter på priserna, framför allt förekomsten av betydande prisnedgångar. Redan i början av skadeundersökningsperioden var unionsindustrins försäljningspriser och lönsamhet låga (se lönsamhetssiffrorna i tabell 10). År 2019 tvingades unionsindustrin sänka sina priser ytterligare, vilket ledde till förluster. Om det inte hade varit för den dumpade importen, som uppvisade den största ökningen under 2019 och blev kvar på förhöjda nivåer under 2020 och under undersökningsperioden, skulle unionsindustrin sannolikt ha kunnat hålla sina priser på åtminstone den nivå som behövdes för att sälja utan förluster under 2019 och 2020. Under 2020 och under undersökningsperioden ökade unionens försäljningspriser (parallellt med ökningen av produktionskostnaderna), men återigen på nivåer som ledde till förluster under 2020 och till endast marginell lönsamhet under undersökningsperioden. Unionstillverkarna förlorade genomgående marknadsandelar mellan 2019 och undersökningsperioden. Den dumpade importen kunde således utöva ett betydande pristryck på försäljningen i unionen, vilket hindrade unionstillverkarna från att höja priserna för att tillgodose kostnadsökningarna på ett sätt som skulle ha gjort det möjligt för dem att uppnå rimliga vinster.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (211) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(211)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (212) | För fastställandet av skada gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i makrofrågeformuläret från CUTFA. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de fyra unionstillverkarna i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Båda uppsättningarna av uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(212)

För fastställandet av skada gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i makrofrågeformuläret från CUTFA. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de fyra unionstillverkarna i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Båda uppsättningarna av uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (213) | De makroekonomiska indikatorerna togs fram av CUTFA på grundval av en rapport från LMC International Ltd (36), ett oberoende företag som utför marknadsundersökningar inom jordbruks- och jordbruksindustrisektorn, inklusive avseende oleokemiska produkter såsom fettsyror (rapportuppgifterna). Rapportuppgifterna har en bredare omfattning än de fettsyror som omfattas av denna undersökning, och används i stor utsträckning av den oleokemiska industrin. För att skilja den likadana produkten från andra produkter använde CUTFA ytterligare information om den mängd råvaror som användes, och förlitade sig på att den likadana produkten endast tillverkades med specifika råvaror, t.ex. palmolja, palmkärnolja eller talg. De produkter som inte omfattas av undersökningen använder andra råvaror, t.ex. rapsolja eller sojaolja. Med hjälp av denna metod var det möjligt att fastställa produktions- och försäljningsvolymen för både den undersökta produkten och andra produkter. Rapportuppgifterna fanns tillgängliga för perioden 2018–2020. Uppgifterna för undersökningsperioden uppskattades proportionellt, på grundval av utvecklingen när det gäller produktion och försäljning för de företag som gjorde sina uppgifter direkt tillgängliga för CUTFA. Uppgifterna för andra indikatorer som nämns nedan fastställdes också med hjälp av samma företagsuppgifter. CUTFA:s beräkningar kontrollerades och makrouppgifterna dubbelkontrollerades mot de uppgifter som kommissionen samlade in från de unionstillverkare som ingick i urvalet, vilka svarar för 61 % av unionens sammanlagda tillverkning. |
| --- | --- |

(213)

De makroekonomiska indikatorerna togs fram av CUTFA på grundval av en rapport från LMC International Ltd (36), ett oberoende företag som utför marknadsundersökningar inom jordbruks- och jordbruksindustrisektorn, inklusive avseende oleokemiska produkter såsom fettsyror (rapportuppgifterna). Rapportuppgifterna har en bredare omfattning än de fettsyror som omfattas av denna undersökning, och används i stor utsträckning av den oleokemiska industrin. För att skilja den likadana produkten från andra produkter använde CUTFA ytterligare information om den mängd råvaror som användes, och förlitade sig på att den likadana produkten endast tillverkades med specifika råvaror, t.ex. palmolja, palmkärnolja eller talg. De produkter som inte omfattas av undersökningen använder andra råvaror, t.ex. rapsolja eller sojaolja. Med hjälp av denna metod var det möjligt att fastställa produktions- och försäljningsvolymen för både den undersökta produkten och andra produkter. Rapportuppgifterna fanns tillgängliga för perioden 2018–2020. Uppgifterna för undersökningsperioden uppskattades proportionellt, på grundval av utvecklingen när det gäller produktion och försäljning för de företag som gjorde sina uppgifter direkt tillgängliga för CUTFA. Uppgifterna för andra indikatorer som nämns nedan fastställdes också med hjälp av samma företagsuppgifter. CUTFA:s beräkningar kontrollerades och makrouppgifterna dubbelkontrollerades mot de uppgifter som kommissionen samlade in från de unionstillverkare som ingick i urvalet, vilka svarar för 61 % av unionens sammanlagda tillverkning.

36

rapportuppgifterna

| (214) | Wilmar frågade varför de makrodata som CUTFA lämnat in var mindre omfattande än rapportuppgifterna, som var allmänt tillgängliga för den oleokemiska industrin. |
| --- | --- |

(214)

Wilmar frågade varför de makrodata som CUTFA lämnat in var mindre omfattande än rapportuppgifterna, som var allmänt tillgängliga för den oleokemiska industrin.

| (215) | Detta berodde på de nödvändiga justeringar som CUTFA gjorde (se skäl 213) för att utesluta produkter från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(215)

Detta berodde på de nödvändiga justeringar som CUTFA gjorde (se skäl 213) för att utesluta produkter från produktdefinitionen.

| (216) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(216)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (217) | De fyra tillverkare som ingick i urvalet var källan till uppgifterna om de mikroekonomiska indikatorerna. |
| --- | --- |

(217)

De fyra tillverkare som ingick i urvalet var källan till uppgifterna om de mikroekonomiska indikatorerna.

| (218) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittliga priser per enhet, tillverkningskostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(218)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittliga priser per enhet, tillverkningskostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (219) | Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (i ton) | 936 063 | 924 837 | 862 055 | 872 185 |
| Index | 100 | 99 | 92 | 93 |
| Produktionskapacitet (ton) | 1 161 964 | 1 134 616 | 1 097 798 | 1 118 314 |
| Index | 100 | 98 | 94 | 96 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 80,6 | 81,5 | 78,5 | 78,0 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 97 |
| Källa: | CUTFA |

(219)

Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Tillverkningsvolym (i ton)

936 063

924 837

862 055

872 185

Index

Index

100

100

99

99

92

92

93

93

Produktionskapacitet (ton)

1 161 964

1 134 616

1 097 798

1 118 314

Index

Index

100

100

98

98

94

94

96

96

Kapacitetsutnyttjande (%)

80,6

81,5

78,5

78,0

Index

Index

100

100

101

101

97

97

97

97

Källa:

Källa

CUTFA

| (220) | Av effektivitetsskäl planeras unionstillverkningen av den undersökta produkten pågå 24 timmar per dag, utom under perioder av normalt underhåll. I vissa fall och i viss utsträckning visade undersökningen emellertid att andra produkter kan tillverkas i samma produktionsanläggningar. Tillverkningen baseras på orderingången. Tabell 4 visar på en outnyttjad kapacitet på omkring 20 % per år. |
| --- | --- |

(220)

Av effektivitetsskäl planeras unionstillverkningen av den undersökta produkten pågå 24 timmar per dag, utom under perioder av normalt underhåll. I vissa fall och i viss utsträckning visade undersökningen emellertid att andra produkter kan tillverkas i samma produktionsanläggningar. Tillverkningen baseras på orderingången. Tabell 4 visar på en outnyttjad kapacitet på omkring 20 % per år.

| (221) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 7 %. En detaljerad analys visar att denna produktionsminskning huvudsakligen ägde rum år 2020. |
| --- | --- |

(221)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 7 %. En detaljerad analys visar att denna produktionsminskning huvudsakligen ägde rum år 2020.

| (222) | Unionens produktionskapacitet beräknades på grundval av en uppnåelig maximal produktion på lång sikt, med beaktande av underhåll. Under skadeundersökningsperioden minskade produktionskapaciteten i unionen med 4 %. Denna minskning återspeglar en omfördelning av kapaciteten till andra produkter på grund av färre beställningar av fettsyror. Unionsindustrin kunde dock inte helt ersätta produktionen av fettsyror med andra produkter. |
| --- | --- |

(222)

Unionens produktionskapacitet beräknades på grundval av en uppnåelig maximal produktion på lång sikt, med beaktande av underhåll. Under skadeundersökningsperioden minskade produktionskapaciteten i unionen med 4 %. Denna minskning återspeglar en omfördelning av kapaciteten till andra produkter på grund av färre beställningar av fettsyror. Unionsindustrin kunde dock inte helt ersätta produktionen av fettsyror med andra produkter.

| (223) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionens kapacitetsutnyttjande med 3 %, trots en minskning av produktionskapaciteten med 4 %. |
| --- | --- |

(223)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionens kapacitetsutnyttjande med 3 %, trots en minskning av produktionskapaciteten med 4 %.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (224) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total försäljningsvolym på unionsmarknaden inklusive företagsintern användning (ton) | 947 561 | 943 413 | 875 893 | 862 863 |
| Index | 100 | 100 | 92 | 91 |
| Marknadsandel (inklusive företagsintern användning) (%) | 74,1 | 72,8 | 70,6 | 70,8 |
| Index | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Företagsintern användning | 92 607 | 92 409 | 87 133 | 94 575 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 102 |
| Företagsintern användning (%) av den totala försäljningen på marknaden | 9,8 | 9,8 | 9,9 | 11,0 |
| Index | 100 | 100 | 102 | 112 |
| Försäljning på den öppna marknaden | 854 953 | 851 004 | 788 760 | 768 288 |
| Index | 100 | 100 | 92 | 90 |
| Marknadsandel av försäljning på den öppna marknaden (%) | 72,1 | 70,8 | 68,4 | 68,3 |
| Index | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Källa: | CUTFA |

(224)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Total försäljningsvolym på unionsmarknaden inklusive företagsintern användning (ton)

947 561

943 413

875 893

862 863

Index

Index

100

100

100

100

92

92

91

91

Marknadsandel (inklusive företagsintern användning) (%)

74,1

72,8

70,6

70,8

Index

Index

100

100

98

98

95

95

95

95

Företagsintern användning

92 607

92 409

87 133

94 575

Index

Index

100

100

100

100

94

94

102

102

Företagsintern användning (%) av den totala försäljningen på marknaden

9,8

9,8

9,9

11,0

Index

Index

100

100

100

100

102

102

112

112

Försäljning på den öppna marknaden

854 953

851 004

788 760

768 288

Index

Index

100

100

100

100

92

92

90

90

Marknadsandel av försäljning på den öppna marknaden (%)

72,1

70,8

68,4

68,3

Index

Index

100

100

98

98

95

95

95

95

Källa:

Källa

CUTFA

| (225) | Utvecklingen för unionsindustrins försäljning (inklusive företagsintern användning) liknade tillverkningen under skadeundersökningsperioden. Detta beror på att tillverkningen i denna industri drivs av försäljningsorder. Lagerutrymmet är vanligtvis begränsat och lagren av färdiga varor kan med tiden försämras i kvalitet eller falla utanför specifikationerna. Lagerhållningen hålls därför normalt på mycket låga volymer. |
| --- | --- |

(225)

Utvecklingen för unionsindustrins försäljning (inklusive företagsintern användning) liknade tillverkningen under skadeundersökningsperioden. Detta beror på att tillverkningen i denna industri drivs av försäljningsorder. Lagerutrymmet är vanligtvis begränsat och lagren av färdiga varor kan med tiden försämras i kvalitet eller falla utanför specifikationerna. Lagerhållningen hålls därför normalt på mycket låga volymer.

| (226) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins totala försäljningsvolym i unionen med 9 %. |
| --- | --- |

(226)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins totala försäljningsvolym i unionen med 9 %.

| (227) | Försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen minskade också med 10 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2018 och 2019 var unionens försäljningsvolym stabil. Från 2019 till undersökningsperioden minskade dock dessa volymer med 10 %. |
| --- | --- |

(227)

Försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen minskade också med 10 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2018 och 2019 var unionens försäljningsvolym stabil. Från 2019 till undersökningsperioden minskade dock dessa volymer med 10 %.

| (228) | Unionsindustrins företagsinterna marknad (uttryckt i procent av dess totala försäljning i unionen inklusive företagsintern användning) låg på omkring 10–11 % under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(228)

Unionsindustrins företagsinterna marknad (uttryckt i procent av dess totala försäljning i unionen inklusive företagsintern användning) låg på omkring 10–11 % under hela skadeundersökningsperioden.

| (229) | Marknadsandelen för unionsförsäljningen på den öppna marknaden minskade från 72,1 % till 68,3 % under skadeundersökningsperioden, dvs. en minskning med 3,9 procentenheter eller 5 %. |
| --- | --- |

(229)

Marknadsandelen för unionsförsäljningen på den öppna marknaden minskade från 72,1 % till 68,3 % under skadeundersökningsperioden, dvs. en minskning med 3,9 procentenheter eller 5 %.

Tillväxt

Tillväxt

| (230) | Med tanke på att unionsindustrin förlorade 5 % av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden och dess försäljning på den öppna marknaden minskade med 10 % står det klart att ingen tillväxt ägde rum, utan att det snarare var en period av minskning både i absoluta tal och i förhållande till förbrukningen på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(230)

Med tanke på att unionsindustrin förlorade 5 % av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden och dess försäljning på den öppna marknaden minskade med 10 % står det klart att ingen tillväxt ägde rum, utan att det snarare var en period av minskning både i absoluta tal och i förhållande till förbrukningen på den öppna marknaden.

4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (231) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsekvivalenter) | 945 | 914 | 952 | 898 |
| Index | 100 | 97 | 101 | 95 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 990 | 1 012 | 906 | 971 |
| Index | 100 | 102 | 91 | 98 |
| Källa: | CUTFA |

(231)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Antal anställda (heltidsekvivalenter)

945

914

952

898

Index

Index

100

100

97

97

101

101

95

95

Produktivitet (ton per anställd)

990

1 012

906

971

Index

Index

100

100

102

102

91

91

98

98

Källa:

Källa

CUTFA

| (232) | Unionsindustrins sysselsättning i heltidsekvivalenter minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(232)

Unionsindustrins sysselsättning i heltidsekvivalenter minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden.

| (233) | Produktiviteten i ton per anställd minskade under 2020, men förblev totalt sett huvudsakligen stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(233)

Produktiviteten i ton per anställd minskade under 2020, men förblev totalt sett huvudsakligen stabil under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.4   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (234) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin ansågs vara betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(234)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin ansågs vara betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från det berörda landet.

| (235) | Detta är den första antidumpningsundersökningen avseende fettsyra. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan av eventuell tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(235)

Detta är den första antidumpningsundersökningen avseende fettsyra. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan av eventuell tidigare dumpning.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (236) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningspris och tillverkningskostnad per enhet i unionen | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden (euro/ton) | 879 | 770 | 861 | 1 101 |
| Index | 100 | 88 | 98 | 125 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) | 856 | 764 | 861 | 1 056 |
| Index | 100 | 89 | 101 | 123 |
| Källa: | unionstillverkarna i urvalet |

(236)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspris och tillverkningskostnad per enhet i unionen

Försäljningspris och tillverkningskostnad per enhet i unionen

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden (euro/ton)

879

770

861

1 101

Index

Index

100

100

88

88

98

98

125

125

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

856

764

861

1 056

Index

Index

100

100

89

89

101

101

123

123

Källa:

Källa

unionstillverkarna i urvalet

| (237) | Försäljningen på unionsmarknaden till icke-närstående kunder skedde både till oberoende handlare och till slutanvändare inom ett stort antal användarsektorer. Priserna för båda typerna av kunder och för de olika sektorerna fastställdes på samma sätt och på en liknande nivå. |
| --- | --- |

(237)

Försäljningen på unionsmarknaden till icke-närstående kunder skedde både till oberoende handlare och till slutanvändare inom ett stort antal användarsektorer. Priserna för båda typerna av kunder och för de olika sektorerna fastställdes på samma sätt och på en liknande nivå.

| (238) | Försäljningspriserna på unionsmarknaden till icke-närstående parter (på den öppna marknaden) ökade under skadeundersökningsperioden från 879 euro/ton till 1 101 euro/ton, en ökning med 25 %. Dessa försäljningspriser föll med 12 % år 2019, men ökade med 12 % år 2020 och med 28 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(238)

Försäljningspriserna på unionsmarknaden till icke-närstående parter (på den öppna marknaden) ökade under skadeundersökningsperioden från 879 euro/ton till 1 101 euro/ton, en ökning med 25 %. Dessa försäljningspriser föll med 12 % år 2019, men ökade med 12 % år 2020 och med 28 % under undersökningsperioden.

| (239) | Denna till synes positiva utveckling bör ses mot bakgrund av betydande ökningar av råvarukostnaderna. Under undersökningsperioden stod dessa kostnader för mer än 70 % av tillverkningskostnaden per enhet. Denna tillverkningskostnad per enhet ökade med 23 % under skadeundersökningsperioden, dvs. på liknande sätt som ökningen av det genomsnittliga försäljningspriset på den öppna unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(239)

Denna till synes positiva utveckling bör ses mot bakgrund av betydande ökningar av råvarukostnaderna. Under undersökningsperioden stod dessa kostnader för mer än 70 % av tillverkningskostnaden per enhet. Denna tillverkningskostnad per enhet ökade med 23 % under skadeundersökningsperioden, dvs. på liknande sätt som ökningen av det genomsnittliga försäljningspriset på den öppna unionsmarknaden.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

| (240) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 81 344 | 85 487 | 89 010 | 87 188 |
| Index | 100 | 105 | 109 | 108 |
| Källa: | unionstillverkarna i urvalet |

(240)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

81 344

85 487

89 010

87 188

Index

Index

100

100

105

105

109

109

108

108

Källa:

Källa

unionstillverkarna i urvalet

| (241) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Löneutvecklingen förhandlades fram med fackföreningar och andra personalrelaterade kostnader fastställdes av nationella förvaltningar. |
| --- | --- |

(241)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Löneutvecklingen förhandlades fram med fackföreningar och andra personalrelaterade kostnader fastställdes av nationella förvaltningar.

4.4.3.3   Lager

| (242) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lagerhållning | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 21 784 | 23 066 | 23 708 | 19 013 |
| Index | 100 | 106 | 109 | 87 |
| Utgående lager som andel av produktionen | 3,8 | 4,1 | 4,5 | 3,6 |
| Index | 100 | 108 | 116 | 93 |
| Källa: | unionstillverkarna i urvalet |

(242)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lagerhållning

Lagerhållning

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Utgående lager (i ton)

21 784

23 066

23 708

19 013

Index

Index

100

100

106

106

109

109

87

87

Utgående lager som andel av produktionen

3,8

4,1

4,5

3,6

Index

Index

100

100

108

108

116

116

93

93

Källa:

Källa

unionstillverkarna i urvalet

| (243) | Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingår i urvalet minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden. Utgående lager i procent av produktionen låg dock på låga nivåer under hela perioden. Såsom nämns i skäl 225 ovan beror detta på att verksamheten inom fettsyreindustrin baseras på tillverkning på beställning, och på att lagren hålls på en låg nivå eftersom de kan försämras i fråga om kvalitet eller specifikationerna för dem kan ändras. Denna indikator är därför av mindre betydelse i den övergripande skadeanalysen. |
| --- | --- |

(243)

Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingår i urvalet minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden. Utgående lager i procent av produktionen låg dock på låga nivåer under hela perioden. Såsom nämns i skäl 225 ovan beror detta på att verksamheten inom fettsyreindustrin baseras på tillverkning på beställning, och på att lagren hålls på en låg nivå eftersom de kan försämras i fråga om kvalitet eller specifikationerna för dem kan ändras. Denna indikator är därför av mindre betydelse i den övergripande skadeanalysen.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (244) | Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 1,9 | – 0,5 | – 2,1 | 2,5 |
| Index | 100 | – 27 | – 108 | 128 |
| Kassaflöde (i euro) | 27 037 404 | 12 370 885 | –1 239 176 | 22 774 816 |
| Index | 100 | 46 | – 5 | 84 |
| Investeringar (i euro) | 7 394 509 | 11 769 077 | 10 473 680 | 8 531 863 |
| Index | 100 | 159 | 142 | 115 |
| Räntabilitet | 9,0 % | 0,6 % | – 4,4 % | 12,1 % |
| Index | 100 | 7 | – 48 | 134 |
| Källa: | unionstillverkarna i urvalet |

(244)

Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

1,9

– 0,5

– 2,1

2,5

Index

Index

100

100

– 27

– 27

– 108

– 108

128

128

Kassaflöde (i euro)

27 037 404

12 370 885

–1 239 176

22 774 816

Index

Index

100

100

46

46

– 5

– 5

84

84

Investeringar (i euro)

7 394 509

11 769 077

10 473 680

8 531 863

Index

Index

100

100

159

159

142

142

115

115

Räntabilitet

9,0 %

0,6 %

– 4,4 %

12,1 %

Index

Index

100

100

7

7

– 48

– 48

134

134

Källa:

Källa

unionstillverkarna i urvalet

| (245) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet förblev låg, dvs. under 3 %, under hela skadeundersökningsperioden och minskade till och med från 1,9 % år 2018 till – 2,1 % år 2020. Under undersökningsperioden återhämtade sig lönsamheten till 2,5 %, även om den låg kvar på låga nivåer. Den lilla återhämtningen under undersökningsperioden berodde på att kunderna på unionsmarknaden var mer benägna att godta prisökningar från unionstillverkarna, eftersom de exporterande tillverkarna påverkades av krisen i leveranskedjan i samband med covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(245)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet förblev låg, dvs. under 3 %, under hela skadeundersökningsperioden och minskade till och med från 1,9 % år 2018 till – 2,1 % år 2020. Under undersökningsperioden återhämtade sig lönsamheten till 2,5 %, även om den låg kvar på låga nivåer. Den lilla återhämtningen under undersökningsperioden berodde på att kunderna på unionsmarknaden var mer benägna att godta prisökningar från unionstillverkarna, eftersom de exporterande tillverkarna påverkades av krisen i leveranskedjan i samband med covid-19-pandemin.

| (246) | Lönsamhetsutvecklingen visar, när den ses tillsammans med försäljningspriserna och tillverkningskostnaden i tabell 7 samt de låga priserna på den indonesiska importen, på ett betydande nedåtgående pristryck. Unionsindustrin kunde inte höja sina priser för att på lämpligt sätt återspegla kostnadsökningarna och sälja till rimligt lönsamma priser. Detta innebar att unionsindustrins lönsamhet förblev låg under hela skadeundersökningsperioden, medan den indonesiska dumpade importens marknadspenetration började på en redan hög nivå (17,1 %) och kunde öka i volym med 22 % och uppnå en marknadsandel på 20,3 %, vilket framgår av tabell 2. Trots betydande prisökningar på råvaror ökade dessutom genomsnittspriset på denna import med endast 12 %, vilket framgår av tabell 3. Under samma period tvingades unionsindustrin höja priserna med 25 % bara för att täcka kostnaderna. Såsom också konstateras i skäl 210 utövade importen från Indonesien ett kontinuerligt nedåtgående tryck (både i fråga om konstant höga volymer och låga priser) redan från början av skadeundersökningsperioden. De indonesiska priserna var redan 2019 konsekvent lägre än unionsindustrins priser och eventuellt tidigare (se skäl 302). Detta ledde till nedpressade och otillräckliga vinstnivåer under hela skadeundersökningsperioden, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(246)

Lönsamhetsutvecklingen visar, när den ses tillsammans med försäljningspriserna och tillverkningskostnaden i tabell 7 samt de låga priserna på den indonesiska importen, på ett betydande nedåtgående pristryck. Unionsindustrin kunde inte höja sina priser för att på lämpligt sätt återspegla kostnadsökningarna och sälja till rimligt lönsamma priser. Detta innebar att unionsindustrins lönsamhet förblev låg under hela skadeundersökningsperioden, medan den indonesiska dumpade importens marknadspenetration började på en redan hög nivå (17,1 %) och kunde öka i volym med 22 % och uppnå en marknadsandel på 20,3 %, vilket framgår av tabell 2. Trots betydande prisökningar på råvaror ökade dessutom genomsnittspriset på denna import med endast 12 %, vilket framgår av tabell 3. Under samma period tvingades unionsindustrin höja priserna med 25 % bara för att täcka kostnaderna. Såsom också konstateras i skäl 210 utövade importen från Indonesien ett kontinuerligt nedåtgående tryck (både i fråga om konstant höga volymer och låga priser) redan från början av skadeundersökningsperioden. De indonesiska priserna var redan 2019 konsekvent lägre än unionsindustrins priser och eventuellt tidigare (se skäl 302). Detta ledde till nedpressade och otillräckliga vinstnivåer under hela skadeundersökningsperioden, särskilt under undersökningsperioden.

| (247) | Wilmar lämnade synpunkter på avsaknaden av ett nedåtgående pristryck, men företagets slutsats drogs på grundval av trender i indexen snarare än på unionstillverkarnas faktiska lönsamhetsnivå. |
| --- | --- |

(247)

Wilmar lämnade synpunkter på avsaknaden av ett nedåtgående pristryck, men företagets slutsats drogs på grundval av trender i indexen snarare än på unionstillverkarnas faktiska lönsamhetsnivå.

| (248) | Kommissionen fann att Wilmars slutsatser var felaktiga, eftersom företaget inte tog hänsyn till den dumpade importens marknadspenetration under hela skadeundersökningsperioden och unionsindustrins därav följande låga lönsamhetsnivåer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(248)

Kommissionen fann att Wilmars slutsatser var felaktiga, eftersom företaget inte tog hänsyn till den dumpade importens marknadspenetration under hela skadeundersökningsperioden och unionsindustrins därav följande låga lönsamhetsnivåer. Påståendet avvisades därför.

| (249) | Musim Mas-gruppen lämnade in två unionstillverkares årsrapporter och hävdade att informationen i dessa, särskilt lönsamhetsindikatorerna under undersökningsperioden, visar att dessa företag inte lidit någon skada. |
| --- | --- |

(249)

Musim Mas-gruppen lämnade in två unionstillverkares årsrapporter och hävdade att informationen i dessa, särskilt lönsamhetsindikatorerna under undersökningsperioden, visar att dessa företag inte lidit någon skada.

| (250) | I detta avseende noterar kommissionen att dessa rapporters omfattning är betydligt bredare än verksamheten för de två unionstillverkare som är närstående den undersökta produkten. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(250)

I detta avseende noterar kommissionen att dessa rapporters omfattning är betydligt bredare än verksamheten för de två unionstillverkare som är närstående den undersökta produkten. Därför avvisades detta påstående.

| (251) | Nettokassaflödet avspeglar unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Utvecklingen av nettokassaflödet utvecklades på ett liknande sätt som avkastningen på omsättning: den minskade 2019 och 2020 och ökade något under undersökningsperioden. Sammantaget uppvisade kassaflödet en negativ trend under skadeundersökningsperioden och minskade med 16 %. |
| --- | --- |

(251)

Nettokassaflödet avspeglar unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Utvecklingen av nettokassaflödet utvecklades på ett liknande sätt som avkastningen på omsättning: den minskade 2019 och 2020 och ökade något under undersökningsperioden. Sammantaget uppvisade kassaflödet en negativ trend under skadeundersökningsperioden och minskade med 16 %.

| (252) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Räntabiliteten utvecklades också på ett liknande sätt som avkastningen på omsättning: den sjönk 2019 och 2020 och ökade något under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(252)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Räntabiliteten utvecklades också på ett liknande sätt som avkastningen på omsättning: den sjönk 2019 och 2020 och ökade något under undersökningsperioden.

| (253) | De unionstillverkare som ingick i urvalet fortsatte att investera under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av siffrorna för investeringar ovan. Investeringarna uppgick till mellan 7 och 12 miljoner euro per år och gjordes främst för att göra effektivitetsvinster och underhålla befintliga anläggningar. Unionsindustrin betjänar en mångsidig kundbas, vars krav ständigt utvecklas. Unionsindustrin måste förbli flexibel i sin förmåga att tillverka det produktsortiment och den produktkvantitet som den kan erbjuda marknaden. Sådana investeringar hotas av en minskande kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(253)

De unionstillverkare som ingick i urvalet fortsatte att investera under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av siffrorna för investeringar ovan. Investeringarna uppgick till mellan 7 och 12 miljoner euro per år och gjordes främst för att göra effektivitetsvinster och underhålla befintliga anläggningar. Unionsindustrin betjänar en mångsidig kundbas, vars krav ständigt utvecklas. Unionsindustrin måste förbli flexibel i sin förmåga att tillverka det produktsortiment och den produktkvantitet som den kan erbjuda marknaden. Sådana investeringar hotas av en minskande kapitalanskaffningsförmåga.

| (254) | Undersökningen visade också att andra investeringar för att öka kapaciteten inte hade genomförts som planerat under skadeundersökningsperioden. Även om dessa investeringar är nödvändiga för att säkerställa industrins fortbestånd var alla företag i urvalet, även de som ingår i större koncerner, tvungna att skjuta upp investeringarna under den perioden. Den otillräckliga räntabiliteten äventyrar också unionsindustrins framtida kapitalanskaffningsförmåga och därmed dess överlevnad på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

(254)

Undersökningen visade också att andra investeringar för att öka kapaciteten inte hade genomförts som planerat under skadeundersökningsperioden. Även om dessa investeringar är nödvändiga för att säkerställa industrins fortbestånd var alla företag i urvalet, även de som ingår i större koncerner, tvungna att skjuta upp investeringarna under den perioden. Den otillräckliga räntabiliteten äventyrar också unionsindustrins framtida kapitalanskaffningsförmåga och därmed dess överlevnad på medellång och lång sikt.

4.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (255) | Lagerutvecklingen och den företagsinterna användningen uppvisade en blygsam förbättring under skadeundersökningsperioden. Ökningen av den företagsinterna förbrukningen var begränsad till 2 % och lagernivåerna minskade. Undersökningen visade att den företagsinterna användningen inte påverkas direkt av den dumpade importen och att lagren är mindre relevanta för fettsyraindustrin, som främst arbetar på grundval av orderingången. Detta innebär att dessa faktorer inte är centrala faktorer i skadeanalysen. |
| --- | --- |

(255)

Lagerutvecklingen och den företagsinterna användningen uppvisade en blygsam förbättring under skadeundersökningsperioden. Ökningen av den företagsinterna förbrukningen var begränsad till 2 % och lagernivåerna minskade. Undersökningen visade att den företagsinterna användningen inte påverkas direkt av den dumpade importen och att lagren är mindre relevanta för fettsyraindustrin, som främst arbetar på grundval av orderingången. Detta innebär att dessa faktorer inte är centrala faktorer i skadeanalysen.

| (256) | Vissa andra indikatorer, såsom försäljningspriser, lönsamhet, räntabilitet och investeringar, visade på en utveckling som förefaller positiv under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade dock att den positiva utvecklingen av försäljningspriserna var kopplad till utvecklingen av råvarupriserna, som ökade betydligt under den perioden. Den blygsamma förbättringen av lönsamheten och räntabiliteten ändrade inte heller det faktum att resultatet under skadeundersökningsperioden förblev otillräckligt för att säkerställa unionsindustrins lönsamhet på medellång och lång sikt(se även skälen 266–269). |
| --- | --- |

(256)

Vissa andra indikatorer, såsom försäljningspriser, lönsamhet, räntabilitet och investeringar, visade på en utveckling som förefaller positiv under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade dock att den positiva utvecklingen av försäljningspriserna var kopplad till utvecklingen av råvarupriserna, som ökade betydligt under den perioden. Den blygsamma förbättringen av lönsamheten och räntabiliteten ändrade inte heller det faktum att resultatet under skadeundersökningsperioden förblev otillräckligt för att säkerställa unionsindustrins lönsamhet på medellång och lång sikt(se även skälen 266–269).

| (257) | Den låga lönsamheten jämte utvecklingen av försäljningspriserna och produktionskostnaderna är i själva verket ett tydligt bevis på ett nedåtgående pristryck. Under skadeundersökningsperioden, då den dumpade importen låg kvar på ökade nivåer och låga priser, kunde unionsindustrin i synnerhet inte höja priserna till en nivå som gjorde det möjligt för den att täcka sina kostnader och nå målvinstmarginalen (6 %). |
| --- | --- |

(257)

Den låga lönsamheten jämte utvecklingen av försäljningspriserna och produktionskostnaderna är i själva verket ett tydligt bevis på ett nedåtgående pristryck. Under skadeundersökningsperioden, då den dumpade importen låg kvar på ökade nivåer och låga priser, kunde unionsindustrin i synnerhet inte höja priserna till en nivå som gjorde det möjligt för den att täcka sina kostnader och nå målvinstmarginalen (6 %).

| (258) | Trots att investeringarna hölls så höga som möjligt för att upprätthålla effektiviteten gjorde unionsindustrin uppenbarligen inte tillräckligt höga vinster för att uppmuntra investeringar för att utveckla sin verksamhet under skadeundersökningsperioden, särskilt inte under undersökningsperioden. Unionsindustrins försämrade ekonomiska situation skedde på en marknad med relativt stabil förbrukning (den minskade förbrukningen 2020 och under undersökningsperioden var till stor del tillfällig på grund av effekterna av covid-19-pandemin). Unionsindustrins marknadsandel minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden, från 72,1 % år 2018 till 68,3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(258)

Trots att investeringarna hölls så höga som möjligt för att upprätthålla effektiviteten gjorde unionsindustrin uppenbarligen inte tillräckligt höga vinster för att uppmuntra investeringar för att utveckla sin verksamhet under skadeundersökningsperioden, särskilt inte under undersökningsperioden. Unionsindustrins försämrade ekonomiska situation skedde på en marknad med relativt stabil förbrukning (den minskade förbrukningen 2020 och under undersökningsperioden var till stor del tillfällig på grund av effekterna av covid-19-pandemin). Unionsindustrins marknadsandel minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden, från 72,1 % år 2018 till 68,3 % under undersökningsperioden.

| (259) | Även om skadan i denna undersökning huvudsakligen bestod av pris- och resultatindikatorer såsom lönsamhet och kapitalanskaffningsförmåga, drabbades unionsindustrin också av en nedgång i de undersökta volymindikatorerna. Tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel på unionsmarknaden minskade alla under skadeundersökningsperioden. Dessutom minskade även sysselsättningen och produktiviteten, vilket var kopplat till den lägre produktions- och försäljningsvolymen. |
| --- | --- |

(259)

Även om skadan i denna undersökning huvudsakligen bestod av pris- och resultatindikatorer såsom lönsamhet och kapitalanskaffningsförmåga, drabbades unionsindustrin också av en nedgång i de undersökta volymindikatorerna. Tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel på unionsmarknaden minskade alla under skadeundersökningsperioden. Dessutom minskade även sysselsättningen och produktiviteten, vilket var kopplat till den lägre produktions- och försäljningsvolymen.

Synpunkter efter utlämnandet av uppgifter

Synpunkter efter utlämnandet av uppgifter

| (260) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade den indonesiska regeringen vissa skadeindikatorer och drog slutsatsen att unionsindustrin inte vållades någon skada under skadeundersökningsperioden. Detta yttrande gjordes på grundval av att 1) tabell 4 visade en ökning av produktionen och kapaciteten från 2020 till undersökningsperioden, 2) tabell 5 visade en ökning av marknadsandelen, inklusive företagsintern användning, från 2020 till undersökningsperioden, 3) tabell 7 visade en ökning av försäljningspriset under skadeundersökningsperioden följt av en vinstökning från – 2,1 % under 2020 till 2,5 % under undersökningsperioden, 4) tabell 9 visade en minskning av lagren under skadeundersökningsperioden, och 5) tabell 10 visade en ökning av lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten från 2020 till undersökningsperioden. Den indonesiska regeringen hävdade också att kommissionen godtyckligt och grundlöst använde ett vinstmål på 6 %, och att unionsindustrins vinstökning från – 2,1 % under 2020 till 2,5 % under undersökningsperioden var betydande, utan motstycke och uppnåddes under covid-19-pandemin. Wilmar hävdade att kommissionen inte analyserade tabell 10 korrekt och hävdade att lönsamheten ökade under skadeundersökningsperioden och var hög under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(260)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade den indonesiska regeringen vissa skadeindikatorer och drog slutsatsen att unionsindustrin inte vållades någon skada under skadeundersökningsperioden. Detta yttrande gjordes på grundval av att 1) tabell 4 visade en ökning av produktionen och kapaciteten från 2020 till undersökningsperioden, 2) tabell 5 visade en ökning av marknadsandelen, inklusive företagsintern användning, från 2020 till undersökningsperioden, 3) tabell 7 visade en ökning av försäljningspriset under skadeundersökningsperioden följt av en vinstökning från – 2,1 % under 2020 till 2,5 % under undersökningsperioden, 4) tabell 9 visade en minskning av lagren under skadeundersökningsperioden, och 5) tabell 10 visade en ökning av lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten från 2020 till undersökningsperioden. Den indonesiska regeringen hävdade också att kommissionen godtyckligt och grundlöst använde ett vinstmål på 6 %, och att unionsindustrins vinstökning från – 2,1 % under 2020 till 2,5 % under undersökningsperioden var betydande, utan motstycke och uppnåddes under covid-19-pandemin. Wilmar hävdade att kommissionen inte analyserade tabell 10 korrekt och hävdade att lönsamheten ökade under skadeundersökningsperioden och var hög under undersökningsperioden.

| (261) | Kommissionen höll inte med om påståendet att de relevanta uppgifterna inte visade på väsentlig skada. Såsom nämns i skäl 202 minskade förbrukningen med 5 % under skadeundersökningsperioden, medan importvolymen från Indonesien ökade med 13 %. Marknadsandelen för importen från Indonesien ökade också i samband med detta. Dessutom är förbrukningen i unionen i allmänhet stabil (37), vilket förklaras i skäl 192, och den förväntas öka igen efter den tillfälliga nedgång som inträffade under 2020 och under undersökningsperioden, då denna berodde på covid-19-pandemin (38). |
| --- | --- |

(261)

Kommissionen höll inte med om påståendet att de relevanta uppgifterna inte visade på väsentlig skada. Såsom nämns i skäl 202 minskade förbrukningen med 5 % under skadeundersökningsperioden, medan importvolymen från Indonesien ökade med 13 %. Marknadsandelen för importen från Indonesien ökade också i samband med detta. Dessutom är förbrukningen i unionen i allmänhet stabil (37), vilket förklaras i skäl 192, och den förväntas öka igen efter den tillfälliga nedgång som inträffade under 2020 och under undersökningsperioden, då denna berodde på covid-19-pandemin (38).

37

38

| (262) | På samma sätt ökade unionsindustrins marknadsandel, inklusive företagsintern användning, från 70,6 % till 70,8 %. Marknadsandelen för unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden, som är den relevanta indikatorn, minskade emellertid från 68,4 % under 2020 till 68,3 % under undersökningsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden minskade marknadsandelen för unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden kontinuerligt från 72,1 % under 2018 till 70,8 % under 2019, till 68,4 % under 2020 och till 68,3 % under undersökningsperioden. I motsats till detta ökade samtidigt den indonesiska importens marknadsandel kontinuerligt från 17,1 % under 2018 till 19,0 % under 2019, till 20 % under 2020 och till 20,3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(262)

På samma sätt ökade unionsindustrins marknadsandel, inklusive företagsintern användning, från 70,6 % till 70,8 %. Marknadsandelen för unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden, som är den relevanta indikatorn, minskade emellertid från 68,4 % under 2020 till 68,3 % under undersökningsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden minskade marknadsandelen för unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden kontinuerligt från 72,1 % under 2018 till 70,8 % under 2019, till 68,4 % under 2020 och till 68,3 % under undersökningsperioden. I motsats till detta ökade samtidigt den indonesiska importens marknadsandel kontinuerligt från 17,1 % under 2018 till 19,0 % under 2019, till 20 % under 2020 och till 20,3 % under undersökningsperioden.

| (263) | Påståendet om höjningen av det genomsnittliga försäljningspriset måste likaså ses mot en bakgrund av betydande ökningar av råvarukostnaderna (se skäl 256). Såsom förklaras i skäl 243 förblev det utgående lagret som procentandel av produktionen dessutom relativt stabilt under skadeundersökningsperioden, och industrin arbetade på beställningsbasis, vilket gjorde att lagren hölls på en låg nivå. |
| --- | --- |

(263)

Påståendet om höjningen av det genomsnittliga försäljningspriset måste likaså ses mot en bakgrund av betydande ökningar av råvarukostnaderna (se skäl 256). Såsom förklaras i skäl 243 förblev det utgående lagret som procentandel av produktionen dessutom relativt stabilt under skadeundersökningsperioden, och industrin arbetade på beställningsbasis, vilket gjorde att lagren hölls på en låg nivå.

| (264) | Påståendet om resultatindikatorerna i tabell 10 bortser från det fullständiga sammanhanget. Kassaflödet under skadeundersökningsperioden minskade till exempel konstant från 2018 till 2020 och blev negativt under 2020. Under undersökningsperioden ökade kassaflödet och blev positivt i takt med att unionsindustrin lyckades öka sina vinster, vilket förklaras i skäl 251 och 266. Kassaflödet under undersökningsperioden var dock fortfarande betydligt lägre än kassaflödet under 2018. Totalt sett minskade kassaflödet med 16 %. |
| --- | --- |

(264)

Påståendet om resultatindikatorerna i tabell 10 bortser från det fullständiga sammanhanget. Kassaflödet under skadeundersökningsperioden minskade till exempel konstant från 2018 till 2020 och blev negativt under 2020. Under undersökningsperioden ökade kassaflödet och blev positivt i takt med att unionsindustrin lyckades öka sina vinster, vilket förklaras i skäl 251 och 266. Kassaflödet under undersökningsperioden var dock fortfarande betydligt lägre än kassaflödet under 2018. Totalt sett minskade kassaflödet med 16 %.

| (265) | När det gäller nivån på vinstmålet ansåg kommissionen att det var lämpligt att använda 6 % som lägsta vinst. I artikel 7.2c i grundförordningen anses 6 % vara den lägsta lönsamhetsnivå som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden vid beräkningen av skademarginalen. Denna nivå fastställdes på grundval av de långsiktiga lönsamhetssiffror som fastställts för industrierna i unionen. Ingen bevisning lades fram för att en sådan nivå skulle vara uppenbart olämplig för den berörda industrin (se skäl 268). Detta påstående kunde därför avvisas på denna grund. |
| --- | --- |

(265)

När det gäller nivån på vinstmålet ansåg kommissionen att det var lämpligt att använda 6 % som lägsta vinst. I artikel 7.2c i grundförordningen anses 6 % vara den lägsta lönsamhetsnivå som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden vid beräkningen av skademarginalen. Denna nivå fastställdes på grundval av de långsiktiga lönsamhetssiffror som fastställts för industrierna i unionen. Ingen bevisning lades fram för att en sådan nivå skulle vara uppenbart olämplig för den berörda industrin (se skäl 268). Detta påstående kunde därför avvisas på denna grund.

| (266) | Kommissionen noterade dock att unionsindustrins vinst låg något över ett nollresultat endast under 2018 (1,9 %) och under undersökningsperioden (2,5 %), medan den var negativ under 2019 och 2020 (– 0,5 % respektive – 2,1 %). Dessutom måste den positiva nivå som uppnåddes under 2021, vilket omfattar nio månader av undersökningsperioden, ses mot bakgrund av de betydande störningarna i leveranskedjan på marknaden till följd av covid-19-pandemin, vilka allvarligt påverkade den indonesiska exporten till unionen. Leveranserna av fettsyror till unionen hindrades på grund av förseningar från Asien orsakade av en brist på lastfartyg, tankfartyg och arbetstagare till följd av covid-19, och extrema höjningar av fraktkostnaderna till följd av detta (39). Dessa tillfälliga störningar påverkade priserna globalt inom industrin såväl som importen från Indonesien, som minskade i absoluta tal mellan 2020 och undersökningsperioden. Till följd av detta förklarade unionsindustrin att den kunde dra nytta av dessa specifika tillfälliga störningar på marknaden genom att höja priserna till lönsamma nivåer på unionsmarknaden utan större uppoffringar när det gäller marknadsandelen. Sammantaget pendlade unionsindustrins lönsamhet mellan något över och något under nollresultatet under hela skadeundersökningsperioden, medan importvolymen från Indonesien var betydande och dess marknadsandel ökade betydligt från 17,1 % och 20,3 % trots en något minskande förbrukning. Alla faktorer visar tydligt att unionsindustrins lönsamhet påverkades negativt under skadeundersökningsperioden av den dumpade indonesiska importen och att lönsamhetstoppen på 2,5 % under undersökningsperioden nåddes i samband med leveransproblem för de indonesiska exportörerna, främst på grund av covid-19-pandemins efterdyningar. |
| --- | --- |

(266)

Kommissionen noterade dock att unionsindustrins vinst låg något över ett nollresultat endast under 2018 (1,9 %) och under undersökningsperioden (2,5 %), medan den var negativ under 2019 och 2020 (– 0,5 % respektive – 2,1 %). Dessutom måste den positiva nivå som uppnåddes under 2021, vilket omfattar nio månader av undersökningsperioden, ses mot bakgrund av de betydande störningarna i leveranskedjan på marknaden till följd av covid-19-pandemin, vilka allvarligt påverkade den indonesiska exporten till unionen. Leveranserna av fettsyror till unionen hindrades på grund av förseningar från Asien orsakade av en brist på lastfartyg, tankfartyg och arbetstagare till följd av covid-19, och extrema höjningar av fraktkostnaderna till följd av detta (39). Dessa tillfälliga störningar påverkade priserna globalt inom industrin såväl som importen från Indonesien, som minskade i absoluta tal mellan 2020 och undersökningsperioden. Till följd av detta förklarade unionsindustrin att den kunde dra nytta av dessa specifika tillfälliga störningar på marknaden genom att höja priserna till lönsamma nivåer på unionsmarknaden utan större uppoffringar när det gäller marknadsandelen. Sammantaget pendlade unionsindustrins lönsamhet mellan något över och något under nollresultatet under hela skadeundersökningsperioden, medan importvolymen från Indonesien var betydande och dess marknadsandel ökade betydligt från 17,1 % och 20,3 % trots en något minskande förbrukning. Alla faktorer visar tydligt att unionsindustrins lönsamhet påverkades negativt under skadeundersökningsperioden av den dumpade indonesiska importen och att lönsamhetstoppen på 2,5 % under undersökningsperioden nåddes i samband med leveransproblem för de indonesiska exportörerna, främst på grund av covid-19-pandemins efterdyningar.

39

| (267) | Lönsamheten i tabell 10 beräknas på grundval av kostnaden för sålda varor bestående av den fettsyra som tillverkas och säljs på unionsmarknaden av unionsindustrin till icke-närstående kunder. Unionsindustrin i allmänhet tillverkar på grundval av orderingången, men det finns fortfarande en liten lagerhållning, såsom framgår av tabell 9. I en industri med liten lagerhållning finns det därför en liten skillnad mellan tillverkningskostnaden per enhet och kostnaden per enhet sålda varor. Av detta följer att även om unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet under 2019 och 2020 var högre eller lika med den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet, gjorde unionsindustrin förluster, såsom framgår av tabell 10. |
| --- | --- |

(267)

Lönsamheten i tabell 10 beräknas på grundval av kostnaden för sålda varor bestående av den fettsyra som tillverkas och säljs på unionsmarknaden av unionsindustrin till icke-närstående kunder. Unionsindustrin i allmänhet tillverkar på grundval av orderingången, men det finns fortfarande en liten lagerhållning, såsom framgår av tabell 9. I en industri med liten lagerhållning finns det därför en liten skillnad mellan tillverkningskostnaden per enhet och kostnaden per enhet sålda varor. Av detta följer att även om unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet under 2019 och 2020 var högre eller lika med den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet, gjorde unionsindustrin förluster, såsom framgår av tabell 10.

| (268) | När det gäller den normala vinstnivån för fettsyra under normala konkurrensförhållanden förklarade den indonesiska regeringen inte varför den vinstnivå på 2,5 % som industrin uppnådde under undersökningsperioden skulle vara tillräcklig. Den indonesiska regeringen kunde inte heller styrka vilken vinstnivå som i stället skulle användas när de kritiserade det lagstadgade gränsvärde på 6 % som kommissionen använde, och den kunde inte heller förklara den påstådda effekten av covid-19-pandemin på lönsamhetsnivån. Kommissionen noterade att det inte finns någon annan bevisning tillgänglig rörande fettsyreindustrins historiska lönsamhet i frånvaro av dumpad import från Indonesien som skulle stödja den indonesiska regeringens påstående att lönsamheten på 2,5 % var tillräcklig, eller undergräva valet av den använda vinstnivån på 6 %. Kommissionens slutsatser stöddes däremot av offentligt tillgänglig information och av uppgifter i de öppna ärendehandlingarna. Kommissionen noterade att bruttodriftsöverskottet (40) i procent av omsättningen inom den kemiska industrin ligger på omkring 11 %, enligt en rapport som utarbetats av den europeiska kemiindustrins samarbetsorganisation (Cefic) om bland annat lönsamheten under 2020 för den europeiska kemiska industrin i vidare mening. På grundval av den statistik som samlats in av CSIMarket (41) uppgick marginalerna före skatt för den kemiska tillverkningsindustrin under 2021 till omkring 13 %. I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter uppgav dessutom Greven-gruppen att den kemiska industrins EBIT-marginaler (vinst före ränta och skatter) i Europa under 2020 låg på omkring 7 % (se skäl 294 för mer detaljerade uppgifter). På grundval av den tillgängliga bevisningen ansåg kommissionen därför att unionsindustrin inte nådde en lönsamhetsnivå som motsvarade normala marknadsvillkor under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(268)

När det gäller den normala vinstnivån för fettsyra under normala konkurrensförhållanden förklarade den indonesiska regeringen inte varför den vinstnivå på 2,5 % som industrin uppnådde under undersökningsperioden skulle vara tillräcklig. Den indonesiska regeringen kunde inte heller styrka vilken vinstnivå som i stället skulle användas när de kritiserade det lagstadgade gränsvärde på 6 % som kommissionen använde, och den kunde inte heller förklara den påstådda effekten av covid-19-pandemin på lönsamhetsnivån. Kommissionen noterade att det inte finns någon annan bevisning tillgänglig rörande fettsyreindustrins historiska lönsamhet i frånvaro av dumpad import från Indonesien som skulle stödja den indonesiska regeringens påstående att lönsamheten på 2,5 % var tillräcklig, eller undergräva valet av den använda vinstnivån på 6 %. Kommissionens slutsatser stöddes däremot av offentligt tillgänglig information och av uppgifter i de öppna ärendehandlingarna. Kommissionen noterade att bruttodriftsöverskottet (40) i procent av omsättningen inom den kemiska industrin ligger på omkring 11 %, enligt en rapport som utarbetats av den europeiska kemiindustrins samarbetsorganisation (Cefic) om bland annat lönsamheten under 2020 för den europeiska kemiska industrin i vidare mening. På grundval av den statistik som samlats in av CSIMarket (41) uppgick marginalerna före skatt för den kemiska tillverkningsindustrin under 2021 till omkring 13 %. I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter uppgav dessutom Greven-gruppen att den kemiska industrins EBIT-marginaler (vinst före ränta och skatter) i Europa under 2020 låg på omkring 7 % (se skäl 294 för mer detaljerade uppgifter). På grundval av den tillgängliga bevisningen ansåg kommissionen därför att unionsindustrin inte nådde en lönsamhetsnivå som motsvarade normala marknadsvillkor under hela skadeundersökningsperioden.

40

41

| (269) | Av ännu större betydelse är att kommissionen noterade, såsom förklaras i skälen 253 och 254, att unionsindustrins investeringar var begränsade under skadeundersökningsperioden, med fokus på effektivitetsvinster och bibehållandet av en smidig drift av de befintliga anläggningarna. På grund av den negativa eller låga lönsamhetsnivån under skadeundersökningsperioden kunde unionsindustrin inte göra de investeringar som krävdes för att förnya och uppnå de effektivitets- och produktivitetsvinster som krävdes för att kunna konkurrera på marknaden. Unionsindustrin betjänar en mångsidig kundbas, vars krav ständigt utvecklas. Under skadeundersökningsperioden utgjorde avskrivningskostnaderna endast omkring 2 % av produktionskostnaden. En ökning av avskrivningskostnaderna efter gjorda investeringar till 4 % av produktionskostnaden skulle göra att unionsindustrin skulle nå ett nollresultat i ett scenario som förutsätter att den skulle lyckas bibehålla undersökningsperiodens högre priser, vilket är högst osannolikt med tanke på orsakerna till att dessa priser ökade under undersökningsperioden. Den vinstnivå som industrin uppnådde under hela skadeundersökningsperioden är därför inte tillräcklig för att göra de investeringar som krävs inom denna sektor. Alla dessa faktorer motsade helt den indonesiska regeringens ogrundade påståenden om unionsindustrins nödvändiga lönsamhetsnivå. |
| --- | --- |

(269)

Av ännu större betydelse är att kommissionen noterade, såsom förklaras i skälen 253 och 254, att unionsindustrins investeringar var begränsade under skadeundersökningsperioden, med fokus på effektivitetsvinster och bibehållandet av en smidig drift av de befintliga anläggningarna. På grund av den negativa eller låga lönsamhetsnivån under skadeundersökningsperioden kunde unionsindustrin inte göra de investeringar som krävdes för att förnya och uppnå de effektivitets- och produktivitetsvinster som krävdes för att kunna konkurrera på marknaden. Unionsindustrin betjänar en mångsidig kundbas, vars krav ständigt utvecklas. Under skadeundersökningsperioden utgjorde avskrivningskostnaderna endast omkring 2 % av produktionskostnaden. En ökning av avskrivningskostnaderna efter gjorda investeringar till 4 % av produktionskostnaden skulle göra att unionsindustrin skulle nå ett nollresultat i ett scenario som förutsätter att den skulle lyckas bibehålla undersökningsperiodens högre priser, vilket är högst osannolikt med tanke på orsakerna till att dessa priser ökade under undersökningsperioden. Den vinstnivå som industrin uppnådde under hela skadeundersökningsperioden är därför inte tillräcklig för att göra de investeringar som krävs inom denna sektor. Alla dessa faktorer motsade helt den indonesiska regeringens ogrundade påståenden om unionsindustrins nödvändiga lönsamhetsnivå.

| (270) | Avslutningsvis noterade kommissionens att dess analys var heltäckande och omfattande, eftersom den omfattade alla fyra åren och innehöll alla de skadeindikatorer som krävs enligt artikel 3.5 i grundförordningen. Kommissionen använde dessutom alla uppgifter i sin analys om huruvida utvecklingen var positiv eller negativ. Kommissionen visade därför att dess slutsats att väsentlig skada hade åsamkats var rättsligt och ekonomiskt riktig. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(270)

Avslutningsvis noterade kommissionens att dess analys var heltäckande och omfattande, eftersom den omfattade alla fyra åren och innehöll alla de skadeindikatorer som krävs enligt artikel 3.5 i grundförordningen. Kommissionen använde dessutom alla uppgifter i sin analys om huruvida utvecklingen var positiv eller negativ. Kommissionen visade därför att dess slutsats att väsentlig skada hade åsamkats var rättsligt och ekonomiskt riktig. Dessa påståenden avvisades därför.

| (271) | Den indonesiska regeringen hävdade också att slutsatsen om skada var oförenlig med skrivelsen från KLK av den 19 augusti 2022, som tog upp konkurrensen mellan KLK och indonesiska exporterande tillverkare samt KLK:s lönsamhet. |
| --- | --- |

(271)

Den indonesiska regeringen hävdade också att slutsatsen om skada var oförenlig med skrivelsen från KLK av den 19 augusti 2022, som tog upp konkurrensen mellan KLK och indonesiska exporterande tillverkare samt KLK:s lönsamhet.

| (272) | Kommissionen avvisade detta påstående eftersom skrivelsen kommer från en enda unionstillverkare och inte utgör en fullständig bedömning av skadan. Ett sådant uttalande kan därför inte ha företräde framför kommissionens slutsatser om väsentlig skada. |
| --- | --- |

(272)

Kommissionen avvisade detta påstående eftersom skrivelsen kommer från en enda unionstillverkare och inte utgör en fullständig bedömning av skadan. Ett sådant uttalande kan därför inte ha företräde framför kommissionens slutsatser om väsentlig skada.

| (273) | Den indonesiska regeringen hävdade också att även om fettsyra som används för tillverkning av biodiesel undantogs från produktdefinitionen, underlät kommissionen att justera importstatistiken i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(273)

Den indonesiska regeringen hävdade också att även om fettsyra som används för tillverkning av biodiesel undantogs från produktdefinitionen, underlät kommissionen att justera importstatistiken i enlighet med detta.

| (274) | Kommissionen avvisade detta påstående och bekräftade att importstatistiken inte omfattar de importerade mängder fettsyra som framställts av avfall och som används för biodieselproduktion. |
| --- | --- |

(274)

Kommissionen avvisade detta påstående och bekräftade att importstatistiken inte omfattar de importerade mängder fettsyra som framställts av avfall och som används för biodieselproduktion.

| (275) | Wilmar hävdade att utvecklingen av tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet enligt tabell 4 inte var skadevållande. |
| --- | --- |

(275)

Wilmar hävdade att utvecklingen av tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet enligt tabell 4 inte var skadevållande.

| (276) | Kommissionen noterade att tillverkningen minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden och kapacitetsutnyttjandet med 3 % enligt tabell 4. Wilmar bedömde inte dessa tendenser i sitt rätta sammanhang. På en marknad med en minskad förbrukning på 5 % under skadeundersökningsperioden ökade importen från Indonesien med 13 %, och dess marknadsandel ökade från 17,1 % under 2018 till 20,3 % under undersökningsperioden. Kommissionen avvisade därför påståendena om tillverkning och kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(276)

Kommissionen noterade att tillverkningen minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden och kapacitetsutnyttjandet med 3 % enligt tabell 4. Wilmar bedömde inte dessa tendenser i sitt rätta sammanhang. På en marknad med en minskad förbrukning på 5 % under skadeundersökningsperioden ökade importen från Indonesien med 13 %, och dess marknadsandel ökade från 17,1 % under 2018 till 20,3 % under undersökningsperioden. Kommissionen avvisade därför påståendena om tillverkning och kapacitetsutnyttjande.

| (277) | Wilmar hävdade att kommissionen hade fel i att hävda att de lagernivåer som anges i tabell 9 var av mindre betydelse i skadeanalysen och hävdade att mindre lager var ett tecken på ökad försäljning. |
| --- | --- |

(277)

Wilmar hävdade att kommissionen hade fel i att hävda att de lagernivåer som anges i tabell 9 var av mindre betydelse i skadeanalysen och hävdade att mindre lager var ett tecken på ökad försäljning.

| (278) | Kommissionen noterade att försäljningsvolymerna minskade under hela skadeundersökningsperioden, såsom framgår av tabell 5. Med tanke på de låga utgående lagernivåerna, som var under 4,5 % av produktionsvolymen under hela perioden, höll kommissionen fast vid sina synpunkter om lagerfrågor i den övergripande skadeanalysen. |
| --- | --- |

(278)

Kommissionen noterade att försäljningsvolymerna minskade under hela skadeundersökningsperioden, såsom framgår av tabell 5. Med tanke på de låga utgående lagernivåerna, som var under 4,5 % av produktionsvolymen under hela perioden, höll kommissionen fast vid sina synpunkter om lagerfrågor i den övergripande skadeanalysen.

| (279) | Wilmar hävdade att utvecklingen av investeringar och räntabilitet enligt tabell 10 inte var skadevållande. |
| --- | --- |

(279)

Wilmar hävdade att utvecklingen av investeringar och räntabilitet enligt tabell 10 inte var skadevållande.

| (280) | När det gäller investeringar behandlades påståendet i skäl 269. Räntabiliteten är värdet av den totala vinsten för den undersökta produkten dividerat med värdet av de totala anläggningstillgångar som används vid tillverkningen av den undersökta produkten. Under skadeundersökningsperioden var värdet på de totala anläggningstillgångarna relativt stabilt. Trenden för räntabiliteten följer därför lönsamhetstrenden. Följaktligen minskade räntabiliteten mellan 2018 och 2020. Under undersökningsperioden ökade räntabiliteten i takt med att unionsindustrins lönsamhet ökade jämfört med tidigare år. Såsom förklaras i skäl 266 var dock den ökade lönsamheten under undersökningsperioden endast tillfällig. Kommissionen vidhöll därför sin slutsats att investeringsnivåerna var otillräckliga för unionsindustrins framtida överlevnad (se skälen 253, 254 och 269), och detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(280)

När det gäller investeringar behandlades påståendet i skäl 269. Räntabiliteten är värdet av den totala vinsten för den undersökta produkten dividerat med värdet av de totala anläggningstillgångar som används vid tillverkningen av den undersökta produkten. Under skadeundersökningsperioden var värdet på de totala anläggningstillgångarna relativt stabilt. Trenden för räntabiliteten följer därför lönsamhetstrenden. Följaktligen minskade räntabiliteten mellan 2018 och 2020. Under undersökningsperioden ökade räntabiliteten i takt med att unionsindustrins lönsamhet ökade jämfört med tidigare år. Såsom förklaras i skäl 266 var dock den ökade lönsamheten under undersökningsperioden endast tillfällig. Kommissionen vidhöll därför sin slutsats att investeringsnivåerna var otillräckliga för unionsindustrins framtida överlevnad (se skälen 253, 254 och 269), och detta påstående avvisades därför.

| (281) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Musim Mas-gruppen att unionsindustrin inte lidit någon skada under undersökningsperioden. Gruppen begärde att kommissionen i skadeanalysen skulle fokusera på undersökningsperioden och påstod att det under detta år förekom en positiv utveckling med avseende på produktion, produktionskapacitet, marknadsandel, genomsnittliga priser, räntabilitet, kassaflöde, lönsamhet och lagerhållning. Musim Mas-gruppen påpekade särskilt att lönsamheten var som högst under undersökningsperioden (2,5 %). |
| --- | --- |

(281)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Musim Mas-gruppen att unionsindustrin inte lidit någon skada under undersökningsperioden. Gruppen begärde att kommissionen i skadeanalysen skulle fokusera på undersökningsperioden och påstod att det under detta år förekom en positiv utveckling med avseende på produktion, produktionskapacitet, marknadsandel, genomsnittliga priser, räntabilitet, kassaflöde, lönsamhet och lagerhållning. Musim Mas-gruppen påpekade särskilt att lönsamheten var som högst under undersökningsperioden (2,5 %).

| (282) | Kommissionen måste utföra skadebedömningen för hela skadeundersökningsperioden och inte bara för undersökningsperioden. Den metod som Musim Mas-gruppen föreslog, liksom den bedömning som gjordes ovan av den indonesiska regeringen och Wilmar, skulle inte utgöra en fullständig och korrekt analys av unionsindustrins skadesituation, såsom krävs enligt artikel 3 i grundförordningen. Den lilla ökningen av produktionsvolymen (1,2 %) och produktionskapaciteten (1,9 %) samt lagerminskningen berodde på den tillfälliga lönsamhetsökningen, såsom förklaras i skäl 266. Kassaflödet och räntabiliteten följde lönsamhetsutvecklingen. Unionsindustrins marknadsandel på den öppna marknaden minskade under undersökningsperioden jämfört med under 2020, från 68,4 % till 68,3 %. Unionsindustrins försäljningspris ökade i linje med den ökade tillverkningskostnaden per enhet till följd av råvaruprisökningen, vilken möjliggjordes av de tillfälliga försörjningsavbrotten och effekterna av covid-19-pandemin, särskilt under undersökningsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(282)

Kommissionen måste utföra skadebedömningen för hela skadeundersökningsperioden och inte bara för undersökningsperioden. Den metod som Musim Mas-gruppen föreslog, liksom den bedömning som gjordes ovan av den indonesiska regeringen och Wilmar, skulle inte utgöra en fullständig och korrekt analys av unionsindustrins skadesituation, såsom krävs enligt artikel 3 i grundförordningen. Den lilla ökningen av produktionsvolymen (1,2 %) och produktionskapaciteten (1,9 %) samt lagerminskningen berodde på den tillfälliga lönsamhetsökningen, såsom förklaras i skäl 266. Kassaflödet och räntabiliteten följde lönsamhetsutvecklingen. Unionsindustrins marknadsandel på den öppna marknaden minskade under undersökningsperioden jämfört med under 2020, från 68,4 % till 68,3 %. Unionsindustrins försäljningspris ökade i linje med den ökade tillverkningskostnaden per enhet till följd av råvaruprisökningen, vilken möjliggjordes av de tillfälliga försörjningsavbrotten och effekterna av covid-19-pandemin, särskilt under undersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

| (283) | Musim Mas-gruppen ifrågasatte också beräkningarna av prisunderskridandet (av misstag kallade Musim Mas-gruppen detta för målprisunderskridande (underselling) i stället för prisunderskridande (undercutting)) för den indonesiska importen, och hävdade att utlämnandet av uppgifter om genomsnittliga enhetsvärden i tabellerna 3 och 7 tyder på en mycket mer blygsam priseffekt på unionsindustrins priser, närmare bestämt från ett prisöverskridande på 4 % under 2018 till ett blygsamt prisunderskridande på 7 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(283)

Musim Mas-gruppen ifrågasatte också beräkningarna av prisunderskridandet (av misstag kallade Musim Mas-gruppen detta för målprisunderskridande (underselling) i stället för prisunderskridande (undercutting)) för den indonesiska importen, och hävdade att utlämnandet av uppgifter om genomsnittliga enhetsvärden i tabellerna 3 och 7 tyder på en mycket mer blygsam priseffekt på unionsindustrins priser, närmare bestämt från ett prisöverskridande på 4 % under 2018 till ett blygsamt prisunderskridande på 7 % under undersökningsperioden.

underselling

undercutting

| (284) | Denna exporterande tillverkare drog sina slutsatser om prisunderskridande på grundval av en enkel jämförelse mellan de indonesiska tillverkarnas genomsnittliga importpris till unionen och unionsindustrins genomsnittspris, utan att ta hänsyn till att alla exportörer och alla tillverkare i unionen har produktblandningar som kan variera avsevärt sinsemellan. För mer tillförlitliga prisunderskridandemarginaler bör priserna för jämförbara produkttyper jämföras på nivån för de exporterande tillverkarna, när sådana uppgifter finns tillgängliga. Exportören hävdade att prisunderskridandet i genomsnitt var 7 % under undersökningsperioden, medan jämförelsen på produkttypnivå visade på en prisunderskridandemarginal på över 20 %. Exportörens synpunkter rörande prisunderskridandemarginaler avvisades. |
| --- | --- |

(284)

Denna exporterande tillverkare drog sina slutsatser om prisunderskridande på grundval av en enkel jämförelse mellan de indonesiska tillverkarnas genomsnittliga importpris till unionen och unionsindustrins genomsnittspris, utan att ta hänsyn till att alla exportörer och alla tillverkare i unionen har produktblandningar som kan variera avsevärt sinsemellan. För mer tillförlitliga prisunderskridandemarginaler bör priserna för jämförbara produkttyper jämföras på nivån för de exporterande tillverkarna, när sådana uppgifter finns tillgängliga. Exportören hävdade att prisunderskridandet i genomsnitt var 7 % under undersökningsperioden, medan jämförelsen på produkttypnivå visade på en prisunderskridandemarginal på över 20 %. Exportörens synpunkter rörande prisunderskridandemarginaler avvisades.

| (285) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter instämde CUTFA i kommissionens slutsatser om skada och påpekade att analysen av försäljningspriser, prisunderskridande, målprisunderskridande, nedåtgående pristryck, enhetskostnader och resultatindikatorer såsom avkastning på omsättning visade att unionsindustrin hade lidit skada under den berörda perioden. CUTFA hänvisade också till kommissionens analys av volymindikatorer såsom produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel, som visade att unionsindustrin lidit skada även när det gäller volymindikatorer. Dessutom bekräftade CUTFA att en liten förbättring av lönsamheten under undersökningsperioden inte hade skapat en hållbar och konkurrenskraftig situation för industrin på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(285)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter instämde CUTFA i kommissionens slutsatser om skada och påpekade att analysen av försäljningspriser, prisunderskridande, målprisunderskridande, nedåtgående pristryck, enhetskostnader och resultatindikatorer såsom avkastning på omsättning visade att unionsindustrin hade lidit skada under den berörda perioden. CUTFA hänvisade också till kommissionens analys av volymindikatorer såsom produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel, som visade att unionsindustrin lidit skada även när det gäller volymindikatorer. Dessutom bekräftade CUTFA att en liten förbättring av lönsamheten under undersökningsperioden inte hade skapat en hållbar och konkurrenskraftig situation för industrin på unionsmarknaden.

| (286) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under undersökningsperioden har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(286)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under undersökningsperioden har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (287) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats på grund av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: Import från andra källor än Indonesien, unionsindustrins exportresultat, utvecklingen av företagsintern användning, utvecklingen av förbrukningen, råvarufrågor och unionsindustrins påstådda ineffektivitet. |
| --- | --- |

(287)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats på grund av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: Import från andra källor än Indonesien, unionsindustrins exportresultat, utvecklingen av företagsintern användning, utvecklingen av förbrukningen, råvarufrågor och unionsindustrins påstådda ineffektivitet.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (288) | Som framkommer av tabell 2 ökade volymen av dumpad import från Indonesien från omkring 203 000 ton år 2018 till omkring 228 000 ton under undersökningsperioden, dvs. en ökning med 13 %. Importens marknadsandel ökade under samma period från 17,1 % till 20,3 %, en ökning med 19 %. Dessa iakttagelser sammanföll med en minskning av unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden med 10 % och en minskning av dess marknadsandel från 72,1 % till 68,3 %, dvs. en minskning med 5 %. Under den perioden var försäljningen på den mindre företagsinterna marknaden stabil. Undersökningen visade att den dumpade importen också har ökat stadigt från år till år när det gäller volym och marknadsandel. I absoluta tal fortsatte 2019 års ökning av importvolymerna inte i samma takt år 2020 och undersökningsperioden på grund av problem i samband med covid-19-pandemin. Trots att förbrukningen minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden är det dock uppenbart att det främst var importen från Indonesien som förbättrade sin ställning på marknaden trots att exportörerna hade försörjningsproblem (se skäl 202). |
| --- | --- |

(288)

Som framkommer av tabell 2 ökade volymen av dumpad import från Indonesien från omkring 203 000 ton år 2018 till omkring 228 000 ton under undersökningsperioden, dvs. en ökning med 13 %. Importens marknadsandel ökade under samma period från 17,1 % till 20,3 %, en ökning med 19 %. Dessa iakttagelser sammanföll med en minskning av unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden med 10 % och en minskning av dess marknadsandel från 72,1 % till 68,3 %, dvs. en minskning med 5 %. Under den perioden var försäljningen på den mindre företagsinterna marknaden stabil. Undersökningen visade att den dumpade importen också har ökat stadigt från år till år när det gäller volym och marknadsandel. I absoluta tal fortsatte 2019 års ökning av importvolymerna inte i samma takt år 2020 och undersökningsperioden på grund av problem i samband med covid-19-pandemin. Trots att förbrukningen minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden är det dock uppenbart att det främst var importen från Indonesien som förbättrade sin ställning på marknaden trots att exportörerna hade försörjningsproblem (se skäl 202).

| (289) | Såsom förklaras i skäl 210 hade importen från Indonesien orsakat en nedgång i unionsindustrins priser redan i början av skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av att råvarukostnaderna fluktuerar kraftigt över hela världen har unionstillverkarna dessutom inte kunnat justera sina priser på ett sätt som skulle göra det möjligt för dem att nå rimliga lönsamhetsnivåer eller ens förbli lönsamma över huvud taget. |
| --- | --- |

(289)

Såsom förklaras i skäl 210 hade importen från Indonesien orsakat en nedgång i unionsindustrins priser redan i början av skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av att råvarukostnaderna fluktuerar kraftigt över hela världen har unionstillverkarna dessutom inte kunnat justera sina priser på ett sätt som skulle göra det möjligt för dem att nå rimliga lönsamhetsnivåer eller ens förbli lönsamma över huvud taget.

| (290) | Den indonesiska importens marknadspenetration under skadeundersökningsperioden var möjlig eftersom den undersökta produkten är en råvara och priset spelar en viktig roll för kundernas beslutsfattande. Det tidsmässiga sambandet mellan försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation och den betydande förekomsten av dumpad import från Indonesien som underskrider unionsindustrins priser och pressar ned priserna på EU-marknaden bekräftar att det finns ett orsakssamband mellan dessa två. |
| --- | --- |

(290)

Den indonesiska importens marknadspenetration under skadeundersökningsperioden var möjlig eftersom den undersökta produkten är en råvara och priset spelar en viktig roll för kundernas beslutsfattande. Det tidsmässiga sambandet mellan försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation och den betydande förekomsten av dumpad import från Indonesien som underskrider unionsindustrins priser och pressar ned priserna på EU-marknaden bekräftar att det finns ett orsakssamband mellan dessa två.

| (291) | Som förklaras ovan gjorde slutligen de exporterande tillverkarnas försörjningsproblem att trycket på unionsindustrin tillfälligt minskade under undersökningsperioden. Detta gjorde det möjligt för unionsindustrin att höja priserna till en nivå där de kunde göra en viss vinst, men inte tillräckligt för att uppnå en rimlig vinstnivå under normala konkurrensförhållanden. |
| --- | --- |

(291)

Som förklaras ovan gjorde slutligen de exporterande tillverkarnas försörjningsproblem att trycket på unionsindustrin tillfälligt minskade under undersökningsperioden. Detta gjorde det möjligt för unionsindustrin att höja priserna till en nivå där de kunde göra en viss vinst, men inte tillräckligt för att uppnå en rimlig vinstnivå under normala konkurrensförhållanden.

| (292) | Dessutom fann kommissionen att när förbrukningen på den öppna marknaden minskade med 3 % mellan 2018 och 2020 ökade den indonesiska importen med 14 % och priserna minskade med 12 %. Under samma period minskade unionsindustrins försäljningsvolym med 8 % och dess priser minskade med 2 %. Detta ledde till ekonomiska förluster som också påverkade unionsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden, då trycket från den dumpade importen fortsatte. |
| --- | --- |

(292)

Dessutom fann kommissionen att när förbrukningen på den öppna marknaden minskade med 3 % mellan 2018 och 2020 ökade den indonesiska importen med 14 % och priserna minskade med 12 %. Under samma period minskade unionsindustrins försäljningsvolym med 8 % och dess priser minskade med 2 %. Detta ledde till ekonomiska förluster som också påverkade unionsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden, då trycket från den dumpade importen fortsatte.

| (293) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter instämde CUTFA i kommissionens analys av orsakssambandet mot bakgrund av de skadeindikatorer och prisjämförelser som fastställts ovan och volymerna, marknadsandelen och priserna för importen från Indonesien. CUTFA påpekade att det pristryck som utövades av importen från Indonesien hade förhindrat de tillräckliga prisökningar som behövdes på grund av de ökade råvarupriserna. Dessutom nämnde CUTFA att ökningen av importen från Indonesien hade bidragit till den skada som lidits. |
| --- | --- |

(293)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter instämde CUTFA i kommissionens analys av orsakssambandet mot bakgrund av de skadeindikatorer och prisjämförelser som fastställts ovan och volymerna, marknadsandelen och priserna för importen från Indonesien. CUTFA påpekade att det pristryck som utövades av importen från Indonesien hade förhindrat de tillräckliga prisökningar som behövdes på grund av de ökade råvarupriserna. Dessutom nämnde CUTFA att ökningen av importen från Indonesien hade bidragit till den skada som lidits.

| (294) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade Greven-gruppen unionsindustrins lönsamhet och hävdade att den följde den allmänna trenden för den europeiska kemiska industrin under skadeundersökningsperioden. Till stöd för detta argument lämnade Greven-gruppen in ett diagram med EBIT-marginalerna (vinst före ränta och skatter) för den europeiska kemiska industrin, som uppvisade en minskning på 33,9 % eller 3,4 procentenheter, från 10,4 % under 2018 till 7,0 % under 2020. Mot bakgrund av dessa uppgifter drog Greven-gruppen slutsatsen att unionsindustrins försämrade lönsamhet måste betraktas som genomsnittlig för den europeiska kemiska industrin och att den därför var oväsentlig och kunde tillskrivas andra faktorer än den dumpade importen från Indonesien. |
| --- | --- |

(294)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade Greven-gruppen unionsindustrins lönsamhet och hävdade att den följde den allmänna trenden för den europeiska kemiska industrin under skadeundersökningsperioden. Till stöd för detta argument lämnade Greven-gruppen in ett diagram med EBIT-marginalerna (vinst före ränta och skatter) för den europeiska kemiska industrin, som uppvisade en minskning på 33,9 % eller 3,4 procentenheter, från 10,4 % under 2018 till 7,0 % under 2020. Mot bakgrund av dessa uppgifter drog Greven-gruppen slutsatsen att unionsindustrins försämrade lönsamhet måste betraktas som genomsnittlig för den europeiska kemiska industrin och att den därför var oväsentlig och kunde tillskrivas andra faktorer än den dumpade importen från Indonesien.

| (295) | Kommissionen noterade att Greven-gruppen använde perioden 2018–2020 som jämförelse. Med utgångspunkt i unionsindustrins faktiska lönsamhet på 1,9 % under 2018 skulle en minskning på 33,9 % innebära en minskning till 1,26 % under 2020. I stället sjönk unionsindustrins lönsamhet till negativa nivåer (– 2,1 %) under 2020. En sådan minskning kan inte anses vara oväsentlig, eller ens ligga nära trenden för den europeiska kemiska industrin i vidare mening. Vad som är viktigare är att Greven-gruppens påståenden bygger på lönsamhetstrenderna för relativa lönsamhetsförändringar, samtidigt som man helt bortser från den kemiska industrins faktiska, absoluta lönsamhetsnivåer. Dessutom har en minskning i procentenheter från 10,4 % till 7,0 % inte samma inverkan på verksamheten i ett företag vars vinster minskar från 1,9 % till – 1,5 %. I det första scenariot redovisade företaget helt enkelt mindre vinst, medan företaget i det andra scenariot gick med förlust, vilket äventyrade dess framtid. Det är obestridligt att fettsyreindustrins negativa eller låga absoluta lönsamhetsnivåer ligger under den europeiska kemiska industrins normala genomsnittliga vinst. Såsom förklaras i skälen 266 och 269 var de negativa eller mycket låga lönsamhetsnivåerna under skadeundersökningsperioden otillräckliga för att unionsindustrin skulle kunna fortsätta sin affärsverksamhet under normala förhållanden, eftersom de inte kunde höja priserna till den nivå som var nödvändig för att absorbera ökningen av råvarukostnaderna och uppnå en normal vinst. Industrin kunde inte heller göra de nödvändiga investeringarna för att förnya och hålla jämna steg med kundernas efterfrågan på specifika produkter (se skälen 253, 254 och 269). Greven-gruppen visade inte hur sådana negativa eller låga lönsamhetsnivåer för fettsyreindustrin i absoluta tal kunde motiveras under normala konkurrensförhållanden, och dokumenterade inte heller vilka specifika faktorer förutom dumpad import från Indonesien som påverkade unionsindustrins lönsamhet, annat än genom att allmänt hänvisa till den kemiska industrins lönsamhetsutveckling. På grundval av alla dessa faktorer drog kommissionen slutsatsen att påståendet att den låga lönsamheten berodde på andra faktorer som inte hade något samband med den dumpade importen av fettsyra från Indonesien inte bara är obestyrkt utan i allt väsentligt grundlöst, vilket framgår av ovanstående argument, och därför måste avvisas. |
| --- | --- |

(295)

Kommissionen noterade att Greven-gruppen använde perioden 2018–2020 som jämförelse. Med utgångspunkt i unionsindustrins faktiska lönsamhet på 1,9 % under 2018 skulle en minskning på 33,9 % innebära en minskning till 1,26 % under 2020. I stället sjönk unionsindustrins lönsamhet till negativa nivåer (– 2,1 %) under 2020. En sådan minskning kan inte anses vara oväsentlig, eller ens ligga nära trenden för den europeiska kemiska industrin i vidare mening. Vad som är viktigare är att Greven-gruppens påståenden bygger på lönsamhetstrenderna för relativa lönsamhetsförändringar, samtidigt som man helt bortser från den kemiska industrins faktiska, absoluta lönsamhetsnivåer. Dessutom har en minskning i procentenheter från 10,4 % till 7,0 % inte samma inverkan på verksamheten i ett företag vars vinster minskar från 1,9 % till – 1,5 %. I det första scenariot redovisade företaget helt enkelt mindre vinst, medan företaget i det andra scenariot gick med förlust, vilket äventyrade dess framtid. Det är obestridligt att fettsyreindustrins negativa eller låga absoluta lönsamhetsnivåer ligger under den europeiska kemiska industrins normala genomsnittliga vinst. Såsom förklaras i skälen 266 och 269 var de negativa eller mycket låga lönsamhetsnivåerna under skadeundersökningsperioden otillräckliga för att unionsindustrin skulle kunna fortsätta sin affärsverksamhet under normala förhållanden, eftersom de inte kunde höja priserna till den nivå som var nödvändig för att absorbera ökningen av råvarukostnaderna och uppnå en normal vinst. Industrin kunde inte heller göra de nödvändiga investeringarna för att förnya och hålla jämna steg med kundernas efterfrågan på specifika produkter (se skälen 253, 254 och 269). Greven-gruppen visade inte hur sådana negativa eller låga lönsamhetsnivåer för fettsyreindustrin i absoluta tal kunde motiveras under normala konkurrensförhållanden, och dokumenterade inte heller vilka specifika faktorer förutom dumpad import från Indonesien som påverkade unionsindustrins lönsamhet, annat än genom att allmänt hänvisa till den kemiska industrins lönsamhetsutveckling. På grundval av alla dessa faktorer drog kommissionen slutsatsen att påståendet att den låga lönsamheten berodde på andra faktorer som inte hade något samband med den dumpade importen av fettsyra från Indonesien inte bara är obestyrkt utan i allt väsentligt grundlöst, vilket framgår av ovanstående argument, och därför måste avvisas.

| (296) | Wilmar hävdade att ökningen av importen från Indonesien inte hade någon inverkan på unionsindustrins försäljningsvolym. Wilmar hävdade särskilt att tabell 2 inte visade någon betydande ökning av importen i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen. Wilmar hävdade att importen från Indonesien var stabil, med undantag för under 2019 då den ökade med 25 384 ton, vilket var obetydligt jämfört med den totala förbrukningen på 1 295 034 ton. Importvolymerna har förblivit relativt stabila sedan dess; de ökade med 1 % under 2020 och minskade med 1 % under undersökningsperioden, vilket enligt Wilmar är normala marknadsfluktuationer. Dessutom hävdade Wilmar att den totala ökningen av importen under skadeundersökningsperioden var 13 % och ägde rum först 2019, dvs. att det inte förekom någon ökning av importen under de följande åren, trots den påstådda dumpningen. Som jämförelse visade importen från Malaysia en stadig tillväxt mellan 2018 och 2020. Wilmar hävdade att en ökning av importen, som skedde 2019, inte påverkade unionsindustrins försäljning i absoluta tal under samma år. Dessutom hävdade Wilmar att unionsindustrins kraftiga nedgång i försäljningen ägde rum under 2020 och under undersökningsperioden, då importen från Indonesien inte ökade. Wilmar tillade att marknadsandelen för importen från Indonesien ökade med 1,9 % under 2019 och med ytterligare 1 % under 2020. Den totala ökningen mellan 2018 och undersökningsperioden var 3,2 %. En sådan ökning ägde rum mot bakgrund av en minskning av unionens förbrukning under 2020 och därefter under undersökningsperioden på grund av effekterna av covid-19, den ekonomiska nedgången och nedgången i särskilda industrier (t.ex. fordonsindustrin). |
| --- | --- |

(296)

Wilmar hävdade att ökningen av importen från Indonesien inte hade någon inverkan på unionsindustrins försäljningsvolym. Wilmar hävdade särskilt att tabell 2 inte visade någon betydande ökning av importen i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen. Wilmar hävdade att importen från Indonesien var stabil, med undantag för under 2019 då den ökade med 25 384 ton, vilket var obetydligt jämfört med den totala förbrukningen på 1 295 034 ton. Importvolymerna har förblivit relativt stabila sedan dess; de ökade med 1 % under 2020 och minskade med 1 % under undersökningsperioden, vilket enligt Wilmar är normala marknadsfluktuationer. Dessutom hävdade Wilmar att den totala ökningen av importen under skadeundersökningsperioden var 13 % och ägde rum först 2019, dvs. att det inte förekom någon ökning av importen under de följande åren, trots den påstådda dumpningen. Som jämförelse visade importen från Malaysia en stadig tillväxt mellan 2018 och 2020. Wilmar hävdade att en ökning av importen, som skedde 2019, inte påverkade unionsindustrins försäljning i absoluta tal under samma år. Dessutom hävdade Wilmar att unionsindustrins kraftiga nedgång i försäljningen ägde rum under 2020 och under undersökningsperioden, då importen från Indonesien inte ökade. Wilmar tillade att marknadsandelen för importen från Indonesien ökade med 1,9 % under 2019 och med ytterligare 1 % under 2020. Den totala ökningen mellan 2018 och undersökningsperioden var 3,2 %. En sådan ökning ägde rum mot bakgrund av en minskning av unionens förbrukning under 2020 och därefter under undersökningsperioden på grund av effekterna av covid-19, den ekonomiska nedgången och nedgången i särskilda industrier (t.ex. fordonsindustrin).

| (297) | Kommissionen noterade att importen från Indonesien ökade med 13 % under skadeundersökningsperioden och att dess marknadsandel ökade med 19 %. Dessutom ökade importen från Indonesien med 13 % mellan 2018 och 2019 på en relativt stabil marknad när förbrukningen ökade med 1 %, medan unionsindustrins försäljning förblev nästan konstant. Detta ledde till en ökning av den indonesiska importens marknadsandel från 17,1 % till 19,0 %, medan unionsindustrins marknadsandel minskade från 72,1 % till 70,8 %. Även om unionsindustrins försäljning i absoluta tal inte minskade mellan 2018 och 2019 förlorade unionsindustrin marknadsandelar och kunde inte bibehålla priserna på lönsamma nivåer under 2019 och 2020. Följaktligen påverkade ökningen av importen från Indonesien unionsindustrin under denna period, i motsats till vad Wilmar hävdade, eftersom unionsindustrin förlorade marknadsandelar och gick med förlust. |
| --- | --- |

(297)

Kommissionen noterade att importen från Indonesien ökade med 13 % under skadeundersökningsperioden och att dess marknadsandel ökade med 19 %. Dessutom ökade importen från Indonesien med 13 % mellan 2018 och 2019 på en relativt stabil marknad när förbrukningen ökade med 1 %, medan unionsindustrins försäljning förblev nästan konstant. Detta ledde till en ökning av den indonesiska importens marknadsandel från 17,1 % till 19,0 %, medan unionsindustrins marknadsandel minskade från 72,1 % till 70,8 %. Även om unionsindustrins försäljning i absoluta tal inte minskade mellan 2018 och 2019 förlorade unionsindustrin marknadsandelar och kunde inte bibehålla priserna på lönsamma nivåer under 2019 och 2020. Följaktligen påverkade ökningen av importen från Indonesien unionsindustrin under denna period, i motsats till vad Wilmar hävdade, eftersom unionsindustrin förlorade marknadsandelar och gick med förlust.

| (298) | Mellan 2019 och 2020, på en marknad med en minskad konsumtion (med 4 %), fortsatte importvolymen från Indonesien att öka, men i lägre grad, med 1,4 %. Importen från Indonesien ökade även sin marknadsandel med ytterligare en procentenhet. Å andra sidan förlorade unionsindustrin ännu fler marknadsandelar, närmare bestämt 2,4 procentenheter, men måste sänka sina priser ännu mer för att inte förlora ännu fler marknadsandelar och ådrog sig därför större förluster jämfört med 2019, dvs. – 2,1 %. Mellan 2019 och 2020 fortsatte därför den indonesiska exporten att öka sin marknadsandel, medan unionsindustrin förlorade fler marknadsandelar och ådrog sig större förluster än under 2019. |
| --- | --- |

(298)

Mellan 2019 och 2020, på en marknad med en minskad konsumtion (med 4 %), fortsatte importvolymen från Indonesien att öka, men i lägre grad, med 1,4 %. Importen från Indonesien ökade även sin marknadsandel med ytterligare en procentenhet. Å andra sidan förlorade unionsindustrin ännu fler marknadsandelar, närmare bestämt 2,4 procentenheter, men måste sänka sina priser ännu mer för att inte förlora ännu fler marknadsandelar och ådrog sig därför större förluster jämfört med 2019, dvs. – 2,1 %. Mellan 2019 och 2020 fortsatte därför den indonesiska exporten att öka sin marknadsandel, medan unionsindustrin förlorade fler marknadsandelar och ådrog sig större förluster än under 2019.

| (299) | Kommissionen noterade vidare att den indonesiska importen hade en betydande marknadsandel redan från början av skadeundersökningsperioden, dvs. 17,1 %. Det är därför inte förvånande att importen från Indonesien under en period med en liten minskning av konsumtionen inte ökade lika kraftigt från och med 2019 som mellan 2018 och 2019. Unionsindustrin valde att behålla sin marknadsandel och gjorde förluster på grund av prispressen från den indonesiska importen. Om unionsindustrin hade valt att bibehålla högre priser och offra fler marknadsandelar skulle de indonesiska fettsyreexportörerna ha ökat sin export ännu mer och befäst sin ställning som leverantörer till de största kunderna i unionen. Därför måste den långsammare ökningen av importen från Indonesien mellan 2019 och 2020 jämfört med 2018 och 2019 ses mot bakgrund av unionsindustrins reaktion för att skydda sin marknadsandel. |
| --- | --- |

(299)

Kommissionen noterade vidare att den indonesiska importen hade en betydande marknadsandel redan från början av skadeundersökningsperioden, dvs. 17,1 %. Det är därför inte förvånande att importen från Indonesien under en period med en liten minskning av konsumtionen inte ökade lika kraftigt från och med 2019 som mellan 2018 och 2019. Unionsindustrin valde att behålla sin marknadsandel och gjorde förluster på grund av prispressen från den indonesiska importen. Om unionsindustrin hade valt att bibehålla högre priser och offra fler marknadsandelar skulle de indonesiska fettsyreexportörerna ha ökat sin export ännu mer och befäst sin ställning som leverantörer till de största kunderna i unionen. Därför måste den långsammare ökningen av importen från Indonesien mellan 2019 och 2020 jämfört med 2018 och 2019 ses mot bakgrund av unionsindustrins reaktion för att skydda sin marknadsandel.

| (300) | Mellan 2020 och undersökningsperioden förändrades unionsmarknaden på grund av covid-19-pandemin. Förbrukningen minskade med 2,5 %, importvolymen från Indonesien minskade med 2,3 % och unionsindustrins försäljning minskade också med 2,6 %. Under denna tidsperiod, på grund av att covid-19-pandemin störde leveranskedjorna och ökade priserna globalt, lyckades den indonesiska importen till och med öka sin marknadsandel något med 0,3 procentenheter medan unionsindustrin minskade sin marknadsandel med 0,1 procentenheter (se skäl 266). Utan problemen med leveranskedjan skulle den indonesiska importen sannolikt ha ökat ännu mer. Såsom anges i skäl 259 avser skadan i detta fall huvudsakligen priseffekter, även om volymen också konstaterades ha skadats. Den betydande nivå på prisunderskridandet och prisnedgången som konstaterades under undersökningen (se skälen 209 och 210), samt förändringen i nivån på den indonesiska importen och marknadsandelarna under hela skadeundersökningsperioden bekräftar detta. Påståendet att ökningen av importen från Indonesien inte hade någon inverkan på unionsindustrins försäljningsvolym avvisades därför. |
| --- | --- |

(300)

Mellan 2020 och undersökningsperioden förändrades unionsmarknaden på grund av covid-19-pandemin. Förbrukningen minskade med 2,5 %, importvolymen från Indonesien minskade med 2,3 % och unionsindustrins försäljning minskade också med 2,6 %. Under denna tidsperiod, på grund av att covid-19-pandemin störde leveranskedjorna och ökade priserna globalt, lyckades den indonesiska importen till och med öka sin marknadsandel något med 0,3 procentenheter medan unionsindustrin minskade sin marknadsandel med 0,1 procentenheter (se skäl 266). Utan problemen med leveranskedjan skulle den indonesiska importen sannolikt ha ökat ännu mer. Såsom anges i skäl 259 avser skadan i detta fall huvudsakligen priseffekter, även om volymen också konstaterades ha skadats. Den betydande nivå på prisunderskridandet och prisnedgången som konstaterades under undersökningen (se skälen 209 och 210), samt förändringen i nivån på den indonesiska importen och marknadsandelarna under hela skadeundersökningsperioden bekräftar detta. Påståendet att ökningen av importen från Indonesien inte hade någon inverkan på unionsindustrins försäljningsvolym avvisades därför.

| (301) | Wilmar hävdade också att unionsindustrin inte påverkades av de priseffekter som orsakades av importen från Indonesien. Wilmar använde som bevis uppgifterna om genomsnittliga priser i tabellerna 3 och 7 och de prisökningar som unionsindustrin uppnådde. Företaget hävdade också att importen från Indonesien inte konkurrerade med unionsindustrin och därför inte kunde utöva något pristryck. Wilmar hävdade vidare att kommissionen endast förlitade sig på ”end to end” (dvs. prisjämförelser från 2018 till slutet av undersökningsperioden) för att dra sina slutsatser om priset. |
| --- | --- |

(301)

Wilmar hävdade också att unionsindustrin inte påverkades av de priseffekter som orsakades av importen från Indonesien. Wilmar använde som bevis uppgifterna om genomsnittliga priser i tabellerna 3 och 7 och de prisökningar som unionsindustrin uppnådde. Företaget hävdade också att importen från Indonesien inte konkurrerade med unionsindustrin och därför inte kunde utöva något pristryck. Wilmar hävdade vidare att kommissionen endast förlitade sig på ”end to end” (dvs. prisjämförelser från 2018 till slutet av undersökningsperioden) för att dra sina slutsatser om priset.

| (302) | När det gäller importpriserna från Indonesien fastställde kommissionen volymen och priserna på importen från Indonesien med hjälp av den metod som anges i skälen 195 och 199. Även om denna metod är mycket rättvisande när det gäller importvolymen anser kommissionen, när det gäller priserna, att det efter de synpunkter som inkommit från parterna är nödvändigt att jämföra priserna i tabell 3 med de exportpriser som rapporterats av Wilmar, särskilt för 2018. Under 2018 exporterade Wilmar den allra största delen av den totala importen från Indonesien på unionsmarknaden, och företagets exportpris är därför ett rimligt riktmärke för importpriset under 2018. Det genomsnittliga exportpriset per enhet för Wilmar under 2018 var lägre än importpriset i tabell 3 och lägre än unionsindustrins försäljningspris per enhet i tabell 7. |
| --- | --- |

(302)

När det gäller importpriserna från Indonesien fastställde kommissionen volymen och priserna på importen från Indonesien med hjälp av den metod som anges i skälen 195 och 199. Även om denna metod är mycket rättvisande när det gäller importvolymen anser kommissionen, när det gäller priserna, att det efter de synpunkter som inkommit från parterna är nödvändigt att jämföra priserna i tabell 3 med de exportpriser som rapporterats av Wilmar, särskilt för 2018. Under 2018 exporterade Wilmar den allra största delen av den totala importen från Indonesien på unionsmarknaden, och företagets exportpris är därför ett rimligt riktmärke för importpriset under 2018. Det genomsnittliga exportpriset per enhet för Wilmar under 2018 var lägre än importpriset i tabell 3 och lägre än unionsindustrins försäljningspris per enhet i tabell 7.

| (303) | Man bör dessutom komma ihåg att det i kommissionens analys av prisutvecklingen och det nedåtgående pristrycket i detta fall påpekades att även ökade råvarupriser måste tas med i beräkningen. I kommissionens analys beaktades därför unionsindustrins kostnader per enhet och lönsamhet samt både unionsindustrins priser och priserna på importen från Indonesien. Den prisökning som unionsindustrin lyckades uppnå under undersökningsperioden var bara tillräcklig för att kompensera för den ökade produktionskostnaden till följd av ökningen av råvarupriserna för industrin. Industrin lyckades dessutom höja priserna under undersökningsperioden på grund av de problem i leveranskedjan som de indonesiska exportörerna drabbades av i samband med covid-19-problemen, såsom förklaras i skäl 266. Som de unionstillverkare som ingick i urvalet uppgav skulle industrin inte ha kunnat höja priserna under undersökningsperioden i linje med de högre produktionskostnaderna om det inte hade varit för den tillfälliga situation på marknaden som berodde på effekterna av covid-19-pandemin, och den åsamkade skadan skulle då ha varit ännu större. Det faktum att de indonesiska exporterande tillverkarna lyckades bibehålla sin export och öka sin marknadsandel under undersökningsperioden visar dessutom att de skadliga verkningarna av deras dumpade import, trots dessa problem med leveranskedjan, kan och sannolikt kommer att fortsätta att vålla unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(303)

Man bör dessutom komma ihåg att det i kommissionens analys av prisutvecklingen och det nedåtgående pristrycket i detta fall påpekades att även ökade råvarupriser måste tas med i beräkningen. I kommissionens analys beaktades därför unionsindustrins kostnader per enhet och lönsamhet samt både unionsindustrins priser och priserna på importen från Indonesien. Den prisökning som unionsindustrin lyckades uppnå under undersökningsperioden var bara tillräcklig för att kompensera för den ökade produktionskostnaden till följd av ökningen av råvarupriserna för industrin. Industrin lyckades dessutom höja priserna under undersökningsperioden på grund av de problem i leveranskedjan som de indonesiska exportörerna drabbades av i samband med covid-19-problemen, såsom förklaras i skäl 266. Som de unionstillverkare som ingick i urvalet uppgav skulle industrin inte ha kunnat höja priserna under undersökningsperioden i linje med de högre produktionskostnaderna om det inte hade varit för den tillfälliga situation på marknaden som berodde på effekterna av covid-19-pandemin, och den åsamkade skadan skulle då ha varit ännu större. Det faktum att de indonesiska exporterande tillverkarna lyckades bibehålla sin export och öka sin marknadsandel under undersökningsperioden visar dessutom att de skadliga verkningarna av deras dumpade import, trots dessa problem med leveranskedjan, kan och sannolikt kommer att fortsätta att vålla unionsindustrin skada.

| (304) | Dessutom gjordes en analys av prisunderskridandet under undersökningsperioden per produkttyp. Detta visade att konkurrensen mellan unionsindustrin och importen från Indonesien var stark, och de flesta importerade produkttyper konkurrerade med identiska typer som såldes av unionsindustrin. Med tanke på att fettsyror är råvaror som huvudsakligen säljs på grundval av priset ansågs prispressen på unionsmarknaden vara mycket stark. Det faktum att prisökningarna ägde rum under skadeundersökningsperioden, allteftersom råvarukostnaderna ökade, är inte ett tecken på hälsa om, såsom fallet är här, dessa höjda priser ligger på nivåer som bara täcker kostnaderna utan att uppnå de nödvändiga vinstnivåerna. Detta påvisas av det faktum att unionsindustrins tillväxt och försäljning stagnerade under skadeundersökningsperioden på grund av för låga priser som ledde till otillräckliga lönsamhetsnivåer. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(304)

Dessutom gjordes en analys av prisunderskridandet under undersökningsperioden per produkttyp. Detta visade att konkurrensen mellan unionsindustrin och importen från Indonesien var stark, och de flesta importerade produkttyper konkurrerade med identiska typer som såldes av unionsindustrin. Med tanke på att fettsyror är råvaror som huvudsakligen säljs på grundval av priset ansågs prispressen på unionsmarknaden vara mycket stark. Det faktum att prisökningarna ägde rum under skadeundersökningsperioden, allteftersom råvarukostnaderna ökade, är inte ett tecken på hälsa om, såsom fallet är här, dessa höjda priser ligger på nivåer som bara täcker kostnaderna utan att uppnå de nödvändiga vinstnivåerna. Detta påvisas av det faktum att unionsindustrins tillväxt och försäljning stagnerade under skadeundersökningsperioden på grund av för låga priser som ledde till otillräckliga lönsamhetsnivåer. Dessa påståenden avvisades därför.

| (305) | Wilmar hävdade också att kassaflödets utveckling inte var skadevållande och antydde att kassaflödesproblemen berodde på att unionsindustrins kunder betalade sina fakturor för sent eller på stora investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(305)

Wilmar hävdade också att kassaflödets utveckling inte var skadevållande och antydde att kassaflödesproblemen berodde på att unionsindustrins kunder betalade sina fakturor för sent eller på stora investeringsprojekt.

| (306) | Dessa påståenden är ogrundade och spekulativa. Inga bevis lades fram till stöd för något av dessa påståenden. Tvärtom stämmer industrins låga och sjunkande kassaflöde överens med avkastningen på omsättning och andra indikatorer, som huvudsakligen berodde på låga försäljningspriser och låga lönsamhetsnivåer. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden. |
| --- | --- |

(306)

Dessa påståenden är ogrundade och spekulativa. Inga bevis lades fram till stöd för något av dessa påståenden. Tvärtom stämmer industrins låga och sjunkande kassaflöde överens med avkastningen på omsättning och andra indikatorer, som huvudsakligen berodde på låga försäljningspriser och låga lönsamhetsnivåer. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden.

| (307) | Wilmar hävdade också att utvecklingen av sysselsättning och produktivitet inte stod i förhållande till utvecklingen av importvolymerna från Indonesien. |
| --- | --- |

(307)

Wilmar hävdade också att utvecklingen av sysselsättning och produktivitet inte stod i förhållande till utvecklingen av importvolymerna från Indonesien.

| (308) | För det första bör det påpekas att inte alla skadeindikatorer behöver uppvisa en direkt korrelation med importen från Indonesien för att en övergripande bedömning av väsentlig skada ska kunna göras inom ramen för artikel 3 i grundförordningen. Dessutom minskade både sysselsättningsnivån och produktiviteten under skadeundersökningsperioden, och kommissionen beaktade dessa faktorer på lämpligt sätt i avsnittet ”Slutsats om skada”. Såsom anges i skäl 259 ledde emellertid den dumpade importen till negativa priseffekter för unionsindustrin, som led väsentlig skada eftersom den inte kunde höja sina priser till en nivå som möjliggjorde en rimlig vinstnivå. Kommissionen avvisade därför påståendena om sysselsättning och produktivitet. |
| --- | --- |

(308)

För det första bör det påpekas att inte alla skadeindikatorer behöver uppvisa en direkt korrelation med importen från Indonesien för att en övergripande bedömning av väsentlig skada ska kunna göras inom ramen för artikel 3 i grundförordningen. Dessutom minskade både sysselsättningsnivån och produktiviteten under skadeundersökningsperioden, och kommissionen beaktade dessa faktorer på lämpligt sätt i avsnittet ”Slutsats om skada”. Såsom anges i skäl 259 ledde emellertid den dumpade importen till negativa priseffekter för unionsindustrin, som led väsentlig skada eftersom den inte kunde höja sina priser till en nivå som möjliggjorde en rimlig vinstnivå. Kommissionen avvisade därför påståendena om sysselsättning och produktivitet.

| (309) | Wilmar jämförde också priserna på unionsmarknaden med unionsindustrins exportpriser under skadeundersökningsperioden och antydde att de var mycket lika. Wilmar gjorde antagandet att unionsindustrins exportpriser fastställdes på den globala marknadsprisnivån och drog slutsatsen att unionsindustrins priser inte hölls nere av importen från Indonesien, utan fastställdes på den globala prisnivån. |
| --- | --- |

(309)

Wilmar jämförde också priserna på unionsmarknaden med unionsindustrins exportpriser under skadeundersökningsperioden och antydde att de var mycket lika. Wilmar gjorde antagandet att unionsindustrins exportpriser fastställdes på den globala marknadsprisnivån och drog slutsatsen att unionsindustrins priser inte hölls nere av importen från Indonesien, utan fastställdes på den globala prisnivån.

| (310) | Kommissionen noterade att antagandet att unionsindustrins exportpriser fastställdes på en global prisnivå inte förklarades eller underbyggdes. Kommissionen jämförde unionsindustrins försäljningspriser direkt med Wilmars exportpriser för varje produktkontrollnummer, och visade att Wilmars priser väsentligt underskred unionsindustrins priser. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(310)

Kommissionen noterade att antagandet att unionsindustrins exportpriser fastställdes på en global prisnivå inte förklarades eller underbyggdes. Kommissionen jämförde unionsindustrins försäljningspriser direkt med Wilmars exportpriser för varje produktkontrollnummer, och visade att Wilmars priser väsentligt underskred unionsindustrins priser. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (311) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnade Musim Mas-gruppen in synpunkter och en analys av importvolymen från Indonesien och de genomsnittliga priserna, och gjorde jämförelser med unionsindustrins genomsnittliga priser och lönsamhet för att visa att importen från Indonesien inte var orsak till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(311)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnade Musim Mas-gruppen in synpunkter och en analys av importvolymen från Indonesien och de genomsnittliga priserna, och gjorde jämförelser med unionsindustrins genomsnittliga priser och lönsamhet för att visa att importen från Indonesien inte var orsak till den skada som unionsindustrin lidit.

| (312) | Eftersom jämförelserna och slutsatserna grundar sig på genomsnittliga priser är de dock mindre exakta än de slutsatser som dragits på grundval av specifika beräkningar av prisunderskridandet, vilka visar på ett tydligt pristryck. I kommentaren om att lönsamheten var som högst under undersökningsperioden bortser man dessutom från att lönsamheten till och med under detta särskilda år var för låg för att säkerställa industrins lönsamhet, såsom förklaras i skälen 266 och 269. I motsats till vad denna part hävdar visar dessa omständigheter just precis orsakssambandet mellan den indonesiska dumpade exporten och den skada som EU-industrin lidit. Den svaga återhämtning som unionsindustrin kunnat göra tack vare den tillfälligt bristfälliga försörjningen från Indonesien och osäkerheten i den indonesiska exporten till unionsmarknaden gjorde att användarna köpte fettsyra från unionstillverkare i stället för från indonesiska exportörer, vilket förklaras i skäl 266. Dessa synpunkter avvisades därför. |
| --- | --- |

(312)

Eftersom jämförelserna och slutsatserna grundar sig på genomsnittliga priser är de dock mindre exakta än de slutsatser som dragits på grundval av specifika beräkningar av prisunderskridandet, vilka visar på ett tydligt pristryck. I kommentaren om att lönsamheten var som högst under undersökningsperioden bortser man dessutom från att lönsamheten till och med under detta särskilda år var för låg för att säkerställa industrins lönsamhet, såsom förklaras i skälen 266 och 269. I motsats till vad denna part hävdar visar dessa omständigheter just precis orsakssambandet mellan den indonesiska dumpade exporten och den skada som EU-industrin lidit. Den svaga återhämtning som unionsindustrin kunnat göra tack vare den tillfälligt bristfälliga försörjningen från Indonesien och osäkerheten i den indonesiska exporten till unionsmarknaden gjorde att användarna köpte fettsyra från unionstillverkare i stället för från indonesiska exportörer, vilket förklaras i skäl 266. Dessa synpunkter avvisades därför.

| (313) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från Indonesien vållade unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(313)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från Indonesien vållade unionsindustrin väsentlig skada.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (314) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden, enligt den beräkningsmetod som beskrivs i skäl 195:

  Tabell 11


  Import från tredjeländer











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaysia | Volym (ton) | 88 322 | 90 583 | 95 453 | 88 183 |
| Index | 100 | 103 | 108 | 100 |
| Marknadsandel (%) | 7,5 | 7,5 | 8,3 | 7,8 % |
| Index | 100 | 101 | 111 | 105 |
| Genomsnittligt pris | 1 110 | 849 | 925 | 1 161 |
| Index | 100 | 76 | 83 | 105 |
| Övriga tredjeländer | Volym (ton) | 39 435 | 32 899 | 38 092 | 40 064 |
| Index | 100 | 83 | 97 | 102 |
| Marknadsandel (%) | 3,3 | 2,7 | 3,3 | 3,6 |
| Index | 100 | 82 | 99 | 107 |
| Genomsnittligt pris | 1 331 | 1 522 | 1 329 | 1 443 |
| Index | 100 | 114 | 100 | 108 |
| Totalt för alla tredjeländer undantaget Indonesien | Volym (ton) | 127 757 | 123 482 | 133 545 | 128 247 |
| Index | 100 | 97 | 105 | 100 |
| Marknadsandel (%) | 10,8 | 10,3 | 11,6 | 11,4 |
| Index | 100 | 95 | 107 | 106 |
| Genomsnittligt pris | 1 178 | 1 028 | 1 040 | 1 249 |
| Index | 100 | 87 | 88 | 106 |
| Källa: | Eurostat. |

(314)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden, enligt den beräkningsmetod som beskrivs i skäl 195:

Tabell 11

Tabell 11

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Malaysia

Volym (ton)

88 322

90 583

95 453

88 183

Index

Index

100

100

103

103

108

108

100

100

Marknadsandel (%)

7,5

7,5

8,3

7,8 %

Index

Index

100

100

101

101

111

111

105

105

Genomsnittligt pris

1 110

849

925

1 161

Index

Index

100

100

76

76

83

83

105

105

Övriga tredjeländer

Volym (ton)

39 435

32 899

38 092

40 064

Index

Index

100

100

83

83

97

97

102

102

Marknadsandel (%)

3,3

2,7

3,3

3,6

Index

Index

100

100

82

82

99

99

107

107

Genomsnittligt pris

1 331

1 522

1 329

1 443

Index

Index

100

100

114

114

100

100

108

108

Totalt för alla tredjeländer undantaget Indonesien

Volym (ton)

127 757

123 482

133 545

128 247

Index

Index

100

100

97

97

105

105

100

100

Marknadsandel (%)

10,8

10,3

11,6

11,4

Index

Index

100

100

95

95

107

107

106

106

Genomsnittligt pris

1 178

1 028

1 040

1 249

Index

Index

100

100

87

87

88

88

106

106

Källa:

Källa

Eurostat.

| (315) | Importvolymerna från Malaysia var relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Volymmässigt låg de på en liknande nivå under undersökningsperioden som år 2018, dvs. omkring 88 000 ton. Marknadsandelen för denna import var mellan 7,5 % och 8,3 % under skadeundersökningsperioden, även om marknadsandelen totalt sett ökade med 5 % på grund av den minskade förbrukningen. |
| --- | --- |

(315)

Importvolymerna från Malaysia var relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Volymmässigt låg de på en liknande nivå under undersökningsperioden som år 2018, dvs. omkring 88 000 ton. Marknadsandelen för denna import var mellan 7,5 % och 8,3 % under skadeundersökningsperioden, även om marknadsandelen totalt sett ökade med 5 % på grund av den minskade förbrukningen.

| (316) | Den import från Malaysia som kom in på unionsmarknaden omfattade huvudsakligen KN-numren 3823 11 00, 3823 12 00 och 3823 19 10. Dessa var också de viktigaste numren för importen från Indonesien. De tillgängliga uppgifterna tyder på att produktmixen för importen från de två länderna förblev stabil under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna från Malaysia var genomgående högre än både de indonesiska priserna (med mer än 10 % per år) och unionsindustrins. |
| --- | --- |

(316)

Den import från Malaysia som kom in på unionsmarknaden omfattade huvudsakligen KN-numren 3823 11 00, 3823 12 00 och 3823 19 10. Dessa var också de viktigaste numren för importen från Indonesien. De tillgängliga uppgifterna tyder på att produktmixen för importen från de två länderna förblev stabil under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna från Malaysia var genomgående högre än både de indonesiska priserna (med mer än 10 % per år) och unionsindustrins.

| (317) | Importvolymen från andra tredjeländer ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden. Under hela perioden förblev denna import stabil på omkring 40 000 ton och hade totalt en marknadsandel på mindre än 4 %. |
| --- | --- |

(317)

Importvolymen från andra tredjeländer ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden. Under hela perioden förblev denna import stabil på omkring 40 000 ton och hade totalt en marknadsandel på mindre än 4 %.

| (318) | Importen från andra länder avsåg också huvudsakligen KN-numren 3823 11 00, 3823 12 00 och 3823 19 10, vilket tyder på en liknande produktmix. De genomsnittliga importpriserna från dessa andra tredjeländer var genomgående högre än både Indonesiens och unionsindustrins. |
| --- | --- |

(318)

Importen från andra länder avsåg också huvudsakligen KN-numren 3823 11 00, 3823 12 00 och 3823 19 10, vilket tyder på en liknande produktmix. De genomsnittliga importpriserna från dessa andra tredjeländer var genomgående högre än både Indonesiens och unionsindustrins.

| (319) | Wilmar hävdade att importpriserna från Argentina vållade unionstillverkarna skada. |
| --- | --- |

(319)

Wilmar hävdade att importpriserna från Argentina vållade unionstillverkarna skada.

| (320) | Med tanke på att denna import var försumbar och endast stod för omkring 4 000 ton och 0,4 % av marknadsandelen under undersökningsperioden, avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(320)

Med tanke på att denna import var försumbar och endast stod för omkring 4 000 ton och 0,4 % av marknadsandelen under undersökningsperioden, avvisades detta påstående.

| (321) | Kommissionen drog därför slutsatsen att importen från tredjeländer inte vållade unionsindustrin väsentlig skada eller försvagade orsakssambandet avseende importen från Indonesien. |
| --- | --- |

(321)

Kommissionen drog därför slutsatsen att importen från tredjeländer inte vållade unionsindustrin väsentlig skada eller försvagade orsakssambandet avseende importen från Indonesien.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (322) | Unionstillverkarnas exportvolym utvecklades under skadeundersökningsperioden på det sätt som visas i tabell 12. Denna siffra erhölls genom att använda exporten från de unionstillverkare som ingick i urvalet och extrapolera siffran så att den representerade hela unionsindustrin (42).

  Tabell 12


  Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet | 2018 | 2019 | 2020 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (i ton) | 91 577 | 82 260 | 79 319 | 86 173 |
| Index | 100 | 90 | 87 | 94 |
| Genomsnittligt priser till icke-närstående parter (euro/ton) | 929 | 804 | 857 | 1 105 |
| Index | 100 | 87 | 92 | 119 |
| Källa: | unionstillverkarna i urvalet |

(322)

Unionstillverkarnas exportvolym utvecklades under skadeundersökningsperioden på det sätt som visas i tabell 12. Denna siffra erhölls genom att använda exporten från de unionstillverkare som ingick i urvalet och extrapolera siffran så att den representerade hela unionsindustrin (42).

42

Tabell 12

Tabell 12

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

2018

2019

2020

Undersökningsperiod

Exportvolym (i ton)

91 577

82 260

79 319

86 173

Index

Index

100

100

90

90

87

87

94

94

Genomsnittligt priser till icke-närstående parter (euro/ton)

929

804

857

1 105

Index

Index

100

100

87

87

92

92

119

119

Källa:

Källa

unionstillverkarna i urvalet

| (323) | Unionsindustrins exportvolym minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna för denna export ökade med 19 % under samma period, med beaktande av att dessa priser också påverkades av kostnadsutvecklingen enligt tabell 7. |
| --- | --- |

(323)

Unionsindustrins exportvolym minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna för denna export ökade med 19 % under samma period, med beaktande av att dessa priser också påverkades av kostnadsutvecklingen enligt tabell 7.

| (324) | Med tanke på att exportvolymerna endast utgjorde omkring 10 % av unionens försäljningsvolym och att utvecklingen av försäljningsvolymer och priser liknade den som observerats för unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden i unionen, är det uppenbart att unionsindustrins exportresultat inte är en viktig faktor i den övergripande bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(324)

Med tanke på att exportvolymerna endast utgjorde omkring 10 % av unionens försäljningsvolym och att utvecklingen av försäljningsvolymer och priser liknade den som observerats för unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden i unionen, är det uppenbart att unionsindustrins exportresultat inte är en viktig faktor i den övergripande bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation.

| (325) | Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrins exportresultat inte vållade unionsindustrin väsentlig skada eller kunde försvaga orsakssambandet avseende den indonesiska importen. |
| --- | --- |

(325)

Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrins exportresultat inte vållade unionsindustrin väsentlig skada eller kunde försvaga orsakssambandet avseende den indonesiska importen.

5.2.3   Konsumtion

Konsumtion

| (326) | Konsumtionen på den öppna unionsmarknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 1. När även företagsintern användning beaktas minskade också den totala unionsmarknaden med 5 %. Undersökningen visade att den minskade förbrukningen främst berodde på faktorer kopplade till covid-19-pandemin och dess inverkan på användarsektorerna i unionen, t.ex. städning, såsom anges i skäl 191. |
| --- | --- |

(326)

Konsumtionen på den öppna unionsmarknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 1. När även företagsintern användning beaktas minskade också den totala unionsmarknaden med 5 %. Undersökningen visade att den minskade förbrukningen främst berodde på faktorer kopplade till covid-19-pandemin och dess inverkan på användarsektorerna i unionen, t.ex. städning, såsom anges i skäl 191.

| (327) | Wilmar och P&G hävdade att utvecklingen inom fordonssektorn under covid-19-pandemin delvis orsakade den minskade förbrukningen. Dessutom hävdade de att införandet av lagstiftning om gränsvärden för 3-monoklorpropandiol (3-MCPD) också påverkade försäljningen inom livsmedelssektorn. |
| --- | --- |

(327)

Wilmar och P&G hävdade att utvecklingen inom fordonssektorn under covid-19-pandemin delvis orsakade den minskade förbrukningen. Dessutom hävdade de att införandet av lagstiftning om gränsvärden för 3-monoklorpropandiol (3-MCPD) också påverkade försäljningen inom livsmedelssektorn.

| (328) | Kommissionen fann att den tillfälliga minskningen av förbrukningen under covid-19-pandemin inte kunde förklara den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Utvecklingen inom fordons- och livsmedelssektorerna spelade ingen större roll för konsumtionens allmänna utveckling, vars minskning var begränsad till 5 %. Skadeanalysen visade att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit var kopplad till prisfrågor, t.ex. prisunderskridande och nedåtgående pristryck, vilket hindrade unionen från att höja priserna i linje med kostnaderna till en lämplig vinstnivå. |
| --- | --- |

(328)

Kommissionen fann att den tillfälliga minskningen av förbrukningen under covid-19-pandemin inte kunde förklara den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Utvecklingen inom fordons- och livsmedelssektorerna spelade ingen större roll för konsumtionens allmänna utveckling, vars minskning var begränsad till 5 %. Skadeanalysen visade att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit var kopplad till prisfrågor, t.ex. prisunderskridande och nedåtgående pristryck, vilket hindrade unionen från att höja priserna i linje med kostnaderna till en lämplig vinstnivå.

| (329) | Undersökningen visade att unionsindustrins förluster i fråga om tillverkning och försäljningsvolym var större än konsumtionsminskningen under skadeundersökningsperioden. Trots den minskande konsumtionen var det den dumpade importen från Indonesien som drog störst fördel av marknadsutvecklingen i det att den ökade sin marknadsandel med 19 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 2. |
| --- | --- |

(329)

Undersökningen visade att unionsindustrins förluster i fråga om tillverkning och försäljningsvolym var större än konsumtionsminskningen under skadeundersökningsperioden. Trots den minskande konsumtionen var det den dumpade importen från Indonesien som drog störst fördel av marknadsutvecklingen i det att den ökade sin marknadsandel med 19 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 2.

| (330) | På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att konsumtionsutvecklingen inte låg bakom den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(330)

På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att konsumtionsutvecklingen inte låg bakom den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

5.2.4   Råvarufrågor

Råvarufrågor

| (331) | Den undersökta produktens huvudsakliga råvaror är talg, ett material som härrör från animaliskt fett och/eller vegetabiliska oljor såsom rå palmolja. Dessa utgör omkring 70 % av de totala kostnaderna för produktionen av fettsyror. |
| --- | --- |

(331)

Den undersökta produktens huvudsakliga råvaror är talg, ett material som härrör från animaliskt fett och/eller vegetabiliska oljor såsom rå palmolja. Dessa utgör omkring 70 % av de totala kostnaderna för produktionen av fettsyror.

| (332) | Unionstillverkarna använde talg som en viktig råvara men använde även stora mängder vegetabilisk olja, däribland rå palmolja, som köptes in från unionen och Sydostasien, inklusive Indonesien. Talg är lokalt tillgängligt och lämpar sig för tillverkning av de flesta användarsegmenten av fettsyror. De exporterande tillverkarna i Indonesien använde främst rå palmolja, rå palmkärnolja och små volymer av andra lokalt tillgängliga vegetabiliska oljor, såsom kokosolja, i sin produktion. Undersökningen visade att fettsyrans kvalitet och specifikation generellt sett beror på insatsråvaran, även om det fanns en stor utbytbarhet mellan talg och produkter som baseras på rå palmolja. Dessutom kan de tillverkade produkterna förfinas ytterligare eller utvecklas till produkter med olika egenskaper genom hydrogenering och fraktionering för att uppfylla vissa kundkrav. |
| --- | --- |

(332)

Unionstillverkarna använde talg som en viktig råvara men använde även stora mängder vegetabilisk olja, däribland rå palmolja, som köptes in från unionen och Sydostasien, inklusive Indonesien. Talg är lokalt tillgängligt och lämpar sig för tillverkning av de flesta användarsegmenten av fettsyror. De exporterande tillverkarna i Indonesien använde främst rå palmolja, rå palmkärnolja och små volymer av andra lokalt tillgängliga vegetabiliska oljor, såsom kokosolja, i sin produktion. Undersökningen visade att fettsyrans kvalitet och specifikation generellt sett beror på insatsråvaran, även om det fanns en stor utbytbarhet mellan talg och produkter som baseras på rå palmolja. Dessutom kan de tillverkade produkterna förfinas ytterligare eller utvecklas till produkter med olika egenskaper genom hydrogenering och fraktionering för att uppfylla vissa kundkrav.

| (333) | Wilmar och P&G hävdade att unionsindustrins beroende av talg som råvara snarare än rå palmolja hade en negativ inverkan på deras kostnader och lönsamhet. Företagen hävdade att utvecklingen på talgmarknaden i unionen hade ökat konkurrensen om talg och pressat upp talgpriserna. Greven-gruppen hävdade att den ökande användningen av utsmält djurfett för biobränsleproduktion hade en negativ inverkan på tillgången på talg för den oleokemiska industrin, och att bristen hade orsakat drastiska prisökningar. |
| --- | --- |

(333)

Wilmar och P&G hävdade att unionsindustrins beroende av talg som råvara snarare än rå palmolja hade en negativ inverkan på deras kostnader och lönsamhet. Företagen hävdade att utvecklingen på talgmarknaden i unionen hade ökat konkurrensen om talg och pressat upp talgpriserna. Greven-gruppen hävdade att den ökande användningen av utsmält djurfett för biobränsleproduktion hade en negativ inverkan på tillgången på talg för den oleokemiska industrin, och att bristen hade orsakat drastiska prisökningar.

| (334) | Kommissionen noterade att orsaken till skadan var de låga priserna på importen från Indonesien. Att dessa låga priser möjliggörs av möjligheten att köpa in billiga råvaror (43) är oväsentligt för skadeanalysen, eftersom undersökningen har visat att de indonesiska exportörerna har ägnat sig åt dumpning. |
| --- | --- |

(334)

Kommissionen noterade att orsaken till skadan var de låga priserna på importen från Indonesien. Att dessa låga priser möjliggörs av möjligheten att köpa in billiga råvaror (43) är oväsentligt för skadeanalysen, eftersom undersökningen har visat att de indonesiska exportörerna har ägnat sig åt dumpning.

43

| (335) | Kommissionen konstaterade dessutom att unionsindustrins råvarukostnader visade att kostnaderna för både talg och rå palmolja hade ökat med upp till 40 % under skadeundersökningsperioden. Dessutom var de genomsnittliga inköpspriserna för både talg och rå palmolja mycket lika, eftersom rå palmolja måste importeras från Sydostasien. Transportkostnaderna hade ökat för importerade produkter, särskilt under pandemin när logistikkostnaderna påverkades av försörjningsproblem. Unionsindustrins användning av talg (utöver en blandning av andra typer av råvaror) var därför ett rationellt och effektivt val baserat på sund affärslogik och kunde inte anses vara en källa till självförvållad skada. Påståendena avvisades därför. |
| --- | --- |

(335)

Kommissionen konstaterade dessutom att unionsindustrins råvarukostnader visade att kostnaderna för både talg och rå palmolja hade ökat med upp till 40 % under skadeundersökningsperioden. Dessutom var de genomsnittliga inköpspriserna för både talg och rå palmolja mycket lika, eftersom rå palmolja måste importeras från Sydostasien. Transportkostnaderna hade ökat för importerade produkter, särskilt under pandemin när logistikkostnaderna påverkades av försörjningsproblem. Unionsindustrins användning av talg (utöver en blandning av andra typer av råvaror) var därför ett rationellt och effektivt val baserat på sund affärslogik och kunde inte anses vara en källa till självförvållad skada. Påståendena avvisades därför.

| (336) | Wilmar hävdade också att användningen av den undersökta produkten var begränsad om talg användes som råvara, eftersom sådana produkter inte kunde användas på halal- och koshermarknaderna. Dessutom kunde fettsyror som framställts av talg som råvara inte användas som djurfoder. |
| --- | --- |

(336)

Wilmar hävdade också att användningen av den undersökta produkten var begränsad om talg användes som råvara, eftersom sådana produkter inte kunde användas på halal- och koshermarknaderna. Dessutom kunde fettsyror som framställts av talg som råvara inte användas som djurfoder.

| (337) | Undersökningen visade dock att sektorn för hemstädning var den överlägset största köparen av sådana fettsyror, som representerade mer än 50 % av förbrukningen i unionen. Dessutom kunde unionstillverkarna säkerställa överensstämmelsen med krav såsom kosher och halal genom att avsätta en del av sina produktionsanläggningar till att uteslutande producera fettsyror med vegetabiliska oljor som råvara. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(337)

Undersökningen visade dock att sektorn för hemstädning var den överlägset största köparen av sådana fettsyror, som representerade mer än 50 % av förbrukningen i unionen. Dessutom kunde unionstillverkarna säkerställa överensstämmelsen med krav såsom kosher och halal genom att avsätta en del av sina produktionsanläggningar till att uteslutande producera fettsyror med vegetabiliska oljor som råvara. Därför avvisades detta påstående.

| (338) | Wilmar hävdade också att avsaknaden av talg innebar att unionsindustrins tillverkning och försäljning begränsades. |
| --- | --- |

(338)

Wilmar hävdade också att avsaknaden av talg innebar att unionsindustrins tillverkning och försäljning begränsades.

| (339) | Wilmar lade inte fram någon bevisning till stöd för sin ståndpunkt i den icke-konfidentiella versionen av sin inlaga. Den konfidentiella bevisning som lämnats in visade i själva verket en ökning av talgförbrukningen i produktionen av fettsyra under skadeundersökningsperioden. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(339)

Wilmar lade inte fram någon bevisning till stöd för sin ståndpunkt i den icke-konfidentiella versionen av sin inlaga. Den konfidentiella bevisning som lämnats in visade i själva verket en ökning av talgförbrukningen i produktionen av fettsyra under skadeundersökningsperioden. Därför avvisades detta påstående.

| (340) | Med tanke på att priserna på talg och vegetabilisk olja som råvaror var jämförbara, särskilt under undersökningsperioden, den stora utbytbarheten av talg och produkter baserade på rå palmolja samt det faktum att restriktionerna för användningen av talgbaserade fettsyror var begränsade, fann kommissionen att användningen av talg som råvara inte var en orsak till den väsentliga skadan för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(340)

Med tanke på att priserna på talg och vegetabilisk olja som råvaror var jämförbara, särskilt under undersökningsperioden, den stora utbytbarheten av talg och produkter baserade på rå palmolja samt det faktum att restriktionerna för användningen av talgbaserade fettsyror var begränsade, fann kommissionen att användningen av talg som råvara inte var en orsak till den väsentliga skadan för unionsindustrin.

| (341) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade Greven-gruppen, Wilmar, Musim Mas-gruppen och Schill + Seilacher-gruppen frågor som rör utvecklingen av kostnaden för talg som råvara på grund av andra industriers ökade användning av den, och den minskade tillgången på råvaror för unionsindustrin. Dessa parters viktigaste argument var att kommissionen i det slutliga meddelandet av uppgifter inte lade tillräcklig vikt vid effekterna av talgens försämrade tillgänglighet, vilket ledde till ökade talgkostnader jämfört med palmolja som råvara för tillverkning av fettsyror. Till stöd för sina synpunkter lämnade Greven-gruppen in statistik och analyser som visade hur förhållandet mellan priserna på talg och palmolja utvecklades under perioden 2008–2022. Dessutom hävdade Greven-gruppen att talgpriserna skulle fortsätta att öka i framtiden och att unionsindustrin underlät att göra de betydande investeringar som krävdes för att möjliggöra en övergång till rå palmolja som huvudsaklig råvara i produktionen. |
| --- | --- |

(341)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade Greven-gruppen, Wilmar, Musim Mas-gruppen och Schill + Seilacher-gruppen frågor som rör utvecklingen av kostnaden för talg som råvara på grund av andra industriers ökade användning av den, och den minskade tillgången på råvaror för unionsindustrin. Dessa parters viktigaste argument var att kommissionen i det slutliga meddelandet av uppgifter inte lade tillräcklig vikt vid effekterna av talgens försämrade tillgänglighet, vilket ledde till ökade talgkostnader jämfört med palmolja som råvara för tillverkning av fettsyror. Till stöd för sina synpunkter lämnade Greven-gruppen in statistik och analyser som visade hur förhållandet mellan priserna på talg och palmolja utvecklades under perioden 2008–2022. Dessutom hävdade Greven-gruppen att talgpriserna skulle fortsätta att öka i framtiden och att unionsindustrin underlät att göra de betydande investeringar som krävdes för att möjliggöra en övergång till rå palmolja som huvudsaklig råvara i produktionen.

| (342) | Kommissionen bestrider inte att tillgången på talg i unionen har minskat under årens lopp, att talgpriserna har ökat till följd av detta eller att det har skett en historisk förändring när det gäller talgprisernas konkurrenskraft jämfört med råvarupriserna för vegetabilisk olja. Liksom inom alla branscher måste ökade råvarupriser, särskilt för industrier med låg vinst, föras över på kunderna i något skede för att industrierna ska förbli livskraftiga. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins råvarukostnader med omkring 40 % för både palmolja och talg. Unionsindustrin kunde inte höja priserna på fettsyror tillräckligt för att avspegla dessa kostnadsökningar och uppnå tillräckliga lönsamhetsnivåer när råvarukostnaderna utgör omkring 70 % av de totala kostnaderna. Talgkostnaderna var snarlika kostnaderna för rå palmolja (inklusive logistikkostnader) under skadeundersökningsperioden, baserat på bekräftade kostnadsuppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Orsaken till att råvarupriserna inte i tillräcklig utsträckning hade förts över på kunderna var det pristryck på den likadana produkten som orsakades av priserna på den dumpade importen från Indonesien. Såsom diskuteras ovan var priserna på rå palmolja och talg (inklusive transportkostnader) i alla händelser mycket lika för unionstillverkarna av fettsyra. |
| --- | --- |

(342)

Kommissionen bestrider inte att tillgången på talg i unionen har minskat under årens lopp, att talgpriserna har ökat till följd av detta eller att det har skett en historisk förändring när det gäller talgprisernas konkurrenskraft jämfört med råvarupriserna för vegetabilisk olja. Liksom inom alla branscher måste ökade råvarupriser, särskilt för industrier med låg vinst, föras över på kunderna i något skede för att industrierna ska förbli livskraftiga. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins råvarukostnader med omkring 40 % för både palmolja och talg. Unionsindustrin kunde inte höja priserna på fettsyror tillräckligt för att avspegla dessa kostnadsökningar och uppnå tillräckliga lönsamhetsnivåer när råvarukostnaderna utgör omkring 70 % av de totala kostnaderna. Talgkostnaderna var snarlika kostnaderna för rå palmolja (inklusive logistikkostnader) under skadeundersökningsperioden, baserat på bekräftade kostnadsuppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Orsaken till att råvarupriserna inte i tillräcklig utsträckning hade förts över på kunderna var det pristryck på den likadana produkten som orsakades av priserna på den dumpade importen från Indonesien. Såsom diskuteras ovan var priserna på rå palmolja och talg (inklusive transportkostnader) i alla händelser mycket lika för unionstillverkarna av fettsyra.

| (343) | När det gäller unionstillverkarnas förmåga att flytta sin tillverkning från en typ av råvara till en annan noterade kommissionen att alla de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet redan använder olika typer av råvaror, inklusive talg och palmolja, beroende på marknadsförhållandena. Under alla omständigheter är förväntningarna på den framtida marknadsutvecklingen, såsom utvecklingen av talgpriserna, inte relevanta för bedömningen av skada och orsakssamband under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(343)

När det gäller unionstillverkarnas förmåga att flytta sin tillverkning från en typ av råvara till en annan noterade kommissionen att alla de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet redan använder olika typer av råvaror, inklusive talg och palmolja, beroende på marknadsförhållandena. Under alla omständigheter är förväntningarna på den framtida marknadsutvecklingen, såsom utvecklingen av talgpriserna, inte relevanta för bedömningen av skada och orsakssamband under skadeundersökningsperioden.

| (344) | Av denna anledning ökade unionens försäljningspriser på grund av råvaruprisökningen, men unionsindustrin kunde inte sätta sina priser på en rimlig nivå på grund av den billiga dumpade importen. Detta påstående kan därför inte godtas. |
| --- | --- |

(344)

Av denna anledning ökade unionens försäljningspriser på grund av råvaruprisökningen, men unionsindustrin kunde inte sätta sina priser på en rimlig nivå på grund av den billiga dumpade importen. Detta påstående kan därför inte godtas.

5.2.5   Unionsindustrins påstådda ineffektivitet

Unionsindustrins påstådda ineffektivitet

| (345) | Wilmar och P&G hävdade att de indonesiska exportörerna var vertikalt integrerade i den utsträckning att de ägde palmoljeplantager och därför hade konkurrensfördelar gentemot unionsindustrin, som var ineffektiv. |
| --- | --- |

(345)

Wilmar och P&G hävdade att de indonesiska exportörerna var vertikalt integrerade i den utsträckning att de ägde palmoljeplantager och därför hade konkurrensfördelar gentemot unionsindustrin, som var ineffektiv.

| (346) | Kommissionen anser att en påstådd konkurrensfördel inte kan motivera den skadevållande dumpning som de indonesiska exportörerna orsakar på unionsmarknaden. Såsom förklaras i avsnittet ”Dumpning” ovan jämförde kommissionen det pris som de berörda exportörerna tog ut av EU-baserade kunder med normalvärdet i Indonesien och fann att det förekom betydande dumpning. Detta innebär att den konstaterade dumpningen endast beror på handelsbeteendet hos de indonesiska exporterande tillverkare som beslutade att exportera till priser som var lägre än deras inhemska försäljningspriser eller kostnader. Undersökningen visade att detta beteende vållade unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(346)

Kommissionen anser att en påstådd konkurrensfördel inte kan motivera den skadevållande dumpning som de indonesiska exportörerna orsakar på unionsmarknaden. Såsom förklaras i avsnittet ”Dumpning” ovan jämförde kommissionen det pris som de berörda exportörerna tog ut av EU-baserade kunder med normalvärdet i Indonesien och fann att det förekom betydande dumpning. Detta innebär att den konstaterade dumpningen endast beror på handelsbeteendet hos de indonesiska exporterande tillverkare som beslutade att exportera till priser som var lägre än deras inhemska försäljningspriser eller kostnader. Undersökningen visade att detta beteende vållade unionsindustrin väsentlig skada.

| (347) | Wilmar hävdade också att unionsindustrin led brist på investeringar, vilket skulle förklara den skada som konstaterats. |
| --- | --- |

(347)

Wilmar hävdade också att unionsindustrin led brist på investeringar, vilket skulle förklara den skada som konstaterats.

| (348) | Såsom nämndes ovan gjorde unionsindustrin huvudsakligen investeringar för att upprätthålla den befintliga kapaciteten och förbättra effektiviteten. Undersökningen visade att de otillräckliga lönsamhetsnivåerna och den minskade kapitalanskaffningsförmågan till följd av den dumpade importen ledde till begränsade investeringsnivåer. Den påstådda bristen på investeringar var därför inte orsaken utan snarare följden av den väsentliga skada som vållats av den dumpade importen från Indonesien. Den massiva förekomsten av dumpad import på unionsmarknaden hade en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet och kapitalanskaffningsförmåga, och vissa strukturella investeringar kunde inte genomföras som planerat, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(348)

Såsom nämndes ovan gjorde unionsindustrin huvudsakligen investeringar för att upprätthålla den befintliga kapaciteten och förbättra effektiviteten. Undersökningen visade att de otillräckliga lönsamhetsnivåerna och den minskade kapitalanskaffningsförmågan till följd av den dumpade importen ledde till begränsade investeringsnivåer. Den påstådda bristen på investeringar var därför inte orsaken utan snarare följden av den väsentliga skada som vållats av den dumpade importen från Indonesien. Den massiva förekomsten av dumpad import på unionsmarknaden hade en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet och kapitalanskaffningsförmåga, och vissa strukturella investeringar kunde inte genomföras som planerat, särskilt under undersökningsperioden.

| (349) | Wilmar hävdade att vissa unionstillverkare, däribland KLK, hade importerat fettsyror från Indonesien under skadeundersökningsperioden. Wilmar hävdade att den eventuella skadan måste anses ha varit åtminstone delvis självförvållad. |
| --- | --- |

(349)

Wilmar hävdade att vissa unionstillverkare, däribland KLK, hade importerat fettsyror från Indonesien under skadeundersökningsperioden. Wilmar hävdade att den eventuella skadan måste anses ha varit åtminstone delvis självförvållad.

| (350) | Undersökningen visade att de inköp från Indonesien som gjorts av de unionstillverkare som ingick i urvalet, inklusive KLK, var försumbara, dvs. de utgjorde mindre än 3 % av deras produktionsvolymer per år och under hela skadeundersökningsperioden. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(350)

Undersökningen visade att de inköp från Indonesien som gjorts av de unionstillverkare som ingick i urvalet, inklusive KLK, var försumbara, dvs. de utgjorde mindre än 3 % av deras produktionsvolymer per år och under hela skadeundersökningsperioden. Därför avvisades detta påstående.

| (351) | Wilmar hävdade också att unionsindustrin led skada på grund av ett dåligt geografiskt läge, närmare bestämt på grund av platser som inte gav tillgång till djuphavshamnsanläggningar för inköp av råvaror och försäljning av färdiga varor. |
| --- | --- |

(351)

Wilmar hävdade också att unionsindustrin led skada på grund av ett dåligt geografiskt läge, närmare bestämt på grund av platser som inte gav tillgång till djuphavshamnsanläggningar för inköp av råvaror och försäljning av färdiga varor.

| (352) | Kommissionen avvisade detta påstående eftersom undersökningen visade att åtminstone alla fyra av de unionstillverkare som ingick i urvalet, vilka stod för 61 % av unionstillverkningen (såsom anges i skäl 36), hade tillgång till djuphavs- eller flodhamnsanläggningar under skadeundersökningsperioden. Även om vissa mindre unionstillverkare kanske inte har tillgång till djuphavshamnsanläggningar är detta inte fallet för unionsindustrin som helhet och kan därför inte förklara den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(352)

Kommissionen avvisade detta påstående eftersom undersökningen visade att åtminstone alla fyra av de unionstillverkare som ingick i urvalet, vilka stod för 61 % av unionstillverkningen (såsom anges i skäl 36), hade tillgång till djuphavs- eller flodhamnsanläggningar under skadeundersökningsperioden. Även om vissa mindre unionstillverkare kanske inte har tillgång till djuphavshamnsanläggningar är detta inte fallet för unionsindustrin som helhet och kan därför inte förklara den väsentliga skadan.

| (353) | Wilmar påstod också att KLK-gruppens förvärv av anläggningen i Düsseldorf skapade ytterligare ineffektivitet inom unionsindustrin. Detta påstående grundar sig på det faktum att anläggningen använder talg som råvara. |
| --- | --- |

(353)

Wilmar påstod också att KLK-gruppens förvärv av anläggningen i Düsseldorf skapade ytterligare ineffektivitet inom unionsindustrin. Detta påstående grundar sig på det faktum att anläggningen använder talg som råvara.

| (354) | Såsom påpekas i skälen 331–340 är dock talgpriset snarlikt priset på andra råvaror, och talg är tekniskt lämpligt för tillverkningen av de flesta användarsegment. Detta påstående ansågs därför sakna grund. |
| --- | --- |

(354)

Såsom påpekas i skälen 331–340 är dock talgpriset snarlikt priset på andra råvaror, och talg är tekniskt lämpligt för tillverkningen av de flesta användarsegment. Detta påstående ansågs därför sakna grund.

| (355) | P&G och Wilmar hävdade att unionsindustrin var ineffektiv och sysselsatte ett stort antal anställda och därför drabbades av höga sysselsättningskostnader. |
| --- | --- |

(355)

P&G och Wilmar hävdade att unionsindustrin var ineffektiv och sysselsatte ett stort antal anställda och därför drabbades av höga sysselsättningskostnader.

| (356) | Med tanke på att unionsindustrins sysselsättningskostnader (löner plus alla andra sysselsättningsrelaterade kostnader) endast utgjorde 7,2 % av de totala kostnaderna under skadeundersökningsperioden ansågs denna kostnad inte kunna vålla unionsindustrin väsentlig skada. Därför tillbakavisades påståendet. |
| --- | --- |

(356)

Med tanke på att unionsindustrins sysselsättningskostnader (löner plus alla andra sysselsättningsrelaterade kostnader) endast utgjorde 7,2 % av de totala kostnaderna under skadeundersökningsperioden ansågs denna kostnad inte kunna vålla unionsindustrin väsentlig skada. Därför tillbakavisades påståendet.

| (357) | Wilmar hävdade att unionsindustrin var ineffektiv när det gäller att uppfylla leveranstiderna och säkerställa leverans av de relevanta kvantiteter som krävs av unionsmarknaden. Detta påstående åtföljdes inte av någon bevisning. |
| --- | --- |

(357)

Wilmar hävdade att unionsindustrin var ineffektiv när det gäller att uppfylla leveranstiderna och säkerställa leverans av de relevanta kvantiteter som krävs av unionsmarknaden. Detta påstående åtföljdes inte av någon bevisning.

| (358) | Det framgår dock av tabell 4 att unionsindustrin har mer än 200 000 ton outnyttjad kapacitet som den omedelbart skulle kunna använda om tillräckligt många beställningar mottogs. I frånvaro av bevisning för att unionsindustrin inte kunde eller inte ville leverera avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(358)

Det framgår dock av tabell 4 att unionsindustrin har mer än 200 000 ton outnyttjad kapacitet som den omedelbart skulle kunna använda om tillräckligt många beställningar mottogs. I frånvaro av bevisning för att unionsindustrin inte kunde eller inte ville leverera avvisades påståendet.

| (359) | På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden drog kommissionen slutsatsen att eventuella påstådda effektivitets- och råvaruproblem inte var sådana att de vållade unionsindustrin väsentlig skada eller försvagade orsakssambandet i fråga om den indonesiska importen. |
| --- | --- |

(359)

På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden drog kommissionen slutsatsen att eventuella påstådda effektivitets- och råvaruproblem inte var sådana att de vållade unionsindustrin väsentlig skada eller försvagade orsakssambandet i fråga om den indonesiska importen.

| (360) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Wilmar att orsaken till den skada som unionsindustrin lidit var ökade logistikkostnader till följd av covid-19-pandemin och ökade arbetskraftskostnader. Det hävdades att dessa problem gjorde att unionsindustrin inte var konkurrenskraftig jämfört med indonesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(360)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Wilmar att orsaken till den skada som unionsindustrin lidit var ökade logistikkostnader till följd av covid-19-pandemin och ökade arbetskraftskostnader. Det hävdades att dessa problem gjorde att unionsindustrin inte var konkurrenskraftig jämfört med indonesiska exporterande tillverkare.

| (361) | Logistikkostnaderna utgör en relativt liten del av den totala kostnaden (under 5 %). Dessutom ökade arbetskraftskostnaderna per anställd endast med 8 % under skadeundersökningsperiodens fyra år enligt förhandlingar med fackföreningar och nationella förvaltningar. Arbetskraftskostnaderna utgjorde endast omkring 7,2 % av de totala kostnaderna. Kommissionen avvisar därför påståendet att ökade logistik- och arbetskraftskostnader vållade skada. |
| --- | --- |

(361)

Logistikkostnaderna utgör en relativt liten del av den totala kostnaden (under 5 %). Dessutom ökade arbetskraftskostnaderna per anställd endast med 8 % under skadeundersökningsperiodens fyra år enligt förhandlingar med fackföreningar och nationella förvaltningar. Arbetskraftskostnaderna utgjorde endast omkring 7,2 % av de totala kostnaderna. Kommissionen avvisar därför påståendet att ökade logistik- och arbetskraftskostnader vållade skada.

| (362) | Wilmar hävdade också att orsaken till den olönsamma försäljningen under 2019 och 2020 berodde på ökade försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt finansieringskostnader. |
| --- | --- |

(362)

Wilmar hävdade också att orsaken till den olönsamma försäljningen under 2019 och 2020 berodde på ökade försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt finansieringskostnader.

| (363) | Detta påstående gjordes dock på grund av att Wilmar missförstod tabell 7 avseende produktionskostnader. I den tabellen avses med ”produktionskostnader” de totala kostnaderna för unionstillverkarna, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt finansieringskostnader. Försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna samt finansieringskostnaderna var i själva verket relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Kommissionen avvisade därför påståendet att ökade försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt finansieringskostnader vållade skada. |
| --- | --- |

(363)

Detta påstående gjordes dock på grund av att Wilmar missförstod tabell 7 avseende produktionskostnader. I den tabellen avses med ”produktionskostnader” de totala kostnaderna för unionstillverkarna, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt finansieringskostnader. Försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna samt finansieringskostnaderna var i själva verket relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Kommissionen avvisade därför påståendet att ökade försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt finansieringskostnader vållade skada.

| (364) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Greven-gruppen att unionstillverkarna har tillräcklig kapacitet för att ersätta importen från Indonesien, även om en marknadsandel på 20 % i teorin skulle kunna täckas av unionsindustrins outnyttjade kapacitet på 20 %. Till stöd för detta påstående tillhandahöll Greven-gruppen uppgifter som visade att det nuvarande kapacitetsutnyttjandet inom unionens fettsyreindustri (80 %) redan ligger på det långsiktiga genomsnittet för den europeiska kemiska industrin i vidare mening. Mot bakgrund av detta hävdade Greven-gruppen att ett kapacitetsutnyttjande på 100 % varken var hållbart eller möjligt att uppnå under en längre tidsperiod. Dessutom hänvisade Greven-gruppen till sin egen efterfrågan, som från och med 2020 inte kunde tillgodoses av unionstillverkarna, antingen på grund av otillräcklig kapacitet eller otillräcklig tillgång på råvaror. I synnerhet när det gäller läkemedels-, foder- och livsmedelssektorerna hävdade Greven-gruppen att unionstillverkarnas produktionskapacitet var otillräcklig, eftersom fettsyrorna för dessa sektorer endast kunde tillverkas av vegetabiliskt eller palmbaserat material och måste vara RSPO (Roundtable on Sustainable Palm Oil) Mass Balance-certifierade samt kosher- och halalcertifierade. |
| --- | --- |

(364)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Greven-gruppen att unionstillverkarna har tillräcklig kapacitet för att ersätta importen från Indonesien, även om en marknadsandel på 20 % i teorin skulle kunna täckas av unionsindustrins outnyttjade kapacitet på 20 %. Till stöd för detta påstående tillhandahöll Greven-gruppen uppgifter som visade att det nuvarande kapacitetsutnyttjandet inom unionens fettsyreindustri (80 %) redan ligger på det långsiktiga genomsnittet för den europeiska kemiska industrin i vidare mening. Mot bakgrund av detta hävdade Greven-gruppen att ett kapacitetsutnyttjande på 100 % varken var hållbart eller möjligt att uppnå under en längre tidsperiod. Dessutom hänvisade Greven-gruppen till sin egen efterfrågan, som från och med 2020 inte kunde tillgodoses av unionstillverkarna, antingen på grund av otillräcklig kapacitet eller otillräcklig tillgång på råvaror. I synnerhet när det gäller läkemedels-, foder- och livsmedelssektorerna hävdade Greven-gruppen att unionstillverkarnas produktionskapacitet var otillräcklig, eftersom fettsyrorna för dessa sektorer endast kunde tillverkas av vegetabiliskt eller palmbaserat material och måste vara RSPO (Roundtable on Sustainable Palm Oil) Mass Balance-certifierade samt kosher- och halalcertifierade.

| (365) | Kommissionen påminde om att unionens produktionskapacitet för fettsyra beräknades på grundval av en uppnåelig maximal produktion på lång sikt, med beaktande av underhåll. Det faktum att det långsiktiga genomsnittliga kapacitetsutnyttjandet inom den kemiska industrin i vidare mening ligger på 80 % innebär därför inte att unionens fettsyreindustri inte fullt ut kan använda sin outnyttjade kapacitet enligt kommissionens beräkningar i detta fall. Dessutom har Greven-gruppen inte lagt fram några bevis för att unionsindustrins påstådda oförmåga att tillgodose gruppens efterfrågan har berott på systematiska faktorer snarare än på omständigheter och att den skulle kvarstå på lång sikt. När det gäller fettsyror för läkemedels-, foder- och livsmedelssektorerna ansåg kommissionen att lika villkor på unionsmarknaden för fettsyror skulle återställa lönsamheten, vilket i sin tur skulle göra det möjligt för unionsindustrin att göra de investeringar som krävs för att ta itu med de kapacitetsbrister som rör specifika produkter. Mot bakgrund av detta avvisades dessa argument. |
| --- | --- |

(365)

Kommissionen påminde om att unionens produktionskapacitet för fettsyra beräknades på grundval av en uppnåelig maximal produktion på lång sikt, med beaktande av underhåll. Det faktum att det långsiktiga genomsnittliga kapacitetsutnyttjandet inom den kemiska industrin i vidare mening ligger på 80 % innebär därför inte att unionens fettsyreindustri inte fullt ut kan använda sin outnyttjade kapacitet enligt kommissionens beräkningar i detta fall. Dessutom har Greven-gruppen inte lagt fram några bevis för att unionsindustrins påstådda oförmåga att tillgodose gruppens efterfrågan har berott på systematiska faktorer snarare än på omständigheter och att den skulle kvarstå på lång sikt. När det gäller fettsyror för läkemedels-, foder- och livsmedelssektorerna ansåg kommissionen att lika villkor på unionsmarknaden för fettsyror skulle återställa lönsamheten, vilket i sin tur skulle göra det möjligt för unionsindustrin att göra de investeringar som krävs för att ta itu med de kapacitetsbrister som rör specifika produkter. Mot bakgrund av detta avvisades dessa argument.

5.2.6   Företagsintern användning

Företagsintern användning

| (366) | Den företagsinterna förbrukningen ökade med cirka 2 % i absoluta tal under skadeundersökningsperioden och utgjorde omkring 10 % av den totala marknadsförbrukningen under varje år av skadeundersökningsperioden, såsom anges i tabell 5. Kommissionen ansåg därför att utvecklingen när det gäller företagsintern användning var stabil eller något positiv för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(366)

Den företagsinterna förbrukningen ökade med cirka 2 % i absoluta tal under skadeundersökningsperioden och utgjorde omkring 10 % av den totala marknadsförbrukningen under varje år av skadeundersökningsperioden, såsom anges i tabell 5. Kommissionen ansåg därför att utvecklingen när det gäller företagsintern användning var stabil eller något positiv för unionsindustrin.

| (367) | Utvecklingen av den företagsinterna användningen kunde därför inte ha vållat unionsindustrin väsentlig skada eller försvagat orsakssambandet med den indonesiska importen. |
| --- | --- |

(367)

Utvecklingen av den företagsinterna användningen kunde därför inte ha vållat unionsindustrin väsentlig skada eller försvagat orsakssambandet med den indonesiska importen.

5.3   Slutsats beträffande orsakssamband

Slutsats beträffande orsakssamband

| (368) | Det fanns 15 tillverkare av fettsyror i unionen under undersökningsperioden, och de sålde till ett stort antal kunder i många användarsektorer. Undersökningen visade att förekomsten av dumpad import med låga priser från Indonesien ledde till att priserna hölls nere på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Detta betyder att unionsindustrins prisnivå inte kunde matcha råvaruprisökningarna under hela skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins lönsamhet var följaktligen låg, eller till och med negativ, under hela skadeundersökningsperioden. En sådan lönsamhet är lägre än den vinst som industrin borde uppnå under normala konkurrensförhållanden och är uppenbart otillräcklig för att säkerställa industrins långsiktiga överlevnad. Unionsindustrins investeringar måste göras för att underhålla de befintliga anläggningarna, men den minskade kapitalanskaffningsförmågan hotade investeringsnivåerna. |
| --- | --- |

(368)

Det fanns 15 tillverkare av fettsyror i unionen under undersökningsperioden, och de sålde till ett stort antal kunder i många användarsektorer. Undersökningen visade att förekomsten av dumpad import med låga priser från Indonesien ledde till att priserna hölls nere på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Detta betyder att unionsindustrins prisnivå inte kunde matcha råvaruprisökningarna under hela skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins lönsamhet var följaktligen låg, eller till och med negativ, under hela skadeundersökningsperioden. En sådan lönsamhet är lägre än den vinst som industrin borde uppnå under normala konkurrensförhållanden och är uppenbart otillräcklig för att säkerställa industrins långsiktiga överlevnad. Unionsindustrins investeringar måste göras för att underhålla de befintliga anläggningarna, men den minskade kapitalanskaffningsförmågan hotade investeringsnivåerna.

| (369) | Betydande kvantiteter dumpad lågprisimport från Indonesien förekom på unionens öppna marknad. Alltmedan denna marknad krympte med 5 % under skadeundersökningsperioden ökade den indonesiska importvolymen med 13 % och marknadsandelen med 18 %. De stod därför för omkring två tredjedelar av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden. Undersökningen visade att denna marknadspenetration också hade negativa konsekvenser för unionsindustrin, särskilt för produktions- och försäljningsvolymerna, som minskade med 7 % respektive 10 % under skadeundersökningsperioden. Denna information framkommer av tabellerna 4 och 5. |
| --- | --- |

(369)

Betydande kvantiteter dumpad lågprisimport från Indonesien förekom på unionens öppna marknad. Alltmedan denna marknad krympte med 5 % under skadeundersökningsperioden ökade den indonesiska importvolymen med 13 % och marknadsandelen med 18 %. De stod därför för omkring två tredjedelar av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden. Undersökningen visade att denna marknadspenetration också hade negativa konsekvenser för unionsindustrin, särskilt för produktions- och försäljningsvolymerna, som minskade med 7 % respektive 10 % under skadeundersökningsperioden. Denna information framkommer av tabellerna 4 och 5.

| (370) | Andra faktorer som undersöktes var import från andra källor, unionsindustrins exportresultat, utvecklingen av företagsintern användning, konsumtionsutvecklingen och unionsindustrins påstådda ineffektivitet. |
| --- | --- |

(370)

Andra faktorer som undersöktes var import från andra källor, unionsindustrins exportresultat, utvecklingen av företagsintern användning, konsumtionsutvecklingen och unionsindustrins påstådda ineffektivitet.

| (371) | Kommissionen särskilde och avgränsade därför verkningarna av alla kända faktorer som påverkade unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. Ingen av faktorerna, tillsammans eller var för sig, befanns ha tillräcklig inverkan på unionsindustrins situation för att det skulle vara möjligt att ifrågasätta slutsatsen att den indonesiska importen vållade väsentlig skada. |
| --- | --- |

(371)

Kommissionen särskilde och avgränsade därför verkningarna av alla kända faktorer som påverkade unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. Ingen av faktorerna, tillsammans eller var för sig, befanns ha tillräcklig inverkan på unionsindustrins situation för att det skulle vara möjligt att ifrågasätta slutsatsen att den indonesiska importen vållade väsentlig skada.

| (372) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. Skadan består främst av ett nedåtgående pristryck, otillräcklig lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga, förlust av marknadsandelar och minskad produktion, produktivitet, försäljningsvolym och sysselsättning. |
| --- | --- |

(372)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. Skadan består främst av ett nedåtgående pristryck, otillräcklig lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga, förlust av marknadsandelar och minskad produktion, produktivitet, försäljningsvolym och sysselsättning.

6.   ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

| (373) | För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen. |
| --- | --- |

(373)

För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen.

| (374) | Klaganden hävdade att det förekom råvarurelaterade snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen. För att utföra bedömningen av den lämpliga nivån för åtgärderna fastställde kommissionen därför först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit utan några snedvridningar enligt artikel 7.2a i grundförordningen. Därefter undersökte kommissionen om dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna i urvalet skulle bli högre än deras skademarginal (se avsnitt 6.2 nedan). |
| --- | --- |

(374)

Klaganden hävdade att det förekom råvarurelaterade snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen. För att utföra bedömningen av den lämpliga nivån för åtgärderna fastställde kommissionen därför först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit utan några snedvridningar enligt artikel 7.2a i grundförordningen. Därefter undersökte kommissionen om dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna i urvalet skulle bli högre än deras skademarginal (se avsnitt 6.2 nedan).

6.1   Målprisunderskridande

Målprisunderskridande

| (375) | Skadan skulle undanröjas om unionsindustrin hade kunnat uppnå ett vinstmål genom att sälja till ett sådant målpris som avses i artikel 7.2c och 7.2d i grundförordningen. |
| --- | --- |

(375)

Skadan skulle undanröjas om unionsindustrin hade kunnat uppnå ett vinstmål genom att sälja till ett sådant målpris som avses i artikel 7.2c och 7.2d i grundförordningen.

| (376) | I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före den ökade importen från det undersökta landet, den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka totala kostnader och investeringar, forskning och utveckling (FoU), innovation samt den lönsamhetsnivå som förväntas under normala konkurrensförhållanden. Denna vinstmarginal bör inte vara lägre än 6 %. |
| --- | --- |

(376)

I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före den ökade importen från det undersökta landet, den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka totala kostnader och investeringar, forskning och utveckling (FoU), innovation samt den lönsamhetsnivå som förväntas under normala konkurrensförhållanden. Denna vinstmarginal bör inte vara lägre än 6 %.

| (377) | Uppgifter om fastställandet av den normala vinsten ingick i de frågeformulär som sändes till de unionstillverkare som ingick i urvalet. Detta omfattade lönsamheten för den likadana produkten under de tio år som föregick undersökningsperioden. Unionstillverkarna kunde dock inte lämna fullständiga uppgifter på grund av förändringar i redovisningssystemen och organisatoriska förändringar. Dessutom var lönsamheten för den likadana produkten under skadeundersökningsperioden lägre än 6 %, vilket framgår av tabell 10. |
| --- | --- |

(377)

Uppgifter om fastställandet av den normala vinsten ingick i de frågeformulär som sändes till de unionstillverkare som ingick i urvalet. Detta omfattade lönsamheten för den likadana produkten under de tio år som föregick undersökningsperioden. Unionstillverkarna kunde dock inte lämna fullständiga uppgifter på grund av förändringar i redovisningssystemen och organisatoriska förändringar. Dessutom var lönsamheten för den likadana produkten under skadeundersökningsperioden lägre än 6 %, vilket framgår av tabell 10.

| (378) | Vissa unionstillverkare som ingick i urvalet hävdade att EU:s investeringsnivå, FoU-nivå och innovation under skadeundersökningsperioden skulle ha varit högre under normala konkurrensförhållanden. |
| --- | --- |

(378)

Vissa unionstillverkare som ingick i urvalet hävdade att EU:s investeringsnivå, FoU-nivå och innovation under skadeundersökningsperioden skulle ha varit högre under normala konkurrensförhållanden.

| (379) | Tillverkarna kunde dock inte kvantifiera dessa påståenden. Därför drogs slutsatsen att vinstmålet borde fastställas till 6 % i enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(379)

Tillverkarna kunde dock inte kvantifiera dessa påståenden. Därför drogs slutsatsen att vinstmålet borde fastställas till 6 % i enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen.

| (380) | I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen bedömde kommissionen de framtida kostnaderna till följd av multilaterala miljöavtal, och protokollen till dessa, som unionen är part i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia till grundförordningen, som unionsindustrin kommer att ådra sig under tillämpningsperioden för åtgärden enligt artikel 11.2. Kommissionen fastställde en ytterligare kostnad på 0,1 %, som lades till det icke-skadevållande priset. Det finns en not om hur kommissionen har fastställt denna ytterligare kostnad i den ärendeakt som berörda parter kan få ta del av. |
| --- | --- |

(380)

I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen bedömde kommissionen de framtida kostnaderna till följd av multilaterala miljöavtal, och protokollen till dessa, som unionen är part i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia till grundförordningen, som unionsindustrin kommer att ådra sig under tillämpningsperioden för åtgärden enligt artikel 11.2. Kommissionen fastställde en ytterligare kostnad på 0,1 %, som lades till det icke-skadevållande priset. Det finns en not om hur kommissionen har fastställt denna ytterligare kostnad i den ärendeakt som berörda parter kan få ta del av.

| (381) | Dessa kostnader innefattade de ytterligare framtida kostnaderna för att säkerställa efterlevnaden av EU:s utsläppshandelssystem. Detta utsläppshandelssystem utgör en hörnsten i EU:s politik för att följa multilaterala miljöavtal. Dessa ytterligare kostnader beräknades på grundval av de genomsnittliga uppskattade ytterligare utsläppsrätter som måste köpas in under tillämpningsperioden för åtgärderna (2022–2026). Utsläppsrätterna beräknades netto utan gratis utsläppsrätter och justerades för att säkerställa att de endast avsåg den undersökta produkten. Kostnaderna för utsläppsrätterna extrapolerades för att beakta förväntade prisvariationer under åtgärdernas livslängd. Källan till dessa beräknade priser är ett Bloomberg-utdrag av den 23 juni 2022. Det genomsnittliga beräknade genomsnittspriset för utsläppsrätter (inklusive Bloomberg New Energy Finance) för denna period är 91,8 euro per ton utsläppt koldioxid. |
| --- | --- |

(381)

Dessa kostnader innefattade de ytterligare framtida kostnaderna för att säkerställa efterlevnaden av EU:s utsläppshandelssystem. Detta utsläppshandelssystem utgör en hörnsten i EU:s politik för att följa multilaterala miljöavtal. Dessa ytterligare kostnader beräknades på grundval av de genomsnittliga uppskattade ytterligare utsläppsrätter som måste köpas in under tillämpningsperioden för åtgärderna (2022–2026). Utsläppsrätterna beräknades netto utan gratis utsläppsrätter och justerades för att säkerställa att de endast avsåg den undersökta produkten. Kostnaderna för utsläppsrätterna extrapolerades för att beakta förväntade prisvariationer under åtgärdernas livslängd. Källan till dessa beräknade priser är ett Bloomberg-utdrag av den 23 juni 2022. Det genomsnittliga beräknade genomsnittspriset för utsläppsrätter (inklusive Bloomberg New Energy Finance) för denna period är 91,8 euro per ton utsläppt koldioxid.

| (382) | På denna grund beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt genom att tillämpa den marginal för vinstmålet som anges i skäl 378 på tillverkningskostnaden för de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden, och lade sedan till justeringarna enligt artikel 7.2d för varje enskild produkttyp. |
| --- | --- |

(382)

På denna grund beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt genom att tillämpa den marginal för vinstmålet som anges i skäl 378 på tillverkningskostnaden för de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden, och lade sedan till justeringarna enligt artikel 7.2d för varje enskild produkttyp.

| (383) | Kommissionen fastställde sedan nivån för målprisunderskridandemarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Indonesien som ingick i urvalet, vilket fastställts vid beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingick i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(383)

Kommissionen fastställde sedan nivån för målprisunderskridandemarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Indonesien som ingick i urvalet, vilket fastställts vid beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingick i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (384) | Mot bakgrund av revideringarna av WETBV:s försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (se skälen 161 och 162) reviderade kommissionen även beräkningen av det konstruerade cif-värdet i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(384)

Mot bakgrund av revideringarna av WETBV:s försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (se skälen 161 och 162) reviderade kommissionen även beräkningen av det konstruerade cif-värdet i enlighet med detta.

| (385) | För andra samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet använde kommissionen de vägda genomsnittliga marginalerna för de två exporterande tillverkarna i urvalet.







  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal | Målprisunderskridandemarginal |
| --- | --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | 30,5 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % | 38,7 % |
| Övriga samarbetsvilliga företag | 26,6 % | 35,9 % |

(385)

För andra samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet använde kommissionen de vägda genomsnittliga marginalerna för de två exporterande tillverkarna i urvalet.

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

Målprisunderskridandemarginal

P.T. Musim Mas

46,4 %

30,5 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

38,7 %

Övriga samarbetsvilliga företag

26,6 %

35,9 %

| (386) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Wilmar att dess skademarginal inte borde ha justerats för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst avseende försäljningen via WET B.V., eftersom jämförelsen gjordes i ett annat handelsled än för unionspriserna. |
| --- | --- |

(386)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Wilmar att dess skademarginal inte borde ha justerats för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst avseende försäljningen via WET B.V., eftersom jämförelsen gjordes i ett annat handelsled än för unionspriserna.

| (387) | Kommissionen noterade dock att det icke-skadevållande priset för unionsindustrins likadana produkt endast omfattade tillverkningskostnaden för de unionstillverkare som ingick i urvalet och inte några försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för försäljning från närstående försäljningsenheter, eftersom all försäljning från den unionstillverkare som ingick i urvalet skedde direkt till konsumenterna (se skäl 209). Kommissionen ansåg därför att det inte fanns någon obalans vad gäller handelsled. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(387)

Kommissionen noterade dock att det icke-skadevållande priset för unionsindustrins likadana produkt endast omfattade tillverkningskostnaden för de unionstillverkare som ingick i urvalet och inte några försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för försäljning från närstående försäljningsenheter, eftersom all försäljning från den unionstillverkare som ingick i urvalet skedde direkt till konsumenterna (se skäl 209). Kommissionen ansåg därför att det inte fanns någon obalans vad gäller handelsled. Detta påstående avvisades därför.

6.2   Granskning av den marginal som är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin

Granskning av den marginal som är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin

| (388) | Klaganden har tillhandahållit tillräcklig bevisning i klagomålet för att det föreligger råvarurelaterade snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen i Indonesien med avseende på den berörda produkten. Enligt bevisningen i klagomålet omfattades rå palmolja och rå palmkärnolja, som stod för mer än 70 % av produktionskostnaden för den berörda produkten, av en exportskatt, en exportavgift och ett högsta inhemska pris i Indonesien. |
| --- | --- |

(388)

Klaganden har tillhandahållit tillräcklig bevisning i klagomålet för att det föreligger råvarurelaterade snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen i Indonesien med avseende på den berörda produkten. Enligt bevisningen i klagomålet omfattades rå palmolja och rå palmkärnolja, som stod för mer än 70 % av produktionskostnaden för den berörda produkten, av en exportskatt, en exportavgift och ett högsta inhemska pris i Indonesien.

| (389) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det var nödvändigt att bedöma huruvida det föreligger snedvridningar när det gäller den undersökta produkten i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen, vilket skulle göra en tull som är lägre än dumpningsmarginalen otillräcklig för att undanröja den skada som vållats genom den dumpade importen av den undersökta produkten endast med avseende på exportören Musim Mas, eftersom dumpningsmarginalen för Wilmar var lägre än skademarginalen. |
| --- | --- |

(389)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det var nödvändigt att bedöma huruvida det föreligger snedvridningar när det gäller den undersökta produkten i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen, vilket skulle göra en tull som är lägre än dumpningsmarginalen otillräcklig för att undanröja den skada som vållats genom den dumpade importen av den undersökta produkten endast med avseende på exportören Musim Mas, eftersom dumpningsmarginalen för Wilmar var lägre än skademarginalen.

| (390) | Kommissionen identifierade först de huvudsakliga råvaror som Musim Mas använde vid tillverkningen av den berörda produkten. De huvudsakliga råvarorna ansågs vara de råvaror som sannolikt motsvarade minst 17 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten. Kommissionen fastställde att Musim Mas använde rå palmolja och rå palmkärnolja för tillverkningen av den berörda produkten. Rå palmolja stod för mer än 30 % av den totala tillverkningskostnaden, medan rå palmkärnolja stod för mer än 40 %. |
| --- | --- |

(390)

Kommissionen identifierade först de huvudsakliga råvaror som Musim Mas använde vid tillverkningen av den berörda produkten. De huvudsakliga råvarorna ansågs vara de råvaror som sannolikt motsvarade minst 17 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten. Kommissionen fastställde att Musim Mas använde rå palmolja och rå palmkärnolja för tillverkningen av den berörda produkten. Rå palmolja stod för mer än 30 % av den totala tillverkningskostnaden, medan rå palmkärnolja stod för mer än 40 %.

| (391) | Kommissionen undersökte därefter om någon av de huvudsakliga råvaror som användes vid tillverkningen av den berörda produkten var snedvriden genom någon av de åtgärder som förtecknas i artikel 7.2a i grundförordningen: dubbla system för prissättning, exportskatter, tilläggsskatt på export, exportkvoter, exportförbud, skattemässiga exportavgifter, licenskrav, minimipriser vid export, nedsättning eller indragning av mervärdesskatteåterbetalning, restriktioner avseende tullklareringsplats för exportörer, förteckning över kvalificerade exportörer, skyldigheter på den inhemska marknaden samt gruvrättigheter för bestämda ändamål. För detta ändamål förlitade sig kommissionen på relevant indonesisk lagstiftning. |
| --- | --- |

(391)

Kommissionen undersökte därefter om någon av de huvudsakliga råvaror som användes vid tillverkningen av den berörda produkten var snedvriden genom någon av de åtgärder som förtecknas i artikel 7.2a i grundförordningen: dubbla system för prissättning, exportskatter, tilläggsskatt på export, exportkvoter, exportförbud, skattemässiga exportavgifter, licenskrav, minimipriser vid export, nedsättning eller indragning av mervärdesskatteåterbetalning, restriktioner avseende tullklareringsplats för exportörer, förteckning över kvalificerade exportörer, skyldigheter på den inhemska marknaden samt gruvrättigheter för bestämda ändamål. För detta ändamål förlitade sig kommissionen på relevant indonesisk lagstiftning.

| (392) | Undersökningen visade att både rå palmolja och rå palmkärnolja omfattades av en exportskatt och en exportavgift. Exportskatten består av en progressiv tullplan för rå palmolja och rå palmkärnolja (dekret nr 166/PMK.010/2020 (44)). Dessutom fanns det en progressiv exportavgift för rå palmolja och rå palmkärnolja (dekret nr 57/PMK.05/2020 (45), ändrat genom dekret nr 76/PMN.05/2021 (46)). |
| --- | --- |

(392)

Undersökningen visade att både rå palmolja och rå palmkärnolja omfattades av en exportskatt och en exportavgift. Exportskatten består av en progressiv tullplan för rå palmolja och rå palmkärnolja (dekret nr 166/PMK.010/2020 (44)). Dessutom fanns det en progressiv exportavgift för rå palmolja och rå palmkärnolja (dekret nr 57/PMK.05/2020 (45), ändrat genom dekret nr 76/PMN.05/2021 (46)).

44

45

46

| (393) | Kommissionen fastställde att Musim Mas gynnades av exportskatten och exportavgiften. |
| --- | --- |

(393)

Kommissionen fastställde att Musim Mas gynnades av exportskatten och exportavgiften.

| (394) | Kommissionen jämförde det inhemska priset för rå palmolja och rå palmkärnolja med ett internationellt referensvärde. |
| --- | --- |

(394)

Kommissionen jämförde det inhemska priset för rå palmolja och rå palmkärnolja med ett internationellt referensvärde.

| (395) | När det gäller det inhemska priset för rå palmolja och rå palmkärnolja visade undersökningen att det statsägda företaget Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara (KPBN) anordnar dagliga anbudsförfaranden (47) där de statsägda företagen PTPN säljer rå palmolja och rå palmkärnolja. Det finns ett anbud per dag för rå palmolja och ett anbud per vecka för rå palmkärnolja och endast en standardkvalitet för rå palmolja och rå palmkärnolja, och därför endast ett dagligt pris för rå palmolja och endast ett veckopris för rå palmkärnolja. Priset fastställs till fob Dumai eller Belawan (två viktiga kusthamnar i Indonesien). PTPN anger priset och företagen antingen accepterar det eller väntar till följande dag. I kontrakten mellan privata företag används också det pris som fastställts av PTPN. Anbudspriset är ett offentligt pris och alla aktörer på marknaden känner till det. Undersökningen visade att avtalen mellan närstående parter också baseras på det pris som fastställts av PTPN. Därför köper alla köpare i Indonesien rå palmolja och rå palmkärnolja till det dagliga pris som fastställs av PTPN. Vidare visade undersökningen att de små skillnaderna mellan anbudspriset och det faktiska inköpspriset för de exportörer som ingick i urvalet främst berodde på transportkostnader. När det gäller det inhemska priset på rå palmolja och rå palmkärnolja använde kommissionen därför de dagliga anbudspriser som fastställts av PTPN under undersökningsperioden och som lämnats in av en av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(395)

När det gäller det inhemska priset för rå palmolja och rå palmkärnolja visade undersökningen att det statsägda företaget Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara (KPBN) anordnar dagliga anbudsförfaranden (47) där de statsägda företagen PTPN säljer rå palmolja och rå palmkärnolja. Det finns ett anbud per dag för rå palmolja och ett anbud per vecka för rå palmkärnolja och endast en standardkvalitet för rå palmolja och rå palmkärnolja, och därför endast ett dagligt pris för rå palmolja och endast ett veckopris för rå palmkärnolja. Priset fastställs till fob Dumai eller Belawan (två viktiga kusthamnar i Indonesien). PTPN anger priset och företagen antingen accepterar det eller väntar till följande dag. I kontrakten mellan privata företag används också det pris som fastställts av PTPN. Anbudspriset är ett offentligt pris och alla aktörer på marknaden känner till det. Undersökningen visade att avtalen mellan närstående parter också baseras på det pris som fastställts av PTPN. Därför köper alla köpare i Indonesien rå palmolja och rå palmkärnolja till det dagliga pris som fastställs av PTPN. Vidare visade undersökningen att de små skillnaderna mellan anbudspriset och det faktiska inköpspriset för de exportörer som ingick i urvalet främst berodde på transportkostnader. När det gäller det inhemska priset på rå palmolja och rå palmkärnolja använde kommissionen därför de dagliga anbudspriser som fastställts av PTPN under undersökningsperioden och som lämnats in av en av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

47

| (396) | När det gäller det internationella referensvärdet för rå palmolja och rå palmkärnolja använde kommissionen flera referensvärden: 1) fob indonesiska exportpriser från Global Trade Atlas (48) (GTA), 2) malaysiska inhemska priser (49), 3) fob malaysiska exportpriser från GTA 4) spotpriser cif Rotterdam (50) (51). |
| --- | --- |

(396)

När det gäller det internationella referensvärdet för rå palmolja och rå palmkärnolja använde kommissionen flera referensvärden: 1) fob indonesiska exportpriser från Global Trade Atlas (48) (GTA), 2) malaysiska inhemska priser (49), 3) fob malaysiska exportpriser från GTA 4) spotpriser cif Rotterdam (50) (51).

48

49

50

51

| (397) | Jämförelsen visade att det inhemska indonesiska priset för rå palmolja var 20 % lägre än fob-priserna för indonesiska exportvaror, 23 % lägre än de malaysiska inhemska priserna, 29 % lägre än fob-priserna för malaysiska exportvaror och 24 % lägre än spotpriserna cif Rotterdam (justerade till fob-priser). |
| --- | --- |

(397)

Jämförelsen visade att det inhemska indonesiska priset för rå palmolja var 20 % lägre än fob-priserna för indonesiska exportvaror, 23 % lägre än de malaysiska inhemska priserna, 29 % lägre än fob-priserna för malaysiska exportvaror och 24 % lägre än spotpriserna cif Rotterdam (justerade till fob-priser).

| (398) | Jämförelsen visade att det inhemska indonesiska priset för rå palmkärnolja var 18 % lägre än det indonesiska exportpriset, 19 % lägre än det malaysiska inhemska priset, 6 % lägre än det malaysiska exportpriset och 22 % lägre än spotpriserna cif Rotterdam (justerade till fob-priser). |
| --- | --- |

(398)

Jämförelsen visade att det inhemska indonesiska priset för rå palmkärnolja var 18 % lägre än det indonesiska exportpriset, 19 % lägre än det malaysiska inhemska priset, 6 % lägre än det malaysiska exportpriset och 22 % lägre än spotpriserna cif Rotterdam (justerade till fob-priser).

| (399) | Slutligen undersökte kommissionen om rå palmolja eller rå palmkärnolja var för sig stod för minst 17 % av produktionskostnaden för den berörda produkten. Vid denna beräkning användes ett icke snedvridet råvarupris som fastställts vid export från Indonesien och hämtats från GTA. Kommissionen fastställde att för Musim Mas stod rå palmolja för mer än 40 % och rå palmkärnolja för mer än 50 % av den totala tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(399)

Slutligen undersökte kommissionen om rå palmolja eller rå palmkärnolja var för sig stod för minst 17 % av produktionskostnaden för den berörda produkten. Vid denna beräkning användes ett icke snedvridet råvarupris som fastställts vid export från Indonesien och hämtats från GTA. Kommissionen fastställde att för Musim Mas stod rå palmolja för mer än 40 % och rå palmkärnolja för mer än 50 % av den totala tillverkningskostnaden.

| (400) | Kommissionen drog därför slutsatsen att priserna för rå palmolja och rå palmkärnolja var föremål för snedvridningar och betydligt lägre än priserna på de representativa internationella marknaderna i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(400)

Kommissionen drog därför slutsatsen att priserna för rå palmolja och rå palmkärnolja var föremål för snedvridningar och betydligt lägre än priserna på de representativa internationella marknaderna i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

7.1   Unionens intresse enligt artikel 7.2b i grundförordningen

Unionens intresse enligt artikel 7.2b i grundförordningen

| (401) | I enlighet med artikel 7.2b i grundförordningen undersökte kommissionen om den med säkerhet kunde fastslå att det låg i unionens intresse att fastställa beloppet på slutgiltiga tullar i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen enbart med avseende på Musim Mas. Wilmars antidumpningstull skulle under alla omständigheter fastställas till dumpningsmarginalen, eftersom målprisunderskridandet fastställdes till en högre nivå. Fastställandet av unionens intresse baserades på en bedömning av alla uppgifter som var relevanta för denna undersökning, däribland det exporterande landets outnyttjade kapacitet, konkurrensen om råvaror och verkningarna på unionsföretagens leveranskedjor. |
| --- | --- |

(401)

I enlighet med artikel 7.2b i grundförordningen undersökte kommissionen om den med säkerhet kunde fastslå att det låg i unionens intresse att fastställa beloppet på slutgiltiga tullar i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen enbart med avseende på Musim Mas. Wilmars antidumpningstull skulle under alla omständigheter fastställas till dumpningsmarginalen, eftersom målprisunderskridandet fastställdes till en högre nivå. Fastställandet av unionens intresse baserades på en bedömning av alla uppgifter som var relevanta för denna undersökning, däribland det exporterande landets outnyttjade kapacitet, konkurrensen om råvaror och verkningarna på unionsföretagens leveranskedjor.

7.2   Outnyttjad kapacitet i exportlandet

Outnyttjad kapacitet i exportlandet

| (402) | Den indonesiska regeringen hävdade att den totala produktionskapaciteten i Indonesien för den undersökta produkten uppgick till omkring 3 600 000 ton under undersökningsperioden, medan den faktiska tillverkningen uppgick till omkring 2 600 000 ton. Den uppgav att båda uppskattningarna baserades på en rapport från den indonesiska sammanslutningen för oleokemiska tillverkare (APOLIN). |
| --- | --- |

(402)

Den indonesiska regeringen hävdade att den totala produktionskapaciteten i Indonesien för den undersökta produkten uppgick till omkring 3 600 000 ton under undersökningsperioden, medan den faktiska tillverkningen uppgick till omkring 2 600 000 ton. Den uppgav att båda uppskattningarna baserades på en rapport från den indonesiska sammanslutningen för oleokemiska tillverkare (APOLIN).

| (403) | Kommissionen noterar att de ursprungliga beräkningarna har ändrats av den indonesiska regeringen med en marginal på upp till +/–30 % för att skydda konfidentialiteten, och att den därav följande uppskattningen på 1 000 000 ton outnyttjad kapacitet är betydligt lägre än dess verkliga värde. På samma sätt är den därav följande uppskattningen på 72 % av kapacitetsutnyttjandet betydligt högre än dess verkliga värde. Kommissionen noterar vidare att även på grundval av en uppskattning på 1 000 000 ton är den outnyttjade kapaciteten i Indonesien högre än, och skulle därför kunna ersätta, hela unionstillverkningen, som uppgick till omkring 872 000 ton under undersökningsperioden. Den är också fyra gånger större än importvolymen från Indonesien, som uppgick till cirka 228 000 ton. |
| --- | --- |

(403)

Kommissionen noterar att de ursprungliga beräkningarna har ändrats av den indonesiska regeringen med en marginal på upp till +/–30 % för att skydda konfidentialiteten, och att den därav följande uppskattningen på 1 000 000 ton outnyttjad kapacitet är betydligt lägre än dess verkliga värde. På samma sätt är den därav följande uppskattningen på 72 % av kapacitetsutnyttjandet betydligt högre än dess verkliga värde. Kommissionen noterar vidare att även på grundval av en uppskattning på 1 000 000 ton är den outnyttjade kapaciteten i Indonesien högre än, och skulle därför kunna ersätta, hela unionstillverkningen, som uppgick till omkring 872 000 ton under undersökningsperioden. Den är också fyra gånger större än importvolymen från Indonesien, som uppgick till cirka 228 000 ton.

| (404) | Mot bakgrund av vad som sagts ovan drog kommissionen slutsatsen att indonesiska tillverkare har en betydande outnyttjad kapacitet och att denna outnyttjade kapacitet, om den används, kan öka den globala tillgången till den undersökta produkten, pressa ner priserna och därigenom underminera åtgärdernas effektivitet om de inte fastställs till en nivå som motsvarar dumpningen. |
| --- | --- |

(404)

Mot bakgrund av vad som sagts ovan drog kommissionen slutsatsen att indonesiska tillverkare har en betydande outnyttjad kapacitet och att denna outnyttjade kapacitet, om den används, kan öka den globala tillgången till den undersökta produkten, pressa ner priserna och därigenom underminera åtgärdernas effektivitet om de inte fastställs till en nivå som motsvarar dumpningen.

7.3   Konkurrens om råvaror

Konkurrens om råvaror

| (405) | Den huvudsakliga råvaran för tillverkningen av den undersökta produkten är antingen talg eller vegetabilisk olja, t.ex. rå palmolja och rå palmkärnolja. |
| --- | --- |

(405)

Den huvudsakliga råvaran för tillverkningen av den undersökta produkten är antingen talg eller vegetabilisk olja, t.ex. rå palmolja och rå palmkärnolja.

| (406) | Såsom fastställs i skälen 397 och 398 var priserna på rå palmolja och rå palmkärnolja i Indonesien betydligt lägre än priserna på rå palmolja och rå palmkärnolja på de representativa internationella marknaderna. Detta skapar en orättvis fördel för de exporterande tillverkarna i Indonesien jämfört med unionsindustrin. Kommissionen drog därför slutsatsen att rå palmolja och rå palmkärnolja visserligen var tillgängliga för unionsindustrin, men att de med tanke på snedvridningarna var tillgängliga till ett högre pris än för tillverkare i Indonesien. Unionsindustrin har därför en ofördelaktig ställning jämfört med de indonesiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(406)

Såsom fastställs i skälen 397 och 398 var priserna på rå palmolja och rå palmkärnolja i Indonesien betydligt lägre än priserna på rå palmolja och rå palmkärnolja på de representativa internationella marknaderna. Detta skapar en orättvis fördel för de exporterande tillverkarna i Indonesien jämfört med unionsindustrin. Kommissionen drog därför slutsatsen att rå palmolja och rå palmkärnolja visserligen var tillgängliga för unionsindustrin, men att de med tanke på snedvridningarna var tillgängliga till ett högre pris än för tillverkare i Indonesien. Unionsindustrin har därför en ofördelaktig ställning jämfört med de indonesiska exporterande tillverkarna.

7.4   Verkningar på unionsföretagens leveranskedjor

Verkningar på unionsföretagens leveranskedjor

| (407) | Såsom framgår av tabell 4 hade unionsindustrin en outnyttjad kapacitet på nästan 250 000 ton under undersökningsperioden. Denna outnyttjade kapacitet var högre än importvolymen från Indonesien under samma period. Följaktligen kan unionsindustrin ersätta importen från Indonesien med sin egen tillverkning och till och med täcka nästan hela unionens efterfrågan på den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(407)

Såsom framgår av tabell 4 hade unionsindustrin en outnyttjad kapacitet på nästan 250 000 ton under undersökningsperioden. Denna outnyttjade kapacitet var högre än importvolymen från Indonesien under samma period. Följaktligen kan unionsindustrin ersätta importen från Indonesien med sin egen tillverkning och till och med täcka nästan hela unionens efterfrågan på den undersökta produkten.

| (408) | Undersökningen har dessutom visat att användare i unionen skulle kunna köpa den undersökta produkten från tredjeländer såsom Malaysia. Den totala volymen av importen från tredjeländer förblev stabil under skadeundersökningsperioden, samtidigt som dess marknadsandel sjönk med 6 %. I avsaknad av dumpad import från Indonesien skulle importen från tredjeländer öka, eftersom försäljningspriserna på unionsmarknaden skulle vara mer attraktiva. |
| --- | --- |

(408)

Undersökningen har dessutom visat att användare i unionen skulle kunna köpa den undersökta produkten från tredjeländer såsom Malaysia. Den totala volymen av importen från tredjeländer förblev stabil under skadeundersökningsperioden, samtidigt som dess marknadsandel sjönk med 6 %. I avsaknad av dumpad import från Indonesien skulle importen från tredjeländer öka, eftersom försäljningspriserna på unionsmarknaden skulle vara mer attraktiva.

| (409) | Wilmar hävdade att det faktum att unionstillverkare såsom AAK begärde att vissa fettsyror skulle undantas från undersökningens produktdefinition visar att vissa unionstillverkare (av produkter i senare led i förädlingskedjan) var i stort behov av tillgång till alla importkällor. |
| --- | --- |

(409)

Wilmar hävdade att det faktum att unionstillverkare såsom AAK begärde att vissa fettsyror skulle undantas från undersökningens produktdefinition visar att vissa unionstillverkare (av produkter i senare led i förädlingskedjan) var i stort behov av tillgång till alla importkällor.

| (410) | Kommissionen noterar att unionsindustrins förmåga att täcka efterfrågan i unionen gäller ett brett spektrum av fettsyror. I synnerhet när det gäller AAK:s begäran om undantag, såsom förklaras i skälen 108–118, kan de typer och kvantiteter av fettsyra som krävs antingen tillverkas av unionstillverkare när lika villkor har återställts på unionsmarknaden eller köpas in från andra länder än Indonesien. |
| --- | --- |

(410)

Kommissionen noterar att unionsindustrins förmåga att täcka efterfrågan i unionen gäller ett brett spektrum av fettsyror. I synnerhet när det gäller AAK:s begäran om undantag, såsom förklaras i skälen 108–118, kan de typer och kvantiteter av fettsyra som krävs antingen tillverkas av unionstillverkare när lika villkor har återställts på unionsmarknaden eller köpas in från andra länder än Indonesien.

| (411) | Användarna skulle därför ha tillräcklig tillgång till den undersökta produkten även om importen från Indonesien minskade. Följaktligen förväntas inte några snedvridningar av värdekedjorna för användarna i unionen. |
| --- | --- |

(411)

Användarna skulle därför ha tillräcklig tillgång till den undersökta produkten även om importen från Indonesien minskade. Följaktligen förväntas inte några snedvridningar av värdekedjorna för användarna i unionen.

| (412) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade flera berörda parter åtgärdernas inverkan på leveranskedjorna i unionen. |
| --- | --- |

(412)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade flera berörda parter åtgärdernas inverkan på leveranskedjorna i unionen.

| (413) | Dessa synpunkter diskuteras i avsnitt 7.9.2 i denna förordning. På grundval av dessa synpunkter och den därpå följande analysen är kommissionen övertygad om att eventuella försörjningsproblem kommer att vara tillfälliga och hanterbara mot bakgrund av andra tillgängliga försörjningskällor, såsom Malaysia. |
| --- | --- |

(413)

Dessa synpunkter diskuteras i avsnitt 7.9.2 i denna förordning. På grundval av dessa synpunkter och den därpå följande analysen är kommissionen övertygad om att eventuella försörjningsproblem kommer att vara tillfälliga och hanterbara mot bakgrund av andra tillgängliga försörjningskällor, såsom Malaysia.

7.5   Slutsats om unionens intresse enligt artikel 7.2b i grundförordningen

Slutsats om unionens intresse enligt artikel 7.2b i grundförordningen

| (414) | Efter att ha bedömt alla uppgifter som är relevanta för denna undersökning drog kommissionen slutsatsen att det ligger i unionens intresse att fastställa beloppet för slutgiltiga tullar med avseende på Musim Mas i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(414)

Efter att ha bedömt alla uppgifter som är relevanta för denna undersökning drog kommissionen slutsatsen att det ligger i unionens intresse att fastställa beloppet för slutgiltiga tullar med avseende på Musim Mas i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen.

| (415) | Mot bakgrund av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen, i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen, att det låg i unionens intresse att fastställa nivån på den slutgiltiga tullen på grundval av dumpningsnivån, med förbehåll för de ytterligare överväganden inom ramen för artikel 21 som anges i avsnitt 7.6. |
| --- | --- |

(415)

Mot bakgrund av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen, i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen, att det låg i unionens intresse att fastställa nivån på den slutgiltiga tullen på grundval av dumpningsnivån, med förbehåll för de ytterligare överväganden inom ramen för artikel 21 som anges i avsnitt 7.6.

| (416) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Musim Mas-gruppen att den indonesiska regeringens strategier när det gäller rå palmolja och rå palmkärnolja undersöktes i den samtidigt pågående antisubventionsundersökning som nämns i skäl 3, och att en tillämpning av artikel 7.2a i grundförordningen i den föreliggande antidumpningsundersökningen och ett påförande av antisubventionstullar på samma strategier skulle leda till att dubbla korrigerande åtgärder tillämpades på samma uppsättning av den indonesiska regeringens strategier. |
| --- | --- |

(416)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Musim Mas-gruppen att den indonesiska regeringens strategier när det gäller rå palmolja och rå palmkärnolja undersöktes i den samtidigt pågående antisubventionsundersökning som nämns i skäl 3, och att en tillämpning av artikel 7.2a i grundförordningen i den föreliggande antidumpningsundersökningen och ett påförande av antisubventionstullar på samma strategier skulle leda till att dubbla korrigerande åtgärder tillämpades på samma uppsättning av den indonesiska regeringens strategier.

| (417) | Kommissionen kommer att ta upp frågan om eventuella dubbla korrigerande åtgärder inom ramen för antisubventionsundersökningen. |
| --- | --- |

(417)

Kommissionen kommer att ta upp frågan om eventuella dubbla korrigerande åtgärder inom ramen för antisubventionsundersökningen.

7.6   Unionens intresse enligt artikel 21 i grundförordningen

Unionens intresse enligt artikel 21 i grundförordningen

| (418) | Efter att ha bedömt unionens intresse i enlighet med artikel 7.2b i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla olika berörda intressen, däribland intresset hos unionsindustrin, importörer, användare och andra relevanta ekonomiska aktörer. Ingen icke-närstående importör samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(418)

Efter att ha bedömt unionens intresse i enlighet med artikel 7.2b i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla olika berörda intressen, däribland intresset hos unionsindustrin, importörer, användare och andra relevanta ekonomiska aktörer. Ingen icke-närstående importör samarbetade i undersökningen.

| (419) | Kommissionen sände frågeformulär till kända berörda parter. Kommissionen fick svar på frågeformuläret från fyra användare som tillhör två företagsgrupper, dvs. Greven-gruppen och Schill + Seilacher-gruppen. |
| --- | --- |

(419)

Kommissionen sände frågeformulär till kända berörda parter. Kommissionen fick svar på frågeformuläret från fyra användare som tillhör två företagsgrupper, dvs. Greven-gruppen och Schill + Seilacher-gruppen.

7.7   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (420) | I unionen finns det 15 företag, med omkring 900 anställda, som tillverkar fettsyra. Tillverkarna är mycket spridda över hela unionen. De unionsindustrier som ingick i urvalet och samarbetade med undersökningen stod för mer än 60 % av den totala tillverkningen. |
| --- | --- |

(420)

I unionen finns det 15 företag, med omkring 900 anställda, som tillverkar fettsyra. Tillverkarna är mycket spridda över hela unionen. De unionsindustrier som ingick i urvalet och samarbetade med undersökningen stod för mer än 60 % av den totala tillverkningen.

| (421) | Efter återkallandet av det klagomål som avses i avsnitt 1.10 beslutade kommissionen att fortsätta undersökningen, och genomförde sin analys av skada och orsakssamband avseende unionsindustrin som helhet oberoende av enskilda unionstillverkares stöd och/eller samarbete, vilket förklaras närmare i skälen 64, 66, 68 och 69. Analysen i avsnitten 4 och 5 i denna förordning bekräftade att unionsindustrin led väsentlig skada och att denna skada orsakades av indonesiska exporterande tillverkares dumpade import av den berörda produkten. Kommissionen noterade vidare att den har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller beslutet att fortsätta eller avsluta ett förfarande efter ett tillbakadragande. |
| --- | --- |

(421)

Efter återkallandet av det klagomål som avses i avsnitt 1.10 beslutade kommissionen att fortsätta undersökningen, och genomförde sin analys av skada och orsakssamband avseende unionsindustrin som helhet oberoende av enskilda unionstillverkares stöd och/eller samarbete, vilket förklaras närmare i skälen 64, 66, 68 och 69. Analysen i avsnitten 4 och 5 i denna förordning bekräftade att unionsindustrin led väsentlig skada och att denna skada orsakades av indonesiska exporterande tillverkares dumpade import av den berörda produkten. Kommissionen noterade vidare att den har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller beslutet att fortsätta eller avsluta ett förfarande efter ett tillbakadragande.

| (422) | I skrivelsen om att dra tillbaka klagomålet uppgav klaganden att skälet till att det drogs tillbaka var ”på grund av påverkan från berörda parter” (52). Detta bekräftar att klaganden inte ifrågasatte analysen och slutsatsen om förekomsten av väsentlig skada orsakad av dumpad indonesisk import, utan att det enda skälet till tillbakadragandet var påverkan från berörda parter. Ett skäl som är kopplat till att berörda parter utövar inflytande på klaganden skulle inte stödja slutsatsen att det ligger i unionens intresse att avsluta förfarandet enbart av detta skäl, när kommissionen redan har dragit slutsatsen att det förekommer betydande skadevållande dumpning. I detta avseende noterade kommissionen vidare att klagomålet återkallades i ett mycket sent skede av förfarandet, när det hade lämnats ut fullständiga uppgifter till parterna om undersökningsresultaten som visade att unionsindustrin lidit väsentlig skada till följd av den indonesiska dumpade importen. De synpunkter som mottogs av parterna efter utlämnandet av uppgifter ändrade inte denna slutsats och stödde därmed uppfattningen att det under alla omständigheter inte skulle ligga i unionens intresse att avsluta förfarandet utan att införa åtgärder, även om klaganden drog tillbaka sitt klagomål. |
| --- | --- |

(422)

I skrivelsen om att dra tillbaka klagomålet uppgav klaganden att skälet till att det drogs tillbaka var ”på grund av påverkan från berörda parter” (52). Detta bekräftar att klaganden inte ifrågasatte analysen och slutsatsen om förekomsten av väsentlig skada orsakad av dumpad indonesisk import, utan att det enda skälet till tillbakadragandet var påverkan från berörda parter. Ett skäl som är kopplat till att berörda parter utövar inflytande på klaganden skulle inte stödja slutsatsen att det ligger i unionens intresse att avsluta förfarandet enbart av detta skäl, när kommissionen redan har dragit slutsatsen att det förekommer betydande skadevållande dumpning. I detta avseende noterade kommissionen vidare att klagomålet återkallades i ett mycket sent skede av förfarandet, när det hade lämnats ut fullständiga uppgifter till parterna om undersökningsresultaten som visade att unionsindustrin lidit väsentlig skada till följd av den indonesiska dumpade importen. De synpunkter som mottogs av parterna efter utlämnandet av uppgifter ändrade inte denna slutsats och stödde därmed uppfattningen att det under alla omständigheter inte skulle ligga i unionens intresse att avsluta förfarandet utan att införa åtgärder, även om klaganden drog tillbaka sitt klagomål.

52

| (423) | Med tanke på den väsentliga skada för unionsindustrin som beskrivs i skälen 255–259 skulle införandet av åtgärder göra det möjligt för unionsindustrin att förbättra sin lönsamhet i riktning mot hållbara nivåer, öka investeringarna och på så sätt bibehålla en konkurrenskraftig ställning på sin kärnmarknad. Unionsindustrin skulle också kunna återvinna förlorade marknadsandelar genom att öka försäljningsvolymerna på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(423)

Med tanke på den väsentliga skada för unionsindustrin som beskrivs i skälen 255–259 skulle införandet av åtgärder göra det möjligt för unionsindustrin att förbättra sin lönsamhet i riktning mot hållbara nivåer, öka investeringarna och på så sätt bibehålla en konkurrenskraftig ställning på sin kärnmarknad. Unionsindustrin skulle också kunna återvinna förlorade marknadsandelar genom att öka försäljningsvolymerna på unionsmarknaden.

| (424) | Avsaknaden av åtgärder kommer sannolikt att leda till ytterligare betydande negativa effekter för unionsindustrin i form av lägre försäljnings- och produktionsvolymer samt ytterligare prisnedgång, vilket leder till ytterligare finansiell försämring av dess ekonomiska situation när det gäller lönsamhet och investeringar och äventyrar dess framtid och sysselsättning. |
| --- | --- |

(424)

Avsaknaden av åtgärder kommer sannolikt att leda till ytterligare betydande negativa effekter för unionsindustrin i form av lägre försäljnings- och produktionsvolymer samt ytterligare prisnedgång, vilket leder till ytterligare finansiell försämring av dess ekonomiska situation när det gäller lönsamhet och investeringar och äventyrar dess framtid och sysselsättning.

| (425) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Musim Mas-gruppen att unionsindustrin, som använder talg som råvara, inte skulle gynnas av åtgärderna och att det i slutändan skulle vara malaysiska exporterande tillverkare som skulle gynnas. |
| --- | --- |

(425)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Musim Mas-gruppen att unionsindustrin, som använder talg som råvara, inte skulle gynnas av åtgärderna och att det i slutändan skulle vara malaysiska exporterande tillverkare som skulle gynnas.

| (426) | Med tanke på kommissionens synpunkter om talg som en faktor utan orsakssamband, de högre priserna på importen från Malaysia under hela skadeundersökningsperioden och unionsindustrins förmåga att öka lönsamheten och investeringarna och därmed öka produktions- och försäljningsvolymen om åtgärder skulle antas, avvisades denna synpunkt. |
| --- | --- |

(426)

Med tanke på kommissionens synpunkter om talg som en faktor utan orsakssamband, de högre priserna på importen från Malaysia under hela skadeundersökningsperioden och unionsindustrins förmåga att öka lönsamheten och investeringarna och därmed öka produktions- och försäljningsvolymen om åtgärder skulle antas, avvisades denna synpunkt.

| (427) | Införandet av åtgärder mot indonesisk fettsyra ligger därför helt klart i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(427)

Införandet av åtgärder mot indonesisk fettsyra ligger därför helt klart i unionsindustrins intresse.

7.8   Icke-närstående importörers/handlares intresse

Icke-närstående importörers/handlares intresse

| (428) | Inga icke-närstående importörer/handlare samarbetade, såsom anges i skäl 38. |
| --- | --- |

(428)

Inga icke-närstående importörer/handlare samarbetade, såsom anges i skäl 38.

| (429) | Kommissionen hade därför inga uppgifter för att exakt fastställa vilken inverkan införandet av åtgärder skulle få på de icke-närstående importörernas/handlarnas verksamhet. Avsaknaden av samarbete tyder på att importörerna inte anser att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ha någon betydande inverkan på deras verksamhet. Även om en minskning av importen och återförsäljningen av varor som berörs av åtgärderna kan konstateras i ett första steg, kan en sådan negativ inverkan på omsättningen till slut kompenseras genom ökad återförsäljning av produkter som köpts in från andra källor, t.ex. Malaysia. |
| --- | --- |

(429)

Kommissionen hade därför inga uppgifter för att exakt fastställa vilken inverkan införandet av åtgärder skulle få på de icke-närstående importörernas/handlarnas verksamhet. Avsaknaden av samarbete tyder på att importörerna inte anser att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ha någon betydande inverkan på deras verksamhet. Även om en minskning av importen och återförsäljningen av varor som berörs av åtgärderna kan konstateras i ett första steg, kan en sådan negativ inverkan på omsättningen till slut kompenseras genom ökad återförsäljning av produkter som köpts in från andra källor, t.ex. Malaysia.

| (430) | Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärdernas verkningar inte skulle bli oproportionerliga för importörer/handlare. |
| --- | --- |

(430)

Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärdernas verkningar inte skulle bli oproportionerliga för importörer/handlare.

7.9   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (431) | Den undersökta produkten köps in av flera industrier på unionsmarknaden för att tillverka produkter såsom livsmedel, foder, läkemedel, kosmetika (dagliga hygienprodukter och lyxartiklar), produkter för hemstädning och kroppsvård samt industrirengöringsmedel. |
| --- | --- |

(431)

Den undersökta produkten köps in av flera industrier på unionsmarknaden för att tillverka produkter såsom livsmedel, foder, läkemedel, kosmetika (dagliga hygienprodukter och lyxartiklar), produkter för hemstädning och kroppsvård samt industrirengöringsmedel.

| (432) | Fyra användare tillhörande två företagsgrupper, som svarar för 4–7 % av unionens totala förbrukning, samarbetade i undersökningen och fyllde i användarfrågeformuläret. |
| --- | --- |

(432)

Fyra användare tillhörande två företagsgrupper, som svarar för 4–7 % av unionens totala förbrukning, samarbetade i undersökningen och fyllde i användarfrågeformuläret.

| (433) | En grupp använde fettsyra för att tillverka metallisk och alkalisk tvål samt estrar som används som tillsatser i plast-, smörjmedels- och textilindustrin. Den andra gruppen tillverkar kemikalier för tekniska textilier, läderkemikalier, kosmetika och fina kemikalier. |
| --- | --- |

(433)

En grupp använde fettsyra för att tillverka metallisk och alkalisk tvål samt estrar som används som tillsatser i plast-, smörjmedels- och textilindustrin. Den andra gruppen tillverkar kemikalier för tekniska textilier, läderkemikalier, kosmetika och fina kemikalier.

| (434) | Undersökningen visade att dessa användare tillsammans köpte [6–9] % av den totala importen från Indonesien,[4–7] % av unionsindustrins totala försäljning och [2–4] % av den totala importen från andra länder under undersökningsperioden. Kommissionen hade därför begränsad information för att bedöma den övergripande inverkan av införandet av antidumpningsåtgärderna på användarnas verksamhet. |
| --- | --- |

(434)

Undersökningen visade att dessa användare tillsammans köpte [6–9] % av den totala importen från Indonesien,[4–7] % av unionsindustrins totala försäljning och [2–4] % av den totala importen från andra länder under undersökningsperioden. Kommissionen hade därför begränsad information för att bedöma den övergripande inverkan av införandet av antidumpningsåtgärderna på användarnas verksamhet.

| (435) | På grundval av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga användarna köpte de under undersökningsperioden omkring [23–26] % av sina behov av fettsyra från Indonesien, [68–72] % från unionstillverkare och [2–5] % från andra källor. Medan en användargrupp importerade försumbara mängder importerade den andra mer än en fjärdedel av sitt behov av fettsyra från Indonesien under den perioden. |
| --- | --- |

(435)

På grundval av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga användarna köpte de under undersökningsperioden omkring [23–26] % av sina behov av fettsyra från Indonesien, [68–72] % från unionstillverkare och [2–5] % från andra källor. Medan en användargrupp importerade försumbara mängder importerade den andra mer än en fjärdedel av sitt behov av fettsyra från Indonesien under den perioden.

| (436) | Beroende på användaren varierade försäljningen av produkter som innehåller fettsyror mellan 29 % och mer än 95 % av den totala omsättningen. Sammantaget varierade andelen fettsyra från alla ursprungsländer i de samarbetsvilliga användarnas totala tillverkningskostnader mellan 6 % och 52 %. |
| --- | --- |

(436)

Beroende på användaren varierade försäljningen av produkter som innehåller fettsyror mellan 29 % och mer än 95 % av den totala omsättningen. Sammantaget varierade andelen fettsyra från alla ursprungsländer i de samarbetsvilliga användarnas totala tillverkningskostnader mellan 6 % och 52 %.

| (437) | De fyra användarnas totala lönsamhetsmarginaler varierade mellan en siffra och två siffror. |
| --- | --- |

(437)

De fyra användarnas totala lönsamhetsmarginaler varierade mellan en siffra och två siffror.

| (438) | När det gäller åtgärdernas inverkan på de samarbetsvilliga användarna, och med tanke på produktens begränsade utbytbarhet, ansåg kommissionen att deras vinster kan påverkas något av införandet av åtgärder. Med tanke på deras vinstmarginaler skulle effekten inte vara oproportionerlig, eftersom åtminstone en del av prisökningen skulle kunna föras över på leveranskedjan nedströms. |
| --- | --- |

(438)

När det gäller åtgärdernas inverkan på de samarbetsvilliga användarna, och med tanke på produktens begränsade utbytbarhet, ansåg kommissionen att deras vinster kan påverkas något av införandet av åtgärder. Med tanke på deras vinstmarginaler skulle effekten inte vara oproportionerlig, eftersom åtminstone en del av prisökningen skulle kunna föras över på leveranskedjan nedströms.

| (439) | Med tanke på unionsindustrins otillräckliga lönsamhet och prisnedgången på marknaden kan det rimligen antas att priserna kommer att öka efter det att åtgärderna har införts. Den negativa inverkan åtgärderna kan ha på vissa användare bör dock balanseras mot risken för en nedläggning av unionsindustrins verksamhet, eftersom den nuvarande situationen inte är hållbar. Om inga åtgärder införs kommer detta att leda till mindre tillförlitliga och stabila försörjningskällor och oundvikligen till prisökningar på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(439)

Med tanke på unionsindustrins otillräckliga lönsamhet och prisnedgången på marknaden kan det rimligen antas att priserna kommer att öka efter det att åtgärderna har införts. Den negativa inverkan åtgärderna kan ha på vissa användare bör dock balanseras mot risken för en nedläggning av unionsindustrins verksamhet, eftersom den nuvarande situationen inte är hållbar. Om inga åtgärder införs kommer detta att leda till mindre tillförlitliga och stabila försörjningskällor och oundvikligen till prisökningar på unionsmarknaden.

| (440) | P&G samarbetade inte fullt ut med undersökningen, utan uppgav att de motsatte sig införandet av åtgärder. Företaget ansåg att införandet av åtgärder skulle äventyra dess tillgång till en tillförlitlig leveranskälla för fettsyra. P&G hävdade att införandet av antidumpningsåtgärder skulle få två avgörande konsekvenser. För det första var det troligt att åtgärderna skulle leda till ökade produktionskostnader inom konsumentvaruindustrin, och att dessa kostnader i slutänden skulle föras över på konsumenterna. För det andra var det sannolikt att införandet av åtgärder skulle störa leveranskedjorna från Indonesien vid en tidpunkt då efterfrågan på fettsyra var stark och unionstillverkarna arbetade med full kapacitet. Greven-gruppen hävdade också att efterfrågan på fettsyra på unionsmarknaden inte kunde tillgodoses utan import av fettsyra från Indonesien. |
| --- | --- |

(440)

P&G samarbetade inte fullt ut med undersökningen, utan uppgav att de motsatte sig införandet av åtgärder. Företaget ansåg att införandet av åtgärder skulle äventyra dess tillgång till en tillförlitlig leveranskälla för fettsyra. P&G hävdade att införandet av antidumpningsåtgärder skulle få två avgörande konsekvenser. För det första var det troligt att åtgärderna skulle leda till ökade produktionskostnader inom konsumentvaruindustrin, och att dessa kostnader i slutänden skulle föras över på konsumenterna. För det andra var det sannolikt att införandet av åtgärder skulle störa leveranskedjorna från Indonesien vid en tidpunkt då efterfrågan på fettsyra var stark och unionstillverkarna arbetade med full kapacitet. Greven-gruppen hävdade också att efterfrågan på fettsyra på unionsmarknaden inte kunde tillgodoses utan import av fettsyra från Indonesien.

| (441) | Kommissionen noterade att P&G inte svarade på frågeformuläret och inte lämnade några detaljerade uppgifter om sina inköp av fettsyra och vilken betydelse de har för priset på de färdiga varorna. Kommissionen kunde därför inte bedöma inverkan av införandet av åtgärder på P&G:s verksamhet. |
| --- | --- |

(441)

Kommissionen noterade att P&G inte svarade på frågeformuläret och inte lämnade några detaljerade uppgifter om sina inköp av fettsyra och vilken betydelse de har för priset på de färdiga varorna. Kommissionen kunde därför inte bedöma inverkan av införandet av åtgärder på P&G:s verksamhet.

| (442) | Dessutom fann kommissionen att unionsindustrins produktionskapacitet var tillräcklig för att täcka nästan hela förbrukningen på EU-marknaden. För närvarande har unionsindustrin omkring 20 % outnyttjad kapacitet, och om villkoren för rättvis konkurrens återställs skulle unionstillverkarna kunna öka sin tillverkning för att möta efterfrågan i unionen. Dessutom finns det outnyttjad kapacitet för tillverkning av fettsyror i Malaysia. Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder inte kunde leda till brist på fettsyra på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(442)

Dessutom fann kommissionen att unionsindustrins produktionskapacitet var tillräcklig för att täcka nästan hela förbrukningen på EU-marknaden. För närvarande har unionsindustrin omkring 20 % outnyttjad kapacitet, och om villkoren för rättvis konkurrens återställs skulle unionstillverkarna kunna öka sin tillverkning för att möta efterfrågan i unionen. Dessutom finns det outnyttjad kapacitet för tillverkning av fettsyror i Malaysia. Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder inte kunde leda till brist på fettsyra på unionsmarknaden.

7.9.1   Allmänna kommentarer om användarnas intresse efter det slutliga utlämnandet av uppgifter

Allmänna kommentarer om användarnas intresse efter det slutliga utlämnandet av uppgifter

| (443) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter mottogs synpunkter avseende unionens intresse från Greven-gruppen, Schill + Seilacher-gruppen, P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton, Evonik, NYCO, Kapachim, Omya, Stéarinerie Dubois, Wilmar, Musim Mas-gruppen, Ecogreen och CUTFA. Många av dessa parter var användare som inte hade samarbetat fullt ut med undersökningen och som inte tidigare hade lämnat synpunkter. Undersökningen gynnades därför av ett bredare spektrum av synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, även om uppgifterna inte lämnades i det frågeformulärformat som krävdes när undersökningen inleddes, och det var inte möjligt att kontrollera riktigheten i alla synpunkter som lämnades. |
| --- | --- |

(443)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter mottogs synpunkter avseende unionens intresse från Greven-gruppen, Schill + Seilacher-gruppen, P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton, Evonik, NYCO, Kapachim, Omya, Stéarinerie Dubois, Wilmar, Musim Mas-gruppen, Ecogreen och CUTFA. Många av dessa parter var användare som inte hade samarbetat fullt ut med undersökningen och som inte tidigare hade lämnat synpunkter. Undersökningen gynnades därför av ett bredare spektrum av synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, även om uppgifterna inte lämnades i det frågeformulärformat som krävdes när undersökningen inleddes, och det var inte möjligt att kontrollera riktigheten i alla synpunkter som lämnades.

| (444) | CUTFA påpekade att åtgärderna endast skulle ha en begränsad inverkan på användarna, eftersom kostnadsökningarna skulle kunna föras över på kunderna. Även om så inte var fallet var vinsterna av en storlek som skulle absorberas, så att åtgärdernas effekter inte skulle bli oproportionerliga. |
| --- | --- |

(444)

CUTFA påpekade att åtgärderna endast skulle ha en begränsad inverkan på användarna, eftersom kostnadsökningarna skulle kunna föras över på kunderna. Även om så inte var fallet var vinsterna av en storlek som skulle absorberas, så att åtgärdernas effekter inte skulle bli oproportionerliga.

| (445) | Det bredare utbudet av synpunkter från användare verkade tyda på att användarna kunde delas in i två huvudkategorier. |
| --- | --- |

(445)

Det bredare utbudet av synpunkter från användare verkade tyda på att användarna kunde delas in i två huvudkategorier.

a)   
  Stora multinationella koncerner

Stora multinationella koncerner

| (446) | Den första kategorin bestod av stora multinationella koncerner, såsom P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton och Evonik, som tillverkade ett stort antal färdiga varor med hjälp av den undersökta produkten som viktig råvara, främst inom hemstädning, tvätt, skönhetsvård och kroppsvård. På grund av att dessa parter inte samarbetade fullt ut var det emellertid inte möjligt att fastställa den mängd fettsyra som användes i deras produktion eller fettsyrans betydelse för produktionskostnaden, inte ens för de viktigaste produkterna i vilka fettsyra ingår. Dessutom visade de uppgifter rörande P&G, Unilever och Henkel som fanns tillgängliga från offentliga källor (53) att koncernernas omsättning och vinster hade ökat avsevärt under de senaste åren, särskilt när det gäller produkter för hemstädning, som är den största marknaden för fettsyror. |
| --- | --- |

(446)

Den första kategorin bestod av stora multinationella koncerner, såsom P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton och Evonik, som tillverkade ett stort antal färdiga varor med hjälp av den undersökta produkten som viktig råvara, främst inom hemstädning, tvätt, skönhetsvård och kroppsvård. På grund av att dessa parter inte samarbetade fullt ut var det emellertid inte möjligt att fastställa den mängd fettsyra som användes i deras produktion eller fettsyrans betydelse för produktionskostnaden, inte ens för de viktigaste produkterna i vilka fettsyra ingår. Dessutom visade de uppgifter rörande P&G, Unilever och Henkel som fanns tillgängliga från offentliga källor (53) att koncernernas omsättning och vinster hade ökat avsevärt under de senaste åren, särskilt när det gäller produkter för hemstädning, som är den största marknaden för fettsyror.

53

| (447) | P&G förklarade att de inte hade lämnat in något ifyllt frågeformulär eftersom P&G:s produktion, i likhet med produktionen hos andra användare av fettsyror, är splittrad på många produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

(447)

P&G förklarade att de inte hade lämnat in något ifyllt frågeformulär eftersom P&G:s produktion, i likhet med produktionen hos andra användare av fettsyror, är splittrad på många produktionsanläggningar.

| (448) | P&G fyllde dock inte ens i det avsnitt i frågeformuläret som avser företagets inköp av fettsyra via dess centrala inköpsenhet. Det faktum att användarindustrin är splittrad hindrade inte att åtminstone några av dem lämnade in ett ifyllt frågeformulär. Dessutom visar den offentligt tillgängliga konsoliderade årsredovisningen för P&G att företagets europeiska verksamhet hade en mycket stor omsättning under 2021 (16,7 miljarder US-dollar (54)). Dess globala lönsamhet var 23 % (55). Henkel hade en omsättning på 9,1 miljarder euro i Väst- och Östeuropa under 2021, och lönsamheten i dessa regioner var 18,9 % (56). Denna information stödde kommissionens uppfattning att de stora köparna av fettsyror i de största användarindustrierna (hemstädning, tvätt, skönhet och kroppsvård) inte skulle påverkas oproportionerligt mycket av de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

(448)

P&G fyllde dock inte ens i det avsnitt i frågeformuläret som avser företagets inköp av fettsyra via dess centrala inköpsenhet. Det faktum att användarindustrin är splittrad hindrade inte att åtminstone några av dem lämnade in ett ifyllt frågeformulär. Dessutom visar den offentligt tillgängliga konsoliderade årsredovisningen för P&G att företagets europeiska verksamhet hade en mycket stor omsättning under 2021 (16,7 miljarder US-dollar (54)). Dess globala lönsamhet var 23 % (55). Henkel hade en omsättning på 9,1 miljarder euro i Väst- och Östeuropa under 2021, och lönsamheten i dessa regioner var 18,9 % (56). Denna information stödde kommissionens uppfattning att de stora köparna av fettsyror i de största användarindustrierna (hemstädning, tvätt, skönhet och kroppsvård) inte skulle påverkas oproportionerligt mycket av de föreslagna åtgärderna.

54

55

56

| (449) | Henkel hävdade att bristen på samarbetsvilja från användarnas sida inte innebar att åtgärderna, på de nivåer som föreslogs i det slutliga utlämnandet av uppgifter, inte skulle ha stor inverkan på deras verksamhet. |
| --- | --- |

(449)

Henkel hävdade att bristen på samarbetsvilja från användarnas sida inte innebar att åtgärderna, på de nivåer som föreslogs i det slutliga utlämnandet av uppgifter, inte skulle ha stor inverkan på deras verksamhet.

| (450) | Som anges nedan gjorde kommissionen en översyn av sina ursprungliga fastställanden och slutsatser om inverkan på användarna mot bakgrund av de ytterligare synpunkter som inkommit som svar på det slutliga utlämnandet av uppgifter, inbegripet synpunkterna från nya berörda parter. |
| --- | --- |

(450)

Som anges nedan gjorde kommissionen en översyn av sina ursprungliga fastställanden och slutsatser om inverkan på användarna mot bakgrund av de ytterligare synpunkter som inkommit som svar på det slutliga utlämnandet av uppgifter, inbegripet synpunkterna från nya berörda parter.

| (451) | Henkel, Kapachim, Omya och Wilmar påpekade också att användarnas intresse bör ses mot bakgrund av den senaste utvecklingen före utlämnandet av uppgifter, såsom ökande råvaru- och energipriser, inflation och leveranskedjerelaterade problem. |
| --- | --- |

(451)

Henkel, Kapachim, Omya och Wilmar påpekade också att användarnas intresse bör ses mot bakgrund av den senaste utvecklingen före utlämnandet av uppgifter, såsom ökande råvaru- och energipriser, inflation och leveranskedjerelaterade problem.

| (452) | Kommissionen noterade att dessa problem rörde utvecklingen efter undersökningsperioden. Det har inte styrkts vilken inverkan denna utveckling skulle kunna få på användarindustrin, till exempel huruvida merkostnaderna har förts över på kunderna och vilken inverkan detta har haft på lönsamheten för produkter som innehåller fettsyror. Under alla omständigheter står det inte klart huruvida denna utveckling är av bestående karaktär. Dessa påståenden kunde därför inte godtas. |
| --- | --- |

(452)

Kommissionen noterade att dessa problem rörde utvecklingen efter undersökningsperioden. Det har inte styrkts vilken inverkan denna utveckling skulle kunna få på användarindustrin, till exempel huruvida merkostnaderna har förts över på kunderna och vilken inverkan detta har haft på lönsamheten för produkter som innehåller fettsyror. Under alla omständigheter står det inte klart huruvida denna utveckling är av bestående karaktär. Dessa påståenden kunde därför inte godtas.

| (453) | I sin konfidentiella inlaga fokuserade Unilever på en viss produkt som skulle påverkas av åtgärderna, och hävdade att priserna skulle öka avsevärt och att företaget kanske skulle behöva importera denna produkt, vilket skulle få konsekvenser för dess tillverkning och sysselsättning i unionen. Företaget hävdade också att konsumentpriserna för denna produkt skulle öka till följd av detta. Dessutom påpekade Unilever att den allra största delen av försäljningen av denna produkt gick på export utanför unionen. |
| --- | --- |

(453)

I sin konfidentiella inlaga fokuserade Unilever på en viss produkt som skulle påverkas av åtgärderna, och hävdade att priserna skulle öka avsevärt och att företaget kanske skulle behöva importera denna produkt, vilket skulle få konsekvenser för dess tillverkning och sysselsättning i unionen. Företaget hävdade också att konsumentpriserna för denna produkt skulle öka till följd av detta. Dessutom påpekade Unilever att den allra största delen av försäljningen av denna produkt gick på export utanför unionen.

| (454) | Kommissionen kunde inte kontrollera dessa påståenden eftersom Unilever, liksom de flesta användare, inte fyllde i något användarfrågeformulär. Kommissionen kunde därför inte fastställa vilken betydelse denna produkt har för Unilevers verksamhet i unionen i fråga om lönsamhet och omsättning. Kommissionen kunde inte heller fastställa fettsyrans betydelse för Unilevers kostnader för denna produkt eller andra produkter. Kommissionen kunde inte heller klart bedöma vilken inverkan tullarna skulle få på Unilevers lönsamhet på unionsmarknaden. Dessutom visar den offentligt tillgängliga konsoliderade årsredovisningen för Unilever att företagets verksamhet i unionen hade en omsättning på 11,3 miljarder euro (57) och en lönsamhet på 1,8 miljarder euro (58) eller mer än 16 %. Kommissionen hade därför inte fått några uppgifter som visade att åtgärdernas inverkan på fettsyra från Indonesien skulle vara oproportionerlig för Unilevers försäljning av denna produkt, eller mer allmänt för dess verksamhet i unionen. Påståendet om höjda konsumentpriser och ökad import av denna produkt var uppenbarligen inte underbyggt om man ser till företagets totala lönsamhet för verksamheten i unionen. Dessutom noterade kommissionen att Unilever skulle ha tillgång till förfaranden för bearbetning under tullkontroll för att mildra åtgärdernas verkningar. |
| --- | --- |

(454)

Kommissionen kunde inte kontrollera dessa påståenden eftersom Unilever, liksom de flesta användare, inte fyllde i något användarfrågeformulär. Kommissionen kunde därför inte fastställa vilken betydelse denna produkt har för Unilevers verksamhet i unionen i fråga om lönsamhet och omsättning. Kommissionen kunde inte heller fastställa fettsyrans betydelse för Unilevers kostnader för denna produkt eller andra produkter. Kommissionen kunde inte heller klart bedöma vilken inverkan tullarna skulle få på Unilevers lönsamhet på unionsmarknaden. Dessutom visar den offentligt tillgängliga konsoliderade årsredovisningen för Unilever att företagets verksamhet i unionen hade en omsättning på 11,3 miljarder euro (57) och en lönsamhet på 1,8 miljarder euro (58) eller mer än 16 %. Kommissionen hade därför inte fått några uppgifter som visade att åtgärdernas inverkan på fettsyra från Indonesien skulle vara oproportionerlig för Unilevers försäljning av denna produkt, eller mer allmänt för dess verksamhet i unionen. Påståendet om höjda konsumentpriser och ökad import av denna produkt var uppenbarligen inte underbyggt om man ser till företagets totala lönsamhet för verksamheten i unionen. Dessutom noterade kommissionen att Unilever skulle ha tillgång till förfaranden för bearbetning under tullkontroll för att mildra åtgärdernas verkningar.

57

58

b)   
  Mindre företag och grupper

Mindre företag och grupper

| (455) | Den andra kategorin användare bestod av mindre företag och koncerner, såsom de som till fullo samarbetade med undersökningen (Greven-gruppen och Schill + Seilacher-gruppen) och använde fettsyror för att tillverka produkter såsom estrar, aminer, smörjmedel, tvål osv. |
| --- | --- |

(455)

Den andra kategorin användare bestod av mindre företag och koncerner, såsom de som till fullo samarbetade med undersökningen (Greven-gruppen och Schill + Seilacher-gruppen) och använde fettsyror för att tillverka produkter såsom estrar, aminer, smörjmedel, tvål osv.

| (456) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom dessutom NYCO, Kapachim, Omya, Ecogreen och Stéarinerie Dubois med inlagor. I allmänhet köpte företagen i denna kategori mindre kvantiteter av den undersökta produkten. Dessa användare besvarade dock inte frågeformuläret för att möjliggöra ett bestyrkande av deras synpunkter. De uppgifter som lämnats av de till fullo samarbetsvilliga företagen visade däremot att dessa fullt ut samarbetsvilliga företag sannolikt påverkades mer av åtgärderna, eftersom fettsyran stod för en större andel av deras totala kostnader och försäljningen av respektive produkter i senare led hade begränsad lönsamhet. Dessutom skulle åtgärdernas inverkan på alla användare mildras av det faktum att användarna inte uteslutande säljer produkter som innehåller fettsyror. De flesta fettsyror köptes därutöver antingen från unionsindustrin eller från leverantörer i tredjeländer. Detta innebär att prisökningarna för dessa inköp förväntas bli lägre än för produkter som köps in från indonesiska exporterande tillverkare. Vidare exporterades de färdiga varor som tillverkats med hjälp av fettsyra ofta utanför unionen, vilket innebär att förfaranden för bearbetning under tullkontroll skulle kunna vara tillgängliga för att minska åtgärdernas verkningar. |
| --- | --- |

(456)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom dessutom NYCO, Kapachim, Omya, Ecogreen och Stéarinerie Dubois med inlagor. I allmänhet köpte företagen i denna kategori mindre kvantiteter av den undersökta produkten. Dessa användare besvarade dock inte frågeformuläret för att möjliggöra ett bestyrkande av deras synpunkter. De uppgifter som lämnats av de till fullo samarbetsvilliga företagen visade däremot att dessa fullt ut samarbetsvilliga företag sannolikt påverkades mer av åtgärderna, eftersom fettsyran stod för en större andel av deras totala kostnader och försäljningen av respektive produkter i senare led hade begränsad lönsamhet. Dessutom skulle åtgärdernas inverkan på alla användare mildras av det faktum att användarna inte uteslutande säljer produkter som innehåller fettsyror. De flesta fettsyror köptes därutöver antingen från unionsindustrin eller från leverantörer i tredjeländer. Detta innebär att prisökningarna för dessa inköp förväntas bli lägre än för produkter som köps in från indonesiska exporterande tillverkare. Vidare exporterades de färdiga varor som tillverkats med hjälp av fettsyra ofta utanför unionen, vilket innebär att förfaranden för bearbetning under tullkontroll skulle kunna vara tillgängliga för att minska åtgärdernas verkningar.

| (457) | Ecogreen hävdade att de vägda genomsnittliga tullar som tillämpas för Ecogreen skulle skada dess två närstående företag i unionen. Ecogreen hävdade också att all dess försäljning till unionen var avsedd för företagsintern användning och att denna export därför inte kunde vålla unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(457)

Ecogreen hävdade att de vägda genomsnittliga tullar som tillämpas för Ecogreen skulle skada dess två närstående företag i unionen. Ecogreen hävdade också att all dess försäljning till unionen var avsedd för företagsintern användning och att denna export därför inte kunde vålla unionsindustrin skada.

| (458) | Kommissionen noterade att Ecogreens påståenden om skada inte kunde kontrolleras eftersom Ecogreens dotterbolag, DHW och E&S, inte fyllde i något användarfrågeformulär. Enligt Ecogreens inlaga köper ett av dess dotterbolag i unionen vissa typer av fettsyra från unionsindustrin. Det kan därför inte uteslutas att det råder konkurrens mellan Ecogreens produkter och unionsindustrins produkter åtminstone inom vissa marknadssegment (se skäl 108). Påståendet om Ecogreens närstående företag och företagsintern användning kan därför inte godtas. |
| --- | --- |

(458)

Kommissionen noterade att Ecogreens påståenden om skada inte kunde kontrolleras eftersom Ecogreens dotterbolag, DHW och E&S, inte fyllde i något användarfrågeformulär. Enligt Ecogreens inlaga köper ett av dess dotterbolag i unionen vissa typer av fettsyra från unionsindustrin. Det kan därför inte uteslutas att det råder konkurrens mellan Ecogreens produkter och unionsindustrins produkter åtminstone inom vissa marknadssegment (se skäl 108). Påståendet om Ecogreens närstående företag och företagsintern användning kan därför inte godtas.

| (459) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna drog kommissionen därför slutsatsen att de föreslagna åtgärderna inte skulle påverka användarna i oproportionerligt hög grad. |
| --- | --- |

(459)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna drog kommissionen därför slutsatsen att de föreslagna åtgärderna inte skulle påverka användarna i oproportionerligt hög grad.

7.9.2   Kommentarer om marknadsstörningar och försörjningsproblem

Kommentarer om marknadsstörningar och försörjningsproblem

| (460) | Greven-gruppen, Henkel, Unilever, Kapachim, Evonik, Ecogreen, Quaker Houghton, Omya, NYCO, Stéarinerie Dubois, Musim Mas-gruppen och Wilmar gjorde påståenden om störningar på unionsmarknaden och försörjningsproblem till följd av införandet av åtgärder. Dessa berörda parter ansåg särskilt att den föreslagna nivån på åtgärderna var för hög och skulle påverka unionsindustrins intressen i senare led i förädlingskedjan på ett oproportionerligt sätt. Dessa företag hävdade också att importen från Indonesien skulle upphöra eller begränsas i sådan utsträckning att det skulle uppstå en allmän brist på unionsmarknaden, vilket också skulle leda till prisökningar. Andra användare gjorde mer specifika påståenden om vissa typer av fettsyra som de hävdade inte kunde tillhandahållas i tillräcklig omfattning av unionsindustrin. AAK, Unilever och Greven-gruppen tillhandahöll e-postkorrespondens med unionstillverkare som stöd för deras påstående om leveransproblem på marknaden som skulle förvärras av åtgärderna. |
| --- | --- |

(460)

Greven-gruppen, Henkel, Unilever, Kapachim, Evonik, Ecogreen, Quaker Houghton, Omya, NYCO, Stéarinerie Dubois, Musim Mas-gruppen och Wilmar gjorde påståenden om störningar på unionsmarknaden och försörjningsproblem till följd av införandet av åtgärder. Dessa berörda parter ansåg särskilt att den föreslagna nivån på åtgärderna var för hög och skulle påverka unionsindustrins intressen i senare led i förädlingskedjan på ett oproportionerligt sätt. Dessa företag hävdade också att importen från Indonesien skulle upphöra eller begränsas i sådan utsträckning att det skulle uppstå en allmän brist på unionsmarknaden, vilket också skulle leda till prisökningar. Andra användare gjorde mer specifika påståenden om vissa typer av fettsyra som de hävdade inte kunde tillhandahållas i tillräcklig omfattning av unionsindustrin. AAK, Unilever och Greven-gruppen tillhandahöll e-postkorrespondens med unionstillverkare som stöd för deras påstående om leveransproblem på marknaden som skulle förvärras av åtgärderna.

| (461) | Unilever, Henkel och Ecogreen hävdade att importen till unionen av kortkedjiga fettsyror såsom C8–C10 skulle påverkas av åtgärderna. NYCO hävdade att C8–C10-syror var allt svårare att hitta på unionsmarknaden eftersom tillverkarna ökade sin företagsinterna användning. Till följd av denna brist har priserna ökat kraftigt sedan september 2021. Dessutom hävdade NYCO att bristen på kortkedjiga fettsyror såsom C8–C10 skulle påverka industrier till vilka NYCO levererar specialsmörjmedel, såsom luftfarts- och försvarsindustrin. |
| --- | --- |

(461)

Unilever, Henkel och Ecogreen hävdade att importen till unionen av kortkedjiga fettsyror såsom C8–C10 skulle påverkas av åtgärderna. NYCO hävdade att C8–C10-syror var allt svårare att hitta på unionsmarknaden eftersom tillverkarna ökade sin företagsinterna användning. Till följd av denna brist har priserna ökat kraftigt sedan september 2021. Dessutom hävdade NYCO att bristen på kortkedjiga fettsyror såsom C8–C10 skulle påverka industrier till vilka NYCO levererar specialsmörjmedel, såsom luftfarts- och försvarsindustrin.

| (462) | Kapachim, Evonik och NYCO hävdade också att de skulle missgynnas jämfört med tillverkare av samma produkter utanför unionen. Andra företag hävdade att de skulle kunna bli tvungna att omlokalisera sin verksamhet till utanför unionen. |
| --- | --- |

(462)

Kapachim, Evonik och NYCO hävdade också att de skulle missgynnas jämfört med tillverkare av samma produkter utanför unionen. Andra företag hävdade att de skulle kunna bli tvungna att omlokalisera sin verksamhet till utanför unionen.

| (463) | Stéarinerie Dubois hävdade att den begränsade utbytbarheten för många produkttyper som importeras från Indonesien skulle ha stor inverkan på deras lönsamhet eftersom deras produktionskostnader skulle öka. Stéarinerie Dubois hävdade också att de unionstillverkare som förtecknas i klagomålet inte nödvändigtvis tillverkar samma fettsyra i tillräckliga mängder av den typ som företaget behöver. Stéarinerie Dubois påpekade också att för två typer av fettsyror som deras företag använder i sin tillverkning kunde ingen unionstillverkare uppfylla företagets specifikationer när det gäller färgen, som var en viktig faktor för deras kunder inom läkemedelsindustrin. Stéarinerie Dubois uppgav att eftersom det inte fanns någon marknad i unionen för fettsyror som är förenliga med Reach-lagstiftningen och som uppfyller kosher- och halalkraven orsakade inte importen av dessa produkter unionsindustrin någon skada. |
| --- | --- |

(463)

Stéarinerie Dubois hävdade att den begränsade utbytbarheten för många produkttyper som importeras från Indonesien skulle ha stor inverkan på deras lönsamhet eftersom deras produktionskostnader skulle öka. Stéarinerie Dubois hävdade också att de unionstillverkare som förtecknas i klagomålet inte nödvändigtvis tillverkar samma fettsyra i tillräckliga mängder av den typ som företaget behöver. Stéarinerie Dubois påpekade också att för två typer av fettsyror som deras företag använder i sin tillverkning kunde ingen unionstillverkare uppfylla företagets specifikationer när det gäller färgen, som var en viktig faktor för deras kunder inom läkemedelsindustrin. Stéarinerie Dubois uppgav att eftersom det inte fanns någon marknad i unionen för fettsyror som är förenliga med Reach-lagstiftningen och som uppfyller kosher- och halalkraven orsakade inte importen av dessa produkter unionsindustrin någon skada.

| (464) | CUTFA påpekade att unionsindustrin, tillsammans med importen från både Indonesien och tredjeländer, skulle säkerställa att det fanns ett tillräckligt utbud på unionsmarknaden om åtgärder skulle införas. Denna åsikt kompletterades med ett stapeldiagram som visar de huvudsakliga försörjningskällorna. CUTFA påpekade också att importen från Indonesien inte skulle upphöra utan fortsätta på lika villkor. |
| --- | --- |

(464)

CUTFA påpekade att unionsindustrin, tillsammans med importen från både Indonesien och tredjeländer, skulle säkerställa att det fanns ett tillräckligt utbud på unionsmarknaden om åtgärder skulle införas. Denna åsikt kompletterades med ett stapeldiagram som visar de huvudsakliga försörjningskällorna. CUTFA påpekade också att importen från Indonesien inte skulle upphöra utan fortsätta på lika villkor.

| (465) | Kommissionen erkände att leveranserna av fettsyror till de olika användarindustrisektorerna i unionen är viktiga, eftersom fettsyror inte kan ersättas med andra produkter i tillräcklig utsträckning. Kommissionen granskade därför frågan om marknadsstörningar och försörjningsproblem mot bakgrund av de synpunkter som inkommit. |
| --- | --- |

(465)

Kommissionen erkände att leveranserna av fettsyror till de olika användarindustrisektorerna i unionen är viktiga, eftersom fettsyror inte kan ersättas med andra produkter i tillräcklig utsträckning. Kommissionen granskade därför frågan om marknadsstörningar och försörjningsproblem mot bakgrund av de synpunkter som inkommit.

| (466) | För det första beräknades, såsom påpekas i skäl 220, de siffror rörande outnyttjad kapacitet som anges i skäl 407 på grundval av en hållbar snarare än en teoretisk kapacitet hos unionsindustrin med beaktande av normala driftstopp, såsom underhåll, och med beaktande av tillverkningen av andra produkter. Detta betyder att den outnyttjade kapaciteten i unionen uppgick till omkring 250 000 under undersökningsperioden. Kontrollen av unionsindustrins svar på frågeformuläret säkerställde att en konsekvent och korrekt strategi användes för kapacitetsuppgifterna. När så var lämpligt minskades kapaciteten och kontrollerade uppgifter lämnades ut till de berörda företagen. |
| --- | --- |

(466)

För det första beräknades, såsom påpekas i skäl 220, de siffror rörande outnyttjad kapacitet som anges i skäl 407 på grundval av en hållbar snarare än en teoretisk kapacitet hos unionsindustrin med beaktande av normala driftstopp, såsom underhåll, och med beaktande av tillverkningen av andra produkter. Detta betyder att den outnyttjade kapaciteten i unionen uppgick till omkring 250 000 under undersökningsperioden. Kontrollen av unionsindustrins svar på frågeformuläret säkerställde att en konsekvent och korrekt strategi användes för kapacitetsuppgifterna. När så var lämpligt minskades kapaciteten och kontrollerade uppgifter lämnades ut till de berörda företagen.

| (467) | För det andra stod det klart att investeringarna i unionsindustrin hade begränsats under skadeundersökningsperioden. Investeringarna från de företag som ingick i urvalet fortsatte, men begränsades till underhåll av befintliga anläggningar och befintlig utrustning, i stället för att öka kapaciteten och undanröja flaskhalsar i produktionen. Införandet av åtgärder skulle minska prispressen på industrin och göra det möjligt för dem att sätta priser på en nivå där lönsamheten skulle ligga på rimliga nivåer. På grund av bättre marknadsvillkor skulle produktionen och försäljningen kunna ökas för att försörja marknaden. Industrin skulle också kunna anskaffa kapital för att öka kapaciteten. |
| --- | --- |

(467)

För det andra stod det klart att investeringarna i unionsindustrin hade begränsats under skadeundersökningsperioden. Investeringarna från de företag som ingick i urvalet fortsatte, men begränsades till underhåll av befintliga anläggningar och befintlig utrustning, i stället för att öka kapaciteten och undanröja flaskhalsar i produktionen. Införandet av åtgärder skulle minska prispressen på industrin och göra det möjligt för dem att sätta priser på en nivå där lönsamheten skulle ligga på rimliga nivåer. På grund av bättre marknadsvillkor skulle produktionen och försäljningen kunna ökas för att försörja marknaden. Industrin skulle också kunna anskaffa kapital för att öka kapaciteten.

| (468) | Leveransproblem under skadeundersökningsperioden, såsom framgår av e-postkorrespondensen, kan förväntas om en industri har lidit väsentlig skada som påverkat dess försäljningspriser, vilket har lett till låg lönsamhet och en oförmåga att anskaffa kapital för investeringar. Införandet av åtgärder kommer dock att skapa bättre marknadsvillkor för unionsindustrin som gör att industrin kommer att kunna öka produktionen och förbättra mängden och urvalet av den fettsyra som den levererar till marknaden. |
| --- | --- |

(468)

Leveransproblem under skadeundersökningsperioden, såsom framgår av e-postkorrespondensen, kan förväntas om en industri har lidit väsentlig skada som påverkat dess försäljningspriser, vilket har lett till låg lönsamhet och en oförmåga att anskaffa kapital för investeringar. Införandet av åtgärder kommer dock att skapa bättre marknadsvillkor för unionsindustrin som gör att industrin kommer att kunna öka produktionen och förbättra mängden och urvalet av den fettsyra som den levererar till marknaden.

| (469) | För det tredje förväntas inte de åtgärder som införs genom denna förordning att förbjuda importen från Indonesien. Man bör komma ihåg att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att stoppa importen utan att återställa lika spelregler på marknaden. Kommissionen avvisade därför påståendet att det skulle uppstå en allmän brist på unionsmarknaden, vilket skulle orsaka oproportionerliga prisökningar. |
| --- | --- |

(469)

För det tredje förväntas inte de åtgärder som införs genom denna förordning att förbjuda importen från Indonesien. Man bör komma ihåg att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att stoppa importen utan att återställa lika spelregler på marknaden. Kommissionen avvisade därför påståendet att det skulle uppstå en allmän brist på unionsmarknaden, vilket skulle orsaka oproportionerliga prisökningar.

| (470) | Kommissionen noterade att påståendet om en kraftig prisökning för C8–C10 gällde den globala marknaden snarare än bara unionsmarknaden. Antidumpningsåtgärdernas inverkan på den globala konkurrenskraften hos användare av C8–C10 i unionen skulle därför inte skilja sig från inverkan på användare av andra typer av fettsyra. Dessutom påminde kommissionen om att marknadsutvecklingen efter undersökningsperiodens slut normalt inte beaktas i dess bedömning. När det gäller NYCO:s påstående om luftfarts- och försvarsindustrin kunde dessa påståenden om störningar inte styrkas och avvisades därför. |
| --- | --- |

(470)

Kommissionen noterade att påståendet om en kraftig prisökning för C8–C10 gällde den globala marknaden snarare än bara unionsmarknaden. Antidumpningsåtgärdernas inverkan på den globala konkurrenskraften hos användare av C8–C10 i unionen skulle därför inte skilja sig från inverkan på användare av andra typer av fettsyra. Dessutom påminde kommissionen om att marknadsutvecklingen efter undersökningsperiodens slut normalt inte beaktas i dess bedömning. När det gäller NYCO:s påstående om luftfarts- och försvarsindustrin kunde dessa påståenden om störningar inte styrkas och avvisades därför.

| (471) | Dessutom noterade kommissionen att indonesiska produkter och unionsindustrins produkter i hög grad var utbytbara. Bara för att vissa unionstillverkare inte kunde leverera vissa produkttyper, vid vissa tidpunkter under de marknadsvillkor som gällde under skadeundersökningsperioden, betyder inte att leveransproblemen skulle kvarstå efter införandet av åtgärderna. Kommissionen ansåg vidare att åtgärdernas inverkan på denna användares kostnader och lönsamhet inte hade styrkts, eftersom kommissionen i avsaknad av svar på frågeformuläret inte kunde bedöma hur viktiga kostnaderna för fettsyra var för företaget som en procentandel av de totala kostnaderna eller omsättningen. Därför tillbakavisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(471)

Dessutom noterade kommissionen att indonesiska produkter och unionsindustrins produkter i hög grad var utbytbara. Bara för att vissa unionstillverkare inte kunde leverera vissa produkttyper, vid vissa tidpunkter under de marknadsvillkor som gällde under skadeundersökningsperioden, betyder inte att leveransproblemen skulle kvarstå efter införandet av åtgärderna. Kommissionen ansåg vidare att åtgärdernas inverkan på denna användares kostnader och lönsamhet inte hade styrkts, eftersom kommissionen i avsaknad av svar på frågeformuläret inte kunde bedöma hur viktiga kostnaderna för fettsyra var för företaget som en procentandel av de totala kostnaderna eller omsättningen. Därför tillbakavisades dessa påståenden.

| (472) | De sannolika konsekvenserna för konkurrenter utanför unionen och risken för omlokalisering var inte styrkta. Dessutom diskuteras faktorer som skulle kunna mildra tullarnas inverkan på användarna i skäl 455. |
| --- | --- |

(472)

De sannolika konsekvenserna för konkurrenter utanför unionen och risken för omlokalisering var inte styrkta. Dessutom diskuteras faktorer som skulle kunna mildra tullarnas inverkan på användarna i skäl 455.

| (473) | Wilmar anförde att kostnaden på unionsmarknaden för fettsyra som råvara skulle öka med omkring 32,9 % (59). |
| --- | --- |

(473)

Wilmar anförde att kostnaden på unionsmarknaden för fettsyra som råvara skulle öka med omkring 32,9 % (59).

59

| (474) | Sådana uppskattningar överdriver dock de sannolika kostnadsökningarna för användarna. Detta beror på att den indonesiska importen stod för omkring 20 % av förbrukningen, och mycket lägre kostnadsökningar kommer sannolikt att uppstå för de användare till vilka unionsindustrin levererar eller som importerar från andra källor. Dessutom kommer import från tredjeländer såsom Malaysia oundvikligen att öka under åtgärdernas livstid på grund av bättre marknadsvillkor och ett mindre omfattande indonesiskt pristryck. |
| --- | --- |

(474)

Sådana uppskattningar överdriver dock de sannolika kostnadsökningarna för användarna. Detta beror på att den indonesiska importen stod för omkring 20 % av förbrukningen, och mycket lägre kostnadsökningar kommer sannolikt att uppstå för de användare till vilka unionsindustrin levererar eller som importerar från andra källor. Dessutom kommer import från tredjeländer såsom Malaysia oundvikligen att öka under åtgärdernas livstid på grund av bättre marknadsvillkor och ett mindre omfattande indonesiskt pristryck.

| (475) | Wilmar påpekade också att en minskad import av vegetabilisk olja, särskilt från Ukraina, skulle begränsa unionsindustrins förmåga att anskaffa råvaror. |
| --- | --- |

(475)

Wilmar påpekade också att en minskad import av vegetabilisk olja, särskilt från Ukraina, skulle begränsa unionsindustrins förmåga att anskaffa råvaror.

| (476) | Kommissionen noterade att dessa påståenden rörde utvecklingen efter undersökningsperioden. Det har inte styrkts vilken inverkan denna utveckling skulle kunna få på unionsmarknaden, eller huruvida denna utveckling var av bestående karaktär, eftersom det i artikel 6.1 i grundförordningen anges att uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden normalt inte ska beaktas. Därför tillbakavisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(476)

Kommissionen noterade att dessa påståenden rörde utvecklingen efter undersökningsperioden. Det har inte styrkts vilken inverkan denna utveckling skulle kunna få på unionsmarknaden, eller huruvida denna utveckling var av bestående karaktär, eftersom det i artikel 6.1 i grundförordningen anges att uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden normalt inte ska beaktas. Därför tillbakavisades dessa påståenden.

| (477) | Kommissionen kunde därför inte godta argumentet att det kommer att råda allmän brist på fettsyra till användarna i unionen. När det gäller försörjningsproblem som rör särskilda produkter kommer eventuella störningar på marknaden sannolikt att vara tillfälliga medan producenterna och deras kunder anpassar sig till den nya marknadssituationen. |
| --- | --- |

(477)

Kommissionen kunde därför inte godta argumentet att det kommer att råda allmän brist på fettsyra till användarna i unionen. När det gäller försörjningsproblem som rör särskilda produkter kommer eventuella störningar på marknaden sannolikt att vara tillfälliga medan producenterna och deras kunder anpassar sig till den nya marknadssituationen.

7.9.3   Slutsats om användarnas intresse

Slutsats om användarnas intresse

| (478) | Med tanke på de berörda parternas synpunkter och på grundval av tillgängliga uppgifter står det klart att införandet av åtgärderna inte skulle leda till några större konsekvenser för de största konsumtionssektorerna för fettsyra (hemstädning, skönhet, tvätt och kroppsvård), eftersom dessa sektorer skulle kunna absorbera eventuella kostnadsökningar som inte skulle kunna föras över på kunderna. |
| --- | --- |

(478)

Med tanke på de berörda parternas synpunkter och på grundval av tillgängliga uppgifter står det klart att införandet av åtgärderna inte skulle leda till några större konsekvenser för de största konsumtionssektorerna för fettsyra (hemstädning, skönhet, tvätt och kroppsvård), eftersom dessa sektorer skulle kunna absorbera eventuella kostnadsökningar som inte skulle kunna föras över på kunderna.

| (479) | För de återstående sektorerna finns det vissa bevis för att kostnadsökningar kan inträffa och kommer att påverka lönsamheten. Endast två grupper beslöt dock att samarbeta fullt ut med undersökningen för att styrka sina påståenden. |
| --- | --- |

(479)

För de återstående sektorerna finns det vissa bevis för att kostnadsökningar kan inträffa och kommer att påverka lönsamheten. Endast två grupper beslöt dock att samarbeta fullt ut med undersökningen för att styrka sina påståenden.

| (480) | För alla användare kommer flera förfaranden att mildra effekterna av eventuella kostnadsökningar, såsom bearbetningen under tullkontroll för importerad fettsyra, som kommer att användas vid tillverkningen av exporterade produkter. Det är inte alla produkter som tillverkas av användarna som använder fettsyra. Dessutom kommer omkring 80 % av den fettsyra som förbrukas på unionsmarknaden inte från Indonesien och kommer därför inte att påverkas direkt av åtgärderna. |
| --- | --- |

(480)

För alla användare kommer flera förfaranden att mildra effekterna av eventuella kostnadsökningar, såsom bearbetningen under tullkontroll för importerad fettsyra, som kommer att användas vid tillverkningen av exporterade produkter. Det är inte alla produkter som tillverkas av användarna som använder fettsyra. Dessutom kommer omkring 80 % av den fettsyra som förbrukas på unionsmarknaden inte från Indonesien och kommer därför inte att påverkas direkt av åtgärderna.

| (481) | Antidumpningsåtgärder är avsedda att höja unionens importpriser (efter tull) för det berörda landet. Importpriserna från tredjeländer och unionsindustrins priser kommer sannolikt också att öka. För att unionsindustrin ska kunna överleva måste den dock verka på mer lika villkor med de indonesiska exporterande tillverkarna på unionsmarknaden. Unionsmarknaden behöver tid för att anpassa sig till de nya villkoren, och under den perioden kan vissa marknadsaktörer och användarsektorer påverkas negativt. Såsom nämns väntas unionstillverkarna öka sina investeringar för att öka kapaciteten. En del av dessa investeringar skulle göra det möjligt för unionsindustrin att leverera ett bredare utbud av fettsyror eller öka produktionen av specifika produkter. Bara för att en unionstillverkare inte kunde försörja marknaden med specifika produkter under rådande illojala konkurrensförhållanden innebär det inte att unionstillverkarna inte har möjlighet att anpassa sig till de nya marknadsvillkor som skapas genom åtgärderna. |
| --- | --- |

(481)

Antidumpningsåtgärder är avsedda att höja unionens importpriser (efter tull) för det berörda landet. Importpriserna från tredjeländer och unionsindustrins priser kommer sannolikt också att öka. För att unionsindustrin ska kunna överleva måste den dock verka på mer lika villkor med de indonesiska exporterande tillverkarna på unionsmarknaden. Unionsmarknaden behöver tid för att anpassa sig till de nya villkoren, och under den perioden kan vissa marknadsaktörer och användarsektorer påverkas negativt. Såsom nämns väntas unionstillverkarna öka sina investeringar för att öka kapaciteten. En del av dessa investeringar skulle göra det möjligt för unionsindustrin att leverera ett bredare utbud av fettsyror eller öka produktionen av specifika produkter. Bara för att en unionstillverkare inte kunde försörja marknaden med specifika produkter under rådande illojala konkurrensförhållanden innebär det inte att unionstillverkarna inte har möjlighet att anpassa sig till de nya marknadsvillkor som skapas genom åtgärderna.

| (482) | Kommissionen vidhåller att sådana kostnadsökningar krävs för att unionsindustrin ska kunna konkurrera rättvist och på prisnivåer som inte äventyrar deras lönsamhet. Det står klart att lönsamheten enligt tabell 10 inte är hållbar, och det ligger i alla användares intresse att tillverkningen av en lång rad olika fettsyror i unionen fortsätter. De förväntade kostnadsökningarna för användarna anses inte vara oproportionerliga. |
| --- | --- |

(482)

Kommissionen vidhåller att sådana kostnadsökningar krävs för att unionsindustrin ska kunna konkurrera rättvist och på prisnivåer som inte äventyrar deras lönsamhet. Det står klart att lönsamheten enligt tabell 10 inte är hållbar, och det ligger i alla användares intresse att tillverkningen av en lång rad olika fettsyror i unionen fortsätter. De förväntade kostnadsökningarna för användarna anses inte vara oproportionerliga.

| (483) | Mot bakgrund av de synpunkter som inkommit från alla berörda parter som gav sig till känna drog kommissionen därför slutsatsen att användarna inte skulle påverkas oproportionerligt av att åtgärderna införs. |
| --- | --- |

(483)

Mot bakgrund av de synpunkter som inkommit från alla berörda parter som gav sig till känna drog kommissionen därför slutsatsen att användarna inte skulle påverkas oproportionerligt av att åtgärderna införs.

7.10   Leverantörernas intresse

Leverantörernas intresse

| (484) | Leverantörerna av råvaror i unionen består huvudsakligen av producenter av talg och vegetabilisk olja. Även om dessa råvaruleverantörer inte samarbetade i denna undersökning står det klart att införandet av åtgärder även skulle gynna leverantörer på lång sikt, eftersom unionsindustrin förbrukar betydande mängder talg och vegetabiliska oljor som tillverkas i unionen. |
| --- | --- |

(484)

Leverantörerna av råvaror i unionen består huvudsakligen av producenter av talg och vegetabilisk olja. Även om dessa råvaruleverantörer inte samarbetade i denna undersökning står det klart att införandet av åtgärder även skulle gynna leverantörer på lång sikt, eftersom unionsindustrin förbrukar betydande mängder talg och vegetabiliska oljor som tillverkas i unionen.

7.11   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (485) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som visade att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av fettsyra med ursprung i Indonesien. |
| --- | --- |

(485)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som visade att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av fettsyra med ursprung i Indonesien.

8.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (486) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband, åtgärdsnivå och unionens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(486)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband, åtgärdsnivå och unionens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (487) | Enligt bedömningen ovan fastställs de slutgiltiga antidumpningstullarna till samma nivå som dumpningsmarginalen för Wilmar. |
| --- | --- |

(487)

Enligt bedömningen ovan fastställs de slutgiltiga antidumpningstullarna till samma nivå som dumpningsmarginalen för Wilmar.

| (488) | När det gäller Musim Mas undersökte kommissionen om en lägre tull än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan. Efter att ha konstaterat råvarurelaterade snedvridningar med avseende på den berörda produkten i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen, nämligen i form av exportskatter och exportavgifter för rå palmolja och rå palmkärnolja, drog kommissionen slutsatsen att det skulle ligga i unionens intresse att, såsom föreskrivs i artikel 7.2b i grundförordningen, fastställa tullbeloppet till en nivå som motsvarar dumpningsmarginalen, eftersom en tull som är lägre än dumpningsmarginalen inte skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(488)

När det gäller Musim Mas undersökte kommissionen om en lägre tull än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan. Efter att ha konstaterat råvarurelaterade snedvridningar med avseende på den berörda produkten i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen, nämligen i form av exportskatter och exportavgifter för rå palmolja och rå palmkärnolja, drog kommissionen slutsatsen att det skulle ligga i unionens intresse att, såsom föreskrivs i artikel 7.2b i grundförordningen, fastställa tullbeloppet till en nivå som motsvarar dumpningsmarginalen, eftersom en tull som är lägre än dumpningsmarginalen inte skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (489) | Den slutgiltiga tullen för de andra samarbetsvilliga företagen i Indonesien som inte ingick i urvalet baseras på den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts ovan för de två företag som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(489)

Den slutgiltiga tullen för de andra samarbetsvilliga företagen i Indonesien som inte ingick i urvalet baseras på den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts ovan för de två företag som ingick i urvalet.

| (490) | Med tanke på den höga graden av samarbetsvilja (exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde hela den totala importen under undersökningsperioden) baserades nivån på den landsomfattande tullen på den högsta dumpningsmarginalen för de två utvalda samarbetsvilliga exportörerna. |
| --- | --- |

(490)

Med tanke på den höga graden av samarbetsvilja (exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde hela den totala importen under undersökningsperioden) baserades nivån på den landsomfattande tullen på den högsta dumpningsmarginalen för de två utvalda samarbetsvilliga exportörerna.

| (491) | På grundval av ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal | Slutgiltig skademarginal | Antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | 46,4 % | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % | 38,7 % | 15,2 % |
| Övriga samarbetsvilliga företag | 26,6 % | 41,5 % | 26,6 % |
| Alla övriga företag | 46,4 % | 46,4 % | 46,4 % |

(491)

På grundval av ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

Slutgiltig skademarginal

Antidumpningstull

P.T. Musim Mas

46,4 %

46,4 %

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

38,7 %

15,2 %

Övriga samarbetsvilliga företag

26,6 %

41,5 %

26,6 %

Alla övriga företag

46,4 %

46,4 %

46,4 %

| (492) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar således den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(492)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar således den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (493) | För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(493)

För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

| (494) | För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(494)

För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (495) | Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen. |
| --- | --- |

(495)

Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen.

| (496) | Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Denna undersökning kan bland annat omfatta behovet av att upphäva individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(496)

Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Denna undersökning kan bland annat omfatta behovet av att upphäva individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull.

| (497) | Flera berörda parter hävdade att åtgärderna var för höga eller inte hade fastställts till en lämplig nivå och att kommissionen borde sänka dem. |
| --- | --- |

(497)

Flera berörda parter hävdade att åtgärderna var för höga eller inte hade fastställts till en lämplig nivå och att kommissionen borde sänka dem.

| (498) | Dessa åtgärder har dock fastställts enligt den metod som beskrivs i denna förordning och i enlighet med grundförordningen. De beräkningar som utförs i samband med fastställandet av dumpnings- och skademarginalerna har meddelats de berörda parterna. Dessa påståenden måste därför avvisas, eftersom ett godtyckligt fastställande av tullar inte föreskrivs i grundförordningen. |
| --- | --- |

(498)

Dessa åtgärder har dock fastställts enligt den metod som beskrivs i denna förordning och i enlighet med grundförordningen. De beräkningar som utförs i samband med fastställandet av dumpnings- och skademarginalerna har meddelats de berörda parterna. Dessa påståenden måste därför avvisas, eftersom ett godtyckligt fastställande av tullar inte föreskrivs i grundförordningen.

| (499) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter begärde Ecogreen att kommissionen skulle undersöka en tullfri kvot som en konstruktiv lösning, och angav olika rättsliga grunder för detta påstående. |
| --- | --- |

(499)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter begärde Ecogreen att kommissionen skulle undersöka en tullfri kvot som en konstruktiv lösning, och angav olika rättsliga grunder för detta påstående.

| (500) | För det första erbjöd sig Ecogreen att på grundval av artikel 8 i grundförordningen inleda diskussioner om ett prisåtagande med en kvotfaktor. I detta avseende påminde företaget om att kvoter ingick i de åtaganden som godtogs i ärendet Solar Panels (60), och hävdade att kommissionen enligt WTO-panelen i ärendet EC – Bed Linen (61) var skyldig att överväga konstruktiva åtgärder i förfaranden som involverar utvecklingsländer. |
| --- | --- |

(500)

För det första erbjöd sig Ecogreen att på grundval av artikel 8 i grundförordningen inleda diskussioner om ett prisåtagande med en kvotfaktor. I detta avseende påminde företaget om att kvoter ingick i de åtaganden som godtogs i ärendet Solar Panels (60), och hävdade att kommissionen enligt WTO-panelen i ärendet EC – Bed Linen (61) var skyldig att överväga konstruktiva åtgärder i förfaranden som involverar utvecklingsländer.

60

61

| (501) | Kommissionen noterade att det i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen åligger Ecogreen att lägga fram ett erbjudande om prisåtagande som kommissionen kan godta. Ett sådant erbjudande bör lämnas inom den föreskrivna tidsfrist som anges i artikel 8.2 i grundförordningen. Ecogreens erbjudande borde ha inkommit till kommissionen senast fem dagar före utgången av tidsfristen för synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. Begäran om ett prisåtagande gjordes först den 12 september 2022, mycket senare än den rättsliga tidsfrist som nämns ovan, och inget konkret förslag lades fram. Därför lämnades inget erbjudande om prisåtagande som kunde beaktas i enlighet med grundförordningen, och ingen analogi med ärendena Solar Panels och EC – Bed Linen kunde därför med rätta åberopas. Detta påstående avvisades således. |
| --- | --- |

(501)

Kommissionen noterade att det i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen åligger Ecogreen att lägga fram ett erbjudande om prisåtagande som kommissionen kan godta. Ett sådant erbjudande bör lämnas inom den föreskrivna tidsfrist som anges i artikel 8.2 i grundförordningen. Ecogreens erbjudande borde ha inkommit till kommissionen senast fem dagar före utgången av tidsfristen för synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. Begäran om ett prisåtagande gjordes först den 12 september 2022, mycket senare än den rättsliga tidsfrist som nämns ovan, och inget konkret förslag lades fram. Därför lämnades inget erbjudande om prisåtagande som kunde beaktas i enlighet med grundförordningen, och ingen analogi med ärendena Solar Panels och EC – Bed Linen kunde därför med rätta åberopas. Detta påstående avvisades således.

| (502) | För det andra begärde Ecogreen en tullfri kvot analogt med införandet av kvoter för att bevara handelsflöden som anses vara oskadliga inom ramen för skyddsåtgärder, ett annat handelspolitiskt skyddsinstrument. |
| --- | --- |

(502)

För det andra begärde Ecogreen en tullfri kvot analogt med införandet av kvoter för att bevara handelsflöden som anses vara oskadliga inom ramen för skyddsåtgärder, ett annat handelspolitiskt skyddsinstrument.

| (503) | I detta avseende begränsade sig kommissionen till att konstatera att denna undersökning reglerades av grundförordningen, som inte omfattar bestämmelser om tullfria kvoter. Denna begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(503)

I detta avseende begränsade sig kommissionen till att konstatera att denna undersökning reglerades av grundförordningen, som inte omfattar bestämmelser om tullfria kvoter. Denna begäran avvisades därför.

| (504) | För det tredje hävdade Ecogreen att en tullkvot är en konstruktiv åtgärd enligt rådets förordning (EU) 2021/2283 (62), senast ändrad genom rådets förordning (EU) 2022/972 (63), som enligt företaget skulle ge kommissionen rätt att öppna och bevilja tullkvoter för jordbruks- och industrivaror. |
| --- | --- |

(504)

För det tredje hävdade Ecogreen att en tullkvot är en konstruktiv åtgärd enligt rådets förordning (EU) 2021/2283 (62), senast ändrad genom rådets förordning (EU) 2022/972 (63), som enligt företaget skulle ge kommissionen rätt att öppna och bevilja tullkvoter för jordbruks- och industrivaror.

62

63

| (505) | Kommissionen noterade att förordning (EU) 2021/2283, senast ändrad genom förordning (EU) 2022/972, var tillämplig på jordbruks- och industriprodukter som förtecknas i bilagan till förordning (EU) 2021/2283, om den undersökta produkten inte nämns under något av dess Taric-nummer. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(505)

Kommissionen noterade att förordning (EU) 2021/2283, senast ändrad genom förordning (EU) 2022/972, var tillämplig på jordbruks- och industriprodukter som förtecknas i bilagan till förordning (EU) 2021/2283, om den undersökta produkten inte nämns under något av dess Taric-nummer. Detta påstående avvisades därför.

| (506) | Slutligen påpekade Ecogreen att unionens tullkodex möjliggjorde bearbetning av en viss kvantitet importvaror under tullkontroll (aktiv förädling). Ecogreen begärde att kommissionen skulle undersöka hur ett sådant arrangemang skulle genomföras. |
| --- | --- |

(506)

Slutligen påpekade Ecogreen att unionens tullkodex möjliggjorde bearbetning av en viss kvantitet importvaror under tullkontroll (aktiv förädling). Ecogreen begärde att kommissionen skulle undersöka hur ett sådant arrangemang skulle genomföras.

| (507) | Kommissionen framhöll att sådana bestämmelser inte faller inom dess befogenheter eller omfattas av den aktuella undersökningen, som styrs av grundförordningen. Denna begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(507)

Kommissionen framhöll att sådana bestämmelser inte faller inom dess befogenheter eller omfattas av den aktuella undersökningen, som styrs av grundförordningen. Denna begäran avvisades därför.

9.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (508) | När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (64) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(508)

När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (64) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

64

Europeiska unionens officiella tidning

| (509) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(509)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter.

| (510) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(510)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av fettsyror med en kolkedjelängd på C6, C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 med ett jodtal som är lägre än 105 g/100 g och med en halt av fria fettsyror i förhållande till triglycerider (spaltningsgrad) på minst 97 %, inbegripet

| — | oblandad fettsyra (även kallad ”pure cut”), och |
| --- | --- |

—

oblandad fettsyra (även kallad ”pure cut”), och

| — | blandningar som innehåller en kombination av två eller flera kolkedjelängder, |
| --- | --- |

—

blandningar som innehåller en kombination av två eller flera kolkedjelängder,

med undantag av fettsyra som certifierats genom ett frivilligt system (65) för produktion av hållbara biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som erkänts av Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 30.4 eller ett nationellt certifieringssystem i enlighet med artikel 30.6 i direktiv (EU) 2018/2001 och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 och ex 3823 19 90 (Taric-nummer 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 och 3823199095) samt har sitt ursprung i Indonesien.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | C880 |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % | C881 |
| Andra samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilagan | 26,6 % | Se bilagan |
| Alla övriga företag | 46,4 % | C999 |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

P.T. Musim Mas

46,4 %

C880

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

C881

Andra samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilagan

26,6 %

Se bilagan

Alla övriga företag

46,4 %

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att de [kvantitet] [den berörda produkten] som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det berörda landet]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.

4.   I de fall varor har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som betalats eller ska betalas av denna anledning fördelas vid fastställandet av tullvärdet enligt artikel 131.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (66) ska antidumpningstullen, beräknad enligt ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

5.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Om en ny exporterande tillverkare från Indonesien lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen får bilagan ändras genom att denna nya exporterande tillverkare läggs till i förteckningen över samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och därmed görs till föremål för en lämplig viktad genomsnittlig antidumpningstullsats, dvs. 26,6 %. En ny exporterande tillverkare ska tillhandahålla bevis för att

| a) | den inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Indonesien under undersökningsperioden (den 1 oktober 2020 till den 30 september 2021), |
| --- | --- |

a)

den inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Indonesien under undersökningsperioden (den 1 oktober 2020 till den 30 september 2021),

| b) | den inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

den inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och

| c) | den antingen faktiskt har exporterat de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Indonesien eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att efter undersökningsperiodens utgång exportera en betydande kvantitet till unionen. |
| --- | --- |

c)

den antingen faktiskt har exporterat de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Indonesien eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att efter undersökningsperiodens utgång exportera en betydande kvantitet till unionen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 januari 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av fettsyra med ursprung i Indonesien (EUT C 482, 30.11.2021, s. 5).

2

(3)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av fettsyra med ursprung i Indonesien (EUT C 195, 13.5.2022, s. 11).

3

(4)  Ordalydelsen ”exporterande tillverkare som ingick i urvalet” bör lyda ”exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som begär enskild undersökning”, såsom förklaras i skäl 44.

4

(5)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2564

5

(6)  Panelrapport, Mexiko – Steel Pipes and Tubes, WT/DS331/R, antagen den 24 juli 2007, DSR 2007:IV, s. 1207, punkt 7.347. I linje med WTO:s rättspraxis intog även EU-domstolarna samma ståndpunkt när det gäller den parallella bestämmelsen i artikel 5.4 i grundförordningen, framför allt i domen av den 10 mars 2009, Interpipe Niko Tube och Interpipe NTRP/rådet, T-249/06, EU:T:2009:62, punkt 139.

6

Mexiko – Steel Pipes and Tubes

(7)  Överprövningsorganets rapport, EC – Fasteners (China), WT/DS397/AB/R, antagen den 28 juli 2011, DSR 2011:VII, s. 3995, punkt 425.

7

(8)  Se fotnot 7, punkterna 430 och 454.

8

(9)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1146 av den 4 juli 2019 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av varmvalsad stålspont med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 181, 5.7.2019, s. 89) och kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/266 av den 14 februari 2019 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av solfångarglas med ursprung i Malaysia (EUT L 44, 15.2.2019, s. 31).

9

(10)  Kommissionens beslut 2007/430/EC av den 19 juni 2007 om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Malaysia och Taiwan och om frisläppande av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som införts (EUT L 160, 21.6.2007, s. 30) (PSF-beslutet).

10

PSF-beslutet

(11)  Dom av den 11 juli 2013, Philips Lighting Poland och Philips Lighting/rådet, T-469/07, EU:T:2013:370, punkt 87. I detta fall återkallades inte ansökan. I stället beslutade vissa unionstillverkare som stödde ansökan när de kontaktades före inledandet (”fastställande av representativitet”) senare att ändra ståndpunkt och motsätta sig åtgärder under undersökningens gång. Till följd av detta blev motståndet mot ärendet högre än stödet med avseende på unionstillverkningen. Kommissionen beslutade omsider att den hade rätt att fortsätta undersökningen och införa åtgärder under dessa omständigheter analogt med återkallandet av klagomålet enligt artikel 9.1 i grundförordningen.

11

(12)  Förteckningen över de frivilliga system och nationella certifieringssystem som erkänns av kommissionen finns på https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/bioenergy/voluntary-schemes_en

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82); finns att tillgå på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A02018L2001-20220607&qid=1657211934884

13

(14)  Reach-lagstiftningen. Den konsoliderade versionen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) innehåller alla ändringar och rättelser i Reach fram till det datum som anges på förordningens första sida.

14

(15)  En process som med hjälp av en katalysator gör det möjligt att direkt använda fettsyror (i stället för oljor) och metanol för framställning av biodiesel.

15

(16)  Se direktiv (EU) 2018/2001.

16

(17)  Se direktiv (EU) 2018/2001.

17

(18)  Se direktiv (EU) 2018/2001.

18

(19)  Se direktiv (EU) 2018/2001.

19

(20)  Se direktiv (EU) 2018/2001.

20

(21)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

21

(22)  Det importeras oljesyra till unionen från Indonesien, men Taric-numret för oljesyra särskiljer inte mellan olika kvaliteter.

22

(23)  2007/430/EG, skäl 40.

23

(24)  https://www.ioioleo.de/wp-content/uploads/2021/01/IOI_BASIC_OLEO.pdf

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (Förordningen om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

25

(26)  Klagomålet, punkt 41.

26

(27)  Skäl 352 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1336 av den 25 september 2020 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar beträffande import av vissa polyvinylalkoholer med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 315, 29.9.2020, s. 1), skäl (352).

27

(28)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1688 av den 8 oktober 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av blandningar av karbamid och ammoniumnitrat med ursprung i Ryssland, Trinidad och Tobago och Amerikas förenta stater (EUT L 258, 9.10.2019, s. 21).

28

(29)  Dom av den 5 oktober 1988, Silver Seiko Limited m.fl./Europeiska gemenskapernas råd, förenade målen C-273/85 och C-107/86, EU:C:1988:466, punkt 16.

29

(30)  Överprövningsorganets rapport, EC – Fasteners (China) (artikel 21.5 – Kina), WT/DS397/AB/RW och Add.1, antagen den 12 februari 2016, DSR 2016:I, s. 7, punkterna 5.260–5.282.

30

(31)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 av den 19 november 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (EUT L 315, 26.11.2013, s. 2).

31

(32)  Dom av den 15 september 2016, Musim Mas/rådet, T-80/14, EU:T:2016:504, punkt 94.

32

(33)  Dom av den 15 september 2016, Pelita Agung Agrindustri/rådet, T-121/14, EU:T:2016:500, punkt 74.

33

(34)  Dom av den 15 september 2016, Wilmar Bioenergi Indonesia och Wilmar Nabati Indonesia/rådet, T-139/14, EU:T:2016:499, punkt 101.

34

(35)  Panelrapport, EU – Biodiesel (Indonesia), WT/DS480/R och Add.1, antagen den 28 februari 2018, DSR 2018:II, s. 605, punkt 8.1 a–d.

35

(36)  https://www.lmc.co.uk/oleochemicals/

36

(37)  
  IHS Markit chemical economics handbook, offentliggjord i juni 2021: ”Fastlandskina,Västeuropa och Nordamerika är de främsta konsumentmarkaderna. Den historiska ökningen av förbrukningen av fettsyror har genererat tillväxt i BNP i de regioner där de förbrukas” (https://ihsmarkit.com/products/natural-fatty-acids-chemical-economics-handbook.html).

37

IHS Markit chemical economics handbook

(38)  Industry ARC Fatty Acid Market Forecast (2021–2026): Covid-19-pandemin innebar också ett hiinder för produktionen, förbrukningen, importen och exporten av fettsyror. Under 2020 innebar konsekvenserna av covid-19-pandemin att svårigheterna på marknanden för fettsyror förstärktes. Efterfrågan på fettsyra väntades emellertid öka i slutet av 2021, tack vare att sektorerna för kroppsvård och rengöring växer.” (http://www.industryarc.com/Report/15848/fatty-acid-market.html).

38

(39)  
  OFI Magazine, ”Strong demand forecast for oleochemicals”, 9 juli 2021, https://www.ofimagazine.com/news/strong-demand-forecast-for-oleochemicals

39

OFI Magazine

(40)  Bruttodriftsöverskottet (GOS) eller vinsten definieras som förädlingsvärdet minus personalkostnaderna. Det är det överskott som verksamheten ger efter det att arbetskraften avlönats. Bruttodriftsöverskottet när det gäller kemikalier svarar för 11 % av omsättningen, se https://www.francechimie.fr/media/52b/the-european-chemical-industry-facts-and-figures-2020.pdf

40

(41)  CSIMarket, Chemical Manufacturing Industry Profitability, https://csimarket.com/Industry/industry_Profitability_Ratios.php?ind=101&hist=4

41

Chemical Manufacturing Industry Profitability

(42)  De unionstillverkare som ingick i urvalet står för omkring 60 % av tillverkningen och försäljningen i unionen.

42

(43)  Kommissionen noterar också att det låga priset på råvaror beror på ekonomiska snedvridningar på den indonesiska marknaden. Se skälen 392 – 400.

43

(44)  https://www.ssas.co.id/wp-content/uploads/2020/10/166-PMK.010-2020.pdf (endast på indonesiska, senast hämtad den 10 juli 2022).

44

(45)  https://jdih.kemenkeu.go.id/FullText/2020/57~PMK.05~2020Per.pdf (endast på indonesiska, senast hämtad den 10 juli 2022).

45

(46)  https://jdih.kemenkeu.go.id/download/30a94928-f217-48ee-934e-c2be549f350f/76~PMK.05~2021Per.pdf (endast på indonesiska, senast hämtad den 10 juli 2022).

46

(47)  https://kpbn.co.id/home.html?lang=1

47

(48)  https://www.gtis.com/gta/

48

(49)  Malaysian Palm Oil Board https://bepi.mpob.gov.my/admin2/price_local_daily_view_cpo_msia.php?more=Y&jenis=1Y&tahun=2020 och https://bepi.mpob.gov.my/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=1033&Itemid=136

49

(50)  CRUDE PALM OIL – CIF ROTTERDAM Spot Historische Prijzen – Investing.com https://nl.investing.com/commodities/crude-palm-oil-cif-rotterdam-futures-historical-data

50

(51)  https://gapki.id/en/news/19196/october-1-2020-commodity-price-position-at-the-closing-of-physical-exchange-market

51

(52)  Skrivelsen finns att tillgå i den öppna akten under nr t22.004777.

52

(53)  Se P&G:s årsrapport för 2021, Henkels årsrapport för 2021 och Unilevers årsrapport för 2021: https://assets.ctfassets.net/oggad6svuzkv/4Jv0tM2D5D4uo9fpGkFINt/51f922cfc331f8cd887e86f5dca2a59f/2021_annual_report.pdf

53

https://www.henkel.com/resource/blob/1616958/8a9ca447fca79ec3ad39d8e5192a1fb6/data/2021-annual-report.pdf

https://www.unilever.com/files/92ui5egz/production/e582e46a7f7170fd10be32cf65113b738f19f0c2.pdf

(54)  Se sida 39 i P&G:s årsrapport för 2021:

54

https://assets.ctfassets.net/oggad6svuzkv/4Jv0tM2D5D4uo9fpGkFINt/51f922cfc331f8cd887e86f5dca2a59f/2021_annual_report.pdf

(55)  Se sida 19 i P&G:s årsrapport för 2021.

55

(56)  Se sida 92 i Henkel årsrapport för 2021:

56

https://www.henkel.com/resource/blob/1616958/8a9ca447fca79ec3ad39d8e5192a1fb6/data/2021-annual-report.pdf

(57)  Se sida 122 i Unilevers årsrapport för 2021:

57

https://www.unilever.com/files/92ui5egz/production/e582e46a7f7170fd10be32cf65113b738f19f0c2.pdf

(58)  Se sida 122 i Unilevers årsrapport för 2021.

58

(59)  32,9 % var den antidumpningstullsats som gällde för alla andra samarbetsvilliga företag i det slutliga utlämnandet av uppgifter.

59

(60)  Kommissionens beslut 2013/423/EU av den 2 augusti 2013 om godtagande av ett åtagande som erbjudits i samband med antidumpningsförfarandet avseende import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler och plattor) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina (EUT L 209, 3.8.2013, s. 26).

60

(61)  Panelrapport, EC – Bed Linen, WT/DS141/R, antagen den 12 mars 2001, ändrad genom överprövningsorganets rapport WT/DS141/AB/R, DSR 2001:VI, s. 2077, punkt 6.233.

61

(62)  Rådets förordning (EU) 2021/2283 av den 20 december 2021 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter och om upphävande av förordning (EU) nr 1388/2013 (EUT L 458, 22.12.2021, s. 33).

62

(63)  Rådets förordning (EU) 2022/972 av den 17 juni 2022 om ändring av förordning (EU) 2021/2283 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter (EUT L 167, 24.6.2022, s. 10).

63

(64)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

64

(65)  Förteckningen över de frivilliga system som erkänns av kommissionen finns på https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/bioenergy/voluntary-schemes_en

65

(66)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

66

---

BILAGA

Indonesisk samarbetsvillig exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet:

| Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| P.T. Nubika Jaya
  P.T. Permata Hijau Palm Oleo | C882 |
| P.T. Unilever Oleochemical Indonesia | C883 |
| P.T. Soci Mas
  P.T. Energi Sejahtera Mas | C884 |
| P.T. Ecogreen Oleochemicals | C885 |
| P.T. Apical Kao Chemicals
  P.T. Sari Dumai Sejati
  P.T. Kutai Refinery Nusantara
  P.T. Sari Dumai Oleo
  P.T. Padang Raya Cakrawala
  P.T. Asianagro Agung Jaya | C886 |
| P.T. Domas Agrointi Prima | C887 |

Namn

Taric-tilläggsnummer

P.T. Nubika Jaya

P.T. Permata Hijau Palm Oleo

C882

P.T. Unilever Oleochemical Indonesia

C883

P.T. Soci Mas

P.T. Energi Sejahtera Mas

C884

P.T. Ecogreen Oleochemicals

C885

P.T. Apical Kao Chemicals

P.T. Sari Dumai Sejati

P.T. Kutai Refinery Nusantara

P.T. Sari Dumai Oleo

P.T. Padang Raya Cakrawala

P.T. Asianagro Agung Jaya

C886

P.T. Domas Agrointi Prima

C887

---

| 19.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 18/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 18/66

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/112

av den 18 januari 2023

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom genomförandeförordning (EU) nr 964/2010 (2) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina eller det berörda landet) (de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom genomförandeförordning (EU) nr 964/2010 (2) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina eller det berörda landet) (de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

2

Kina

det berörda landet

de ursprungliga åtgärderna

| (2) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen förlängde Europeiska kommissionen (kommissionen) de ursprungliga åtgärderna med ytterligare fem år från och med den 25 januari 2017 genom genomförandeförordning (EU) 2017/109 (3) (den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång). |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen förlängde Europeiska kommissionen (kommissionen) de ursprungliga åtgärderna med ytterligare fem år från och med den 25 januari 2017 genom genomförandeförordning (EU) 2017/109 (3) (den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång).

kommissionen

3

den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

| (3) | De åtgärder som infördes fick formen av en värdetull på 22,3 % på import från Kina. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som infördes fick formen av en värdetull på 22,3 % på import från Kina.

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (4) mottog kommissionen en begäran om en översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (4) mottog kommissionen en begäran om en översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

4

| (5) | Begäran om översyn ingavs den 21 oktober 2021 av Association of European Wheel Manufacturers (sökanden) som företrädare för unionsindustrin för vissa aluminiumhjul i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Begäran om översyn grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och till fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om översyn ingavs den 21 oktober 2021 av Association of European Wheel Manufacturers (sökanden) som företrädare för unionsindustrin för vissa aluminiumhjul i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Begäran om översyn grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och till fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin.

sökanden

| (6) | De klagande bad att deras namn skulle hemlighållas eftersom de befarade repressalier från kunder. Kommissionen ansåg att det förelåg en allvarlig risk för repressalier och godkände begäran om att inte lämna ut namnen på klagandena. För att vara säker på att anonymiteten bevarades hemlighölls även namnen på de andra unionstillverkarna, så att det inte indirekt skulle gå att sluta sig till namnen på klagandena. |
| --- | --- |

(6)

De klagande bad att deras namn skulle hemlighållas eftersom de befarade repressalier från kunder. Kommissionen ansåg att det förelåg en allvarlig risk för repressalier och godkände begäran om att inte lämna ut namnen på klagandena. För att vara säker på att anonymiteten bevarades hemlighölls även namnen på de andra unionstillverkarna, så att det inte indirekt skulle gå att sluta sig till namnen på klagandena.

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (7) | Den 20 januari 2022 fastslog kommissionen efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (5) (tillkännagivandet om inledande) att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import till unionen av vissa aluminiumhjul med ursprung i Kina på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 20 januari 2022 fastslog kommissionen efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (5) (tillkännagivandet om inledande) att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import till unionen av vissa aluminiumhjul med ursprung i Kina på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen.

Europeiska unionens officiella tidning

5

tillkännagivandet om inledande

1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (8) | Undersökningen av fortsatt dumpning omfattade perioden från och med den 1 oktober 2020 till den 30 september 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 fram till översynsperiodens slut (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen av fortsatt dumpning omfattade perioden från och med den 1 oktober 2020 till den 30 september 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 fram till översynsperiodens slut (skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.5   Berörda parter och begäran om anonymitet

Berörda parter och begäran om anonymitet

| (9) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökandena, andra kända unionstillverkare, kända tillverkare i Kina och de kinesiska myndigheterna, kända importörer, användare och handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt är berörda av inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(9)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökandena, andra kända unionstillverkare, kända tillverkare i Kina och de kinesiska myndigheterna, kända importörer, användare och handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt är berörda av inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att delta.

| (10) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Inga synpunkter lämnades och ingen begäran om att bli hörd mottogs. |
| --- | --- |

(10)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Inga synpunkter lämnades och ingen begäran om att bli hörd mottogs.

Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (11) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (12) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen var det urvalskriterium som användes de största representativa tillverkningskvantiteterna av den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden, dvs. den 1 oktober 2020–den 30 september 2021. Detta preliminära urval bestod av tre unionstillverkare från tre olika medlemsstater. Urvalet stod för nästan 20 % av de kända unionstillverkarnas totala tillverkningskvantitet av den likadana produkten, och det säkerställer en god geografisk spridning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. Kommissionen bekräftade därför det preliminära urvalet som det slutgiltiga urvalet. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen var det urvalskriterium som användes de största representativa tillverkningskvantiteterna av den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden, dvs. den 1 oktober 2020–den 30 september 2021. Detta preliminära urval bestod av tre unionstillverkare från tre olika medlemsstater. Urvalet stod för nästan 20 % av de kända unionstillverkarnas totala tillverkningskvantitet av den likadana produkten, och det säkerställer en god geografisk spridning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. Kommissionen bekräftade därför det preliminära urvalet som det slutgiltiga urvalet.

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (13) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Inga icke-närstående importörer gav sig till känna. |
| --- | --- |

(13)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Inga icke-närstående importörer gav sig till känna.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (14) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(14)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (15) | En exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(15)

En exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

1.6   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (16) | Kommissionen skickade ett frågeformulär om förekomst av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen till de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen skickade ett frågeformulär om förekomst av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen till de kinesiska myndigheterna.

| (17) | Kommissionen skickade ut frågeformulär till tre unionstillverkare, klaganden och en exporterande tillverkare. Vid inledandet gjordes samma frågeformulär tillgängliga på nätet på GD Handels webbplats (6). |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen skickade ut frågeformulär till tre unionstillverkare, klaganden och en exporterande tillverkare. Vid inledandet gjordes samma frågeformulär tillgängliga på nätet på GD Handels webbplats (6).

6

| (18) | Svar på frågeformulären mottogs från alla de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. Den exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet besvarade inte frågeformuläret. Inget svar mottogs från någon av de icke-närstående importörerna. Ingen av användarna besvarade frågeformulär eller gav sig till känna under undersökningen. De kinesiska myndigheterna lämnade inte heller in något svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(18)

Svar på frågeformulären mottogs från alla de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. Den exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet besvarade inte frågeformuläret. Inget svar mottogs från någon av de icke-närstående importörerna. Ingen av användarna besvarade frågeformulär eller gav sig till känna under undersökningen. De kinesiska myndigheterna lämnade inte heller in något svar på frågeformuläret.

| (19) | Eftersom varken de kinesiska exporterande tillverkarna eller de kinesiska myndigheterna samarbetade baserades slutsatserna om dumpning och skada på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kinas delegation vid Europeiska unionen underrättades om detta. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom varken de kinesiska exporterande tillverkarna eller de kinesiska myndigheterna samarbetade baserades slutsatserna om dumpning och skada på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kinas delegation vid Europeiska unionen underrättades om detta. Inga synpunkter inkom.

| (20) | Kommissionen inhämtade alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för undersökningen. I enlighet med tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar verifierades en unionstillverkare i urvalet genom dubbelkontroller på distans (7). |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen inhämtade alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för undersökningen. I enlighet med tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar verifierades en unionstillverkare i urvalet genom dubbelkontroller på distans (7).

7

| (21) | Kommissionen gjorde kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen hos två unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen gjorde kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen hos två unionstillverkare som ingick i urvalet.

1.7   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (22) | Den 18 november 2022 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. |
| --- | --- |

(22)

Den 18 november 2022 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut.

| (23) | Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta.

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (24) | Den produkt som översynen gäller är aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av KN-nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, med ursprung i Kina (den berörda produkten eller aluminiumhjul), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50 (Taric-nummer 8708701015, 8708701050, 8708705015 och 8708705050). |
| --- | --- |

(24)

Den produkt som översynen gäller är aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av KN-nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, med ursprung i Kina (den berörda produkten eller aluminiumhjul), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50 (Taric-nummer 8708701015, 8708701050, 8708705015 och 8708705050).

den berörda produkten

aluminiumhjul

| (25) | Den berörda produkten säljs inom unionen via två distributionskanaler: till OEM-segmentet (tillverkare av originalutrustning) och till eftermarknadssegmentet. Inom OEM-segmentet anordnar biltillverkare anbudsförfaranden för aluminiumhjul och utvecklar ofta nya hjul som har anknytning till deras märken. Både unionstillverkare och kinesiska exportörer kan konkurrera i samma anbud. Inom eftermarknadssektorn utformar och utvecklar tillverkarna vanligtvis aluminiumhjul som förses med varumärke för att därefter säljas till grossister, återförsäljare, tuningföretag, bilverkstäder osv. |
| --- | --- |

(25)

Den berörda produkten säljs inom unionen via två distributionskanaler: till OEM-segmentet (tillverkare av originalutrustning) och till eftermarknadssegmentet. Inom OEM-segmentet anordnar biltillverkare anbudsförfaranden för aluminiumhjul och utvecklar ofta nya hjul som har anknytning till deras märken. Både unionstillverkare och kinesiska exportörer kan konkurrera i samma anbud. Inom eftermarknadssektorn utformar och utvecklar tillverkarna vanligtvis aluminiumhjul som förses med varumärke för att därefter säljas till grossister, återförsäljare, tuningföretag, bilverkstäder osv.

| (26) | Precis som i den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att även om OEM-aluminiumhjul och eftermarknadsaluminiumhjul har olika distributionskanaler har de samma fysiska och tekniska egenskaper och är utbytbara mot varandra. De anses därför utgöra en enda produkt. |
| --- | --- |

(26)

Precis som i den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att även om OEM-aluminiumhjul och eftermarknadsaluminiumhjul har olika distributionskanaler har de samma fysiska och tekniska egenskaper och är utbytbara mot varandra. De anses därför utgöra en enda produkt.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (27) | Såsom fastställdes i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(27)

Såsom fastställdes i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (28) | Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (29) | Kommissionen mottog inga invändningar gällande produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen mottog inga invändningar gällande produktdefinitionen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

| (30) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (31) | Såsom nämns i skäl 19 deltog ingen exportör/tillverkare från Kina i undersökningen. På grund av det bristande samarbetet meddelade kommissionen därför de kinesiska myndigheterna att den skulle kunna komma att tillämpa artikel 18 i grundförordningen med avseende på de slutsatser som dras beträffande Kina. Inget svar inkom och kommissionen beslutade därför att tillämpa artikel 18. |
| --- | --- |

(31)

Såsom nämns i skäl 19 deltog ingen exportör/tillverkare från Kina i undersökningen. På grund av det bristande samarbetet meddelade kommissionen därför de kinesiska myndigheterna att den skulle kunna komma att tillämpa artikel 18 i grundförordningen med avseende på de slutsatser som dras beträffande Kina. Inget svar inkom och kommissionen beslutade därför att tillämpa artikel 18.

| (32) | Resultaten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning måste därför, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, grundas på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn och de uppgifter som under översynen erhölls från samarbetsvilliga parter (nämligen sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet). |
| --- | --- |

(32)

Resultaten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning måste därför, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, grundas på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn och de uppgifter som under översynen erhölls från samarbetsvilliga parter (nämligen sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet).

| (33) | Under översynsperioden fortsatte importen av vissa aluminiumhjul från Kina, om än på lägre nivåer än under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen. Enligt Eurostat motsvarade importen av vissa aluminiumhjul från Kina omkring 3,4 % av unionsmarknaden under översynsperioden, jämfört med en marknadsandel på 12,4 % under den ursprungliga undersökningen och 3,2 % under den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(33)

Under översynsperioden fortsatte importen av vissa aluminiumhjul från Kina, om än på lägre nivåer än under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen. Enligt Eurostat motsvarade importen av vissa aluminiumhjul från Kina omkring 3,4 % av unionsmarknaden under översynsperioden, jämfört med en marknadsandel på 12,4 % under den ursprungliga undersökningen och 3,2 % under den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång.

3.2   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen för importen av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina

Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen för importen av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina

| (34) | Mot bakgrund av den tillräckliga bevisning som fanns när undersökningen inleddes, som när det gäller Kina tydde på att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, inledde kommissionen undersökningen på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Mot bakgrund av den tillräckliga bevisning som fanns när undersökningen inleddes, som när det gäller Kina tydde på att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, inledde kommissionen undersökningen på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen.

| (35) | För att erhålla den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för undersökningen av de påstådda betydande snedvridningarna skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Inget svar på frågeformuläret inkom från de kinesiska myndigheterna, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades inom den angivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(35)

För att erhålla den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för undersökningen av de påstådda betydande snedvridningarna skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Inget svar på frågeformuläret inkom från de kinesiska myndigheterna, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades inom den angivna tidsfristen.

Europeiska unionens officiella tidning

| (36) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke-snedvridna priser eller referensvärden. Kommissionen uppgav vidare att den skulle undersöka andra eventuellt lämpliga länder i enlighet med de kriterier som anges i artikel 2.6a första strecksatsen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke-snedvridna priser eller referensvärden. Kommissionen uppgav vidare att den skulle undersöka andra eventuellt lämpliga länder i enlighet med de kriterier som anges i artikel 2.6a första strecksatsen i grundförordningen.

| (37) | Den 12 maj 2022 informerade kommissionen de berörda parterna genom en notering om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet, med Brasilien som representativt land. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den hade för avsikt att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information för företagen Iochpe Maxion SA och Neo Rodas SA, som är tillverkare i det representativa landet. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(37)

Den 12 maj 2022 informerade kommissionen de berörda parterna genom en notering om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet, med Brasilien som representativt land. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den hade för avsikt att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information för företagen Iochpe Maxion SA och Neo Rodas SA, som är tillverkare i det representativa landet. Inga synpunkter inkom.

3.3   Normalvärde

Normalvärde

| (38) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”. |
| --- | --- |

(38)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

| (39) | Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen: ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden”, och ”ska omfatta ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst”. |
| --- | --- |

(39)

Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen: ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden”, och ”ska omfatta ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst”.

| (40) | Såsom förklaras i det följande konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

Såsom förklaras i det följande konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

3.3.1   Förekomst av betydande snedvridningar

Förekomst av betydande snedvridningar

| (41) | I de senaste undersökningarna rörande aluminiumsektorn i Kina (8) fann kommissionen att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

I de senaste undersökningarna rörande aluminiumsektorn i Kina (8) fann kommissionen att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen.

8

| (42) | I dessa undersökningar konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (9). Kommissionen drog bland annat slutsatsen att aluminiumsektorn inte bara till betydande del utgörs av företag som ägs av de kinesiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (10), utan att de kinesiska myndigheterna dessutom är i en position där de kan påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (11). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som de kinesiska myndigheterna har utsett till strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (12). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket ger upphov till snedvridningar särskilt när insolventa företag hålls flytande och i samband med fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (13). Likaledes fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna i aluminiumsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (14), samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på tillgången till kapital för företag i Kina (15). |
| --- | --- |

(42)

I dessa undersökningar konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (9). Kommissionen drog bland annat slutsatsen att aluminiumsektorn inte bara till betydande del utgörs av företag som ägs av de kinesiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (10), utan att de kinesiska myndigheterna dessutom är i en position där de kan påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (11). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som de kinesiska myndigheterna har utsett till strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (12). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket ger upphov till snedvridningar särskilt när insolventa företag hålls flytande och i samband med fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (13). Likaledes fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna i aluminiumsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (14), samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på tillgången till kapital för företag i Kina (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (43) | På samma sätt som i tidigare undersökningar avseende aluminiumsektorn i Kina granskade kommissionen i denna undersökning huruvida det, på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, skulle vara lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina. Kommissionen gjorde detta på grundval av den bevisning som finns tillgänglig i ärendehandlingarna, inbegripet den bevisning som finns i begäran, samt i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om betydande snedvridningar i Folkrepubliken Kinas ekonomi i samband med undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder (16) (rapporten), som bygger på offentligt tillgängliga källor. I analysen ingick en granskning av det betydande statliga inflytandet i Kinas ekonomi i allmänhet, men även av den specifika situationen på marknaden i den berörda sektorn, inbegripet beträffande den produkt som översynen gäller. Kommissionen kompletterade vidare dessa bevisuppgifter med sin egen undersökning av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i sina tidigare undersökningar i detta avseende. |
| --- | --- |

(43)

På samma sätt som i tidigare undersökningar avseende aluminiumsektorn i Kina granskade kommissionen i denna undersökning huruvida det, på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, skulle vara lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina. Kommissionen gjorde detta på grundval av den bevisning som finns tillgänglig i ärendehandlingarna, inbegripet den bevisning som finns i begäran, samt i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om betydande snedvridningar i Folkrepubliken Kinas ekonomi i samband med undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder (16) (rapporten), som bygger på offentligt tillgängliga källor. I analysen ingick en granskning av det betydande statliga inflytandet i Kinas ekonomi i allmänhet, men även av den specifika situationen på marknaden i den berörda sektorn, inbegripet beträffande den produkt som översynen gäller. Kommissionen kompletterade vidare dessa bevisuppgifter med sin egen undersökning av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i sina tidigare undersökningar i detta avseende.

16

rapporten

| (44) | I begäran i detta ärende hänvisades till rapporten, särskilt till avsnitten om aluminiumsektorn och statsägda företag, en momspolicy och en exportskatt som påverkar exporten samt kommissionens tidigare undersökningar av aluminiumprodukter och produkter i senare led (17). I begäran hänvisades dessutom till oberoende studier där det konstateras att den kinesiska aluminiummarknaden är snedvriden, såsom rapporten om överkapacitet i Kina från Europeiska unionens handelskammare i Peking och OECD:s studie från 2019 med benämningen Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain (18). Dessa studier infördes i undersökningens ärendehandlingar i det inledande skedet. Ingen berörd part lämnade några synpunkter på undersökningarna. |
| --- | --- |

(44)

I begäran i detta ärende hänvisades till rapporten, särskilt till avsnitten om aluminiumsektorn och statsägda företag, en momspolicy och en exportskatt som påverkar exporten samt kommissionens tidigare undersökningar av aluminiumprodukter och produkter i senare led (17). I begäran hänvisades dessutom till oberoende studier där det konstateras att den kinesiska aluminiummarknaden är snedvriden, såsom rapporten om överkapacitet i Kina från Europeiska unionens handelskammare i Peking och OECD:s studie från 2019 med benämningen Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain (18). Dessa studier infördes i undersökningens ärendehandlingar i det inledande skedet. Ingen berörd part lämnade några synpunkter på undersökningarna.

17

Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain

18

| (45) | Inom aluminiumsektorn kvarstår en betydande del av ägande och kontroll från den kinesiska regeringen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen. Många av de största tillverkarna ägs av staten. Eftersom de kinesiska exportörerna av den produkt som översynen gäller inte var samarbetsvilliga kunde den exakta kvoten mellan de privata och statligt ägda tillverkarna inte fastställas. I undersökningen bekräftades dock att ett antal stora tillverkare inom aluminiumhjulssektorn är statsägda företag, däribland CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (världens största tillverkare av aluminiumhjul enligt företagets webbplats (19)) och Dongfeng Motors Group (inklusive två dotterbolag som tillverkar aluminiumhjul: Dongfeng Automotive Wheel Suizhou och Dongfeng Maxion Wheels Suizhou). |
| --- | --- |

(45)

Inom aluminiumsektorn kvarstår en betydande del av ägande och kontroll från den kinesiska regeringen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen. Många av de största tillverkarna ägs av staten. Eftersom de kinesiska exportörerna av den produkt som översynen gäller inte var samarbetsvilliga kunde den exakta kvoten mellan de privata och statligt ägda tillverkarna inte fastställas. I undersökningen bekräftades dock att ett antal stora tillverkare inom aluminiumhjulssektorn är statsägda företag, däribland CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (världens största tillverkare av aluminiumhjul enligt företagets webbplats (19)) och Dongfeng Motors Group (inklusive två dotterbolag som tillverkar aluminiumhjul: Dongfeng Automotive Wheel Suizhou och Dongfeng Maxion Wheels Suizhou).

19

| (46) | När det gäller de kinesiska myndigheternas förmåga att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företag i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, är både offentliga och privata företag inom aluminiumsektorn föremål för politisk övervakning och vägledning. Under undersökningen fastställde kommissionen att det fanns personliga kopplingar mellan tillverkare av den produkt som översynen gäller och det kinesiska kommunistpartiet, såsom partimedlemmar i den högsta ledningen eller bland styrelseledamöterna för ett antal företag som tillverkar den produkt som översynen gäller. I exempelvis CITIC Dicastal Wheel Manufacturing är styrelseordföranden även sekreterare i partikommittén, medan vice styrelseordföranden arbetar som vice sekreterare i partikommittén och tillsynsstyrelsens ordförande är vice sekreterare i partikommittén. Partiet påverkar även privatägda företag inom aluminiumhjulsindustrin; i till exempel Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel är tillsynsstyrelsens ordförande även vice sekreterare i partikommittén och minst en av styrelseledamöterna är också medlem i partiorganisationen. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller de kinesiska myndigheternas förmåga att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företag i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, är både offentliga och privata företag inom aluminiumsektorn föremål för politisk övervakning och vägledning. Under undersökningen fastställde kommissionen att det fanns personliga kopplingar mellan tillverkare av den produkt som översynen gäller och det kinesiska kommunistpartiet, såsom partimedlemmar i den högsta ledningen eller bland styrelseledamöterna för ett antal företag som tillverkar den produkt som översynen gäller. I exempelvis CITIC Dicastal Wheel Manufacturing är styrelseordföranden även sekreterare i partikommittén, medan vice styrelseordföranden arbetar som vice sekreterare i partikommittén och tillsynsstyrelsens ordförande är vice sekreterare i partikommittén. Partiet påverkar även privatägda företag inom aluminiumhjulsindustrin; i till exempel Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel är tillsynsstyrelsens ordförande även vice sekreterare i partikommittén och minst en av styrelseledamöterna är också medlem i partiorganisationen.

| (47) | Både offentliga och privatägda företag inom aluminiumhjulssektorn omfattas av politisk övervakning och vägledning. Många tillverkare av den produkt som översynen gäller betonar uttryckligen partibyggande verksamhet på sina webbplatser, har partimedlemmar i företagsledningen och understryker att de är anslutna till kommunistpartiet. Enligt undersökningen förekom partibyggande verksamhet hos ett antal aluminiumhjulstillverkare, både inom statsägda och privatägda företag. CITIC-koncernen har till exempel en aktiv partikommitté som anordnar regelbundna evenemang. På företagets webbplats kan man läsa följande: ”Alla anställda bör se [de äldre partimedlemmarna] som goda exempel och bevara sin uppriktighet och lojalitet mot partiet för evigt [...] Partiorganisationer på alla nivåer bör upprätthålla och stärka partiets övergripande ledarskap, ge fullt spelrum åt partiavdelningarnas roll som stridsfästningar [...] Under de senaste 40 åren [...] har CITIC varit aktivt involverat i testreformer och strävat efter att delta positivt i de centrala myndigheternas beslutsfattande och förvaltning [...] Partiets banderoll visar riktningen för utvecklingen och vi måste alltid följa partibanderollens riktning. Partiet ger den strategiska inriktningen och vi måste genomföra den nationella strategin utan undantag.” |
| --- | --- |

(47)

Både offentliga och privatägda företag inom aluminiumhjulssektorn omfattas av politisk övervakning och vägledning. Många tillverkare av den produkt som översynen gäller betonar uttryckligen partibyggande verksamhet på sina webbplatser, har partimedlemmar i företagsledningen och understryker att de är anslutna till kommunistpartiet. Enligt undersökningen förekom partibyggande verksamhet hos ett antal aluminiumhjulstillverkare, både inom statsägda och privatägda företag. CITIC-koncernen har till exempel en aktiv partikommitté som anordnar regelbundna evenemang. På företagets webbplats kan man läsa följande: ”Alla anställda bör se [de äldre partimedlemmarna] som goda exempel och bevara sin uppriktighet och lojalitet mot partiet för evigt [...] Partiorganisationer på alla nivåer bör upprätthålla och stärka partiets övergripande ledarskap, ge fullt spelrum åt partiavdelningarnas roll som stridsfästningar [...] Under de senaste 40 åren [...] har CITIC varit aktivt involverat i testreformer och strävat efter att delta positivt i de centrala myndigheternas beslutsfattande och förvaltning [...] Partiets banderoll visar riktningen för utvecklingen och vi måste alltid följa partibanderollens riktning. Partiet ger den strategiska inriktningen och vi måste genomföra den nationella strategin utan undantag.”

| (48) | Ett annat exempel på partikommittéernas närvaro i företag och därmed politisk övervakning och vägledning är Zhongnan Wheel, ett privatägt företag som på sin webbplats informerar om att det 2020 inrättade en partikommitté (20). I artikeln beskrivs partikommitténs roll på följande sätt: ”Partiavdelningen bör se till att [företagets] utveckling leds av partibyggande verksamhet. [...] Som ett privat företag håller sig Zhongnan (Foshan) alltid till principen om att partiet leder allt när det kommer till utvecklingen av företagets verksamhet.” |
| --- | --- |

(48)

Ett annat exempel på partikommittéernas närvaro i företag och därmed politisk övervakning och vägledning är Zhongnan Wheel, ett privatägt företag som på sin webbplats informerar om att det 2020 inrättade en partikommitté (20). I artikeln beskrivs partikommitténs roll på följande sätt: ”Partiavdelningen bör se till att [företagets] utveckling leds av partibyggande verksamhet. [...] Som ett privat företag håller sig Zhongnan (Foshan) alltid till principen om att partiet leder allt när det kommer till utvecklingen av företagets verksamhet.”

20

| (49) | Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel är ett annat privatägt företag som tillverkar aluminiumhjul och har en partikommitté. Enligt företagets webbplats grundades partiavdelningen 1994, samma år som företaget, och den har mer än 470 medlemmar (21). |
| --- | --- |

(49)

Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel är ett annat privatägt företag som tillverkar aluminiumhjul och har en partikommitté. Enligt företagets webbplats grundades partiavdelningen 1994, samma år som företaget, och den har mer än 470 medlemmar (21).

21

| (50) | Utöver partinärvaron på företagsnivå är partiet även närvarande i branschorganisationerna. Den kinesiska sammanslutningen av biltillverkare har inrättat en hjulkommitté som har följande officiella arbetsregler: ”Artikel 3: Syftet med denna kommitté är att följa statens lagar och förordningar, att aktivt sprida och genomföra partiets riktlinjer, politiska åtgärder och dekret vad gäller bilindustrins utveckling, samt de nationella riktlinjerna, politiska åtgärderna och dekreten på detta område, att skydda industrins övergripande intressen och dess medlemmars legitima rättigheter och intressen samt att bistå ministerierna och den kinesiska sammanslutningen av biltillverkare med att säkerställa en god förvaltning av industrin” och vidare i artikel 4.2: ”Att aktivt delta i eller bistå ministerierna med forskning, demonstration, utvärdering, formulering och publicitet avseende relevanta standarder och föreskrifter för hjulindustrin, och göra ett bra arbete med kvalitetsstyrning och kvalitetskontroll av industrin (22).” Detta är i linje med stadgarna för den kinesiska sammanslutningen av biltillverkare, där följande anges i artikel 2: ”Syftet med denna sammanslutning är att genomföra de nationella riktlinjerna och politiska åtgärderna, [...] att tjäna ministerierna” och i artikel 3: ”Sammanslutningen ansluter sig till det kinesiska kommunistpartiets övergripande ledarskap och inrättar en partiorganisation, utformar partiaktiviteter och sörjer för nödvändiga förutsättningar för partiorganisationens verksamheter i enlighet med bestämmelserna i det kinesiska kommunistpartiets stadgar (23).” |
| --- | --- |

(50)

Utöver partinärvaron på företagsnivå är partiet även närvarande i branschorganisationerna. Den kinesiska sammanslutningen av biltillverkare har inrättat en hjulkommitté som har följande officiella arbetsregler: ”Artikel 3: Syftet med denna kommitté är att följa statens lagar och förordningar, att aktivt sprida och genomföra partiets riktlinjer, politiska åtgärder och dekret vad gäller bilindustrins utveckling, samt de nationella riktlinjerna, politiska åtgärderna och dekreten på detta område, att skydda industrins övergripande intressen och dess medlemmars legitima rättigheter och intressen samt att bistå ministerierna och den kinesiska sammanslutningen av biltillverkare med att säkerställa en god förvaltning av industrin” och vidare i artikel 4.2: ”Att aktivt delta i eller bistå ministerierna med forskning, demonstration, utvärdering, formulering och publicitet avseende relevanta standarder och föreskrifter för hjulindustrin, och göra ett bra arbete med kvalitetsstyrning och kvalitetskontroll av industrin (22).” Detta är i linje med stadgarna för den kinesiska sammanslutningen av biltillverkare, där följande anges i artikel 2: ”Syftet med denna sammanslutning är att genomföra de nationella riktlinjerna och politiska åtgärderna, [...] att tjäna ministerierna” och i artikel 3: ”Sammanslutningen ansluter sig till det kinesiska kommunistpartiets övergripande ledarskap och inrättar en partiorganisation, utformar partiaktiviteter och sörjer för nödvändiga förutsättningar för partiorganisationens verksamheter i enlighet med bestämmelserna i det kinesiska kommunistpartiets stadgar (23).”

22

23

| (51) | Dessutom förekommer en offentlig politik som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller som på annat sätt inverkar på marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen inom aluminiumsektorn. |
| --- | --- |

(51)

Dessutom förekommer en offentlig politik som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller som på annat sätt inverkar på marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen inom aluminiumsektorn.

| (52) | Aluminiumsektorn är föremål för många planer, riktlinjer, direktiv och andra politiska dokument som utfärdats på nationell, regional och kommunal nivå. Eftersom översynsperioden infaller under en övergångsperiod mellan giltighetstiden för de 13:e och 14:e femårsplanerna är båda uppsättningarna dokument av intresse för den aktuella översynen. De 13:e femårsplanerna var officiellt i kraft mellan 2016 och 2020, men många av de 14:e femårsplanerna offentliggjordes först under andra halvåret 2021 och under loppet av 2022, vilket innebär att de 13:e femårsplanerna fortfarande är relevanta för den aktuella översynen. |
| --- | --- |

(52)

Aluminiumsektorn är föremål för många planer, riktlinjer, direktiv och andra politiska dokument som utfärdats på nationell, regional och kommunal nivå. Eftersom översynsperioden infaller under en övergångsperiod mellan giltighetstiden för de 13:e och 14:e femårsplanerna är båda uppsättningarna dokument av intresse för den aktuella översynen. De 13:e femårsplanerna var officiellt i kraft mellan 2016 och 2020, men många av de 14:e femårsplanerna offentliggjordes först under andra halvåret 2021 och under loppet av 2022, vilket innebär att de 13:e femårsplanerna fortfarande är relevanta för den aktuella översynen.

| (53) | Exempel på politiska dokument som vägleder utvecklingen av den kinesiska aluminiumindustrin inbegriper den 13:e femårsplanen för ekonomisk och social utveckling (24) eller utvecklingsplanen för icke-järnmetallindustrin (2016–2020) och annan politik på nationell nivå. Dessutom har ett antal regionala planer, t.ex. tillkännagivandet från Shandongprovinsens styrelse om genomförandeplanen för att påskynda den högkvalitativa utvecklingen av de sju energiintensiva industrierna, dokumenterats utförligt i kommissionens tidigare undersökning av sektorn (25). På samma sätt har kommissionen i detalj dokumenterat att aluminiumindustrin gynnas av statliga riktlinjer och ingripanden avseende de viktigaste råvarorna och insatsvarorna, särskilt energi (26). Detsamma gäller för andra statliga åtgärder inom sektorn som stör marknadskrafterna, såsom exportrelaterad politik, lagerhållningspolitik, politik för ökad produktionskapacitet eller tillhandahållande av insatsvaror under marknadspriserna. |
| --- | --- |

(53)

Exempel på politiska dokument som vägleder utvecklingen av den kinesiska aluminiumindustrin inbegriper den 13:e femårsplanen för ekonomisk och social utveckling (24) eller utvecklingsplanen för icke-järnmetallindustrin (2016–2020) och annan politik på nationell nivå. Dessutom har ett antal regionala planer, t.ex. tillkännagivandet från Shandongprovinsens styrelse om genomförandeplanen för att påskynda den högkvalitativa utvecklingen av de sju energiintensiva industrierna, dokumenterats utförligt i kommissionens tidigare undersökning av sektorn (25). På samma sätt har kommissionen i detalj dokumenterat att aluminiumindustrin gynnas av statliga riktlinjer och ingripanden avseende de viktigaste råvarorna och insatsvarorna, särskilt energi (26). Detsamma gäller för andra statliga åtgärder inom sektorn som stör marknadskrafterna, såsom exportrelaterad politik, lagerhållningspolitik, politik för ökad produktionskapacitet eller tillhandahållande av insatsvaror under marknadspriserna.

24

25

26

| (54) | För närvarande är ett antal nyare politiska dokument om aluminiumindustrin i kraft i Kina, bland annat den 14:e femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin (27) och den 14:e femårsplanen om en grön utveckling av industrin (28) på nationell nivå samt provinsplaner såsom Shandongprovinsens 14:e femårsplan om utveckling av aluminiumindustrin (29) och Henans genomförandeåtgärder för kapacitetsersättning inom industrierna för stål, elektrolytiskt aluminium, cement och glas 2021, på lokal nivå. |
| --- | --- |

(54)

För närvarande är ett antal nyare politiska dokument om aluminiumindustrin i kraft i Kina, bland annat den 14:e femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin (27) och den 14:e femårsplanen om en grön utveckling av industrin (28) på nationell nivå samt provinsplaner såsom Shandongprovinsens 14:e femårsplan om utveckling av aluminiumindustrin (29) och Henans genomförandeåtgärder för kapacitetsersättning inom industrierna för stål, elektrolytiskt aluminium, cement och glas 2021, på lokal nivå.

27

28

29

| (55) | Den 14:e femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin innehåller bestämmelser för att säkerställa tillgången till aluminium som råvara. Där står följande: ”Vidta åtgärder för att komma till rätta med bristen på viktiga råvaror. [...] Vidta åtgärder för att konsolidera och förbättra grundläggande bulkmaterial och vägleda företag att använda den nya it-generationen på grundval av optimerade produktionsprocesser för att förbättra den övergripande konkurrenskraften hos [...] höghållfast aluminiumlegering [...].” I planen efterlyses dessutom kapacitetskontroll inom aluminiumsektorn: ”Strikt kontrollera den nyligen ökade produktionskapaciteten. Förbättra och strikt genomföra strategier för ersättning av produktionskapacitet för [...] sektorn för elektrolytiskt aluminium, förhindra en oordnad utveckling av [...] och aluminiumoxid.” Planen berör också den geografiska spridningen av olika industrier i Kina, i kapitlet ”Säkerställa vägledning för en rimlig utformning”. I kapitlet står följande: ”Utformningen av ny produktionskapacitet kommer att förbättras. [...] Genomföra nationella och regionala nyckelstrategier, utvecklingsstrategier för regional samordning och strategier för viktiga funktionsområden samt uppmuntra råvaruindustrin att optimera och anpassa sin rumsliga utformning. [...] Säkerställa en ordnad utformning av kustområden med projekt som använder resurser från utlandet såsom aluminiumoxid.” I planen nämns vidare skapandet av industrikluster: ”Främja standardiserade industrikluster. [...], främja övergången avseende utformningen av sektorn för elektrolytiskt aluminium från ’kol – el – aluminium’ till ’ren energi, såsom vattenkraft och vindkraft – aluminium’.” I planen föreskrivs slutligen främjande av avancerad teknik inom aluminiumsektorn samt främjande av en omvandling inom sektorn. Såsom framgår av ovanstående förteckning övervakas och styrs aluminiumsektorn noga av de centrala myndigheterna, och sektorn präglas i stor utsträckning av statlig inblandning snarare än fria marknadskrafter. |
| --- | --- |

(55)

Den 14:e femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin innehåller bestämmelser för att säkerställa tillgången till aluminium som råvara. Där står följande: ”Vidta åtgärder för att komma till rätta med bristen på viktiga råvaror. [...] Vidta åtgärder för att konsolidera och förbättra grundläggande bulkmaterial och vägleda företag att använda den nya it-generationen på grundval av optimerade produktionsprocesser för att förbättra den övergripande konkurrenskraften hos [...] höghållfast aluminiumlegering [...].” I planen efterlyses dessutom kapacitetskontroll inom aluminiumsektorn: ”Strikt kontrollera den nyligen ökade produktionskapaciteten. Förbättra och strikt genomföra strategier för ersättning av produktionskapacitet för [...] sektorn för elektrolytiskt aluminium, förhindra en oordnad utveckling av [...] och aluminiumoxid.” Planen berör också den geografiska spridningen av olika industrier i Kina, i kapitlet ”Säkerställa vägledning för en rimlig utformning”. I kapitlet står följande: ”Utformningen av ny produktionskapacitet kommer att förbättras. [...] Genomföra nationella och regionala nyckelstrategier, utvecklingsstrategier för regional samordning och strategier för viktiga funktionsområden samt uppmuntra råvaruindustrin att optimera och anpassa sin rumsliga utformning. [...] Säkerställa en ordnad utformning av kustområden med projekt som använder resurser från utlandet såsom aluminiumoxid.” I planen nämns vidare skapandet av industrikluster: ”Främja standardiserade industrikluster. [...], främja övergången avseende utformningen av sektorn för elektrolytiskt aluminium från ’kol – el – aluminium’ till ’ren energi, såsom vattenkraft och vindkraft – aluminium’.” I planen föreskrivs slutligen främjande av avancerad teknik inom aluminiumsektorn samt främjande av en omvandling inom sektorn. Såsom framgår av ovanstående förteckning övervakas och styrs aluminiumsektorn noga av de centrala myndigheterna, och sektorn präglas i stor utsträckning av statlig inblandning snarare än fria marknadskrafter.

| (56) | Ett antal branschriktlinjer för aluminiumsektorn ingår även i den 14:e femårsplanen om en grön utveckling av industrin. I planen betonas vikten av kapacitetskontroll: ”Strikt genomföra strategin för kapacitetsersättning för industrier som stål, cement, planglas och elektrolytiskt aluminium”. I planen föreskrivs dessutom utrustning och tekniska reformer för att minska utsläppen av rödslam samt främjande av effektiv och koldioxidsnål elektrolytisk framställning av aluminium. Precis som med de andra industriutvecklingsmål som anges i planerna kan man förvänta sig att företagen kommer att få tillgång till finansiering för att genomföra den nödvändiga omvandlingen samt för att uppnå målen i planen (30). |
| --- | --- |

(56)

Ett antal branschriktlinjer för aluminiumsektorn ingår även i den 14:e femårsplanen om en grön utveckling av industrin. I planen betonas vikten av kapacitetskontroll: ”Strikt genomföra strategin för kapacitetsersättning för industrier som stål, cement, planglas och elektrolytiskt aluminium”. I planen föreskrivs dessutom utrustning och tekniska reformer för att minska utsläppen av rödslam samt främjande av effektiv och koldioxidsnål elektrolytisk framställning av aluminium. Precis som med de andra industriutvecklingsmål som anges i planerna kan man förvänta sig att företagen kommer att få tillgång till finansiering för att genomföra den nödvändiga omvandlingen samt för att uppnå målen i planen (30).

30

| (57) | De 14:e femårsplanerna på central nivå ger ganska allmän vägledning om aluminiumindustrins utveckling, medan de lokala planerna är betydligt mer detaljerade och specifika, med mycket detaljerade mål som omfattar alla aspekter av industrins utveckling. Kinas inblandning i aluminiumindustrin på lokal nivå framgår tydligt av de lokala vägledningsdokumenten. Ett sådant exempel är Shandongprovinsens 14:e femårsplan om utveckling av aluminiumindustrin. Planen inleds med en förteckning över de resultat som uppnåddes med avseende på aluminiumindustrins utveckling inom ramen för den 13:e femårsplanen, inbegripet skapandet av ledande aluminiumföretag: ”En samling flaggskeppsföretag inom aluminiumbearbetning har bildats, däribland Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd (Weiqiao), Shandong Xin Fa Group Co. Ltd (Xinfa), Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd (Nanshan), Shandong Innovation Metal Co. Ltd (Chuangxin), Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd (Conglin), Huajian Aluminium Industry (Huajian) och Shandong Sanxing Group (Sanxing).” Planen innehåller även allmänna mål för den lokala aluminiumindustrins utveckling, bland annat att ”[...] ge fullt spelrum åt aluminiumindustrins stordriftsfördelar i provinsen och fokusera på sammanhållningen inom industrin för djupbearbetning av aluminium, öka industrins innovationskapacitet på ett effektivt sätt, starkt främja en utvidgning av industrikedjorna i syfte att uppnå en rimlig struktur för aluminiumindustrin, optimera utformningen och förbättra kvaliteten och effektiviteten samt påskynda Shandongs omvandling till ett industricentrum för förstklassigt avancerat aluminium”. |
| --- | --- |

(57)

De 14:e femårsplanerna på central nivå ger ganska allmän vägledning om aluminiumindustrins utveckling, medan de lokala planerna är betydligt mer detaljerade och specifika, med mycket detaljerade mål som omfattar alla aspekter av industrins utveckling. Kinas inblandning i aluminiumindustrin på lokal nivå framgår tydligt av de lokala vägledningsdokumenten. Ett sådant exempel är Shandongprovinsens 14:e femårsplan om utveckling av aluminiumindustrin. Planen inleds med en förteckning över de resultat som uppnåddes med avseende på aluminiumindustrins utveckling inom ramen för den 13:e femårsplanen, inbegripet skapandet av ledande aluminiumföretag: ”En samling flaggskeppsföretag inom aluminiumbearbetning har bildats, däribland Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd (Weiqiao), Shandong Xin Fa Group Co. Ltd (Xinfa), Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd (Nanshan), Shandong Innovation Metal Co. Ltd (Chuangxin), Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd (Conglin), Huajian Aluminium Industry (Huajian) och Shandong Sanxing Group (Sanxing).” Planen innehåller även allmänna mål för den lokala aluminiumindustrins utveckling, bland annat att ”[...] ge fullt spelrum åt aluminiumindustrins stordriftsfördelar i provinsen och fokusera på sammanhållningen inom industrin för djupbearbetning av aluminium, öka industrins innovationskapacitet på ett effektivt sätt, starkt främja en utvidgning av industrikedjorna i syfte att uppnå en rimlig struktur för aluminiumindustrin, optimera utformningen och förbättra kvaliteten och effektiviteten samt påskynda Shandongs omvandling till ett industricentrum för förstklassigt avancerat aluminium”.

Weiqiao

Xinfa

Nanshan

Chuangxin

Conglin

Huajian

Sanxing

| (58) | I Shandongprovinsens plan anges vidare några mycket specifika mål, till exempel följande: ”Senast 2025 kommer aluminiumindustrin att uppgå till 800 miljarder renminbi yuan, slutprodukternas marknadsstorlek kommer att fortsätta att öka, med produkter med högt förädlingsvärde motsvarande över 60 %, och förhållandet mellan produktionsvolymen för aluminiummaterial och produktionsvolymen för elektrolytiskt aluminium kommer att vara högre än det nationella genomsnittet och uppgå till 2,5:1. Provinsen kommer att utvecklas till ett stort industrikluster för aluminium med betydande inflytande både i Kina och utomlands.” Dessutom står följande: ”Senast 2025 kommer produktionskapaciteten för elektrolytiskt aluminium och aluminiumoxid att kontrolleras, elektrolysanläggningarna kommer att nå en hög produktionskapacitet på minst 400 kA och energiförbrukningen (likström) per ton aluminium för elektrolytiskt aluminium kommer att minska till cirka 12 500 kWh.” |
| --- | --- |

(58)

I Shandongprovinsens plan anges vidare några mycket specifika mål, till exempel följande: ”Senast 2025 kommer aluminiumindustrin att uppgå till 800 miljarder renminbi yuan, slutprodukternas marknadsstorlek kommer att fortsätta att öka, med produkter med högt förädlingsvärde motsvarande över 60 %, och förhållandet mellan produktionsvolymen för aluminiummaterial och produktionsvolymen för elektrolytiskt aluminium kommer att vara högre än det nationella genomsnittet och uppgå till 2,5:1. Provinsen kommer att utvecklas till ett stort industrikluster för aluminium med betydande inflytande både i Kina och utomlands.” Dessutom står följande: ”Senast 2025 kommer produktionskapaciteten för elektrolytiskt aluminium och aluminiumoxid att kontrolleras, elektrolysanläggningarna kommer att nå en hög produktionskapacitet på minst 400 kA och energiförbrukningen (likström) per ton aluminium för elektrolytiskt aluminium kommer att minska till cirka 12 500 kWh.”

| (59) | Shandongplanen innehåller även vissa mycket specifika geografiska föreskrifter om var aluminiumanläggningarna är belägna. Enligt planen ska följande särskilda områden stärkas: ”de tre huvudområdena Binzhou, Liaocheng och Yantai samt de två funktionella områdena Weifang och Linyi.” För vart och ett av dessa områden är planen mycket specifik när det gäller produktionsanläggningarna och de material som ska tillverkas på varje plats. Som ett exempel på planens detaljnivå anges följande beträffande platsen i Binzhou: ”Bygga kärnområdet i Binzhou, som kännetecknas av hela industrikedjans närvaro, och utforma stadsindustrin med Zouping, och Binzhous ekonomiska och tekniska utvecklingszoner runt Beihais ekonomiska utvecklingszon. Involvera ledande företag och flaggskeppsföretag för att ytterligare öka fördelarna med storskalig produktion och den övergripande industrikedjan samt fokusera på utvecklingen av fem huvudområden, såsom lätta och höghållfasta aluminiumlegeringar, aluminiumplåt och aluminiumfolie, 3C-elektronik, lättare konstruktioner inom bilindustrin och heminredning i aluminium. Säkerställa genombrott i utvecklingen av produkter i mellan- till högprissegmentet, såsom kolvar, bilhjul och nav, plattor till fordon samt högpresterande aluminiumlegeringar för fordonschassin. Ersätta stål, trä, plast och andra slutprodukter med aluminium. Med stöd av vetenskapliga och tekniska forsknings- och utvecklingsplattformar såsom vetenskaps- och teknikparken i Weiqiao Guoke Binzhou kommer genombrott att göras inom områdena aluminium med hög renhetsgrad, aluminiumbaserade kompositmaterial, teknik för framställning av komponenter av specialstorlek och teknik för svetsning av aluminiumlegering. Påskynda upprättandet av Shandong Aluminium Valley-plattformen för offentliga tjänster och frigöra de stödjande och drivande krafter som utgörs av offentliga tjänster, råvaruhandel, finans, logistik och teknisk innovation för att skapa ett ’China Aluminium Valley’.” (Understrykning tillagd.) |
| --- | --- |

(59)

Shandongplanen innehåller även vissa mycket specifika geografiska föreskrifter om var aluminiumanläggningarna är belägna. Enligt planen ska följande särskilda områden stärkas: ”de tre huvudområdena Binzhou, Liaocheng och Yantai samt de två funktionella områdena Weifang och Linyi.” För vart och ett av dessa områden är planen mycket specifik när det gäller produktionsanläggningarna och de material som ska tillverkas på varje plats. Som ett exempel på planens detaljnivå anges följande beträffande platsen i Binzhou: ”Bygga kärnområdet i Binzhou, som kännetecknas av hela industrikedjans närvaro, och utforma stadsindustrin med Zouping, och Binzhous ekonomiska och tekniska utvecklingszoner runt Beihais ekonomiska utvecklingszon. Involvera ledande företag och flaggskeppsföretag för att ytterligare öka fördelarna med storskalig produktion och den övergripande industrikedjan samt fokusera på utvecklingen av fem huvudområden, såsom lätta och höghållfasta aluminiumlegeringar, aluminiumplåt och aluminiumfolie, 3C-elektronik, lättare konstruktioner inom bilindustrin och heminredning i aluminium. Säkerställa genombrott i utvecklingen av produkter i mellan- till högprissegmentet, såsom kolvar, bilhjul och nav, plattor till fordon samt högpresterande aluminiumlegeringar för fordonschassin. Ersätta stål, trä, plast och andra slutprodukter med aluminium. Med stöd av vetenskapliga och tekniska forsknings- och utvecklingsplattformar såsom vetenskaps- och teknikparken i Weiqiao Guoke Binzhou kommer genombrott att göras inom områdena aluminium med hög renhetsgrad, aluminiumbaserade kompositmaterial, teknik för framställning av komponenter av specialstorlek och teknik för svetsning av aluminiumlegering. Påskynda upprättandet av Shandong Aluminium Valley-plattformen för offentliga tjänster och frigöra de stödjande och drivande krafter som utgörs av offentliga tjänster, råvaruhandel, finans, logistik och teknisk innovation för att skapa ett ’China Aluminium Valley’.” (Understrykning tillagd.)

| (60) | I Shandongplanen identifieras fyra områden inom aluminiumindustrin som behöver utvecklas/stärkas: smältning av aluminium, aluminiumlegeringar, aluminiumbaserade kompositer samt bearbetning och djupbearbetning av aluminium. För var och en av dessa former av aluminiumbearbetning fastställs mål som ska uppnås under de kommande fem åren. I Shandongplanen föreskrivs även att kommunerna ska utarbeta sina egna femårsplaner för att säkerställa samordning inom industriell utveckling på alla nivåer: ”Kommunerna bör bygga vidare på denna plan för att utveckla regionala planer för aluminiumsektorn och för att få till stånd en synergistisk utveckling av industrin”. |
| --- | --- |

(60)

I Shandongplanen identifieras fyra områden inom aluminiumindustrin som behöver utvecklas/stärkas: smältning av aluminium, aluminiumlegeringar, aluminiumbaserade kompositer samt bearbetning och djupbearbetning av aluminium. För var och en av dessa former av aluminiumbearbetning fastställs mål som ska uppnås under de kommande fem åren. I Shandongplanen föreskrivs även att kommunerna ska utarbeta sina egna femårsplaner för att säkerställa samordning inom industriell utveckling på alla nivåer: ”Kommunerna bör bygga vidare på denna plan för att utveckla regionala planer för aluminiumsektorn och för att få till stånd en synergistisk utveckling av industrin”.

| (61) | Slutligen innehåller Shandongplanen (ekonomiska) stödåtgärder för de lokala aluminiumföretagen: ”Öka det politiska och regleringsmässiga stödet. Aktivt genomföra olika nationella och provinsiella stödåtgärder, tillhandahålla förstärkning till kvalificerade industrikluster, centrala produkter och central teknik samt stödja företag i genomförandet av större nationella och provinsiella projekt. Använda nya och gamla former av energi på ett flexibelt sätt för att omvandla större ingenjörspaket och stödja utvecklingen av nyskapande företag, inklusive skatteincitament, tillgång till mark, grön energifördelning, skattesänkningar och tekniska innovationer samt införa skatteincitament för aluminiumåtervinning. Uppmuntra investeringsfonder på provinsnivå för att främja forskning och utveckling samt industrialiseringen av nya, prioriterade produkter och därigenom locka och utnyttja större investeringar i socialt kapital.” |
| --- | --- |

(61)

Slutligen innehåller Shandongplanen (ekonomiska) stödåtgärder för de lokala aluminiumföretagen: ”Öka det politiska och regleringsmässiga stödet. Aktivt genomföra olika nationella och provinsiella stödåtgärder, tillhandahålla förstärkning till kvalificerade industrikluster, centrala produkter och central teknik samt stödja företag i genomförandet av större nationella och provinsiella projekt. Använda nya och gamla former av energi på ett flexibelt sätt för att omvandla större ingenjörspaket och stödja utvecklingen av nyskapande företag, inklusive skatteincitament, tillgång till mark, grön energifördelning, skattesänkningar och tekniska innovationer samt införa skatteincitament för aluminiumåtervinning. Uppmuntra investeringsfonder på provinsnivå för att främja forskning och utveckling samt industrialiseringen av nya, prioriterade produkter och därigenom locka och utnyttja större investeringar i socialt kapital.”

| (62) | Av exemplen ovan framgår tydligt att statens inblandning sträcker sig långt utöver det allmänna stödet till ett lands industri. Det rör sig om strikt kontroll och statlig förvaltning av varje enskild aspekt som rör industrin på alla nivåer – från nationell nivå till provinsnivå och kommunal nivå. Utöver det som nämns ovan erhåller tillverkare av aluminiumhjul även statligt stöd, vilket tydligt visar statens intresse av denna sektor. Under undersökningen fastställde kommissionen att ett antal tillverkare av aluminiumhjul erhöll direkta statliga subventioner, däribland Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel (31) och Dongfeng Motors (32). |
| --- | --- |

(62)

Av exemplen ovan framgår tydligt att statens inblandning sträcker sig långt utöver det allmänna stödet till ett lands industri. Det rör sig om strikt kontroll och statlig förvaltning av varje enskild aspekt som rör industrin på alla nivåer – från nationell nivå till provinsnivå och kommunal nivå. Utöver det som nämns ovan erhåller tillverkare av aluminiumhjul även statligt stöd, vilket tydligt visar statens intresse av denna sektor. Under undersökningen fastställde kommissionen att ett antal tillverkare av aluminiumhjul erhöll direkta statliga subventioner, däribland Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel (31) och Dongfeng Motors (32).

31

32

| (63) | Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive produktionen av de huvudsakliga insatsvarorna vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt. |
| --- | --- |

(63)

Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive produktionen av de huvudsakliga insatsvarorna vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt.

| (64) | I denna undersökning har det inte framkommit några bevis för att den diskriminerande tillämpningen eller bristande efterlevnaden av konkurs- och egendomsrätten enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom aluminiumsektorn som avses i skäl 42 inte skulle påverka tillverkare av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(64)

I denna undersökning har det inte framkommit några bevis för att den diskriminerande tillämpningen eller bristande efterlevnaden av konkurs- och egendomsrätten enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom aluminiumsektorn som avses i skäl 42 inte skulle påverka tillverkare av den produkt som översynen gäller.

| (65) | Aluminiumsektorn påverkas också av snedvridningar av lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, i enlighet med vad som anges i skäl 42. Dessa snedvridningar påverkar sektorn både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller eller de viktigaste insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina). |
| --- | --- |

(65)

Aluminiumsektorn påverkas också av snedvridningar av lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, i enlighet med vad som anges i skäl 42. Dessa snedvridningar påverkar sektorn både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller eller de viktigaste insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina).

| (66) | Ingen bevisning har heller inkommit som skulle kunna visa att aluminiumsektorn inte påverkas av statligt inflytande i finanssystemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, enligt vad som även anges i skäl 42. De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer. |
| --- | --- |

(66)

Ingen bevisning har heller inkommit som skulle kunna visa att aluminiumsektorn inte påverkas av statligt inflytande i finanssystemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, enligt vad som även anges i skäl 42. De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

| (67) | Slutligen erinrar kommissionen om att det krävs ett brett sortiment av insatsvaror för att tillverka den produkt som översynen gäller. När tillverkare av den produkt som översynen gäller köper eller ingår avtal om dessa insatsvaror påverkas de priser som betalas (vilka registreras som kostnader) av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer. |
| --- | --- |

(67)

Slutligen erinrar kommissionen om att det krävs ett brett sortiment av insatsvaror för att tillverka den produkt som översynen gäller. När tillverkare av den produkt som översynen gäller köper eller ingår avtal om dessa insatsvaror påverkas de priser som betalas (vilka registreras som kostnader) av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

| (68) | Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för den produkt som översynen gäller som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas till följd av det betydliga statliga inflytandet på deras prisbildning, vilket också beskrivs i delarna I och II i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för produktionen av insatsvarorna och så vidare. |
| --- | --- |

(68)

Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för den produkt som översynen gäller som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas till följd av det betydliga statliga inflytandet på deras prisbildning, vilket också beskrivs i delarna I och II i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för produktionen av insatsvarorna och så vidare.

| (69) | Inga belägg eller argument för motsatsen har lagts fram av någon av de berörda parterna. |
| --- | --- |

(69)

Inga belägg eller argument för motsatsen har lagts fram av någon av de berörda parterna.

| (70) | För att sammanfatta visar den tillgängliga bevisningen att priserna eller kostnaderna för den produkt som översynen gäller, inbegripet kostnaderna för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från de kinesiska myndigheternas sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i följande avsnitt. |
| --- | --- |

(70)

För att sammanfatta visar den tillgängliga bevisningen att priserna eller kostnaderna för den produkt som översynen gäller, inbegripet kostnaderna för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från de kinesiska myndigheternas sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i följande avsnitt.

3.3.2   Representativt land

Representativt land

3.3.2.1   Allmänna anmärkningar

| (71) | Valet av representativt land bör baseras på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:






  — | En ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas. För detta ändamål utgick kommissionen från länder med en bruttonationalinkomst per capita som var jämförbar med Kinas enligt Världsbankens databas (33). |
| --- | --- | --- |

(71)

Valet av representativt land bör baseras på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:

—

En ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas. För detta ändamål utgick kommissionen från länder med en bruttonationalinkomst per capita som var jämförbar med Kinas enligt Världsbankens databas (33).

33

| — | Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (34). |
| --- | --- |

—

Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (34).

34

| — | Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet. |
| --- | --- |

—

Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet.

| — | Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde, där så är lämpligt, ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd. |
| --- | --- |

—

Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde, där så är lämpligt, ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

| (72) | Såsom förklaras i skäl 37 utfärdade kommissionen en notering om de källor som använts för att fastställa normalvärdet den 12 maj 2022. I denna notering beskrev kommissionen de omständigheter och överväganden som låg till grund för de berörda kriterierna och informerade berörda parter om sin avsikt att betrakta Brasilien som ett lämpligt representativt land i detta fall, om förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas. |
| --- | --- |

(72)

Såsom förklaras i skäl 37 utfärdade kommissionen en notering om de källor som använts för att fastställa normalvärdet den 12 maj 2022. I denna notering beskrev kommissionen de omständigheter och överväganden som låg till grund för de berörda kriterierna och informerade berörda parter om sin avsikt att betrakta Brasilien som ett lämpligt representativt land i detta fall, om förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas.

| (73) | I enlighet med kriterierna i artikel 2.6a i grundförordningen identifierade kommissionen Brasilien som ett land som har en med Kina jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå. Världsbanken har klassificerat Brasilien som ett högremedelinkomstland på grundval av bruttonationalinkomsten. Brasilien identifierades dessutom som ett land där den produkt som översynen gäller tillverkas och där relevanta uppgifter finns lätt tillgängliga. |
| --- | --- |

(73)

I enlighet med kriterierna i artikel 2.6a i grundförordningen identifierade kommissionen Brasilien som ett land som har en med Kina jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå. Världsbanken har klassificerat Brasilien som ett högremedelinkomstland på grundval av bruttonationalinkomsten. Brasilien identifierades dessutom som ett land där den produkt som översynen gäller tillverkas och där relevanta uppgifter finns lätt tillgängliga.

| (74) | Slutligen, med tanke på den bristande samarbetsviljan och att Brasilien fastställts som ett lämpligt representativt land på grundval av alla ovanstående faktorer, var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(74)

Slutligen, med tanke på den bristande samarbetsviljan och att Brasilien fastställts som ett lämpligt representativt land på grundval av alla ovanstående faktorer, var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen.

3.3.2.2   Slutsats

| (75) | I och med den bristande samarbetsviljan, och i enlighet med vad som föreslogs i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, samt eftersom Brasilien uppfyllde kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, valde kommissionen Brasilien som lämpligt representativt land. |
| --- | --- |

(75)

I och med den bristande samarbetsviljan, och i enlighet med vad som föreslogs i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, samt eftersom Brasilien uppfyllde kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, valde kommissionen Brasilien som lämpligt representativt land.

3.3.3   Källor som använts för att fastställa icke snedvridna kostnader

Källor som använts för att fastställa icke snedvridna kostnader

| (76) | I noteringen om relevanta källor som ska användas för att fastställa normalvärdet redovisade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Kommissionen uppgav även att den, för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, skulle använda Global Trade Atlas (GTA) för att fastställa icke snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, särskilt för råvaror. Kommissionen förklarade även att den skulle använda uppgifter från den brasilianska statistikbyrån för att fastställa icke snedvridna kostnader för arbetskraft, offentliga tariffer från elleverantörer i Brasilien och en tillgänglig databas för naturgas. |
| --- | --- |

(76)

I noteringen om relevanta källor som ska användas för att fastställa normalvärdet redovisade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Kommissionen uppgav även att den, för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, skulle använda Global Trade Atlas (GTA) för att fastställa icke snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, särskilt för råvaror. Kommissionen förklarade även att den skulle använda uppgifter från den brasilianska statistikbyrån för att fastställa icke snedvridna kostnader för arbetskraft, offentliga tariffer från elleverantörer i Brasilien och en tillgänglig databas för naturgas.

| (77) | Slutligen uppgav kommissionen att den för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst skulle använda de finansiella uppgifterna från de två brasilianska tillverkarna av den produkt som översynen gäller, såsom anges i skäl 37. |
| --- | --- |

(77)

Slutligen uppgav kommissionen att den för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst skulle använda de finansiella uppgifterna från de två brasilianska tillverkarna av den produkt som översynen gäller, såsom anges i skäl 37.

| (78) | Kommissionen inbegrep ett värde för tillverkningsomkostnader för att täcka kostnader som inte ingår i de produktionsfaktorer som anges ovan. Kommissionen fastställde förhållandet mellan tillverkningsomkostnaderna och de direkta tillverkningskostnaderna på grundval av de uppgifter för unionstillverkare som tillhandahållits av sökanden, som lämnade särskilda uppgifter för detta ändamål. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen inbegrep ett värde för tillverkningsomkostnader för att täcka kostnader som inte ingår i de produktionsfaktorer som anges ovan. Kommissionen fastställde förhållandet mellan tillverkningsomkostnaderna och de direkta tillverkningskostnaderna på grundval av de uppgifter för unionstillverkare som tillhandahållits av sökanden, som lämnade särskilda uppgifter för detta ändamål.

3.4   Icke snedvridna kostnader och referensvärden

Icke snedvridna kostnader och referensvärden

3.4.1   Produktionsfaktorer

Produktionsfaktorer

| (79) | Med beaktande av alla uppgifter som baseras på begäran och den efterföljande information som samlats in under förfarandet beslöts att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

  Tabell 1


  Produktionsfaktorer för vissa aluminiumhjul









  Produktionsfaktor | Varukod | Värde (RMB) | Måttenhet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Råvaror |
| Aluminiumgöt | 760120 | 14,56 | kg |
| Färg | 320810
  320820
  320890 | 48,69 | kg |
| Alla andra råvaror, tillsatsmedel, förpackning | Ej tillämpligt | 4,48 % för råvaror | Ej tillämpligt |
| Arbetskraft |
| Arbetskraftskostnad i tillverkningsindustrin (Nace C.25) | Ej tillämpligt | 28,44 | timme |
| Energi |
| Elektricitet | Ej tillämpligt | 0,432 | kWh |
| Naturgas | Ej tillämpligt | 0,357 | kWh |
| Vatten |
| Vatten | Ej tillämpligt | 12,87 | M3 |

(79)

Med beaktande av alla uppgifter som baseras på begäran och den efterföljande information som samlats in under förfarandet beslöts att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

Tabell 1

Tabell 1

Produktionsfaktorer för vissa aluminiumhjul

Produktionsfaktorer för vissa aluminiumhjul

Produktionsfaktor

Varukod

Värde (RMB)

Måttenhet

Råvaror

Råvaror

Aluminiumgöt

760120

14,56

kg

Färg

320810

320820

320890

48,69

kg

Alla andra råvaror, tillsatsmedel, förpackning

Ej tillämpligt

4,48 % för råvaror

Ej tillämpligt

Arbetskraft

Arbetskraft

Arbetskraftskostnad i tillverkningsindustrin (Nace C.25)

Ej tillämpligt

28,44

timme

Energi

Energi

Elektricitet

Ej tillämpligt

0,432

kWh

Naturgas

Ej tillämpligt

0,357

kWh

Vatten

Vatten

Vatten

Ej tillämpligt

12,87

M3

3.4.1.1   Råvaror

| (80) | För att fastställa det icke snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkare i det representativa landet använde kommissionen som grund det vägda genomsnittliga importpriset till det representativa landet såsom det rapporterats i GTA och till vilket importkostnader lades. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina, och från länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (35). |
| --- | --- |

(80)

För att fastställa det icke snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkare i det representativa landet använde kommissionen som grund det vägda genomsnittliga importpriset till det representativa landet såsom det rapporterats i GTA och till vilket importkostnader lades. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina, och från länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (35).

35

| (81) | Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i avsnitt [3.3.1] drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina i det aktuella ärendet. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha uteslutit importen från Kina till det representativa landet förblev importvolymen från övriga tredjeländer representativ. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i avsnitt [3.3.1] drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina i det aktuella ärendet. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha uteslutit importen från Kina till det representativa landet förblev importvolymen från övriga tredjeländer representativ.

| (82) | För ett antal av produktionsfaktorerna utgjorde de samarbetande exporterande tillverkarnas faktiska kostnader en försumbar andel av de totala råvarukostnaderna under översynsperioden. Eftersom det värde som användes för dessa faktorer inte hade någon märkbar inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen, oavsett vilken källa som användes, beslutade kommissionen att inkludera dessa kostnader i alla andra råvaror. För att fastställa ett icke-snedvridet värde för alla andra råvaror, och eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga, använde kommissionen tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. På grundval av uppgifterna från sökanden fastställde kommissionen därför förhållandet mellan kostnaderna för alla andra råvaror och de totala råvarukostnaderna till 4,48 %. Denna procentsats tillämpades sedan på det icke snedvridna värdet för råvarorna för att erhålla det icke snedvridna värdet för andra råvaror. |
| --- | --- |

(82)

För ett antal av produktionsfaktorerna utgjorde de samarbetande exporterande tillverkarnas faktiska kostnader en försumbar andel av de totala råvarukostnaderna under översynsperioden. Eftersom det värde som användes för dessa faktorer inte hade någon märkbar inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen, oavsett vilken källa som användes, beslutade kommissionen att inkludera dessa kostnader i alla andra råvaror. För att fastställa ett icke-snedvridet värde för alla andra råvaror, och eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga, använde kommissionen tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. På grundval av uppgifterna från sökanden fastställde kommissionen därför förhållandet mellan kostnaderna för alla andra råvaror och de totala råvarukostnaderna till 4,48 %. Denna procentsats tillämpades sedan på det icke snedvridna värdet för råvarorna för att erhålla det icke snedvridna värdet för andra råvaror.

| (83) | Normalt sett bör även de inhemska transportpriserna läggas till dessa importpriser. Dock beslutade kommissionen, med tanke på den bristande samarbetsviljan och inriktningen för denna översyn vid giltighetstidens utgång, som mer handlar om att undersöka om dumpningen fortsatte under översynsperioden eller om det finns en risk för att den återkommer, än om att fastställa dumpningens exakta omfattning, att det inte var nödvändigt att göra justeringar för inhemska transportkostnader. Sådana justeringar skulle endast resultera i en höjning av normalvärdet och därmed av dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(83)

Normalt sett bör även de inhemska transportpriserna läggas till dessa importpriser. Dock beslutade kommissionen, med tanke på den bristande samarbetsviljan och inriktningen för denna översyn vid giltighetstidens utgång, som mer handlar om att undersöka om dumpningen fortsatte under översynsperioden eller om det finns en risk för att den återkommer, än om att fastställa dumpningens exakta omfattning, att det inte var nödvändigt att göra justeringar för inhemska transportkostnader. Sådana justeringar skulle endast resultera i en höjning av normalvärdet och därmed av dumpningsmarginalen.

3.4.1.2   Arbetskraft

| (84) | För att fastställa referensvärdet för arbetskraftskostnader i det representativa landet använde kommissionen tillgängliga uppgifter som offentliggjorts av det brasilianska statliga organet Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística (IBGE). IBGE (36) offentliggör detaljerad information om lönerna inom olika ekonomiska sektorer i Brasilien. Kommissionen använde tillgänglig statistik för 2020 för genomsnittliga arbetskraftskostnader inom metallurgi-, stål- och tillverkningsindustrin (kategori 25 enligt Nace 2.0). |
| --- | --- |

(84)

För att fastställa referensvärdet för arbetskraftskostnader i det representativa landet använde kommissionen tillgängliga uppgifter som offentliggjorts av det brasilianska statliga organet Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística (IBGE). IBGE (36) offentliggör detaljerad information om lönerna inom olika ekonomiska sektorer i Brasilien. Kommissionen använde tillgänglig statistik för 2020 för genomsnittliga arbetskraftskostnader inom metallurgi-, stål- och tillverkningsindustrin (kategori 25 enligt Nace 2.0).

36

3.4.1.3   Elektricitet

| (85) | För att fastställa referensvärdet för elektricitet i det representativa landet använde kommissionen de senaste tillgängliga uppgifterna om industriella elpriser som togs ut av en av de största elleverantörerna i Brasilien, företaget EDP Brasil. Kommissionen använde uppgifter om de industriella elpriserna (37) i motsvarande konsumtionsintervall i brasilianska real/kWh för hela översynsperioden. |
| --- | --- |

(85)

För att fastställa referensvärdet för elektricitet i det representativa landet använde kommissionen de senaste tillgängliga uppgifterna om industriella elpriser som togs ut av en av de största elleverantörerna i Brasilien, företaget EDP Brasil. Kommissionen använde uppgifter om de industriella elpriserna (37) i motsvarande konsumtionsintervall i brasilianska real/kWh för hela översynsperioden.

37

3.4.1.4   Naturgas

| (86) | Priset på naturgas för företag (industriella användare) i Brasilien samlas in och offentliggörs av databasen Global Petrol Prices på dess webbplats (38). Kommissionen använde motsvarande prissättning från den publikation som omfattade översynsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Priset på naturgas för företag (industriella användare) i Brasilien samlas in och offentliggörs av databasen Global Petrol Prices på dess webbplats (38). Kommissionen använde motsvarande prissättning från den publikation som omfattade översynsperioden.

38

3.4.1.5   Vatten

| (87) | För att fastställa referensvärdet för vattenkostnaden i det representativa landet använde kommissionen de tillämpliga priser i Brasilien som togs ut av företaget Sabesp (39), som ansvarar för vattenförsörjning samt uppsamling och rening av avloppsvatten i delstaten São Paulo. |
| --- | --- |

(87)

För att fastställa referensvärdet för vattenkostnaden i det representativa landet använde kommissionen de tillämpliga priser i Brasilien som togs ut av företaget Sabesp (39), som ansvarar för vattenförsörjning samt uppsamling och rening av avloppsvatten i delstaten São Paulo.

39

3.4.1.6   Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, vinst och avskrivning

| (88) | Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet innehålla ”ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Dessutom måste ett värde för tillverkningsomkostnader fastställas för att täcka kostnader som inte ingår i produktionsfaktorerna ovan. |
| --- | --- |

(88)

Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet innehålla ”ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Dessutom måste ett värde för tillverkningsomkostnader fastställas för att täcka kostnader som inte ingår i produktionsfaktorerna ovan.

| (89) | För att fastställa ett icke snedvridet värde för tillverkningsomkostnaderna, och eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga, använde kommissionen tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. På grundval av uppgifterna från sökanden fastställde kommissionen därför förhållandet mellan tillverkningsomkostnaderna och de totala tillverknings- och arbetskraftskostnaderna. Denna procentsats tillämpades sedan på det icke snedvridna värdet av tillverkningskostnaden för att erhålla det icke snedvridna värdet för tillverkningsomkostnaderna, beroende på den modell som tagits fram. |
| --- | --- |

(89)

För att fastställa ett icke snedvridet värde för tillverkningsomkostnaderna, och eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga, använde kommissionen tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. På grundval av uppgifterna från sökanden fastställde kommissionen därför förhållandet mellan tillverkningsomkostnaderna och de totala tillverknings- och arbetskraftskostnaderna. Denna procentsats tillämpades sedan på det icke snedvridna värdet av tillverkningskostnaden för att erhålla det icke snedvridna värdet för tillverkningsomkostnaderna, beroende på den modell som tagits fram.

| (90) | För att fastställa ett icke snedvridet och rimligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst förlitade sig kommissionen på de senaste tillgängliga finansiella uppgifterna för företag i Brasilien som hade identifierats i noteringen som aktiva och lönsamma tillverkare av vissa aluminiumhjul. Finansiella uppgifter för följande företag hämtade från Orbis Bureau van Dijk användes:






  — | Iochpe-Maxion SA (räkenskapsår 2019). |
| --- | --- | --- |

(90)

För att fastställa ett icke snedvridet och rimligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst förlitade sig kommissionen på de senaste tillgängliga finansiella uppgifterna för företag i Brasilien som hade identifierats i noteringen som aktiva och lönsamma tillverkare av vissa aluminiumhjul. Finansiella uppgifter för följande företag hämtade från Orbis Bureau van Dijk användes:

—

Iochpe-Maxion SA (räkenskapsår 2019).

| — | Neo Rodas SA (räkenskapsår 2019). |
| --- | --- |

—

Neo Rodas SA (räkenskapsår 2019).

3.4.2   Beräkningen av normalvärdet

Beräkningen av normalvärdet

| (91) | På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(91)

På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

| (92) | Först fastställde kommissionen de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. Eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga förlitade sig kommissionen på de uppgifter som sökanden lämnat i begäran om översyn avseende användningen av alla faktorer (material och arbetskraft) för produktion av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(92)

Först fastställde kommissionen de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. Eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga förlitade sig kommissionen på de uppgifter som sökanden lämnat i begäran om översyn avseende användningen av alla faktorer (material och arbetskraft) för produktion av den produkt som översynen gäller.

| (93) | När den icke snedvridna tillverkningskostnaden hade fastställts lade kommissionen till tillverkningsomkostnaderna, försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten, i enlighet med vad som beskrivs i skäl 88–90. Tillverkningsomkostnaderna fastställdes på grundval av uppgifter som lämnats av sökanden. Försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna samt vinsten fastställdes på grundval av genomsnittet av de värden som rapporterats i årsredovisningen för de två företagen i det representativa landet. Kommissionen lade till följande punkter till de icke snedvridna tillverkningskostnaderna:






  — | Tillverkningsomkostnaderna, som utgjorde totalt 26,80 % av de direkta tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- | --- |

(93)

När den icke snedvridna tillverkningskostnaden hade fastställts lade kommissionen till tillverkningsomkostnaderna, försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten, i enlighet med vad som beskrivs i skäl 88–90. Tillverkningsomkostnaderna fastställdes på grundval av uppgifter som lämnats av sökanden. Försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna samt vinsten fastställdes på grundval av genomsnittet av de värden som rapporterats i årsredovisningen för de två företagen i det representativa landet. Kommissionen lade till följande punkter till de icke snedvridna tillverkningskostnaderna:

—

Tillverkningsomkostnaderna, som utgjorde totalt 26,80 % av de direkta tillverkningskostnaderna.

| — | Försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst, som utgjorde 13,75 % av kostnaden för sålda varor. |
| --- | --- |

—

Försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst, som utgjorde 13,75 % av kostnaden för sålda varor.

| — | Vinsten, som uppgick till 6,24 % av kostnaden för sålda varor, tillämpades på de totala icke snedvridna tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

—

Vinsten, som uppgick till 6,24 % av kostnaden för sålda varor, tillämpades på de totala icke snedvridna tillverkningskostnaderna.

| (94) | På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(94)

På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

3.5   Exportpris

Exportpris

| (95) | Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna från Kina var samarbetsvillig fastställdes exportpriset på grundval av cif-priser som hämtats från Eurostats uppgifter, justerade till nivån från fabrik. Priset cif minskades således med sjöfrakts- och försäkringskostnaderna och de inhemska transportkostnaderna. De inhemska kinesiska och internationella transportkostnaderna baserades på uppgifter från sökandena i begäran om översyn. |
| --- | --- |

(95)

Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna från Kina var samarbetsvillig fastställdes exportpriset på grundval av cif-priser som hämtats från Eurostats uppgifter, justerade till nivån från fabrik. Priset cif minskades således med sjöfrakts- och försäkringskostnaderna och de inhemska transportkostnaderna. De inhemska kinesiska och internationella transportkostnaderna baserades på uppgifter från sökandena i begäran om översyn.

3.6   Jämförelse

Jämförelse

| (96) | Kommissionen jämförde normalvärdet, som fastställts i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, och det ovan fastställda exportpriset från fabrik. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen jämförde normalvärdet, som fastställts i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, och det ovan fastställda exportpriset från fabrik.

3.7   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (97) | På grundval av detta konstaterades dumpningsmarginalerna vara betydande (över 10 %). Det fastslogs därför att dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(97)

På grundval av detta konstaterades dumpningsmarginalerna vara betydande (över 10 %). Det fastslogs därför att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (98) | Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och prisnivån i unionen samt unionsmarknadens attraktionskraft. Kommissionen erinrar om att analysen grundades på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna inte samarbetade, särskilt begäran om översyn, GTA-statistik och tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(98)

Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och prisnivån i unionen samt unionsmarknadens attraktionskraft. Kommissionen erinrar om att analysen grundades på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna inte samarbetade, särskilt begäran om översyn, GTA-statistik och tillgängliga uppgifter.

4.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (99) | För att analysera produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina och med hänsyn till de kinesiska myndigheternas och de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja förlitade sig kommissionen på de uppgifter som sökanden lämnat i sin begäran om översyn, såsom specificeras i nedanstående skäl. |
| --- | --- |

(99)

För att analysera produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina och med hänsyn till de kinesiska myndigheternas och de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja förlitade sig kommissionen på de uppgifter som sökanden lämnat i sin begäran om översyn, såsom specificeras i nedanstående skäl.

| (100) | Undersökningen har visat att det finns en generell överkapacitet vad gäller tillverkningen av vissa aluminiumhjul i Kina. Produktionskapaciteten (40) i Kina för 2020 uppskattades till 189,8 miljoner hjul. Enligt sökandens marknadsinformation uppgick den kinesiska försäljningen till 153 miljoner hjul, varav 108 miljoner förbrukades i hemlandet och omkring 45 miljoner exporterades. Den outnyttjade kapaciteten uppskattas därför till över 36 miljoner hjul (eller mer än hälften av unionens förbrukning under översynsperioden), som skulle kunna avledas till unionen om de nuvarande åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(100)

Undersökningen har visat att det finns en generell överkapacitet vad gäller tillverkningen av vissa aluminiumhjul i Kina. Produktionskapaciteten (40) i Kina för 2020 uppskattades till 189,8 miljoner hjul. Enligt sökandens marknadsinformation uppgick den kinesiska försäljningen till 153 miljoner hjul, varav 108 miljoner förbrukades i hemlandet och omkring 45 miljoner exporterades. Den outnyttjade kapaciteten uppskattas därför till över 36 miljoner hjul (eller mer än hälften av unionens förbrukning under översynsperioden), som skulle kunna avledas till unionen om de nuvarande åtgärderna upphörde att gälla.

40

| (101) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna förfogar över betydande outnyttjad kapacitet som skulle kunna användas för export till unionen om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(101)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna förfogar över betydande outnyttjad kapacitet som skulle kunna användas för export till unionen om åtgärderna upphörde att gälla.

4.2   Unionsindustrins attraktionskraft

Unionsindustrins attraktionskraft

| (102) | Unionsmarknaden för vissa aluminiumhjul är bland de största i världen och drivs av den omfattande tillverkningen inom fordonsindustrin i unionen, som redan lockar betydande importvolymer från Kina. Dessutom har andra viktiga marknader, såsom Förenta staterna och Indien, infört handelspolitiska skyddsinstrument i förhållande till importen av aluminiumhjul från Kina. Införandet av handelsåtgärder på andra viktiga marknader anses därför sannolikt leda till en ytterligare ökning av EU:s importvolymer från Kina om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(102)

Unionsmarknaden för vissa aluminiumhjul är bland de största i världen och drivs av den omfattande tillverkningen inom fordonsindustrin i unionen, som redan lockar betydande importvolymer från Kina. Dessutom har andra viktiga marknader, såsom Förenta staterna och Indien, infört handelspolitiska skyddsinstrument i förhållande till importen av aluminiumhjul från Kina. Införandet av handelsåtgärder på andra viktiga marknader anses därför sannolikt leda till en ytterligare ökning av EU:s importvolymer från Kina om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas.

| (103) | Även med de gällande åtgärderna visade den kinesiska exporten till unionen att unionsmarknaden fortfarande är attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare. Kommissionen analyserade prisnivån på den kinesiska exporten till andra marknader i tredjeländer på grundval av GTA-uppgifter. De vägda genomsnittliga kinesiska exportpriserna till tredjeländer, på 43,94 euro, var betydligt lägre än unionsindustrins priser (runt 13 %). Om åtgärderna upphörde att gälla är det därför sannolikt att unionsmarknaden skulle bli ännu mer attraktiv för kinesiska exportörer, och utan tullar skulle de kinesiska exportörerna kunna öka sin export till unionen. |
| --- | --- |

(103)

Även med de gällande åtgärderna visade den kinesiska exporten till unionen att unionsmarknaden fortfarande är attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare. Kommissionen analyserade prisnivån på den kinesiska exporten till andra marknader i tredjeländer på grundval av GTA-uppgifter. De vägda genomsnittliga kinesiska exportpriserna till tredjeländer, på 43,94 euro, var betydligt lägre än unionsindustrins priser (runt 13 %). Om åtgärderna upphörde att gälla är det därför sannolikt att unionsmarknaden skulle bli ännu mer attraktiv för kinesiska exportörer, och utan tullar skulle de kinesiska exportörerna kunna öka sin export till unionen.

| (104) | En ytterligare attraktiv egenskap hos unionsmarknaden är att exakt samma design för vissa hjul som används i unionen också används i Kina. |
| --- | --- |

(104)

En ytterligare attraktiv egenskap hos unionsmarknaden är att exakt samma design för vissa hjul som används i unionen också används i Kina.

| (105) | På grundval av den betydande överkapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktionskraft drog kommissionen därför slutsatsen att det, om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla, är sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle omdirigera sin export till unionen till dumpade priser. |
| --- | --- |

(105)

På grundval av den betydande överkapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktionskraft drog kommissionen därför slutsatsen att det, om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla, är sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle omdirigera sin export till unionen till dumpade priser.

4.3   Slutsats om sannolikheten för fortsatte dumpning

Slutsats om sannolikheten för fortsatte dumpning

| (106) | Mot bakgrund av sina slutsatser om fortsatt dumpning under översynsperioden och den sannolika utvecklingen av exporten om åtgärderna skulle upphöra att gälla, drog kommissionen slutsatsen att det finns en stor sannolikhet för att dumpningen skulle fortsätta om antidumpningsåtgärderna gällande import från Kina upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(106)

Mot bakgrund av sina slutsatser om fortsatt dumpning under översynsperioden och den sannolika utvecklingen av exporten om åtgärderna skulle upphöra att gälla, drog kommissionen slutsatsen att det finns en stor sannolikhet för att dumpningen skulle fortsätta om antidumpningsåtgärderna gällande import från Kina upphörde att gälla.

5.   SKADA

SKADA

5.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (107) | Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av cirka 30 tillverkare i unionen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(107)

Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av cirka 30 tillverkare i unionen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (108) | Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden uppskattades till cirka 64,3 miljoner enheter. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, däribland de svar på det makroekonomiska frågeformuläret som lämnats av klaganden. Såsom anges i skäl 12 stod unionstillverkarna i urvalet för nästan 20 % av den totala tillverkningskvantiteten från de kända unionstillverkarna av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(108)

Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden uppskattades till cirka 64,3 miljoner enheter. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, däribland de svar på det makroekonomiska frågeformuläret som lämnats av klaganden. Såsom anges i skäl 12 stod unionstillverkarna i urvalet för nästan 20 % av den totala tillverkningskvantiteten från de kända unionstillverkarna av den likadana produkten.

5.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (109) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen baserat på unionsindustrins totala försäljning i unionen plus den totala importen från tredjeländer till unionen. Uppgifterna om unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden hämtades från klagomålet och justerades på grundval av uppgifterna i svaren från unionstillverkarna i urvalet för översynsperioden. Vad gäller importen utgick kommissionen från Eurostats databas Comext. Eftersom databasen Comext endast innehåller uppgifter om vikten på importen och inte antalet importerade aluminiumhjul var det dock nödvändigt att omvandla vikten till antal enheter. I klagomålet använde klaganden det omräkningstal som tillämpats i den senaste undersökningen av samma produkt (41) (dvs. 10,9 kg/enhet). Omräkningstalets giltighet kontrollerades utifrån svaren på frågeformulären från de marockanska tillverkarna och de unionstillverkare som ingick i urvalet, såsom nämns i skäl 78 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1221 (42) om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko. Undersökningen visade att den vägda genomsnittliga vikt per enhet som för närvarande är tillämplig är 11,3 kg/enhet, eftersom utvecklingen på marknaden går mot större hjuldiametrar som leder till en högre vikt per hjul. Av den anledningen användes detta omräkningstal vid fastställandet av unionsförbrukningen per enhet. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen baserat på unionsindustrins totala försäljning i unionen plus den totala importen från tredjeländer till unionen. Uppgifterna om unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden hämtades från klagomålet och justerades på grundval av uppgifterna i svaren från unionstillverkarna i urvalet för översynsperioden. Vad gäller importen utgick kommissionen från Eurostats databas Comext. Eftersom databasen Comext endast innehåller uppgifter om vikten på importen och inte antalet importerade aluminiumhjul var det dock nödvändigt att omvandla vikten till antal enheter. I klagomålet använde klaganden det omräkningstal som tillämpats i den senaste undersökningen av samma produkt (41) (dvs. 10,9 kg/enhet). Omräkningstalets giltighet kontrollerades utifrån svaren på frågeformulären från de marockanska tillverkarna och de unionstillverkare som ingick i urvalet, såsom nämns i skäl 78 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1221 (42) om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko. Undersökningen visade att den vägda genomsnittliga vikt per enhet som för närvarande är tillämplig är 11,3 kg/enhet, eftersom utvecklingen på marknaden går mot större hjuldiametrar som leder till en högre vikt per hjul. Av den anledningen användes detta omräkningstal vid fastställandet av unionsförbrukningen per enhet.

41

42

| (110) | Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen (enheter) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning (i tusental enheter) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Källa: | Eurostats databas Comext, EUWA och kontrollerade svar på frågeformulär. |

(110)

Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning i unionen (enheter)

Förbrukning i unionen (enheter)

2018

2019

2020

Översynsperiod

Total förbrukning (i tusental enheter)

77 873

73 797

59 530

64 311

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Källa:

Källa:

Eurostats databas Comext, EUWA och kontrollerade svar på frågeformulär.

| (111) | Unionens förbrukning minskade med 5 % mellan 2018 och 2019, och med 19 % mellan 2019 och 2020. Under 2020 minskade bilindustrins tillverkning med omkring 4,2 miljoner fordon till följd av covid-19-pandemin, vilket direkt påverkade leverantörerna i tidigare led i och med att försäljningen av aluminiumhjul sjönk med 14 miljoner under 2020 jämfört med 2019. Nedgången i tillverkningen var särskilt markant under andra kvartalet 2020, men marknaden återhämtade sig under de kommande månaderna. Marknaden tog igen 5 miljoner hjul: från 59 miljoner under 2020 till 64 miljoner under översynsperioden. Förbrukningen nådde dock inte upp till 2019 års nivå på grund av bristen på halvledare som används av biltillverkarna. |
| --- | --- |

(111)

Unionens förbrukning minskade med 5 % mellan 2018 och 2019, och med 19 % mellan 2019 och 2020. Under 2020 minskade bilindustrins tillverkning med omkring 4,2 miljoner fordon till följd av covid-19-pandemin, vilket direkt påverkade leverantörerna i tidigare led i och med att försäljningen av aluminiumhjul sjönk med 14 miljoner under 2020 jämfört med 2019. Nedgången i tillverkningen var särskilt markant under andra kvartalet 2020, men marknaden återhämtade sig under de kommande månaderna. Marknaden tog igen 5 miljoner hjul: från 59 miljoner under 2020 till 64 miljoner under översynsperioden. Förbrukningen nådde dock inte upp till 2019 års nivå på grund av bristen på halvledare som används av biltillverkarna.

5.3   Importen från Kina

Importen från Kina

5.3.1   Kvantitet och marknadsandel för importen från Kina

Kvantitet och marknadsandel för importen från Kina

| (112) | Kommissionen fastställde importkvantiteten på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av den andel som denna import utgjorde av den totala förbrukningen i unionen, såsom anges i skäl 109. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen fastställde importkvantiteten på grundval av uppgifter från Eurostats databas Comext. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av den andel som denna import utgjorde av den totala förbrukningen i unionen, såsom anges i skäl 109.

| (113) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importkvantitet (enheter) och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importkvantitet från Kina (i tusental enheter) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| Marknadsandel (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| Källa: | Eurostats databas Comext. |

(113)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importkvantitet (enheter) och marknadsandel

Importkvantitet (enheter) och marknadsandel

2018

2019

2020

Översynsperiod

Importkvantitet från Kina (i tusental enheter)

3 734

3 493

2 230

2 205

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Marknadsandel (%)

4,8

4,7

3,7

3,4

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Källa:

Källa:

Eurostats databas Comext.

| (114) | Importen av den produkt som översynen gäller från Kina minskade under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Kina förblev stabil under 2018–2019, för att sedan sjunka med 29 % under översynsperioden. Denna utveckling bör dock ses som en följd av att en av de största kinesiska tillverkarna har etablerat sig i Marocko. |
| --- | --- |

(114)

Importen av den produkt som översynen gäller från Kina minskade under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Kina förblev stabil under 2018–2019, för att sedan sjunka med 29 % under översynsperioden. Denna utveckling bör dock ses som en följd av att en av de största kinesiska tillverkarna har etablerat sig i Marocko.

5.3.2   Priserna på importen från Kina

Priserna på importen från Kina

| (115) | Det vägda genomsnittliga priset för importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Genomsnittliga importpriser från Kina | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I euro/enhet | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Källa: | Eurostats databas Comext. |

(115)

Det vägda genomsnittliga priset för importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Genomsnittliga importpriser från Kina

Genomsnittliga importpriser från Kina

2018

2019

2020

Översynsperiod

I euro/enhet

50,1

50,3

49,3

53,9

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Källa:

Källa:

Eurostats databas Comext.

| (116) | Det genomsnittliga importpriset från Kina steg med omkring 4 euro/enhet mellan 2018 och översynsperioden. En del av försäljningspriset är dock knutet till aluminiumpriset på London Metal Exchange. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till priset från fabrik, med det vägda genomsnittliga importpriset för den produkt som översynen gäller från Kina från Eurostat, fastställt till cif-nivån. |
| --- | --- |

(116)

Det genomsnittliga importpriset från Kina steg med omkring 4 euro/enhet mellan 2018 och översynsperioden. En del av försäljningspriset är dock knutet till aluminiumpriset på London Metal Exchange. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till priset från fabrik, med det vägda genomsnittliga importpriset för den produkt som översynen gäller från Kina från Eurostat, fastställt till cif-nivån.

| (117) | Resultatet av jämförelsen visade att unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris var lägre än det därigenom fastställda importpriset från Kina. |
| --- | --- |

(117)

Resultatet av jämförelsen visade att unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris var lägre än det därigenom fastställda importpriset från Kina.

5.3.3   Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

| (118) | Importkvantiteten från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Import från andra tredjeländer än Kina











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | Kvantitet (i tusental enheter) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| Marknadsandel (%) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Marocko | Kvantitet (i tusental enheter) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Index (2018 = 100) | — | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Marknadsandel (%) | — | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Index (2018 = 100) | — | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | — | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Index (2018 = 100) | | 100 | 109 | 114 |
| Thailand | Kvantitet (i tusental enheter) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| Marknadsandel (%) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Sydkorea | Kvantitet (i tusental enheter) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| Marknadsandel (%) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Övriga tredjeländer | Kvantitet (i tusental enheter) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| Marknadsandel (%) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Totalt för alla tredjeländer utom Kina | Kvantitet (i tusental enheter) | 16 638 | 14 801 | 14 189 | 16 713 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 89 | 85 | 100 |
| Marknadsandel (%) | 21,4 | 20,1 | 23,8 | 26,0 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 94 | 112 | 121 |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | 57,5 | 57,5 | 54,0 | 55,1 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 94 | 96 |
| Källa: | Eurostats databas Comext. |

(118)

Importkvantiteten från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

Land

2018

2019

2020

Översynsperiod

Turkiet

Kvantitet (i tusental enheter)

7 983

7 632

7 010

8 364

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Marknadsandel (%)

10,3

10,3

11,8

13,0

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Genomsnittspris (euro/enhet)

53,6

51,9

49,7

51,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Marocko

Kvantitet (i tusental enheter)

0

15,7

1 038

2 516

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

—

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Marknadsandel (%)

—

0,0

1,7

3,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

—

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Genomsnittspris (euro/enhet)

—

39,2

42,6

44,7

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

109

109

114

114

Thailand

Kvantitet (i tusental enheter)

2 228

1 911

1 527

1 487

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Marknadsandel (%)

2,9

2,6

2,6

2,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Genomsnittspris (euro/enhet)

52,3

50,8

49,0

50,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Sydkorea

Kvantitet (i tusental enheter)

1 813

1 577

1 460

1 065

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Marknadsandel (%)

2,3

2,1

2,5

1,7

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Genomsnittspris (euro/enhet)

52,2

52,9

50,9

53,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Övriga tredjeländer

Kvantitet (i tusental enheter)

4 612

3 663

3 151

3 279

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Marknadsandel (%)

5,9

5,0

5,3

5,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Genomsnittspris (euro/enhet)

69,1

74,9

71,1

75,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Totalt för alla tredjeländer utom Kina

Kvantitet (i tusental enheter)

16 638

14 801

14 189

16 713

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

89

89

85

85

100

100

Marknadsandel (%)

21,4

20,1

23,8

26,0

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

94

94

112

112

121

121

Genomsnittspris (euro/enhet)

57,5

57,5

54,0

55,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

94

94

96

96

Källa:

Källa:

Eurostats databas Comext.

| (119) | Importkvantiteterna från övriga tredjeländer svarade för en marknadsandel på 21,4 % under 2018 och 26,0 % under översynsperioden. Kvantiteten av denna import minskade 2019 och 2020, men återgick till 2018 års nivåer under översynsperioden, vilket resulterade i en ökning av importens marknadsandel med 21 % mellan 2018 och översynsperioden. Det genomsnittliga priset för denna import sjönk med 4 % och var högre än både unionsindustrins genomsnittliga pris (+ 8,9 %) och det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet (+ 2,2 %). Två länder ökade sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden: Turkiet och Marocko. De turkiska genomsnittspriserna var något högre (+ 1,0 %) än unionsindustrins och betydligt högre (+ 14 %) än det genomsnittliga priset på importen från Marocko. |
| --- | --- |

(119)

Importkvantiteterna från övriga tredjeländer svarade för en marknadsandel på 21,4 % under 2018 och 26,0 % under översynsperioden. Kvantiteten av denna import minskade 2019 och 2020, men återgick till 2018 års nivåer under översynsperioden, vilket resulterade i en ökning av importens marknadsandel med 21 % mellan 2018 och översynsperioden. Det genomsnittliga priset för denna import sjönk med 4 % och var högre än både unionsindustrins genomsnittliga pris (+ 8,9 %) och det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet (+ 2,2 %). Två länder ökade sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden: Turkiet och Marocko. De turkiska genomsnittspriserna var något högre (+ 1,0 %) än unionsindustrins och betydligt högre (+ 14 %) än det genomsnittliga priset på importen från Marocko.

5.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

5.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (120) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(120)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (121) | Som nämns i skäl 12 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(121)

Som nämns i skäl 12 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (122) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på antidumpningsfrågeformuläret från de tillverkare som ingick i urvalet samt makroekonomiska uppgifter från de tillverkare som inte ingick i urvalet och unionstillverkarnas intresseorganisation, vilka dubbelkontrollerades mot uppgifterna i begäran om översyn. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(122)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på antidumpningsfrågeformuläret från de tillverkare som ingick i urvalet samt makroekonomiska uppgifter från de tillverkare som inte ingick i urvalet och unionstillverkarnas intresseorganisation, vilka dubbelkontrollerades mot uppgifterna i begäran om översyn. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (123) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(123)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (124) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(124)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

5.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

5.4.2.1   Produktionsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (125) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskvantitet (i tusental enheter) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Produktionskapacitet (i tusental enheter) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Källa: | EUWA och unionstillverkarna i urvalet. |

(125)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2018

2019

2020

Översynsperiod

Produktionskvantitet (i tusental enheter)

59 182

57 097

44 718

48 752

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Produktionskapacitet (i tusental enheter)

62 614

62 475

61 619

61 294

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Kapacitetsutnyttjande (%)

95

91

73

80

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Källa:

Källa:

EUWA och unionstillverkarna i urvalet.

| (126) | Unionsindustrins tillverkningskvantitet minskade överlag med 18 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade något, med 4 %, mellan 2018 och 2019. I samband med covid-19-pandemin sjönk tillverkningen med 12,3 miljoner enheter under 2020, men återhämtade sig under undersökningsperioden med 4 miljoner enheter. |
| --- | --- |

(126)

Unionsindustrins tillverkningskvantitet minskade överlag med 18 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade något, med 4 %, mellan 2018 och 2019. I samband med covid-19-pandemin sjönk tillverkningen med 12,3 miljoner enheter under 2020, men återhämtade sig under undersökningsperioden med 4 miljoner enheter.

| (127) | Samtidigt som unionsindustrins produktionskapacitet minskade med 2 % följde kapacitetsutnyttjandet samma negativa trend som tillverkningen och sjönk med 15 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(127)

Samtidigt som unionsindustrins produktionskapacitet minskade med 2 % följde kapacitetsutnyttjandet samma negativa trend som tillverkningen och sjönk med 15 % under skadeundersökningsperioden.

5.4.2.2   Försäljningskvantitet och marknadsandel

| (128) | Unionsindustrins försäljningskvantitet och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningskvantitet och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningskvantitet på unionsmarknaden (i tusental enheter) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Marknadsandel (%) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Källa: | EUWA och unionstillverkarna i urvalet. |

(128)

Unionsindustrins försäljningskvantitet och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningskvantitet och marknadsandel

Försäljningskvantitet och marknadsandel

2018

2019

2020

Översynsperiod

Försäljningskvantitet på unionsmarknaden (i tusental enheter)

57 501

55 502

43 110

45 391

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Marknadsandel (%)

73,8

75,2

72,4

70,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Källa:

Källa:

EUWA och unionstillverkarna i urvalet.

| (129) | Unionsindustrins försäljningskvantitet på unionsmarknaden minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 3 % mellan 2018 och 2019 och föll sedan med 12,4 miljoner enheter under 2020. Under översynsperioden återhämtade sig försäljningen med 2,2 miljoner enheter. |
| --- | --- |

(129)

Unionsindustrins försäljningskvantitet på unionsmarknaden minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 3 % mellan 2018 och 2019 och föll sedan med 12,4 miljoner enheter under 2020. Under översynsperioden återhämtade sig försäljningen med 2,2 miljoner enheter.

| (130) | Unionsindustrins marknadsandel ökade något mellan 2018 och 2019, för att sedan minska under 2020 och vidare under översynsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Unionsindustrins marknadsandel ökade något mellan 2018 och 2019, för att sedan minska under 2020 och vidare under översynsperioden.

5.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (131) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Källa: | EUWA och unionstillverkarna i urvalet. |

(131)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2018

2019

2020

Översynsperiod

Antal anställda

17 816

17 866

16 963

16 790

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Produktivitet (enhet/anställd)

3 322

3 196

2 636

2 904

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Källa:

Källa:

EUWA och unionstillverkarna i urvalet.

| (132) | Samtidigt som antalet anställda minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden sjönk produktiviteten med 13 %. Den lägre produktiviteten berodde främst på att tillverkningskvantiteten minskade under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till ökade arbetskraftskostnader per tillverkat aluminiumhjul. |
| --- | --- |

(132)

Samtidigt som antalet anställda minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden sjönk produktiviteten med 13 %. Den lägre produktiviteten berodde främst på att tillverkningskvantiteten minskade under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till ökade arbetskraftskostnader per tillverkat aluminiumhjul.

5.4.2.4   Tillväxt

| (133) | Såsom förklaras i avsnitten 5.4.2.1–5.4.2.3 ovan minskade unionsindustrins tillverkningskvantitet och kapacitetsutnyttjande med 18 % respektive 16 % under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per produktionsenhet och lägre produktivitet. Unionsindustrins totala kostnader ökade med 1,7 euro/enhet (+ 3,4 %) under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris sjönk emellertid med 3,3 euro/enhet (– 6,1 %). |
| --- | --- |

(133)

Såsom förklaras i avsnitten 5.4.2.1–5.4.2.3 ovan minskade unionsindustrins tillverkningskvantitet och kapacitetsutnyttjande med 18 % respektive 16 % under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per produktionsenhet och lägre produktivitet. Unionsindustrins totala kostnader ökade med 1,7 euro/enhet (+ 3,4 %) under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris sjönk emellertid med 3,3 euro/enhet (– 6,1 %).

| (134) | Vidare föll försäljningskvantiteten på unionsmarknaden med 21 % och marknadsandelen med 5 % mellan 2018 och översynsperioden. Detta innebar en försämring av unionsindustrins finansiella resultat. Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 nedan steg unionsindustrins tillverkningskostnader samtidigt som dess försäljningspriser inte kunde justeras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(134)

Vidare föll försäljningskvantiteten på unionsmarknaden med 21 % och marknadsandelen med 5 % mellan 2018 och översynsperioden. Detta innebar en försämring av unionsindustrins finansiella resultat. Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 nedan steg unionsindustrins tillverkningskostnader samtidigt som dess försäljningspriser inte kunde justeras i enlighet därmed.

| (135) | Unionsindustrins tillväxtutsikter har därför försämrats. |
| --- | --- |

(135)

Unionsindustrins tillväxtutsikter har därför försämrats.

5.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (136) | Under översynsperioden fortsatte dumpningen och låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på kvantiteten av och priserna för importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(136)

Under översynsperioden fortsatte dumpningen och låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på kvantiteten av och priserna för importen från det berörda landet.

| (137) | I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte längre led väsentlig skada och att den hade återhämtat sig från den tidigare dumpningen. I den pågående undersökningen rörande importen från Marocko (43) drog kommissionen dessutom den preliminära slutsatsen att importen från Marocko under översynsperioden vållade unionsindustrin väsentlig skada till vilken importen från Kina inte bidrog. |
| --- | --- |

(137)

I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte längre led väsentlig skada och att den hade återhämtat sig från den tidigare dumpningen. I den pågående undersökningen rörande importen från Marocko (43) drog kommissionen dessutom den preliminära slutsatsen att importen från Marocko under översynsperioden vållade unionsindustrin väsentlig skada till vilken importen från Kina inte bidrog.

43

| (138) | Följaktligen bekräftade kommissionen att unionsindustrin hade återhämtat sig från den tidigare dumpningen genom import från Kina innan den dumpade importen från Marocko började komma in på unionsmarknaden i allt större volymer från och med 2019. |
| --- | --- |

(138)

Följaktligen bekräftade kommissionen att unionsindustrin hade återhämtat sig från den tidigare dumpningen genom import från Kina innan den dumpade importen från Marocko började komma in på unionsmarknaden i allt större volymer från och med 2019.

5.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

5.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (139) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningspriser i unionen | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionens marknad (euro/enhet) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/enhet) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Källa: | Unionstillverkarna i urvalet. |

(139)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2018

2019

2020

Översynsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionens marknad (euro/enhet)

53,9

52,3

49,3

50,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Tillverkningskostnad per enhet (euro/enhet)

49,9

48,2

49,3

51,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Källa:

Källa:

Unionstillverkarna i urvalet.

| (140) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, trots att den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med 4 % mellan 2018 och översynsperioden. Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(140)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, trots att den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med 4 % mellan 2018 och översynsperioden. Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden.

5.4.3.2   Arbetskraftskostnad

| (141) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Källa: | Unionstillverkarna i urvalet. |

(141)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2018

2019

2020

Översynsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

35 216

35 700

33 084

35 951

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Källa:

Källa:

Unionstillverkarna i urvalet.

| (142) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd i unionsindustrin ökade något, med 2 %, under skadeundersökningsperioden, med en liten ökning 2019 och en minskning med 6 % under 2020, främst på grund av produktionsavbrott i samband med covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(142)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd i unionsindustrin ökade något, med 2 %, under skadeundersökningsperioden, med en liten ökning 2019 och en minskning med 6 % under 2020, främst på grund av produktionsavbrott i samband med covid-19-pandemin.

5.4.3.3   Lagerhållning

| (143) | Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lagerhållning | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i tusental enheter) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Utgående lager som procentandel av produktionen | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Källa: | Unionstillverkarna i urvalet. |

(143)

Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lagerhållning

Lagerhållning

2018

2019

2020

Översynsperiod

Utgående lager (i tusental enheter)

556

439

492

776

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Utgående lager som procentandel av produktionen

0,9

0,8

1,1

1,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Källa:

Källa:

Unionstillverkarna i urvalet.

| (144) | Lagerhållningen ökade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 21 % under 2019, med 12 % under 2020 och återhämtade sig under översynsperioden med +57 %. Unionsindustrin för aluminiumhjul kännetecknas av fleråriga ramavtal mellan tillverkare och kunder med fasta kvantiteter och priser. Dessa ramavtal genomförs genom inköpsorder, i enlighet med kundernas behov. Detta gör att unionsindustrin kan planera sin produktion och lagerhållning. Lagerhållningen är därför inte en viktig indikator för bedömningen av unionsindustrins resultat. |
| --- | --- |

(144)

Lagerhållningen ökade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 21 % under 2019, med 12 % under 2020 och återhämtade sig under översynsperioden med +57 %. Unionsindustrin för aluminiumhjul kännetecknas av fleråriga ramavtal mellan tillverkare och kunder med fasta kvantiteter och priser. Dessa ramavtal genomförs genom inköpsorder, i enlighet med kundernas behov. Detta gör att unionsindustrin kan planera sin produktion och lagerhållning. Lagerhållningen är därför inte en viktig indikator för bedömningen av unionsindustrins resultat.

5.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (145) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | – 1,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 109 | 5 | – 21 |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Investeringar (i tusen euro) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| Räntabilitet | 12,0 | 9,1 | 0,3 | – 0,5 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 76 | 3 | – 4 |
| Källa: | Unionstillverkarna i urvalet. |

(145)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2018

2019

2020

Översynsperiod

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

7,5

8,2

0,4

– 1,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

109

109

5

5

– 21

– 21

Kassaflöde (i tusen euro)

81 153

82 495

31 805

22 956

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Investeringar (i tusen euro)

37 788

30 757

19 848

21 845

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

Räntabilitet

12,0

9,1

0,3

– 0,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

76

76

3

3

– 4

– 4

Källa:

Källa:

Unionstillverkarna i urvalet.

| (146) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet stadigt. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet stadigt.

| (147) | Unionsindustrins lönsamhet ökade mellan 2018 och 2019 från 7,5 % till 8,2 %, men minskade sedan kraftigt mellan 2019 och översynsperioden, då förluster rapporterades (– 1,6 %). Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden, utan började gå med förlust. |
| --- | --- |

(147)

Unionsindustrins lönsamhet ökade mellan 2018 och 2019 från 7,5 % till 8,2 %, men minskade sedan kraftigt mellan 2019 och översynsperioden, då förluster rapporterades (– 1,6 %). Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden, utan började gå med förlust.

| (148) | Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet utvecklades nedåt med en kraftig minskning med 72 % under skadeundersökningsperioden. Detta gjorde att unionsindustrin hade svårt att själv finansiera sin verksamhet, vilket är ytterligare en indikation på dess försämrade ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(148)

Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet utvecklades nedåt med en kraftig minskning med 72 % under skadeundersökningsperioden. Detta gjorde att unionsindustrin hade svårt att själv finansiera sin verksamhet, vilket är ytterligare en indikation på dess försämrade ekonomiska situation.

| (149) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet för investeringarna. Den följde en liknande negativ trend som lönsamheten och nettokassaflödet. Räntabiliteten minskade avsevärt mellan 2018 och översynsperioden och blev negativ under översynsperioden. Därför kunde unionsindustrin inte skapa tillräckliga vinster för att täcka sina investeringar. Faktum är att unionsindustrin upprätthöll sina investeringar under skadeundersökningsperioden, främst på grund av behovet att uppfylla rättsliga krav och behoven på marknaden, utan att kunna skapa någon avkastning på dessa investeringar. Räntabilitetens negativa utveckling under skadeundersökningsperioden visade även att unionsindustrins övergripande ekonomiska situation hade försämrats i stor utsträckning. |
| --- | --- |

(149)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet för investeringarna. Den följde en liknande negativ trend som lönsamheten och nettokassaflödet. Räntabiliteten minskade avsevärt mellan 2018 och översynsperioden och blev negativ under översynsperioden. Därför kunde unionsindustrin inte skapa tillräckliga vinster för att täcka sina investeringar. Faktum är att unionsindustrin upprätthöll sina investeringar under skadeundersökningsperioden, främst på grund av behovet att uppfylla rättsliga krav och behoven på marknaden, utan att kunna skapa någon avkastning på dessa investeringar. Räntabilitetens negativa utveckling under skadeundersökningsperioden visade även att unionsindustrins övergripande ekonomiska situation hade försämrats i stor utsträckning.

| (150) | Kapitalanskaffningsförmågan bland unionstillverkarna i urvalet påverkades av deras försämrade ekonomiska situation. Den betydande minskningen av lönsamheten och nettokassaflödet väckte allvarliga farhågor kring unionsindustrins likviditetssituation och dess förmåga att anskaffa kapital för att finansiera sin operativa verksamhet och nödvändiga investeringar. |
| --- | --- |

(150)

Kapitalanskaffningsförmågan bland unionstillverkarna i urvalet påverkades av deras försämrade ekonomiska situation. Den betydande minskningen av lönsamheten och nettokassaflödet väckte allvarliga farhågor kring unionsindustrins likviditetssituation och dess förmåga att anskaffa kapital för att finansiera sin operativa verksamhet och nödvändiga investeringar.

5.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (151) | Utvecklingen av mikro- och makroindikatorerna under skadeundersökningsperioden visade att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades. Sammantaget försämrades utvecklingen för de viktigaste ekonomiska indikatorerna under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(151)

Utvecklingen av mikro- och makroindikatorerna under skadeundersökningsperioden visade att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades. Sammantaget försämrades utvecklingen för de viktigaste ekonomiska indikatorerna under skadeundersökningsperioden.

| (152) | Unionsindustrins produktionskapacitet låg på en stabil nivå, men kapacitetsutnyttjandet minskade med 16 % mellan 2018 och översynsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per ton aluminiumhjul. Enligt samma trend minskade unionsindustrins försäljningskvantitet och marknadsandel under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(152)

Unionsindustrins produktionskapacitet låg på en stabil nivå, men kapacitetsutnyttjandet minskade med 16 % mellan 2018 och översynsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per ton aluminiumhjul. Enligt samma trend minskade unionsindustrins försäljningskvantitet och marknadsandel under skadeundersökningsperioden.

| (153) | Unionsindustrins ekonomiska situation försämrades framför allt på grund av höjda tillverkningskostnader som inte kunde täckas med en motsvarande höjning av försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(153)

Unionsindustrins ekonomiska situation försämrades framför allt på grund av höjda tillverkningskostnader som inte kunde täckas med en motsvarande höjning av försäljningspriserna.

| (154) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, trots att den genomsnittliga tillverkningskostnaden steg med 9 % under samma period. Unionsindustrin led förluster från och med 2020, vilka sedan ökade ytterligare under översynsperioden. Nettoinvesteringarna minskade med 42 % och räntabiliteten blev negativ under skadeundersökningsperioden. Kassaflödets utveckling var också negativ, vilket påverkade unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Antalet anställda minskade under samma period med 6 %. Samtidigt minskade produktiviteten med 13 %, vilket ledde till en högre arbetskraftskostnad per enhet av produkten. |
| --- | --- |

(154)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, trots att den genomsnittliga tillverkningskostnaden steg med 9 % under samma period. Unionsindustrin led förluster från och med 2020, vilka sedan ökade ytterligare under översynsperioden. Nettoinvesteringarna minskade med 42 % och räntabiliteten blev negativ under skadeundersökningsperioden. Kassaflödets utveckling var också negativ, vilket påverkade unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Antalet anställda minskade under samma period med 6 %. Samtidigt minskade produktiviteten med 13 %, vilket ledde till en högre arbetskraftskostnad per enhet av produkten.

| (155) | Såsom framgår ovan försämrades ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet avsevärt under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten blev negativ 2020 och under översynsperioden. Detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, att göra nödvändiga investeringar och att anskaffa kapital, vilket hindrade dess tillväxt och till och med hotade dess existens. Emellertid lyckades unionsindustrin, trots de nedåtgående trenderna, fortfarande behålla en stor försäljningsvolym och en betydande marknadsandel. |
| --- | --- |

(155)

Såsom framgår ovan försämrades ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet avsevärt under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten blev negativ 2020 och under översynsperioden. Detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, att göra nödvändiga investeringar och att anskaffa kapital, vilket hindrade dess tillväxt och till och med hotade dess existens. Emellertid lyckades unionsindustrin, trots de nedåtgående trenderna, fortfarande behålla en stor försäljningsvolym och en betydande marknadsandel.

| (156) | Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

| (157) | Kommissionen gjorde en bedömning av huruvida det fanns ett orsakssamband mellan importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(157)

Kommissionen gjorde en bedömning av huruvida det fanns ett orsakssamband mellan importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

| (158) | Såsom förklaras i skäl 114 minskade volymen från Kina med 29 % under skadeundersökningsperioden och nådde en marknadsandel på 3,4 % under översynsperioden. I skäl 117 konstaterade kommissionen även att det genomsnittliga priset på importen från Kina var högre än det genomsnittliga pris som unionsindustrin tog ut under översynsperioden. Kommissionen drog därför slutsatsen att den skada som unionsindustrin led under översynsperioden inte orsakades av importen från Kina. |
| --- | --- |

(158)

Såsom förklaras i skäl 114 minskade volymen från Kina med 29 % under skadeundersökningsperioden och nådde en marknadsandel på 3,4 % under översynsperioden. I skäl 117 konstaterade kommissionen även att det genomsnittliga priset på importen från Kina var högre än det genomsnittliga pris som unionsindustrin tog ut under översynsperioden. Kommissionen drog därför slutsatsen att den skada som unionsindustrin led under översynsperioden inte orsakades av importen från Kina.

| (159) | Samtidigt fastslog kommissionen preliminärt, i den separata pågående undersökningen rörande importen av aluminiumhjul från Marocko, att det var lågprisimporten från Marocko, som inte bara underskred utan även utövade pristryck på unionsindustrins priser och kom i betydande kvantiteter, som hade vållat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(159)

Samtidigt fastslog kommissionen preliminärt, i den separata pågående undersökningen rörande importen av aluminiumhjul från Marocko, att det var lågprisimporten från Marocko, som inte bara underskred utan även utövade pristryck på unionsindustrins priser och kom i betydande kvantiteter, som hade vållat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (160) | Kommissionen undersökte därför sannolikheten för att skadan skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen undersökte därför sannolikheten för att skadan skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

6.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (161) | Kommissionen drar i skäl 156 slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada på grund av import med ursprung i Kina under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som ursprungligen orsakades av dumpad import från Kina återkommer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen drar i skäl 156 slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada på grund av import med ursprung i Kina under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som ursprungligen orsakades av dumpad import från Kina återkommer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

| (162) | För att fastställa om det är sannolikt att den skada som ursprungligen vållades av den dumpade importen från det berörda landet återkommer, beaktade kommissionen följande faktorer: i) Produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft. ii) Sannolika prisnivåer på importen från Kina och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. iii) Förekomsten av kringgående. |
| --- | --- |

(162)

För att fastställa om det är sannolikt att den skada som ursprungligen vållades av den dumpade importen från det berörda landet återkommer, beaktade kommissionen följande faktorer: i) Produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft. ii) Sannolika prisnivåer på importen från Kina och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. iii) Förekomsten av kringgående.

6.1   Produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Kina – unionsmarknadens attraktionskraft

Produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Kina – unionsmarknadens attraktionskraft

| (163) | Såsom anges i skäl 101 överstiger produktionskapaciteten i Kina avsevärt produktionsvolymerna och efterfrågan på den kinesiska hemmamarknaden. Detta medför, i kombination med slutsatserna om unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 104 och 105, att denna outnyttjade kapacitet med stor sannolikhet kommer att användas för att öka exporten till unionsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(163)

Såsom anges i skäl 101 överstiger produktionskapaciteten i Kina avsevärt produktionsvolymerna och efterfrågan på den kinesiska hemmamarknaden. Detta medför, i kombination med slutsatserna om unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 104 och 105, att denna outnyttjade kapacitet med stor sannolikhet kommer att användas för att öka exporten till unionsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

6.2   Sannolika prisnivåer på importen från Kina och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Sannolika prisnivåer på importen från Kina och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (164) | För att bedöma den framtida importens inverkan på unionsindustrins situation ansåg kommissionen att prisnivåerna för den kinesiska exporten till andra marknader i tredjeländer skulle vara en rimlig indikator på framtida prisnivåer till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(164)

För att bedöma den framtida importens inverkan på unionsindustrins situation ansåg kommissionen att prisnivåerna för den kinesiska exporten till andra marknader i tredjeländer skulle vara en rimlig indikator på framtida prisnivåer till unionsmarknaden.

| (165) | Såsom anges i skälen 102–105 analyserade kommissionen prisnivån för den kinesiska exporten till andra marknader i tredjeländer och konstaterade att dessa exportpriser var betydligt lägre än unionsindustrins priser (13 %). Unionsmarknaden är därför fortfarande mycket attraktiv för kinesiska tillverkare sett till prisnivå. |
| --- | --- |

(165)

Såsom anges i skälen 102–105 analyserade kommissionen prisnivån för den kinesiska exporten till andra marknader i tredjeländer och konstaterade att dessa exportpriser var betydligt lägre än unionsindustrins priser (13 %). Unionsmarknaden är därför fortfarande mycket attraktiv för kinesiska tillverkare sett till prisnivå.

| (166) | Mot bakgrund av ovanstående skulle unionstillverkarna, om de ställdes inför en ökning av lågprisimporten från Kina, tvingas sänka sina priser för att försöka behålla sina försäljningsvolymer och marknadsandelar. Detta skulle påverka industrins totala lönsamhet, vilken skulle försämras ytterligare i en redan förlustbringande situation (– 1,6 %) under översynsperioden. |
| --- | --- |

(166)

Mot bakgrund av ovanstående skulle unionstillverkarna, om de ställdes inför en ökning av lågprisimporten från Kina, tvingas sänka sina priser för att försöka behålla sina försäljningsvolymer och marknadsandelar. Detta skulle påverka industrins totala lönsamhet, vilken skulle försämras ytterligare i en redan förlustbringande situation (– 1,6 %) under översynsperioden.

| (167) | Om unionsindustrin däremot behöll sina nuvarande prisnivåer skulle detta ha en nästan omedelbar negativ inverkan på dess försäljnings- och produktionsvolym samt dess marknadsandel. Dessutom skulle en minskning av produktionsvolymen leda till en ökning av produktionskostnaderna per enhet på grund av minskade stordriftsfördelar. Detta skulle ytterligare försämra unionsindustrins lönsamhet och innebära ytterligare förluster redan på kort sikt. |
| --- | --- |

(167)

Om unionsindustrin däremot behöll sina nuvarande prisnivåer skulle detta ha en nästan omedelbar negativ inverkan på dess försäljnings- och produktionsvolym samt dess marknadsandel. Dessutom skulle en minskning av produktionsvolymen leda till en ökning av produktionskostnaderna per enhet på grund av minskade stordriftsfördelar. Detta skulle ytterligare försämra unionsindustrins lönsamhet och innebära ytterligare förluster redan på kort sikt.

| (168) | Med en förlust av lönsamhet skulle unionsindustrin inte kunna genomföra nödvändiga investeringar. I slutändan skulle detta också leda till förlorade arbetstillfällen och risk för nedläggning av produktionslinjer. |
| --- | --- |

(168)

Med en förlust av lönsamhet skulle unionsindustrin inte kunna genomföra nödvändiga investeringar. I slutändan skulle detta också leda till förlorade arbetstillfällen och risk för nedläggning av produktionslinjer.

6.3   Slutsats

Slutsats

| (169) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att upphörandet av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra den redan negativa situationen för unionsindustrin. Det är högst sannolikt att detta skulle leda till återkommande väsentlig skada och att unionsindustrins lönsamhet allvarligt skulle äventyras till följd av detta. |
| --- | --- |

(169)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att upphörandet av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra den redan negativa situationen för unionsindustrin. Det är högst sannolikt att detta skulle leda till återkommande väsentlig skada och att unionsindustrins lönsamhet allvarligt skulle äventyras till följd av detta.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (170) | Om importen av aluminiumhjul med ursprung i Marocko blev föremål för antidumpningsåtgärder skulle den enda kvarvarande orsaken till väsentlig skada vara importen från Kina. Om åtgärderna mot Kina upphörde att gälla skulle därför den väsentliga skada som vållats av importen från det landet återupptas. |
| --- | --- |

(170)

Om importen av aluminiumhjul med ursprung i Marocko blev föremål för antidumpningsåtgärder skulle den enda kvarvarande orsaken till väsentlig skada vara importen från Kina. Om åtgärderna mot Kina upphörde att gälla skulle därför den väsentliga skada som vållats av importen från det landet återupptas.

| (171) | Antidumpningsåtgärderna kommer att ha positiva effekter för unionstillverkarna, eftersom de kommer att hjälpa unionsindustrin att anpassa sina försäljningspriser för att täcka den ökade produktionskostnaden. Åtgärderna skulle därmed hjälpa unionsindustrin att återgå till en hållbar situation så att den kan göra investeringar i framtiden, framför allt för att uppfylla miljömässiga och sociala krav. |
| --- | --- |

(171)

Antidumpningsåtgärderna kommer att ha positiva effekter för unionstillverkarna, eftersom de kommer att hjälpa unionsindustrin att anpassa sina försäljningspriser för att täcka den ökade produktionskostnaden. Åtgärderna skulle därmed hjälpa unionsindustrin att återgå till en hållbar situation så att den kan göra investeringar i framtiden, framför allt för att uppfylla miljömässiga och sociala krav.

| (172) | Utan åtgärderna skulle unionsindustrin inte längre vara skyddad mot den sannolika ökningen av billig import från Kina, som skulle vålla väsentlig skada. En ytterligare försämring av dess ekonomiska situation skulle då vara att förvänta, i synnerhet när det gäller lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde. |
| --- | --- |

(172)

Utan åtgärderna skulle unionsindustrin inte längre vara skyddad mot den sannolika ökningen av billig import från Kina, som skulle vålla väsentlig skada. En ytterligare försämring av dess ekonomiska situation skulle då vara att förvänta, i synnerhet när det gäller lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde.

7.2   Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

| (173) | Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av dem besvarade kommissionens frågeformulär. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av dem besvarade kommissionens frågeformulär.

| (174) | Kommissionen fick inte in några synpunkter som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få en så stor negativ inverkan på importörer och användare att detta skulle väga tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen fick inte in några synpunkter som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få en så stor negativ inverkan på importörer och användare att detta skulle väga tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin.

7.3   Slutsats beträffande unionsintresset

Slutsats beträffande unionsintresset

| (175) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla de befintliga åtgärderna beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(175)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla de befintliga åtgärderna beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina.

8.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (176) | På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning från Kina, fortsatt skada och återkomst av den skada som vållades av dumpad import från Kina, samt om unionens intresse, ansåg kommissionen att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Kina bör bibehållas. |
| --- | --- |

(176)

På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning från Kina, fortsatt skada och återkomst av den skada som vållades av dumpad import från Kina, samt om unionens intresse, ansåg kommissionen att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Kina bör bibehållas.

| (177) | Alla berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta utlämnande av uppgifter. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(177)

Alla berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta utlämnande av uppgifter. Inga synpunkter inkom.

| (178) | När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (44) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(178)

När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (44) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

44

Europeiska unionens officiella tidning

| (179) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(179)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härigenom införs en slutgiltig antidumpningstull på import av aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av KN-nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50 (Taric-nummer 8708701015, 8708701050, 8708705015 och 8708705050), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara 22,3 %.

3.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Om det uppvisas en deklaration för övergång till fri omsättning för import av aluminiumhjul för fordon som omfattas av KN-nummer 8716, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8716 90 90, ska Taric-nummer 8716909015 eller 8716909050 anges i det relevanta fältet i deklarationen. Medlemsstaterna ska månatligen informera kommissionen om det antal enheter som importerats under detta nummer och om deras ursprung.

Artikel 3

Om det uppvisas en deklaration för övergång till fri omsättning för de produkter som avses i artiklarna 1 och 2 ska antalet enheter av de importerade produkterna anges i det relevanta fältet i deklarationen.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 januari 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 964/2010 av den 25 oktober 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 282, 28.10.2010, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/109 av den 23 januari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 18, 24.1.2017, s. 1).

3

(4)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 47, 10.2.2015, s. 4).

4

(5)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 29, 20.1.2022, s. 34).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2575

6

(7)  
  EUT C 86, 16.3.2020, s. 6.

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/402 av den 9 mars 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036, (EUT L 83, 10.3.2022, s. 7), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/546 av den 29 mars 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av aluminiumprofiler med ursprung i Folkrepubliken Kina, (EUT L 109, 30.3.2021, s. 1), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/582 av den 9 april 2021 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av valsade platta produkter av aluminium med ursprung i Folkrepubliken Kina, (EUT L 124, 12.4.2021, s. 40) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/983 av den 17 juni 2021 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av aluminiumfolie för vidare förädling med ursprung i Folkrepubliken Kina, (EUT L 216, 18.6.2021, s. 142).

8

(9)  Genomförandeförordning (EU) 2022/402, skälen 50–52, genomförandeförordning (EU) 2021/582, skälen 125–131 och 185–188, samt genomförandeförordning (EU) 2021/983, skälen 80–86 och 140–143.

9

(10)  Genomförandeförordning (EU) 2022/402, skäl 39, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1428 av den 12 oktober 2020 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av stänger, profiler och rör av aluminium med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 336, 13.10.2020, s. 8), skälen 98–104, genomförandeförordning (EU) 2021/582, skälen 132–137, samt genomförandeförordning (EU) 2021/983, skälen 87–92.

10

(11)  Genomförandeförordning (EU) 2022/402, skälen 40–42, genomförandeförordning (EU) 2021/582, skälen 138–143, samt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/983, skälen 93–98. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen kan anses återspegla motsvarande äganderättigheter, men kommunistparticeller i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan viktig kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas vid varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiet enligt partiets stadgar), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera företagsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen. År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen och att pressen ökar på att kommunistpartiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag. Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och i alla sektorer, inbegripet för tillverkare av aluminiumhjul och leverantörer av insatsvaror till dessa.

11

(12)  Genomförandeförordning (EU) 2022/402, skälen 43–45, genomförandeförordning (EU) 2021/582, skälen 144–166, samt genomförandeförordning (EU) 2021/983, skälen 99–120.

12

(13)  Genomförandeförordning (EU) 2022/402, skäl 46, genomförandeförordning (EU) 2021/582, skälen 167–171, samt genomförandeförordning (EU) 2021/983, skälen 121–125.

13

(14)  Genomförandeförordning (EU) 2022/402, skäl 47, genomförandeförordning (EU) 2021/582, skälen 172–173, samt genomförandeförordning (EU) 2021/983, skälen 126–127.

14

(15)  Genomförandeförordning (EU) 2022/402, skäl 48, genomförandeförordning (EU) 2021/582, skälen 174–184, samt genomförandeförordning (EU) 2021/983, skälen 128–139.

15

(16)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, Significant distortions in the economy of the People’s Republic of China for the purposes of trade defence investigations, SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, finns på https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

16

Significant distortions in the economy of the People’s Republic of China for the purposes of trade defence investigations

(17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/915 av den 4 juni 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie i rullar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036, (EUT L 146, 5.6.2019, s. 63), genomförandeförordning (EU) 2021/546 och genomförandeförordning (EU) 2021/582.

17

(18)  OECD Trade Policy Papers, nr 218, OECD Publishing, Paris, finns på http://dx.doi.org/10.1787/c82911ab-en

18

(19)  https://www.citic.com/ar2020/en/manufacturing/auto-components/

19

(20)  http://www.znlwheel.com/news/detail.aspx?AID=100000131158951&NodeCode=101030001

20

(21)  http://www.zjzzgz.gov.cn/art/2018/11/8/art_1513449_29551627.html

21

(22)  http://www.caam.org.cn/chn/42/cate_478/con_5084242.htm

22

(23)  CAAM:s stadgar: http://www.caam.org.cn/chn/2/cate_8/con_5223238.html

23

(24)  Folkrepubliken Kinas 13:e femårsplan för ekonomisk och social utveckling (2016–2020), finns på https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (senast hämtad den 6 maj 2021).

24

(25)  Genomförandeförordning (EU) 2021/582, skälen 147–155 och genomförandeförordning (EU) 2021/983, skälen 102–109.

25

(26)  Genomförandeförordning (EU) 2021/582, skälen 156–158 och genomförandeförordning (EU) 2021/983, skäl 111.

26

(27)  Hela planen finns på https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html

27

(28)  https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_4ac49eddca6f43d68ed17465109b6001.html

28

(29)  http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296248.html https://h5.drcnet.com.cn/docview.aspx?version=integrated

29

(30)  Se kapitel 6 i rapporten.

30

(31)  Se årsrapporten för 2021 från Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel, s. 192: http://www.wfaw.com.cn/gongsigonggao/download-265.html

31

(32)  Se Dongfeng Motors årsrapport för 2021, s. 153: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2022/2022-3/2022-03-31/7941734.PDF

32

(33)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

33

(34)  Om den produkt som översynen gäller inte tillverkas i ett land med en jämförbar utvecklingsnivå kan tillverkning av en produkt i samma allmänna kategori och/eller sektor som den produkt som översynen gäller övervägas.

34

(35)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (EUT L 123, 19.5.2015, s. 33). I artikel 2.7 i grundförordningen anges att inhemska priser i dessa länder inte kan användas för att fastställa normalvärdet, och importuppgifterna var i vilket fall som helst försumbara.

35

(36)  https://www.ibge.gov.br/en/statistics/economic/industry-and-construction/16906-pia-enterprise-pia1.html?=&t=o-que-e

36

(37)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

37

(38)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/

38

(39)  http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183

39

(40)  Bilaga D.1 till begäran om översyn.

40

(41)  Genomförandeförordning (EU) 2017/109.

41

(42)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1221 av den 14 juli 2022 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko (EUT L 188, 15.7.2022, s. 114).

42

(43)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1221, skäl 154.

43

(44)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

44

---