# Az Európai Unió L 18/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 18 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. január 19. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 18

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. január 19.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/111 végrehajtási rendelete (2023. január 18.) az Indonéziából származó zsírsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/112 végrehajtási rendelete (2023. január 18.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 66 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/111 végrehajtási rendelete (2023. január 18.) az Indonéziából származó zsírsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

1

*

A Bizottság (EU) 2023/112 végrehajtási rendelete (2023. január 18.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

66

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.1.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 18/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/111 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. január 18.)

az Indonéziából származó zsírsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. november 30-án az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Indonéziából (a továbbiakban: érintett ország) származó zsírsav Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. november 30-án az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Indonéziából (a továbbiakban: érintett ország) származó zsírsav Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot a zsírsav tisztességtelen kereskedelme elleni koalíció (Coalition against Unfair Trade in Fatty Acid, a továbbiakban: panaszos, CUTFA) által 2021. október 18-án benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszt a panaszos a zsírsavval foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot a zsírsav tisztességtelen kereskedelme elleni koalíció (Coalition against Unfair Trade in Fatty Acid, a továbbiakban: panaszos, CUTFA) által 2021. október 18-án benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszt a panaszos a zsírsavval foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

| (3) | A Bizottság 2022. május 13-án szubvencióellenes vizsgálatot indított az Indonéziából származó zsírsav behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2022. május 13-án szubvencióellenes vizsgálatot indított az Indonéziából származó zsírsav behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

1.2.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (4) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és az indonéz hatóságokat, továbbá az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és az indonéz hatóságokat, továbbá az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (5) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(5)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (6) | Meghallgatásra egy biodízelgyártó, a Campa Iberia SAU (a továbbiakban: Campa) és a vele kapcsolatban álló IM Biofuel Italy S.r.l. (a továbbiakban: IMBI, a továbbiakban együtt: Campa/IMBI), valamint a mintában szereplő uniós gyártók egyike, az AAK AB (a továbbiakban: AAK) részvételével került sor. |
| --- | --- |

(6)

Meghallgatásra egy biodízelgyártó, a Campa Iberia SAU (a továbbiakban: Campa) és a vele kapcsolatban álló IM Biofuel Italy S.r.l. (a továbbiakban: IMBI, a továbbiakban együtt: Campa/IMBI), valamint a mintában szereplő uniós gyártók egyike, az AAK AB (a továbbiakban: AAK) részvételével került sor.

1.3.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (7) | A Bizottsághoz az eljárás megindítására vonatkozóan a P.T. Musim Mastól (a továbbiakban: Musim Mas) és a vele kapcsolatban álló exportőrtől, a P.T. Intibenua Perkasatamától (a továbbiakban: IBP, a továbbiakban együtt: Musim Mas csoport), a P.T. Wilmar Nabati Indonesiától (a továbbiakban: Wilmar), a P.T. Nubika Jayától és a P.T. Permata Hijau Palm Oleótól (a továbbiakban együtt: Permata csoport), valamint az indonéz kormánytól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottsághoz az eljárás megindítására vonatkozóan a P.T. Musim Mastól (a továbbiakban: Musim Mas) és a vele kapcsolatban álló exportőrtől, a P.T. Intibenua Perkasatamától (a továbbiakban: IBP, a továbbiakban együtt: Musim Mas csoport), a P.T. Wilmar Nabati Indonesiától (a továbbiakban: Wilmar), a P.T. Nubika Jayától és a P.T. Permata Hijau Palm Oleótól (a továbbiakban együtt: Permata csoport), valamint az indonéz kormánytól érkeztek észrevételek.

| (8) | A Musim Mas csoport, a Wilmar és az indonéz kormány azt állította, hogy a vizsgált termék panaszban szereplő meghatározása túl tág, mivel olyan zsírsavakat is magában foglal – például a biodízel előállításához használt zsírsavat, a takarmányozásra használt zsírsavakat, az élelmiszerekben használt növényi olajsavat és a kókuszolajból nyert zsírsavakat –, amelyek nem képezték a panasz tárgyát. Az indonéz kormány állítása szerint az, hogy a panaszos a panaszban nem határozza meg helyesen a termékkört, hatással lesz a panasz érvényességére és a vizsgálat megindításának indokolására. |
| --- | --- |

(8)

A Musim Mas csoport, a Wilmar és az indonéz kormány azt állította, hogy a vizsgált termék panaszban szereplő meghatározása túl tág, mivel olyan zsírsavakat is magában foglal – például a biodízel előállításához használt zsírsavat, a takarmányozásra használt zsírsavakat, az élelmiszerekben használt növényi olajsavat és a kókuszolajból nyert zsírsavakat –, amelyek nem képezték a panasz tárgyát. Az indonéz kormány állítása szerint az, hogy a panaszos a panaszban nem határozza meg helyesen a termékkört, hatással lesz a panasz érvényességére és a vizsgálat megindításának indokolására.

| (9) | Az indonéz kormány azt állította továbbá, hogy a vizsgált termék tág meghatározása miatt a panaszban szereplő adatok (például a termelés, a termelési kapacitás, a foglalkoztatás, az értékesítés, a piaci részesedés, a nyereség, az ok-okozati összefüggés és az uniós gazdasági ágazat adatai) hiányosak, mivel azokat csak a panaszos által megcélzott zsírsavtípusokra vonatkozóan állították össze. |
| --- | --- |

(9)

Az indonéz kormány azt állította továbbá, hogy a vizsgált termék tág meghatározása miatt a panaszban szereplő adatok (például a termelés, a termelési kapacitás, a foglalkoztatás, az értékesítés, a piaci részesedés, a nyereség, az ok-okozati összefüggés és az uniós gazdasági ágazat adatai) hiányosak, mivel azokat csak a panaszos által megcélzott zsírsavtípusokra vonatkozóan állították össze.

| (10) | Ezenkívül a Musim Mas csoport és a Wilmar azt állította, hogy a panasz túlbecsülte az Indonéziából érkező behozatal mértékét, mivel az magában foglalja a biodízelgyártás céljából az Unióba behozott zsírsavakat, valamint az élelmiszerekben, kozmetikumokban, testápolási és gyógyszerészeti alkalmazásokban nem használt egyéb zsírsavakat, például a palmitinsavakat is. A vállalatok állítása szerint emiatt a panaszban a felhasználásra és a piaci részesedésre vonatkozóan szereplő adatok sem voltak helytállóak. |
| --- | --- |

(10)

Ezenkívül a Musim Mas csoport és a Wilmar azt állította, hogy a panasz túlbecsülte az Indonéziából érkező behozatal mértékét, mivel az magában foglalja a biodízelgyártás céljából az Unióba behozott zsírsavakat, valamint az élelmiszerekben, kozmetikumokban, testápolási és gyógyszerészeti alkalmazásokban nem használt egyéb zsírsavakat, például a palmitinsavakat is. A vállalatok állítása szerint emiatt a panaszban a felhasználásra és a piaci részesedésre vonatkozóan szereplő adatok sem voltak helytállóak.

| (11) | A vállalatok azt állították továbbá, hogy a panasz alulbecsülte az Indonéziából érkező behozatal árát, mivel az magában foglalja a biodízelgyártáshoz használt hulladékból és melléktermékekből előállított alacsonyabb árú zsírsavat is. A vállalatok állítása szerint emiatt az alákínálási különbözetek sem voltak helytállóak. |
| --- | --- |

(11)

A vállalatok azt állították továbbá, hogy a panasz alulbecsülte az Indonéziából érkező behozatal árát, mivel az magában foglalja a biodízelgyártáshoz használt hulladékból és melléktermékekből előállított alacsonyabb árú zsírsavat is. A vállalatok állítása szerint emiatt az alákínálási különbözetek sem voltak helytállóak.

| (12) | Végül a Musim Mas csoport és az indonéz kormány azt állította, hogy az érintett termékkel és a hasonló termékkel kapcsolatos problémák miatt a vizsgálat megindítása megbízhatatlan, hiányos és pontatlan információkon alapult. Állításuk szerint tehát a vizsgálatot be kell szüntetni, miután ugyanazok a problémák terhelik, mint a panaszt. |
| --- | --- |

(12)

Végül a Musim Mas csoport és az indonéz kormány azt állította, hogy az érintett termékkel és a hasonló termékkel kapcsolatos problémák miatt a vizsgálat megindítása megbízhatatlan, hiányos és pontatlan információkon alapult. Állításuk szerint tehát a vizsgálatot be kell szüntetni, miután ugyanazok a problémák terhelik, mint a panaszt.

| (13) | A panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő termékmeghatározás a panasz összeállítása és benyújtása idején a panaszos rendelkezésére álló információkon alapult. Akkoriban nem állt rendelkezésre arra utaló információ, hogy a meghatározott termék olyan zsírsavtípusokat foglalhat magában, amelyeket a panaszos gazdasági ágazat nem állít elő. A kérdés az eljárás megindítása után merült fel, és megfelelő kezelésére a (91)–(102), valamint a (108)–(124) preambulumbekezdésben kifejtett módon került sor. Ami a panaszban a kárra vonatkozóan foglalt adatokat illeti, a (9) preambulumbekezdésben összefoglalt állítások nem felelnek meg a tényeknek, vagy félreértésen alapulnak. A panaszban szereplő káradatok ugyanis az érintett termékre vonatkoznak. A termékmeghatározás a panaszos által előállított terméken alapult, és a megcélzott termékkört tükrözte. A kárelemzés a megcélzott termékkörön alapult, amely megegyezett a panaszos által lefedni kívánt tényleges termékkörrel. Ezért a panaszban a kárelemzésre vonatkozóan szereplő adatok hiánytalanok voltak, amit a vizsgálat is megerősített. |
| --- | --- |

(13)

A panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő termékmeghatározás a panasz összeállítása és benyújtása idején a panaszos rendelkezésére álló információkon alapult. Akkoriban nem állt rendelkezésre arra utaló információ, hogy a meghatározott termék olyan zsírsavtípusokat foglalhat magában, amelyeket a panaszos gazdasági ágazat nem állít elő. A kérdés az eljárás megindítása után merült fel, és megfelelő kezelésére a (91)–(102), valamint a (108)–(124) preambulumbekezdésben kifejtett módon került sor. Ami a panaszban a kárra vonatkozóan foglalt adatokat illeti, a (9) preambulumbekezdésben összefoglalt állítások nem felelnek meg a tényeknek, vagy félreértésen alapulnak. A panaszban szereplő káradatok ugyanis az érintett termékre vonatkoznak. A termékmeghatározás a panaszos által előállított terméken alapult, és a megcélzott termékkört tükrözte. A kárelemzés a megcélzott termékkörön alapult, amely megegyezett a panaszos által lefedni kívánt tényleges termékkörrel. Ezért a panaszban a kárelemzésre vonatkozóan szereplő adatok hiánytalanok voltak, amit a vizsgálat is megerősített.

| (14) | A panaszban megjelenő indonéziai behozatali adatok az akkoriban a panaszos rendelkezésére álló információkon alapultak. A Bizottság gondosan megvizsgálta a panaszos által szolgáltatott információk pontosságát és megfelelőségét, és arra a következtetésre jutott, hogy a különböző zsírsavtípusok ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkeznek, azaz ugyanahhoz a termékkategóriához tartoznak. Ugyanakkor az érintett termék alapvető jellemzői lehetővé tették a termék más terméktípusoktól való különválasztását, amennyiben azok eltérőnek tekinthetők, így más zsírsavkategóriába tartoznak. Ezért az eljárás megindítási szakaszában a panaszos által javasolt termékmeghatározást az összes vonatkozó jogszabályi követelmény alapján megfelelőnek lehetett tekinteni. |
| --- | --- |

(14)

A panaszban megjelenő indonéziai behozatali adatok az akkoriban a panaszos rendelkezésére álló információkon alapultak. A Bizottság gondosan megvizsgálta a panaszos által szolgáltatott információk pontosságát és megfelelőségét, és arra a következtetésre jutott, hogy a különböző zsírsavtípusok ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkeznek, azaz ugyanahhoz a termékkategóriához tartoznak. Ugyanakkor az érintett termék alapvető jellemzői lehetővé tették a termék más terméktípusoktól való különválasztását, amennyiben azok eltérőnek tekinthetők, így más zsírsavkategóriába tartoznak. Ezért az eljárás megindítási szakaszában a panaszos által javasolt termékmeghatározást az összes vonatkozó jogszabályi követelmény alapján megfelelőnek lehetett tekinteni.

| (15) | Ezt nem kérdőjelezi meg az a tény, hogy a Bizottság az eljárás megindítása után gyűjtött információk és bizonyítékok alapján az eljárás megindítását követően pontosította a termékkört, és a (94)–(124) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egyes termékeket kizárt abból. A panaszban szereplő adatok összhangban voltak a Bizottság által a (91) preambulumbekezdésben tett pontosításokkal. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(15)

Ezt nem kérdőjelezi meg az a tény, hogy a Bizottság az eljárás megindítása után gyűjtött információk és bizonyítékok alapján az eljárás megindítását követően pontosította a termékkört, és a (94)–(124) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egyes termékeket kizárt abból. A panaszban szereplő adatok összhangban voltak a Bizottság által a (91) preambulumbekezdésben tett pontosításokkal. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (16) | A Wilmar azt állította, hogy a panasz nem tartalmazott elegendő bizonyítékot az uniós gyártókat ért jelentős kár vagy annak veszélye megállapításának alátámasztására. Állítása szerint a termelés és a kapacitáskihasználás nem utal kárra, és mivel a foglalkoztatás és a beruházások egyaránt nőttek, ugyancsak jeleznek kárt. A vállalat szerint továbbá a panaszban szereplő, áralákínálásra vonatkozó állítások nem meggyőzőek, mivel az uniós gyártók jelentősen növelték eladási áraikat. Kijelentette, hogy a panasz nem foglalkozik a panaszos jövedelmezőségi adataival. Megállapította, hogy a kár veszélye sem áll fenn, mivel az indonéz kapacitásokat túlbecsülték, miközben a belföldi kereslet nő. |
| --- | --- |

(16)

A Wilmar azt állította, hogy a panasz nem tartalmazott elegendő bizonyítékot az uniós gyártókat ért jelentős kár vagy annak veszélye megállapításának alátámasztására. Állítása szerint a termelés és a kapacitáskihasználás nem utal kárra, és mivel a foglalkoztatás és a beruházások egyaránt nőttek, ugyancsak jeleznek kárt. A vállalat szerint továbbá a panaszban szereplő, áralákínálásra vonatkozó állítások nem meggyőzőek, mivel az uniós gyártók jelentősen növelték eladási áraikat. Kijelentette, hogy a panasz nem foglalkozik a panaszos jövedelmezőségi adataival. Megállapította, hogy a kár veszélye sem áll fenn, mivel az indonéz kapacitásokat túlbecsülték, miközben a belföldi kereslet nő.

| (17) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege előírja, hogy a panasznak tartalmaznia kell az állítólagosan dömpingelt behozatal volumenének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozó információkat, amennyiben az ilyen információt a panaszos az észszerűség keretein belül be tudja szerezni, amit az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő releváns (de nem feltétlenül összes), például az alaprendelet 3. cikkének (3) és (5) bekezdésében szereplő tényezők és mutatók is tanúsítanak. Nem minden tényezőnek kell romlást mutatnia ahhoz, hogy megállapítható legyen a jelentős kár. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege előírja, hogy a panasznak tartalmaznia kell az állítólagosan dömpingelt behozatal volumenének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozó információkat, amennyiben az ilyen információt a panaszos az észszerűség keretein belül be tudja szerezni, amit az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő releváns (de nem feltétlenül összes), például az alaprendelet 3. cikkének (3) és (5) bekezdésében szereplő tényezők és mutatók is tanúsítanak. Nem minden tényezőnek kell romlást mutatnia ahhoz, hogy megállapítható legyen a jelentős kár.

| (18) | E tekintetben a panasz mind a makro-, mind a mikromutatók tekintetében összességében káros tendenciát mutatott. Az elemzés a termelés és a kapacitáskihasználás csökkenését jelezte. Ami az uniós gyártók eladási árainak emelkedését illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az nem ad kellő alapot a panaszosok alákínálásra vonatkozó állításainak megkérdőjelezéséhez, és részben a nyersanyagköltségek növekedését tükrözi. A panaszos jövedelmezőségére vonatkozó információkat illetően a Wilmar állítása nem felelt meg a tényeknek. A panasz indexek formájában elegendő információt tartalmazott az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsának negatív alakulásáról. Az információk bizalmasnak minősültek a panaszos és támogató uniós gyártók korlátozott száma, valamint az adatok üzleti érzékenysége miatt. A panasz azt is kifejtette, hogy a beruházások növekedése nem a kapacitásépítéshez, hanem a nemzeti környezetvédelmi követelményekhez kapcsolódik. Bár a foglalkoztatás kismértékben nőtt, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz összességében elegendő bizonyítékot szolgáltatott az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének alátámasztására. Végül az indonéz kapacitást és a belföldi keresletet illetően a panaszos bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az indonéz termelés meghaladta a helyi keresletet és felhasználást. Emellett az alacsonyabb kapacitásszint és a növekvő belső kereslet önmagában nem elegendő a jelentős kár fennállásának megcáfolásához. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(18)

E tekintetben a panasz mind a makro-, mind a mikromutatók tekintetében összességében káros tendenciát mutatott. Az elemzés a termelés és a kapacitáskihasználás csökkenését jelezte. Ami az uniós gyártók eladási árainak emelkedését illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az nem ad kellő alapot a panaszosok alákínálásra vonatkozó állításainak megkérdőjelezéséhez, és részben a nyersanyagköltségek növekedését tükrözi. A panaszos jövedelmezőségére vonatkozó információkat illetően a Wilmar állítása nem felelt meg a tényeknek. A panasz indexek formájában elegendő információt tartalmazott az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsának negatív alakulásáról. Az információk bizalmasnak minősültek a panaszos és támogató uniós gyártók korlátozott száma, valamint az adatok üzleti érzékenysége miatt. A panasz azt is kifejtette, hogy a beruházások növekedése nem a kapacitásépítéshez, hanem a nemzeti környezetvédelmi követelményekhez kapcsolódik. Bár a foglalkoztatás kismértékben nőtt, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz összességében elegendő bizonyítékot szolgáltatott az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének alátámasztására. Végül az indonéz kapacitást és a belföldi keresletet illetően a panaszos bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az indonéz termelés meghaladta a helyi keresletet és felhasználást. Emellett az alacsonyabb kapacitásszint és a növekvő belső kereslet önmagában nem elegendő a jelentős kár fennállásának megcáfolásához. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (19) | A Musim Mas csoport és a Wilmar azt is állította, hogy a panasz nem reprezentatív az uniós zsírsavgyártás szempontjából, mivel nem tartalmaz adatot az uniós biodízelgyártókról, amelyek szintén jelentős mennyiségben állítanak elő zsírsavakat. |
| --- | --- |

(19)

A Musim Mas csoport és a Wilmar azt is állította, hogy a panasz nem reprezentatív az uniós zsírsavgyártás szempontjából, mivel nem tartalmaz adatot az uniós biodízelgyártókról, amelyek szintén jelentős mennyiségben állítanak elő zsírsavakat.

| (20) | Ennek kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy a vizsgálat nem terjedt ki a biodízelgyártás melléktermékeként előállított zsírsavra. A Bizottság 2022. január 21-én feljegyzést fűzött az ügy irataihoz, amelyben tisztázta ezt a kérdést. Ennélfogva nem merült fel probléma a panasz szerinti uniós gazdasági ágazat reprezentativitásával kapcsolatban. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(20)

Ennek kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy a vizsgálat nem terjedt ki a biodízelgyártás melléktermékeként előállított zsírsavra. A Bizottság 2022. január 21-én feljegyzést fűzött az ügy irataihoz, amelyben tisztázta ezt a kérdést. Ennélfogva nem merült fel probléma a panasz szerinti uniós gazdasági ágazat reprezentativitásával kapcsolatban. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (21) | A Musim Mas csoport és a Wilmar állítása szerint továbbá az indonéziai zsírsavgyártókkal vagy az Unióba zsírsavat exportáló malajziai vállalatokkal kapcsolatban álló uniós gyártókat ki kell zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, mivel e vállalatok esetében összeférhetetlenség áll fenn, továbbá a két fél kijelentette, hogy a Bizottságnak felül kell vizsgálnia, hogy a fennmaradó panaszosok elérik-e a panaszhoz szükséges küszöbértéket. |
| --- | --- |

(21)

A Musim Mas csoport és a Wilmar állítása szerint továbbá az indonéziai zsírsavgyártókkal vagy az Unióba zsírsavat exportáló malajziai vállalatokkal kapcsolatban álló uniós gyártókat ki kell zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, mivel e vállalatok esetében összeférhetetlenség áll fenn, továbbá a két fél kijelentette, hogy a Bizottságnak felül kell vizsgálnia, hogy a fennmaradó panaszosok elérik-e a panaszhoz szükséges küszöbértéket.

| (22) | A Bizottság megjegyzi, hogy az eljárás megindítását megelőző elemzésben nem talált okot egyetlen uniós gyártó kizárására sem. Ami a zsírsavak malajziai exportőreivel kapcsolatban álló uniós gyártókat illeti, a Musim Mas csoport és a Wilmar nem fejtette ki az állítólagos „összeférhetetlenség” mibenlétét, sem azt, hogy az miért indokolná e gyártók kizárását az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, sem pedig az esetleges kizárás jogalapját. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság megjegyzi, hogy az eljárás megindítását megelőző elemzésben nem talált okot egyetlen uniós gyártó kizárására sem. Ami a zsírsavak malajziai exportőreivel kapcsolatban álló uniós gyártókat illeti, a Musim Mas csoport és a Wilmar nem fejtette ki az állítólagos „összeférhetetlenség” mibenlétét, sem azt, hogy az miért indokolná e gyártók kizárását az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, sem pedig az esetleges kizárás jogalapját. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (23) | A Musim Mas csoport azt is állította, hogy a malajziai és az indonéz kormány hasonló politikát fogadott el a nyers pálmaolajra és a nyers pálmamagbélolajra kivetett kiviteli vám tekintetében, és amennyiben ez a politika kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak, a vizsgálatnak Malajziára is ki kell terjednie. Azt állították továbbá, hogy a panaszos célja az volt, hogy megakadályozza az Indonéziából érkező behozatalt, és ezáltal előnyhöz juttassa az uniós gyártókkal kapcsolatban álló malajziai vállalatokat. |
| --- | --- |

(23)

A Musim Mas csoport azt is állította, hogy a malajziai és az indonéz kormány hasonló politikát fogadott el a nyers pálmaolajra és a nyers pálmamagbélolajra kivetett kiviteli vám tekintetében, és amennyiben ez a politika kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak, a vizsgálatnak Malajziára is ki kell terjednie. Azt állították továbbá, hogy a panaszos célja az volt, hogy megakadályozza az Indonéziából érkező behozatalt, és ezáltal előnyhöz juttassa az uniós gyártókkal kapcsolatban álló malajziai vállalatokat.

| (24) | A panasz vizsgálta a Malajziából érkező behozatalt. A panaszos rendelkezésére álló információk szerint azonban a Malajziából érkező behozatal volumene jóval alacsonyabb volt, mint az Indonéziából érkezőé, továbbá 2018-tól 2021 márciusáig kismértékben csökkent. Ezenkívül a malajziai behozatal az uniós gazdasági ágazat irányárát meghaladó áron történt, így nem okozhatott kárt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(24)

A panasz vizsgálta a Malajziából érkező behozatalt. A panaszos rendelkezésére álló információk szerint azonban a Malajziából érkező behozatal volumene jóval alacsonyabb volt, mint az Indonéziából érkezőé, továbbá 2018-tól 2021 márciusáig kismértékben csökkent. Ezenkívül a malajziai behozatal az uniós gazdasági ágazat irányárát meghaladó áron történt, így nem okozhatott kárt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (25) | A Musim Mas csoport és a Wilmar azt is állította, hogy a panaszos tévesen tulajdonította az uniós gazdasági ágazatot állítólagosan ért kár teljes egészét az Indonéziából érkező behozatalnak. A Musim Mas csoport szerint továbbá az uniós gazdasági ágazatot ért állítólagos kár és az Indonéziából érkező behozatal közötti ok-okozati összefüggést a (8) preambulumbekezdésben említett kérdések is befolyásolják. A Wilmar állítása szerint a panasz által bizonyítani próbált ok-okozati összefüggést megtörik a kár egyéb okai, például: 1. az uniós gyártók fő nyersanyagának, a faggyúnak a bioüzemanyag-előállításban való felhasználása terén tapasztalt növekedés, 2. a Covid19-világjárvány hatása a gépjárműiparra, 3. az uniós gazdasági ágazatnak az új és jobb berendezésekbe való beruházások hiánya miatti kisebb hatékonysága, 4. az uniós gazdasági ágazat teljesítménye a határidők teljesítése és a minőség tekintetében, 5. a túl magas munkaerőköltségek miatti túlzott termelési költségek, 6. a gyártóüzemek földrajzilag hátrányos elhelyezkedése, amely növeli a nyersanyagokhoz való hozzáférés költségeit és kihat az exportlehetőségekre, valamint 7. a szabályozási fejlemények, beleértve a 3-MCPD-re vonatkozó jogszabályi követelmények hatálybalépését is. |
| --- | --- |

(25)

A Musim Mas csoport és a Wilmar azt is állította, hogy a panaszos tévesen tulajdonította az uniós gazdasági ágazatot állítólagosan ért kár teljes egészét az Indonéziából érkező behozatalnak. A Musim Mas csoport szerint továbbá az uniós gazdasági ágazatot ért állítólagos kár és az Indonéziából érkező behozatal közötti ok-okozati összefüggést a (8) preambulumbekezdésben említett kérdések is befolyásolják. A Wilmar állítása szerint a panasz által bizonyítani próbált ok-okozati összefüggést megtörik a kár egyéb okai, például: 1. az uniós gyártók fő nyersanyagának, a faggyúnak a bioüzemanyag-előállításban való felhasználása terén tapasztalt növekedés, 2. a Covid19-világjárvány hatása a gépjárműiparra, 3. az uniós gazdasági ágazatnak az új és jobb berendezésekbe való beruházások hiánya miatti kisebb hatékonysága, 4. az uniós gazdasági ágazat teljesítménye a határidők teljesítése és a minőség tekintetében, 5. a túl magas munkaerőköltségek miatti túlzott termelési költségek, 6. a gyártóüzemek földrajzilag hátrányos elhelyezkedése, amely növeli a nyersanyagokhoz való hozzáférés költségeit és kihat az exportlehetőségekre, valamint 7. a szabályozási fejlemények, beleértve a 3-MCPD-re vonatkozó jogszabályi követelmények hatálybalépését is.

| (26) | A panasz valójában olyan egyéb tényezők elemzését is tartalmazta, amelyek befolyásolhatták az Indonéziából érkező állítólagos dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete közötti ok-okozati összefüggést, így kiterjedt az egyéb behozatalra, a nyersanyagköltségekre és az uniós gazdasági ágazat exportjára is. Az egyéb tényezők egyike sem gyengítette azonban a panasz szerinti ok-okozati összefüggést. A panaszos számára észszerűen rendelkezésre álló bizonyítékok leginkább arra engedtek következtetni, hogy a nyilvánvaló jelentős kárt nem más tényezők okozták. A vizsgálat során az érdekelt felek lehetőséget kapnak arra, hogy részletesebb állításokat nyújtsanak be egyéb olyan tényezőkkel kapcsolatban, amelyek befolyásolhatták az ok-okozati összefüggést, és ezeket a Bizottság értékeli. |
| --- | --- |

(26)

A panasz valójában olyan egyéb tényezők elemzését is tartalmazta, amelyek befolyásolhatták az Indonéziából érkező állítólagos dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete közötti ok-okozati összefüggést, így kiterjedt az egyéb behozatalra, a nyersanyagköltségekre és az uniós gazdasági ágazat exportjára is. Az egyéb tényezők egyike sem gyengítette azonban a panasz szerinti ok-okozati összefüggést. A panaszos számára észszerűen rendelkezésre álló bizonyítékok leginkább arra engedtek következtetni, hogy a nyilvánvaló jelentős kárt nem más tényezők okozták. A vizsgálat során az érdekelt felek lehetőséget kapnak arra, hogy részletesebb állításokat nyújtsanak be egyéb olyan tényezőkkel kapcsolatban, amelyek befolyásolhatták az ok-okozati összefüggést, és ezeket a Bizottság értékeli.

| (27) | A Musim Mas csoport azt is kijelentette, hogy az érintett termék és a megfelelő hasonló termék téves meghatározása miatt a panasz nem vette figyelembe az uniós érdeket azon zsírsavak gyártói, felhasználói és importőrei tekintetében (ideértve az uniós biodízel-ágazatot, valamint az élelmiszerekben, kozmetikai termékekben, testápolási és gyógyszerészeti alkalmazásokban nem használt, importált zsírsavak, többek között a palmitinsavak és a kókuszolajból előállított zsírsavak fogyasztóit). |
| --- | --- |

(27)

A Musim Mas csoport azt is kijelentette, hogy az érintett termék és a megfelelő hasonló termék téves meghatározása miatt a panasz nem vette figyelembe az uniós érdeket azon zsírsavak gyártói, felhasználói és importőrei tekintetében (ideértve az uniós biodízel-ágazatot, valamint az élelmiszerekben, kozmetikai termékekben, testápolási és gyógyszerészeti alkalmazásokban nem használt, importált zsírsavak, többek között a palmitinsavak és a kókuszolajból előállított zsírsavak fogyasztóit).

| (28) | Az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése nem írja elő a panaszos számára, hogy a panaszban szerepeltessen az uniós érdekre vonatkozó információkat, és az uniós érdek vizsgálata nem releváns a vizsgálat megindítása szempontjából. Mindenesetre a (20) preambulumbekezdésben említett módon a panasz, illetve a vizsgálat nem terjedt ki a biodízelgyártás melléktermékeként előállított zsírsavra. |
| --- | --- |

(28)

Az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése nem írja elő a panaszos számára, hogy a panaszban szerepeltessen az uniós érdekre vonatkozó információkat, és az uniós érdek vizsgálata nem releváns a vizsgálat megindítása szempontjából. Mindenesetre a (20) preambulumbekezdésben említett módon a panasz, illetve a vizsgálat nem terjedt ki a biodízelgyártás melléktermékeként előállított zsírsavra.

| (29) | A Wilmar azt állította, hogy a panasz nem tartalmazott elegendő bizonyítékot az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének alkalmazására. Állítása szerint ugyanis az olajpálma-telepítési alap finanszírozása céljából bevezetett exportilleték a versenyképes nyersanyagokra kivetett jogszerű bevételtermelő adóként szolgál, és megalapozatlan a panaszos azon állítása, miszerint az exportilletéknek ártorzító hatása van a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj árára. A vállalat szerint továbbá a panasz nem bizonyítja, hogy az exportadó és az exportilleték exportkorlátozó kettős rendszerként működik, ugyanakkor a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj állítólagosan maximált ára, valamint a P.T. Perkebunan Nusantara név alatt eljáró állami tulajdonú vállalatok (a továbbiakban együtt: PTPN) által szervezett pályázatok rendszere nincs árleszorító hatással a nyers pálmaolaj belföldi árára. A PTPN által elfogadott árak versenytárgyalási eljárásokból származnak, a pályázati rendszer pedig a többi tőzsdéhez hasonlóan átlátható ármechanizmust eredményez. A PTPN szerint nem bizonyított, hogy a csoport szándékosan állapított volna meg mesterségesen alacsony árakat. A PTPN a legmagasabb ajánlatot tevőnek értékesít, így a PTPN által a közbeszerzési eljárások keretében érvényesíthető árak nemcsak attól az ártól függnek, amelyen a PTPN értékesíteni kíván, hanem attól az ártól is, amelyet a vásárlók hajlandók megfizetni. Ennélfogva a Wilmar állítása szerint a PTPN végül olyan piaci árat fogadott el, amely tükrözi az indonéz keresletet és kínálatot. Ezenkívül az, hogy Indonéziában a nyers pálmaolaj ára más nemzetközi piacokhoz képest alacsonyabb, nem bizonyítja az árak mesterségesen alacsony voltát, mivel Indonézia a világ legnagyobb nyerspálmaolaj-termelője. Végül azt állította, hogy a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj belföldi árai és a nemzetközi árak közötti állítólagos árkülönbségek tévesek, ugyanis a panaszos két eltérő, egymással nem összemérhető referenciaértéket alkalmazott, nevezetesen a nyers pálmaolaj esetében a malajziai belföldi árat, a nyers pálmamagbélolaj esetében pedig a rotterdami kikötő CIF-paritáson megállapított árait. A Wilmar és a Musim Mas csoport kijelentette, hogy a panaszosnak mind a nyers pálmaolaj, mind a nyers pálmamagbélolaj esetében azonos referenciaértéket kellett volna figyelembe vennie. A Wilmar azt állította, hogy az állítólagos árkülönbség – a nyers pálmaolaj esetében 14, a nyers pálmamagbélolaj esetében 11 % – elmarad az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében előírt „jelentősen alacsonyabb” küszöbértéktől. |
| --- | --- |

(29)

A Wilmar azt állította, hogy a panasz nem tartalmazott elegendő bizonyítékot az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének alkalmazására. Állítása szerint ugyanis az olajpálma-telepítési alap finanszírozása céljából bevezetett exportilleték a versenyképes nyersanyagokra kivetett jogszerű bevételtermelő adóként szolgál, és megalapozatlan a panaszos azon állítása, miszerint az exportilletéknek ártorzító hatása van a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj árára. A vállalat szerint továbbá a panasz nem bizonyítja, hogy az exportadó és az exportilleték exportkorlátozó kettős rendszerként működik, ugyanakkor a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj állítólagosan maximált ára, valamint a P.T. Perkebunan Nusantara név alatt eljáró állami tulajdonú vállalatok (a továbbiakban együtt: PTPN) által szervezett pályázatok rendszere nincs árleszorító hatással a nyers pálmaolaj belföldi árára. A PTPN által elfogadott árak versenytárgyalási eljárásokból származnak, a pályázati rendszer pedig a többi tőzsdéhez hasonlóan átlátható ármechanizmust eredményez. A PTPN szerint nem bizonyított, hogy a csoport szándékosan állapított volna meg mesterségesen alacsony árakat. A PTPN a legmagasabb ajánlatot tevőnek értékesít, így a PTPN által a közbeszerzési eljárások keretében érvényesíthető árak nemcsak attól az ártól függnek, amelyen a PTPN értékesíteni kíván, hanem attól az ártól is, amelyet a vásárlók hajlandók megfizetni. Ennélfogva a Wilmar állítása szerint a PTPN végül olyan piaci árat fogadott el, amely tükrözi az indonéz keresletet és kínálatot. Ezenkívül az, hogy Indonéziában a nyers pálmaolaj ára más nemzetközi piacokhoz képest alacsonyabb, nem bizonyítja az árak mesterségesen alacsony voltát, mivel Indonézia a világ legnagyobb nyerspálmaolaj-termelője. Végül azt állította, hogy a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj belföldi árai és a nemzetközi árak közötti állítólagos árkülönbségek tévesek, ugyanis a panaszos két eltérő, egymással nem összemérhető referenciaértéket alkalmazott, nevezetesen a nyers pálmaolaj esetében a malajziai belföldi árat, a nyers pálmamagbélolaj esetében pedig a rotterdami kikötő CIF-paritáson megállapított árait. A Wilmar és a Musim Mas csoport kijelentette, hogy a panaszosnak mind a nyers pálmaolaj, mind a nyers pálmamagbélolaj esetében azonos referenciaértéket kellett volna figyelembe vennie. A Wilmar azt állította, hogy az állítólagos árkülönbség – a nyers pálmaolaj esetében 14, a nyers pálmamagbélolaj esetében 11 % – elmarad az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében előírt „jelentősen alacsonyabb” küszöbértéktől.

| (30) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A panaszosnak nem kellett bizonyítania, hogy az exportadó és az exportilleték exportkorlátozó kettős rendszerként működik. Az exportadó az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében említett, nyersanyagokat érintő torzulások egyike. Ami a referenciaértékeket illeti, a panaszos a rendelkezésére álló legreprezentatívabb értéket használta, amelyet a panasz kivizsgálásának szakaszában a Bizottság is megfelelőnek ítélt. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a jelen ügyben a panaszban bemutatott árkülönbség megfelelt az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti „jelentősen alacsonyabb” ár kritériumának. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A panaszosnak nem kellett bizonyítania, hogy az exportadó és az exportilleték exportkorlátozó kettős rendszerként működik. Az exportadó az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében említett, nyersanyagokat érintő torzulások egyike. Ami a referenciaértékeket illeti, a panaszos a rendelkezésére álló legreprezentatívabb értéket használta, amelyet a panasz kivizsgálásának szakaszában a Bizottság is megfelelőnek ítélt. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a jelen ügyben a panaszban bemutatott árkülönbség megfelelt az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti „jelentősen alacsonyabb” ár kritériumának. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (31) | A Permata csoport szerint téves a panaszos állítása, amely szerint az exportadó célja az volt, hogy hozzájáruljon az indonéz gazdaságnak a nagy értékű, például az olajkémiai termékek előállítására való átállását célzó politikához. A Permata csoport szerint az exportadót kifejezetten azzal a céllal vezették be, hogy biztosítsák a sütőolaj iránti helyi keresletet és biztosítsák annak árstabilitását. Ezért a Permata csoport azt állította, hogy nem állnak fenn az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások, mivel az exportadót nem azzal a céllal alakították ki vagy vezették be, hogy az olajkémiai termékek javára mesterségesen alacsony szinten tartsák a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj árát. |
| --- | --- |

(31)

A Permata csoport szerint téves a panaszos állítása, amely szerint az exportadó célja az volt, hogy hozzájáruljon az indonéz gazdaságnak a nagy értékű, például az olajkémiai termékek előállítására való átállását célzó politikához. A Permata csoport szerint az exportadót kifejezetten azzal a céllal vezették be, hogy biztosítsák a sütőolaj iránti helyi keresletet és biztosítsák annak árstabilitását. Ezért a Permata csoport azt állította, hogy nem állnak fenn az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások, mivel az exportadót nem azzal a céllal alakították ki vagy vezették be, hogy az olajkémiai termékek javára mesterségesen alacsony szinten tartsák a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj árát.

| (32) | A Bizottság megjegyezte, hogy a nyersanyagpiaci torzulások fennállására vonatkozó elemzés figyelembe veszi a torzulásoknak a nyersanyagok árára gyakorolt hatását, függetlenül a torzulásokat okozó intézkedések céljától. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság megjegyezte, hogy a nyersanyagpiaci torzulások fennállására vonatkozó elemzés figyelembe veszi a torzulásoknak a nyersanyagok árára gyakorolt hatását, függetlenül a torzulásokat okozó intézkedések céljától. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (33) | A Bizottság ennek megfelelően emlékeztetett arra, hogy a panasz kapcsán jogszabályban előírt bizonyítási küszöb alapján a panaszban szereplő információk mennyisége és minősége nyilvánvalóan nem lesz azonos azzal, ami a vizsgálat végi végleges határozathozatalhoz szükséges. A (13) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság az eljárás megindításakor úgy ítélte meg, hogy a panaszos által javasolt termékmeghatározás megfelel valamennyi vonatkozó jogszabályi követelménynek. A vizsgálat előrehaladtával fokozatosan megerősítést nyer az intézkedés elfogadásához vagy az eljárás megszüntetéséhez szükséges elemek megléte. Így nem kizárt az sem, hogy változások következnek be a panasz és a vizsgálat lezárása között. Erre tekintettel a Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a panaszban megadott információkkal kapcsolatban olyan probléma merült volna fel, amely a vizsgálat megszüntetését indokolná. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság ennek megfelelően emlékeztetett arra, hogy a panasz kapcsán jogszabályban előírt bizonyítási küszöb alapján a panaszban szereplő információk mennyisége és minősége nyilvánvalóan nem lesz azonos azzal, ami a vizsgálat végi végleges határozathozatalhoz szükséges. A (13) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság az eljárás megindításakor úgy ítélte meg, hogy a panaszos által javasolt termékmeghatározás megfelel valamennyi vonatkozó jogszabályi követelménynek. A vizsgálat előrehaladtával fokozatosan megerősítést nyer az intézkedés elfogadásához vagy az eljárás megszüntetéséhez szükséges elemek megléte. Így nem kizárt az sem, hogy változások következnek be a panasz és a vizsgálat lezárása között. Erre tekintettel a Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a panaszban megadott információkkal kapcsolatban olyan probléma merült volna fel, amely a vizsgálat megszüntetését indokolná.

| (34) | Összességében a Bizottság elemzése megerősítette, hogy – függetlenül attól, hogy a tények tekintetében helytállóak-e vagy sem – az előzőekben említett elemek egyike alapján sem kérdőjelezhető meg az a következtetés, hogy a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az Indonéziából importált zsírsavak dömpingje kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság ezeket a szempontokat a panasz benyújtásának időpontjában a panaszos rendelkezésére álló legjobb bizonyítékok alapján állapította meg, és a vizsgálat megindításához kellően reprezentatívnak és megbízhatónak találta. |
| --- | --- |

(34)

Összességében a Bizottság elemzése megerősítette, hogy – függetlenül attól, hogy a tények tekintetében helytállóak-e vagy sem – az előzőekben említett elemek egyike alapján sem kérdőjelezhető meg az a következtetés, hogy a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az Indonéziából importált zsírsavak dömpingje kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság ezeket a szempontokat a panasz benyújtásának időpontjában a panaszos rendelkezésére álló legjobb bizonyítékok alapján állapította meg, és a vizsgálat megindításához kellően reprezentatívnak és megbízhatónak találta.

1.4.   Mintavétel

Mintavétel

| (35) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.4.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (36) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát az alaprendelet 17. cikke alapján választotta ki. Ezzel kapcsolatban fő kritériumként a hasonló termék 2020. október 1. és 2021. szeptember 30. közötti, Unión belüli termelési és értékesítési volumenének reprezentativitását meghatározta meg. A minta négy uniós gyártóból állt, amelyek a becsült teljes termelési volumen 61 %-át és az értékesítés 63 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket, azonban egyetlen észrevétel sem érkezett. A Bizottság véglegesítette a mintát, amelyet az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősített. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát az alaprendelet 17. cikke alapján választotta ki. Ezzel kapcsolatban fő kritériumként a hasonló termék 2020. október 1. és 2021. szeptember 30. közötti, Unión belüli termelési és értékesítési volumenének reprezentativitását meghatározta meg. A minta négy uniós gyártóból állt, amelyek a becsült teljes termelési volumen 61 %-át és az értékesítés 63 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket, azonban egyetlen észrevétel sem érkezett. A Bizottság véglegesítette a mintát, amelyet az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősített.

1.4.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (37) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(37)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (38) | A független importőrök egyike sem nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A benyújtott válaszok hiányára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(38)

A független importőrök egyike sem nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A benyújtott válaszok hiányára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.4.3.   Mintavétel az indonéziai exportáló gyártók körében

Mintavétel az indonéziai exportáló gyártók körében

| (39) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az Indonéziában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte az indonéz missziót, hogy nevezze meg azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, és/vagy vegyék fel vele a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(39)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az Indonéziában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte az indonéz missziót, hogy nevezze meg azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, és/vagy vegyék fel vele a kapcsolatot.

| (40) | Tizenhat, az érintett országban működő, nyolc csoporthoz tartozó exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan, két csoportba tartozó három exportáló gyártóból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(40)

Tizenhat, az érintett országban működő, nyolc csoporthoz tartozó exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan, két csoportba tartozó három exportáló gyártóból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevétel nem érkezett.

1.5.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (41) | A hét csoporthoz tartozó indonéziai exportáló gyártók közül kilenc kért az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot. A Bizottság tájékoztatta a mintában nem szereplő exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. A mintában nem szereplő exportáló gyártók két csoportja válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(41)

A hét csoporthoz tartozó indonéziai exportáló gyártók közül kilenc kért az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot. A Bizottság tájékoztatta a mintában nem szereplő exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. A mintában nem szereplő exportáló gyártók két csoportja válaszolt a kérdőívre.

| (42) | A vizsgálat összetettsége és a mintában szereplő exportáló gyártók (4) összetett struktúrája miatt (a két gyártói csoport egyike két indonéz gyártót és egy szingapúri kereskedőt foglalt magában, míg a másik egy összetett értékesítési csatornával rendelkező multinacionális vállalat része volt) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jogszabályban előírt határidőn belül nincs lehetőség egyedi vizsgálatra és a vizsgálat lezárására. |
| --- | --- |

(42)

A vizsgálat összetettsége és a mintában szereplő exportáló gyártók (4) összetett struktúrája miatt (a két gyártói csoport egyike két indonéz gyártót és egy szingapúri kereskedőt foglalt magában, míg a másik egy összetett értékesítési csatornával rendelkező multinacionális vállalat része volt) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jogszabályban előírt határidőn belül nincs lehetőség egyedi vizsgálatra és a vizsgálat lezárására.

4

| (43) | Az érdekelt felek ((57) preambulumbekezdésben meghatározott) végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Permata csoport azt állította, hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének és a dömpingellenes WTO-megállapodás 6.10.2. cikkének rendelkezéseit. A Permata csoport azt állította különösen, hogy a Bizottság a vizsgálat összetettsége és a mintában szereplő exportáló gyártók összetett struktúrája, nem pedig az egyedi vizsgálatot kérelmező exportőrök vagy gyártók száma alapján utasította el az egyedi vizsgálat iránti kérelmét, amely miatt az egyedi vizsgálatok túlzott terhet jelentenének, és akadályoznák a vizsgálat kellő időben történő befejezését. A Permata csoport továbbá azzal érvelt, hogy egyedi vizsgálata nem jelentene túlzott terhet, és nem akadályozná meg a vizsgálat időben történő befejezését, mivel a Bizottságnak még öt hónapja volt a végleges intézkedések bevezetésének határidejéig. A Permata csoport hozzátette továbbá, hogy a vizsgálatnak a termékkör meghatározása miatti kezdeti késedelme nem a Permata csoportnak tudható be, és nem vezethet a Permata csoport eljárási jogainak megvonásához. |
| --- | --- |

(43)

Az érdekelt felek ((57) preambulumbekezdésben meghatározott) végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Permata csoport azt állította, hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének és a dömpingellenes WTO-megállapodás 6.10.2. cikkének rendelkezéseit. A Permata csoport azt állította különösen, hogy a Bizottság a vizsgálat összetettsége és a mintában szereplő exportáló gyártók összetett struktúrája, nem pedig az egyedi vizsgálatot kérelmező exportőrök vagy gyártók száma alapján utasította el az egyedi vizsgálat iránti kérelmét, amely miatt az egyedi vizsgálatok túlzott terhet jelentenének, és akadályoznák a vizsgálat kellő időben történő befejezését. A Permata csoport továbbá azzal érvelt, hogy egyedi vizsgálata nem jelentene túlzott terhet, és nem akadályozná meg a vizsgálat időben történő befejezését, mivel a Bizottságnak még öt hónapja volt a végleges intézkedések bevezetésének határidejéig. A Permata csoport hozzátette továbbá, hogy a vizsgálatnak a termékkör meghatározása miatti kezdeti késedelme nem a Permata csoportnak tudható be, és nem vezethet a Permata csoport eljárási jogainak megvonásához.

| (44) | A Bizottság megjegyezte, hogy a két egyedi vizsgálat iránti kérelmet valóban azon az alapon utasította el, hogy ezek az egyedi vizsgálatok túlzott terhet jelentettek volna. A (42) preambulumbekezdésben szereplő, „a mintában szereplő exportáló gyártókra” való téves hivatkozás ellenére a kontextusból és a közvetlenül azt megelőző és azt követő mondatokból egyértelműen kiderült, hogy a helyes hivatkozás az egyedi vizsgálatot kérő két, „a mintában nem szereplő exportáló gyártóra” vonatkozott, és a (42) preambulumbekezdést ennek megfelelően kell értelmezni. Az ugyanebben a preambulumbekezdésben zárójelben szereplő mondat egyértelművé tette, hogy az említett exportáló gyártók valóban a Permata csoport („a két gyártói csoport egyike két indonéz gyártót és egy szingapúri kereskedőt foglalt magában”) és a P.T. Unilever Oleochemical Indonesia (a továbbiakban: Unilever Indonesia – „a másik egy összetett értékesítési csatornával rendelkező multinacionális vállalat része volt”), amelyek mindegyike egyedi vizsgálatot kért. A Bizottság tehát értékelésében a megfelelő jogi tesztet alkalmazta, és megerősítette, hogy a vizsgálat összetettsége és a mintában nem szereplő, egyedi vizsgálatot kérelmező exportáló gyártók összetett szerkezete miatt nem volt lehetséges egyedi vizsgálatot végezni, emiatt ugyanis az egyedi vizsgálatok túlzott terhet jelentettek volna, és így veszélyeztették volna a vizsgálat időben történő befejezését. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság megjegyezte, hogy a két egyedi vizsgálat iránti kérelmet valóban azon az alapon utasította el, hogy ezek az egyedi vizsgálatok túlzott terhet jelentettek volna. A (42) preambulumbekezdésben szereplő, „a mintában szereplő exportáló gyártókra” való téves hivatkozás ellenére a kontextusból és a közvetlenül azt megelőző és azt követő mondatokból egyértelműen kiderült, hogy a helyes hivatkozás az egyedi vizsgálatot kérő két, „a mintában nem szereplő exportáló gyártóra” vonatkozott, és a (42) preambulumbekezdést ennek megfelelően kell értelmezni. Az ugyanebben a preambulumbekezdésben zárójelben szereplő mondat egyértelművé tette, hogy az említett exportáló gyártók valóban a Permata csoport („a két gyártói csoport egyike két indonéz gyártót és egy szingapúri kereskedőt foglalt magában”) és a P.T. Unilever Oleochemical Indonesia (a továbbiakban: Unilever Indonesia – „a másik egy összetett értékesítési csatornával rendelkező multinacionális vállalat része volt”), amelyek mindegyike egyedi vizsgálatot kért. A Bizottság tehát értékelésében a megfelelő jogi tesztet alkalmazta, és megerősítette, hogy a vizsgálat összetettsége és a mintában nem szereplő, egyedi vizsgálatot kérelmező exportáló gyártók összetett szerkezete miatt nem volt lehetséges egyedi vizsgálatot végezni, emiatt ugyanis az egyedi vizsgálatok túlzott terhet jelentettek volna, és így veszélyeztették volna a vizsgálat időben történő befejezését.

mintában szereplő

mintában nem szereplő

| (45) | A Bizottság azt is megjegyezte, hogy annak ellenére, hogy az egyedi vizsgálat kérelmezésére szolgáló kérdőívet kitöltve benyújtó exportáló gyártói csoportok száma kettőre korlátozódott, összetett szerkezetük több jogalany ellenőrzését is magában foglalta volna. Az egyedi vizsgálat elvégzése érdekében a Bizottságnak ellenőriznie kellett volna az érintett termék Unióba történő értékesítésében részt vevő valamennyi gyártót, valamint azokkal kapcsolatban álló kereskedőt és importőrt, és elemeznie kellett volna azok valamennyi értékesítési csatornáját, amint az a mintában szereplő exportáló gyártók esetében történt. Függetlenül a vizsgálatnak a termékkör meghatározása miatti kezdeti késedelmétől, ez az ellenőrzés és elemzés – különösen mivel több, összetett struktúrával rendelkező csoportot érintett volna – túlzott terhet jelentett volna. A Permata csoport által a (43) preambulumbekezdésben említett öt hónap valójában nem teljes mértékben áll az eljárás vizsgálati és ténymegállapítási szakaszának rendelkezésére, mivel több hónapnyi igazgatási eljárást is magukban foglalnak (az észrevételek feldolgozása, meghallgatások, belső jóváhagyások, konzultációk más bizottsági szolgálatokkal, fordítás stb.). Mindezen tényezőket, valamint az érintett vállalatok összetettségét (amely meghatározza az egyes exportáló gyártók megfelelő elemzéséhez szükséges időt) együttesen kell figyelembe venni. Ezenkívül ebben az összefüggésben figyelembe kell venni, hogy a mintában szereplő két vállalat is rendkívül összetett struktúrával rendelkezik, amelyek jelentős vizsgálati és adminisztratív erőforrásokat igényeltek a mintavétel és a pontos eredmények elérése érdekében. Így nem róható fel a Bizottságnak, hogy úgy döntött, nem vesz fel a vizsgálatba két további csoportot, és nem kockáztatja a vizsgálat eredményeinek időben történő véglegesítését és közzétételét. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság azt is megjegyezte, hogy annak ellenére, hogy az egyedi vizsgálat kérelmezésére szolgáló kérdőívet kitöltve benyújtó exportáló gyártói csoportok száma kettőre korlátozódott, összetett szerkezetük több jogalany ellenőrzését is magában foglalta volna. Az egyedi vizsgálat elvégzése érdekében a Bizottságnak ellenőriznie kellett volna az érintett termék Unióba történő értékesítésében részt vevő valamennyi gyártót, valamint azokkal kapcsolatban álló kereskedőt és importőrt, és elemeznie kellett volna azok valamennyi értékesítési csatornáját, amint az a mintában szereplő exportáló gyártók esetében történt. Függetlenül a vizsgálatnak a termékkör meghatározása miatti kezdeti késedelmétől, ez az ellenőrzés és elemzés – különösen mivel több, összetett struktúrával rendelkező csoportot érintett volna – túlzott terhet jelentett volna. A Permata csoport által a (43) preambulumbekezdésben említett öt hónap valójában nem teljes mértékben áll az eljárás vizsgálati és ténymegállapítási szakaszának rendelkezésére, mivel több hónapnyi igazgatási eljárást is magukban foglalnak (az észrevételek feldolgozása, meghallgatások, belső jóváhagyások, konzultációk más bizottsági szolgálatokkal, fordítás stb.). Mindezen tényezőket, valamint az érintett vállalatok összetettségét (amely meghatározza az egyes exportáló gyártók megfelelő elemzéséhez szükséges időt) együttesen kell figyelembe venni. Ezenkívül ebben az összefüggésben figyelembe kell venni, hogy a mintában szereplő két vállalat is rendkívül összetett struktúrával rendelkezik, amelyek jelentős vizsgálati és adminisztratív erőforrásokat igényeltek a mintavétel és a pontos eredmények elérése érdekében. Így nem róható fel a Bizottságnak, hogy úgy döntött, nem vesz fel a vizsgálatba két további csoportot, és nem kockáztatja a vizsgálat eredményeinek időben történő véglegesítését és közzétételét. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (46) | Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatását (lásd az (58) preambulumbekezdést) követő észrevételeiben a Permata csoport megismételte korábbi észrevételeit, és azt állította, hogy az Unilever Indonesia feladni látszott egyedi vizsgálat iránti kérelmét. Következésképpen a Bizottság munkaterhelése még korlátozottabb lett volna. |
| --- | --- |

(46)

Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatását (lásd az (58) preambulumbekezdést) követő észrevételeiben a Permata csoport megismételte korábbi észrevételeit, és azt állította, hogy az Unilever Indonesia feladni látszott egyedi vizsgálat iránti kérelmét. Következésképpen a Bizottság munkaterhelése még korlátozottabb lett volna.

| (47) | A Bizottság megjegyezte, hogy ez az állítás tényszerűen hamis volt, ezért a Bizottság elutasította, tekintve, hogy az Unilever Indonesia az érdekelt felek végső tájékoztatását követő meghallgatásig fenntartotta kérelmét, amint arra a következő preambulumbekezdés is emlékeztet. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megjegyezte, hogy ez az állítás tényszerűen hamis volt, ezért a Bizottság elutasította, tekintve, hogy az Unilever Indonesia az érdekelt felek végső tájékoztatását követő meghallgatásig fenntartotta kérelmét, amint arra a következő preambulumbekezdés is emlékeztet.

| (48) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő meghallgatás során az Unilever Indonesia és az Unilever Europe BV (a továbbiakban: Unilever) azzal érvelt, hogy a vizsgálat időzítése nem indokolhatja az Unilever Indonesia egyedi vizsgálat iránti kérelmének elutasítását, tekintettel azokra a káros hatásokra, amelyeket a dömpingellenes intézkedések gyakorolhatnak az Unilever európai üzleti tevékenységére. |
| --- | --- |

(48)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő meghallgatás során az Unilever Indonesia és az Unilever Europe BV (a továbbiakban: Unilever) azzal érvelt, hogy a vizsgálat időzítése nem indokolhatja az Unilever Indonesia egyedi vizsgálat iránti kérelmének elutasítását, tekintettel azokra a káros hatásokra, amelyeket a dömpingellenes intézkedések gyakorolhatnak az Unilever európai üzleti tevékenységére.

| (49) | A Bizottság megjegyezte, hogy jogában áll elutasítani az egyedi vizsgálat iránti kérelmeket, amennyiben azok túlzottan nagy terhet jelentenének, és akadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. A fentiekben kifejtettek szerint valóban túlzott terhet jelentett volna, és így veszélyeztette volna a vizsgálat megfelelő időben történő lezárását, ha a Bizottság egyedi vizsgálatot végez a Permata csoport és az Unilever Indonesia esetében. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság megjegyezte, hogy jogában áll elutasítani az egyedi vizsgálat iránti kérelmeket, amennyiben azok túlzottan nagy terhet jelentenének, és akadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. A fentiekben kifejtettek szerint valóban túlzott terhet jelentett volna, és így veszélyeztette volna a vizsgálat megfelelő időben történő lezárását, ha a Bizottság egyedi vizsgálatot végez a Permata csoport és az Unilever Indonesia esetében.

1.6.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (50) | A panaszos a panaszában elegendő bizonyítékkal szolgált arról, hogy Indonéziában az érintett termék vonatkozásában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Ezért az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentettek szerint a vizsgálat ezekre a nyersanyagpiaci torzulásokra is kiterjedt annak megállapítása érdekében, hogy a Bizottság az alaprendelet 7. cikke (2a) és (2b) bekezdésében foglalt rendelkezéseket Indonézia tekintetében alkalmazza-e. A Bizottság ezért kiegészítő kérdőíveket küldött Indonézia kormányának. |
| --- | --- |

(50)

A panaszos a panaszában elegendő bizonyítékkal szolgált arról, hogy Indonéziában az érintett termék vonatkozásában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Ezért az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentettek szerint a vizsgálat ezekre a nyersanyagpiaci torzulásokra is kiterjedt annak megállapítása érdekében, hogy a Bizottság az alaprendelet 7. cikke (2a) és (2b) bekezdésében foglalt rendelkezéseket Indonézia tekintetében alkalmazza-e. A Bizottság ezért kiegészítő kérdőíveket küldött Indonézia kormányának.

| (51) | A Bizottság az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és az exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján elérhetővé tette az interneten (5). Emellett a Bizottság kérdőívet küldött a CUTFA-nak. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és az exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján elérhetővé tette az interneten (5). Emellett a Bizottság kérdőívet küldött a CUTFA-nak.

5

| (52) | A Bizottság a CUTFA-tól, az indonéz kormánytól, négy uniós gyártótól – Oleon N.V. (a továbbiakban: Oleon), KLK Emmerich GmbH (a továbbiakban: KLK), AAK, Cailà & Parés S.A. (a továbbiakban: Cailà & Parés) –, négy felhasználótól – Peter Greven Nederlands C.V., Peter Greven GmbH & Co. KG (a továbbiakban együtt: Greven csoport), Schill + Seilacher „Struktol” GmbH és Schill + Seilacher GmbH (a továbbiakban együtt: Schill + Seilacher csoport) –, a mintában szereplő három exportáló gyártótól – Musim Mas, IBP és Wilmar –, a velük kapcsolatban álló kereskedőktől – Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd (a továbbiakban: ICOF Singapore), Wilmar Trading Pte. Ltd, Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd – és a velük kapcsolatban álló importőröktől – ICOF Europe GmbH, IMBI és Wilmar Europe Trading B.V. (a továbbiakban: WETBV) – kapott kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság a CUTFA-tól, az indonéz kormánytól, négy uniós gyártótól – Oleon N.V. (a továbbiakban: Oleon), KLK Emmerich GmbH (a továbbiakban: KLK), AAK, Cailà & Parés S.A. (a továbbiakban: Cailà & Parés) –, négy felhasználótól – Peter Greven Nederlands C.V., Peter Greven GmbH & Co. KG (a továbbiakban együtt: Greven csoport), Schill + Seilacher „Struktol” GmbH és Schill + Seilacher GmbH (a továbbiakban együtt: Schill + Seilacher csoport) –, a mintában szereplő három exportáló gyártótól – Musim Mas, IBP és Wilmar –, a velük kapcsolatban álló kereskedőktől – Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd (a továbbiakban: ICOF Singapore), Wilmar Trading Pte. Ltd, Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd – és a velük kapcsolatban álló importőröktől – ICOF Europe GmbH, IMBI és Wilmar Europe Trading B.V. (a továbbiakban: WETBV) – kapott kitöltött kérdőívet.

| (53) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek megállapításához. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok, illetve szervezetek telephelyén került sor: | uniós gyártók szövetsége








  — | a zsírsav tisztességtelen kereskedelme elleni koalíció; |
| --- | --- | --- | --- |

(53)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek megállapításához. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok, illetve szervezetek telephelyén került sor:

uniós gyártók szövetsége

uniós gyártók szövetsége

—

a zsírsav tisztességtelen kereskedelme elleni koalíció;

| | uniós gyártók








  — | Oleon N.V., Ertvelde, Belgium, |
| --- | --- | --- |

uniós gyártók

uniós gyártók

—

Oleon N.V., Ertvelde, Belgium,

| — | KLK Emmerich GmbH, Emmerich am Rhein, Németország, |
| --- | --- |

—

KLK Emmerich GmbH, Emmerich am Rhein, Németország,

| — | AAK AB, Malmö, Svédország, |
| --- | --- |

—

AAK AB, Malmö, Svédország,

| — | Cailà & Parés S.A., Barcelona, Spanyolország; |
| --- | --- |

—

Cailà & Parés S.A., Barcelona, Spanyolország;

| | indonéziai exportáló gyártók








  — | P.T. Musim Mas és P.T. Intibenua Perkasatama, Medan és Dumai, |
| --- | --- | --- |

indonéziai exportáló gyártók

indonéziai exportáló gyártók

—

P.T. Musim Mas és P.T. Intibenua Perkasatama, Medan és Dumai,

| — | P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan; |
| --- | --- |

—

P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan;

| | a gyártókkal kapcsolatban álló szingapúri kereskedők








  — | Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd, Szingapúr, |
| --- | --- | --- |

a gyártókkal kapcsolatban álló szingapúri kereskedők

a gyártókkal kapcsolatban álló szingapúri kereskedők

—

Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd, Szingapúr,

| — | Wilmar Trading Pte. Ltd, Szingapúr; |
| --- | --- |

—

Wilmar Trading Pte. Ltd, Szingapúr;

| | a gyártóval kapcsolatban álló egyesült királysági kereskedő








  — | Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd, Royston; |
| --- | --- | --- |

a gyártóval kapcsolatban álló egyesült királysági kereskedő

a gyártóval kapcsolatban álló egyesült királysági kereskedő

—

Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd, Royston;

| | a gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőrök








  — | ICOF Europe GmbH, Hamburg, Németország, |
| --- | --- | --- |

a gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőrök

a gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőrök

—

ICOF Europe GmbH, Hamburg, Németország,

| — | Wilmar Europe Trading B.V., Rotterdam, Hollandia. |
| --- | --- |

—

Wilmar Europe Trading B.V., Rotterdam, Hollandia.

1.7.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (54) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. október 1-jétől2021. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár elemzése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2018. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(54)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. október 1-jétől2021. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár elemzése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2018. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.8.   Ideiglenes intézkedések meghozatalának mellőzése

Ideiglenes intézkedések meghozatalának mellőzése

| (55) | Tekintettel az ügy technikai összetettségére, a Bizottság úgy határozott, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, hanem folytatja a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(55)

Tekintettel az ügy technikai összetettségére, a Bizottság úgy határozott, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, hanem folytatja a vizsgálatot.

| (56) | A Bizottság 2022. július 1-jén az alaprendelet 19a. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztatta a tagállamokat és az érdekelt feleket arról, hogy nem vet ki ideiglenes vámokat az Indonéziából származó zsírsav behozatalára, hanem folytatja a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság 2022. július 1-jén az alaprendelet 19a. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztatta a tagállamokat és az érdekelt feleket arról, hogy nem vet ki ideiglenes vámokat az Indonéziából származó zsírsav behozatalára, hanem folytatja a vizsgálatot.

1.9.   Az érdekelt felek tájékoztatása

Az érdekelt felek tájékoztatása

| (57) | A Bizottság 2022. augusztus 1-jén tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni az Indonéziából származó zsírsav behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A felek számára meghatározott időszak állt rendelkezésre, hogy benyújtsák a végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiket. A Bizottsághoz észrevételek érkeztek az indonéz kormánytól, a következő exportáló gyártóktól: Musim Mas csoport, Wilmar, P.T. Ecogreen Oleochemicals (a továbbiakban: Ecogreen), Unilever Indonesia, valamint a következő felhasználóktól: IMBI, Procter & Gamble International Operations SA (a továbbiakban: P&G), Greven csoport, Schill + Seilacher csoport, Henkel Global Supply Chain B.V. (a továbbiakban: Henkel), Kapachim S.A. (a továbbiakban: Kapachim), Evonik Industries AG (a továbbiakban: Evonik), Quaker Chemical Corporation (a továbbiakban: Quaker Houghton), Omya GmbH (a továbbiakban: Omya), Stéarinerie Duboiss Fils (a továbbiakban: Stéarinerie Dubois), NYCO csoport (a továbbiakban: NYCO), DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben (a továbbiakban: DHW), E&S Chemie SAS (a továbbiakban: E&S) és Unilever. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság 2022. augusztus 1-jén tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni az Indonéziából származó zsírsav behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A felek számára meghatározott időszak állt rendelkezésre, hogy benyújtsák a végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiket. A Bizottsághoz észrevételek érkeztek az indonéz kormánytól, a következő exportáló gyártóktól: Musim Mas csoport, Wilmar, P.T. Ecogreen Oleochemicals (a továbbiakban: Ecogreen), Unilever Indonesia, valamint a következő felhasználóktól: IMBI, Procter & Gamble International Operations SA (a továbbiakban: P&G), Greven csoport, Schill + Seilacher csoport, Henkel Global Supply Chain B.V. (a továbbiakban: Henkel), Kapachim S.A. (a továbbiakban: Kapachim), Evonik Industries AG (a továbbiakban: Evonik), Quaker Chemical Corporation (a továbbiakban: Quaker Houghton), Omya GmbH (a továbbiakban: Omya), Stéarinerie Duboiss Fils (a továbbiakban: Stéarinerie Dubois), NYCO csoport (a továbbiakban: NYCO), DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben (a továbbiakban: DHW), E&S Chemie SAS (a továbbiakban: E&S) és Unilever.

| (58) | Ezen észrevételek alapján a Bizottság módosított néhány olyan megfontolást, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni, és erről 2022. október 4-én és 2022. november 28-án tájékoztatta az érdekelt feleket (a továbbiakban, időrendben: az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása és az érdekelt felek második újabb végső tájékoztatása). |
| --- | --- |

(58)

Ezen észrevételek alapján a Bizottság módosított néhány olyan megfontolást, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni, és erről 2022. október 4-én és 2022. november 28-án tájékoztatta az érdekelt feleket (a továbbiakban, időrendben: az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása és az érdekelt felek második újabb végső tájékoztatása).

| (59) | Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatban a Wilmar, a Musim Mas, a Permata csoport, a Stéarinerie Dubois és a Henkel, a második újabb végső tájékoztatással kapcsolatban pedig a Wilmar, a Musim Mas és a Permata csoport tett észrevételeket. Bár a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy kizárólag az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásaira vonatkozóan nyújtsanak be észrevételeket, a Musim Mas, a Permata csoport, a Wilmar, a Henkel és a Stéarinerie Dubois megismételte az érdekelt felek végső tájékoztatását követően benyújtott állításait. |
| --- | --- |

(59)

Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatban a Wilmar, a Musim Mas, a Permata csoport, a Stéarinerie Dubois és a Henkel, a második újabb végső tájékoztatással kapcsolatban pedig a Wilmar, a Musim Mas és a Permata csoport tett észrevételeket. Bár a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy kizárólag az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásaira vonatkozóan nyújtsanak be észrevételeket, a Musim Mas, a Permata csoport, a Wilmar, a Henkel és a Stéarinerie Dubois megismételte az érdekelt felek végső tájékoztatását követően benyújtott állításait.

| (60) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontjának rendelkezései értelmében érdekelt felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően meghallgatásra a Musim Mas csoport, a Wilmar, az Ecogreen, az Unilever, a Greven csoport, a Schill + Seilacher csoport és az AAK esetében került sor. Ezenkívül a Greven csoport kérésére meghallgatásra került sor a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel. A meghallgató tisztviselő megállapította, hogy az eljárás során nem sérült az érdekelt felek védelemhez való joga. |
| --- | --- |

(60)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontjának rendelkezései értelmében érdekelt felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően meghallgatásra a Musim Mas csoport, a Wilmar, az Ecogreen, az Unilever, a Greven csoport, a Schill + Seilacher csoport és az AAK esetében került sor. Ezenkívül a Greven csoport kérésére meghallgatásra került sor a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel. A meghallgató tisztviselő megállapította, hogy az eljárás során nem sérült az érdekelt felek védelemhez való joga.

1.10.   A panasz visszavonása

A panasz visszavonása

| (61) | A CUTFA 2022. augusztus 24-én visszavonta a panaszt. |
| --- | --- |

(61)

A CUTFA 2022. augusztus 24-én visszavonta a panaszt.

| (62) | A panasz visszavonásával kapcsolatban észrevételek érkeztek az indonéz kormánytól, a Musim Mastól, a Wilmartól, a P.T. Soci Mastól és a P.T. Energi Sejahtera Mastól (a továbbiakban együtt: SOCI/ESM), az Ecogreentől, a P&G-től, az Omyától és a Stéarinerie Dubois-tól. |
| --- | --- |

(62)

A panasz visszavonásával kapcsolatban észrevételek érkeztek az indonéz kormánytól, a Musim Mastól, a Wilmartól, a P.T. Soci Mastól és a P.T. Energi Sejahtera Mastól (a továbbiakban együtt: SOCI/ESM), az Ecogreentől, a P&G-től, az Omyától és a Stéarinerie Dubois-tól.

| (63) | Az indonéz kormány kijelentette, hogy tekintettel a panasz visszavonására, a Bizottságnak a legitimáció hiánya miatt haladéktalanul meg kell szüntetnie a vizsgálatot. E tekintetben az indonéz kormány a dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikkére hivatkozott, amely állítása szerint megköveteli a legitimáció fennállását a vizsgálat lefolytatásához. Az indonéz kormány szerint továbbá – tekintettel a panasz visszavonására és figyelembe véve, hogy az egyik legnagyobb uniós gyártó, a KLK 2022. augusztus 15-én kelt első levelében úgy vélte, hogy a javasolt dömpingellenes vámok zavarokat okozhatnak a zsírsavak Ázsiából történő beszerzésében, majd 2022. augusztus 19-én kelt második levelében teljes egészében ellenezte a dömpingellenes intézkedések bevezetését – a vizsgálatot nem támogatják az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló termék több mint 50 %-át előállító gyártók, és még a hasonló terméket előállító gyártók 25 %-a sem. |
| --- | --- |

(63)

Az indonéz kormány kijelentette, hogy tekintettel a panasz visszavonására, a Bizottságnak a legitimáció hiánya miatt haladéktalanul meg kell szüntetnie a vizsgálatot. E tekintetben az indonéz kormány a dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikkére hivatkozott, amely állítása szerint megköveteli a legitimáció fennállását a vizsgálat lefolytatásához. Az indonéz kormány szerint továbbá – tekintettel a panasz visszavonására és figyelembe véve, hogy az egyik legnagyobb uniós gyártó, a KLK 2022. augusztus 15-én kelt első levelében úgy vélte, hogy a javasolt dömpingellenes vámok zavarokat okozhatnak a zsírsavak Ázsiából történő beszerzésében, majd 2022. augusztus 19-én kelt második levelében teljes egészében ellenezte a dömpingellenes intézkedések bevezetését – a vizsgálatot nem támogatják az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló termék több mint 50 %-át előállító gyártók, és még a hasonló terméket előállító gyártók 25 %-a sem.

| (64) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy a dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikke a vizsgálat megindítására vonatkozik. Ezért a Bizottságnak csak a vizsgálat megindításakor kell legitimációval rendelkeznie. Továbbá a dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikkében szereplő 50 %-os és 25 %-os küszöbérték az uniós gyártók más-más csoportjára vonatkozik. Ellentétben azzal, amit az indonéz kormány a beadványában állított, az 50 %-os küszöbérték csupán a panaszt támogató uniós gyártóknak a panaszt támogató vagy ellenző uniós gyártók csoportján belüli relatív súlyára vonatkozik. A 25 %-os küszöbérték ezzel szemben a „belföldi iparág által előállított hasonló termék össztermeléséhez” kapcsolódik, és ezen az uniós össztermelésen belül jelenti a panaszt támogató uniós gyártók százalékos arányát. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (6) a dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikke nem kötelezi a tagok eljáró hatóságait, ebben az esetben a Bizottságot arra, hogy megszüntessék a folyamatban lévő dömpingellenes vizsgálatot, ha a panasz támogatottsága a belföldi termelés 25 %-ában meghatározott minimális küszöbérték alá esik. Ugyanis e cikk csak a panasz támogatottságának a bizottsági eljárás megindításához szükséges mértékére vonatkozik. Ez még inkább érvényes az 50 %-os küszöbértékre. Ezt az értelmezést megerősíti az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének szövege is, amely a panasz visszavonására vonatkozik, és amely megengedő állítmányt használ („az eljárás megszüntethető”). Így, még ha az uniós gazdasági ágazat vissza is vonja a panaszt, a Bizottság nem köteles megszüntetni az eljárást, hanem csak lehetősége van erre. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy a dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikke a vizsgálat megindítására vonatkozik. Ezért a Bizottságnak csak a vizsgálat megindításakor kell legitimációval rendelkeznie. Továbbá a dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikkében szereplő 50 %-os és 25 %-os küszöbérték az uniós gyártók más-más csoportjára vonatkozik. Ellentétben azzal, amit az indonéz kormány a beadványában állított, az 50 %-os küszöbérték csupán a panaszt támogató uniós gyártóknak a panaszt támogató vagy ellenző uniós gyártók csoportján belüli relatív súlyára vonatkozik. A 25 %-os küszöbérték ezzel szemben a „belföldi iparág által előállított hasonló termék össztermeléséhez” kapcsolódik, és ezen az uniós össztermelésen belül jelenti a panaszt támogató uniós gyártók százalékos arányát. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (6) a dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikke nem kötelezi a tagok eljáró hatóságait, ebben az esetben a Bizottságot arra, hogy megszüntessék a folyamatban lévő dömpingellenes vizsgálatot, ha a panasz támogatottsága a belföldi termelés 25 %-ában meghatározott minimális küszöbérték alá esik. Ugyanis e cikk csak a panasz támogatottságának a bizottsági eljárás megindításához szükséges mértékére vonatkozik. Ez még inkább érvényes az 50 %-os küszöbértékre. Ezt az értelmezést megerősíti az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének szövege is, amely a panasz visszavonására vonatkozik, és amely megengedő állítmányt használ („az eljárás megszüntethető”). Így, még ha az uniós gazdasági ágazat vissza is vonja a panaszt, a Bizottság nem köteles megszüntetni az eljárást, hanem csak lehetősége van erre. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

6

het

| (65) | Az indonéz kormány továbbá azt állította, hogy amiatt, hogy a KLK visszavonta a panaszt és ellenezte az intézkedéseket, a Bizottság által végzett kárelemzés nem terjedt ki az uniós gazdasági ágazatra, azaz a dömpingellenes WTO-megállapodás 4.1. cikke értelmében vett „belföldi iparágra”, amelynek a hasonló termék belföldi gyártóinak összességére vagy a hasonló termék teljes belföldi termelésének jelentős hányadára ki kell terjednie. |
| --- | --- |

(65)

Az indonéz kormány továbbá azt állította, hogy amiatt, hogy a KLK visszavonta a panaszt és ellenezte az intézkedéseket, a Bizottság által végzett kárelemzés nem terjedt ki az uniós gazdasági ágazatra, azaz a dömpingellenes WTO-megállapodás 4.1. cikke értelmében vett „belföldi iparágra”, amelynek a hasonló termék belföldi gyártóinak összességére vagy a hasonló termék teljes belföldi termelésének jelentős hányadára ki kell terjednie.

| (66) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kár meghatározásához használt „belföldi iparág” fogalmának nem feltétlenül ugyanazokra a belföldi gyártókra kell kiterjednie, amelyeket a dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikkének értelmében a panasz megfelelő támogatottságának vizsgálata során kell figyelembe venni. A dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikke ugyanis a legitimációra vonatkozik, és nem foglalkozik azzal a külön kérdéssel, hogy mi minősül a dömpingellenes WTO-megállapodás 4.1. cikke szerinti jelentős hányadnak (7). Ezenkívül a dömpingellenes WTO-megállapodás 4.1. cikke nem zárja ki, hogy azok a gyártók, amelyek nem támogatták a panaszt, vagy nem működtek együtt a vizsgálatban, a belföldi iparág meghatározásába kerüljenek (8). Ezenkívül a Bizottság által végzett kárelemzés az uniós gazdasági ágazat teljes egészére kiterjedt, függetlenül az egyes uniós gyártók támogatásától vagy együttműködésétől. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kár meghatározásához használt „belföldi iparág” fogalmának nem feltétlenül ugyanazokra a belföldi gyártókra kell kiterjednie, amelyeket a dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikkének értelmében a panasz megfelelő támogatottságának vizsgálata során kell figyelembe venni. A dömpingellenes WTO-megállapodás 5.4. cikke ugyanis a legitimációra vonatkozik, és nem foglalkozik azzal a külön kérdéssel, hogy mi minősül a dömpingellenes WTO-megállapodás 4.1. cikke szerinti jelentős hányadnak (7). Ezenkívül a dömpingellenes WTO-megállapodás 4.1. cikke nem zárja ki, hogy azok a gyártók, amelyek nem támogatták a panaszt, vagy nem működtek együtt a vizsgálatban, a belföldi iparág meghatározásába kerüljenek (8). Ezenkívül a Bizottság által végzett kárelemzés az uniós gazdasági ágazat teljes egészére kiterjedt, függetlenül az egyes uniós gyártók támogatásától vagy együttműködésétől. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

7

8

| (67) | Az indiai kormány, a Wilmar, a Musim Mas, a SOCI/ESM, a Stéarinerie Dubois, a P&G és az Omya előadta, hogy a KLK levelei és a panasz visszavonása azt mutatta, hogy a dömpingellenes vámok kivetése ellentétes lenne az uniós érdekkel. A Wilmar, a P&G és a Stéarinerie Dubois különösen azzal érvelt, hogy a panasz visszavonását követően a Bizottságnak az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapulján meg kell szüntetnie a vizsgálatot, mivel az intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel. A Wilmar továbbá hivatkozott két, a panasz visszavonását követően a Bizottság által lezárt vizsgálatra (9), valamint a vágott poliészter szál ügyre (10), amelyben a Bizottság öt tényezőt elemzett, majd pedig arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat folytatása nem szolgálja az Unió érdekét. Az Ecogreen kijelentette, hogy a panasz visszavonása azt bizonyítja, hogy a vizsgálat megszüntetése uniós érdek. A Musim Mas azt állította, hogy a panasz visszavonása és a KLK (63) preambulumbekezdésben említett két levele, amelyek megerősítik, hogy az Indonéziából származó behozatal nem okozott kárt a KLK-nak, megerősítik, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár az Indonéziából származó behozatal miatt. |
| --- | --- |

(67)

Az indiai kormány, a Wilmar, a Musim Mas, a SOCI/ESM, a Stéarinerie Dubois, a P&G és az Omya előadta, hogy a KLK levelei és a panasz visszavonása azt mutatta, hogy a dömpingellenes vámok kivetése ellentétes lenne az uniós érdekkel. A Wilmar, a P&G és a Stéarinerie Dubois különösen azzal érvelt, hogy a panasz visszavonását követően a Bizottságnak az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapulján meg kell szüntetnie a vizsgálatot, mivel az intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel. A Wilmar továbbá hivatkozott két, a panasz visszavonását követően a Bizottság által lezárt vizsgálatra (9), valamint a vágott poliészter szál ügyre (10), amelyben a Bizottság öt tényezőt elemzett, majd pedig arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat folytatása nem szolgálja az Unió érdekét. Az Ecogreen kijelentette, hogy a panasz visszavonása azt bizonyítja, hogy a vizsgálat megszüntetése uniós érdek. A Musim Mas azt állította, hogy a panasz visszavonása és a KLK (63) preambulumbekezdésben említett két levele, amelyek megerősítik, hogy az Indonéziából származó behozatal nem okozott kárt a KLK-nak, megerősítik, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár az Indonéziából származó behozatal miatt.

9

10

| (68) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingellenes panasz visszavonását az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szabályozza, amely kimondja, hogy „[a] panasz visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha ez a megszüntetés az Unió érdekeit sértené” (utólagos kiemelés). A Törvényszék többek között a Philips Lighting Poland és Philips Lighting kontra Tanács ítéletben (11) értelmezte az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit, amelyet fellebbezés keretében nem támadtak meg. A Törvényszék elismerte, hogy az uniós intézmények széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a vizsgálat visszavonást követő folytatását vagy befejezését illetően, és egyértelművé tette, hogy az uniós érdeket szigorúan csak akkor kell figyelembe venni, ha a Bizottság a vizsgálat megszüntetését tervezi; ilyen esetben a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a megszüntetés nem ellentétes-e az uniós érdekkel. Ebben az összefüggésben a Bizottság által a panasz visszavonása után megszüntetett közelmúltbeli vizsgálatok nem jelentenek általános jellegű, kötelező erejű precedenst, hanem eseti elemzés eredményének tekinthetők. Ezenkívül a szintetikus vágott poliészter szálakra vonatkozó vizsgálat során a Bizottság által az uniós érdekre vonatkozóan végzett elemzés nem az ügy folytatására, hanem annak lezárására vonatkozott. A jelenlegi vizsgálat során továbbá a Bizottság a teljes uniós gazdasági ágazatra kiterjedő kárelemzést végzett, és a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amelyet az Indonéziából dömpingelt áron érkező behozatal okozott, amint az a (180)–(372) preambulumbekezdésben szerepel. Egy bizonyítékokkal nem alátámasztott, egyetlen uniós gyártó levelében szereplő egyszerű nyilatkozat nem érvényteleníti a Bizottság vizsgálat során tett megállapításait. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingellenes panasz visszavonását az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szabályozza, amely kimondja, hogy „[a] panasz visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha ez a megszüntetés az Unió érdekeit sértené” (utólagos kiemelés). A Törvényszék többek között a Philips Lighting Poland és Philips Lighting kontra Tanács ítéletben (11) értelmezte az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit, amelyet fellebbezés keretében nem támadtak meg. A Törvényszék elismerte, hogy az uniós intézmények széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a vizsgálat visszavonást követő folytatását vagy befejezését illetően, és egyértelművé tette, hogy az uniós érdeket szigorúan csak akkor kell figyelembe venni, ha a Bizottság a vizsgálat megszüntetését tervezi; ilyen esetben a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a megszüntetés nem ellentétes-e az uniós érdekkel. Ebben az összefüggésben a Bizottság által a panasz visszavonása után megszüntetett közelmúltbeli vizsgálatok nem jelentenek általános jellegű, kötelező erejű precedenst, hanem eseti elemzés eredményének tekinthetők. Ezenkívül a szintetikus vágott poliészter szálakra vonatkozó vizsgálat során a Bizottság által az uniós érdekre vonatkozóan végzett elemzés nem az ügy folytatására, hanem annak lezárására vonatkozott. A jelenlegi vizsgálat során továbbá a Bizottság a teljes uniós gazdasági ágazatra kiterjedő kárelemzést végzett, és a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amelyet az Indonéziából dömpingelt áron érkező behozatal okozott, amint az a (180)–(372) preambulumbekezdésben szerepel. Egy bizonyítékokkal nem alátámasztott, egyetlen uniós gyártó levelében szereplő egyszerű nyilatkozat nem érvényteleníti a Bizottság vizsgálat során tett megállapításait. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

[a] panasz visszavonása esetén az eljárás

kivéve, ha ez a megszüntetés az Unió érdekeit sértené

11

| (69) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a panasz visszavonása ellenére is folytatja a vizsgálatot, és megvizsgálja, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tett észrevételek érvénytelenítik-e az intézkedések bevezetését indokoló feltételek teljesülésére vonatkozó megállapításait. Amint az e rendeletben később kifejtésre kerül, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a végleges intézkedések bevezetésének feltételei továbbra is teljesülnek. |
| --- | --- |

(69)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a panasz visszavonása ellenére is folytatja a vizsgálatot, és megvizsgálja, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tett észrevételek érvénytelenítik-e az intézkedések bevezetését indokoló feltételek teljesülésére vonatkozó megállapításait. Amint az e rendeletben később kifejtésre kerül, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a végleges intézkedések bevezetésének feltételei továbbra is teljesülnek.

2.   VIZSGÁLT TERMÉK, ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

VIZSGÁLT TERMÉK, ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Vizsgált termék

Vizsgált termék

| (70) | A vizsgált termék a jelenleg az ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 és ex 3823 19 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 és 3823199095) alá tartozó, C6, C8, C10, C12, C14, C16 vagy C18 szénatomszámú, 105 g/100 g-nál kisebb jódszámú, legalább 97 % hasítási fokú (a szabad zsírsavak trigliceridekhez mért aránya) zsírsavakra, beleértve a következőket is:






  — | egynemű zsírsavak (más néven „tiszta vágás”), és |
| --- | --- | --- |

(70)

A vizsgált termék a jelenleg az ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 és ex 3823 19 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 és 3823199095) alá tartozó, C6, C8, C10, C12, C14, C16 vagy C18 szénatomszámú, 105 g/100 g-nál kisebb jódszámú, legalább 97 % hasítási fokú (a szabad zsírsavak trigliceridekhez mért aránya) zsírsavakra, beleértve a következőket is:

—

egynemű zsírsavak (más néven „tiszta vágás”), és

| — | két vagy több különböző szénatomszámú zsírsav kombinációját tartalmazó keverékek, |
| --- | --- |

—

két vagy több különböző szénatomszámú zsírsav kombinációját tartalmazó keverékek,

kivéve az Európai Bizottság által az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 30. cikkének (4) bekezdése alapján elismert, a fenntartható bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomasszából előállított tüzelőanyagok előállításával kapcsolatos önkéntes rendszerek (13) vagy az említett irányelv 30. cikkének (6) bekezdése alapján létrehozott nemzeti tanúsítási rendszerek valamelyike keretében tanúsított zsírsavakat.

12

13

| (71) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a „hasítási fok” kifejezés nem szerepelt a vizsgált termék meghatározásában. A felektől kapott, a (80)–(90) preambulumbekezdésben ismertetett észrevételek alapján azonban 2022. január 21-én az ügy irataihoz fűzött feljegyzésében a Bizottság megerősítette az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott termékkört, pontosítva, hogy a vizsgálat csak a legalább 97 %-os hasítási fokú zsírsavakra terjedt ki. |
| --- | --- |

(71)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a „hasítási fok” kifejezés nem szerepelt a vizsgált termék meghatározásában. A felektől kapott, a (80)–(90) preambulumbekezdésben ismertetett észrevételek alapján azonban 2022. január 21-én az ügy irataihoz fűzött feljegyzésében a Bizottság megerősítette az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott termékkört, pontosítva, hogy a vizsgálat csak a legalább 97 %-os hasítási fokú zsírsavakra terjedt ki.

| (72) | A zsírsavak bármely növényi olaj – köztük a pálmamagbélolaj és a pálmaolaj –, illetve állati zsiradék kémiai átalakulásával jönnek létre. Természetüknél fogva ritkán fordulnak elő szabad molekulák formájában, inkább desztillálással, valamint olajok és zsírok frakcionálásával nyerik őket. |
| --- | --- |

(72)

A zsírsavak bármely növényi olaj – köztük a pálmamagbélolaj és a pálmaolaj –, illetve állati zsiradék kémiai átalakulásával jönnek létre. Természetüknél fogva ritkán fordulnak elő szabad molekulák formájában, inkább desztillálással, valamint olajok és zsírok frakcionálásával nyerik őket.

| (73) | A zsírsav széles körű alkalmazásából adódóan számos általános termékben megtalálható, például több élelmiszerben, takarmányban, szappanokban, mosó- és tisztítószerekben, gyógyszerekben, kozmetikumokban, valamint egyéb személyes és háztartási tisztítószerekben. |
| --- | --- |

(73)

A zsírsav széles körű alkalmazásából adódóan számos általános termékben megtalálható, például több élelmiszerben, takarmányban, szappanokban, mosó- és tisztítószerekben, gyógyszerekben, kozmetikumokban, valamint egyéb személyes és háztartási tisztítószerekben.

2.2.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (74) | Az érintett termék az Indonéziából származó vizsgált termék. |
| --- | --- |

(74)

Az érintett termék az Indonéziából származó vizsgált termék.

2.3.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (75) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(75)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített vizsgált termék, és |
| --- | --- |

—

az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített vizsgált termék, és

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban előállított és értékesített vizsgált termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban előállított és értékesített vizsgált termék.

| (76) | A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

| (77) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Stéarinerie Dubois előadta, hogy az érintett termék és az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített termék nem hasonló termék, különösen azért, mert nem létezik uniós piaca a REACH rendeletnek (14), valamint a kóser és a halal követelményeknek megfelelő, az uniós gyártók által előállított vizsgált terméknek. |
| --- | --- |

(77)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Stéarinerie Dubois előadta, hogy az érintett termék és az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített termék nem hasonló termék, különösen azért, mert nem létezik uniós piaca a REACH rendeletnek (14), valamint a kóser és a halal követelményeknek megfelelő, az uniós gyártók által előállított vizsgált terméknek.

14

| (78) | Az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a „hasonló termék” olyan terméket jelent, amely a szóban forgó termékkel azonos, vagy azzal szoros hasonlóságot mutató tulajdonságokkal rendelkezik. A Bizottság megállapította, hogy az érintett országban előállított és értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban előállított és értékesített termék azonos fő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat nagy mennyiségben állít elő olyan zsírsavakat, amelyek megfelelnek a REACH-jogszabályoknak és/vagy – amint azt a (337) preambulumbekezdés említi – a kóser és/vagy halal követelményeknek. A Bizottság ezért megerősíti, hogy az érintett termék és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon előállított és értékesített termék hasonló termékek. |
| --- | --- |

(78)

Az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a „hasonló termék” olyan terméket jelent, amely a szóban forgó termékkel azonos, vagy azzal szoros hasonlóságot mutató tulajdonságokkal rendelkezik. A Bizottság megállapította, hogy az érintett országban előállított és értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban előállított és értékesített termék azonos fő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat nagy mennyiségben állít elő olyan zsírsavakat, amelyek megfelelnek a REACH-jogszabályoknak és/vagy – amint azt a (337) preambulumbekezdés említi – a kóser és/vagy halal követelményeknek. A Bizottság ezért megerősíti, hogy az érintett termék és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon előállított és értékesített termék hasonló termékek.

2.4.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (79) | A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a termékkörrel kapcsolatban a Musim Mas csoporttól, a Wilmartól, az AAK-tól, a Campa/IMBI-től, az EBB-től (Európai Biodízeltanács), az ASSITOL-tól (a biodízelgyártók olasz szövetsége), az APPA Biocarburantestól (a bioüzemanyag-gyártók spanyol szövetsége), a Nestétől (a megújuló gázolaj gyártója), valamint két, az Ecogreen indonéziai zsíralkoholgyártóval kapcsolatban álló vállalattól, a poliolokat, zsírésztereket, zsíraminokat és telítetlen zsíralkoholokat gyártó DHW-től és a zsírésztereket, etoxilátokat és szulfonátokat gyártó E&S-től. Ezenfelül a panaszos is észrevételeket tett e tekintetben. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a termékkörrel kapcsolatban a Musim Mas csoporttól, a Wilmartól, az AAK-tól, a Campa/IMBI-től, az EBB-től (Európai Biodízeltanács), az ASSITOL-tól (a biodízelgyártók olasz szövetsége), az APPA Biocarburantestól (a bioüzemanyag-gyártók spanyol szövetsége), a Nestétől (a megújuló gázolaj gyártója), valamint két, az Ecogreen indonéziai zsíralkoholgyártóval kapcsolatban álló vállalattól, a poliolokat, zsírésztereket, zsíraminokat és telítetlen zsíralkoholokat gyártó DHW-től és a zsírésztereket, etoxilátokat és szulfonátokat gyártó E&S-től. Ezenfelül a panaszos is észrevételeket tett e tekintetben.

2.4.1.   A pálmazsírsav-desztillátum, a pálmaolajprés effluense, a pálmaolajsav és a zsírsav mint melléktermék

A pálmazsírsav-desztillátum, a pálmaolajprés effluense, a pálmaolajsav és a zsírsav mint melléktermék

| (80) | A Neste annak megerősítését kérte a Bizottságtól, hogy a vizsgálat nem terjed ki a pálmazsírsav-desztillátumra. A pálmazsírsav-desztillátum az élelmiszer-minőségű pálmaolaj finomításából származó bioalapú hulladék és maradványanyag, amelyet megújuló dízel és egyéb megújuló termékek előállítására használnak fel. |
| --- | --- |

(80)

A Neste annak megerősítését kérte a Bizottságtól, hogy a vizsgálat nem terjed ki a pálmazsírsav-desztillátumra. A pálmazsírsav-desztillátum az élelmiszer-minőségű pálmaolaj finomításából származó bioalapú hulladék és maradványanyag, amelyet megújuló dízel és egyéb megújuló termékek előállítására használnak fel.

| (81) | A Wilmar annak pontosítását kérte, hogy a pálmaolajprés effluense a vizsgálat termékkörébe tartozik-e. A pálmaolajprés effluense a pálmaolajgyártás fizikai préselési eljárásából származó szennyvízáram, a bioüzemanyagok előállításához használt alapanyag. Többnyire vízből, valamint kis százalékban olajból és szilárd anyagokból áll. |
| --- | --- |

(81)

A Wilmar annak pontosítását kérte, hogy a pálmaolajprés effluense a vizsgálat termékkörébe tartozik-e. A pálmaolajprés effluense a pálmaolajgyártás fizikai préselési eljárásából származó szennyvízáram, a bioüzemanyagok előállításához használt alapanyag. Többnyire vízből, valamint kis százalékban olajból és szilárd anyagokból áll.

| (82) | Az AAK a 3823 19 90 KN-kódra való hivatkozás kapcsán kérte a pálmaolajsav kizárását a vizsgálat köréből. A vállalat állítása szerint ugyanis az említett KN-kód alá tartozó pálmaolajsav nem azonos a zsírsavakkal, jelentős mennyiségű olajat tartalmaz, ennélfogva pedig nem használható fel zsírsavként. A vállalat kifejtette, hogy a pálmaolajsav a folyamat korábbi lépését képező finomítási műveletek mellékterméke, amely a vizsgálat tárgyát képező sztearinsavak előállításához szolgál alapanyagként. |
| --- | --- |

(82)

Az AAK a 3823 19 90 KN-kódra való hivatkozás kapcsán kérte a pálmaolajsav kizárását a vizsgálat köréből. A vállalat állítása szerint ugyanis az említett KN-kód alá tartozó pálmaolajsav nem azonos a zsírsavakkal, jelentős mennyiségű olajat tartalmaz, ennélfogva pedig nem használható fel zsírsavként. A vállalat kifejtette, hogy a pálmaolajsav a folyamat korábbi lépését képező finomítási műveletek mellékterméke, amely a vizsgálat tárgyát képező sztearinsavak előállításához szolgál alapanyagként.

| (83) | A Campa/IMBI és az EBB kijelentette, hogy a biodízelgyártók egyúttal zsírsavgyártók is, mivel a biodízelgyártási folyamat során melléktermékként zsírsavat állítanak elő. Állításuk szerint ugyanis a nyersolaj finomítási eljárása során „zsírsavdesztillátum” elnevezésű hulladék keletkezik. Emellett a zsírsavat maradékanyagként nyerik a biodízel finomított olaj és metanol átészterezésével történő előállításakor. |
| --- | --- |

(83)

A Campa/IMBI és az EBB kijelentette, hogy a biodízelgyártók egyúttal zsírsavgyártók is, mivel a biodízelgyártási folyamat során melléktermékként zsírsavat állítanak elő. Állításuk szerint ugyanis a nyersolaj finomítási eljárása során „zsírsavdesztillátum” elnevezésű hulladék keletkezik. Emellett a zsírsavat maradékanyagként nyerik a biodízel finomított olaj és metanol átészterezésével történő előállításakor.

| (84) | Ezen állításokra reagálva a panaszos megerősítette, hogy szándéka szerint a biodízelgyártásban használt zsírsavtípusok nem tartoznak a vizsgálat körébe. Ennek kapcsán azt állította, hogy e zsírsavak megkülönböztethetők a gyártási folyamatok eltérései miatt (olajkémiai, nem pedig a biodízelgyártáshoz kapcsolódó célokra használják fel őket). A panaszos szerint a zsírsav két típusa eltérő terméknek minősül, amelyek nem versenyeznek egymással, és nem sorolhatók azonos érintett termékhez. |
| --- | --- |

(84)

Ezen állításokra reagálva a panaszos megerősítette, hogy szándéka szerint a biodízelgyártásban használt zsírsavtípusok nem tartoznak a vizsgálat körébe. Ennek kapcsán azt állította, hogy e zsírsavak megkülönböztethetők a gyártási folyamatok eltérései miatt (olajkémiai, nem pedig a biodízelgyártáshoz kapcsolódó célokra használják fel őket). A panaszos szerint a zsírsav két típusa eltérő terméknek minősül, amelyek nem versenyeznek egymással, és nem sorolhatók azonos érintett termékhez.

| (85) | A panaszos kifejtette továbbá, hogy az olajkémiai zsírsavak előállítása olyan kulcsfontosságú folyamat, amely a trigliceridek szétválasztásához, valamint a zsírsavak és a glicerinek kioldódásához és szétválasztásához szükséges, amelynek eredményeként nagy tisztaságú, legalább 97 % zsírsavat és legfeljebb 3 % hasítatlan zsírt tartalmazó termék nyerhető. Ezt a folyamatot „hasításnak” nevezik. A közel 100 %-os tisztaságú termék előállítása érdekében a zsírsavat további desztillációnak vagy frakcionálásnak vetik alá, amelynek célja a fennmaradó hasítatlan zsírok és a maradék szennyeződések eltávolítása. A desztillált és a frakcionált zsírsav is a termékkörbe tartozik, feltéve, hogy ezek a termékek megfelelnek a 105 g/100 g jódszám küszöbértékének. |
| --- | --- |

(85)

A panaszos kifejtette továbbá, hogy az olajkémiai zsírsavak előállítása olyan kulcsfontosságú folyamat, amely a trigliceridek szétválasztásához, valamint a zsírsavak és a glicerinek kioldódásához és szétválasztásához szükséges, amelynek eredményeként nagy tisztaságú, legalább 97 % zsírsavat és legfeljebb 3 % hasítatlan zsírt tartalmazó termék nyerhető. Ezt a folyamatot „hasításnak” nevezik. A közel 100 %-os tisztaságú termék előállítása érdekében a zsírsavat további desztillációnak vagy frakcionálásnak vetik alá, amelynek célja a fennmaradó hasítatlan zsírok és a maradék szennyeződések eltávolítása. A desztillált és a frakcionált zsírsav is a termékkörbe tartozik, feltéve, hogy ezek a termékek megfelelnek a 105 g/100 g jódszám küszöbértékének.

| (86) | A panaszos kifejtette továbbá, hogy a biodízel előállításának folyamata az olaj szennyeződések eltávolítása céljából történő finomításából áll, amelynek során azonban de nem kerül sor hasítási műveletre. A biodízel-előállítási folyamat során többféle zsírsavdesztillátum, köztük pálmazsírsav-desztillátum és pálmamagbélből nyert zsírsavdesztillátum keletkezik melléktermékként. |
| --- | --- |

(86)

A panaszos kifejtette továbbá, hogy a biodízel előállításának folyamata az olaj szennyeződések eltávolítása céljából történő finomításából áll, amelynek során azonban de nem kerül sor hasítási műveletre. A biodízel-előállítási folyamat során többféle zsírsavdesztillátum, köztük pálmazsírsav-desztillátum és pálmamagbélből nyert zsírsavdesztillátum keletkezik melléktermékként.

| (87) | A panaszos ezért azzal érvelt, hogy az olajban lévő hasított zsírsav százalékos arányát jelző hasítási fok alapján a vizsgált termék egyértelműen és objektíven különválasztható a vizsgálat által nem érintett más zsírsavtípusoktól. A hasítási fok számítása a savszám és az elszappanosítási szám hányadosaként történik. A panasz tartalmazta a savszám (semlegesítőképességi egyenérték) és az elszappanosítási szám meghatározását. A panaszos kifejtette, hogy bár a panasztételi szakaszban mérlegelte a hasítási fokkal kapcsolatos kritériumot, végül eltekintett az elszappanosítási számhoz viszonyított savszám figyelembevételétől, mivel a termékkörbe tartozó összes olajkémiai zsírsav legalább 97 %-os zsírsavtartalommal rendelkezik. |
| --- | --- |

(87)

A panaszos ezért azzal érvelt, hogy az olajban lévő hasított zsírsav százalékos arányát jelző hasítási fok alapján a vizsgált termék egyértelműen és objektíven különválasztható a vizsgálat által nem érintett más zsírsavtípusoktól. A hasítási fok számítása a savszám és az elszappanosítási szám hányadosaként történik. A panasz tartalmazta a savszám (semlegesítőképességi egyenérték) és az elszappanosítási szám meghatározását. A panaszos kifejtette, hogy bár a panasztételi szakaszban mérlegelte a hasítási fokkal kapcsolatos kritériumot, végül eltekintett az elszappanosítási számhoz viszonyított savszám figyelembevételétől, mivel a termékkörbe tartozó összes olajkémiai zsírsav legalább 97 %-os zsírsavtartalommal rendelkezik.

| (88) | A panaszos szerint a biodízelgyártásban használt zsírsavak hasítási foka sokkal kisebb (81 % és 97 % között van). A fentiek alapján a panaszos azzal érvelt, hogy a zsírsavak megkülönböztetése céljából a 97 %-os hasítási fokot kell kizárási kritériumnak tekinteni. |
| --- | --- |

(88)

A panaszos szerint a biodízelgyártásban használt zsírsavak hasítási foka sokkal kisebb (81 % és 97 % között van). A fentiek alapján a panaszos azzal érvelt, hogy a zsírsavak megkülönböztetése céljából a 97 %-os hasítási fokot kell kizárási kritériumnak tekinteni.

| (89) | Az AAK támogatását fejezte ki a panaszos megközelítésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(89)

Az AAK támogatását fejezte ki a panaszos megközelítésével kapcsolatban.

| (90) | A Wilmar azzal érvelt, hogy a zsírsavak leginkább a hasítási fok számításához felhasznált savszám alapján különböztethetők meg. Állítása szerint a hasítási fok nem olyan pontos, mint a savszámon alapuló rögzített határérték. A Wilmar kérte a Bizottságtól a savszám szerepeltetését a termékkódban. |
| --- | --- |

(90)

A Wilmar azzal érvelt, hogy a zsírsavak leginkább a hasítási fok számításához felhasznált savszám alapján különböztethetők meg. Állítása szerint a hasítási fok nem olyan pontos, mint a savszámon alapuló rögzített határérték. A Wilmar kérte a Bizottságtól a savszám szerepeltetését a termékkódban.

| (91) | A (71) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság tudomásul vette az érdekelt felek által a termékkörrel kapcsolatban tett észrevételeket, és az ügy irataihoz fűzött feljegyzésben pontosította, hogy a vizsgálat csak a legalább 97 %-os hasítási fokú zsírsavakra terjed ki. Ezért a vizsgálat nem terjedt ki a pálmazsírsav-desztillátumra, a pálmaolajprés effluensére, a 3823 19 90 KN-kód alá tartozó pálmaolajsavra, valamint a biodízel gyártási folyamatában melléktermékként nyert zsírsavra, mivel ezek hasítási foka 97 % alatt van. A Bizottság felkérte továbbá az érdekelt feleket, hogy azonosítsák a biodízelgyártás céljából importált, legalább 97 %-os hasítási fokú zsírsavmennyiségeket, és határozzák meg az ilyen típusú zsírsavak azon fizikai, kémiai és/vagy műszaki tulajdonságait, amelyek alapján megkülönböztethetők az egyéb alkalmazások esetében alkalmazott zsírsavaktól. |
| --- | --- |

(91)

A (71) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság tudomásul vette az érdekelt felek által a termékkörrel kapcsolatban tett észrevételeket, és az ügy irataihoz fűzött feljegyzésben pontosította, hogy a vizsgálat csak a legalább 97 %-os hasítási fokú zsírsavakra terjed ki. Ezért a vizsgálat nem terjedt ki a pálmazsírsav-desztillátumra, a pálmaolajprés effluensére, a 3823 19 90 KN-kód alá tartozó pálmaolajsavra, valamint a biodízel gyártási folyamatában melléktermékként nyert zsírsavra, mivel ezek hasítási foka 97 % alatt van. A Bizottság felkérte továbbá az érdekelt feleket, hogy azonosítsák a biodízelgyártás céljából importált, legalább 97 %-os hasítási fokú zsírsavmennyiségeket, és határozzák meg az ilyen típusú zsírsavak azon fizikai, kémiai és/vagy műszaki tulajdonságait, amelyek alapján megkülönböztethetők az egyéb alkalmazások esetében alkalmazott zsírsavaktól.

| (92) | A Wilmar azzal érvelt, hogy miután a 97 %-os hasítási fok küszöbértékként történő bevezetésével a termékkör jelentősen módosult, a panaszt el kell utasítani, mivel nem tartalmaz elegendő bizonyítékot a dömpingre vagy a kárra vonatkozóan. Azt állította továbbá, hogy a panaszban szereplő adatok a jelenlegi vizsgálat céljára használt termékmeghatározástól eltérő termékmeghatározáson alapulnak. |
| --- | --- |

(92)

A Wilmar azzal érvelt, hogy miután a 97 %-os hasítási fok küszöbértékként történő bevezetésével a termékkör jelentősen módosult, a panaszt el kell utasítani, mivel nem tartalmaz elegendő bizonyítékot a dömpingre vagy a kárra vonatkozóan. Azt állította továbbá, hogy a panaszban szereplő adatok a jelenlegi vizsgálat céljára használt termékmeghatározástól eltérő termékmeghatározáson alapulnak.

| (93) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A 97 %-os hasítási foknak a termékkör meghatározásába történő beillesztésével tett, a (71) preambulumbekezdésben kifejtett pontosítás sem a termékkört, sem a panaszt nem változtatta meg, csupán egyértelművé tette és pontosabban leírta a panasz tárgyát képező terméket. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A 97 %-os hasítási foknak a termékkör meghatározásába történő beillesztésével tett, a (71) preambulumbekezdésben kifejtett pontosítás sem a termékkört, sem a panaszt nem változtatta meg, csupán egyértelművé tette és pontosabban leírta a panasz tárgyát képező terméket. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

2.4.2.   Pálmahulladékból előállított, biodízelgyártásra felhasznált zsírsav

Pálmahulladékból előállított, biodízelgyártásra felhasznált zsírsav

| (94) | Az EBB, a Musim Mas csoport és a Campa/IMBI azt állította, hogy a biodízelgyártók hulladékból előállított zsírsavat is felhasználnak a biodízel gyártásához. A Campa/IMBI és a Musim Mas csoport azt állította, hogy az észterezőüzemben (15) a biodízel előállításához nyersanyagként felhasznált zsírsavnak legalább 97 %-os hasítási fokkal kell rendelkeznie, ezért a Campa/IMBI által a biodízel előállításához felhasznált zsírsavra a vizsgálat a Bizottság által a (91) preambulumbekezdésben adott pontosítást követően is kiterjed. A Campa/IMBI, a Musim Mas csoport és az EBB kijelentette, hogy a vizsgálat tárgyát képező zsírsavak és a biodízelgyártáshoz használt zsírsavak megkülönböztetésében a végfelhasználás az egyetlen releváns kritérium. Azt állították továbbá, hogy a tanúsítási dokumentum kulcsfontosságú a termék végfelhasználásának ismeretéhez. A kozmetikai ipar, a gyógyszeripar, a vegyipar vagy az élelmiszeripar által igényelt zsírsavnak ugyanis különböző tanúsítási követelményeknek kell megfelelnie (pl. kóser, halal, GMP+, FSSC 22000, RSPO tanúsítás, ISO 9001, ISO 14001, ISO 45001), míg a biodízelgyártók csak az (EU) 2018/2001 irányelvnek való megfelelés (megújulóenergia-irányelv, a továbbiakban: RED II) tanúsítását kérik (az Európai Bizottság által a RED II alapján elismert önkéntes rendszerek valamelyikének, például az ISCC EU-nak vagy a 2BSVS-nek, vagy a RED II alapján létrehozott nemzeti tanúsítási rendszerek valamelyikének megfelelően). Az említett szervezetek kijelentették továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat nem állít elő olyan nagy hasítási fokú zsírsavat, amely a fejlett alapanyagok használatát ösztönző RED II követelményeinek megfelelő biodízelgyártás keretében felhasználható volna, és nem is képes ilyen zsírsav előállítására. A Campa/IMBI jelezte, hogy az ilyen típusú zsírsavat a 3823193089 TARIC-kód alatt importálja, amely sem a panaszban, sem az eljárás megindításáról szóló értesítésben nem szerepelt. |
| --- | --- |

(94)

Az EBB, a Musim Mas csoport és a Campa/IMBI azt állította, hogy a biodízelgyártók hulladékból előállított zsírsavat is felhasználnak a biodízel gyártásához. A Campa/IMBI és a Musim Mas csoport azt állította, hogy az észterezőüzemben (15) a biodízel előállításához nyersanyagként felhasznált zsírsavnak legalább 97 %-os hasítási fokkal kell rendelkeznie, ezért a Campa/IMBI által a biodízel előállításához felhasznált zsírsavra a vizsgálat a Bizottság által a (91) preambulumbekezdésben adott pontosítást követően is kiterjed. A Campa/IMBI, a Musim Mas csoport és az EBB kijelentette, hogy a vizsgálat tárgyát képező zsírsavak és a biodízelgyártáshoz használt zsírsavak megkülönböztetésében a végfelhasználás az egyetlen releváns kritérium. Azt állították továbbá, hogy a tanúsítási dokumentum kulcsfontosságú a termék végfelhasználásának ismeretéhez. A kozmetikai ipar, a gyógyszeripar, a vegyipar vagy az élelmiszeripar által igényelt zsírsavnak ugyanis különböző tanúsítási követelményeknek kell megfelelnie (pl. kóser, halal, GMP+, FSSC 22000, RSPO tanúsítás, ISO 9001, ISO 14001, ISO 45001), míg a biodízelgyártók csak az (EU) 2018/2001 irányelvnek való megfelelés (megújulóenergia-irányelv, a továbbiakban: RED II) tanúsítását kérik (az Európai Bizottság által a RED II alapján elismert önkéntes rendszerek valamelyikének, például az ISCC EU-nak vagy a 2BSVS-nek, vagy a RED II alapján létrehozott nemzeti tanúsítási rendszerek valamelyikének megfelelően). Az említett szervezetek kijelentették továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat nem állít elő olyan nagy hasítási fokú zsírsavat, amely a fejlett alapanyagok használatát ösztönző RED II követelményeinek megfelelő biodízelgyártás keretében felhasználható volna, és nem is képes ilyen zsírsav előállítására. A Campa/IMBI jelezte, hogy az ilyen típusú zsírsavat a 3823193089 TARIC-kód alatt importálja, amely sem a panaszban, sem az eljárás megindításáról szóló értesítésben nem szerepelt.

15

| (95) | A Campa/IMBI és az EBB kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy a vizsgálat nem terjed ki a biodízelgyártáshoz felhasznált zsírsavakra. Állításuk szerint ugyanis a termékkör meghatározása magában foglalja a Campa/IMBI által a biodízel előállításához felhasznált zsírsavat. Azt is állították továbbá, hogy a panasz egyrészt a zsírsav importőrei és felhasználói között nem sorolja fel az uniós biodízelgyártókat, másrészt pedig a biodízel nem szerepel az érintett terméknek a panaszban felsorolt felhasználási területei között. |
| --- | --- |

(95)

A Campa/IMBI és az EBB kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy a vizsgálat nem terjed ki a biodízelgyártáshoz felhasznált zsírsavakra. Állításuk szerint ugyanis a termékkör meghatározása magában foglalja a Campa/IMBI által a biodízel előállításához felhasznált zsírsavat. Azt is állították továbbá, hogy a panasz egyrészt a zsírsav importőrei és felhasználói között nem sorolja fel az uniós biodízelgyártókat, másrészt pedig a biodízel nem szerepel az érintett terméknek a panaszban felsorolt felhasználási területei között.

| (96) | Hasonlóképpen az ASSITOL és az APPA Biocarburantes ellenezte a hasítási foknak a vizsgálat tárgyát képező zsírsav meghatározásában való használatát, mivel annak alapján nem zárható ki a biodízelgyártáshoz felhasznált összes zsírsav. A szervezetek azzal érveltek, hogy másik, a terméknek az Uniós Vámkódex 254. cikke szerinti végfelhasználásán alapuló mechanizmust lenne helyénvaló elfogadni. |
| --- | --- |

(96)

Hasonlóképpen az ASSITOL és az APPA Biocarburantes ellenezte a hasítási foknak a vizsgálat tárgyát képező zsírsav meghatározásában való használatát, mivel annak alapján nem zárható ki a biodízelgyártáshoz felhasznált összes zsírsav. A szervezetek azzal érveltek, hogy másik, a terméknek az Uniós Vámkódex 254. cikke szerinti végfelhasználásán alapuló mechanizmust lenne helyénvaló elfogadni.

| (97) | Ennek kapcsán az ASSITOL és a Campa/IMBI arra kérte a Bizottságot, hogy tegyen közzé értesítést az eljárás megindításáról szóló értesítés módosításáról. |
| --- | --- |

(97)

Ennek kapcsán az ASSITOL és a Campa/IMBI arra kérte a Bizottságot, hogy tegyen közzé értesítést az eljárás megindításáról szóló értesítés módosításáról.

| (98) | A Bizottság azt, hogy a hulladékból előállított, legalább 97 % hasítási fokú zsírsav érintett termék-e, csak annak vizsgálatával tudta megerősíteni, hogy a zsírsav ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik-e, felhasználása megegyezik-e, és versenyben áll-e a hasonló termékkel. Továbbá a nyersanyagok nem döntő tényezők egy terméktípusnak a vizsgálat termékköréből való kizárásában, ha a végtermékek azonosak és ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság azt, hogy a hulladékból előállított, legalább 97 % hasítási fokú zsírsav érintett termék-e, csak annak vizsgálatával tudta megerősíteni, hogy a zsírsav ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik-e, felhasználása megegyezik-e, és versenyben áll-e a hasonló termékkel. Továbbá a nyersanyagok nem döntő tényezők egy terméktípusnak a vizsgálat termékköréből való kizárásában, ha a végtermékek azonosak és ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek.

| (99) | Az indonéz exportáló gyártó telephelyén tett ellenőrző látogatás valóban azt tárta fel, hogy az IMBI által importált desztillált zsírsavakat vagy melléktermékekből, például pálmazsírsav-desztillátumokból, vagy különböző pálmahulladék-nyersanyagokból állították elő. |
| --- | --- |

(99)

Az indonéz exportáló gyártó telephelyén tett ellenőrző látogatás valóban azt tárta fel, hogy az IMBI által importált desztillált zsírsavakat vagy melléktermékekből, például pálmazsírsav-desztillátumokból, vagy különböző pálmahulladék-nyersanyagokból állították elő.

| (100) | Az Indonéziában tett ellenőrző látogatás során a Bizottság a más típusú zsírsavakhoz képest értékelte a termék fizikai tulajdonságait (megjelenés, szag, titer, szín stb.), valamint a hulladékból előállított desztillált zsírsav műszaki tulajdonságait (típus és fajta, minőség, halmazállapot, színstabilitás) és kémiai tulajdonságait (savszám, elszappanosítási szám, jódszám és zsírsavösszetétel). A vizsgálatból azonban az derült ki, hogy a hulladékból előállított desztillált zsírsavak fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai nagyon hasonlóak a nyers pálmaolajból és a nyers pálmamagbélolajból előállított zsírsavakéhoz. A vizsgálat ennélfogva nem tárt fel olyan alapvető fizikai, műszaki vagy kémiai jellemzőt, amely megkülönböztetné a hulladékból előállított desztillált zsírsavat az egyéb típusú zsírsavaktól. |
| --- | --- |

(100)

Az Indonéziában tett ellenőrző látogatás során a Bizottság a más típusú zsírsavakhoz képest értékelte a termék fizikai tulajdonságait (megjelenés, szag, titer, szín stb.), valamint a hulladékból előállított desztillált zsírsav műszaki tulajdonságait (típus és fajta, minőség, halmazállapot, színstabilitás) és kémiai tulajdonságait (savszám, elszappanosítási szám, jódszám és zsírsavösszetétel). A vizsgálatból azonban az derült ki, hogy a hulladékból előállított desztillált zsírsavak fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai nagyon hasonlóak a nyers pálmaolajból és a nyers pálmamagbélolajból előállított zsírsavakéhoz. A vizsgálat ennélfogva nem tárt fel olyan alapvető fizikai, műszaki vagy kémiai jellemzőt, amely megkülönböztetné a hulladékból előállított desztillált zsírsavat az egyéb típusú zsírsavaktól.

| (101) | A vizsgálat feltárta továbbá, hogy a hulladékból előállított desztillált zsírsav a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló uniós jogi aktus (RED II (16)) hatálya alá tartozik, amely előírja, hogy a zsírsavból hulladékanyagok vagy melléktermékek felhasználásával előállított biodízelt az uniós tagállamok figyelembe vehetik a RED II által meghatározott célértékek teljesítése során (17). A RED II (18) értelmében ahhoz, hogy az uniós tagállamok a biodízelt a fenntarthatósági célkitűzéseik alapján elszámolhassák, annak alapanyagát – ebben az esetben a desztillált zsírsavakat – a fenntarthatósági és kémiai normák tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tanúsítani kell. |
| --- | --- |

(101)

A vizsgálat feltárta továbbá, hogy a hulladékból előállított desztillált zsírsav a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló uniós jogi aktus (RED II (16)) hatálya alá tartozik, amely előírja, hogy a zsírsavból hulladékanyagok vagy melléktermékek felhasználásával előállított biodízelt az uniós tagállamok figyelembe vehetik a RED II által meghatározott célértékek teljesítése során (17). A RED II (18) értelmében ahhoz, hogy az uniós tagállamok a biodízelt a fenntarthatósági célkitűzéseik alapján elszámolhassák, annak alapanyagát – ebben az esetben a desztillált zsírsavakat – a fenntarthatósági és kémiai normák tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tanúsítani kell.

16

17

18

| (102) | Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy a legalább 97 %-os hasítási fokú, hulladékból előállított és a Bizottság által a RED II (19) 30. cikkének (4) bekezdése alapján elismert önkéntes rendszerek valamelyike vagy a RED II (20) 30. cikkének (6) bekezdése alapján létrehozott nemzeti tanúsítási rendszerek valamelyike keretében tanúsított zsírsavak más zsírsavakkal azonos tulajdonságokkal rendelkeznek, azonban felhasználásuk eltérő, és nem versenyeznek a hasonló termékkel. A Bizottság azt is megerősítette, hogy a hulladékból előállított zsírsavak nem szerepeltek a panaszban. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezek a zsírsavak nem képezik az érintett termék részét, ezért kizárta azokat a vizsgálatból. Ebből adódóan a vizsgálat nem érintette az IMBI által importált, többek között a Musim Mas csoport részét képező IBP exportáló gyártótól származó ilyen zsírsavak behozatalát. |
| --- | --- |

(102)

Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy a legalább 97 %-os hasítási fokú, hulladékból előállított és a Bizottság által a RED II (19) 30. cikkének (4) bekezdése alapján elismert önkéntes rendszerek valamelyike vagy a RED II (20) 30. cikkének (6) bekezdése alapján létrehozott nemzeti tanúsítási rendszerek valamelyike keretében tanúsított zsírsavak más zsírsavakkal azonos tulajdonságokkal rendelkeznek, azonban felhasználásuk eltérő, és nem versenyeznek a hasonló termékkel. A Bizottság azt is megerősítette, hogy a hulladékból előállított zsírsavak nem szerepeltek a panaszban. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezek a zsírsavak nem képezik az érintett termék részét, ezért kizárta azokat a vizsgálatból. Ebből adódóan a vizsgálat nem érintette az IMBI által importált, többek között a Musim Mas csoport részét képező IBP exportáló gyártótól származó ilyen zsírsavak behozatalát.

19

20

| (103) | A termékkör e további pontosításai – az ügy irataihoz fűzött, a (71) preambulumbekezdésben említett feljegyzésben közzétetteken túl – a vizsgált termék (70) preambulumbekezdés szerinti meghatározásában is megjelennek. |
| --- | --- |

(103)

A termékkör e további pontosításai – az ügy irataihoz fűzött, a (71) preambulumbekezdésben említett feljegyzésben közzétetteken túl – a vizsgált termék (70) preambulumbekezdés szerinti meghatározásában is megjelennek.

2.4.3.   Más típusú zsírsavak

Más típusú zsírsavak

| (104) | Az Ecogreen leányvállalatai, a DHW és az E&S a következő zsírsavak kizárását kérte a termékkörből: C6 (kereskedelmi név: Ecoric 6), C8–C10 (kereskedelmi név: Ecoric 80), C16–C18, C18 telítetlen (kereskedelmi név: Ecoric 68 TA) és C18:1 (kereskedelmi név: Ecoric 18W). Állításuk szerint ezeket a zsírsavtípusokat a velük kapcsolatban álló exportáló gyártó, az Ecogreen gyártja a zsíralkohol gyártási eljárása során, és azokat bizonyos egyedi jellemzőkre tekintettel az uniós gyártók nem képesek azonos minőségben előállítani. A DHW és az E&S azt állította, hogy különösen az első három zsírsavat az Ecogreen a minőség stabilitása, az ellátás folytonossága és a kialakult tanúsítási lánc miatt csak európai leányvállalatainak exportálja további belső feldolgozás céljából. A DHW és az E&S szerint ugyanis az Ecoric 6 csak nagyon kis mennyiségben állítható elő nyers pálmamagbélolajból és tiszta kókuszolajból. A DHW és az E&S azt állította továbbá, hogy az Unióban más C6 savak is rendelkezésre állnak, azokat viszont erjesztéssel állítják elő, az viszont az Ecogreen esetében nem alkalmazható. További állításuk szerint az Ecoric 80-at többnyire nyers pálmamagbélolajból és kókuszolajból állítják elő, és zsírészterek előállítására használják, amelyek a DHW által egy adott szabadalom alkalmazásával végzett kezelést követően az íz, az illat és a színstabilitás tekintetében kiváló minőségű észtert eredményeznek. Az Ecoric 68 TA a nyers pálmamagbélolaj származéka, amelyben a szénlánc eloszlása hasonló a faggyúból nyert zsírsavéhoz, és faggyúmentes zsírsaminok előállítására használják fel. Az Ecoric 18W-t olyan észterek előállítására használják, amelyek jól viselkednek alacsony hőmérsékleten, és amelyeknél a végterméknek jobb színe, emellett kevesebb melléktermék keletkezik. Végül azt állították, hogy az állati eredetű olajsav használatát szigorú kóser szabályok tiltják az észterüzemeikben. |
| --- | --- |

(104)

Az Ecogreen leányvállalatai, a DHW és az E&S a következő zsírsavak kizárását kérte a termékkörből: C6 (kereskedelmi név: Ecoric 6), C8–C10 (kereskedelmi név: Ecoric 80), C16–C18, C18 telítetlen (kereskedelmi név: Ecoric 68 TA) és C18:1 (kereskedelmi név: Ecoric 18W). Állításuk szerint ezeket a zsírsavtípusokat a velük kapcsolatban álló exportáló gyártó, az Ecogreen gyártja a zsíralkohol gyártási eljárása során, és azokat bizonyos egyedi jellemzőkre tekintettel az uniós gyártók nem képesek azonos minőségben előállítani. A DHW és az E&S azt állította, hogy különösen az első három zsírsavat az Ecogreen a minőség stabilitása, az ellátás folytonossága és a kialakult tanúsítási lánc miatt csak európai leányvállalatainak exportálja további belső feldolgozás céljából. A DHW és az E&S szerint ugyanis az Ecoric 6 csak nagyon kis mennyiségben állítható elő nyers pálmamagbélolajból és tiszta kókuszolajból. A DHW és az E&S azt állította továbbá, hogy az Unióban más C6 savak is rendelkezésre állnak, azokat viszont erjesztéssel állítják elő, az viszont az Ecogreen esetében nem alkalmazható. További állításuk szerint az Ecoric 80-at többnyire nyers pálmamagbélolajból és kókuszolajból állítják elő, és zsírészterek előállítására használják, amelyek a DHW által egy adott szabadalom alkalmazásával végzett kezelést követően az íz, az illat és a színstabilitás tekintetében kiváló minőségű észtert eredményeznek. Az Ecoric 68 TA a nyers pálmamagbélolaj származéka, amelyben a szénlánc eloszlása hasonló a faggyúból nyert zsírsavéhoz, és faggyúmentes zsírsaminok előállítására használják fel. Az Ecoric 18W-t olyan észterek előállítására használják, amelyek jól viselkednek alacsony hőmérsékleten, és amelyeknél a végterméknek jobb színe, emellett kevesebb melléktermék keletkezik. Végül azt állították, hogy az állati eredetű olajsav használatát szigorú kóser szabályok tiltják az észterüzemeikben.

| (105) | Válaszában az ilyen típusú zsírsavak kizárását ellenezve a panaszos azzal érvelt, hogy az a vizsgált termék teljes körét érintené, mivel az Ecogreen leányvállalatai által kért termékkizárás az érintett zsírsavak valamennyi lánchosszát lefedi, C6-tól C18-ig. A panaszos továbbá azzal érvelt, hogy a DHW és az E&S állításaival ellentétben az uniós gyártók képesek az ilyen típusú zsírsavak előállítására, olyannyira, hogy az Ecogreen leányvállalatainak valójában maguk is szállítják ezeket a zsírsavakat, miután azok nem az Ecogreen csoport „egyedi” termékei, és helyettesíthetők az uniós gazdasági ágazat által előállított zsírsavakkal. |
| --- | --- |

(105)

Válaszában az ilyen típusú zsírsavak kizárását ellenezve a panaszos azzal érvelt, hogy az a vizsgált termék teljes körét érintené, mivel az Ecogreen leányvállalatai által kért termékkizárás az érintett zsírsavak valamennyi lánchosszát lefedi, C6-tól C18-ig. A panaszos továbbá azzal érvelt, hogy a DHW és az E&S állításaival ellentétben az uniós gyártók képesek az ilyen típusú zsírsavak előállítására, olyannyira, hogy az Ecogreen leányvállalatainak valójában maguk is szállítják ezeket a zsírsavakat, miután azok nem az Ecogreen csoport „egyedi” termékei, és helyettesíthetők az uniós gazdasági ágazat által előállított zsírsavakkal.

| (106) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat hasonló zsírsavakat állít elő, ezért azok a termékek, amelyek termékkörből való kizárását a DHW és az E&S kérte, versenyben állnak az uniós gazdasági ágazattal, és kárt okoznak. A Bizottság ezért elutasította ezt a kérést. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat hasonló zsírsavakat állít elő, ezért azok a termékek, amelyek termékkörből való kizárását a DHW és az E&S kérte, versenyben állnak az uniós gazdasági ágazattal, és kárt okoznak. A Bizottság ezért elutasította ezt a kérést.

| (107) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Ecogreen megismételte a (104) preambulumbekezdésben foglalt kizárás iránti kérelmét. Az Ecogreen azzal érvelt, hogy a panaszos állításával ellentétben a kizárás iránti kérelme nem terjedt ki a vizsgálat körébe tartozó zsírsavak teljes lánchosszára, mivel a C12 (laurinsav), a C14 (mirisztinsav), a C16 (palmitinsav), a C18 telített (sztearinsav), valamint ezek keverékei nem képezték kizárás iránti kérelme részét. Ezenkívül a kizárás iránti kérelemben szereplő termékeket illetően az Ecogreen azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem gyárt hasonló termékeket. Az Ecogreen azzal érvelt különösen, hogy az Ecoric 6 termékei tartalmaznak egy olyan szerves vegyületet, amely nem található meg az uniós gazdasági ágazat által előállított C6 savakban. Az Ecogreen továbbá azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesen eltérő gyártási folyamatot alkalmazott a C6, a C8–C10, a C16–C18 és a C18 (telítetlen) termékek esetében. Az Ecogreen azzal érvelt, hogy a C6 esetében az uniós gazdasági ágazat fermentációt alkalmazott, és sem az Ecogreen csoport, sem annak vevői nem fogadták el a fermentációs folyamatot zsírsavgyártási eljárásként, mivel ez befolyásolhatja az előállított zsírsavak alapvető tulajdonságait. A C18:1 terméke esetében az Ecogreen azzal érvelt, hogy a termék különösen kiváló minőségű, és hogy e termék uniós felhasználói minőségi megállapodásokat kötöttek, amelyek kötelezik őket arra, hogy szigorú előírásoknak megfelelő C18:1 zsírsavval előállított észtereket szállítsanak ügyfeleiknek. |
| --- | --- |

(107)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Ecogreen megismételte a (104) preambulumbekezdésben foglalt kizárás iránti kérelmét. Az Ecogreen azzal érvelt, hogy a panaszos állításával ellentétben a kizárás iránti kérelme nem terjedt ki a vizsgálat körébe tartozó zsírsavak teljes lánchosszára, mivel a C12 (laurinsav), a C14 (mirisztinsav), a C16 (palmitinsav), a C18 telített (sztearinsav), valamint ezek keverékei nem képezték kizárás iránti kérelme részét. Ezenkívül a kizárás iránti kérelemben szereplő termékeket illetően az Ecogreen azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem gyárt hasonló termékeket. Az Ecogreen azzal érvelt különösen, hogy az Ecoric 6 termékei tartalmaznak egy olyan szerves vegyületet, amely nem található meg az uniós gazdasági ágazat által előállított C6 savakban. Az Ecogreen továbbá azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesen eltérő gyártási folyamatot alkalmazott a C6, a C8–C10, a C16–C18 és a C18 (telítetlen) termékek esetében. Az Ecogreen azzal érvelt, hogy a C6 esetében az uniós gazdasági ágazat fermentációt alkalmazott, és sem az Ecogreen csoport, sem annak vevői nem fogadták el a fermentációs folyamatot zsírsavgyártási eljárásként, mivel ez befolyásolhatja az előállított zsírsavak alapvető tulajdonságait. A C18:1 terméke esetében az Ecogreen azzal érvelt, hogy a termék különösen kiváló minőségű, és hogy e termék uniós felhasználói minőségi megállapodásokat kötöttek, amelyek kötelezik őket arra, hogy szigorú előírásoknak megfelelő C18:1 zsírsavval előállított észtereket szállítsanak ügyfeleiknek.

| (108) | A Bizottság egyetértett azzal, hogy az Ecogreen kizárási kérelme nem terjedt ki az érintett zsírsavak valamennyi lehetséges szénlánchosszára, mindazonáltal azok jelentős részét lefedte. A kizárás iránti kérelemben szereplő termékeket illetően az Ecogreen mindenesetre nem támasztotta alá azon állítását, hogy az uniós gazdasági ágazat nem gyárt „hasonló termékeket”. Ami azt a szerves vegyületet illeti, amely állítólag megkülönbözteti C6 termékét az uniós gazdasági ágazat által előállított megfelelő termékektől, az Ecogreen nem szolgáltatott bizonyítékot annak relevanciájára, többek között ezen anyagnak a termékben való koncentrációjára vagy arra vonatkozóan, hogy az milyen hatással van a termék alapvető tulajdonságaira és felhasználására. Továbbá, mivel a beadvány nyilvános változata nem tartalmazott információkat erről az anyagról, így annak nevét sem, más érdekelt felek nem tudtak észrevételeket tenni ezekkel a szempontokkal kapcsolatban. A gyártási folyamat állítólagos különbségeit illetően a Bizottság emlékeztet arra, hogy a gyártási eljárások elvben nem relevánsak annak értékelésekor, hogy a termékek „hasonlóak”-e. Ebben az esetben az Ecogreen nem szolgáltatott konkrét bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy ezek az eljárások hogyan befolyásolhatják a végtermék alapvető tulajdonságait. Maga az Ecogreen is – különösen a fermentáció tekintetében – pusztán lehetőségként, nem pedig bizonyítékokkal alátámasztott tényként mutatja be a termék alapvető tulajdonságainak e folyamatból eredő állítólagos különbségeit. A fentiekre tekintettel a Bizottság elutasította e kizárás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság egyetértett azzal, hogy az Ecogreen kizárási kérelme nem terjedt ki az érintett zsírsavak valamennyi lehetséges szénlánchosszára, mindazonáltal azok jelentős részét lefedte. A kizárás iránti kérelemben szereplő termékeket illetően az Ecogreen mindenesetre nem támasztotta alá azon állítását, hogy az uniós gazdasági ágazat nem gyárt „hasonló termékeket”. Ami azt a szerves vegyületet illeti, amely állítólag megkülönbözteti C6 termékét az uniós gazdasági ágazat által előállított megfelelő termékektől, az Ecogreen nem szolgáltatott bizonyítékot annak relevanciájára, többek között ezen anyagnak a termékben való koncentrációjára vagy arra vonatkozóan, hogy az milyen hatással van a termék alapvető tulajdonságaira és felhasználására. Továbbá, mivel a beadvány nyilvános változata nem tartalmazott információkat erről az anyagról, így annak nevét sem, más érdekelt felek nem tudtak észrevételeket tenni ezekkel a szempontokkal kapcsolatban. A gyártási folyamat állítólagos különbségeit illetően a Bizottság emlékeztet arra, hogy a gyártási eljárások elvben nem relevánsak annak értékelésekor, hogy a termékek „hasonlóak”-e. Ebben az esetben az Ecogreen nem szolgáltatott konkrét bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy ezek az eljárások hogyan befolyásolhatják a végtermék alapvető tulajdonságait. Maga az Ecogreen is – különösen a fermentáció tekintetében – pusztán lehetőségként, nem pedig bizonyítékokkal alátámasztott tényként mutatja be a termék alapvető tulajdonságainak e folyamatból eredő állítólagos különbségeit. A fentiekre tekintettel a Bizottság elutasította e kizárás iránti kérelmet.

| (109) | Az AAK arra kérte a Bizottságot, hogy zárja ki az élelmiszer-minőségű olajsavat a vizsgálat termékköréből. Állítása szerint bár a vizsgálat kiterjedt az az olajsavra, annak két típusa különböztethető meg: az ipari minőségű olajsav és az élelmiszer-minőségű olajsav. Az AAK kijelentette, hogy bár a két kategória alapvető kémiai tulajdonságai megegyeznek, mivel az élelmiszer-minőségű olajat élelmiszerek előállításához használják, az előállítási folyamatnak szigorúbb előírásoknak kell megfelelnie, azaz a savban lévő szennyező anyagok szintje nem haladhatja meg az élelmiszereket szabályozó uniós rendeletben (21) meghatározott szintet. Azt állította továbbá, hogy az élelmiszer-minőségű olajsav jóval drágább, mint az ipari minőségű, nem helyettesíthető ipari minőségű olajsavval, és az uniós gazdasági ágazat nem tud belőle nagyobb mennyiséget szállítani. Közölte, hogy Indonéziából csak elenyésző mennyiségben importálnak élelmiszer-minőségű olajsavat, ezért az onnét érkező behozatal nem okozhat kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Valószínűsítette, hogy az uniós importőrök közül egyedül importál jelentős mennyiségben élelmiszer-minőségű olajsavat más országokból. Az AAK azt is kijelentette, hogy tudomása szerint Indonéziában nincsenek olyan olajsavat előállító üzemek, amelyek megfelelnének az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok felső határértékére vonatkozó szigorú követelményeknek. Az AAK azt állította, hogy az Indonéziából származó, élelmiszer-minőségű olajsav esetleges behozatalának magasabb árai következtében az uniós felhasználók árai az olajsav valamennyi kategóriájában, így a Malajziából származó termékek esetében is emelkednének, ami negatívan befolyásolná az AAK tevékenységét. Az AAK javaslata szerint az élelmiszer-minőségű olajsav a benzo(a)pirén és a transzzsírsav-tartalom felső, az élelmiszerekről szóló uniós rendeletben hivatalosan előírt határértékeire való hivatkozással lenne kizárható. |
| --- | --- |

(109)

Az AAK arra kérte a Bizottságot, hogy zárja ki az élelmiszer-minőségű olajsavat a vizsgálat termékköréből. Állítása szerint bár a vizsgálat kiterjedt az az olajsavra, annak két típusa különböztethető meg: az ipari minőségű olajsav és az élelmiszer-minőségű olajsav. Az AAK kijelentette, hogy bár a két kategória alapvető kémiai tulajdonságai megegyeznek, mivel az élelmiszer-minőségű olajat élelmiszerek előállításához használják, az előállítási folyamatnak szigorúbb előírásoknak kell megfelelnie, azaz a savban lévő szennyező anyagok szintje nem haladhatja meg az élelmiszereket szabályozó uniós rendeletben (21) meghatározott szintet. Azt állította továbbá, hogy az élelmiszer-minőségű olajsav jóval drágább, mint az ipari minőségű, nem helyettesíthető ipari minőségű olajsavval, és az uniós gazdasági ágazat nem tud belőle nagyobb mennyiséget szállítani. Közölte, hogy Indonéziából csak elenyésző mennyiségben importálnak élelmiszer-minőségű olajsavat, ezért az onnét érkező behozatal nem okozhat kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Valószínűsítette, hogy az uniós importőrök közül egyedül importál jelentős mennyiségben élelmiszer-minőségű olajsavat más országokból. Az AAK azt is kijelentette, hogy tudomása szerint Indonéziában nincsenek olyan olajsavat előállító üzemek, amelyek megfelelnének az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok felső határértékére vonatkozó szigorú követelményeknek. Az AAK azt állította, hogy az Indonéziából származó, élelmiszer-minőségű olajsav esetleges behozatalának magasabb árai következtében az uniós felhasználók árai az olajsav valamennyi kategóriájában, így a Malajziából származó termékek esetében is emelkednének, ami negatívan befolyásolná az AAK tevékenységét. Az AAK javaslata szerint az élelmiszer-minőségű olajsav a benzo(a)pirén és a transzzsírsav-tartalom felső, az élelmiszerekről szóló uniós rendeletben hivatalosan előírt határértékeire való hivatkozással lenne kizárható.

21

| (110) | A fenti állításra reagálva a panaszos ellenezte az élelmiszer-minőségű olajsav kivonását a vizsgálat köréből. Ennek kapcsán azt állította, hogy az élelmiszer-minőségű olajsav ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, mint a vizsgálat körébe alá tartozó többi termék, ezért e termékcsoport kizárása az intézkedések kijátszásának magas kockázatához vezetne. Emellett a panaszos fenntartotta, hogy az élelmiszer-minőségű olajsavat használó gyártók az ipari minőségű olajsavat is használják, ezért a végfelhasználás alapján történő megkülönböztetéssel nem kerülhető el az intézkedések kijátszásának kockázata. A panaszos azzal érvelt továbbá, hogy az élelmiszer-minőségű olajsav a vizsgálat által nem érintett egyéb behozatali forrásokból is rendelkezésre áll, ezért nem merül fel az ellátási hiány kockázata. |
| --- | --- |

(110)

A fenti állításra reagálva a panaszos ellenezte az élelmiszer-minőségű olajsav kivonását a vizsgálat köréből. Ennek kapcsán azt állította, hogy az élelmiszer-minőségű olajsav ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, mint a vizsgálat körébe alá tartozó többi termék, ezért e termékcsoport kizárása az intézkedések kijátszásának magas kockázatához vezetne. Emellett a panaszos fenntartotta, hogy az élelmiszer-minőségű olajsavat használó gyártók az ipari minőségű olajsavat is használják, ezért a végfelhasználás alapján történő megkülönböztetéssel nem kerülhető el az intézkedések kijátszásának kockázata. A panaszos azzal érvelt továbbá, hogy az élelmiszer-minőségű olajsav a vizsgálat által nem érintett egyéb behozatali forrásokból is rendelkezésre áll, ezért nem merül fel az ellátási hiány kockázata.

| (111) | Ennek kapcsán a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az élelmiszer-minőségű olajsavak az ipari minőségű olajsavhoz hasonló alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek. Bár az élelmiszer-minőségű olajsavra szigorúbb minőségi és tisztasági követelmények vonatkoztak, a szénlánc hossza megegyezik az ipari felhasználásra használt olajsavéval. A két minőségi kategória közötti árkülönbség önmagában nem meghatározó elem a termékkizárás szempontjából. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat valóban élelmiszer-minőségű olajsavat állít elő, emellett léteznek más beszerzési források is, például Malajzia. Erre tekintettel a Bizottság elutasította a kizárás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(111)

Ennek kapcsán a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az élelmiszer-minőségű olajsavak az ipari minőségű olajsavhoz hasonló alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek. Bár az élelmiszer-minőségű olajsavra szigorúbb minőségi és tisztasági követelmények vonatkoztak, a szénlánc hossza megegyezik az ipari felhasználásra használt olajsavéval. A két minőségi kategória közötti árkülönbség önmagában nem meghatározó elem a termékkizárás szempontjából. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat valóban élelmiszer-minőségű olajsavat állít elő, emellett léteznek más beszerzési források is, például Malajzia. Erre tekintettel a Bizottság elutasította a kizárás iránti kérelmet.

| (112) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az AAK ismételten arra kérte a Bizottságot, hogy zárja ki az élelmiszer-minőségű olajsavat a vizsgálat termékköréből. Az AAK bírálta a Bizottságot, hogy állításait nem kezelte megfelelően, valamint hogy ellentmondó kritériumokat alkalmazott, amikor a biodízelgyártásra szánt zsírsavat kizárta a termékkörből, az élelmiszer-minőségű olajsavat ellenben nem. Az AAK azt állította különösen, hogy a (102) preambulumbekezdésben a Bizottságnak a hulladékból előállított zsírsav kizárására vonatkozó következtetése azon a tényen alapult, hogy a szóban forgó zsírsavnak eltérő volt a rendeltetése, és nem állt versenyben a hasonló termékkel, miközben egyéb zsírsavakkal azonos tulajdonságokkal rendelkezik. Másrészt viszont az élelmiszer-minőségű olajsav kizárásának megtagadását a Bizottság a (111) preambulumbekezdésben azzal a következtetésével indokolta, hogy az élelmiszer-minőségű olajsavak alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai hasonlóak az azonos szénlánchosszúságú ipari minőségű olajsavéihoz. Az AAK továbbá azt állította, hogy az élelmiszer-minőségű olajsav és az ipari minőségű olajsav felhasználási célja különböző, és a kettő nem áll versenyben egymással, valamint hogy a Bizottság azon állítását, miszerint mindkét típus hasonló fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, a tények nem igazolják, és azt a rendelet nem támasztotta alá. Végül az AAK azt állította, hogy ha a Bizottság hasonló elemzést végzett volna az élelmiszer-minőségű és az ipari minőségű olajsav tekintetében, akkor a két típus között különbséget talált volna a típus, az osztály és a minőség tekintetében. |
| --- | --- |

(112)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az AAK ismételten arra kérte a Bizottságot, hogy zárja ki az élelmiszer-minőségű olajsavat a vizsgálat termékköréből. Az AAK bírálta a Bizottságot, hogy állításait nem kezelte megfelelően, valamint hogy ellentmondó kritériumokat alkalmazott, amikor a biodízelgyártásra szánt zsírsavat kizárta a termékkörből, az élelmiszer-minőségű olajsavat ellenben nem. Az AAK azt állította különösen, hogy a (102) preambulumbekezdésben a Bizottságnak a hulladékból előállított zsírsav kizárására vonatkozó következtetése azon a tényen alapult, hogy a szóban forgó zsírsavnak eltérő volt a rendeltetése, és nem állt versenyben a hasonló termékkel, miközben egyéb zsírsavakkal azonos tulajdonságokkal rendelkezik. Másrészt viszont az élelmiszer-minőségű olajsav kizárásának megtagadását a Bizottság a (111) preambulumbekezdésben azzal a következtetésével indokolta, hogy az élelmiszer-minőségű olajsavak alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai hasonlóak az azonos szénlánchosszúságú ipari minőségű olajsavéihoz. Az AAK továbbá azt állította, hogy az élelmiszer-minőségű olajsav és az ipari minőségű olajsav felhasználási célja különböző, és a kettő nem áll versenyben egymással, valamint hogy a Bizottság azon állítását, miszerint mindkét típus hasonló fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, a tények nem igazolják, és azt a rendelet nem támasztotta alá. Végül az AAK azt állította, hogy ha a Bizottság hasonló elemzést végzett volna az élelmiszer-minőségű és az ipari minőségű olajsav tekintetében, akkor a két típus között különbséget talált volna a típus, az osztály és a minőség tekintetében.

| (113) | A Bizottság nem értett egyet ezekkel az állításokkal. Először is, ami a hulladékból készült zsírsavat illeti, amint az a (102) preambulumbekezdésben szerepel, a szándék szerint a vizsgálatnem terjedt ki a hulladékból előállított zsírsavra. Mivel azonban ez a zsírsav más zsírsavakkal azonos fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, a termékmeghatározás akaratlanul erre is kiterjedt. Annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálatot helyesen folytassa le, és az esetleges intézkedéseket helyesen alkalmazzák, a Bizottság alaposan megvizsgálta ezt a konkrét terméket, majd pedig megerősítette, hogy azt valóban nem kellett volna megvizsgálni, illetve az intézkedések alá vonni, amint azt a (98)–(102) preambulumbekezdés kifejti. Ez ellentétben áll az élelmiszeripari felhasználásra szánt zsírsavakkal (például az élelmiszer-minőségű olajsavval), amelyek tárgyát képezték a panasznak, és amelyekre vonatkozóan a panaszosok bizonyítékokat szolgáltattak a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozóan, amelyeket a vizsgálat megerősített. Másodszor, az AAK által megfogalmazott kifogás az élelmiszer-minőségű olajsav kizárására irányuló kérelemmel kapcsolatos ténybeli és jogi helyzet téves értelmezésén alapul. Még ha az ipari és az élelmiszer-minőségű olajsavat az AAK állításának megfelelően két különböző típusú zsírsavnak tekintenénk is, ez nem lenne hatással a Bizottság megállapításaira. Az uniós gazdasági ágazat gyárt és értékesít élelmiszer-minőségű olajsavat, és élelmiszer-minőségű olajsav potenciálisan importálható Indonéziából (22), amely közvetlen versenyben állhat az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékkel, és következésképpen kárt okozhat. Ezért nincs ok arra, hogy a Bizottság arra a következtetésre jusson, hogy indokolt az élelmiszer-minőségű olajsav kizárása. Valójában a logikus következtetésnek éppen ezzel ellentétesnek kell lennie: az élelmiszer-minőségű olajsav nem zárható ki anélkül, hogy ez aláásná a bevezetendő intézkedések javító hatását. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság nem értett egyet ezekkel az állításokkal. Először is, ami a hulladékból készült zsírsavat illeti, amint az a (102) preambulumbekezdésben szerepel, a szándék szerint a vizsgálatnem terjedt ki a hulladékból előállított zsírsavra. Mivel azonban ez a zsírsav más zsírsavakkal azonos fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, a termékmeghatározás akaratlanul erre is kiterjedt. Annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálatot helyesen folytassa le, és az esetleges intézkedéseket helyesen alkalmazzák, a Bizottság alaposan megvizsgálta ezt a konkrét terméket, majd pedig megerősítette, hogy azt valóban nem kellett volna megvizsgálni, illetve az intézkedések alá vonni, amint azt a (98)–(102) preambulumbekezdés kifejti. Ez ellentétben áll az élelmiszeripari felhasználásra szánt zsírsavakkal (például az élelmiszer-minőségű olajsavval), amelyek tárgyát képezték a panasznak, és amelyekre vonatkozóan a panaszosok bizonyítékokat szolgáltattak a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozóan, amelyeket a vizsgálat megerősített. Másodszor, az AAK által megfogalmazott kifogás az élelmiszer-minőségű olajsav kizárására irányuló kérelemmel kapcsolatos ténybeli és jogi helyzet téves értelmezésén alapul. Még ha az ipari és az élelmiszer-minőségű olajsavat az AAK állításának megfelelően két különböző típusú zsírsavnak tekintenénk is, ez nem lenne hatással a Bizottság megállapításaira. Az uniós gazdasági ágazat gyárt és értékesít élelmiszer-minőségű olajsavat, és élelmiszer-minőségű olajsav potenciálisan importálható Indonéziából (22), amely közvetlen versenyben állhat az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékkel, és következésképpen kárt okozhat. Ezért nincs ok arra, hogy a Bizottság arra a következtetésre jusson, hogy indokolt az élelmiszer-minőségű olajsav kizárása. Valójában a logikus következtetésnek éppen ezzel ellentétesnek kell lennie: az élelmiszer-minőségű olajsav nem zárható ki anélkül, hogy ez aláásná a bevezetendő intézkedések javító hatását.

22

| (114) | Az AAK azt is állította, hogy az élelmiszer-minőségű olajsav uniós termelésének marginális volta és a terméket szállító egyetlen további harmadik ország megléte nem támasztja alá az élelmiszer-minőségű olajsavnak a vizsgálat termékkörében való benntartását. Az AAK azt állította különösen, hogy a termékkör meghatározása során a Bizottság korábban figyelembe vette azt a tényt, hogy egy terméktípus uniós gyártása korlátozott volt. E tekintetben az AAK a Malajziából és a Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálak behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (23) hivatkozott. Az AAK emellett az Amerikai Egyesült Államokból és az Oroszországból származó szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos termékkör-felülvizsgálatra is hivatkozott, azt állítva, hogy e termék egy vékony változatát azért zárták ki, mert egyetlen gyártónak sem fűződött közvetlen érdeke a gyártáshoz. |
| --- | --- |

(114)

Az AAK azt is állította, hogy az élelmiszer-minőségű olajsav uniós termelésének marginális volta és a terméket szállító egyetlen további harmadik ország megléte nem támasztja alá az élelmiszer-minőségű olajsavnak a vizsgálat termékkörében való benntartását. Az AAK azt állította különösen, hogy a termékkör meghatározása során a Bizottság korábban figyelembe vette azt a tényt, hogy egy terméktípus uniós gyártása korlátozott volt. E tekintetben az AAK a Malajziából és a Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálak behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (23) hivatkozott. Az AAK emellett az Amerikai Egyesült Államokból és az Oroszországból származó szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos termékkör-felülvizsgálatra is hivatkozott, azt állítva, hogy e termék egy vékony változatát azért zárták ki, mert egyetlen gyártónak sem fűződött közvetlen érdeke a gyártáshoz.

23

| (115) | Az AAK által a beadványban említett két vállalaton kívül egy harmadik uniós gyártó is kínál élelmiszer-minőségű olajsavat az uniós piacon (24). A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy e termék malajziai beszállítóktól is beszerezhető. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(115)

Az AAK által a beadványban említett két vállalaton kívül egy harmadik uniós gyártó is kínál élelmiszer-minőségű olajsavat az uniós piacon (24). A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy e termék malajziai beszállítóktól is beszerezhető. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

24

| (116) | Az AAK és a Musim Mas csoport az állati takarmányozásra használt palmitinsav kizárását kérte a termékkörből. Az AAK a palmitinsav uniós gyártója. Teljes kereslete azonban meghaladja termelési kapacitását. Megállapítást nyert, hogy a C16 szénlánchosszúságú tiszta palmitinsavat nyers pálmaolajból és nyers pálmamagbélolajból állítják elő. A vállalatok szerint a faggyú nem használható fel nyersanyagként az állati takarmány előállításához használt palmitinsav előállításához, mivel a takarmányozásra vonatkozó uniós jogszabályok tiltják az állati zsiradék kérődzők takarmányozásában való felhasználását (25). A vállalatok kijelentették továbbá, hogy a palmitinsav európai gyártása elhanyagolható, ugyanis a palmitinsavnak csupán két másik uniós gyártója van, a KLK és az IOI Oleo GmbH. Az AAK évi 45 000 tonnára becsülte a palmitinsav iránti uniós keresletet. Az AAK kijelentette, hogy a tiszta palmitinsav nem helyettesíthető más zsírsavakkal, ami megfordítva is igaz. Közölte továbbá, hogy a repcéből, illetve kanolából nyert zsírsavak, amelyek állítólag az Unióban rendelkezésre álló fő nyersanyagot jelentik, nem alkalmasak állati takarmányozásra, mivel a palmitinsavval szemben nem segítik elő a tehenek tejtermelését. Az AAK szerint az uniós gyártók a sztearinsav iránti alacsony kereslet miatt nem motiváltak arra, hogy jelentős mennyiségben állítsanak elő palmitinsavat, mivel ezeket a termékeket párhuzamosan állítják elő. Az AAK javaslata szerint a kizárás a C16 termékmeghatározásból való törlésével lenne kivitelezhető. |
| --- | --- |

(116)

Az AAK és a Musim Mas csoport az állati takarmányozásra használt palmitinsav kizárását kérte a termékkörből. Az AAK a palmitinsav uniós gyártója. Teljes kereslete azonban meghaladja termelési kapacitását. Megállapítást nyert, hogy a C16 szénlánchosszúságú tiszta palmitinsavat nyers pálmaolajból és nyers pálmamagbélolajból állítják elő. A vállalatok szerint a faggyú nem használható fel nyersanyagként az állati takarmány előállításához használt palmitinsav előállításához, mivel a takarmányozásra vonatkozó uniós jogszabályok tiltják az állati zsiradék kérődzők takarmányozásában való felhasználását (25). A vállalatok kijelentették továbbá, hogy a palmitinsav európai gyártása elhanyagolható, ugyanis a palmitinsavnak csupán két másik uniós gyártója van, a KLK és az IOI Oleo GmbH. Az AAK évi 45 000 tonnára becsülte a palmitinsav iránti uniós keresletet. Az AAK kijelentette, hogy a tiszta palmitinsav nem helyettesíthető más zsírsavakkal, ami megfordítva is igaz. Közölte továbbá, hogy a repcéből, illetve kanolából nyert zsírsavak, amelyek állítólag az Unióban rendelkezésre álló fő nyersanyagot jelentik, nem alkalmasak állati takarmányozásra, mivel a palmitinsavval szemben nem segítik elő a tehenek tejtermelését. Az AAK szerint az uniós gyártók a sztearinsav iránti alacsony kereslet miatt nem motiváltak arra, hogy jelentős mennyiségben állítsanak elő palmitinsavat, mivel ezeket a termékeket párhuzamosan állítják elő. Az AAK javaslata szerint a kizárás a C16 termékmeghatározásból való törlésével lenne kivitelezhető.

25

| (117) | Az állításokra reagálva a Cailà & Parés kijelentette, hogy az egyenlő versenyfeltételek helyreállítását követően évente 17 000 tonna palmitinsavat állíthat elő, ami a Cailà & Parés állítása szerint az uniós kereslet jelentős részét teszi ki. |
| --- | --- |

(117)

Az állításokra reagálva a Cailà & Parés kijelentette, hogy az egyenlő versenyfeltételek helyreállítását követően évente 17 000 tonna palmitinsavat állíthat elő, ami a Cailà & Parés állítása szerint az uniós kereslet jelentős részét teszi ki.

| (118) | A fentiekre tekintettel a Bizottság elfogadta azt az érvet, hogy a palmitinsav-termelés jövedelmezősége összefügg a sztearinsav iránti kereslettel. Ugyanakkor arra az álláspontra helyezkedett, hogy ha az Unióban minden zsírsav, így a palmitinsav és a sztearinsav tekintetében is helyreállnának az egyenlő versenyfeltételek, akkor az uniós gyártók valószínűleg ismét motiválttá válnának arra, hogy jelentős mennyiségben állítsanak elő palmitinsavat, beleértve az állati takarmányozásra alkalmas palmitinsavat is. Emellett a palmitinsavnak más beszerzési forrásai is vannak, például Malajzia. Ennek alapján, valamint figyelembe véve a Cailà & Parés által a termelési kapacitásáról közölt információkat, amelyek meghaladják az Indonéziából származó behozatal volumenét és az AAK keresletét is, a Bizottság elutasította a palmitinsav kizárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(118)

A fentiekre tekintettel a Bizottság elfogadta azt az érvet, hogy a palmitinsav-termelés jövedelmezősége összefügg a sztearinsav iránti kereslettel. Ugyanakkor arra az álláspontra helyezkedett, hogy ha az Unióban minden zsírsav, így a palmitinsav és a sztearinsav tekintetében is helyreállnának az egyenlő versenyfeltételek, akkor az uniós gyártók valószínűleg ismét motiválttá válnának arra, hogy jelentős mennyiségben állítsanak elő palmitinsavat, beleértve az állati takarmányozásra alkalmas palmitinsavat is. Emellett a palmitinsavnak más beszerzési forrásai is vannak, például Malajzia. Ennek alapján, valamint figyelembe véve a Cailà & Parés által a termelési kapacitásáról közölt információkat, amelyek meghaladják az Indonéziából származó behozatal volumenét és az AAK keresletét is, a Bizottság elutasította a palmitinsav kizárására irányuló kérelmet.

| (119) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Musim Mas csoport és az AAK megismételte a palmitinsavnak a termékkörből való kizárására irányuló kérelmét. Mindkét vállalat megkérdőjelezte a Cailà & Parés azon képességét, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően növelje palmitinsav-termelését. A Musim Mas csoport különösen azt állította, hogy spekulatív állításról van szó, amely nincs alátámasztva bizonyítékokkal. Az AAK megismételte, hogy a palmitinsav előállítása a tiszta sztearinsav előállításához kapcsolódik, és hogy ez utóbbinak nincs piaca az Unióban, mivel a tiszta sztearinsav fő felhasználása az AKD (alkil-ketén-dimer) viasz előállítása volt, amelyet az Unióban már nem gyártanak. |
| --- | --- |

(119)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Musim Mas csoport és az AAK megismételte a palmitinsavnak a termékkörből való kizárására irányuló kérelmét. Mindkét vállalat megkérdőjelezte a Cailà & Parés azon képességét, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően növelje palmitinsav-termelését. A Musim Mas csoport különösen azt állította, hogy spekulatív állításról van szó, amely nincs alátámasztva bizonyítékokkal. Az AAK megismételte, hogy a palmitinsav előállítása a tiszta sztearinsav előállításához kapcsolódik, és hogy ez utóbbinak nincs piaca az Unióban, mivel a tiszta sztearinsav fő felhasználása az AKD (alkil-ketén-dimer) viasz előállítása volt, amelyet az Unióban már nem gyártanak.

| (120) | A Bizottság nem fogadta el ezeket az érveket, sem a műszaki kapacitásra, sem pedig a palmitinsav előállításának ösztönzőire vonatkozóan. Ami a műszaki kapacitást illeti, a Bizottság a Cailà & Parés telephelyén tett ellenőrző látogatás során meggyőződött arról, hogy a vállalat teljes zsírsavgyártási kapacitása jelentősen meghaladta a palmitinsav gyártására vonatkozó bejelentett kapacitását (beleértve az adott társ- vagy melléktermékeket is), és nem tárt fel olyan nyilvánvaló szűk keresztmetszeteket, amelyek kifejezetten a palmitinsav-gyártás növeléséhez kapcsolódnának. Ami az ösztönzőket illeti, és amint azt a (118) preambulumbekezdés megállapítja, a vizsgálat megerősítette, hogy a palmitinsav gyártása összekapcsolódik a sztearinsav gyártásával. Az AAK állításával ellentétben azonban ez utóbbi nem korlátozódik a tiszta sztearinsavra. Konkrétan a Cailà & Parés esetében a palmitinsav-előállítás társtermékei a sztearinsav egyéb típusai, amelyeket jelentős mennyiségben értékesítenek az Unióban. Ezért a Bizottság fenntartja, hogy a zsírsavakra – köztük a palmitinsavakra és a sztearinsavakra – vonatkozó intézkedések bevezetése valószínűleg helyreállítaná a palmitinsav uniós gyártásának ösztönzőit is. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság nem fogadta el ezeket az érveket, sem a műszaki kapacitásra, sem pedig a palmitinsav előállításának ösztönzőire vonatkozóan. Ami a műszaki kapacitást illeti, a Bizottság a Cailà & Parés telephelyén tett ellenőrző látogatás során meggyőződött arról, hogy a vállalat teljes zsírsavgyártási kapacitása jelentősen meghaladta a palmitinsav gyártására vonatkozó bejelentett kapacitását (beleértve az adott társ- vagy melléktermékeket is), és nem tárt fel olyan nyilvánvaló szűk keresztmetszeteket, amelyek kifejezetten a palmitinsav-gyártás növeléséhez kapcsolódnának. Ami az ösztönzőket illeti, és amint azt a (118) preambulumbekezdés megállapítja, a vizsgálat megerősítette, hogy a palmitinsav gyártása összekapcsolódik a sztearinsav gyártásával. Az AAK állításával ellentétben azonban ez utóbbi nem korlátozódik a tiszta sztearinsavra. Konkrétan a Cailà & Parés esetében a palmitinsav-előállítás társtermékei a sztearinsav egyéb típusai, amelyeket jelentős mennyiségben értékesítenek az Unióban. Ezért a Bizottság fenntartja, hogy a zsírsavakra – köztük a palmitinsavakra és a sztearinsavakra – vonatkozó intézkedések bevezetése valószínűleg helyreállítaná a palmitinsav uniós gyártásának ösztönzőit is.

| (121) | A Musim Mas csoport azt is előadta, hogy a palmitinsav nem tartozik a panasz hatálya alá, mivel a szándék szerint a panasz az emberi fogyasztásra szánt zsírsavakra, nem pedig az állati fogyasztásra szánt zsírsavakra vonatkozott. Ezenkívül a Musim Mas csoport szerint az Unióban gyártott palmitinsav nem volt alkalmas a takarmányként való felhasználásra, mivel a gyártás során faggyút használtak alapanyagként, és ezért a termék nem tudott megfelelni bizonyos elvárásoknak, például a kóser és a halal termékekre vonatkozó követelményeknek. A Musim Mas csoport arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság pusztán a palmitinsav-beszerzések Malajziába történő áthelyezésének lehetősége miatt utasította el a kizárás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(121)

A Musim Mas csoport azt is előadta, hogy a palmitinsav nem tartozik a panasz hatálya alá, mivel a szándék szerint a panasz az emberi fogyasztásra szánt zsírsavakra, nem pedig az állati fogyasztásra szánt zsírsavakra vonatkozott. Ezenkívül a Musim Mas csoport szerint az Unióban gyártott palmitinsav nem volt alkalmas a takarmányként való felhasználásra, mivel a gyártás során faggyút használtak alapanyagként, és ezért a termék nem tudott megfelelni bizonyos elvárásoknak, például a kóser és a halal termékekre vonatkozó követelményeknek. A Musim Mas csoport arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság pusztán a palmitinsav-beszerzések Malajziába történő áthelyezésének lehetősége miatt utasította el a kizárás iránti kérelmet.

| (122) | A Bizottság nem fogadta el ezt az érvelést. Az „élelmiszer” mellett a panasz kifejezetten hivatkozik a „takarmányra” (26) mint a termékkörbe tartozó termékek egyik felhasználására. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy az uniós gyártók a palmitinsav előállításához növényi olajokat, köztük pálmaolajat használnak. Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a fentiekben bemutatottak szerint ahelyett, hogy csupán más nem uniós gyártókra hagyatkozott volna, az uniós gazdasági ágazatnak a palmitinsav-termelés növelésére való képességét és ösztönzőit is értékelte. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság nem fogadta el ezt az érvelést. Az „élelmiszer” mellett a panasz kifejezetten hivatkozik a „takarmányra” (26) mint a termékkörbe tartozó termékek egyik felhasználására. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy az uniós gyártók a palmitinsav előállításához növényi olajokat, köztük pálmaolajat használnak. Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a fentiekben bemutatottak szerint ahelyett, hogy csupán más nem uniós gyártókra hagyatkozott volna, az uniós gazdasági ágazatnak a palmitinsav-termelés növelésére való képességét és ösztönzőit is értékelte.

26

| (123) | A Musim Mas csoport kijelentette, hogy mivel a kókuszolaj nem exportvám- vagy -illetékköteles, a kókuszolajból előállított zsírsav nem képezheti a panasz tárgyát. |
| --- | --- |

(123)

A Musim Mas csoport kijelentette, hogy mivel a kókuszolaj nem exportvám- vagy -illetékköteles, a kókuszolajból előállított zsírsav nem képezheti a panasz tárgyát.

| (124) | A Bizottság megjegyzi, hogy bár a panasz szerint az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése alkalmazásában a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj van torzulásoknak kitéve az exportvám és -illeték miatt, a panasz és a vizsgálat a termékmeghatározásban szereplő valamennyi zsírsavtípusra kiterjed, nem csak a nyers pálmaolajból és a nyers pálmamagbélolajból előállított típusokra. Mindenesetre a vizsgálat nem tárt fel egyetlen olyan típusú zsírsavat sem, amelyet Indonéziából az EU-ba exportáltak, és amelyet kizárólag kókuszolajból állítottak elő. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság megjegyzi, hogy bár a panasz szerint az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése alkalmazásában a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj van torzulásoknak kitéve az exportvám és -illeték miatt, a panasz és a vizsgálat a termékmeghatározásban szereplő valamennyi zsírsavtípusra kiterjed, nem csak a nyers pálmaolajból és a nyers pálmamagbélolajból előállított típusokra. Mindenesetre a vizsgálat nem tárt fel egyetlen olyan típusú zsírsavat sem, amelyet Indonéziából az EU-ba exportáltak, és amelyet kizárólag kókuszolajból állítottak elő. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (125) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az NYCO arra kérte a Bizottságot, hogy zárja ki a termékkörből a C8–C10 zsírsavakat. E tekintetben az NYCO kijelentette, hogy a C8–C10 zsírsavak a zsírsavak egy nagyon sajátos formáját jelentik, amelyet az Unióban korlátozott mennyiségben állítanak elő. Ezt a zsírsavat Indonéziából és Malajziából is importálták. Az NYCO előadta, hogy 2021 szeptembere óta világszerte hiány mutatkozik a C8–C10 zsírsavakból a piacon, ami e zsírsavak jelentős áremelkedését eredményezte. Az NYCO azt állította, hogy a dömpingellenes vámok e termékre történő kivetése rendkívül negatív következményekkel járna globális versenyképességére és jövedelmezőségére nézve, és arra kérte a Bizottságot, hogy zárja ki ezeket a zsírsavakat a termékkörből. |
| --- | --- |

(125)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az NYCO arra kérte a Bizottságot, hogy zárja ki a termékkörből a C8–C10 zsírsavakat. E tekintetben az NYCO kijelentette, hogy a C8–C10 zsírsavak a zsírsavak egy nagyon sajátos formáját jelentik, amelyet az Unióban korlátozott mennyiségben állítanak elő. Ezt a zsírsavat Indonéziából és Malajziából is importálták. Az NYCO előadta, hogy 2021 szeptembere óta világszerte hiány mutatkozik a C8–C10 zsírsavakból a piacon, ami e zsírsavak jelentős áremelkedését eredményezte. Az NYCO azt állította, hogy a dömpingellenes vámok e termékre történő kivetése rendkívül negatív következményekkel járna globális versenyképességére és jövedelmezőségére nézve, és arra kérte a Bizottságot, hogy zárja ki ezeket a zsírsavakat a termékkörből.

| (126) | A Bizottság megjegyezte, hogy a termékkörre vonatkozó észrevételeket a vizsgálat korai szakaszában kellett volna benyújtani annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre azok érdemi értékelésére és arra, hogy a többi érdekelt fél reagálhasson azokra. Az NYCO emellett nem utalt olyan alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokra, amelyek megkülönböztethetnék ezt a zsírsavtípust a vizsgálat tárgyát képező többi zsírsavtípustól. Ami a kérelem érdemi pontjait és különösen az uniós érdeket illeti, ezekkel a (470) preambulumbekezdés foglalkozik. A fenti megfontolások alapján a Bizottság elutasította a kérést. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság megjegyezte, hogy a termékkörre vonatkozó észrevételeket a vizsgálat korai szakaszában kellett volna benyújtani annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre azok érdemi értékelésére és arra, hogy a többi érdekelt fél reagálhasson azokra. Az NYCO emellett nem utalt olyan alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokra, amelyek megkülönböztethetnék ezt a zsírsavtípust a vizsgálat tárgyát képező többi zsírsavtípustól. Ami a kérelem érdemi pontjait és különösen az uniós érdeket illeti, ezekkel a (470) preambulumbekezdés foglalkozik. A fenti megfontolások alapján a Bizottság elutasította a kérést.

| (127) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Wilmar kijelentette, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó termék köréből kifejezetten ki kell zárni azon termékeket, amelyek a behozatal kiszámításából kizárt TARIC-kódok alá tartoznak. |
| --- | --- |

(127)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Wilmar kijelentette, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó termék köréből kifejezetten ki kell zárni azon termékeket, amelyek a behozatal kiszámításából kizárt TARIC-kódok alá tartoznak.

| (128) | A Bizottság megerősítette, hogy az érintett termék fenti leírása összhangban van a behozatal kiszámításával. A termék leírásában megadott TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság megerősítette, hogy az érintett termék fenti leírása összhangban van a behozatal kiszámításával. A termék leírásában megadott TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (129) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(129)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

| (130) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése a mintában szereplő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív. |
| --- | --- |

(130)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése a mintában szereplő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív.

| (131) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a mintába felvett exportáló gyártók esetében azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a mintába felvett exportáló gyártók esetében azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal.

| (132) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően – megvizsgálta, hogy az Unióba irányuló exportra értékesített egyes terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok esetében a mintába felvett exportáló gyártók mindegyikének belföldi értékesítése reprezentatív-e. A Bizottság megállapította, hogy egyes terméktípusok belföldi értékesítése nem reprezentatív a mintában szereplő egyik exportáló gyártó esetében sem. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően – megvizsgálta, hogy az Unióba irányuló exportra értékesített egyes terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok esetében a mintába felvett exportáló gyártók mindegyikének belföldi értékesítése reprezentatív-e. A Bizottság megállapította, hogy egyes terméktípusok belföldi értékesítése nem reprezentatív a mintában szereplő egyik exportáló gyártó esetében sem.

| (133) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (134) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; és |
| --- | --- | --- |

(134)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; és

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (135) | Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt megvalósított összes belföldi értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(135)

Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt megvalósított összes belföldi értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlaga.

| (136) | A rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatti nyereséges belföldi értékesítéseihez tartozó tényleges belföldi árral egyezik meg, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(136)

A rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatti nyereséges belföldi értékesítéseihez tartozó tényleges belföldi árral egyezik meg, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget.

| (137) | A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy az egyes terméktípusok teljes belföldi értékesítésének legalább 80 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta az előállítási költséget. A Bizottság ennek megfelelően a rendes értéket az érintett terméktípusok vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítésekor alkalmazott árak súlyozott átlaga alapján számította ki. |
| --- | --- |

(137)

A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy az egyes terméktípusok teljes belföldi értékesítésének legalább 80 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta az előállítási költséget. A Bizottság ennek megfelelően a rendes értéket az érintett terméktípusok vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítésekor alkalmazott árak súlyozott átlaga alapján számította ki.

| (138) | Egyes olyan terméktípusok esetében, amelyek esetében a rendes kereskedelmi forgalomban nem vagy nem kielégítő mértékben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy amelyek esetében egy terméktípust nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki, kivéve, ha a (145) preambulumbekezdésben jelzett módon helyénvalóbbnak ítélte a belföldi piacon értékesített, kellően összehasonlítható terméktípus árának alkalmazását, amely a fizikai jellemzők különbségei alapján kiigazítható a vonatkozó exportárral való tisztességes összehasonlítás céljából. |
| --- | --- |

(138)

Egyes olyan terméktípusok esetében, amelyek esetében a rendes kereskedelmi forgalomban nem vagy nem kielégítő mértékben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy amelyek esetében egy terméktípust nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki, kivéve, ha a (145) preambulumbekezdésben jelzett módon helyénvalóbbnak ítélte a belföldi piacon értékesített, kellően összehasonlítható terméktípus árának alkalmazását, amely a fizikai jellemzők különbségei alapján kiigazítható a vonatkozó exportárral való tisztességes összehasonlítás céljából.

| (139) | Bizonyos terméktípusok esetében a Bizottság a rendes értéket úgy képezte, hogy a következő tényezőket hozzáadta a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:






  a) | a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; és |
| --- | --- | --- |

(139)

Bizonyos terméktípusok esetében a Bizottság a rendes értéket úgy képezte, hogy a következő tényezőket hozzáadta a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:

a)

a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; és

| b) | a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

| (140) | A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt. |
| --- | --- |

(140)

A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt.

3.2.   Exportár

Exportár

| (141) | A mintában szereplő exportáló gyártók a velük kapcsolatban álló, uniós importőrként eljáró vállalkozásokon keresztül exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(141)

A mintában szereplő exportáló gyártók a velük kapcsolatban álló, uniós importőrként eljáró vállalkozásokon keresztül exportáltak az Unióba.

| (142) | Ezért az exportárat a Bizottság – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján állapította meg. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította. |
| --- | --- |

(142)

Ezért az exportárat a Bizottság – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján állapította meg. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította.

| (143) | Ami a haszonkulcsot illeti, mivel a (38) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen független importőr sem működött együtt, a Bizottság úgy határozott, hogy egy hasonló ágazat által gyártott és hasonló körülmények között importált másik vegyipari termékre vonatkozó korábbi eljárásban alkalmazott haszonkulcsot, nevezetesen a polivinil-alkoholokra vonatkozó közelmúltbeli vizsgálatban megállapított 6,89 %-os haszonkulcsot alkalmazza (27). |
| --- | --- |

(143)

Ami a haszonkulcsot illeti, mivel a (38) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen független importőr sem működött együtt, a Bizottság úgy határozott, hogy egy hasonló ágazat által gyártott és hasonló körülmények között importált másik vegyipari termékre vonatkozó korábbi eljárásban alkalmazott haszonkulcsot, nevezetesen a polivinil-alkoholokra vonatkozó közelmúltbeli vizsgálatban megállapított 6,89 %-os haszonkulcsot alkalmazza (27).

27

3.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (144) | A Bizottság a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze.

| (145) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokra került sor a fizikai jellemzők, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, az érintett országban történő fuvarozás, a belföldi biztosítás, a belföldi tengeri fuvarozás, az Unióban történő fuvarozás, a hitelköltségek, a banki költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, a csomagolási költségek, a jótállási és garanciális költségek, valamint a jutalékok eltérései miatt. |
| --- | --- |

(145)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokra került sor a fizikai jellemzők, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, az érintett országban történő fuvarozás, a belföldi biztosítás, a belföldi tengeri fuvarozás, az Unióban történő fuvarozás, a hitelköltségek, a banki költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, a csomagolási költségek, a jótállási és garanciális költségek, valamint a jutalékok eltérései miatt.

| (146) | A Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazítást végezett a kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül történő értékesítésekre vonatkozóan. Megállapítást nyert, hogy a szingapúri és egyesült királysági kereskedők az ügynökökhöz hasonló funkciót töltöttek be. Ezek a kereskedők ügyfeleket kerestek, felvették a kapcsolatot velük, viselték az értékesítési folyamat felelősségét, felárat kaptak a szolgáltatásaikért, és az érintett terméktől eltérő áruk széles körét értékesítették. A kiigazítás a kereskedők SGA-költségeit és a (143) preambulumbekezdésben megállapított nyereséget érintette. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazítást végezett a kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül történő értékesítésekre vonatkozóan. Megállapítást nyert, hogy a szingapúri és egyesült királysági kereskedők az ügynökökhöz hasonló funkciót töltöttek be. Ezek a kereskedők ügyfeleket kerestek, felvették a kapcsolatot velük, viselték az értékesítési folyamat felelősségét, felárat kaptak a szolgáltatásaikért, és az érintett terméktől eltérő áruk széles körét értékesítették. A kiigazítás a kereskedők SGA-költségeit és a (143) preambulumbekezdésben megállapított nyereséget érintette.

| (147) | A Wilmar az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben azt állította, hogy egyetlen gazdasági egységet képez a vele kapcsolatban álló, WTPL elnevezésű szingapúri kereskedővel, és ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján nem indokolt kiigazításokat végezni a WTPL értékesítései tekintetében. A Wilmar a beadványának betekinthető változatában részletesebben kifejtette ezt az állítását. A Wilmar továbbá azt állította, hogy még abban az esetben is, ha a Wilmar és a WTPL nem alkotna egyetlen gazdasági egységet, nem teljesülnek az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontja alkalmazásának feltételei a Wilmar WETBV-n és a Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd-n (a továbbiakban: VWFI) keresztül történő eladásai tekintetében. A Wilmar szerint a WETBV és a VWFI – és nem a WTPL – találta meg a vevőket, vette fel velük a kapcsolatot, tartozik felelősséggel az értékesítési folyamatért és kapott felárat a szolgáltatásaiért. A Wilmar olyan értékesítési szerződésekre, megrendelésekre, számlákra, fuvarlevelekre, vámkezelési dokumentumokra és visszaigazolásokra, valamint banki nyilatkozatokra hivatkozott, amelyek címzettje a WETBV és a VWFI, nem pedig a WTPL. A WTPL tehát nem vett részt a WETBV és a VWFI, valamint az uniós független szereplők közötti értékesítésekben, következésképpen nem látott el az ügynök feladataihoz hasonló feladatokat. Ezért nem helyénvaló kiigazításokat végezni a WTPL SG&A-költségei és nyeresége alapján olyan értékesítések tekintetében, amelyeket a Wilmar a WETB-V-n és a VWFI-n keresztül végzett. A Wilmar hivatkozott az Oroszországból származó karbamid–ammónium-nitrát keverékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (28) is. Ebben a vizsgálatban az orosz exportőr a vizsgált terméket először a gyártókkal kapcsolatban álló svájci kerekedőnek adta el, majd újra eladta a gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőrnek, a Bizottság pedig az uniós független vevőknek való értékesítési árakat csak a gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőr SGA-költségei és nyeresége tekintetében igazította ki az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján, de a gyártókkal kapcsolatban álló svájci kerekedő nyeresége esetében nem. Az érdekelt felek újabb tájékoztatását követő észrevételeiben a Wilmar azt állította, hogy mivel a Bizottság a P.T. Musim Mas esetében a biodízelre vonatkozó vizsgálatból származó (a (163) preambulumbekezdésben említett) módszert használta az exportár kiszámításához, a megkülönböztetésmentesség elve alapján a Bizottságnak a WINA esetében is a biodízelre vonatkozó vizsgálat módszertanát kell alkalmaznia és különösen a WTPL SGA-költségeinek és nyereségének levonása nélküli exportárat kell megállapítania. |
| --- | --- |

(147)

A Wilmar az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben azt állította, hogy egyetlen gazdasági egységet képez a vele kapcsolatban álló, WTPL elnevezésű szingapúri kereskedővel, és ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján nem indokolt kiigazításokat végezni a WTPL értékesítései tekintetében. A Wilmar a beadványának betekinthető változatában részletesebben kifejtette ezt az állítását. A Wilmar továbbá azt állította, hogy még abban az esetben is, ha a Wilmar és a WTPL nem alkotna egyetlen gazdasági egységet, nem teljesülnek az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontja alkalmazásának feltételei a Wilmar WETBV-n és a Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd-n (a továbbiakban: VWFI) keresztül történő eladásai tekintetében. A Wilmar szerint a WETBV és a VWFI – és nem a WTPL – találta meg a vevőket, vette fel velük a kapcsolatot, tartozik felelősséggel az értékesítési folyamatért és kapott felárat a szolgáltatásaiért. A Wilmar olyan értékesítési szerződésekre, megrendelésekre, számlákra, fuvarlevelekre, vámkezelési dokumentumokra és visszaigazolásokra, valamint banki nyilatkozatokra hivatkozott, amelyek címzettje a WETBV és a VWFI, nem pedig a WTPL. A WTPL tehát nem vett részt a WETBV és a VWFI, valamint az uniós független szereplők közötti értékesítésekben, következésképpen nem látott el az ügynök feladataihoz hasonló feladatokat. Ezért nem helyénvaló kiigazításokat végezni a WTPL SG&A-költségei és nyeresége alapján olyan értékesítések tekintetében, amelyeket a Wilmar a WETB-V-n és a VWFI-n keresztül végzett. A Wilmar hivatkozott az Oroszországból származó karbamid–ammónium-nitrát keverékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (28) is. Ebben a vizsgálatban az orosz exportőr a vizsgált terméket először a gyártókkal kapcsolatban álló svájci kerekedőnek adta el, majd újra eladta a gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőrnek, a Bizottság pedig az uniós független vevőknek való értékesítési árakat csak a gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőr SGA-költségei és nyeresége tekintetében igazította ki az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján, de a gyártókkal kapcsolatban álló svájci kerekedő nyeresége esetében nem. Az érdekelt felek újabb tájékoztatását követő észrevételeiben a Wilmar azt állította, hogy mivel a Bizottság a P.T. Musim Mas esetében a biodízelre vonatkozó vizsgálatból származó (a (163) preambulumbekezdésben említett) módszert használta az exportár kiszámításához, a megkülönböztetésmentesség elve alapján a Bizottságnak a WINA esetében is a biodízelre vonatkozó vizsgálat módszertanát kell alkalmaznia és különösen a WTPL SGA-költségeinek és nyereségének levonása nélküli exportárat kell megállapítania.

28

| (148) | A Bizottság alaposan megvizsgálta az érdekelt felek végső és újabb tájékoztatásait követően a Wilmar által benyújtott észrevételeket, és a releváns tények alapján arra a megállapításra jutott, hogy a Wilmar által előterjesztett bizonyítékok alapján indokolt a Wilmart és a WTPL-t egyetlen gazdasági egységként kezelni. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság alaposan megvizsgálta az érdekelt felek végső és újabb tájékoztatásait követően a Wilmar által benyújtott észrevételeket, és a releváns tények alapján arra a megállapításra jutott, hogy a Wilmar által előterjesztett bizonyítékok alapján indokolt a Wilmart és a WTPL-t egyetlen gazdasági egységként kezelni.

| (149) | A Wilmar ezenfelül vitatta a (143) preambulumbekezdésben szereplő 6,89 %-os haszonkulcs alkalmazását, mivel szerinte az nem naprakész és nem veszi figyelembe az olyan legújabb piaci fejleményeket, mint a nyersanyagárak és a szállítási költségek jelentős ingadozása, és nem alkalmazandó az érintett termékere. |
| --- | --- |

(149)

A Wilmar ezenfelül vitatta a (143) preambulumbekezdésben szereplő 6,89 %-os haszonkulcs alkalmazását, mivel szerinte az nem naprakész és nem veszi figyelembe az olyan legújabb piaci fejleményeket, mint a nyersanyagárak és a szállítási költségek jelentős ingadozása, és nem alkalmazandó az érintett termékere.

| (150) | A (38) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálatban a független importőrök nem működtek együtt. Mivel nem állt rendelkezésre az ügy iratai között használható alternatív adat, a Bizottság úgy döntött, hogy a polivinil-alkoholokra vonatkozó közelmúltbeli vizsgálatban megállapított haszonkulcsot alkalmazza. Ez a haszonkulcs a legobjektívebb rendelkezésre álló alap arra a célra, hogy – egy hasonló jellegű termék részletes értékesítési adatai alapján – megfelelő becslést lehessen végezni a szokásos piaci viszonyok között érvényesülő és ennélfogva megfelelő exportár tekintetében. A Bizottság megjegyezte, hogy a Wilmar nem javasolt alternatívát. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(150)

A (38) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálatban a független importőrök nem működtek együtt. Mivel nem állt rendelkezésre az ügy iratai között használható alternatív adat, a Bizottság úgy döntött, hogy a polivinil-alkoholokra vonatkozó közelmúltbeli vizsgálatban megállapított haszonkulcsot alkalmazza. Ez a haszonkulcs a legobjektívebb rendelkezésre álló alap arra a célra, hogy – egy hasonló jellegű termék részletes értékesítési adatai alapján – megfelelő becslést lehessen végezni a szokásos piaci viszonyok között érvényesülő és ennélfogva megfelelő exportár tekintetében. A Bizottság megjegyezte, hogy a Wilmar nem javasolt alternatívát. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (151) | A Wilmar kijelentette továbbá, hogy a polivinil-alkoholokra vonatkozó vizsgálatban megállapított haszonkulcs független uniós importőrre vonatkozott, és ezért szerinte nem volt alkalmazható a szóban forgó ügyben egy olyan harmadik országbeli kereskedő nyeresége alapján végzett kiigazításhoz, amelynek a tevékenysége eltér az uniós importőr tevékenységétől. |
| --- | --- |

(151)

A Wilmar kijelentette továbbá, hogy a polivinil-alkoholokra vonatkozó vizsgálatban megállapított haszonkulcs független uniós importőrre vonatkozott, és ezért szerinte nem volt alkalmazható a szóban forgó ügyben egy olyan harmadik országbeli kereskedő nyeresége alapján végzett kiigazításhoz, amelynek a tevékenysége eltér az uniós importőr tevékenységétől.

| (152) | A Bizottság gyakorlata az, hogy egy független uniós importőr nyereségét használja helyettesítő mutatóként egy harmadik országbeli kereskedő nyereségéhez, ha nem áll rendelkezésre az ügy iratai között használható alternatív adat. A Bizottság megjegyezte, hogy a Wilmar nem javasolt alternatívát. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság gyakorlata az, hogy egy független uniós importőr nyereségét használja helyettesítő mutatóként egy harmadik országbeli kereskedő nyereségéhez, ha nem áll rendelkezésre az ügy iratai között használható alternatív adat. A Bizottság megjegyezte, hogy a Wilmar nem javasolt alternatívát. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (153) | Az azon termékkódra vonatkozó rendes érték kiszámításával kapcsolatban, amelynek értékesítései a Bizottság megítélése szerint az ár miatt nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg, a Wilmar szerint a Bizottságnak a haszonkulcsot az összes belföldi értékesítés alapján kellett volna kiszámítania, beleértve azokat a termékkódhoz kötődő értékesítéseket is, amelyeknek a rendes értékét ki kell számítani. A Wilmar szerint mivel összességében valamennyi termékkódra vonatkozóan a nyereséges belföldi értékesítés az összes belföldi értékesítés több mint 80 %-át teszi ki, úgy kell venni, hogy az összes belföldi értékesítés a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történik. |
| --- | --- |

(153)

Az azon termékkódra vonatkozó rendes érték kiszámításával kapcsolatban, amelynek értékesítései a Bizottság megítélése szerint az ár miatt nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg, a Wilmar szerint a Bizottságnak a haszonkulcsot az összes belföldi értékesítés alapján kellett volna kiszámítania, beleértve azokat a termékkódhoz kötődő értékesítéseket is, amelyeknek a rendes értékét ki kell számítani. A Wilmar szerint mivel összességében valamennyi termékkódra vonatkozóan a nyereséges belföldi értékesítés az összes belföldi értékesítés több mint 80 %-át teszi ki, úgy kell venni, hogy az összes belföldi értékesítés a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történik.

| (154) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Wilmar érvelése önmagában ellentmondásos, és összemossa az alaprendelet két rendelkezését. Először is, az önmagában ellentmondásos jelleget illetően a Wilmar érvelése nem veszi figyelembe azt, hogy a szokásos kereskedelmi forgalom vizsgálata az egyes termékkódok szintjén történik. A cél annak meghatározása, hogy az egyes termékkódok tekintetében az érintett értékesítések a szokásos kereskedelmi forgalom keretébe tartoznak-e. Ebben az esetben azért kellett számítás útján meghatározni az adott termékkód rendes értékét, mert a Bizottság szerint a termékkód szerinti értékesítések nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. A Wilmar nem vitatja a 2. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdése alapján megfogalmazott következtetést, ugyanakkor azzal érvel, hogy a 2. cikk (6) bekezdése alkalmazásában a szokásos kereskedelmi forgalom keretében elérhető haszonkulcs kiszámításához ugyanazokat az értékesítéseket kell felhasználni. A Bizottság nem értett ezzel egyet. Azok az értékesítések, amelyek esetében a Bizottság helytállóan úgy tekintette, hogy azok nem tartoznak a szokásos kereskedelmi forgalom keretébe és ezért azokat kizárhatta a rendes érték meghatározásából (amit a Wilmar nem vitatott), nem használhatók fel ezek után a szokásos kereskedelmi forgalom keretében elérhető haszonkulcs kiszámításához. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Wilmar érvelése önmagában ellentmondásos, és összemossa az alaprendelet két rendelkezését. Először is, az önmagában ellentmondásos jelleget illetően a Wilmar érvelése nem veszi figyelembe azt, hogy a szokásos kereskedelmi forgalom vizsgálata az egyes termékkódok szintjén történik. A cél annak meghatározása, hogy az egyes termékkódok tekintetében az érintett értékesítések a szokásos kereskedelmi forgalom keretébe tartoznak-e. Ebben az esetben azért kellett számítás útján meghatározni az adott termékkód rendes értékét, mert a Bizottság szerint a termékkód szerinti értékesítések nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. A Wilmar nem vitatja a 2. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdése alapján megfogalmazott következtetést, ugyanakkor azzal érvel, hogy a 2. cikk (6) bekezdése alkalmazásában a szokásos kereskedelmi forgalom keretében elérhető haszonkulcs kiszámításához ugyanazokat az értékesítéseket kell felhasználni. A Bizottság nem értett ezzel egyet. Azok az értékesítések, amelyek esetében a Bizottság helytállóan úgy tekintette, hogy azok nem tartoznak a szokásos kereskedelmi forgalom keretébe és ezért azokat kizárhatta a rendes érték meghatározásából (amit a Wilmar nem vitatott), nem használhatók fel ezek után a szokásos kereskedelmi forgalom keretében elérhető haszonkulcs kiszámításához. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (155) | A Wilmar szerint a hazai és az exportpiacon egyaránt értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításakor a Bizottságnak a kivitelhez tartozó előállítási költségekre vonatkozó adatokat kellett volna felhasználnia (azaz az EUCOP és nem a DMCOP táblázatot). E tekintetben a Wilmar hivatkozott a C273/85. sz. és a C-107/86. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletre (29), amelynek 16. pontja kimondja, hogy „a rendes érték képzésének célja a termék azon eladási árának a megállapítása, amelyért a terméket a származási vagy az exportáló országban értékesítenék”. |
| --- | --- |

(155)

A Wilmar szerint a hazai és az exportpiacon egyaránt értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításakor a Bizottságnak a kivitelhez tartozó előállítási költségekre vonatkozó adatokat kellett volna felhasználnia (azaz az EUCOP és nem a DMCOP táblázatot). E tekintetben a Wilmar hivatkozott a C273/85. sz. és a C-107/86. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletre (29), amelynek 16. pontja kimondja, hogy „a rendes érték képzésének célja a termék azon eladási árának a megállapítása, amelyért a terméket a származási vagy az exportáló országban értékesítenék”.

29

| (156) | A Bizottság megjegyezte, hogy ugyanazon ítélet ugyanazon pontja szerint „következésképpen a hazai piacon történő értékesítéskor felmerült költségeket kell figyelembe venni”, vagyis a hazai piacon érvényes előállítási költségeket. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a rendes érték az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár, és ezért a rendes érték kiszámításához a Bizottságnak a belföldi piacon értékesített termékek – és nem az exportált termékek – előállítási költségeit kell használnia. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság megjegyezte, hogy ugyanazon ítélet ugyanazon pontja szerint „következésképpen a hazai piacon történő értékesítéskor felmerült költségeket kell figyelembe venni”, vagyis a hazai piacon érvényes előállítási költségeket. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a rendes érték az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár, és ezért a rendes érték kiszámításához a Bizottságnak a belföldi piacon értékesített termékek – és nem az exportált termékek – előállítási költségeit kell használnia. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (157) | A Wilmar azt állította továbbá, hogy a vele kapcsolatban álló uniós importőr által bonyolított nem független értékesítéseket ki kell zárni a dömpingkülönbözet kiszámításából, és azzal érvelt, hogy a Bizottság szokásos gyakorlata az, hogy kizárja a gyártókkal kapcsolatban álló feleknek történő, belső felhasználásra szánt eladásokat a dömpingkülönbözet kiszámításából, mivel ezekben az esetekben nem lehetséges az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján megállapítani. |
| --- | --- |

(157)

A Wilmar azt állította továbbá, hogy a vele kapcsolatban álló uniós importőr által bonyolított nem független értékesítéseket ki kell zárni a dömpingkülönbözet kiszámításából, és azzal érvelt, hogy a Bizottság szokásos gyakorlata az, hogy kizárja a gyártókkal kapcsolatban álló feleknek történő, belső felhasználásra szánt eladásokat a dömpingkülönbözet kiszámításából, mivel ezekben az esetekben nem lehetséges az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján megállapítani.

| (158) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A Bizottság nem alkalmaz ilyen gyakorlatot. A Fellebbezési Testület „EK – kötőelemek” (DS397) megfelelési jelentése (30) alapján a dömpingszámítás során figyelembe kell venni az exportügyletek 100 %-át. Ezenkívül az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében meghatározottak szerint, amennyiben a termékek nem kerülnek viszonteladásra független vevő részére, az ár bármely észszerű alapon megállapítható. Ezért tekintettel arra, hogy a szóban forgó értékesítési volumen a teljes uniós exportvolumennek csak mintegy 1 %-át tette ki, továbbá hogy az egymással kapcsolatban álló felek között érvényesülő ár kissé alacsonyabb a független felek között érvényesülő árnál, a Bizottság kiigazította az exportárszámítást úgy, hogy a független vevőknek felszámított árat használta helyettesítő mutatóként az azonos terméktípusra vonatkozó, a gyártóval kapcsolatban álló vevőkre alkalmazott ár tekintetében. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A Bizottság nem alkalmaz ilyen gyakorlatot. A Fellebbezési Testület „EK – kötőelemek” (DS397) megfelelési jelentése (30) alapján a dömpingszámítás során figyelembe kell venni az exportügyletek 100 %-át. Ezenkívül az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében meghatározottak szerint, amennyiben a termékek nem kerülnek viszonteladásra független vevő részére, az ár bármely észszerű alapon megállapítható. Ezért tekintettel arra, hogy a szóban forgó értékesítési volumen a teljes uniós exportvolumennek csak mintegy 1 %-át tette ki, továbbá hogy az egymással kapcsolatban álló felek között érvényesülő ár kissé alacsonyabb a független felek között érvényesülő árnál, a Bizottság kiigazította az exportárszámítást úgy, hogy a független vevőknek felszámított árat használta helyettesítő mutatóként az azonos terméktípusra vonatkozó, a gyártóval kapcsolatban álló vevőkre alkalmazott ár tekintetében.

30

| (159) | A Wilmar szerint továbbá a vele kapcsolatban álló uniós importőr SGA-költségeit a finanszírozási költségek nélkül kell meghatározni. A Wilmar a beadványának betekinthető változatában részletesebben kifejtette ezt az állítását. |
| --- | --- |

(159)

A Wilmar szerint továbbá a vele kapcsolatban álló uniós importőr SGA-költségeit a finanszírozási költségek nélkül kell meghatározni. A Wilmar a beadványának betekinthető változatában részletesebben kifejtette ezt az állítását.

| (160) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A Bizottság az értékeléséről az abban található bizalmas üzleti információk miatt egyedi tájékoztatás keretében tájékoztatta a Wilmart részletesebben. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A Bizottság az értékeléséről az abban található bizalmas üzleti információk miatt egyedi tájékoztatás keretében tájékoztatta a Wilmart részletesebben.

| (161) | A Wilmar azt is előadta, hogy a Bizottság a WETBV egyes költségeit kétszer is levonta, egyszer az exportár kiszámítása során kedvezményként, másodszor pedig az SGA-költségek részeként. A Wilmar a beadványának betekinthető változatában részletesebben kifejtette ezt az állítását. |
| --- | --- |

(161)

A Wilmar azt is előadta, hogy a Bizottság a WETBV egyes költségeit kétszer is levonta, egyszer az exportár kiszámítása során kedvezményként, másodszor pedig az SGA-költségek részeként. A Wilmar a beadványának betekinthető változatában részletesebben kifejtette ezt az állítását.

| (162) | A Bizottság megalapozottnak találta az állítást, és vállalta, hogy megfelelően kiigazítja az exportárszámítást. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság megalapozottnak találta az állítást, és vállalta, hogy megfelelően kiigazítja az exportárszámítást.

| (163) | A Musim Mas csoport az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben azt állította, hogy mivel a Bizottság a (388)–(400) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy a belföldi értékesítésekhez tartozó előállítási költségek tekintetében az indonéz kormány által a nyers pálmaolajra és a nyers pálmamagbélolajra kivetett kiviteli vám és illetékek, valamint azok maximált ára torzulást okozott, a belföldi értékesítésekhez tartozó előállítási költségeknek a belföldi értékesítésekkel való összehasonlításából eredő haszonkulcs is torzult, és nem használható a rendes érték kiszámításához. E tekintetben a Musim Mas csoport hivatkozott a biodízellel kapcsolatos vizsgálatra (31), amelynek során a Bizottság nem használta a belföldi értékesítések tényleges nyereségét. Ezenkívül a Musim Mas csoport azt állította, hogy a Bizottság 6 %-os nyereséget alkalmazott referenciaértékként az uniós gazdasági ágazat elemzése során, ugyanakkor a rendes érték kiszámításához kilencszer nagyobb haszonkulcsot vett figyelembe. A Musim Mas csoport szerint ezért a Bizottság a rendes érték kiszámításához nem észszerű haszonkulcsot használt. A Musim Mas csoport előadta továbbá, hogy mivel a Bizottság torz költségeket használt a torz nyereség kiszámításához, az így kapott torz dömpingkülönbözet meghaladta a kárkülönbözetet, olyan helyzetet teremtve, hogy a Bizottság hivatkozni tudott az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésére és vizsgálni tudta az említett költségeket, majd azt a következtetést tudta levonni, hogy a költségek torzultak. A Musim Mas csoport szerint ezért a Bizottságnak vagy torzulatlan haszonkulcsot kellene használnia a dömpingszámítás során a rendes érték meghatározásához, és ezt követően kellene alkalmaznia a 7. cikk (2a) bekezdését, vagy egyáltalán nem szabadna alkalmaznia a 7. cikk (2a) bekezdését. |
| --- | --- |

(163)

A Musim Mas csoport az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben azt állította, hogy mivel a Bizottság a (388)–(400) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy a belföldi értékesítésekhez tartozó előállítási költségek tekintetében az indonéz kormány által a nyers pálmaolajra és a nyers pálmamagbélolajra kivetett kiviteli vám és illetékek, valamint azok maximált ára torzulást okozott, a belföldi értékesítésekhez tartozó előállítási költségeknek a belföldi értékesítésekkel való összehasonlításából eredő haszonkulcs is torzult, és nem használható a rendes érték kiszámításához. E tekintetben a Musim Mas csoport hivatkozott a biodízellel kapcsolatos vizsgálatra (31), amelynek során a Bizottság nem használta a belföldi értékesítések tényleges nyereségét. Ezenkívül a Musim Mas csoport azt állította, hogy a Bizottság 6 %-os nyereséget alkalmazott referenciaértékként az uniós gazdasági ágazat elemzése során, ugyanakkor a rendes érték kiszámításához kilencszer nagyobb haszonkulcsot vett figyelembe. A Musim Mas csoport szerint ezért a Bizottság a rendes érték kiszámításához nem észszerű haszonkulcsot használt. A Musim Mas csoport előadta továbbá, hogy mivel a Bizottság torz költségeket használt a torz nyereség kiszámításához, az így kapott torz dömpingkülönbözet meghaladta a kárkülönbözetet, olyan helyzetet teremtve, hogy a Bizottság hivatkozni tudott az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésére és vizsgálni tudta az említett költségeket, majd azt a következtetést tudta levonni, hogy a költségek torzultak. A Musim Mas csoport szerint ezért a Bizottságnak vagy torzulatlan haszonkulcsot kellene használnia a dömpingszámítás során a rendes érték meghatározásához, és ezt követően kellene alkalmaznia a 7. cikk (2a) bekezdését, vagy egyáltalán nem szabadna alkalmaznia a 7. cikk (2a) bekezdését.

31

| (164) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A Musim Mas összemossa az alaprendelet különböző rendelkezéseit, nevezetesen a 2. cikk (1)–(7) bekezdését, amely a rendes érték meghatározására vonatkozik, valamint a 7. cikk (2a) bekezdését, amely az intézkedések szintjének meghatározását szabályozza. A Bizottság rendes esetben nem hagyhatja figyelmen kívül az egy adott országbeli rendes érték meghatározásakor a belföldi értékesítések kapcsán az exportőrnél jelentkező tényleges nyereséget, kivéve akkor, ha az az alaprendelet 2. cikkének (6) vagy (6a) bekezdése alapján indokolt. Továbbá az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése nem vonatkozik a rendes érték kiszámítására. A 7. cikk (2a) bekezdése lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy az intézkedéseket a dumpingkülönbözet szintjén állapítsa meg azokban a helyzetekben, amikor a panaszos azt állítja, hogy nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn, és a vizsgálat megerősíti ezt az állítást. A rendes érték kiszámítása e rendelkezéstől függetlenül történik. A Bizottság ezért nem hagyhatja figyelmen kívül a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt belföldi értékesítések haszonkulcsát. A Musim Mas csoport által említett, a biodízellel kapcsolatos vizsgálat során alkalmazott módszert illetően ki kell emelni, hogy a módszert a Törvényszék a Musim Mas kontra Tanács (32), a Pelita Agung Agrindustri kontra Tanács (33) és a Wilmar Bioenergi Indonesia és Wilmar Nabati Indonesia kontra Tanács (34) ügyekben, valmint a WTO-vizsgálóbizottság az „EU – biodízel (Indonézia)” ügyben (35) egyaránt elutasította. A Musim Mas csoport által említett 6 %-os haszonkulcsot illetően ez az érték az uniós iparág nyereségcélja, ami a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt belföldi értékesítések haszonkulcsától eltérő fogalom. A nyereségcél az alaprendeletben az irányár és a kárkülönbözet kiszámítása céljából előírt minimumnyereség. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A Musim Mas összemossa az alaprendelet különböző rendelkezéseit, nevezetesen a 2. cikk (1)–(7) bekezdését, amely a rendes érték meghatározására vonatkozik, valamint a 7. cikk (2a) bekezdését, amely az intézkedések szintjének meghatározását szabályozza. A Bizottság rendes esetben nem hagyhatja figyelmen kívül az egy adott országbeli rendes érték meghatározásakor a belföldi értékesítések kapcsán az exportőrnél jelentkező tényleges nyereséget, kivéve akkor, ha az az alaprendelet 2. cikkének (6) vagy (6a) bekezdése alapján indokolt. Továbbá az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése nem vonatkozik a rendes érték kiszámítására. A 7. cikk (2a) bekezdése lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy az intézkedéseket a dumpingkülönbözet szintjén állapítsa meg azokban a helyzetekben, amikor a panaszos azt állítja, hogy nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn, és a vizsgálat megerősíti ezt az állítást. A rendes érték kiszámítása e rendelkezéstől függetlenül történik. A Bizottság ezért nem hagyhatja figyelmen kívül a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt belföldi értékesítések haszonkulcsát. A Musim Mas csoport által említett, a biodízellel kapcsolatos vizsgálat során alkalmazott módszert illetően ki kell emelni, hogy a módszert a Törvényszék a Musim Mas kontra Tanács (32), a Pelita Agung Agrindustri kontra Tanács (33) és a Wilmar Bioenergi Indonesia és Wilmar Nabati Indonesia kontra Tanács (34) ügyekben, valmint a WTO-vizsgálóbizottság az „EU – biodízel (Indonézia)” ügyben (35) egyaránt elutasította. A Musim Mas csoport által említett 6 %-os haszonkulcsot illetően ez az érték az uniós iparág nyereségcélja, ami a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt belföldi értékesítések haszonkulcsától eltérő fogalom. A nyereségcél az alaprendeletben az irányár és a kárkülönbözet kiszámítása céljából előírt minimumnyereség. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

32

33

34

35

| (165) | A Musim Mas csoport kijelentette továbbá, hogy az ICOF Singapore a Musim Mas Holdings (a továbbiakban: MMH) és leányvállalatai marketingegységeként működik. Az MMH különböző szervezetek legfelső szintű anyavállalata. A Musim Mas csoport szerint ezért az MMH konszolidált társasági jogi szervezet, amely egyetlen gazdasági egységet képez. Állítása szerint a Musim Mas 95 %-ban a Musim Mas Resources tulajdona, amely pedig 99,95 %-ban az MMH tulajdona. Az ICOF Europe az ICOF Singapore 100 %-os tulajdonú leányvállalata. A Musim Mas csoport kijelentette, hogy az összes beszámoló, beleértve a nyereséggel és a veszteséggel kapcsolatos információkat is, az MMH-ban került konszolidálásra. Ezért azt állította, hogy mivel az MMH egyetlen gazdasági egység, a Bizottságnak a Musim Mas csoportra vonatkozó dömping mértékének kiszámításakor az MMH és leányvállalatai összes nyereségét figyelembe kell vennie, tekintettel arra, hogy a Musim Mas, az ICOF Singapore és az ICOF Europe mind az MMH leányvállalatai. A Bizottság ezért nem vonhatja le a 6,9 %-os haszonkulcsot az ICOF Europe általi értékesítések esetében, mivel így duplán igazítaná ki a rendes érték kiszámításakor használt nyereségből eredő vagy a belföldi piacon történő értékésítésekből származó nyereséget. A fél előadta továbbá, hogy az ICOF Singapore tekintetében a Bizottság nem vonhatta volna le a 6,9 %-os vélelmezett hasznot és az ICOF Singapore tényleges SGA-költségeit. E tekintetben a Musim Mas csoport hivatkozott a biodízellel kapcsolatos vizsgálatra, amelynek során a Bizottság levonta az ICOF Singapore által kapott tényleges felárat a biodízel esetében. |
| --- | --- |

(165)

A Musim Mas csoport kijelentette továbbá, hogy az ICOF Singapore a Musim Mas Holdings (a továbbiakban: MMH) és leányvállalatai marketingegységeként működik. Az MMH különböző szervezetek legfelső szintű anyavállalata. A Musim Mas csoport szerint ezért az MMH konszolidált társasági jogi szervezet, amely egyetlen gazdasági egységet képez. Állítása szerint a Musim Mas 95 %-ban a Musim Mas Resources tulajdona, amely pedig 99,95 %-ban az MMH tulajdona. Az ICOF Europe az ICOF Singapore 100 %-os tulajdonú leányvállalata. A Musim Mas csoport kijelentette, hogy az összes beszámoló, beleértve a nyereséggel és a veszteséggel kapcsolatos információkat is, az MMH-ban került konszolidálásra. Ezért azt állította, hogy mivel az MMH egyetlen gazdasági egység, a Bizottságnak a Musim Mas csoportra vonatkozó dömping mértékének kiszámításakor az MMH és leányvállalatai összes nyereségét figyelembe kell vennie, tekintettel arra, hogy a Musim Mas, az ICOF Singapore és az ICOF Europe mind az MMH leányvállalatai. A Bizottság ezért nem vonhatja le a 6,9 %-os haszonkulcsot az ICOF Europe általi értékesítések esetében, mivel így duplán igazítaná ki a rendes érték kiszámításakor használt nyereségből eredő vagy a belföldi piacon történő értékésítésekből származó nyereséget. A fél előadta továbbá, hogy az ICOF Singapore tekintetében a Bizottság nem vonhatta volna le a 6,9 %-os vélelmezett hasznot és az ICOF Singapore tényleges SGA-költségeit. E tekintetben a Musim Mas csoport hivatkozott a biodízellel kapcsolatos vizsgálatra, amelynek során a Bizottság levonta az ICOF Singapore által kapott tényleges felárat a biodízel esetében.

| (166) | A Bizottság nem értett egyet a Musim Mas csoport azon állításával, hogy a Musim Mas és az ICOF Singapore egyetlen gazdasági egységet képez. A Bizottság megítélése szerint a Musim Mas – valamennyi releváns tényező alapján – nem bizonyította, hogy a Musim Mas és az ICOF Singapore egyetlen gazdasági egységet képezne. A vizsgálat valójában feltárta, hogy a Musim Mas és az ICOF Singapore közötti eladásokat keretmegállapodás szabályozta. Továbbá, amint arra a (146) preambulumbekezdés emlékeztet, a ICOF Singapore az érintett terméktől eltérő áruk széles körét értékesítette, és nem vett részt a Musim Mas belföldi értékesítéseiben. A Bizottság az értékeléséről az abban található bizalmas üzleti információk miatt egyedi tájékoztatás keretében tájékoztatta a Musim Mast részletesebben. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság nem értett egyet a Musim Mas csoport azon állításával, hogy a Musim Mas és az ICOF Singapore egyetlen gazdasági egységet képez. A Bizottság megítélése szerint a Musim Mas – valamennyi releváns tényező alapján – nem bizonyította, hogy a Musim Mas és az ICOF Singapore egyetlen gazdasági egységet képezne. A vizsgálat valójában feltárta, hogy a Musim Mas és az ICOF Singapore közötti eladásokat keretmegállapodás szabályozta. Továbbá, amint arra a (146) preambulumbekezdés emlékeztet, a ICOF Singapore az érintett terméktől eltérő áruk széles körét értékesítette, és nem vett részt a Musim Mas belföldi értékesítéseiben. A Bizottság az értékeléséről az abban található bizalmas üzleti információk miatt egyedi tájékoztatás keretében tájékoztatta a Musim Mast részletesebben.

| (167) | A keretmegállapodásra tekintettel azonban a Bizottság felülvizsgálta az ICOF Singapore általi értékesítésekre vonatkozó exportár kiszámítását úgy, hogy az exportárból a ténylegesen kapott felárat vonta le, nem pedig a független importőrök nyereségét és az ICOF Singapore SGA-költségeit. |
| --- | --- |

(167)

A keretmegállapodásra tekintettel azonban a Bizottság felülvizsgálta az ICOF Singapore általi értékesítésekre vonatkozó exportár kiszámítását úgy, hogy az exportárból a ténylegesen kapott felárat vonta le, nem pedig a független importőrök nyereségét és az ICOF Singapore SGA-költségeit.

| (168) | A gyártóval kapcsolatban álló ICOF Europe általi exportértékesítések tekintetében a Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy a független importőrök nyereségét és az SGA-költségeket nem helyénvaló levonni. Mivel az ICOF Europe uniós importőr, az uniós értékesítéseihez tartozó exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(168)

A gyártóval kapcsolatban álló ICOF Europe általi exportértékesítések tekintetében a Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy a független importőrök nyereségét és az SGA-költségeket nem helyénvaló levonni. Mivel az ICOF Europe uniós importőr, az uniós értékesítéseihez tartozó exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján kell megállapítani.

3.4.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (169) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében összehasonlította a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében összehasonlította a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (170) | Ennek alapján a végleges súlyozott átlagos dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati, Indonézia | 15,2 % |

(170)

Ennek alapján a végleges súlyozott átlagos dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

P.T. Musim Mas

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati, Indonézia

15,2 %

| (171) | Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Ennek a különbözetnek a meghatározása tehát a mintában szereplő exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözetek alapján történt. |
| --- | --- |

(171)

Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Ennek a különbözetnek a meghatározása tehát a mintában szereplő exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözetek alapján történt.

| (172) | Ennek alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók végleges dömpingkülönbözete 26,6 %. |
| --- | --- |

(172)

Ennek alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók végleges dömpingkülönbözete 26,6 %.

| (173) | Az összes többi indonéziai exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – a (195) preambulumbekezdésben kifejtett módszerrel megállapított – teljes behozatali volumen arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(173)

Az összes többi indonéziai exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – a (195) preambulumbekezdésben kifejtett módszerrel megállapított – teljes behozatali volumen arányában kifejezve.

| (174) | A jelen ügyben az együttműködés szintje magas volt, mivel a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki a teljes behozatalt. Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a mintába felvett, a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapítja meg. |
| --- | --- |

(174)

A jelen ügyben az együttműködés szintje magas volt, mivel a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki a teljes behozatalt. Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a mintába felvett, a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapítja meg.

| (175) | A végleges dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati, Indonézia | 15,2 % |
| Más együttműködő vállalatok | 26,6 % |
| Minden más vállalat | 46,4 % |

(175)

A végleges dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

P.T. Musim Mas

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati, Indonézia

15,2 %

Más együttműködő vállalatok

26,6 %

Minden más vállalat

46,4 %

| (176) | A Greven csoport az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben azt állította, hogy a Bizottság nem kellően átlátható módon számította ki a dömpingkülönbözetet, és bővebb tájékoztatást kellene adnia ezzel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(176)

A Greven csoport az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben azt állította, hogy a Bizottság nem kellően átlátható módon számította ki a dömpingkülönbözetet, és bővebb tájékoztatást kellene adnia ezzel kapcsolatban.

| (177) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A számítási módszer részletesen kifejtésre került a (129)–(175) preambulumbekezdésekben. A Bizottság azonban nem adhat tájékoztatást a mintában szereplő exportáló gyártók vagy más érdekelt felek egyéni dömpingkülönbözetére vonatkozó számításokról, mivel azok bizalmas üzleti információkat tartalmaznak. A Bizottság megküldte a mintában szereplő exportáló gyártóknak a részletes számításokat, amelyek ezzel kapcsolatban észrevételt tudtak tenni. A Bizottság a (147)–(168) preambulumbekezdésben foglalkozott ezekkel az észrevételekkel, és adott esetben kiigazította a számításokat. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A számítási módszer részletesen kifejtésre került a (129)–(175) preambulumbekezdésekben. A Bizottság azonban nem adhat tájékoztatást a mintában szereplő exportáló gyártók vagy más érdekelt felek egyéni dömpingkülönbözetére vonatkozó számításokról, mivel azok bizalmas üzleti információkat tartalmaznak. A Bizottság megküldte a mintában szereplő exportáló gyártóknak a részletes számításokat, amelyek ezzel kapcsolatban észrevételt tudtak tenni. A Bizottság a (147)–(168) preambulumbekezdésben foglalkozott ezekkel az észrevételekkel, és adott esetben kiigazította a számításokat. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (178) | A Greven csoport felvetette továbbá, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártó dömpingkülönbözete közötti nagy különbség nem tűnik észszerűnek. |
| --- | --- |

(178)

A Greven csoport felvetette továbbá, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártó dömpingkülönbözete közötti nagy különbség nem tűnik észszerűnek.

| (179) | A két exportáló gyártó dömpingkülönbözetének kiszámítása saját értékesítési és költségadataik alapján történt, amelyek a telephelyükön végzett ellenőrző látogatás során ellenőrzésre kerültek. Ezért nincs jelentősége annak, hogy az egyik exportáló gyártó dömpingkülönbözete meghaladta a másikét. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(179)

A két exportáló gyártó dömpingkülönbözetének kiszámítása saját értékesítési és költségadataik alapján történt, amelyek a telephelyükön végzett ellenőrző látogatás során ellenőrzésre kerültek. Ezért nincs jelentősége annak, hogy az egyik exportáló gyártó dömpingkülönbözete meghaladta a másikét. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (180) | A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a hasonló terméket 15 gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(180)

A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a hasonló terméket 15 gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (181) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 872 000 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot a CUTFA által benyújtott kérdőívben szereplő makroadatok alapján állapította meg. A mintába felvett uniós gyártók a hasonló termék teljes uniós termelésének mintegy 61 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(181)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 872 000 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot a CUTFA által benyújtott kérdőívben szereplő makroadatok alapján állapította meg. A mintába felvett uniós gyártók a hasonló termék teljes uniós termelésének mintegy 61 %-át képviselték.

| (182) | A Wilmar és a Musim Mas csoport azt állította, hogy egyes uniós gyártókat ki kell zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, mivel kapcsolatban állnak az érintett termék indonéz és malajziai gyártóival. A Wilmar és a Musim Mas csoport állítása szerint ugyanis a mintában szereplő egyik uniós gyártó, a KLK egy olyan malajziai vállalatcsoport tagja, amely kapcsolatban áll egy indonéz zsírsavgyártóval. A Wilmar és a Musim Mas csoport kijelentette továbbá, hogy az Oleon kapcsolatban áll az Unióba exportáló Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd és Oleon Port Klang Sdn Bhd malajziai zsírsavgyártóval, ennélfogva versenyben áll az Indonéziából érkező behozatallal. Az indonéz kormány szintén arra kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezt az állítást. |
| --- | --- |

(182)

A Wilmar és a Musim Mas csoport azt állította, hogy egyes uniós gyártókat ki kell zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, mivel kapcsolatban állnak az érintett termék indonéz és malajziai gyártóival. A Wilmar és a Musim Mas csoport állítása szerint ugyanis a mintában szereplő egyik uniós gyártó, a KLK egy olyan malajziai vállalatcsoport tagja, amely kapcsolatban áll egy indonéz zsírsavgyártóval. A Wilmar és a Musim Mas csoport kijelentette továbbá, hogy az Oleon kapcsolatban áll az Unióba exportáló Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd és Oleon Port Klang Sdn Bhd malajziai zsírsavgyártóval, ennélfogva versenyben áll az Indonéziából érkező behozatallal. Az indonéz kormány szintén arra kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezt az állítást.

| (183) | A fenti állítás vizsgálata kimutatta, hogy a KLK korlátozott mennyiségű zsírsavat importált Indonéziából, az importált termékek viszonteladása pedig uniós értékesítésének kevesebb mint 5 %-át tette ki. Ezenkívül az, hogy az Oleon kapcsolatban állt egy malajziai vállalattal, nem releváns a jelen vizsgálat szempontjából, mivel a vizsgálat az Indonéziából érkező behozatalra vonatkozik. A Bizottság ezért nem talált indokot arra, hogy ezt a vállalatot kizárja az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, sem amiatt, hogy zsírsavimportőr, sem az indonéziai vagy malajziai vállalatokkal fennálló kapcsolatai miatt. |
| --- | --- |

(183)

A fenti állítás vizsgálata kimutatta, hogy a KLK korlátozott mennyiségű zsírsavat importált Indonéziából, az importált termékek viszonteladása pedig uniós értékesítésének kevesebb mint 5 %-át tette ki. Ezenkívül az, hogy az Oleon kapcsolatban állt egy malajziai vállalattal, nem releváns a jelen vizsgálat szempontjából, mivel a vizsgálat az Indonéziából érkező behozatalra vonatkozik. A Bizottság ezért nem talált indokot arra, hogy ezt a vállalatot kizárja az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, sem amiatt, hogy zsírsavimportőr, sem az indonéziai vagy malajziai vállalatokkal fennálló kapcsolatai miatt.

| (184) | A Wilmar azt állította továbbá, hogy a Temix International – Temix Oleo ugyanazon vállalatcsoport tagja, mint a P.T. Sinar Mas Agro Resources and Technology TbK indonéz exportáló gyártó. A Golden Agri Resources Ltd 92 %-os részesedéssel rendelkezik a P.T. Sinar Mas és 25 %-os részesedéssel a Temix Oleo S.r.l. vállalatban. A Wilmar ezért azt állította, hogy e kapcsolatra tekintettel a Temix Oleo S.r.l-t ki kell zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából. |
| --- | --- |

(184)

A Wilmar azt állította továbbá, hogy a Temix International – Temix Oleo ugyanazon vállalatcsoport tagja, mint a P.T. Sinar Mas Agro Resources and Technology TbK indonéz exportáló gyártó. A Golden Agri Resources Ltd 92 %-os részesedéssel rendelkezik a P.T. Sinar Mas és 25 %-os részesedéssel a Temix Oleo S.r.l. vállalatban. A Wilmar ezért azt állította, hogy e kapcsolatra tekintettel a Temix Oleo S.r.l-t ki kell zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából.

| (185) | A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a Temix International – Temix Oleo nem szerepelt a gyártók mintájában, és a Bizottság a vállalatra vonatkozó adatokat csak a makrogazdasági tendenciák, például az értékesítési és a termelési volumenek megállapítására használta fel. Mivel ezeket az adatokat nem torzíthatja az exportáló gyártókkal fennálló kapcsolat, a Bizottság nem tartotta helyénvalónak a kérdés további vizsgálatát. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a Temix International – Temix Oleo nem szerepelt a gyártók mintájában, és a Bizottság a vállalatra vonatkozó adatokat csak a makrogazdasági tendenciák, például az értékesítési és a termelési volumenek megállapítására használta fel. Mivel ezeket az adatokat nem torzíthatja az exportáló gyártókkal fennálló kapcsolat, a Bizottság nem tartotta helyénvalónak a kérdés további vizsgálatát.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (186) | A Bizottság az uniós felhasználást a CUTFA által az uniós gazdasági ágazat tekintetében az uniós szabadpiaci értékesítésekre és az uniós gazdasági ágazatot alkotó mind a 15 gyártó által belső felhasználásra átadott mennyiségekre vonatkozóan szolgáltatott, ellenőrzött adatok alapján állapította meg. A behozatali volumenek minden kiindulási ország esetében az Eurostattól származnak. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság az uniós felhasználást a CUTFA által az uniós gazdasági ágazat tekintetében az uniós szabadpiaci értékesítésekre és az uniós gazdasági ágazatot alkotó mind a 15 gyártó által belső felhasználásra átadott mennyiségekre vonatkozóan szolgáltatott, ellenőrzött adatok alapján állapította meg. A behozatali volumenek minden kiindulási ország esetében az Eurostattól származnak.

| (187) | A zsírsavakat általában a szabadpiacon értékesítik, de köztes anyagként is felhasználhatók továbbfeldolgozott termékek előállításához. A Bizottság megállapította, hogy a hasonló termék uniós gyártók általi teljes termelésének mintegy 11 %-át belső felhasználásra szánták. Ezt a mennyiséget sok esetben a számlázást mellőzve egyszerűen átadták és/vagy transzferáron szállították ugyanazon a vállalaton vagy vállalatcsoporton belül további feldolgozás céljából. |
| --- | --- |

(187)

A zsírsavakat általában a szabadpiacon értékesítik, de köztes anyagként is felhasználhatók továbbfeldolgozott termékek előállításához. A Bizottság megállapította, hogy a hasonló termék uniós gyártók általi teljes termelésének mintegy 11 %-át belső felhasználásra szánták. Ezt a mennyiséget sok esetben a számlázást mellőzve egyszerűen átadták és/vagy transzferáron szállították ugyanazon a vállalaton vagy vállalatcsoporton belül további feldolgozás céljából.

| (188) | Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a termék teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta a belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánt termelést. |
| --- | --- |

(188)

Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a termék teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta a belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánt termelést.

| (189) | Az 1. táblázat azt mutatja, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének csak kis részét szánták belső felhasználásra. Ez azt is mutatja, hogy a kötött piac stabilan a felhasználás 8 %-a körül volt ebben az időszakban. A teljesség kedvéért – adott esetben – a Bizottság feltünteti és a vonatkozó kármutató átfogó értékelésének részeként külön elemzi a kisméretű kötött piacra vonatkozó számadatokat. Más mutatók, például a termelés, a kapacitás, a termelékenység, a foglalkoztatottság és a bérek esetében a következőkben megadott számadatok a teljes tevékenységre vonatkoznak, ezért a Bizottság nem ítélte helyénvalónak a számadatok különválasztását. |
| --- | --- |

(189)

Az 1. táblázat azt mutatja, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének csak kis részét szánták belső felhasználásra. Ez azt is mutatja, hogy a kötött piac stabilan a felhasználás 8 %-a körül volt ebben az időszakban. A teljesség kedvéért – adott esetben – a Bizottság feltünteti és a vonatkozó kármutató átfogó értékelésének részeként külön elemzi a kisméretű kötött piacra vonatkozó számadatokat. Más mutatók, például a termelés, a kapacitás, a termelékenység, a foglalkoztatottság és a bérek esetében a következőkben megadott számadatok a teljes tevékenységre vonatkoznak, ezért a Bizottság nem ítélte helyénvalónak a számadatok különválasztását.

| (190) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 1 278 072 | 1 295 034 | 1 240 681 | 1 219 265 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 95 |
| Kötött piac | 92 607 | 92 409 | 87 133 | 94 575 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 102 |
| Szabadpiaci felhasználás | 1 185 465 | 1 202 625 | 1 153 549 | 1 124 691 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 95 |
| Forrás: | CUTFA és Eurostat. |

(190)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

1 278 072

1 295 034

1 240 681

1 219 265

Index

Index

100

100

101

101

97

97

95

95

Kötött piac

92 607

92 409

87 133

94 575

Index

Index

100

100

100

100

94

94

102

102

Szabadpiaci felhasználás

1 185 465

1 202 625

1 153 549

1 124 691

Index

Index

100

100

101

101

97

97

95

95

Forrás:

Forrás

CUTFA és Eurostat.

| (191) | A figyelembe vett időszak alatt a szabadpiaci felhasználás 5 %-kal csökkent az Unióban. Egy részletesebb elemzés szerint 2018 és 2019 között az uniós piac 1 %-kal, megközelítőleg 1,19 millió tonnáról 1,20 millió tonnára nőtt, 2020-ben pedig 4 %-kal, mintegy 1,15 millió tonnára esett vissza. A vizsgálati időszakban a szabadpiaci felhasználás további 2,5 %-os csökkenéssel 1,12 millió tonnát ért el. |
| --- | --- |

(191)

A figyelembe vett időszak alatt a szabadpiaci felhasználás 5 %-kal csökkent az Unióban. Egy részletesebb elemzés szerint 2018 és 2019 között az uniós piac 1 %-kal, megközelítőleg 1,19 millió tonnáról 1,20 millió tonnára nőtt, 2020-ben pedig 4 %-kal, mintegy 1,15 millió tonnára esett vissza. A vizsgálati időszakban a szabadpiaci felhasználás további 2,5 %-os csökkenéssel 1,12 millió tonnát ért el.

| (192) | A figyelembe vett időszak alatti ingadozás és általános csökkenés a felhasználók bizonyos ágazataiban – például a háztartási tisztítószerek esetében – bekövetkezett fejlődésnek tudható be, amely különösen 2020-ban és a vizsgálati időszakban sok esetben a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó tényezőknek tulajdonítható. Ezen átmeneti jelenségtől eltekintve az uniós gyártók úgy vélték, hogy az uniós piacon a zsírsavak iránti kereslet általában stabil. |
| --- | --- |

(192)

A figyelembe vett időszak alatti ingadozás és általános csökkenés a felhasználók bizonyos ágazataiban – például a háztartási tisztítószerek esetében – bekövetkezett fejlődésnek tudható be, amely különösen 2020-ban és a vizsgálati időszakban sok esetben a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó tényezőknek tulajdonítható. Ezen átmeneti jelenségtől eltekintve az uniós gyártók úgy vélték, hogy az uniós piacon a zsírsavak iránti kereslet általában stabil.

| (193) | A teljes piac tendenciái és alakulása (a belső felhasználást is beleértve) nagyon hasonló volt a szabadpiacon megfigyeltekhez. |
| --- | --- |

(193)

A teljes piac tendenciái és alakulása (a belső felhasználást is beleértve) nagyon hasonló volt a szabadpiacon megfigyeltekhez.

| (194) | A kötött piac alakulását az 5. táblázat mutatja be és elemzi. |
| --- | --- |

(194)

A kötött piac alakulását az 5. táblázat mutatja be és elemzi.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (195) | A Bizottság a behozatal volumenét az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett KN- és TARIC-kódokra vonatkozóan gyűjtött Eurostat-adatok alapján állapította meg. Az érintett termékre vonatkozó megbízható behozatali adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság kiigazította a rendelkezésre álló behozatali adatokat, mivel nem minden kód kapcsolódott teljes mértékben az érintett termékhez. Az érintett termékhez részben kapcsolódó behozatali kódok esetében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítés időpontjában megállapított TARIC-kódokból nyert százalékos arányt. Az adatok a 2021. december és 2022. április közötti időszakra vonatkoztak. Az ilyen kódok esetében a Bizottság százalékos arányt számított mind az Indonéziából, mind a harmadik országokból érkező behozatalra. Minden ország esetében további 2 %-os mennyiségi csökkentést alkalmazott azon behozatalok esetében, amelyeket a vonatkozó kódok alatt rögzítettek, de amelyek hasítási foka 97 % alatt volt. A 2 %-os értéket azon együttműködő exportáló gyártók kitöltött mintavételi űrlapjai alapján számította ki, amelyek felülvizsgálták kitöltött mintavételi űrlapjukat, miután a Bizottság az (71) preambulumbekezdésben foglaltak szerint pontosította a termékkört. |
| --- | --- |

(195)

A Bizottság a behozatal volumenét az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett KN- és TARIC-kódokra vonatkozóan gyűjtött Eurostat-adatok alapján állapította meg. Az érintett termékre vonatkozó megbízható behozatali adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság kiigazította a rendelkezésre álló behozatali adatokat, mivel nem minden kód kapcsolódott teljes mértékben az érintett termékhez. Az érintett termékhez részben kapcsolódó behozatali kódok esetében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítés időpontjában megállapított TARIC-kódokból nyert százalékos arányt. Az adatok a 2021. december és 2022. április közötti időszakra vonatkoztak. Az ilyen kódok esetében a Bizottság százalékos arányt számított mind az Indonéziából, mind a harmadik országokból érkező behozatalra. Minden ország esetében további 2 %-os mennyiségi csökkentést alkalmazott azon behozatalok esetében, amelyeket a vonatkozó kódok alatt rögzítettek, de amelyek hasítási foka 97 % alatt volt. A 2 %-os értéket azon együttműködő exportáló gyártók kitöltött mintavételi űrlapjai alapján számította ki, amelyek felülvizsgálták kitöltött mintavételi űrlapjukat, miután a Bizottság az (71) preambulumbekezdésben foglaltak szerint pontosította a termékkört.

| (196) | A behozatal kiszámítására vonatkozó fenti módszert az ügy irataihoz fűzött, 2022. június 2-án kelt feljegyzés ismerteti, az érdekelt pedig felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételt tegyenek. A behozatali volumen nem tartalmazza a vizsgált termékkörből kizárt zsírsavak behozatalát. |
| --- | --- |

(196)

A behozatal kiszámítására vonatkozó fenti módszert az ügy irataihoz fűzött, 2022. június 2-án kelt feljegyzés ismerteti, az érdekelt pedig felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételt tegyenek. A behozatali volumen nem tartalmazza a vizsgált termékkörből kizárt zsírsavak behozatalát.

| (197) | Számos érdekelt fél észrevételezte a feljegyzést, de nem emelt kifogást a módszer ellen, és nem javasolt alternatív módszert sem a vizsgálat által érintett zsírsavak behozatali volumenének megbízható meghatározására. |
| --- | --- |

(197)

Számos érdekelt fél észrevételezte a feljegyzést, de nem emelt kifogást a módszer ellen, és nem javasolt alternatív módszert sem a vizsgálat által érintett zsírsavak behozatali volumenének megbízható meghatározására.

| (198) | A CUTFA szerint a 2 %-os kiigazítás nem megfelelő, ugyanis a Bizottság százalékos arányokon alapuló módszere már figyelembe vette a legalább 97 % hasítási fokú zsírsavakat. |
| --- | --- |

(198)

A CUTFA szerint a 2 %-os kiigazítás nem megfelelő, ugyanis a Bizottság százalékos arányokon alapuló módszere már figyelembe vette a legalább 97 % hasítási fokú zsírsavakat.

| (199) | A Bizottság megjegyezte, hogy a panaszban felsorolt kódok leírása legalább 2022. április végéig nem terjedt ki a hasítási fokkal kapcsolatos kritériumra. Ennélfogva nem tartotta indokoltnak, így nem fogadhatta el a 2 %-os kiigazítás mellőzésére vonatkozó javaslatot. |
| --- | --- |

(199)

A Bizottság megjegyezte, hogy a panaszban felsorolt kódok leírása legalább 2022. április végéig nem terjedt ki a hasítási fokkal kapcsolatos kritériumra. Ennélfogva nem tartotta indokoltnak, így nem fogadhatta el a 2 %-os kiigazítás mellőzésére vonatkozó javaslatot.

| (200) | A Bizottság az összes harmadik országból érkező behozatal piaci részesedését az országonként megállapított teljes behozatal alapján, az 1. táblázatban bemutatott szabadpiaci felhasználással összehasonlítva állapította meg. |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság az összes harmadik országból érkező behozatal piaci részesedését az országonként megállapított teljes behozatal alapján, az 1. táblázatban bemutatott szabadpiaci felhasználással összehasonlítva állapította meg.

| (201) | Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból érkező behozatal volumene (tonna) | 202 755 | 228 139 | 231 243 | 228 156 |
| Index | 100 | 113 | 114 | 113 |
| Szabadpiaci részesedés (%) | 17,1 | 19,0 | 20,0 | 20,3 |
| Index | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Forrás: | Eurostat és CUTFA. |

(201)

Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Az érintett országból érkező behozatal volumene (tonna)

202 755

228 139

231 243

228 156

Index

Index

100

100

113

113

114

114

113

113

Szabadpiaci részesedés (%)

17,1

19,0

20,0

20,3

Index

Index

100

100

111

111

117

117

119

119

Forrás:

Forrás

Eurostat és CUTFA.

| (202) | Az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volumene a figyelembe vett időszak során kb. 203 000 tonnáról nagyjából 228 000 tonnára emelkedett – ez összességében 13 %-os növekedést jelent. A behozatal volumene 2019-ben 11 %-kal nőtt, ezt követően azonban 230 000 tonna körül állapodott meg. A vizsgálat során gyűjtött információk arra engednek következtetni, hogy egyes exportáló gyártók a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos, többek között a beszállítói láncot érintő problémákkal szembesültek (lásd különösen a (266) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(202)

Az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volumene a figyelembe vett időszak során kb. 203 000 tonnáról nagyjából 228 000 tonnára emelkedett – ez összességében 13 %-os növekedést jelent. A behozatal volumene 2019-ben 11 %-kal nőtt, ezt követően azonban 230 000 tonna körül állapodott meg. A vizsgálat során gyűjtött információk arra engednek következtetni, hogy egyes exportáló gyártók a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos, többek között a beszállítói láncot érintő problémákkal szembesültek (lásd különösen a (266) preambulumbekezdést).

| (203) | Mindazonáltal e behozatal piaci részesedése minden évben, a teljes figyelembe vett időszakban 17,1 %-ról 20,3 %-ra nőtt, ami összességében 3,2 százalékpontos (19 %-os) növekedést jelent. |
| --- | --- |

(203)

Mindazonáltal e behozatal piaci részesedése minden évben, a teljes figyelembe vett időszakban 17,1 %-ról 20,3 %-ra nőtt, ami összességében 3,2 százalékpontos (19 %-os) növekedést jelent.

4.3.2.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás/árerózió

Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás/árerózió

| (204) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. A Bizottság az érintett behozatalt a (195) preambulumbekezdésben ismertetett módszerrel azonosította. A számadatokat összevetette a mintában szereplő exportáló gyártók adataival, amelyek ugyanazt a tendenciát mutatták. |
| --- | --- |

(204)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. A Bizottság az érintett behozatalt a (195) preambulumbekezdésben ismertetett módszerrel azonosította. A számadatokat összevetette a mintában szereplő exportáló gyártók adataival, amelyek ugyanazt a tendenciát mutatták.

| (205) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonézia | 912 | 765 | 805 | 1 023 |
| Index | 100 | 84 | 88 | 112 |
| Forrás: | Eurostat. |

(205)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Indonézia

912

765

805

1 023

Index

Index

100

100

84

84

88

88

112

112

Forrás:

Forrás

Eurostat.

| (206) | Az Indonéziából érkező import árai a figyelembe vett időszakban 912 EUR/tonnáról 1 023 EUR/tonnára, 12 %-kal emelkedtek. Az árak 2018 és 2020 között 12 %-kal csökkentek, majd 2020-tól a vizsgálati időszakig 27 %-kal emelkedtek. E fejleményeket az említett időszakban bekövetkezett globális nyersanyagár-emelkedés fényében kell szemlélni, amely a költségnövekedés fő oka. Amint azt a 7. táblázat mutatja, a nyersanyagárak emelkedése volt az uniós árak emelkedésének a fő oka. Hasonlóképpen, az indonéz exporőrök termelési egységköltsége a nyersanyagköltségeik emelkedése miatt szintén nőtt a vizsgálati időszakban 2020-hoz képest. |
| --- | --- |

(206)

Az Indonéziából érkező import árai a figyelembe vett időszakban 912 EUR/tonnáról 1 023 EUR/tonnára, 12 %-kal emelkedtek. Az árak 2018 és 2020 között 12 %-kal csökkentek, majd 2020-tól a vizsgálati időszakig 27 %-kal emelkedtek. E fejleményeket az említett időszakban bekövetkezett globális nyersanyagár-emelkedés fényében kell szemlélni, amely a költségnövekedés fő oka. Amint azt a 7. táblázat mutatja, a nyersanyagárak emelkedése volt az uniós árak emelkedésének a fő oka. Hasonlóképpen, az indonéz exporőrök termelési egységköltsége a nyersanyagköltségeik emelkedése miatt szintén nőtt a vizsgálati időszakban 2020-hoz képest.

| (207) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  i. | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát; |
| --- | --- | --- |

(207)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

i.

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát;

| ii. | a mintában szereplő indonéz gyártóktól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat. |
| --- | --- |

ii.

a mintában szereplő indonéz gyártóktól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat.

| (208) | Amennyiben a mintában szereplő indonéziai exportáló gyártók által az uniós piacon az első független vevőnek történő értékesítésre uniós székhelyű, a gyártóval kapcsolatban álló értékesítőn keresztül került sor, a behozatali ár megállapítása CIF-alapon, az első független vevőnek felszámított eladási ár kiigazításával történt. A Bizottság figyelembe vette a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költséget, beleértve a gyártóval kapcsolatban álló importőr SGA-költségeit, valamint a (143) preambulumbekezdésben megállapított haszonkulcsot is, analógia útján az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazásával. |
| --- | --- |

(208)

Amennyiben a mintában szereplő indonéziai exportáló gyártók által az uniós piacon az első független vevőnek történő értékesítésre uniós székhelyű, a gyártóval kapcsolatban álló értékesítőn keresztül került sor, a behozatali ár megállapítása CIF-alapon, az első független vevőnek felszámított eladási ár kiigazításával történt. A Bizottság figyelembe vette a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költséget, beleértve a gyártóval kapcsolatban álló importőr SGA-költségeit, valamint a (143) preambulumbekezdésben megállapított haszonkulcsot is, analógia útján az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazásával.

| (209) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki. Ennek alapján a súlyozott átlagú alákínálási különbözet meghaladta a 20 %-ot. A Bizottság a ténylegesen – mindössze két vállalat figyelembevételével – kiszámított, 11 % és 29 % közötti tartományba eső számadatokat titoktartási okokból nem jeleníti meg, ehelyett azokat az érintett együttműködő exportáló gyártókkal közölte. A mintában szereplő uniós gyártók minden értékesítést közvetlenül független vevőknek, kapcsolt értékesítő egységek közreműködése nélkül végeztek. A mintában szereplő exportáló gyártók közül az egyik kapcsolt uniós értékesítő egységek közreműködése nélkül értékesített az Unión belüli független vevőknek. A másik exportáló gyártó ezzel szemben az értékesítéseinek többségét egy kapcsolt uniós értékesítési egységen keresztül hajtotta végre. Egyik érdekelt fél sem vitatta a jelentős alákínálás fennállását. |
| --- | --- |

(209)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki. Ennek alapján a súlyozott átlagú alákínálási különbözet meghaladta a 20 %-ot. A Bizottság a ténylegesen – mindössze két vállalat figyelembevételével – kiszámított, 11 % és 29 % közötti tartományba eső számadatokat titoktartási okokból nem jeleníti meg, ehelyett azokat az érintett együttműködő exportáló gyártókkal közölte. A mintában szereplő uniós gyártók minden értékesítést közvetlenül független vevőknek, kapcsolt értékesítő egységek közreműködése nélkül végeztek. A mintában szereplő exportáló gyártók közül az egyik kapcsolt uniós értékesítő egységek közreműködése nélkül értékesített az Unión belüli független vevőknek. A másik exportáló gyártó ezzel szemben az értékesítéseinek többségét egy kapcsolt uniós értékesítési egységen keresztül hajtotta végre. Egyik érdekelt fél sem vitatta a jelentős alákínálás fennállását.

| (210) | A Bizottság figyelembe vett továbbá egyéb árhatásokat is, különös tekintettel a jelentős árerózió fennállására. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és jövedelmezősége már a figyelembe vett időszak elején alacsonyak voltak (lásd a 10. táblázatban szereplő jövedelmezőségi adatokat). 2019-ben az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt tovább csökkenteni árait, ami veszteségeket okozott. A dömpingelt behozatal nélkül azonban, amely a legnagyobb növekedést 2019-ben mutatta, majd 2020-ban és a vizsgálati időszakban is magas szinten maradt, az uniós gazdasági ágazat 2019-ben és 2020-ban valószínűleg legalább a veszteségek nélküli értékesítéshez szükséges szinten tudta volna tartani árait. 2020 és a vizsgálati időszak során az uniós értékesítési árak (az előállítási költségek növekedésével párhuzamosan) emelkedtek, viszont ekkor is csak olyan mértékben, amely 2020-ban veszteséget, a vizsgálati időszakban pedig csak marginális jövedelmezőséget eredményezett. Az uniós gyártók piaci részesedése 2019 és a vizsgálati időszak között folyamatosan csökkent. Így a dömpingelt behozatal képes volt arra, hogy jelentős árnyomást gyakoroljon az uniós értékesítésre, ennélfogva megakadályozta, hogy az uniós gyártók az áraikat emelve olyan módon kezeljék a költségnövekedést, amely lehetővé tette volna számukra, hogy észszerű nyereségre tegyenek szert. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság figyelembe vett továbbá egyéb árhatásokat is, különös tekintettel a jelentős árerózió fennállására. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és jövedelmezősége már a figyelembe vett időszak elején alacsonyak voltak (lásd a 10. táblázatban szereplő jövedelmezőségi adatokat). 2019-ben az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt tovább csökkenteni árait, ami veszteségeket okozott. A dömpingelt behozatal nélkül azonban, amely a legnagyobb növekedést 2019-ben mutatta, majd 2020-ban és a vizsgálati időszakban is magas szinten maradt, az uniós gazdasági ágazat 2019-ben és 2020-ban valószínűleg legalább a veszteségek nélküli értékesítéshez szükséges szinten tudta volna tartani árait. 2020 és a vizsgálati időszak során az uniós értékesítési árak (az előállítási költségek növekedésével párhuzamosan) emelkedtek, viszont ekkor is csak olyan mértékben, amely 2020-ban veszteséget, a vizsgálati időszakban pedig csak marginális jövedelmezőséget eredményezett. Az uniós gyártók piaci részesedése 2019 és a vizsgálati időszak között folyamatosan csökkent. Így a dömpingelt behozatal képes volt arra, hogy jelentős árnyomást gyakoroljon az uniós értékesítésre, ennélfogva megakadályozta, hogy az uniós gyártók az áraikat emelve olyan módon kezeljék a költségnövekedést, amely lehetővé tette volna számukra, hogy észszerű nyereségre tegyenek szert.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (211) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(211)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (212) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a CUTFA által a makrogazdasági kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő négy uniós gyártó által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(212)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a CUTFA által a makrogazdasági kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő négy uniós gyártó által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (213) | A makrogazdasági mutatókat a CUTFA készítette az LMC International Ltd jelentése (36) alapján; ez a független vállalat a mezőgazdasági és agráripari ágazatokban, az olajkémiai termékekre, köztük a zsírsavakra is kiterjedően végez piackutatást (a továbbiakban: a jelentésben közölt adatok). A jelentésben közölt adatok az e vizsgálat tárgyát képező zsírsavakhoz képest nagyobb merítésűek, és azokat az olajkémiai ipar széles körben használja. A hasonló termék más termékektől való megkülönböztetése érdekében a CUTFA további információkat is figyelembe vett a felhasznált nyersanyagok mennyiségéről, arra támaszkodva, hogy a hasonló terméket csak meghatározott nyersanyagokból, például pálmaolajból, pálmamagbélolajból vagy faggyúból állítják elő. A vizsgálat által nem érintett termékek előállításához más nyersanyagokat, például repceolajat vagy szójaolajat is felhasználnak. E módszer alkalmazásával mind a vizsgált termék, mind az egyéb termékek termelési és értékesítési mennyisége megállapítható volt. A jelentésben közölt adatok a 2018 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan álltak rendelkezésre. A vizsgálati időszakra vonatkozó adatok megállapítása arányos becsléssel történt azon vállalatok termelésének és értékesítésének alakulása alapján, amelyek az adataikat közvetlenül a CUTFA rendelkezésére bocsátották. Az alábbiakban említett egyéb mutatókra vonatkozó adatok megállapítására is ugyanezen vállalati adatok felhasználásával került sor. A Bizottság ellenőrizte a CUTFA által végzett számításokat, és a makroadatokat összevetette a Bizottság által a mintába felvett uniós gyártóktól gyűjtött adatokkal, amelyek a teljes uniós termelés 61 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(213)

A makrogazdasági mutatókat a CUTFA készítette az LMC International Ltd jelentése (36) alapján; ez a független vállalat a mezőgazdasági és agráripari ágazatokban, az olajkémiai termékekre, köztük a zsírsavakra is kiterjedően végez piackutatást (a továbbiakban: a jelentésben közölt adatok). A jelentésben közölt adatok az e vizsgálat tárgyát képező zsírsavakhoz képest nagyobb merítésűek, és azokat az olajkémiai ipar széles körben használja. A hasonló termék más termékektől való megkülönböztetése érdekében a CUTFA további információkat is figyelembe vett a felhasznált nyersanyagok mennyiségéről, arra támaszkodva, hogy a hasonló terméket csak meghatározott nyersanyagokból, például pálmaolajból, pálmamagbélolajból vagy faggyúból állítják elő. A vizsgálat által nem érintett termékek előállításához más nyersanyagokat, például repceolajat vagy szójaolajat is felhasználnak. E módszer alkalmazásával mind a vizsgált termék, mind az egyéb termékek termelési és értékesítési mennyisége megállapítható volt. A jelentésben közölt adatok a 2018 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan álltak rendelkezésre. A vizsgálati időszakra vonatkozó adatok megállapítása arányos becsléssel történt azon vállalatok termelésének és értékesítésének alakulása alapján, amelyek az adataikat közvetlenül a CUTFA rendelkezésére bocsátották. Az alábbiakban említett egyéb mutatókra vonatkozó adatok megállapítására is ugyanezen vállalati adatok felhasználásával került sor. A Bizottság ellenőrizte a CUTFA által végzett számításokat, és a makroadatokat összevetette a Bizottság által a mintába felvett uniós gyártóktól gyűjtött adatokkal, amelyek a teljes uniós termelés 61 %-át teszik ki.

36

| (214) | A Wilmar tájékoztatást kért arról, hogy a CUTFA által benyújtott mennyiségi makroadatok miért voltak alacsonyabbak, mint a jelentésben közölt adatok, amelyek széles körben elérhetők az olajkémiai ipar számára. |
| --- | --- |

(214)

A Wilmar tájékoztatást kért arról, hogy a CUTFA által benyújtott mennyiségi makroadatok miért voltak alacsonyabbak, mint a jelentésben közölt adatok, amelyek széles körben elérhetők az olajkémiai ipar számára.

| (215) | Ez a CUTFA által a termékeknek a termékkörből való kizárása érdekében végzett, a (213) preambulumbekezdésben ismertetett szükséges kiigazításokkal magyarázható. |
| --- | --- |

(215)

Ez a CUTFA által a termékeknek a termékkörből való kizárása érdekében végzett, a (213) preambulumbekezdésben ismertetett szükséges kiigazításokkal magyarázható.

| (216) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(216)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (217) | A mikrogazdasági mutatók adatai a mintában szereplő négy gyártótól származtak. |
| --- | --- |

(217)

A mikrogazdasági mutatók adatai a mintában szereplő négy gyártótól származtak.

| (218) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, termelési egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(218)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, termelési egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (219) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 936 063 | 924 837 | 862 055 | 872 185 |
| Index | 100 | 99 | 92 | 93 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 1 161 964 | 1 134 616 | 1 097 798 | 1 118 314 |
| Index | 100 | 98 | 94 | 96 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 80,6 | 81,5 | 78,5 | 78,0 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 97 |
| Forrás: | CUTFA. |

(219)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

936 063

924 837

862 055

872 185

Index

Index

100

100

99

99

92

92

93

93

Termelési kapacitás (tonna)

1 161 964

1 134 616

1 097 798

1 118 314

Index

Index

100

100

98

98

94

94

96

96

Kapacitáskihasználás (%)

80,6

81,5

78,5

78,0

Index

Index

100

100

101

101

97

97

97

97

Forrás:

Forrás

CUTFA.

| (220) | Hatékonysági megfontolásból a szokásos karbantartás időszakait kivéve a vizsgált termék uniós gyártását napi 24 órában tervezik. Egyes esetekben azonban – bizonyos mértékig – a vizsgálat kimutatta, hogy ugyanazon gyártóüzemben más termékek is előállíthatók. A gyártás megrendeléseken alapul. A 4. táblázat évente mintegy 20 %-os szabad kapacitást mutat. |
| --- | --- |

(220)

Hatékonysági megfontolásból a szokásos karbantartás időszakait kivéve a vizsgált termék uniós gyártását napi 24 órában tervezik. Egyes esetekben azonban – bizonyos mértékig – a vizsgálat kimutatta, hogy ugyanazon gyártóüzemben más termékek is előállíthatók. A gyártás megrendeléseken alapul. A 4. táblázat évente mintegy 20 %-os szabad kapacitást mutat.

| (221) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 7 %-kal csökkent. Részletes elemzés szerint a termelés csökkenése főként 2020-ban következett be. |
| --- | --- |

(221)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 7 %-kal csökkent. Részletes elemzés szerint a termelés csökkenése főként 2020-ban következett be.

| (222) | Az uniós termelési kapacitás kiszámítása a hosszú távon elérhető maximális termelés alapján, a karbantartás figyelembevételével történt. A figyelembe vett időszak során az uniós termelési kapacitás 4 %-kal csökkent. A csökkenés a kapacitás más termékekhez történő, a miatti átcsoportosítását tükrözi, hogy a zsírsavra vonatkozó megrendelések visszaestek. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudta teljes mértékben más termékekkel helyettesíteni a zsírsavak gyártását. |
| --- | --- |

(222)

Az uniós termelési kapacitás kiszámítása a hosszú távon elérhető maximális termelés alapján, a karbantartás figyelembevételével történt. A figyelembe vett időszak során az uniós termelési kapacitás 4 %-kal csökkent. A csökkenés a kapacitás más termékekhez történő, a miatti átcsoportosítását tükrözi, hogy a zsírsavra vonatkozó megrendelések visszaestek. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudta teljes mértékben más termékekkel helyettesíteni a zsírsavak gyártását.

| (223) | A figyelembe vett időszak alatt a termelési kapacitás 4 %-os csökkenése ellenére az uniós kapacitáskihasználás 3 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(223)

A figyelembe vett időszak alatt a termelési kapacitás 4 %-os csökkenése ellenére az uniós kapacitáskihasználás 3 %-kal csökkent.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (224) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon, a belső felhasználást is beleértve (tonna) | 947 561 | 943 413 | 875 893 | 862 863 |
| Index | 100 | 100 | 92 | 91 |
| Piaci részesedés (a belső felhasználással együtt) (%) | 74,1 | 72,8 | 70,6 | 70,8 |
| Index | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Belső felhasználás | 92 607 | 92 409 | 87 133 | 94 575 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 102 |
| Belső felhasználás a teljes piaci értékesítés százalékában (%) | 9,8 | 9,8 | 9,9 | 11,0 |
| Index | 100 | 100 | 102 | 112 |
| Szabadpiaci értékesítések | 854 953 | 851 004 | 788 760 | 768 288 |
| Index | 100 | 100 | 92 | 90 |
| A szabadpiaci értékesítések piaci részesedése (%) | 72,1 | 70,8 | 68,4 | 68,3 |
| Index | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Forrás: | CUTFA. |

(224)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon, a belső felhasználást is beleértve (tonna)

947 561

943 413

875 893

862 863

Index

Index

100

100

100

100

92

92

91

91

Piaci részesedés (a belső felhasználással együtt) (%)

74,1

72,8

70,6

70,8

Index

Index

100

100

98

98

95

95

95

95

Belső felhasználás

92 607

92 409

87 133

94 575

Index

Index

100

100

100

100

94

94

102

102

Belső felhasználás a teljes piaci értékesítés százalékában (%)

9,8

9,8

9,9

11,0

Index

Index

100

100

100

100

102

102

112

112

Szabadpiaci értékesítések

854 953

851 004

788 760

768 288

Index

Index

100

100

100

100

92

92

90

90

A szabadpiaci értékesítések piaci részesedése (%)

72,1

70,8

68,4

68,3

Index

Index

100

100

98

98

95

95

95

95

Forrás:

Forrás

CUTFA.

| (225) | Az uniós gazdasági ágazat belső felhasználással együttes értékesítései a figyelembe vett időszakban a termeléshez hasonló tendenciát követtek. Ennek az az oka, hogy az ágazatban a termelést az értékesítési megrendelések határozzák meg. A raktárterület jellemzően korlátozott, a készletezett késztermékek pedig idővel minőségi romlást szenvedhetnek, vagy egy idő után eltérnek a specifikációtól. Ezért a készletek szintjét általában nagyon alacsonyan tartják. |
| --- | --- |

(225)

Az uniós gazdasági ágazat belső felhasználással együttes értékesítései a figyelembe vett időszakban a termeléshez hasonló tendenciát követtek. Ennek az az oka, hogy az ágazatban a termelést az értékesítési megrendelések határozzák meg. A raktárterület jellemzően korlátozott, a készletezett késztermékek pedig idővel minőségi romlást szenvedhetnek, vagy egy idő után eltérnek a specifikációtól. Ezért a készletek szintjét általában nagyon alacsonyan tartják.

| (226) | A teljes uniós értékesítés volumene a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(226)

A teljes uniós értékesítés volumene a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent.

| (227) | A figyelembe vett időszakban az uniós szabadpiaci értékesítés volumene 10 %-kal csökkent. 2018 és 2019 között az uniós értékesítési volumen stabil volt. 2019-től a vizsgálati időszakig azonban a volumen 10 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(227)

A figyelembe vett időszakban az uniós szabadpiaci értékesítés volumene 10 %-kal csökkent. 2018 és 2019 között az uniós értékesítési volumen stabil volt. 2019-től a vizsgálati időszakig azonban a volumen 10 %-kal csökkent.

| (228) | Az uniós gazdasági ágazat kötött piaca (a teljes uniós termelés százalékában kifejezve, a belső felhasználással együtt) a figyelembe vett időszakban megközelítőleg 10–11 % volt. |
| --- | --- |

(228)

Az uniós gazdasági ágazat kötött piaca (a teljes uniós termelés százalékában kifejezve, a belső felhasználással együtt) a figyelembe vett időszakban megközelítőleg 10–11 % volt.

| (229) | Az uniós szabadpiaci értékesítés piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 72,1 %-ról 68,3 %-ra csökkent, ami 3,9 százalékpontos (5 %-os) visszaesést jelent. |
| --- | --- |

(229)

Az uniós szabadpiaci értékesítés piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 72,1 %-ról 68,3 %-ra csökkent, ami 3,9 százalékpontos (5 %-os) visszaesést jelent.

Növekedés

Növekedés

| (230) | Szem előtt tartva, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 5 %-ot veszített piaci részesedéséből, emellett szabadpiaci értékesítései 10 %-kal csökkentek, egyértelmű, hogy nem történt növekedés, hanem mind abszolút értelemben, mind a szabadpiaci felhasználáshoz viszonyítva recessziós időszakról volt szó. |
| --- | --- |

(230)

Szem előtt tartva, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 5 %-ot veszített piaci részesedéséből, emellett szabadpiaci értékesítései 10 %-kal csökkentek, egyértelmű, hogy nem történt növekedés, hanem mind abszolút értelemben, mind a szabadpiaci felhasználáshoz viszonyítva recessziós időszakról volt szó.

4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (231) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma (teljes munkaidős egyenérték) | 945 | 914 | 952 | 898 |
| Index | 100 | 97 | 101 | 95 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 990 | 1 012 | 906 | 971 |
| Index | 100 | 102 | 91 | 98 |
| Forrás: | CUTFA. |

(231)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma (teljes munkaidős egyenérték)

945

914

952

898

Index

Index

100

100

97

97

101

101

95

95

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

990

1 012

906

971

Index

Index

100

100

102

102

91

91

98

98

Forrás:

Forrás

CUTFA.

| (232) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása a figyelembe vett időszakban teljes munkaidős egyenértékben kifejezve 5 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(232)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása a figyelembe vett időszakban teljes munkaidős egyenértékben kifejezve 5 %-kal csökkent.

| (233) | A termelékenység, azaz az egy alkalmazottra jutó termelési volumen 2020-ban visszaesett, de a figyelembe vett időszakban összességében javarészt állandó volt. |
| --- | --- |

(233)

A termelékenység, azaz az egy alkalmazottra jutó termelési volumen 2020-ban visszaesett, de a figyelembe vett időszakban összességében javarészt állandó volt.

4.4.2.4.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (234) | Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a dömpingkülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(234)

Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a dömpingkülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

| (235) | A zsírsavval kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat. Ebből adódóan nem álltak rendelkezésre adatok az esetleges korábbi dömping hatásainak felméréséhez. |
| --- | --- |

(235)

A zsírsavval kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat. Ebből adódóan nem álltak rendelkezésre adatok az esetleges korábbi dömping hatásainak felméréséhez.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (236) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési árak és termelési egységköltség az Unióban | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/tonna) | 879 | 770 | 861 | 1 101 |
| Index | 100 | 88 | 98 | 125 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 856 | 764 | 861 | 1 056 |
| Index | 100 | 89 | 101 | 123 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(236)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak és termelési egységköltség az Unióban

Értékesítési árak és termelési egységköltség az Unióban

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/tonna)

879

770

861

1 101

Index

Index

100

100

88

88

98

98

125

125

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

856

764

861

1 056

Index

Index

100

100

89

89

101

101

123

123

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (237) | Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítésre egyaránt sor került független kereskedők, valamint számos felhasználói ágazathoz tartozó végfelhasználók részére. Mindkét vevőtípus és a különböző ágazatok esetében az árak meghatározása azonos módon és hasonló szinten történt. |
| --- | --- |

(237)

Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítésre egyaránt sor került független kereskedők, valamint számos felhasználói ágazathoz tartozó végfelhasználók részére. Mindkét vevőtípus és a különböző ágazatok esetében az árak meghatározása azonos módon és hasonló szinten történt.

| (238) | Az uniós piac független szereplőinek (a szabadpiacon) történő értékesítések ára 879 EUR/tonna-ról 1 101 EUR/tonna értékre nőtt a figyelembe vett időszakban – ez 25 %-os növekedést jelent. Ezek az értékesítési árak 2019-ben 12 %-kal csökkentek, majd 2020-ban 12 %-kal, a vizsgálati időszakban pedig 28 %-kal emelkedtek. |
| --- | --- |

(238)

Az uniós piac független szereplőinek (a szabadpiacon) történő értékesítések ára 879 EUR/tonna-ról 1 101 EUR/tonna értékre nőtt a figyelembe vett időszakban – ez 25 %-os növekedést jelent. Ezek az értékesítési árak 2019-ben 12 %-kal csökkentek, majd 2020-ban 12 %-kal, a vizsgálati időszakban pedig 28 %-kal emelkedtek.

| (239) | Ezt a látszólag pozitív tendenciát a nyersanyagköltségek jelentős növekedésével összefüggésben kell szemlélni. A vizsgálati időszak alatt ezek a költségek a teljes termelési egységköltség több mint 70 %-át tették ki. A termelési egységköltség a figyelembe vett időszakban 23 %-kal, az uniós szabadpiacon érvényesülő átlagos értékesítési ár emelkedéséhez hasonló mértékben nőtt. |
| --- | --- |

(239)

Ezt a látszólag pozitív tendenciát a nyersanyagköltségek jelentős növekedésével összefüggésben kell szemlélni. A vizsgálati időszak alatt ezek a költségek a teljes termelési egységköltség több mint 70 %-át tették ki. A termelési egységköltség a figyelembe vett időszakban 23 %-kal, az uniós szabadpiacon érvényesülő átlagos értékesítési ár emelkedéséhez hasonló mértékben nőtt.

4.4.3.2.   Munkaerőköltség

| (240) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 81 344 | 85 487 | 89 010 | 87 188 |
| Index | 100 | 105 | 109 | 108 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(240)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

81 344

85 487

89 010

87 188

Index

Index

100

100

105

105

109

109

108

108

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (241) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A bérek a szakszervezetekkel folytatott tárgyalások szerint alakutak, az alkalmazottakkal kapcsolatos egyéb költségeket pedig a nemzeti közigazgatások határozták meg. |
| --- | --- |

(241)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A bérek a szakszervezetekkel folytatott tárgyalások szerint alakutak, az alkalmazottakkal kapcsolatos egyéb költségeket pedig a nemzeti közigazgatások határozták meg.

4.4.3.3.   Készletek

| (242) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 21 784 | 23 066 | 23 708 | 19 013 |
| Index | 100 | 106 | 109 | 87 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 3,8 | 4,1 | 4,5 | 3,6 |
| Index | 100 | 108 | 116 | 93 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(242)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

21 784

23 066

23 708

19 013

Index

Index

100

100

106

106

109

109

87

87

Zárókészlet a termelés százalékában

3,8

4,1

4,5

3,6

Index

Index

100

100

108

108

116

116

93

93

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (243) | A mintában szereplő uniós gyártók készleteinek szintje 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A termelés százalékában kifejezett zárókészletek azonban az egész időszak során alacsonyak voltak. A (225) preambulumbekezdésben említett módon ez azért van így, mert a zsírsavágazat általában megrendelésre termel, a készleteket pedig alacsony szinten tartják, hogy elkerüljék a minőségromlást, vagy a specifikációtól való eltérést. Ez a mutató ezért az átfogó kárelemzés szempontjából kevésbé jelentős. |
| --- | --- |

(243)

A mintában szereplő uniós gyártók készleteinek szintje 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A termelés százalékában kifejezett zárókészletek azonban az egész időszak során alacsonyak voltak. A (225) preambulumbekezdésben említett módon ez azért van így, mert a zsírsavágazat általában megrendelésre termel, a készleteket pedig alacsony szinten tartják, hogy elkerüljék a minőségromlást, vagy a specifikációtól való eltérést. Ez a mutató ezért az átfogó kárelemzés szempontjából kevésbé jelentős.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (244) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) (%) | 1,9 | – 0,5 | – 2,1 | 2,5 |
| Index | 100 | – 27 | – 108 | 128 |
| Pénzforgalom (EUR) | 27 037 404 | 12 370 885 | –1 239 176 | 22 774 816 |
| Index | 100 | 46 | – 5 | 84 |
| Beruházások (EUR) | 7 394 509 | 11 769 077 | 10 473 680 | 8 531 863 |
| Index | 100 | 159 | 142 | 115 |
| A beruházások megtérülése (%) | 9,0 | 0,6 | – 4,4 | 12,1 |
| Index | 100 | 7 | – 48 | 134 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(244)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) (%)

1,9

– 0,5

– 2,1

2,5

Index

Index

100

100

– 27

– 27

– 108

– 108

128

128

Pénzforgalom (EUR)

27 037 404

12 370 885

–1 239 176

22 774 816

Index

Index

100

100

46

46

– 5

– 5

84

84

Beruházások (EUR)

7 394 509

11 769 077

10 473 680

8 531 863

Index

Index

100

100

159

159

142

142

115

115

A beruházások megtérülése (%)

9,0

0,6

– 4,4

12,1

Index

Index

100

100

7

7

– 48

– 48

134

134

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (245) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A mintába felvett gyártók jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban mindvégig alacsony, azaz 3 % alatt maradt, sőt a 2018. évi 1,9 %-ról 2020-ban – 2,1 %-ra csökkent. A vizsgálati időszakban a jövedelmezőség 2,5 %-ra emelkedett, bár továbbra is alacsony maradt. A vizsgálati időszakban tapasztalt enyhe javulás oka az volt, hogy az uniós piaci vevők nagyobb valószínűséggel fogadták el az uniós gyártók áremeléseit, mivel az exportáló gyártókat érintette a beszállítói láncoknak a Covid19-világjárvánnyal összefüggő válsága. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A mintába felvett gyártók jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban mindvégig alacsony, azaz 3 % alatt maradt, sőt a 2018. évi 1,9 %-ról 2020-ban – 2,1 %-ra csökkent. A vizsgálati időszakban a jövedelmezőség 2,5 %-ra emelkedett, bár továbbra is alacsony maradt. A vizsgálati időszakban tapasztalt enyhe javulás oka az volt, hogy az uniós piaci vevők nagyobb valószínűséggel fogadták el az uniós gyártók áremeléseit, mivel az exportáló gyártókat érintette a beszállítói láncoknak a Covid19-világjárvánnyal összefüggő válsága.

| (246) | A jövedelmezőség alakulása a 7. táblázatban szereplő értékesítési árakkal és termelési költségekkel és az indonéziai behoztal alacsony áraival együtt azt mutatja, hogy az érintett időszakban jelentős árlenyomás alakult ki. Az uniós gazdasági ágazat nem volt képes olyan mértékben emelni az árait, hogy azok megfelelően tükrözzék a költségnövekedést, és ezáltal az értékesítés kellően nyereséges árakon történjen. Ez azt jelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban mindvégig alacsony volt, ugyanakkor az indonéz dömpingelt behozatal eleve jelentős penetrációról (17,1 %-os piaci részesedés) indult, és a 2. táblázatban bemutatott módon a volumen 22 %-os növelésével képes volt 20,3 %-os piaci részesedést elérni. Emellett a 3. táblázatban látható módon a nyersanyagárak jelentős emelkedése ellenére e behozatal átlagára csak 12 %-kal nőtt. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat csupán a költségek fedezése érdekében 25 %-os áremelésre kényszerült. Ahogy a (210) preambulumbekezdésben foglalt következtetés is kifejti, az Indonéziából érkező behozatal már a figyelembe vett időszak kezdetétől folyamatosan lefelé irányuló nyomást gyakorolt mind az állandóan magas volumen, mind az alacsony árak révén. Az indonéz árak ugyanis 2019-től – és valószínűleg már előtte is – mindvégig alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál (lásd a (302) preambulumbekezdést). Ez a figyelembe vett időszak során és különösen a vizsgálati időszakban alacsony, elégtelen nyereségszintet eredményezett. |
| --- | --- |

(246)

A jövedelmezőség alakulása a 7. táblázatban szereplő értékesítési árakkal és termelési költségekkel és az indonéziai behoztal alacsony áraival együtt azt mutatja, hogy az érintett időszakban jelentős árlenyomás alakult ki. Az uniós gazdasági ágazat nem volt képes olyan mértékben emelni az árait, hogy azok megfelelően tükrözzék a költségnövekedést, és ezáltal az értékesítés kellően nyereséges árakon történjen. Ez azt jelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban mindvégig alacsony volt, ugyanakkor az indonéz dömpingelt behozatal eleve jelentős penetrációról (17,1 %-os piaci részesedés) indult, és a 2. táblázatban bemutatott módon a volumen 22 %-os növelésével képes volt 20,3 %-os piaci részesedést elérni. Emellett a 3. táblázatban látható módon a nyersanyagárak jelentős emelkedése ellenére e behozatal átlagára csak 12 %-kal nőtt. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat csupán a költségek fedezése érdekében 25 %-os áremelésre kényszerült. Ahogy a (210) preambulumbekezdésben foglalt következtetés is kifejti, az Indonéziából érkező behozatal már a figyelembe vett időszak kezdetétől folyamatosan lefelé irányuló nyomást gyakorolt mind az állandóan magas volumen, mind az alacsony árak révén. Az indonéz árak ugyanis 2019-től – és valószínűleg már előtte is – mindvégig alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál (lásd a (302) preambulumbekezdést). Ez a figyelembe vett időszak során és különösen a vizsgálati időszakban alacsony, elégtelen nyereségszintet eredményezett.

| (247) | A Wilmar észrevételeket tett az árlenyomás hiányával kapcsolatban, azonban következtetése indexált tendenciákon alapult, nem pedig az uniós gyártók tényleges jövedelmezőségi szintjén. |
| --- | --- |

(247)

A Wilmar észrevételeket tett az árlenyomás hiányával kapcsolatban, azonban következtetése indexált tendenciákon alapult, nem pedig az uniós gyártók tényleges jövedelmezőségi szintjén.

| (248) | A Bizottság nem találta helytállónak a Wilmar következtetéseit, mivel azok nem vették figyelembe a dömpingelt behozatal teljes figyelembe vett időszakon belüli penetrációját, sem az uniós gazdasági ágazat ebből eredő alacsony jövedelmezőségi szintjét. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(248)

A Bizottság nem találta helytállónak a Wilmar következtetéseit, mivel azok nem vették figyelembe a dömpingelt behozatal teljes figyelembe vett időszakon belüli penetrációját, sem az uniós gazdasági ágazat ebből eredő alacsony jövedelmezőségi szintjét. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (249) | A Musim Mas csoport benyújtotta két uniós gyártó éves jelentését, és azzal érvelt, hogy az azokban foglalt információk, különösen a vizsgálati időszak alatti jövedelmezőségi mutatók szerint e vállalatokat nem érte kár. |
| --- | --- |

(249)

A Musim Mas csoport benyújtotta két uniós gyártó éves jelentését, és azzal érvelt, hogy az azokban foglalt információk, különösen a vizsgálati időszak alatti jövedelmezőségi mutatók szerint e vállalatokat nem érte kár.

| (250) | E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy e jelentések terjedelme lényegesen túlmutat a két uniós gyártó vizsgált termékhez kapcsolódó üzleti tevékenységén. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(250)

E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy e jelentések terjedelme lényegesen túlmutat a két uniós gyártó vizsgált termékhez kapcsolódó üzleti tevékenységén. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (251) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom tendenciája az árbevétel-arányos jövedelmezőséghez hasonlóan alakult, 2019-ben és 2020-ban csökkent, a vizsgálati időszakban pedig szerény növekedést mutatott. Összességében a pénzforgalom – 16 %-os csökkenéssel – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(251)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom tendenciája az árbevétel-arányos jövedelmezőséghez hasonlóan alakult, 2019-ben és 2020-ban csökkent, a vizsgálati időszakban pedig szerény növekedést mutatott. Összességében a pénzforgalom – 16 %-os csökkenéssel – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban.

| (252) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülésének tendenciája az árbevétel-arányos jövedelmezőséghez hasonlóan alakult, 2019-ben és 2020-ban csökkent, majd a vizsgálati időszakban szerény növekedést mutatott. |
| --- | --- |

(252)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülésének tendenciája az árbevétel-arányos jövedelmezőséghez hasonlóan alakult, 2019-ben és 2020-ban csökkent, majd a vizsgálati időszakban szerény növekedést mutatott.

| (253) | Ahogy azt a fenti beruházási adatok is mutatják, az uniós gyártók további beruházásokat hajtottak végre a figyelembe vett időszakban. A beruházások évi 7–12 millió EUR-t tettek ki, és főként a hatékonyság növelésére és a meglévő létesítmények fenntartására irányultak. Az uniós gazdasági ágazat változatos ügyfélkört lát el, amelynek igényei folyamatosan változnak. Az uniós gazdasági ágazatnak továbbra képesnek kell lennie arra, hogy rugalmasan gyártsa a piacon kínálható termékválasztékot és -mennyiséget. E beruházásokat veszélyezteti a tőkebevonási képesség romlása. |
| --- | --- |

(253)

Ahogy azt a fenti beruházási adatok is mutatják, az uniós gyártók további beruházásokat hajtottak végre a figyelembe vett időszakban. A beruházások évi 7–12 millió EUR-t tettek ki, és főként a hatékonyság növelésére és a meglévő létesítmények fenntartására irányultak. Az uniós gazdasági ágazat változatos ügyfélkört lát el, amelynek igényei folyamatosan változnak. Az uniós gazdasági ágazatnak továbbra képesnek kell lennie arra, hogy rugalmasan gyártsa a piacon kínálható termékválasztékot és -mennyiséget. E beruházásokat veszélyezteti a tőkebevonási képesség romlása.

| (254) | A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a figyelembe vett időszakban a kapacitásbővítésre irányuló egyéb beruházások nem a terveknek megfelelően haladtak. Noha az ilyen beruházások elengedhetetlenek az ágazat állandóságának biztosításához, a mintában szereplő valamennyi vállalkozás – beleértve a nagyobb csoportokhoz tartozókat is – a beruházásai elhalasztására kényszerült az időszakban. A beruházások nem megfelelő megtérülése az uniós gazdasági ágazat jövőbeli tőkebevonási képességét, ennélfogva pedig közép- és hosszú távú fennmaradását is veszélyezteti. |
| --- | --- |

(254)

A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a figyelembe vett időszakban a kapacitásbővítésre irányuló egyéb beruházások nem a terveknek megfelelően haladtak. Noha az ilyen beruházások elengedhetetlenek az ágazat állandóságának biztosításához, a mintában szereplő valamennyi vállalkozás – beleértve a nagyobb csoportokhoz tartozókat is – a beruházásai elhalasztására kényszerült az időszakban. A beruházások nem megfelelő megtérülése az uniós gazdasági ágazat jövőbeli tőkebevonási képességét, ennélfogva pedig közép- és hosszú távú fennmaradását is veszélyezteti.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (255) | A készletek alakulása és a belső felhasználás szerény javulást mutatott a figyelembe vett időszakban. A belső felhasználás mindössze 2 %-os növekedést ért el, a készletek szintje pedig csökkent. A vizsgálat kimutatta, hogy a belső felhasználást nem érinti közvetlenül a dömpingelt behozatal, valamint azt is, hogy a készletek kevésbé relevánsak a zsírsavval foglalkozó gazdasági ágazat számára, amely főként megrendelésre termel. Ez azt jelenti, hogy ezek a tényezők nem meghatározók a kárelemzésben. |
| --- | --- |

(255)

A készletek alakulása és a belső felhasználás szerény javulást mutatott a figyelembe vett időszakban. A belső felhasználás mindössze 2 %-os növekedést ért el, a készletek szintje pedig csökkent. A vizsgálat kimutatta, hogy a belső felhasználást nem érinti közvetlenül a dömpingelt behozatal, valamint azt is, hogy a készletek kevésbé relevánsak a zsírsavval foglalkozó gazdasági ágazat számára, amely főként megrendelésre termel. Ez azt jelenti, hogy ezek a tényezők nem meghatározók a kárelemzésben.

| (256) | Néhány más mutató, például az értékesítési árak, a jövedelmezőség, a beruházások és a beruházások megtérülése látszólag pozitív tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy az eladási árak pozitív alakulása összefügg a nyersanyagárak alakulásával, amelyek ebben az időszakban jelentősen emelkedtek. A jövedelmezőség és a beruházások megtérülésének szerény javulása sem változtatott azon a tényen, hogy a figyelembe vett időszak alatt a teljesítmény olyan szinten maradt, amely nem volt elegendő az uniós gazdasági ágazat közép- és hosszú távú életképességének biztosításához (lásd a (266)–(269) preambulumbekezdést is). |
| --- | --- |

(256)

Néhány más mutató, például az értékesítési árak, a jövedelmezőség, a beruházások és a beruházások megtérülése látszólag pozitív tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy az eladási árak pozitív alakulása összefügg a nyersanyagárak alakulásával, amelyek ebben az időszakban jelentősen emelkedtek. A jövedelmezőség és a beruházások megtérülésének szerény javulása sem változtatott azon a tényen, hogy a figyelembe vett időszak alatt a teljesítmény olyan szinten maradt, amely nem volt elegendő az uniós gazdasági ágazat közép- és hosszú távú életképességének biztosításához (lásd a (266)–(269) preambulumbekezdést is).

| (257) | Az értékesítési árak és a termelési költségek alakulásával együtt szemlélve az alacsony jövedelmezőség az árlenyomás egyértelmű jele. Különösen a figyelembe vett időszak alatt – a magas szintű dömpingelt behozatal és az alacsony árak mellett – az uniós gazdasági ágazat nem tudta olyan szintre emelni az árakat, amely lehetővé tenné számára, hogy fedezze költségeit, és elérje a nyereségcélt (6 %). |
| --- | --- |

(257)

Az értékesítési árak és a termelési költségek alakulásával együtt szemlélve az alacsony jövedelmezőség az árlenyomás egyértelmű jele. Különösen a figyelembe vett időszak alatt – a magas szintű dömpingelt behozatal és az alacsony árak mellett – az uniós gazdasági ágazat nem tudta olyan szintre emelni az árakat, amely lehetővé tenné számára, hogy fedezze költségeit, és elérje a nyereségcélt (6 %).

| (258) | Annak ellenére, hogy a hatékonyság fenntartása érdekében a beruházások a lehető legmagasabb szinten maradtak, az uniós gazdasági ágazat egyértelműen nem termelt elegendő nyereséget ahhoz, hogy a figyelembe vett időszakban és különösen a vizsgálati időszakban ösztönözze a vállalkozásai fejlesztésére irányuló beruházásokat. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlására viszonylag stabil felhasználást nyújtó piacon került sor (a felhasználás visszaesése 2020-ban és a vizsgálati időszakban nagyrészt átmeneti volt, és a Covid19-világjárvány hatásának volt betudható). Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 5 %-kal, a 2018. évi 72,1 %-ról a vizsgálati időszakban 68,3 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(258)

Annak ellenére, hogy a hatékonyság fenntartása érdekében a beruházások a lehető legmagasabb szinten maradtak, az uniós gazdasági ágazat egyértelműen nem termelt elegendő nyereséget ahhoz, hogy a figyelembe vett időszakban és különösen a vizsgálati időszakban ösztönözze a vállalkozásai fejlesztésére irányuló beruházásokat. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlására viszonylag stabil felhasználást nyújtó piacon került sor (a felhasználás visszaesése 2020-ban és a vizsgálati időszakban nagyrészt átmeneti volt, és a Covid19-világjárvány hatásának volt betudható). Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 5 %-kal, a 2018. évi 72,1 %-ról a vizsgálati időszakban 68,3 %-ra csökkent.

| (259) | Bár ebben a vizsgálatban a kár főként ár- és teljesítménymutatókat, például a jövedelmezőséget és a tőkebevonási képességet érintette, az uniós gazdasági ágazat a vizsgált volumenmutatók tekintetében szintén hanyatlást mutatott. A figyelembe vett időszakban a termelés, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítési volumen és a piaci részesedés egyaránt csökkent az uniós piacon. Emellett a foglalkoztatás és a termelékenység terén is visszaesés volt megfigyelhető, ami a termelés és az értékesítési volumen alacsonyabb szintjéhez kapcsolódott. |
| --- | --- |

(259)

Bár ebben a vizsgálatban a kár főként ár- és teljesítménymutatókat, például a jövedelmezőséget és a tőkebevonási képességet érintette, az uniós gazdasági ágazat a vizsgált volumenmutatók tekintetében szintén hanyatlást mutatott. A figyelembe vett időszakban a termelés, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítési volumen és a piaci részesedés egyaránt csökkent az uniós piacon. Emellett a foglalkoztatás és a termelékenység terén is visszaesés volt megfigyelhető, ami a termelés és az értékesítési volumen alacsonyabb szintjéhez kapcsolódott.

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tett észrevételek

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tett észrevételek

| (260) | Az indonéz kormány az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben kitért egyes kármutatókra, és arra a következtetésre jutott, hogy az uniós ágazatot nem érte kár a figyelembe vett időszakban. Véleményét a következőkre alapozta: 1. a 4. táblázat szerint 2020 és a vizsgálati időszak között növekedett a termelés és a kapacitás; 2. az 5. táblázat szerint 2020 és a vizsgálati időszak között növekedett a piaci részesedés, beleszámítva a belső felhasználást is, 3. a 7. táblázat szerint a figyelembe vett időszakban növekedtek az eladási árak, és ennek hatására a 2020. évi – 2,1 %-ról a vizsgálati időszakbeli 2,5 %-ra növekedett a nyereség is, 4. a 9. táblázat szerint a figyelembe vett időszakban csökkentek a készletek, valamint 5. a 10. táblázat szerint 2020 és a vizsgálat időszak között növekedett a jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése. Az indonéz kormány állítása szerint a Bizottság önkényesen és alaptalanul 6 %-os nyereségcélt alkalmazott, és az uniós ágazat nyereségének a 2020. évi – 2,1 %-ról a vizsgálati időszakbeli 2,5 %-ra való növekedése jelentős, korábban nem tapasztalt mértékű volt, és a Covid19-világjárvány alatt következett be. A Wilmar azt állította, hogy a Bizottság nem megfelelően elemezte a 10. táblázatot, és hogy a jövedelmezőség növekedett a figyelembe vett időszakban és magas volt a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(260)

Az indonéz kormány az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben kitért egyes kármutatókra, és arra a következtetésre jutott, hogy az uniós ágazatot nem érte kár a figyelembe vett időszakban. Véleményét a következőkre alapozta: 1. a 4. táblázat szerint 2020 és a vizsgálati időszak között növekedett a termelés és a kapacitás; 2. az 5. táblázat szerint 2020 és a vizsgálati időszak között növekedett a piaci részesedés, beleszámítva a belső felhasználást is, 3. a 7. táblázat szerint a figyelembe vett időszakban növekedtek az eladási árak, és ennek hatására a 2020. évi – 2,1 %-ról a vizsgálati időszakbeli 2,5 %-ra növekedett a nyereség is, 4. a 9. táblázat szerint a figyelembe vett időszakban csökkentek a készletek, valamint 5. a 10. táblázat szerint 2020 és a vizsgálat időszak között növekedett a jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése. Az indonéz kormány állítása szerint a Bizottság önkényesen és alaptalanul 6 %-os nyereségcélt alkalmazott, és az uniós ágazat nyereségének a 2020. évi – 2,1 %-ról a vizsgálati időszakbeli 2,5 %-ra való növekedése jelentős, korábban nem tapasztalt mértékű volt, és a Covid19-világjárvány alatt következett be. A Wilmar azt állította, hogy a Bizottság nem megfelelően elemezte a 10. táblázatot, és hogy a jövedelmezőség növekedett a figyelembe vett időszakban és magas volt a vizsgálati időszakban.

| (261) | A Bizottság nem értett egyet azzal az állítással, hogy a vonatkozó adatok nem mutattak jelentős kárt. A (202) preambulumbekezdésben leírtak szerint a figyelembe vett időszakban a felhasználás 5 %-kal csökkent, ugyanakkor az Indonéziából érkező behozatal volumene 13 %-kal növekedett. Az Indonéziából érkező behozatal piaci részesedése szintén növekedett ebben az időszakban. Ezenkívül a (192) preambulumbekezdésben leírtak szerint az uniós felhasználás általában stabil (37), és a 2020-ban és a vizsgálati időszakban a Covid19-világjárvánnyal összefüggő tényezőknek betudható átmeneti csökkenést követően várhatóan helyreáll (38). |
| --- | --- |

(261)

A Bizottság nem értett egyet azzal az állítással, hogy a vonatkozó adatok nem mutattak jelentős kárt. A (202) preambulumbekezdésben leírtak szerint a figyelembe vett időszakban a felhasználás 5 %-kal csökkent, ugyanakkor az Indonéziából érkező behozatal volumene 13 %-kal növekedett. Az Indonéziából érkező behozatal piaci részesedése szintén növekedett ebben az időszakban. Ezenkívül a (192) preambulumbekezdésben leírtak szerint az uniós felhasználás általában stabil (37), és a 2020-ban és a vizsgálati időszakban a Covid19-világjárvánnyal összefüggő tényezőknek betudható átmeneti csökkenést követően várhatóan helyreáll (38).

37

38

| (262) | Hasonlóképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését tekintetve a piaci részesedés – a belső felhasználást is beleértve – 70,6 %-ról 70,8 %-ra emelkedett. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítéseinek piaci részesedése, az e tekintetben irányadó mutató, a 2020. évi 68,4 %-ról a vizsgálati időszakbeli 68,3 %-ra csökkent. A teljes figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítéseinek piaci részesedése folyamatosan csökkent, a 2018. évi 72,1 %-ról a 2019. évi 70,8 %-ra, a 2020. évi 68,4 %-ra, majd pedig a vizsgálati időszakbeli 68,3 %-ra. Ugyanakkor ezzel ellentétben az Indonéziából származó behozatal folyamatosan növekedett, a 2018. évi 17,1 %-ról a 2019. évi 19,0 %-ra, a 2020. évi 20 %-ra, majd pedig a vizsgálati időszakbeli 20,3 %-ra. |
| --- | --- |

(262)

Hasonlóképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését tekintetve a piaci részesedés – a belső felhasználást is beleértve – 70,6 %-ról 70,8 %-ra emelkedett. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítéseinek piaci részesedése, az e tekintetben irányadó mutató, a 2020. évi 68,4 %-ról a vizsgálati időszakbeli 68,3 %-ra csökkent. A teljes figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítéseinek piaci részesedése folyamatosan csökkent, a 2018. évi 72,1 %-ról a 2019. évi 70,8 %-ra, a 2020. évi 68,4 %-ra, majd pedig a vizsgálati időszakbeli 68,3 %-ra. Ugyanakkor ezzel ellentétben az Indonéziából származó behozatal folyamatosan növekedett, a 2018. évi 17,1 %-ról a 2019. évi 19,0 %-ra, a 2020. évi 20 %-ra, majd pedig a vizsgálati időszakbeli 20,3 %-ra.

| (263) | Hasonlóképpen az átlagos értékesítési ár növekedésével kapcsolatos állítást a nyersanyagköltségek jelentős növekedésével összefüggésben kell szemlélni, a (256) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. A (243) preambulumbekezdésben leírtak szerint a termelés százalékában kifejezett zárókészletek mindvégig meglehetősen stabilak voltak a figyelembe vett időszakban, és az ágazat megrendelésre termelt, így a készleteket alacsony szinten tartották. |
| --- | --- |

(263)

Hasonlóképpen az átlagos értékesítési ár növekedésével kapcsolatos állítást a nyersanyagköltségek jelentős növekedésével összefüggésben kell szemlélni, a (256) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. A (243) preambulumbekezdésben leírtak szerint a termelés százalékában kifejezett zárókészletek mindvégig meglehetősen stabilak voltak a figyelembe vett időszakban, és az ágazat megrendelésre termelt, így a készleteket alacsony szinten tartották.

| (264) | A 10. táblázat teljesítménymutatóival kapcsolatos állítás nem vette figyelembe a teljes képet. Például a figyelembe vett időszakban a pénzforgalom szintje tartósan csökkent 2018 és 2020 között, 2020-ban pedig negatívra változott. A vizsgálati időszakban a pénzforgalom növekedett és pozitívra változott, mivel az uniós iparágnak sikerült a nyereséget növelnie a (251) és a (266) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. Ugyanakkor a vizsgálati időszakban a pénzforgalom jelentősen a 2018. évi szint alatt maradt. Összességében a pénzforgalom 16 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(264)

A 10. táblázat teljesítménymutatóival kapcsolatos állítás nem vette figyelembe a teljes képet. Például a figyelembe vett időszakban a pénzforgalom szintje tartósan csökkent 2018 és 2020 között, 2020-ban pedig negatívra változott. A vizsgálati időszakban a pénzforgalom növekedett és pozitívra változott, mivel az uniós iparágnak sikerült a nyereséget növelnie a (251) és a (266) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. Ugyanakkor a vizsgálati időszakban a pénzforgalom jelentősen a 2018. évi szint alatt maradt. Összességében a pénzforgalom 16 %-kal csökkent.

| (265) | A nyereségcél szintjét illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 6 %-os minimumnyereség alkalmazása megfelelő. Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése 6 %-ban határozza meg a rendes versenyfeltételek mellett elvárható minimális nyereségességi szintet a kárkülönbözet kiszámításához. Ez a szint az uniós gazdasági ágazatokra vonatkozóan megállapított hosszú távú jövedelmezőségi adatokon alapul. Nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy ez a szint nyilvánvalóan nem megfelelő az érintett gazdasági ágazat esetében (lásd a (268) preambulumbekezdést). Ez az állítás tehát már ezen az alapon is elvethető. |
| --- | --- |

(265)

A nyereségcél szintjét illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 6 %-os minimumnyereség alkalmazása megfelelő. Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése 6 %-ban határozza meg a rendes versenyfeltételek mellett elvárható minimális nyereségességi szintet a kárkülönbözet kiszámításához. Ez a szint az uniós gazdasági ágazatokra vonatkozóan megállapított hosszú távú jövedelmezőségi adatokon alapul. Nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy ez a szint nyilvánvalóan nem megfelelő az érintett gazdasági ágazat esetében (lásd a (268) preambulumbekezdést). Ez az állítás tehát már ezen az alapon is elvethető.

| (266) | Ugyanakkor a Bizottság megjegyzete, hogy az uniós gazdasági ágazat csupán 2018-ban (1,9 %) és a vizsgálati időszakban (2,5 %) volt némileg nyereséges, ugyanakkor jövedelmezősége negatív volt 2019-ben és 2020-ban (– 0,5 %, illetve – 2,1 %). Továbbá a 2021-ben – amelyből kilenc hónap a vizsgálati időszakba esik – elért pozitív szintet a beszállítói láncoknak a Covid19-világjárvány miatti jelentős piaci zavaraival összefüggésben kell vizsgálni, amelyek jelentősen kihatottak az Unióba irányuló indonéz exportra. Az Unióba irányuló zsírsavszállítmányokat hátráltatták az Ázsiából érkező hajók késései, amelyek a Covid19-járvány következtében a teherhajók, a tartályhajók és a munkaerő hiánya miatt alakultak ki, és a szállítási költségek szélsőséges megugrását eredményezték (39). Ezek az átmeneti zavarok általában kihatottak a gazdasági ágazaton belüli árakra, valamint az Indonéziából érkező behozatalra, amely 2020 és a vizsgálati időszak között abszolút értékben csökkent. Az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy ennek eredményeképpen ki tudta használni ezeket a konkrét piaci zavarokat arra, hogy az árait az uniós piacon nyereséges szintre emelje anélkül, hogy piaci részesedése komolyabban visszaesett volna. Összességében az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a teljes figyelembe vett időszakban a fedezeti pont körül volt, az Indonéziából érkező behozatal volumene pedig jelentős volt, és piaci részesedése az enyhén visszaeső felhasználás ellenére jelentősen, 17,1 %-ról 20,3 %-ra nőtt. Mindezek a tényezők világosan mutatják, hogy az uniós ágazat jövedelmezőségére mindvégig kedvezőtlenül hatott a figyelembe vett időszakban az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal, és a vizsgálati időszakban a 2,5 %-os nyereségességi csúcs elsősorban a Covid19-járvány utáni, az indonéziai exportőröket érintő beszerzési problémákkal összefüggésben alakult ki. |
| --- | --- |

(266)

Ugyanakkor a Bizottság megjegyzete, hogy az uniós gazdasági ágazat csupán 2018-ban (1,9 %) és a vizsgálati időszakban (2,5 %) volt némileg nyereséges, ugyanakkor jövedelmezősége negatív volt 2019-ben és 2020-ban (– 0,5 %, illetve – 2,1 %). Továbbá a 2021-ben – amelyből kilenc hónap a vizsgálati időszakba esik – elért pozitív szintet a beszállítói láncoknak a Covid19-világjárvány miatti jelentős piaci zavaraival összefüggésben kell vizsgálni, amelyek jelentősen kihatottak az Unióba irányuló indonéz exportra. Az Unióba irányuló zsírsavszállítmányokat hátráltatták az Ázsiából érkező hajók késései, amelyek a Covid19-járvány következtében a teherhajók, a tartályhajók és a munkaerő hiánya miatt alakultak ki, és a szállítási költségek szélsőséges megugrását eredményezték (39). Ezek az átmeneti zavarok általában kihatottak a gazdasági ágazaton belüli árakra, valamint az Indonéziából érkező behozatalra, amely 2020 és a vizsgálati időszak között abszolút értékben csökkent. Az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy ennek eredményeképpen ki tudta használni ezeket a konkrét piaci zavarokat arra, hogy az árait az uniós piacon nyereséges szintre emelje anélkül, hogy piaci részesedése komolyabban visszaesett volna. Összességében az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a teljes figyelembe vett időszakban a fedezeti pont körül volt, az Indonéziából érkező behozatal volumene pedig jelentős volt, és piaci részesedése az enyhén visszaeső felhasználás ellenére jelentősen, 17,1 %-ról 20,3 %-ra nőtt. Mindezek a tényezők világosan mutatják, hogy az uniós ágazat jövedelmezőségére mindvégig kedvezőtlenül hatott a figyelembe vett időszakban az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal, és a vizsgálati időszakban a 2,5 %-os nyereségességi csúcs elsősorban a Covid19-járvány utáni, az indonéziai exportőröket érintő beszerzési problémákkal összefüggésben alakult ki.

39

| (267) | A 10. táblázat szerinti jövedelmezőség kiszámítása az uniós piacokon előállított és az uniós gazdasági ágazat által független vevőknek eladott zsírsav költségén alapul. Mivel az uniós gazdasági ágazat általában megrendelésre gyárt, a készletek még mindig alacsonyak, ahogy azt a 9. táblázat mutatja. Ezért egy kis készletekkel rendelkező gazdasági ágazat esetében kis különbség van a termelési egységköltség és az értékesített áruk egységköltsége között. Ebből az következik, hogy bár 2019-ben és 2020-ban az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára megegyezett az átlagos termelési egységköltséggel vagy meghaladta azt, az uniós gazdasági ágazat mégis a 10. táblázat szerint veszteséges volt. |
| --- | --- |

(267)

A 10. táblázat szerinti jövedelmezőség kiszámítása az uniós piacokon előállított és az uniós gazdasági ágazat által független vevőknek eladott zsírsav költségén alapul. Mivel az uniós gazdasági ágazat általában megrendelésre gyárt, a készletek még mindig alacsonyak, ahogy azt a 9. táblázat mutatja. Ezért egy kis készletekkel rendelkező gazdasági ágazat esetében kis különbség van a termelési egységköltség és az értékesített áruk egységköltsége között. Ebből az következik, hogy bár 2019-ben és 2020-ban az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára megegyezett az átlagos termelési egységköltséggel vagy meghaladta azt, az uniós gazdasági ágazat mégis a 10. táblázat szerint veszteséges volt.

| (268) | A zsírsav rendes versenyfeltételek melletti szokásos nyereségszintjét illetően az indonéz kormány nem fejtette ki, hogy miért tartja a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elért 2,5 %-os nyereségszintet elégségesnek. Az indonéz kormány nem támasztotta alá, hogy milyen nyereségszintet kellene használni az általa kofogásolt, a Bizottság által jogszabályi rendelkezés alapján alkalmazott 6 %-os küszöbérték helyett, és nem fejtette ki a Covid19-világjárvány jövedelmezőségi szintre gyakorolt hatását sem. A Bizottság megjegyezte, hogy az ügy irataiban nincs más olyan bizonyíték a zsírsavval foglalkozó gazdasági ágazatnak az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal nélküli korábbi jövedelmezőségi szintjére, amely alátámasztaná az indonéz kormány azon állítását, hogy a 2,5 %-os jövedelmezőség elégséges, vagy kétségbe vonná a 6 %-os nyereségszint alkalmazását. Ezzel szemben a Bizottság ténymegállapításai nyilvános információkon vagy az ügy nyilvánosan megtekintethető irataiban található információkon alapulnak. A Bizottság megjegyezte, hogy az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) jelentése szerint – többek között – a tágabb értelemben vett európai vegyipar 2020. évi jövedelmezőségét illetően az árbevétel százalékában kifejezett bruttó működési eredmény (40) megközelítőleg 11 %. Ezenkívül a CSIMarket (41) által összegyűjtött statisztikák alapján a vegyipar adózás előtti haszonkulcsa 2021-ben 13 % körül volt. Továbbá a Greven csoport az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben azt állította, hogy az európai vegyipar 2020. évi EBIT-haszonkulcsa (EBIT: kamatfizetés és adózás előtti eredmény) 7 % körül volt (részletesebben lásd a (294) preambulumbekezdést). Ezért a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében nem érte el a rendes versenyfeltételek mellett elvárható jövedelmezőségi szintet. |
| --- | --- |

(268)

A zsírsav rendes versenyfeltételek melletti szokásos nyereségszintjét illetően az indonéz kormány nem fejtette ki, hogy miért tartja a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elért 2,5 %-os nyereségszintet elégségesnek. Az indonéz kormány nem támasztotta alá, hogy milyen nyereségszintet kellene használni az általa kofogásolt, a Bizottság által jogszabályi rendelkezés alapján alkalmazott 6 %-os küszöbérték helyett, és nem fejtette ki a Covid19-világjárvány jövedelmezőségi szintre gyakorolt hatását sem. A Bizottság megjegyezte, hogy az ügy irataiban nincs más olyan bizonyíték a zsírsavval foglalkozó gazdasági ágazatnak az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal nélküli korábbi jövedelmezőségi szintjére, amely alátámasztaná az indonéz kormány azon állítását, hogy a 2,5 %-os jövedelmezőség elégséges, vagy kétségbe vonná a 6 %-os nyereségszint alkalmazását. Ezzel szemben a Bizottság ténymegállapításai nyilvános információkon vagy az ügy nyilvánosan megtekintethető irataiban található információkon alapulnak. A Bizottság megjegyezte, hogy az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) jelentése szerint – többek között – a tágabb értelemben vett európai vegyipar 2020. évi jövedelmezőségét illetően az árbevétel százalékában kifejezett bruttó működési eredmény (40) megközelítőleg 11 %. Ezenkívül a CSIMarket (41) által összegyűjtött statisztikák alapján a vegyipar adózás előtti haszonkulcsa 2021-ben 13 % körül volt. Továbbá a Greven csoport az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben azt állította, hogy az európai vegyipar 2020. évi EBIT-haszonkulcsa (EBIT: kamatfizetés és adózás előtti eredmény) 7 % körül volt (részletesebben lásd a (294) preambulumbekezdést). Ezért a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében nem érte el a rendes versenyfeltételek mellett elvárható jövedelmezőségi szintet.

40

41

| (269) | A Bizottság megjegyezte, hogy még ennél is fontosabb a (253) és a (254) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban csak korlátozott beruházásokat hajtott végre, és azok főként a hatékonyság növelésére és a meglévő létesítmények fenntartására irányultak. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatti alacsony vagy negatív jövedelmezőségi szintje miatt nem tudta elvégezni az innováció, valamint a hatékonyság és a termelékenység növelése szempontjából szükséges beruházásokat ahhoz, hogy meg tudja őrizni versenyképességét a piacon. Az uniós gazdasági ágazat változatos ügyfélkört lát el, amelynek igényei folyamatosan változnak. A figyelembe vett időszak alatt az értékcsökkenési költségek csupán a termelési költségek mintegy 2 %-át tették ki. Ha a bereuházásokat követően az értékcsökkenési költségek a termelési költségek 4 %-ára emelkednének, azzal az uniós gazdasági ágazat a fedezeti pont fölé jutna, amennyiben fenn tudja tartani a vizsgálati időszak magasabb árait, ami viszont a vizsgálati időszak alatti árnövekedés okainál fogva nagyon valószínűtlen. Ezért a gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakban elért nyereségszintje nem elégséges a gazdasági ágazatban szükséges szintű beruházások elvégzéséhez. Mindezek az elemek egyenesen ellentmondanak az indonéz kormány által az európai iparág szükséges jövedelmezőségi szintjére vonatkozóan megfogalmazott, bizonyítékokkal alá nem támasztott állításoknak. |
| --- | --- |

(269)

A Bizottság megjegyezte, hogy még ennél is fontosabb a (253) és a (254) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban csak korlátozott beruházásokat hajtott végre, és azok főként a hatékonyság növelésére és a meglévő létesítmények fenntartására irányultak. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatti alacsony vagy negatív jövedelmezőségi szintje miatt nem tudta elvégezni az innováció, valamint a hatékonyság és a termelékenység növelése szempontjából szükséges beruházásokat ahhoz, hogy meg tudja őrizni versenyképességét a piacon. Az uniós gazdasági ágazat változatos ügyfélkört lát el, amelynek igényei folyamatosan változnak. A figyelembe vett időszak alatt az értékcsökkenési költségek csupán a termelési költségek mintegy 2 %-át tették ki. Ha a bereuházásokat követően az értékcsökkenési költségek a termelési költségek 4 %-ára emelkednének, azzal az uniós gazdasági ágazat a fedezeti pont fölé jutna, amennyiben fenn tudja tartani a vizsgálati időszak magasabb árait, ami viszont a vizsgálati időszak alatti árnövekedés okainál fogva nagyon valószínűtlen. Ezért a gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakban elért nyereségszintje nem elégséges a gazdasági ágazatban szükséges szintű beruházások elvégzéséhez. Mindezek az elemek egyenesen ellentmondanak az indonéz kormány által az európai iparág szükséges jövedelmezőségi szintjére vonatkozóan megfogalmazott, bizonyítékokkal alá nem támasztott állításoknak.

| (270) | Végezetül a Bizottság megjegyezte, hogy az elvégzett elemzés teljeskörű és átfogó volt, mivel kiterjedt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően mind a négy évre és az összes kármutatóra. Emellett a Bizottság az elemzéshez az összes adatot felhasználta, a kedvezőket és a kedvezőtleneket egyaránt. A Bizottság ennélfogva bizonyította, hogy a jelentős kárra vonatkozó következtetése jogilag és gazdaságilag megalapozott. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(270)

Végezetül a Bizottság megjegyezte, hogy az elvégzett elemzés teljeskörű és átfogó volt, mivel kiterjedt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően mind a négy évre és az összes kármutatóra. Emellett a Bizottság az elemzéshez az összes adatot felhasználta, a kedvezőket és a kedvezőtleneket egyaránt. A Bizottság ennélfogva bizonyította, hogy a jelentős kárra vonatkozó következtetése jogilag és gazdaságilag megalapozott. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (271) | Az indonéz kormány azt is állította, hogy a kárra vonatkozó ténymegállapítás nem állt összhangban a KLK 2022. augusztus 19-i levelében foglaltakkal, amely észrevételeket tartalmazott a KLK és az indonéziai exportáló gyártók közötti versennyel és a KLK jövedelmezőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(271)

Az indonéz kormány azt is állította, hogy a kárra vonatkozó ténymegállapítás nem állt összhangban a KLK 2022. augusztus 19-i levelében foglaltakkal, amely észrevételeket tartalmazott a KLK és az indonéziai exportáló gyártók közötti versennyel és a KLK jövedelmezőségével kapcsolatban.

| (272) | A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel a levelet egyetlen uniós gyártó írta, és nem ad teljeskörű értékelést a kárról. Ezért egy ilyen állítás nem írhatja felül a Bizottság jelentős kárra vonatkozó következtetéseit. |
| --- | --- |

(272)

A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel a levelet egyetlen uniós gyártó írta, és nem ad teljeskörű értékelést a kárról. Ezért egy ilyen állítás nem írhatja felül a Bizottság jelentős kárra vonatkozó következtetéseit.

| (273) | Az indonéz kormány továbbá előadta, hogy bár a biodízel előállításához használt zsírsav nem szerepelt a termékkörben, a Bizottság nem igazította ki megfelelően a behozatali statisztikákat. |
| --- | --- |

(273)

Az indonéz kormány továbbá előadta, hogy bár a biodízel előállításához használt zsírsav nem szerepelt a termékkörben, a Bizottság nem igazította ki megfelelően a behozatali statisztikákat.

| (274) | A Bizottság elutasította ezt az állítást és megerősítette, hogy a behozatali statiszikák nem tartalmazzák a hulladékból előállított és a biodízel gyártásához felhasznált zsírsav behozott mennyiségeit. |
| --- | --- |

(274)

A Bizottság elutasította ezt az állítást és megerősítette, hogy a behozatali statiszikák nem tartalmazzák a hulladékból előállított és a biodízel gyártásához felhasznált zsírsav behozott mennyiségeit.

| (275) | A Wilmar azt állította, hogy a termelés és a kapacitáskihasználás 4. táblázatban bemutatott alakulása nem jelez kárt. |
| --- | --- |

(275)

A Wilmar azt állította, hogy a termelés és a kapacitáskihasználás 4. táblázatban bemutatott alakulása nem jelez kárt.

| (276) | A Bizottság megjegyezte, hogy a 4. táblázat szerint a termelés a figyelembe vett időszakban 7 %-kal, a kapacitáskihasználás pedig 3 %-kal visszaesett. A Wilmar nem a megfelelő összefüggésben értékelte ezeket a tendenciákat. A figyelembe vett időszakban a piacon 5 %-kal csökkent a felhasználás, az Indonéziából érkező behozatal ugyanakkor 13 %-kal növekedett és a piaci részesedése a 2018. évi 17,1 %-ról a vizsgálati időszakbeli 20,3 %-ra emelkedett. A Bizottság ezért elutasította a termelésre és a kapacitáskihasználásra vonatkozó állításokat. |
| --- | --- |

(276)

A Bizottság megjegyezte, hogy a 4. táblázat szerint a termelés a figyelembe vett időszakban 7 %-kal, a kapacitáskihasználás pedig 3 %-kal visszaesett. A Wilmar nem a megfelelő összefüggésben értékelte ezeket a tendenciákat. A figyelembe vett időszakban a piacon 5 %-kal csökkent a felhasználás, az Indonéziából érkező behozatal ugyanakkor 13 %-kal növekedett és a piaci részesedése a 2018. évi 17,1 %-ról a vizsgálati időszakbeli 20,3 %-ra emelkedett. A Bizottság ezért elutasította a termelésre és a kapacitáskihasználásra vonatkozó állításokat.

| (277) | A Wilmar szerint a Bizottság helytelenül állította azt, hogy a 9. táblázatban szereplő készletszintek kisebb jelentőséggel bírnak a kárelemzés szempontjából, és szerinte a kisebb készlet az értékesítések növekedését jelzi. |
| --- | --- |

(277)

A Wilmar szerint a Bizottság helytelenül állította azt, hogy a 9. táblázatban szereplő készletszintek kisebb jelentőséggel bírnak a kárelemzés szempontjából, és szerinte a kisebb készlet az értékesítések növekedését jelzi.

| (278) | A Bizottság megjegyezte, hogy az értékesítési volumen az értékelési időszak során visszaesett, ahogy azt az 5. táblázat mutatja. Tekintettel az alacsony zárókészletekre, amelyek az érintett időszakban a termelési volumen 4,5 %-a alatt maradtak, a Bizottság fenntartotta azt az álláspontját, hogy az átfogó kárelemzés szempontjából a készletszintek problémát jeleznek. |
| --- | --- |

(278)

A Bizottság megjegyezte, hogy az értékesítési volumen az értékelési időszak során visszaesett, ahogy azt az 5. táblázat mutatja. Tekintettel az alacsony zárókészletekre, amelyek az érintett időszakban a termelési volumen 4,5 %-a alatt maradtak, a Bizottság fenntartotta azt az álláspontját, hogy az átfogó kárelemzés szempontjából a készletszintek problémát jeleznek.

| (279) | A Wilmar azt állította, hogy a beruházásoknak és a beruházások megtérülésenek a 10. táblázatban bemutatott alakulása nem jelez kárt. |
| --- | --- |

(279)

A Wilmar azt állította, hogy a beruházásoknak és a beruházások megtérülésenek a 10. táblázatban bemutatott alakulása nem jelez kárt.

| (280) | A beruházásokat illetően az állítással a (269) preambulumbekezdés foglalkozott. A beruházások megtérülése a vizsgált termék kapcsán elért teljes nyereség és a vizsgált termék előállításához használt tárgyi eszközök összértékének a hányadosa. A figyelembe vett időszakban a tárgyi eszközök összértéke meglehetősen stabil volt. Ezért a beruházások megtérülésének alakulása követi a jövedelmezőség alakulását. Ebből az következik, hogy 2018 és 2020 között csökkent a beruházások megtérülése. A beruházások megtérülése a vizsgált időszakban nőtt, mivel az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége nőtt az előző évekhez képest. A (266) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azonban a jövedelmezőség a vizsgálati időszakban csak átmeneti jelleggel növekedett. A Bizottság ezért fenntartotta azt a következtetését, hogy a beruházások szintje nem volt elegendő az uniós gazdasági ágazat jövőbeli túléléséhez (lásd a (253), a (254) és a (269) preambulumbekezdést), és ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(280)

A beruházásokat illetően az állítással a (269) preambulumbekezdés foglalkozott. A beruházások megtérülése a vizsgált termék kapcsán elért teljes nyereség és a vizsgált termék előállításához használt tárgyi eszközök összértékének a hányadosa. A figyelembe vett időszakban a tárgyi eszközök összértéke meglehetősen stabil volt. Ezért a beruházások megtérülésének alakulása követi a jövedelmezőség alakulását. Ebből az következik, hogy 2018 és 2020 között csökkent a beruházások megtérülése. A beruházások megtérülése a vizsgált időszakban nőtt, mivel az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége nőtt az előző évekhez képest. A (266) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azonban a jövedelmezőség a vizsgálati időszakban csak átmeneti jelleggel növekedett. A Bizottság ezért fenntartotta azt a következtetését, hogy a beruházások szintje nem volt elegendő az uniós gazdasági ágazat jövőbeli túléléséhez (lásd a (253), a (254) és a (269) preambulumbekezdést), és ezért elutasította ezt az állítást.

| (281) | A Musim Mas csoport az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett kárt a vizsgálati időszakban. A csoport azt kérte a Bizottságtól, hogy kárelemzése során a vizsgálati időszakra koncentráljon, vagyis arra az évre, amelyben a termelés, a termelési kapacitás, a piaci részesedés, az átlagár, a beruházások megtérülése, a pénzforgalom, a jövedelmezőség és a készletszintek terén pozitív tendenciák érvényesültek. A Musim Mas csoport különösen azt hangsúlyozta, hogy a jövedelmezőség a vizsgálati időszakban volt a legmagasabb (2,5 %). |
| --- | --- |

(281)

A Musim Mas csoport az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett kárt a vizsgálati időszakban. A csoport azt kérte a Bizottságtól, hogy kárelemzése során a vizsgálati időszakra koncentráljon, vagyis arra az évre, amelyben a termelés, a termelési kapacitás, a piaci részesedés, az átlagár, a beruházások megtérülése, a pénzforgalom, a jövedelmezőség és a készletszintek terén pozitív tendenciák érvényesültek. A Musim Mas csoport különösen azt hangsúlyozta, hogy a jövedelmezőség a vizsgálati időszakban volt a legmagasabb (2,5 %).

| (282) | A Bizottságnak a kárértékelést a teljes figyelembe vett időszakra nézve el kell végeznie, nem csak a vizsgálati időszak tekintetében. A Musim Mas csoport által javasolt módszertan, az indonéz kormány és a Wilmar fentebbi értékeléséhez hasonlóan, nem elemezné teljeskörűen és pontosan az uniós ágazatot érő kárt, ahogy azt az alaprendelet 3. cikke előírja. A termelési volumen és a termelési kapacitás kismértékű növekedése (1,2 %, illetve 1,9 %) és a készletek csökkenése a jövedelmezőség átmeneti növekedésére vezethető vissza, ahogy azt a (266) preambulumbekezdés ismertette. A pénzforgalom és a beruházások megtérülése követte a jövedelmezőség alakulását. Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítéseinek piaci részesedése a 2020. évi 68,4 %-ról 68,3 %-ra csökkent a vizsgálati időszakra. Az uniós ágazat értékesítési ára a termelési egységköltség növekedésével összhangban megemelkedett a nyersanyagok drágulása miatt, amit az átmeneti beszerzési zavarok és a Covid19-világjárvány hatásai miatt következett be különösen a vizsgálati időszakban. Ezért a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(282)

A Bizottságnak a kárértékelést a teljes figyelembe vett időszakra nézve el kell végeznie, nem csak a vizsgálati időszak tekintetében. A Musim Mas csoport által javasolt módszertan, az indonéz kormány és a Wilmar fentebbi értékeléséhez hasonlóan, nem elemezné teljeskörűen és pontosan az uniós ágazatot érő kárt, ahogy azt az alaprendelet 3. cikke előírja. A termelési volumen és a termelési kapacitás kismértékű növekedése (1,2 %, illetve 1,9 %) és a készletek csökkenése a jövedelmezőség átmeneti növekedésére vezethető vissza, ahogy azt a (266) preambulumbekezdés ismertette. A pénzforgalom és a beruházások megtérülése követte a jövedelmezőség alakulását. Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítéseinek piaci részesedése a 2020. évi 68,4 %-ról 68,3 %-ra csökkent a vizsgálati időszakra. Az uniós ágazat értékesítési ára a termelési egységköltség növekedésével összhangban megemelkedett a nyersanyagok drágulása miatt, amit az átmeneti beszerzési zavarok és a Covid19-világjárvány hatásai miatt következett be különösen a vizsgálati időszakban. Ezért a Bizottság elutasította az állítást.

| (283) | A Musim Mas csoport ezenkívül megkérdőjelezte az indonéz behozatalra vonatkozóan az alákínálás (amelyre a Musim Mas csoport tévesen áron aluli értékesítésként hivatkozott) kiszámítását, és azzal érvelt, hogy a tájékoztató 3. és 7. táblázatában található átlagos egységértékek tanúsága szerint sokkal kisebb volt az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt hatás, nevezetesen a 2018. évi 4 %-os pozitív különbözethez képest a vizsgálati időszakban csak szerény mértékű, 7 %-os alákínálás volt tapasztalható. |
| --- | --- |

(283)

A Musim Mas csoport ezenkívül megkérdőjelezte az indonéz behozatalra vonatkozóan az alákínálás (amelyre a Musim Mas csoport tévesen áron aluli értékesítésként hivatkozott) kiszámítását, és azzal érvelt, hogy a tájékoztató 3. és 7. táblázatában található átlagos egységértékek tanúsága szerint sokkal kisebb volt az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt hatás, nevezetesen a 2018. évi 4 %-os pozitív különbözethez képest a vizsgálati időszakban csak szerény mértékű, 7 %-os alákínálás volt tapasztalható.

| (284) | Az exportáló gyártó áralákínálással kapcsolatos következtetése az indonéz gyártók Unióba érkező importja esetében alkalmazott átlagos importár és az uniós gazdasági ágazat átlagárának egyszerű összehasonlításán alapul, és nem veszi figyelembe azt, hogy az összes uniós exportőr és az összes gyártó jelentősen eltérő termékportfóliót kezelhet. A megbízhatóbb alákínálási különbözetek meghatározása érdekében az árakat az egymással összehasonlítható terméktípusok esetében kell összevetni az exportáló gyártók szintjén, amennyiben vannak ilyen rendelkezésre álló adatok. Az exportőr azt állította, hogy a vizsgálati időszakban az áralákínálás átlagosan 7 %-os volt, miközben a terméktípusonként végzett összehasonlítás szerint az alákínálási különbözet meghaladta a 20 %-ot. A Bizottság elutasította az exportőr alákínálási különbözetre vonatkozó megjegyzéseit. |
| --- | --- |

(284)

Az exportáló gyártó áralákínálással kapcsolatos következtetése az indonéz gyártók Unióba érkező importja esetében alkalmazott átlagos importár és az uniós gazdasági ágazat átlagárának egyszerű összehasonlításán alapul, és nem veszi figyelembe azt, hogy az összes uniós exportőr és az összes gyártó jelentősen eltérő termékportfóliót kezelhet. A megbízhatóbb alákínálási különbözetek meghatározása érdekében az árakat az egymással összehasonlítható terméktípusok esetében kell összevetni az exportáló gyártók szintjén, amennyiben vannak ilyen rendelkezésre álló adatok. Az exportőr azt állította, hogy a vizsgálati időszakban az áralákínálás átlagosan 7 %-os volt, miközben a terméktípusonként végzett összehasonlítás szerint az alákínálási különbözet meghaladta a 20 %-ot. A Bizottság elutasította az exportőr alákínálási különbözetre vonatkozó megjegyzéseit.

| (285) | A CUTFA az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben egyetértett a Bizottság kárral kapcsolatos következtetéseivel, és hangsúlyozta, hogy az értékesítési árak, az alákínálás, az áron aluli értékesítés, az árlenyomás, az egységköltségek és a teljesítménymutatók, például az árbevétel-arányos jövedelmezőség azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte a figyelembe vett időszakban. A CUTFA hivatkozott a Bizottság által a volumenmutatók – például a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítési volumen és a piaci részesedés – vonatkozásában végzett értékelésre is, amely bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazatot a volumenmutatók tekintetében is kár érte. Ezenkívül a CUTFA megerősítette, hogy a vizsgálati időszakban a jövedelmezőség tekintetében bekövetkezett kismértékű javulás nem teremtett fenntartható és versenyképes helyzetet az ágazat számára az uniós piacon. |
| --- | --- |

(285)

A CUTFA az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben egyetértett a Bizottság kárral kapcsolatos következtetéseivel, és hangsúlyozta, hogy az értékesítési árak, az alákínálás, az áron aluli értékesítés, az árlenyomás, az egységköltségek és a teljesítménymutatók, például az árbevétel-arányos jövedelmezőség azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte a figyelembe vett időszakban. A CUTFA hivatkozott a Bizottság által a volumenmutatók – például a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítési volumen és a piaci részesedés – vonatkozásában végzett értékelésre is, amely bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazatot a volumenmutatók tekintetében is kár érte. Ezenkívül a CUTFA megerősítette, hogy a vizsgálati időszakban a jövedelmezőség tekintetében bekövetkezett kismértékű javulás nem teremtett fenntartható és versenyképes helyzetet az ágazat számára az uniós piacon.

| (286) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(286)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (287) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: az Indonéziától eltérő forrásokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a belső felhasználás alakulása, a felhasználás alakulása, a nyersanyagokkal kapcsolatos kérdések és az uniós gazdasági ágazat állítólagos hatékonysághiánya. |
| --- | --- |

(287)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: az Indonéziától eltérő forrásokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a belső felhasználás alakulása, a felhasználás alakulása, a nyersanyagokkal kapcsolatos kérdések és az uniós gazdasági ágazat állítólagos hatékonysághiánya.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (288) | Amint azt a 2. táblázat mutatja, az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal volumene a 2018. évi mintegy 203 000 tonnáról a vizsgálati időszakban mintegy 228 000 tonnára nőtt, ami 13 %-os növekedést jelent. A piaci részesedés ugyanebben az időszakban 17,1 %-ról 20,3 %-ra nőtt – ez 19 %-os növekedést jelent. Ezek az észrevételek egybeestek az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítésének 10 %-os csökkenésével és a piaci részesedés 72,1 %-ról 68,3 %-ra történő csökkenésével, ami 5 %-os csökkenést jelent. Ebben az időszakban a kisebb belső piacon történő értékesítések stabilak voltak. A vizsgálat kimutatta, hogy a dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése évről évre folyamatosan nőtt. Abszolút értékben a Covid19-világjárvánnyal összefüggő problémák miatt az importvolumen 2019. évi növekedése sem 2020-ban, sem a vizsgálati időszakban nem folytatódott ugyanilyen ütemben. Mindazonáltal a felhasználásnak a figyelembe vett időszakban tapasztalt 5 %-os csökkenése ellenére nyilvánvaló, hogy elsősorban az Indonéziából érkező behozatal javított a felhasználók piaci helyzetén annak dacára, hogy az exportőrök a (202) preambulumbekezdésben említett módon ellátási nehézségekkel küzdöttek. |
| --- | --- |

(288)

Amint azt a 2. táblázat mutatja, az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal volumene a 2018. évi mintegy 203 000 tonnáról a vizsgálati időszakban mintegy 228 000 tonnára nőtt, ami 13 %-os növekedést jelent. A piaci részesedés ugyanebben az időszakban 17,1 %-ról 20,3 %-ra nőtt – ez 19 %-os növekedést jelent. Ezek az észrevételek egybeestek az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítésének 10 %-os csökkenésével és a piaci részesedés 72,1 %-ról 68,3 %-ra történő csökkenésével, ami 5 %-os csökkenést jelent. Ebben az időszakban a kisebb belső piacon történő értékesítések stabilak voltak. A vizsgálat kimutatta, hogy a dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése évről évre folyamatosan nőtt. Abszolút értékben a Covid19-világjárvánnyal összefüggő problémák miatt az importvolumen 2019. évi növekedése sem 2020-ban, sem a vizsgálati időszakban nem folytatódott ugyanilyen ütemben. Mindazonáltal a felhasználásnak a figyelembe vett időszakban tapasztalt 5 %-os csökkenése ellenére nyilvánvaló, hogy elsősorban az Indonéziából érkező behozatal javított a felhasználók piaci helyzetén annak dacára, hogy az exportőrök a (202) preambulumbekezdésben említett módon ellátási nehézségekkel küzdöttek.

| (289) | A (210) preambulumbekezdésben kifejtett módon az Indonéziából érkező behozatal már a figyelembe vett időszak elején lenyomta az uniós gazdasági ágazat árait. Ezen túlmenően a nyersanyagköltségek jelentős globális ingadozásával összefüggésben az uniós gyártók nem tudták oly módon kiigazítani áraikat, hogy az lehetővé tegye számukra egy észszerű nyereségszint elérését, vagy hogy egyáltalán nyereségesek maradjanak. |
| --- | --- |

(289)

A (210) preambulumbekezdésben kifejtett módon az Indonéziából érkező behozatal már a figyelembe vett időszak elején lenyomta az uniós gazdasági ágazat árait. Ezen túlmenően a nyersanyagköltségek jelentős globális ingadozásával összefüggésben az uniós gyártók nem tudták oly módon kiigazítani áraikat, hogy az lehetővé tegye számukra egy észszerű nyereségszint elérését, vagy hogy egyáltalán nyereségesek maradjanak.

| (290) | Az indonéz behozatal figyelembe vett időszakon belüli penetrációját az tette lehetővé, hogy a vizsgált termék áru, amelynél az ár fontos szerepet játszik a vevők döntéshozatalában. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlása és az Indonéziából érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló és azokat leszorító dömpingelt behozatal számottevő jelenléte közötti időbeli egybeesés megerősíti a kettő közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(290)

Az indonéz behozatal figyelembe vett időszakon belüli penetrációját az tette lehetővé, hogy a vizsgált termék áru, amelynél az ár fontos szerepet játszik a vevők döntéshozatalában. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlása és az Indonéziából érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló és azokat leszorító dömpingelt behozatal számottevő jelenléte közötti időbeli egybeesés megerősíti a kettő közötti ok-okozati összefüggést.

| (291) | Végül az előzőekben kifejtett módon az exportáló gyártók ellátási problémái miatt a vizsgálati időszakban átmenetileg csökkent az uniós gazdasági ágazatra nehezedő nyomás. Ez lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy olyan szintre emelje árait, hogy bizonyos mértékű nyereséget érjen el, ez azonban nem volt elegendő ahhoz, hogy az elért nyereségszint megfelelőnek legyen tekinthető rendes versenykörülmények között. |
| --- | --- |

(291)

Végül az előzőekben kifejtett módon az exportáló gyártók ellátási problémái miatt a vizsgálati időszakban átmenetileg csökkent az uniós gazdasági ágazatra nehezedő nyomás. Ez lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy olyan szintre emelje árait, hogy bizonyos mértékű nyereséget érjen el, ez azonban nem volt elegendő ahhoz, hogy az elért nyereségszint megfelelőnek legyen tekinthető rendes versenykörülmények között.

| (292) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy 2018 és 2020 között, amikor a szabadpiaci felhasználás 3 %-kal csökkent, az indonéz behozatal 14 %-kal nőtt, az árak pedig 12 %-kal csökkentek. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenében 8 %-os, áraiban pedig 2 %-os visszaesés volt megfigyelhető. Ez pénzügyi veszteségeket okozott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét is befolyásolta a vizsgálati időszakban, amikor a dömpingelt behozatalból eredő nyomás továbbra is fennállt. |
| --- | --- |

(292)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy 2018 és 2020 között, amikor a szabadpiaci felhasználás 3 %-kal csökkent, az indonéz behozatal 14 %-kal nőtt, az árak pedig 12 %-kal csökkentek. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenében 8 %-os, áraiban pedig 2 %-os visszaesés volt megfigyelhető. Ez pénzügyi veszteségeket okozott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét is befolyásolta a vizsgálati időszakban, amikor a dömpingelt behozatalból eredő nyomás továbbra is fennállt.

| (293) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a CUTFA egyetértett a Bizottság ok-okozati elemzésével a fent megállapított kármutatók és ár-összehasonlítások, valamint az Indonéziából származó behozatal volumene, piaci részesedése és árai fényében. A CUTFA rámutatott, hogy az Indonéziából származó behozatal által gyakorolt árnyomás megakadályozta a nyersanyagárak emelkedése miatt szükséges megfelelő áremeléseket. Emellett a CUTFA megemlítette, hogy az Indonéziából származó behozatal növekedése hozzájárult az elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(293)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a CUTFA egyetértett a Bizottság ok-okozati elemzésével a fent megállapított kármutatók és ár-összehasonlítások, valamint az Indonéziából származó behozatal volumene, piaci részesedése és árai fényében. A CUTFA rámutatott, hogy az Indonéziából származó behozatal által gyakorolt árnyomás megakadályozta a nyersanyagárak emelkedése miatt szükséges megfelelő áremeléseket. Emellett a CUTFA megemlítette, hogy az Indonéziából származó behozatal növekedése hozzájárult az elszenvedett kárhoz.

| (294) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Greven csoport észrevételeket tett az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségével kapcsolatban, azzal érvelve, hogy az a figyelembe vett időszakban az európai vegyipar általános tendenciáját követte. Ezen érv alátámasztására a Greven csoport az európai vegyipar EBIT-haszonkulcsait bemutató ábrát nyújtott be, amely szerint az EBIT-árrés a 2018. évi 10,4 %-ról 2020-ra 7,0 %-ra, vagyis 3,4 százalékponttal, azaz 33,9 %-kal csökkent. Ezen információk fényében a Greven csoport arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének csökkenését az európai vegyipar tekintetében átlagosnak kell tekinteni, ezért az nem jelentős, és az Indonéziából származó dömpingelt behozataltól eltérő tényezőknek tulajdonítható. |
| --- | --- |

(294)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Greven csoport észrevételeket tett az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségével kapcsolatban, azzal érvelve, hogy az a figyelembe vett időszakban az európai vegyipar általános tendenciáját követte. Ezen érv alátámasztására a Greven csoport az európai vegyipar EBIT-haszonkulcsait bemutató ábrát nyújtott be, amely szerint az EBIT-árrés a 2018. évi 10,4 %-ról 2020-ra 7,0 %-ra, vagyis 3,4 százalékponttal, azaz 33,9 %-kal csökkent. Ezen információk fényében a Greven csoport arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének csökkenését az európai vegyipar tekintetében átlagosnak kell tekinteni, ezért az nem jelentős, és az Indonéziából származó dömpingelt behozataltól eltérő tényezőknek tulajdonítható.

| (295) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Greven csoport a 2018 és 2020 közötti időszakot használta fel az összehasonlításhoz. Az uniós gazdasági ágazat 2018-as 1,9 %-os tényleges jövedelmezőségét tekintve a 33,9 %-os csökkenés 2020-ra 1,26 %-os jövedelmezőséget jelentene. Ehelyett az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2020-ban negatív szintre (– 2,1 %) esett vissza. Ez a csökkenés nem tekinthető lényegtelennek, és még csak a közelében sincs a (tágabb) európai vegyipar tekintetében bemutatott trendnek. Ennél is fontosabb, hogy a Greven csoport állításai a jövedelmezőség relatív változásainak tendenciáin alapulnak, miközben teljes mértékben figyelmen kívül hagyják a vegyipar tényleges, abszolút jövedelmezőségi szintjét. Továbbá a 10,4 %-ról 7,0 %-ra történő százalékpontos csökkenés nem ugyanolyan hatással van a vállalati tevékenységre, mint amikor a nyereség 1,9 %-ról – 1,5 %-ra csökken. Az első forgatókönyv szerint a vállalat egyszerűen kevesebb nyereséget könyvel el, míg a második esetben a vállalat veszteségessé válik, veszélyeztetve a jövőjét. Vitathatatlan, hogy a zsírsavipar jövedelmezőségének e negatív vagy alacsony abszolút szintjei elmaradnak az európai vegyipar szokásos nyereségének átlagától. A (266) és a (269) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a figyelembe vett időszak során tapasztalt negatív vagy nagyon alacsony jövedelmezőségi szintek nem voltak elegendőek ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat rendes körülmények között folytathassa üzleti tevékenységét, mivel az ágazat nem tudta az árakat a nyersanyagköltségek növekedésének fedezéséhez és a rendszeres nyereség eléréséhez szükséges szintre emelni. Az ágazat továbbá nem tudta végrehajtani az innovációhoz és az egyes termékek iránti fogyasztói kereslethez való igazodáshoz szükséges beruházásokat sem (lásd a (253), (254) és (269) preambulumbekezdést). A Greven csoport nem mutatta be, hogy a zsírsavágazat ilyen negatív vagy alacsony jövedelmezőségi szintje abszolút értelemben hogyan indokolható rendes versenyfeltételek mellett, és azonkívül, hogy általánosságban a vegyipar jövedelmezőségi tendenciáira hivatkozott, nem támasztotta alá, hogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatalon kívül mely konkrét tényezők befolyásolták az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az az állítás, miszerint az alacsony jövedelmezőség az Indonéziából származó dömpingelt zsírsavbehozataltól független egyéb tényezőknek tudható be, nemcsak nincs alátámasztva bizonyítékokkal, hanem – amint azt a fenti érvek is mutatják – érdemét tekintve is megalapozatlan, ezért azt el kell utasítani. |
| --- | --- |

(295)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Greven csoport a 2018 és 2020 közötti időszakot használta fel az összehasonlításhoz. Az uniós gazdasági ágazat 2018-as 1,9 %-os tényleges jövedelmezőségét tekintve a 33,9 %-os csökkenés 2020-ra 1,26 %-os jövedelmezőséget jelentene. Ehelyett az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2020-ban negatív szintre (– 2,1 %) esett vissza. Ez a csökkenés nem tekinthető lényegtelennek, és még csak a közelében sincs a (tágabb) európai vegyipar tekintetében bemutatott trendnek. Ennél is fontosabb, hogy a Greven csoport állításai a jövedelmezőség relatív változásainak tendenciáin alapulnak, miközben teljes mértékben figyelmen kívül hagyják a vegyipar tényleges, abszolút jövedelmezőségi szintjét. Továbbá a 10,4 %-ról 7,0 %-ra történő százalékpontos csökkenés nem ugyanolyan hatással van a vállalati tevékenységre, mint amikor a nyereség 1,9 %-ról – 1,5 %-ra csökken. Az első forgatókönyv szerint a vállalat egyszerűen kevesebb nyereséget könyvel el, míg a második esetben a vállalat veszteségessé válik, veszélyeztetve a jövőjét. Vitathatatlan, hogy a zsírsavipar jövedelmezőségének e negatív vagy alacsony abszolút szintjei elmaradnak az európai vegyipar szokásos nyereségének átlagától. A (266) és a (269) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a figyelembe vett időszak során tapasztalt negatív vagy nagyon alacsony jövedelmezőségi szintek nem voltak elegendőek ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat rendes körülmények között folytathassa üzleti tevékenységét, mivel az ágazat nem tudta az árakat a nyersanyagköltségek növekedésének fedezéséhez és a rendszeres nyereség eléréséhez szükséges szintre emelni. Az ágazat továbbá nem tudta végrehajtani az innovációhoz és az egyes termékek iránti fogyasztói kereslethez való igazodáshoz szükséges beruházásokat sem (lásd a (253), (254) és (269) preambulumbekezdést). A Greven csoport nem mutatta be, hogy a zsírsavágazat ilyen negatív vagy alacsony jövedelmezőségi szintje abszolút értelemben hogyan indokolható rendes versenyfeltételek mellett, és azonkívül, hogy általánosságban a vegyipar jövedelmezőségi tendenciáira hivatkozott, nem támasztotta alá, hogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatalon kívül mely konkrét tényezők befolyásolták az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az az állítás, miszerint az alacsony jövedelmezőség az Indonéziából származó dömpingelt zsírsavbehozataltól független egyéb tényezőknek tudható be, nemcsak nincs alátámasztva bizonyítékokkal, hanem – amint azt a fenti érvek is mutatják – érdemét tekintve is megalapozatlan, ezért azt el kell utasítani.

| (296) | A Wilmar azt állította, hogy az Indonéziából származó behozatal növekedése nem volt hatással az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére. A Wilmar különösen azt állította, hogy a 2. táblázat nem mutatott az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében vett jelentős behozatalnövekedést. A Wilmar azt állította, hogy az Indonéziából származó behozatal stabil volt 2019-től eltekintve, amikor 25 384 tonnával nőtt, ami jelentéktelen az 1 295 034 tonnás teljes felhasználáshoz képest. A behozatal volumene azóta viszonylag stabil maradt, 2020-ban 1 %-kal nőtt, majd a vizsgálati időszakban 1 %-kal csökkent, ami a Wilmar szerint a szokásos piaci ingadozásoknak felelt meg. A Wilmar továbbá azt állította, hogy a behozatal teljes növekedése a figyelembe vett időszakban 13 % volt, és csak 2019-ben következett be, azaz az állítólagos dömping ellenére a behozatal a következő években nem növekedett. Összehasonlításképpen a Malajziából érkező behozatal 2018 és 2020 között egyenletes növekedést mutatott. A Wilmar azzal érvelt, hogy a behozatal 2019-ben bekövetkezett növekedése nem befolyásolta abszolút értékben az uniós gazdasági ágazat értékesítését ugyanabban az évben. A Wilmar továbbá azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek jelentős visszaesése 2020-ban és a vizsgálati időszakban következett be, azaz egy olyan periódusban, amikor az Indonéziából származó behozatal nem növekedett. A Wilmar hozzátette, hogy az Indonéziából származó behozatal piaci részesedése 2019-ben 1,9 %-kal, 2020-ban pedig további 1 %-kal nőtt. A teljes növekedés 2018 és a vizsgálati időszak között 3,2 % volt. Erre a növekedésre annak ellenére került sor, hogy az uniós felhasználás 2020-ban és a vizsgálati időszakban tovább csökkent a Covid, a gazdasági lassulás és egyes iparágak (pl. gépjárműipar) visszaesésének a hatásai miatt. |
| --- | --- |

(296)

A Wilmar azt állította, hogy az Indonéziából származó behozatal növekedése nem volt hatással az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére. A Wilmar különösen azt állította, hogy a 2. táblázat nem mutatott az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében vett jelentős behozatalnövekedést. A Wilmar azt állította, hogy az Indonéziából származó behozatal stabil volt 2019-től eltekintve, amikor 25 384 tonnával nőtt, ami jelentéktelen az 1 295 034 tonnás teljes felhasználáshoz képest. A behozatal volumene azóta viszonylag stabil maradt, 2020-ban 1 %-kal nőtt, majd a vizsgálati időszakban 1 %-kal csökkent, ami a Wilmar szerint a szokásos piaci ingadozásoknak felelt meg. A Wilmar továbbá azt állította, hogy a behozatal teljes növekedése a figyelembe vett időszakban 13 % volt, és csak 2019-ben következett be, azaz az állítólagos dömping ellenére a behozatal a következő években nem növekedett. Összehasonlításképpen a Malajziából érkező behozatal 2018 és 2020 között egyenletes növekedést mutatott. A Wilmar azzal érvelt, hogy a behozatal 2019-ben bekövetkezett növekedése nem befolyásolta abszolút értékben az uniós gazdasági ágazat értékesítését ugyanabban az évben. A Wilmar továbbá azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek jelentős visszaesése 2020-ban és a vizsgálati időszakban következett be, azaz egy olyan periódusban, amikor az Indonéziából származó behozatal nem növekedett. A Wilmar hozzátette, hogy az Indonéziából származó behozatal piaci részesedése 2019-ben 1,9 %-kal, 2020-ban pedig további 1 %-kal nőtt. A teljes növekedés 2018 és a vizsgálati időszak között 3,2 % volt. Erre a növekedésre annak ellenére került sor, hogy az uniós felhasználás 2020-ban és a vizsgálati időszakban tovább csökkent a Covid, a gazdasági lassulás és egyes iparágak (pl. gépjárműipar) visszaesésének a hatásai miatt.

| (297) | A Bizottság megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt az Indonéziából származó behozatal 13 %-kal, piaci részesedése pedig 19 %-kal nőtt. Továbbá 2018 és 2019 között egy meglehetősen stabil piacon, a felhasználás 1 %-os növekedése mellett, az Indonéziából származó behozatal 13 %-kal nőtt, miközben az uniós gazdasági ágazat értékesítései csaknem állandóak maradtak. Ennek következtében az indonéz behozatal piaci részesedése 17,1 %-ról 19,0 %-ra nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 72,1 %-ról 70,8 %-ra csökkent. Míg abszolút értékben az uniós gazdasági ágazat értékesítése 2018 és 2019 között nem csökkent, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedést veszített, és 2019-ben és 2020-ban nem tudta nyereséges szinten tartani az árakat. Ebből következik, hogy ebben az időszakban az Indonéziából származó behozatal növekedése – a Wilmar állításával ellentétben – hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, mivel az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből és veszteségessé vált. |
| --- | --- |

(297)

A Bizottság megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt az Indonéziából származó behozatal 13 %-kal, piaci részesedése pedig 19 %-kal nőtt. Továbbá 2018 és 2019 között egy meglehetősen stabil piacon, a felhasználás 1 %-os növekedése mellett, az Indonéziából származó behozatal 13 %-kal nőtt, miközben az uniós gazdasági ágazat értékesítései csaknem állandóak maradtak. Ennek következtében az indonéz behozatal piaci részesedése 17,1 %-ról 19,0 %-ra nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 72,1 %-ról 70,8 %-ra csökkent. Míg abszolút értékben az uniós gazdasági ágazat értékesítése 2018 és 2019 között nem csökkent, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedést veszített, és 2019-ben és 2020-ban nem tudta nyereséges szinten tartani az árakat. Ebből következik, hogy ebben az időszakban az Indonéziából származó behozatal növekedése – a Wilmar állításával ellentétben – hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, mivel az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből és veszteségessé vált.

| (298) | 2019 és 2020 között egy olyan piacon, ahol csökkent a felhasználás (4 %), az Indonéziából származó behozatal volumene, jóllehet kisebb mértékben, de tovább nőtt (1,4 %-kal), és további 1 százalékpontos piaci részesedést szerzett. Ezzel szemben az uniós gazdasági ágazat a korábbinál is nagyobb piaci részesedést veszített (2,4 százalékpont), és az ennél is számottevőbb részesedésvesztés megakadályozásához jelentősebben csökkentenie kellett árait, aminek következtében 2019-hez képest – 2,1 %-os veszteséget szenvedett el. Ezért 2019 és 2020 között az indonéz export piaci részesedése tovább nőtt, miközben az uniós gazdasági ágazat további piaci részesedést veszített, és nagyobb veszteségeket szenvedett, mint 2019-ben. |
| --- | --- |

(298)

2019 és 2020 között egy olyan piacon, ahol csökkent a felhasználás (4 %), az Indonéziából származó behozatal volumene, jóllehet kisebb mértékben, de tovább nőtt (1,4 %-kal), és további 1 százalékpontos piaci részesedést szerzett. Ezzel szemben az uniós gazdasági ágazat a korábbinál is nagyobb piaci részesedést veszített (2,4 százalékpont), és az ennél is számottevőbb részesedésvesztés megakadályozásához jelentősebben csökkentenie kellett árait, aminek következtében 2019-hez képest – 2,1 %-os veszteséget szenvedett el. Ezért 2019 és 2020 között az indonéz export piaci részesedése tovább nőtt, miközben az uniós gazdasági ágazat további piaci részesedést veszített, és nagyobb veszteségeket szenvedett, mint 2019-ben.

| (299) | A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a figyelembe vett időszak kezdetétől az Indonéziából származó behozatal jelentős, 17,1 %-os piaci részesedéssel rendelkezett. Ezért nem meglepő, hogy a felhasználás enyhe csökkenésével jellemezhető időszakban az Indonéziából származó behozatal 2019-től nem nőtt olyan számottevő mértékben, mint 2018 és 2019 között. Az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy fenntartja piaci részesedését, és veszteségeket szenvedett el az indonéz behozatal által gyakorolt árnyomás miatt. Ha az uniós gazdasági ágazat a magasabb árak fenntartása és nagyobb piaci részesedés feláldozása mellett döntött volna, az indonéz zsírsavexportőrök még nagyobb mértékben növelték volna kivitelüket, és a fő uniós vevők beszállítóivá váltak volna. Ezért az Indonéziából érkező behozatal 2019 és 2020 közötti, 2018-hoz és 2019-hez képest lassabb növekedését az uniós gazdasági ágazat azon törekvésével összefüggésben kell szemlélni, amely piaci részesedésének védelmére irányult. |
| --- | --- |

(299)

A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a figyelembe vett időszak kezdetétől az Indonéziából származó behozatal jelentős, 17,1 %-os piaci részesedéssel rendelkezett. Ezért nem meglepő, hogy a felhasználás enyhe csökkenésével jellemezhető időszakban az Indonéziából származó behozatal 2019-től nem nőtt olyan számottevő mértékben, mint 2018 és 2019 között. Az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy fenntartja piaci részesedését, és veszteségeket szenvedett el az indonéz behozatal által gyakorolt árnyomás miatt. Ha az uniós gazdasági ágazat a magasabb árak fenntartása és nagyobb piaci részesedés feláldozása mellett döntött volna, az indonéz zsírsavexportőrök még nagyobb mértékben növelték volna kivitelüket, és a fő uniós vevők beszállítóivá váltak volna. Ezért az Indonéziából érkező behozatal 2019 és 2020 közötti, 2018-hoz és 2019-hez képest lassabb növekedését az uniós gazdasági ágazat azon törekvésével összefüggésben kell szemlélni, amely piaci részesedésének védelmére irányult.

| (300) | 2020 és a vizsgálati időszak között az uniós piac a Covid19-világjárvány miatt megváltozott. A felhasználás 2,5 %-kal, az Indonéziából származó behozatal volumene 2,3 %-kal, az uniós gazdasági ágazat értékesítése pedig 2,6 %-kal csökkent. Ebben az időszakban a Covid19-világjárvány miatt, amely – amint azt a (266) preambulumbekezdés kifejti – zavarokat okozott a beszállítói láncokban, és világszerte megemelte az árakat, az indonéz behozatalnak kis mértékben (0,3 százalékponttal) még sikerült is piaci részesedését növelnie, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 0,1 százalékponttal csökkent. A beszállítói láncok zavarainak hiányában az Indonéziából származó behozatal valószínűleg még nagyobb mértékben növekedett volna. Emlékeztetni kell arra, hogy a (259) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kár ebben az esetben főként az árhatásokhoz kapcsolódik, bár mennyiségi kár is megállapítható volt. Alátámasztja ezt a vizsgálat során megállapított, a (209) és (210) preambulumbekezdésben részletezett jelentős mértékű áralákínálás és árleszorítás, valamint az Indonéziából származó behozatal szintjének és a piaci részesedésnek a figyelembe vett időszak során bekövetkezett változása. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy az Indonéziából származó behozatal növekedése nem volt hatással az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére. |
| --- | --- |

(300)

2020 és a vizsgálati időszak között az uniós piac a Covid19-világjárvány miatt megváltozott. A felhasználás 2,5 %-kal, az Indonéziából származó behozatal volumene 2,3 %-kal, az uniós gazdasági ágazat értékesítése pedig 2,6 %-kal csökkent. Ebben az időszakban a Covid19-világjárvány miatt, amely – amint azt a (266) preambulumbekezdés kifejti – zavarokat okozott a beszállítói láncokban, és világszerte megemelte az árakat, az indonéz behozatalnak kis mértékben (0,3 százalékponttal) még sikerült is piaci részesedését növelnie, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 0,1 százalékponttal csökkent. A beszállítói láncok zavarainak hiányában az Indonéziából származó behozatal valószínűleg még nagyobb mértékben növekedett volna. Emlékeztetni kell arra, hogy a (259) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kár ebben az esetben főként az árhatásokhoz kapcsolódik, bár mennyiségi kár is megállapítható volt. Alátámasztja ezt a vizsgálat során megállapított, a (209) és (210) preambulumbekezdésben részletezett jelentős mértékű áralákínálás és árleszorítás, valamint az Indonéziából származó behozatal szintjének és a piaci részesedésnek a figyelembe vett időszak során bekövetkezett változása. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy az Indonéziából származó behozatal növekedése nem volt hatással az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére.

| (301) | A Wilmar azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érintették az Indonéziából származó behozatal okozta árhatások. A Wilmar bizonyítékként a 3. és a 7. táblázatban szereplő átlagárakra, valamint az uniós gazdasági ágazat által elért áremelésekre vonatkozó információkat használta fel. Azt is állította, hogy az Indonéziából származó behozatal nem versenyez az uniós gazdasági ágazat behozatalával, és ezért nem okozhatott árnyomást. A Wilmar továbbá azt állította, hogy a Bizottság az árakra vonatkozó következtetéseinek levonásához kizárólag a 2018 és a vizsgálati időszak vége közötti ár-összehasonlításokra támaszkodott. |
| --- | --- |

(301)

A Wilmar azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érintették az Indonéziából származó behozatal okozta árhatások. A Wilmar bizonyítékként a 3. és a 7. táblázatban szereplő átlagárakra, valamint az uniós gazdasági ágazat által elért áremelésekre vonatkozó információkat használta fel. Azt is állította, hogy az Indonéziából származó behozatal nem versenyez az uniós gazdasági ágazat behozatalával, és ezért nem okozhatott árnyomást. A Wilmar továbbá azt állította, hogy a Bizottság az árakra vonatkozó következtetéseinek levonásához kizárólag a 2018 és a vizsgálati időszak vége közötti ár-összehasonlításokra támaszkodott.

| (302) | Ami az Indonéziából származó behozatal árait illeti, a Bizottság az Indonéziából érkező behozatal volumenét és árait a (195) és (199) preambulumbekezdésben ismertetett módszertan alapján állapította meg. Bár ez a módszertan a behozatal volumene tekintetében rendkívül pontos, az árakat illetően a Bizottság a felektől kapott észrevételeket követően szükségesnek tartja a 3. táblázatban szereplő áraknak a Wilmar által bejelentett exportárakkal való összehasonlítását, különösen 2018-ra vonatkozóan. 2018-ban a Wilmar exportálta az Indonéziából származó teljes uniós behozatal túlnyomó többségét, ezért exportára a 2018. évi importár észszerű referenciaértéke. A Wilmar átlagos exportára 2018-ban alacsonyabb volt a 3. táblázatban szereplő importárnál és az uniós gazdasági ágazatnak a 7. táblázatban szereplő értékesítési egységáránál. |
| --- | --- |

(302)

Ami az Indonéziából származó behozatal árait illeti, a Bizottság az Indonéziából érkező behozatal volumenét és árait a (195) és (199) preambulumbekezdésben ismertetett módszertan alapján állapította meg. Bár ez a módszertan a behozatal volumene tekintetében rendkívül pontos, az árakat illetően a Bizottság a felektől kapott észrevételeket követően szükségesnek tartja a 3. táblázatban szereplő áraknak a Wilmar által bejelentett exportárakkal való összehasonlítását, különösen 2018-ra vonatkozóan. 2018-ban a Wilmar exportálta az Indonéziából származó teljes uniós behozatal túlnyomó többségét, ezért exportára a 2018. évi importár észszerű referenciaértéke. A Wilmar átlagos exportára 2018-ban alacsonyabb volt a 3. táblázatban szereplő importárnál és az uniós gazdasági ágazatnak a 7. táblázatban szereplő értékesítési egységáránál.

| (303) | Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a Bizottság ártendenciákra és árleszorításra vonatkozó elemzése ebben az esetben rámutatott arra, hogy a nyersanyagárak emelkedését is figyelembe kell venni. A Bizottság elemzése ezért figyelembe vette mind az uniós gazdasági ágazat egységköltségeit és jövedelmezőségét, mind az uniós gazdasági ágazat és az Indonéziából származó behozatal árait. Az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elért áremelkedés éppen ahhoz volt elegendő, hogy ellensúlyozza a termelési költségeknek a gazdasági ágazat által viselt nyersanyagár-emelkedés miatti növekedését. Továbbá, amint azt a (266) preambulumbekezdés kifejti, az ágazatnak csak az indonéz exportőröket sújtó, a beszállítói láncokkal kapcsolatos, a Covid19 okozta problémák miatt sikerült emelnie az árakat a vizsgálati időszakban. Amint azt a mintában szereplő uniós gyártók állították, a Covid19-világjárvány hatásaiból eredő ideiglenes piaci zavarok hiányában a gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban nem tudta volna az árakat a magasabb termelési költségekkel összhangban emelni, és az elszenvedett kár még jelentősebb lett volna. Az a tény továbbá, hogy az indonéz exportáló gyártóknak a vizsgálati időszakban a beszállítói láncokkal kapcsolatos problémák ellenére sikerült fenntartaniuk kivitelüket és növelni piaci részesedésüket, úgyszintén azt mutatja, hogy dömpingelt behozataluk káros hatásai továbbra is kárt okozhatnak és valószínűleg okoznak is az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(303)

Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a Bizottság ártendenciákra és árleszorításra vonatkozó elemzése ebben az esetben rámutatott arra, hogy a nyersanyagárak emelkedését is figyelembe kell venni. A Bizottság elemzése ezért figyelembe vette mind az uniós gazdasági ágazat egységköltségeit és jövedelmezőségét, mind az uniós gazdasági ágazat és az Indonéziából származó behozatal árait. Az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elért áremelkedés éppen ahhoz volt elegendő, hogy ellensúlyozza a termelési költségeknek a gazdasági ágazat által viselt nyersanyagár-emelkedés miatti növekedését. Továbbá, amint azt a (266) preambulumbekezdés kifejti, az ágazatnak csak az indonéz exportőröket sújtó, a beszállítói láncokkal kapcsolatos, a Covid19 okozta problémák miatt sikerült emelnie az árakat a vizsgálati időszakban. Amint azt a mintában szereplő uniós gyártók állították, a Covid19-világjárvány hatásaiból eredő ideiglenes piaci zavarok hiányában a gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban nem tudta volna az árakat a magasabb termelési költségekkel összhangban emelni, és az elszenvedett kár még jelentősebb lett volna. Az a tény továbbá, hogy az indonéz exportáló gyártóknak a vizsgálati időszakban a beszállítói láncokkal kapcsolatos problémák ellenére sikerült fenntartaniuk kivitelüket és növelni piaci részesedésüket, úgyszintén azt mutatja, hogy dömpingelt behozataluk káros hatásai továbbra is kárt okozhatnak és valószínűleg okoznak is az uniós gazdasági ágazatnak.

| (304) | A Bizottság továbbá terméktípusonként áralákínálás-elemzést végzett a vizsgálati időszakra vonatkozóan. Ez azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat és az Indonéziából származó behozatal közötti verseny erős volt, és az importált terméktípusok többsége versenyzett az uniós gazdasági ágazat által értékesített azonos típusokkal. Figyelembe véve azt is, hogy a zsírsavak főként az ár alapján értékesített áruk, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós piacra gyakorolt árnyomás igen erős. Az a tény, hogy – a nyersanyagköltségek növekedése mellett – az árak a figyelembe vett időszakban emelkedtek, nem az egészség jele akkor, ha – mint a jelen esetben is – e magasabb árszint csupán a költségek fedezésére elegendő, de a szükséges nyereségszintek elérését nem teszi lehetővé. Ezt bizonyítja az a tény, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat növekedése és értékesítése a nem megfelelő árszint miatt stagnált, ami elégtelen jövedelmezőségi szinteket eredményezett. Ezeket az állításokat ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(304)

A Bizottság továbbá terméktípusonként áralákínálás-elemzést végzett a vizsgálati időszakra vonatkozóan. Ez azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat és az Indonéziából származó behozatal közötti verseny erős volt, és az importált terméktípusok többsége versenyzett az uniós gazdasági ágazat által értékesített azonos típusokkal. Figyelembe véve azt is, hogy a zsírsavak főként az ár alapján értékesített áruk, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós piacra gyakorolt árnyomás igen erős. Az a tény, hogy – a nyersanyagköltségek növekedése mellett – az árak a figyelembe vett időszakban emelkedtek, nem az egészség jele akkor, ha – mint a jelen esetben is – e magasabb árszint csupán a költségek fedezésére elegendő, de a szükséges nyereségszintek elérését nem teszi lehetővé. Ezt bizonyítja az a tény, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat növekedése és értékesítése a nem megfelelő árszint miatt stagnált, ami elégtelen jövedelmezőségi szinteket eredményezett. Ezeket az állításokat ezért a Bizottság elutasította.

| (305) | A Wilmar azt is állította, hogy a pénzforgalom alakulása nem utalt kárra, és hogy az uniós gazdasági ágazat pénzforgalmi problémáit az uniós gazdaság ügyfelei által késedelmesen teljesített számlák vagy nagyberuházási projektek okozhatták. |
| --- | --- |

(305)

A Wilmar azt is állította, hogy a pénzforgalom alakulása nem utalt kárra, és hogy az uniós gazdasági ágazat pénzforgalmi problémáit az uniós gazdaság ügyfelei által késedelmesen teljesített számlák vagy nagyberuházási projektek okozhatták.

| (306) | Ezek az állítások megalapozatlanok és spekulatívak. A Wilmar egyik állítás alátámasztására sem szolgáltatott bizonyítékot. Éppen ellenkezőleg, az ágazat gyenge és romló pénzforgalmi helyzete az árbevétel-arányos jövedelemmel és más mutatók értékeivel mutat összhangot, amelyek alapvetően az alacsony eladási árak és az alacsony jövedelmezőségi szintek következtében alakultak ki. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(306)

Ezek az állítások megalapozatlanok és spekulatívak. A Wilmar egyik állítás alátámasztására sem szolgáltatott bizonyítékot. Éppen ellenkezőleg, az ágazat gyenge és romló pénzforgalmi helyzete az árbevétel-arányos jövedelemmel és más mutatók értékeivel mutat összhangot, amelyek alapvetően az alacsony eladási árak és az alacsony jövedelmezőségi szintek következtében alakultak ki. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (307) | A Wilmar azt is állította, hogy a foglalkoztatás és a termelékenység alakulása nem függött össze az Indonéziából származó behozatal volumenének alakulásával. |
| --- | --- |

(307)

A Wilmar azt is állította, hogy a foglalkoztatás és a termelékenység alakulása nem függött össze az Indonéziából származó behozatal volumenének alakulásával.

| (308) | Először is meg kell állapítani, hogy nem minden kármutatónak kell közvetlen összefüggést mutatnia az Indonéziából származó behozatallal ahhoz, hogy az alaprendelet 3. cikkével összefüggésben átfogóan meg lehessen állapítani a jelentős kárt. Emellett a figyelembe vett időszak alatt mind a foglalkoztatási szintek, mind a termelékenység csökkent, és a Bizottság „A kárra vonatkozó következtetés” című szakaszban megfelelően figyelembe vette ezeket a tényezőket. A (259) preambulumbekezdésben említettek szerint azonban a dömpingelt behozatal negatív árhatásokat okozott az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárt szenvedett, mivel nem tudta olyan szintre emelni az árait, amely lehetővé tette volna észszerű nyereségszint elérését. A Bizottság ezért elutasította a foglalkoztatásra és a termelékenységre vonatkozó állításokat. |
| --- | --- |

(308)

Először is meg kell állapítani, hogy nem minden kármutatónak kell közvetlen összefüggést mutatnia az Indonéziából származó behozatallal ahhoz, hogy az alaprendelet 3. cikkével összefüggésben átfogóan meg lehessen állapítani a jelentős kárt. Emellett a figyelembe vett időszak alatt mind a foglalkoztatási szintek, mind a termelékenység csökkent, és a Bizottság „A kárra vonatkozó következtetés” című szakaszban megfelelően figyelembe vette ezeket a tényezőket. A (259) preambulumbekezdésben említettek szerint azonban a dömpingelt behozatal negatív árhatásokat okozott az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárt szenvedett, mivel nem tudta olyan szintre emelni az árait, amely lehetővé tette volna észszerű nyereségszint elérését. A Bizottság ezért elutasította a foglalkoztatásra és a termelékenységre vonatkozó állításokat.

| (309) | A Wilmar továbbá az uniós piaci árakat az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak alatti exportáraival is összehasonlította, és jelezte, hogy azok nagyon hasonlóak voltak. Abból a feltételezésből kiindulva, hogy az uniós gazdasági ágazat exportárait a világpiaci árak szintjén határozták meg, a Wilmar arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat árait nem az Indonéziából származó behozatal szorította le, hanem a globális árszint szabta meg. |
| --- | --- |

(309)

A Wilmar továbbá az uniós piaci árakat az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak alatti exportáraival is összehasonlította, és jelezte, hogy azok nagyon hasonlóak voltak. Abból a feltételezésből kiindulva, hogy az uniós gazdasági ágazat exportárait a világpiaci árak szintjén határozták meg, a Wilmar arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat árait nem az Indonéziából származó behozatal szorította le, hanem a globális árszint szabta meg.

| (310) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Wilmar nem indokolta és nem támasztotta alá azt a feltételezést, hogy az uniós gazdasági ágazat exportárait a globális árak szintjén állapították meg. A Bizottság termékkódonként közvetlenül összehasonlította az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait és a Wilmar exportértékesítési árait, és kimutatta, hogy a Wilmar árai jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(310)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Wilmar nem indokolta és nem támasztotta alá azt a feltételezést, hogy az uniós gazdasági ágazat exportárait a globális árak szintjén állapították meg. A Bizottság termékkódonként közvetlenül összehasonlította az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait és a Wilmar exportértékesítési árait, és kimutatta, hogy a Wilmar árai jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (311) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Musim Mas csoport észrevételeket és elemzést nyújtott be az Indonéziából származó behozatal volumenéről és átlagárairól, valamint összehasonlításokat végzett az uniós gazdasági ágazat átlagáraival és jövedelmezőségével annak bizonyítása érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem az Indonéziából származó behozatal okozta. |
| --- | --- |

(311)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Musim Mas csoport észrevételeket és elemzést nyújtott be az Indonéziából származó behozatal volumenéről és átlagárairól, valamint összehasonlításokat végzett az uniós gazdasági ágazat átlagáraival és jövedelmezőségével annak bizonyítása érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem az Indonéziából származó behozatal okozta.

| (312) | mivel azonban az összehasonlítások átlagárakon alapulnak, a levont következtetések kevésbé pontosak, mint a specifikus alákínálási számítások alapján tett megállapítások, amelyek egyértelmű árnyomásról tanúskodnak. Emellett az az észrevétel, miszerint a jövedelmezőség a vizsgálati időszakban volt a legmagasabb, figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy a jövedelmezőség még ebben az adott évben is túl alacsony volt ahhoz, hogy biztosítsa a gazdasági ágazat életképességét, amint azt a (266) és a (269) preambulumbekezdés kifejti. E fél állításával ellentétben ezek a körülmények pontosan mutatják az indonéz dömpingelt kivitel és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést. Valójában éppen az uniós gazdasági ágazatnak az Indonéziából származó ideiglenes hiány miatti enyhe fellendülése, valamint az uniós piacra érkező indonéz export bizonytalanságai tették lehetővé azt, hogy a felhasználók az indonéz exportőrök helyett inkább az uniós gyártóktól vásároljanak zsírsavat, ahogy azt a (266) preambulumbekezdés kifejti. Ezért a Bizottság elutasította ezen észrevételeket. |
| --- | --- |

(312)

mivel azonban az összehasonlítások átlagárakon alapulnak, a levont következtetések kevésbé pontosak, mint a specifikus alákínálási számítások alapján tett megállapítások, amelyek egyértelmű árnyomásról tanúskodnak. Emellett az az észrevétel, miszerint a jövedelmezőség a vizsgálati időszakban volt a legmagasabb, figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy a jövedelmezőség még ebben az adott évben is túl alacsony volt ahhoz, hogy biztosítsa a gazdasági ágazat életképességét, amint azt a (266) és a (269) preambulumbekezdés kifejti. E fél állításával ellentétben ezek a körülmények pontosan mutatják az indonéz dömpingelt kivitel és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést. Valójában éppen az uniós gazdasági ágazatnak az Indonéziából származó ideiglenes hiány miatti enyhe fellendülése, valamint az uniós piacra érkező indonéz export bizonytalanságai tették lehetővé azt, hogy a felhasználók az indonéz exportőrök helyett inkább az uniós gyártóktól vásároljanak zsírsavat, ahogy azt a (266) preambulumbekezdés kifejti. Ezért a Bizottság elutasította ezen észrevételeket.

| (313) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(313)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

5.2.   Más tényezők hatásai

Más tényezők hatásai

5.2.1.   Behozatal harmadik országokból

Behozatal harmadik országokból

| (314) | A (195) preambulumbekezdésben ismertetett számítási módszer szerint a más harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Behozatal harmadik országokból











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malajzia | Volumen (tonna) | 88 322 | 90 583 | 95 453 | 88 183 |
| Index | 100 | 103 | 108 | 100 |
| Piaci részesedés (%) | 7,5 | 7,5 | 8,3 | 7,8 |
| Index | 100 | 101 | 111 | 105 |
| Átlagár | 1 110 | 849 | 925 | 1 161 |
| Index | 100 | 76 | 83 | 105 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 39 435 | 32 899 | 38 092 | 40 064 |
| Index | 100 | 83 | 97 | 102 |
| Piaci részesedés (%) | 3,3 | 2,7 | 3,3 | 3,6 |
| Index | 100 | 82 | 99 | 107 |
| Átlagár | 1 331 | 1 522 | 1 329 | 1 443 |
| Index | 100 | 114 | 100 | 108 |
| Indonézia kivételével minden harmadik ország összesen | Volumen (tonna) | 127 757 | 123 482 | 133 545 | 128 247 |
| Index | 100 | 97 | 105 | 100 |
| Piaci részesedés (%) | 10,8 | 10,3 | 11,6 | 11,4 |
| Index | 100 | 95 | 107 | 106 |
| Átlagár | 1 178 | 1 028 | 1 040 | 1 249 |
| Index | 100 | 87 | 88 | 106 |
| Forrás: | Eurostat. |

(314)

A (195) preambulumbekezdésben ismertetett számítási módszer szerint a más harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Behozatal harmadik országokból

Behozatal harmadik országokból

Ország

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Malajzia

Volumen (tonna)

88 322

90 583

95 453

88 183

Index

Index

100

100

103

103

108

108

100

100

Piaci részesedés (%)

7,5

7,5

8,3

7,8

Index

Index

100

100

101

101

111

111

105

105

Átlagár

1 110

849

925

1 161

Index

Index

100

100

76

76

83

83

105

105

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

39 435

32 899

38 092

40 064

Index

Index

100

100

83

83

97

97

102

102

Piaci részesedés (%)

3,3

2,7

3,3

3,6

Index

Index

100

100

82

82

99

99

107

107

Átlagár

1 331

1 522

1 329

1 443

Index

Index

100

100

114

114

100

100

108

108

Indonézia kivételével minden harmadik ország összesen

Volumen (tonna)

127 757

123 482

133 545

128 247

Index

Index

100

100

97

97

105

105

100

100

Piaci részesedés (%)

10,8

10,3

11,6

11,4

Index

Index

100

100

95

95

107

107

106

106

Átlagár

1 178

1 028

1 040

1 249

Index

Index

100

100

87

87

88

88

106

106

Forrás:

Forrás

Eurostat.

| (315) | A Malajziából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt. Volumenét tekintve a behozatal a 2018. évihez hasonló, mintegy 88 000 tonnás szintet ért el a vizsgálati időszakban. A behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 7,5 és 8,3 % között változott, bár a felhasználás visszaesése miatt a piaci részesedés összességében 5 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(315)

A Malajziából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt. Volumenét tekintve a behozatal a 2018. évihez hasonló, mintegy 88 000 tonnás szintet ért el a vizsgálati időszakban. A behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 7,5 és 8,3 % között változott, bár a felhasználás visszaesése miatt a piaci részesedés összességében 5 %-kal nőtt.

| (316) | A Malajziából érkező behozatal főként a 3823 11 00, a 3823 12 00 és a 3823 19 10 KN-kód alatt lépett be az uniós piacra. Ezek megegyeztek az indonéz import fő kódjaival. A rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy a két országból érkező behozatal termékösszetétele a figyelembe vett időszakban stabil maradt. A Malajziából érkező behozatal átlagos árai következetesen magasabbak voltak, mint Indonézia (ebben az esetben több mint 10 %-kal) és az uniós gazdasági ágazat árai. |
| --- | --- |

(316)

A Malajziából érkező behozatal főként a 3823 11 00, a 3823 12 00 és a 3823 19 10 KN-kód alatt lépett be az uniós piacra. Ezek megegyeztek az indonéz import fő kódjaival. A rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy a két országból érkező behozatal termékösszetétele a figyelembe vett időszakban stabil maradt. A Malajziából érkező behozatal átlagos árai következetesen magasabbak voltak, mint Indonézia (ebben az esetben több mint 10 %-kal) és az uniós gazdasági ágazat árai.

| (317) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Az időszak során a behozatal 40 000 tonna körül stabilizálódott, és piaci részesedését tekintve együttesen kevesebb mint 4 %-ot képviselt. |
| --- | --- |

(317)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Az időszak során a behozatal 40 000 tonna körül stabilizálódott, és piaci részesedését tekintve együttesen kevesebb mint 4 %-ot képviselt.

| (318) | A más országokból érkező behozatal is főként a 3823 11 00, a 3823 12 00 és a 3823 19 10 KN-kód alá tartozott, ami hasonló termékösszetételre utal. Az ezen egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importárai következetesen magasabbak voltak, mint Indonézia és az uniós gazdasági ágazat árai. |
| --- | --- |

(318)

A más országokból érkező behozatal is főként a 3823 11 00, a 3823 12 00 és a 3823 19 10 KN-kód alá tartozott, ami hasonló termékösszetételre utal. Az ezen egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importárai következetesen magasabbak voltak, mint Indonézia és az uniós gazdasági ágazat árai.

| (319) | A Wilmar azt állította, hogy az Argentínából érkező behozatal árai kárt okoztak az uniós gyártóknak. |
| --- | --- |

(319)

A Wilmar azt állította, hogy az Argentínából érkező behozatal árai kárt okoztak az uniós gyártóknak.

| (320) | Figyelembe véve azonban e behozatal elhanyagolható mértékét – a vizsgálati időszakban mindössze 4 000 tonnát tett ki, ezzel 0,4 %-os piaci részesedést képviselt –, a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(320)

Figyelembe véve azonban e behozatal elhanyagolható mértékét – a vizsgálati időszakban mindössze 4 000 tonnát tett ki, ezzel 0,4 %-os piaci részesedést képviselt –, a Bizottság elutasította az állítást.

| (321) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a harmadik országokból érkező behozatal nem okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak, és nem gyengítette az indonéziai behozatal tekintetében fennálló ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(321)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a harmadik országokból érkező behozatal nem okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak, és nem gyengítette az indonéziai behozatal tekintetében fennálló ok-okozati összefüggést.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (322) | Az uniós gyártók exportvolumenének a figyelembe vett időszakon belüli alakulását a 12. táblázat mutatja be. A Bizottság a számadatot a mintába felvett uniós gyártók kivitelének felhasználásával, extrapoláció útján számította ki úgy, hogy az a teljes uniós gazdasági ágazat helyzetét tükrözze (42).

  12. táblázat


  A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 91 577 | 82 260 | 79 319 | 86 173 |
| Index | 100 | 90 | 87 | 94 |
| Független vevőknek felszámított átlagár (EUR/tonna) | 929 | 804 | 857 | 1 105 |
| Index | 100 | 87 | 92 | 119 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(322)

Az uniós gyártók exportvolumenének a figyelembe vett időszakon belüli alakulását a 12. táblázat mutatja be. A Bizottság a számadatot a mintába felvett uniós gyártók kivitelének felhasználásával, extrapoláció útján számította ki úgy, hogy az a teljes uniós gazdasági ágazat helyzetét tükrözze (42).

42

12. táblázat

12. táblázat

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

91 577

82 260

79 319

86 173

Index

Index

100

100

90

90

87

87

94

94

Független vevőknek felszámított átlagár (EUR/tonna)

929

804

857

1 105

Index

Index

100

100

87

87

92

92

119

119

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (323) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat exportvolumene 6 %-kal csökkent. Az exportértékesítés árai ugyanebben az időszakban 19 %-kal emelkedtek annak figyelembevételével, hogy ezeket az árakat a költségeknek a 7. táblázatban bemutatott alakulása is befolyásolta. |
| --- | --- |

(323)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat exportvolumene 6 %-kal csökkent. Az exportértékesítés árai ugyanebben az időszakban 19 %-kal emelkedtek annak figyelembevételével, hogy ezeket az árakat a költségeknek a 7. táblázatban bemutatott alakulása is befolyásolta.

| (324) | Szem előtt tartva, hogy az exportvolumen az uniós értékesítési volumennek csak mintegy 10 %-át tette ki, az értékesítési volumenek és árak alakulása pedig hasonló volt az uniós gazdasági ágazat uniós szabadpiaci értékesítéseinek tendenciájához, nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem meghatározó elem az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének átfogó értékelésében. |
| --- | --- |

(324)

Szem előtt tartva, hogy az exportvolumen az uniós értékesítési volumennek csak mintegy 10 %-át tette ki, az értékesítési volumenek és árak alakulása pedig hasonló volt az uniós gazdasági ágazat uniós szabadpiaci értékesítéseinek tendenciájához, nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem meghatározó elem az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének átfogó értékelésében.

| (325) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ugyanakkor az indonéziai behozatal tekintetében fennálló ok-okozati összefüggés gyengítésére sem elegendő. |
| --- | --- |

(325)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ugyanakkor az indonéziai behozatal tekintetében fennálló ok-okozati összefüggés gyengítésére sem elegendő.

5.2.3.   Felhasználás

Felhasználás

| (326) | Az 1. táblázatban látható módon az uniós szabadpiaci felhasználás 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ha a belső felhasználást is figyelembe vesszük, a teljes uniós piac szintén 5 %-kal csökkent. A (191) preambulumbekezdésben említett módon a vizsgálat kimutatta, hogy a felhasználás csökkenése főként a Covid19-világjárvánnyal és annak az uniós felhasználó ágazatokra, például a háztartási tisztítószerek ágazatára gyakorolt hatásával kapcsolatos tényezőknek tudható be. |
| --- | --- |

(326)

Az 1. táblázatban látható módon az uniós szabadpiaci felhasználás 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ha a belső felhasználást is figyelembe vesszük, a teljes uniós piac szintén 5 %-kal csökkent. A (191) preambulumbekezdésben említett módon a vizsgálat kimutatta, hogy a felhasználás csökkenése főként a Covid19-világjárvánnyal és annak az uniós felhasználó ágazatokra, például a háztartási tisztítószerek ágazatára gyakorolt hatásával kapcsolatos tényezőknek tudható be.

| (327) | A Wilmar és a P&G azt állította, hogy a felhasználás visszaeséséért részben a Covid19-világjárvány alatt a gépjárműiparban bekövetkezett fejlemények felelősek. Emellett azt állították, hogy a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD) felső határértékeire vonatkozó jogszabályok bevezetése az élelmiszer-ágazati értékesítést is érintette. |
| --- | --- |

(327)

A Wilmar és a P&G azt állította, hogy a felhasználás visszaeséséért részben a Covid19-világjárvány alatt a gépjárműiparban bekövetkezett fejlemények felelősek. Emellett azt állították, hogy a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD) felső határértékeire vonatkozó jogszabályok bevezetése az élelmiszer-ágazati értékesítést is érintette.

| (328) | A Bizottság megállapította, hogy a felhasználás Covid19-világjárvány alatti átmeneti csökkenése nem magyarázhatta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. A gépjárműiparban és az élelmiszeriparban bekövetkezett fejlemények nem játszottak jelentős szerepet a felhasználás általános alakulásában, amely mindössze 5 %-kal csökkent. A kárelemzés kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár olyan árproblémákkal függ össze, mint az áralákínálás és az árleszorítás, amelyek megakadályozták az Uniót abban, hogy a költségekkel összhangban megfelelő nyereség eléréséhez elégséges mértékben növelje az árakat. |
| --- | --- |

(328)

A Bizottság megállapította, hogy a felhasználás Covid19-világjárvány alatti átmeneti csökkenése nem magyarázhatta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. A gépjárműiparban és az élelmiszeriparban bekövetkezett fejlemények nem játszottak jelentős szerepet a felhasználás általános alakulásában, amely mindössze 5 %-kal csökkent. A kárelemzés kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár olyan árproblémákkal függ össze, mint az áralákínálás és az árleszorítás, amelyek megakadályozták az Uniót abban, hogy a költségekkel összhangban megfelelő nyereség eléréséhez elégséges mértékben növelje az árakat.

| (329) | A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumen tekintetében elszenvedett veszteségei meghaladták a felhasználás figyelembe vett időszakon belüli csökkenésének mértékét. Valójában a csökkenő felhasználás ellenére a piaci fejlemények főként az Indonéziából érkező dömpingelt behozatalnak kedveztek, amely a 2. táblázatban bemutatott módon 19 %-kal növelte piaci részesedését a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(329)

A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumen tekintetében elszenvedett veszteségei meghaladták a felhasználás figyelembe vett időszakon belüli csökkenésének mértékét. Valójában a csökkenő felhasználás ellenére a piaci fejlemények főként az Indonéziából érkező dömpingelt behozatalnak kedveztek, amely a 2. táblázatban bemutatott módon 19 %-kal növelte piaci részesedését a figyelembe vett időszakban.

| (330) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás alakulása nem okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. |
| --- | --- |

(330)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás alakulása nem okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt.

5.2.4.   A nyersanyagokkal kapcsolatos kérdések

A nyersanyagokkal kapcsolatos kérdések

| (331) | A vizsgált termék fő nyersanyaga a faggyú, amelyet állati zsiradékból nyernek, és/vagy a növényi olajok, például a nyers pálmaolaj. Ez az anyag teszi ki a zsírsavak teljes előállítási költségének mintegy 70 %-át. |
| --- | --- |

(331)

A vizsgált termék fő nyersanyaga a faggyú, amelyet állati zsiradékból nyernek, és/vagy a növényi olajok, például a nyers pálmaolaj. Ez az anyag teszi ki a zsírsavak teljes előállítási költségének mintegy 70 %-át.

| (332) | Az uniós gyártók fő alapanyagként faggyút használtak, de nagy mennyiségben használtak fel növényi olajat, ezen belül nyers pálmaolajat is, amelyet részben az Unióban, részben Délkelet-Ázsiában, ezen belül Indonéziában szereztek be. A faggyú helyben kapható, és a legtöbb felhasználói szegmensben alkalmas a zsírsav előállítására. Az indonéz exportáló gyártók főként nyers pálmaolajat, nyers pálmamagbélolajat és kisebb mennyiségben más helyben elérhető növényi olajokat, például kókuszolajat használtak fel a termelésük során. A vizsgálat kimutatta, hogy a zsírsav minősége és specifikációja általában a felhasznált nyersanyagtól függ, bár a faggyú és a nyers pálmaolaj felhasználásával készült termékek nagymértékben helyettesíthetők egymással. Emellett az előállított termékek bizonyos fogyasztói igények kielégítése érdekében hidrogénezéssel és frakcionálással tovább finomíthatók, illetve eltérő jellemzőkkel rendelkező termékké alakíthatók. |
| --- | --- |

(332)

Az uniós gyártók fő alapanyagként faggyút használtak, de nagy mennyiségben használtak fel növényi olajat, ezen belül nyers pálmaolajat is, amelyet részben az Unióban, részben Délkelet-Ázsiában, ezen belül Indonéziában szereztek be. A faggyú helyben kapható, és a legtöbb felhasználói szegmensben alkalmas a zsírsav előállítására. Az indonéz exportáló gyártók főként nyers pálmaolajat, nyers pálmamagbélolajat és kisebb mennyiségben más helyben elérhető növényi olajokat, például kókuszolajat használtak fel a termelésük során. A vizsgálat kimutatta, hogy a zsírsav minősége és specifikációja általában a felhasznált nyersanyagtól függ, bár a faggyú és a nyers pálmaolaj felhasználásával készült termékek nagymértékben helyettesíthetők egymással. Emellett az előállított termékek bizonyos fogyasztói igények kielégítése érdekében hidrogénezéssel és frakcionálással tovább finomíthatók, illetve eltérő jellemzőkkel rendelkező termékké alakíthatók.

| (333) | A Wilmar és a P&G állítása szerint az a körülmény, hogy az uniós gazdasági ágazat a faggyútól, nem pedig a nyers pálmaolajtól függ mint nyersanyagtól, negatívan befolyásolta az uniós gyártók költségeit és jövedelmezőségét. Állításuk szerint az uniós faggyúpiac alakulásának hatására fokozódott a faggyúért folyó verseny, és nőtt a faggyú ára. A Greven csoport kifejtette, hogy a kiolvasztott állati zsiradék bioüzemanyag-előállításra való egyre nagyobb mértékű felhasználása kedvezőtlenül befolyásolta az olajkémiai ipar rendelkezésére álló faggyúmennyiséget, és a hiány drasztikus áremelkedést okozott. |
| --- | --- |

(333)

A Wilmar és a P&G állítása szerint az a körülmény, hogy az uniós gazdasági ágazat a faggyútól, nem pedig a nyers pálmaolajtól függ mint nyersanyagtól, negatívan befolyásolta az uniós gyártók költségeit és jövedelmezőségét. Állításuk szerint az uniós faggyúpiac alakulásának hatására fokozódott a faggyúért folyó verseny, és nőtt a faggyú ára. A Greven csoport kifejtette, hogy a kiolvasztott állati zsiradék bioüzemanyag-előállításra való egyre nagyobb mértékű felhasználása kedvezőtlenül befolyásolta az olajkémiai ipar rendelkezésére álló faggyúmennyiséget, és a hiány drasztikus áremelkedést okozott.

| (334) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kárt az alacsony árú indonéz behozatal okozta. A kárelemzés szempontjából irreleváns, hogy az alacsony árak mögött az olcsó nyersanyagok beszerzésének lehetősége (43) áll, tekintve, hogy a vizsgálat keretében megállapítást nyert az indonéz exportőrök által folytatott dömping. |
| --- | --- |

(334)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kárt az alacsony árú indonéz behozatal okozta. A kárelemzés szempontjából irreleváns, hogy az alacsony árak mögött az olcsó nyersanyagok beszerzésének lehetősége (43) áll, tekintve, hogy a vizsgálat keretében megállapítást nyert az indonéz exportőrök által folytatott dömping.

43

| (335) | A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat nyersanyagköltségeinek tanúsága szerint a faggyú és a nyers pálmaolaj költségei egyaránt 40 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban. Ezenkívül a faggyú és a nyers pálmaolaj átlagos beszerzési ára igen hasonlóan alakult, mivel ez utóbbit Délkelet-Ázsiából kellett importálni. Nőttek az importtermékek szállítási költségei, különösen a világjárvány idején, amikor a logisztikai költségeket beszerzési problémák befolyásolták. Az tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat más típusú nyersanyagok mellett faggyút is felhasznált, megalapozott üzleti logikán alapuló, észszerű és hatékony választás volt, és nem tekinthető az uniós gazdasági ágazat által saját magának okozott kár forrásának. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(335)

A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat nyersanyagköltségeinek tanúsága szerint a faggyú és a nyers pálmaolaj költségei egyaránt 40 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban. Ezenkívül a faggyú és a nyers pálmaolaj átlagos beszerzési ára igen hasonlóan alakult, mivel ez utóbbit Délkelet-Ázsiából kellett importálni. Nőttek az importtermékek szállítási költségei, különösen a világjárvány idején, amikor a logisztikai költségeket beszerzési problémák befolyásolták. Az tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat más típusú nyersanyagok mellett faggyút is felhasznált, megalapozott üzleti logikán alapuló, észszerű és hatékony választás volt, és nem tekinthető az uniós gazdasági ágazat által saját magának okozott kár forrásának. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (336) | A Wilmar azt állította továbbá, hogy a faggyú nyersanyagként történő használata korlátozza a vizsgált termék felhasználását, mivel az ilyen termékek nem használhatók fel a halal és a kóser piacon. Ezenkívül a faggyúból mint alapanyagból előállított zsírsavak nem használhatók fel állati takarmányként. |
| --- | --- |

(336)

A Wilmar azt állította továbbá, hogy a faggyú nyersanyagként történő használata korlátozza a vizsgált termék felhasználását, mivel az ilyen termékek nem használhatók fel a halal és a kóser piacon. Ezenkívül a faggyúból mint alapanyagból előállított zsírsavak nem használhatók fel állati takarmányként.

| (337) | A vizsgálat azonban feltárta, hogy e zsírsavak tekintetében a háztartási tisztítószerek ágazata volt messze a legnagyobb vevő, és az uniós felhasználás több mint 50 %-át adta. Ezen túlmenően az uniós gyártók biztosítani tudták az olyan követelményeknek való megfelelést, mint a kóser és a halal, azáltal, hogy gyártóüzemeik egy részében kizárólag növényi olajokból állítottak elő zsírsavat. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(337)

A vizsgálat azonban feltárta, hogy e zsírsavak tekintetében a háztartási tisztítószerek ágazata volt messze a legnagyobb vevő, és az uniós felhasználás több mint 50 %-át adta. Ezen túlmenően az uniós gyártók biztosítani tudták az olyan követelményeknek való megfelelést, mint a kóser és a halal, azáltal, hogy gyártóüzemeik egy részében kizárólag növényi olajokból állítottak elő zsírsavat. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (338) | A Wilmar azt állította továbbá, hogy a faggyúhiány korlátozta az uniós gazdasági ágazat termelését és értékesítését. |
| --- | --- |

(338)

A Wilmar azt állította továbbá, hogy a faggyúhiány korlátozta az uniós gazdasági ágazat termelését és értékesítését.

| (339) | A Wilmar az állítását nem támasztotta alá bizonyítékokkal beadványának nem bizalmas változatában. A bizalmas bizonyítékok azt mutatták, hogy a figyelembe vett időszak alatt a zsírsavgyártáson belül nőtt a faggyúfelhasználás részaránya. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(339)

A Wilmar az állítását nem támasztotta alá bizonyítékokkal beadványának nem bizalmas változatában. A bizalmas bizonyítékok azt mutatták, hogy a figyelembe vett időszak alatt a zsírsavgyártáson belül nőtt a faggyúfelhasználás részaránya. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (340) | Szem előtt tartva, hogy a faggyú és a növényi olaj nyersanyagárai – különösen a vizsgálati időszakban – összehasonlíthatóak voltak, azt, hogy a faggyú és a nyers pálmaolaj felhasználásával készült termékek nagymértékben helyettesíthetők egymással, valamint azt, hogy a faggyúalapú zsírsavak használatára vonatkozó megszorítások korlátozottak, a Bizottság megállapította, hogy a faggyú alapanyagként való felhasználása nem okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. |
| --- | --- |

(340)

Szem előtt tartva, hogy a faggyú és a növényi olaj nyersanyagárai – különösen a vizsgálati időszakban – összehasonlíthatóak voltak, azt, hogy a faggyú és a nyers pálmaolaj felhasználásával készült termékek nagymértékben helyettesíthetők egymással, valamint azt, hogy a faggyúalapú zsírsavak használatára vonatkozó megszorítások korlátozottak, a Bizottság megállapította, hogy a faggyú alapanyagként való felhasználása nem okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt.

| (341) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Greven csoport, a Wilmar, a Musim Mas csoport és a Schill + Seilacher csoport észrevételeket fogalmazott meg az alapanyagként felhasznált faggyú költségének más gazdasági ágazatok faggyúfelhasználásának növekedése miatti alakulásával, valamint az uniós gazdasági ágazat számára rendelkezésre álló nyersanyagmennyiség csökkenésével kapcsolatos kérdésekben. A szóban forgó felek észrevételeinek fő eleme az volt, hogy a Bizottság az érdekelt felek végső tájékoztatásában nem helyezett kellő hangsúlyt a rendelkezésre álló faggyúmennyiség csökkenése miatti hatásokra, amely pedig a pálmaolaj költségéhez viszonyítva a zsírsavgyártásban felhasznált faggyú költségének növekedését okozta. Álláspontjának alátámasztásaképpen a Greven csoport olyan statisztikai adatokat és elemzéseket nyújtott be, amelyek bemutatják, hogyan alakult a faggyú és a pálmaolaj egymáshoz viszonyított ára 2008-tól 2022-ig. Emellett a Greven csoport előadta, hogy a faggyúárak a jövőben tovább fognak emelkedni, és az uniós gazdasági ágazat nem hajtotta végre azokot a jelentős beruházásokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy termelésüket a felhasznált fő alapanyag tekintetében átállítsák a faggyúról a nyers pálmaolajra. |
| --- | --- |

(341)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Greven csoport, a Wilmar, a Musim Mas csoport és a Schill + Seilacher csoport észrevételeket fogalmazott meg az alapanyagként felhasznált faggyú költségének más gazdasági ágazatok faggyúfelhasználásának növekedése miatti alakulásával, valamint az uniós gazdasági ágazat számára rendelkezésre álló nyersanyagmennyiség csökkenésével kapcsolatos kérdésekben. A szóban forgó felek észrevételeinek fő eleme az volt, hogy a Bizottság az érdekelt felek végső tájékoztatásában nem helyezett kellő hangsúlyt a rendelkezésre álló faggyúmennyiség csökkenése miatti hatásokra, amely pedig a pálmaolaj költségéhez viszonyítva a zsírsavgyártásban felhasznált faggyú költségének növekedését okozta. Álláspontjának alátámasztásaképpen a Greven csoport olyan statisztikai adatokat és elemzéseket nyújtott be, amelyek bemutatják, hogyan alakult a faggyú és a pálmaolaj egymáshoz viszonyított ára 2008-tól 2022-ig. Emellett a Greven csoport előadta, hogy a faggyúárak a jövőben tovább fognak emelkedni, és az uniós gazdasági ágazat nem hajtotta végre azokot a jelentős beruházásokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy termelésüket a felhasznált fő alapanyag tekintetében átállítsák a faggyúról a nyers pálmaolajra.

| (342) | A Bizottság nem vitatja, hogy a rendelkezésre álló faggyúmennyiség az évek során csökkent az Unióban, és ennek következtében nőttek a faggyúárak, mint ahogyan azt sem, hogy hosszabb időre visszatekintve a faggyú és a növényi olajokon alapuló nyersanyagok egymáshoz viszonyított árában eltolódás figyelhető meg. Minden gazdasági ágazatra igaz, azokra pedig különösen, amelyekben alacsony a nyereség, hogy a vállalatok csak úgy őrizhetik meg életképességüket, ha a nyersanyagárak növekedését valahogyan áthárítják a vevőkre. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyersanyagköltsége mind a pálmaolaj, mind a faggyú esetében körülbelül 40 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat nem volt képes arra, hogy a költségnövekedéshez mérten elegendő mértékben növelje a zsírsav árát és megfelelő jövedelmezőséget érjen el, miközben a nyersanyagköltségek az összköltség mintegy 70 %-át képviselik. Emellett a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött költségadatainak tanúsága szerint a figyelembe vett időszakban a faggyú költsége hasonló volt a nyers pálmaolaj költségéhez (a logisztikai költségeket is figyelembe véve). Az uniós gazdasági ágazat a nyersanyagárakat azért nem tudta kellő mértékben áthárítani a vevőkre, mert az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal miatt a hasonló termék árnyomásnak volt kitéve. Mindezt annak tükrében kell értékelni, hogy a fentiekben bemutatott módon a nyers pálmaolaj és a faggyú bekerülési költsége (a fuvarozási költségeket is figyelembe véve) nagyon hasonló volt az uniós zsírsavgyártók számára. |
| --- | --- |

(342)

A Bizottság nem vitatja, hogy a rendelkezésre álló faggyúmennyiség az évek során csökkent az Unióban, és ennek következtében nőttek a faggyúárak, mint ahogyan azt sem, hogy hosszabb időre visszatekintve a faggyú és a növényi olajokon alapuló nyersanyagok egymáshoz viszonyított árában eltolódás figyelhető meg. Minden gazdasági ágazatra igaz, azokra pedig különösen, amelyekben alacsony a nyereség, hogy a vállalatok csak úgy őrizhetik meg életképességüket, ha a nyersanyagárak növekedését valahogyan áthárítják a vevőkre. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyersanyagköltsége mind a pálmaolaj, mind a faggyú esetében körülbelül 40 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat nem volt képes arra, hogy a költségnövekedéshez mérten elegendő mértékben növelje a zsírsav árát és megfelelő jövedelmezőséget érjen el, miközben a nyersanyagköltségek az összköltség mintegy 70 %-át képviselik. Emellett a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött költségadatainak tanúsága szerint a figyelembe vett időszakban a faggyú költsége hasonló volt a nyers pálmaolaj költségéhez (a logisztikai költségeket is figyelembe véve). Az uniós gazdasági ágazat a nyersanyagárakat azért nem tudta kellő mértékben áthárítani a vevőkre, mert az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal miatt a hasonló termék árnyomásnak volt kitéve. Mindezt annak tükrében kell értékelni, hogy a fentiekben bemutatott módon a nyers pálmaolaj és a faggyú bekerülési költsége (a fuvarozási költségeket is figyelembe véve) nagyon hasonló volt az uniós zsírsavgyártók számára.

| (343) | Azt illetően, hogy az uniós gyártók mennyire képesek a termelésüket az egyik típusú alapanyagról a másikra átállítani, a Bizottság megjegyezte, hogy a piaci feltételek függvényében a mintában szereplő négy uniós gyártó mindegyike különböző típusú alapanyagokat használ, köztük faggyút és pálmaolajat is. Ettől függetlenül a jövőbeli piaci fejleményekkel, például a faggyúárak alakulásával kapcsolatos várakozások érdektelenek a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kár és az ok-okozati összefüggés értékelése szempontjából. |
| --- | --- |

(343)

Azt illetően, hogy az uniós gyártók mennyire képesek a termelésüket az egyik típusú alapanyagról a másikra átállítani, a Bizottság megjegyezte, hogy a piaci feltételek függvényében a mintában szereplő négy uniós gyártó mindegyike különböző típusú alapanyagokat használ, köztük faggyút és pálmaolajat is. Ettől függetlenül a jövőbeli piaci fejleményekkel, például a faggyúárak alakulásával kapcsolatos várakozások érdektelenek a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kár és az ok-okozati összefüggés értékelése szempontjából.

| (344) | Tehát az uniós értékesítési árak a nyersanyagárak emelkedése miatt emelkedtek ugyan, de az uniós gazdasági ágazat az alacsony árakon érkező dömpingelt behozatal miatt nem volt képes észszerű árakat elérni. Ezért ezt a felvetést a Bizottság nem tudta elfogadni. |
| --- | --- |

(344)

Tehát az uniós értékesítési árak a nyersanyagárak emelkedése miatt emelkedtek ugyan, de az uniós gazdasági ágazat az alacsony árakon érkező dömpingelt behozatal miatt nem volt képes észszerű árakat elérni. Ezért ezt a felvetést a Bizottság nem tudta elfogadni.

5.2.5.   Az uniós gazdasági ágazat állítólagos nem kellő hatékonysága

Az uniós gazdasági ágazat állítólagos nem kellő hatékonysága

| (345) | A Wilmar és a P&G azt állította, hogy az indonéz exportőrök vertikálisan integráltak, még pálmaolaj-ültetvényeket is birtokolnak, ennélfogva versenyelőnyhöz jutottak a rossz hatékonyságú uniós gazdasági ágazattal szemben. |
| --- | --- |

(345)

A Wilmar és a P&G azt állította, hogy az indonéz exportőrök vertikálisan integráltak, még pálmaolaj-ültetvényeket is birtokolnak, ennélfogva versenyelőnyhöz jutottak a rossz hatékonyságú uniós gazdasági ágazattal szemben.

| (346) | A Bizottság úgy véli, hogy az állítólagos versenyelőny nem indokolhatja az indonéz exportőrök által az uniós piacon folytatott, kárt okozó dömpinget. A „Dömping” című szakaszban kifejtett módon a Bizottság összehasonlította az érintett exportőrök által az uniós vevőknek felszámított árat az indonéziai rendes értékkel, és megállapította, hogy jelentős dömping áll fenn. Ez azt jelenti, hogy a megállapított dömpinget kizárólag az indonéz exportáló gyártók kereskedelmi magatartása határozza meg, amelyek úgy döntöttek, hogy belföldi értékesítési áraiknál vagy költségeiknél alacsonyabb áron exportálnak. A vizsgálat kimutatta, hogy ez a magatartás jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(346)

A Bizottság úgy véli, hogy az állítólagos versenyelőny nem indokolhatja az indonéz exportőrök által az uniós piacon folytatott, kárt okozó dömpinget. A „Dömping” című szakaszban kifejtett módon a Bizottság összehasonlította az érintett exportőrök által az uniós vevőknek felszámított árat az indonéziai rendes értékkel, és megállapította, hogy jelentős dömping áll fenn. Ez azt jelenti, hogy a megállapított dömpinget kizárólag az indonéz exportáló gyártók kereskedelmi magatartása határozza meg, amelyek úgy döntöttek, hogy belföldi értékesítési áraiknál vagy költségeiknél alacsonyabb áron exportálnak. A vizsgálat kimutatta, hogy ez a magatartás jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

| (347) | A Wilmar azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat a beruházások hiányától szenved, és megállapított kár ezzel magyarázható. |
| --- | --- |

(347)

A Wilmar azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat a beruházások hiányától szenved, és megállapított kár ezzel magyarázható.

| (348) | Az előzőekben említett módon az uniós gazdasági ágazat főként a meglévő kapacitás fenntartására és a hatékonyság javítására irányuló beruházásokat hajtott végre. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a beruházások szintjének csökkenéséhez a dömpingelt behozatal miatt nem megfelelő jövedelmezőségi szint és megromlott tőkebevonási képesség vezetett. Így a beruházások állítólagos hiánya az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal által okozott jelentős kárnak nem az oka, hanem a következménye volt. A dömpingelt behozatal uniós piacon való tömeges jelenléte negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére és tőkebevonási képességére, így bizonyos strukturális beruházások – különösen a vizsgálati időszakban – nem haladhattak a terveknek megfelelően. |
| --- | --- |

(348)

Az előzőekben említett módon az uniós gazdasági ágazat főként a meglévő kapacitás fenntartására és a hatékonyság javítására irányuló beruházásokat hajtott végre. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a beruházások szintjének csökkenéséhez a dömpingelt behozatal miatt nem megfelelő jövedelmezőségi szint és megromlott tőkebevonási képesség vezetett. Így a beruházások állítólagos hiánya az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal által okozott jelentős kárnak nem az oka, hanem a következménye volt. A dömpingelt behozatal uniós piacon való tömeges jelenléte negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére és tőkebevonási képességére, így bizonyos strukturális beruházások – különösen a vizsgálati időszakban – nem haladhattak a terveknek megfelelően.

| (349) | A Wilmar azt állította, hogy egyes uniós gyártók, köztük a KLK, a figyelembe vett időszakban zsírsavakat importáltak Indonéziából. A Wilmar szerint a kárt legalább részben az uniós ágazat által önmagának okozottnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(349)

A Wilmar azt állította, hogy egyes uniós gyártók, köztük a KLK, a figyelembe vett időszakban zsírsavakat importáltak Indonéziából. A Wilmar szerint a kárt legalább részben az uniós ágazat által önmagának okozottnak kell tekinteni.

| (350) | A vizsgálat kimutatta, hogy a mintába felvett uniós gyártók – köztük a KLK – Indonéziából történő beszerzései elhanyagolhatóak voltak, ugyanis a teljes figyelembe vett időszakban éves termelési volumenük kevesebb mint 3 %-át tették ki. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(350)

A vizsgálat kimutatta, hogy a mintába felvett uniós gyártók – köztük a KLK – Indonéziából történő beszerzései elhanyagolhatóak voltak, ugyanis a teljes figyelembe vett időszakban éves termelési volumenük kevesebb mint 3 %-át tették ki. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (351) | A Wilmar azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot kedvezőtlen földrajzi elhelyezkedés jellemzi, nevezetesen az olyan helyszínek miatt, amelyek nem biztosítanak hozzáférést mély vizű kikötői létesítményekhez a nyersanyagok beszerzése és a késztermékek értékesítése céljából. |
| --- | --- |

(351)

A Wilmar azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot kedvezőtlen földrajzi elhelyezkedés jellemzi, nevezetesen az olyan helyszínek miatt, amelyek nem biztosítanak hozzáférést mély vizű kikötői létesítményekhez a nyersanyagok beszerzése és a késztermékek értékesítése céljából.

| (352) | A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel a vizsgálat kimutatta, hogy a mintában szereplő uniós gyártók közül, amelyek a (36) preambulumbekezdésben említett módon az uniós termelés 61 %-át képviselték, a figyelembe vett időszakban legalább négy hozzáféréssel rendelkezett mély vizű tengeri vagy folyami kikötői létesítményekhez. Ezért, bár egyes kisebb uniós gyártók esetleg nem férnek hozzá mély vizű kikötői létesítményekhez, ez a teljes uniós gazdasági ágazatról nem mondható el, ezért nem magyarázza a jelentős kárt. |
| --- | --- |

(352)

A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel a vizsgálat kimutatta, hogy a mintában szereplő uniós gyártók közül, amelyek a (36) preambulumbekezdésben említett módon az uniós termelés 61 %-át képviselték, a figyelembe vett időszakban legalább négy hozzáféréssel rendelkezett mély vizű tengeri vagy folyami kikötői létesítményekhez. Ezért, bár egyes kisebb uniós gyártók esetleg nem férnek hozzá mély vizű kikötői létesítményekhez, ez a teljes uniós gazdasági ágazatról nem mondható el, ezért nem magyarázza a jelentős kárt.

| (353) | A Wilmar azt is állította, hogy a düsseldorfi telephely KLK csoport általi felvásárlása további hatékonyságromlást okozott az uniós gazdasági ágazaton belül. Ez az állítás azon a tényen alapul, hogy a telephely faggyút használ alapanyagként. |
| --- | --- |

(353)

A Wilmar azt is állította, hogy a düsseldorfi telephely KLK csoport általi felvásárlása további hatékonyságromlást okozott az uniós gazdasági ágazaton belül. Ez az állítás azon a tényen alapul, hogy a telephely faggyút használ alapanyagként.

| (354) | A (331)–(340) preambulumbekezdésben jelzett módon azonban a faggyú ára hasonló a többi alapanyag árához, és a faggyú a legtöbb felhasználói szegmensben műszakilag alkalmas a vizsgált termék előállítására. A Bizottság ezért megalapozatlannak tekintette ezt az állítást. |
| --- | --- |

(354)

A (331)–(340) preambulumbekezdésben jelzett módon azonban a faggyú ára hasonló a többi alapanyag árához, és a faggyú a legtöbb felhasználói szegmensben műszakilag alkalmas a vizsgált termék előállítására. A Bizottság ezért megalapozatlannak tekintette ezt az állítást.

| (355) | A P&G és a Wilmar azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hatékony, és sok alkalmazottat foglalkoztat, és így magas foglalkoztatási költségekkel szembesül. |
| --- | --- |

(355)

A P&G és a Wilmar azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hatékony, és sok alkalmazottat foglalkoztat, és így magas foglalkoztatási költségekkel szembesül.

| (356) | Szem előtt tartva, hogy az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási költségei (bérek és a foglalkoztatással kapcsolatos egyéb költségek) a figyelembe vett időszakban az összköltségnek csupán 7,2 %-át tették ki, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a költség potenciálisan nem okozhat jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(356)

Szem előtt tartva, hogy az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási költségei (bérek és a foglalkoztatással kapcsolatos egyéb költségek) a figyelembe vett időszakban az összköltségnek csupán 7,2 %-át tették ki, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a költség potenciálisan nem okozhat jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (357) | A Wilmar azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hatékony egyrészt a szállítási határidők teljesítése, másrészt az uniós piac által igényelt releváns mennyiségek szállítása tekintetében. Ezt az állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(357)

A Wilmar azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hatékony egyrészt a szállítási határidők teljesítése, másrészt az uniós piac által igényelt releváns mennyiségek szállítása tekintetében. Ezt az állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal.

| (358) | Mindazonáltal a 4. táblázatból egyértelműen kitűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat több mint 200 000 tonna szabad kapacitással rendelkezik, amelyet azonnal felhasználhatna, amennyiben elegendő megrendelést kapna. Mivel nem állt rendelkezésre bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes vagy hajlandó szállítani, a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(358)

Mindazonáltal a 4. táblázatból egyértelműen kitűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat több mint 200 000 tonna szabad kapacitással rendelkezik, amelyet azonnal felhasználhatna, amennyiben elegendő megrendelést kapna. Mivel nem állt rendelkezésre bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes vagy hajlandó szállítani, a Bizottság elutasította az állítást.

| (359) | A fenti tények és megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatékonysággal és a nyersanyagokkal kapcsolatos állítólagos problémák nem olyan jellegűek, hogy jelentős kárt okoznának az uniós gazdasági ágazatnak, illetve nem gyengíthették az indonéziai behozatal tekintetében fennálló ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(359)

A fenti tények és megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatékonysággal és a nyersanyagokkal kapcsolatos állítólagos problémák nem olyan jellegűek, hogy jelentős kárt okoznának az uniós gazdasági ágazatnak, illetve nem gyengíthették az indonéziai behozatal tekintetében fennálló ok-okozati összefüggést.

| (360) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Wilmar előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár oka a logisztikai költségek terén a Covid19-világjárvány hatására bekövetkezett növekedésben, valamint a munkaerőköltség növekedésében keresendő. A fél szerint emiatt volt az uniós gazdasági ágazat versenyhátrányban az indonéz exportáló gyártókhoz képest. |
| --- | --- |

(360)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Wilmar előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár oka a logisztikai költségek terén a Covid19-világjárvány hatására bekövetkezett növekedésben, valamint a munkaerőköltség növekedésében keresendő. A fél szerint emiatt volt az uniós gazdasági ágazat versenyhátrányban az indonéz exportáló gyártókhoz képest.

| (361) | A logisztikai költségek a teljes költség viszonylag kis részét (kevesebb mint 5 %-át) teszik ki. Az alkalmazottankénti munkaerőköltség a figyelembe vett időszak négy éve alatt a szakszervezetek és a nemzeti hatóságok közötti bértárgyalások eredményeként mindössze 8 %-kal nőtt. A munkaerőköltség csupán mintegy 7,2 %-ot képviselt a teljes költségen belül. Ezért a Bizottság elutasítja azt az állítást, hogy a megnövekedett logisztikai és munkaerőköltségek kárt okoztak. |
| --- | --- |

(361)

A logisztikai költségek a teljes költség viszonylag kis részét (kevesebb mint 5 %-át) teszik ki. Az alkalmazottankénti munkaerőköltség a figyelembe vett időszak négy éve alatt a szakszervezetek és a nemzeti hatóságok közötti bértárgyalások eredményeként mindössze 8 %-kal nőtt. A munkaerőköltség csupán mintegy 7,2 %-ot képviselt a teljes költségen belül. Ezért a Bizottság elutasítja azt az állítást, hogy a megnövekedett logisztikai és munkaerőköltségek kárt okoztak.

| (362) | A Wilmar felvetette továbbá, hogy a 2019. és a 2020. évi veszteséges értékesítéseknek az SGA-költségek és a finanszírozási költségek növekedése volt az oka. |
| --- | --- |

(362)

A Wilmar felvetette továbbá, hogy a 2019. és a 2020. évi veszteséges értékesítéseknek az SGA-költségek és a finanszírozási költségek növekedése volt az oka.

| (363) | Ez a felvetés azonban a 7. táblázatban a termelési költségek vonatkozásában bemutatott adatok félreértésén alapult. A táblázatban a „termelési” kifejezés az uniós gyártók teljes költségére utal, amely már tartalmazza az SGA-költségeket és a finanszírozási költségeket. Az SGA-költségek és a finanszírozási költségek a figyelembe vett időszak folyamán valójában viszonylag állandóak voltak. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy a megnövekedett SGA-költségek és finanszírozási költségek kárt okoztak. |
| --- | --- |

(363)

Ez a felvetés azonban a 7. táblázatban a termelési költségek vonatkozásában bemutatott adatok félreértésén alapult. A táblázatban a „termelési” kifejezés az uniós gyártók teljes költségére utal, amely már tartalmazza az SGA-költségeket és a finanszírozási költségeket. Az SGA-költségek és a finanszírozási költségek a figyelembe vett időszak folyamán valójában viszonylag állandóak voltak. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy a megnövekedett SGA-költségek és finanszírozási költségek kárt okoztak.

| (364) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Greven csoport megkérdőjelezte, hogy az uniós gyártók elegendő kapacitással rendelkeznek az Indonéziából érkező behozatal helyettesítésére, annak ellenére is, hogy az uniós gazdasági ágazat 20 %-os szabad kapacitása elméletben elegendő a kieső 20 %-os piaci részesedés pótlására. Állításának alátámasztásaképpen a Greven csoport olyan adatokat szolgáltatott, amelyek szerint az uniós zsírsavágazat jelenlegi kapacitáskihasználása (80 %) már most is megfelel a tágabb európai vegyipar hosszú távú átlagának. Ezt figyelembe véve a Greven csoport azt állította, hogy a 100 %-os kapacitáskihasználás sem nem fenntartható, sem nem elérhető hosszabb ideig. Emellett a Greven csoport utalt a saját keresletére, amelyet az uniós gyártók 2020 óta nem képesek kielégíteni vagy kapacitás hiányában, vagy mert nem tudnak beszerezni elegendő nyersanyagot. A Greven csoport szerint az uniós gyártók különösen a gyógyszer-, az élelmiszer- és a takarmányágazat számára nem rendelkeznek elegendő termelési kapacitással, mivel ezen ágazatok számára a zsírsav csak növényi vagy pálmaolajokból készíthető, és rendelkeznie kell az RSPO (Fenntartható Pálmaolaj Kerekasztal) anyagmérleg-követelményeinek való megfelelést igazoló, illetve kóser és halal tanúsítással. |
| --- | --- |

(364)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Greven csoport megkérdőjelezte, hogy az uniós gyártók elegendő kapacitással rendelkeznek az Indonéziából érkező behozatal helyettesítésére, annak ellenére is, hogy az uniós gazdasági ágazat 20 %-os szabad kapacitása elméletben elegendő a kieső 20 %-os piaci részesedés pótlására. Állításának alátámasztásaképpen a Greven csoport olyan adatokat szolgáltatott, amelyek szerint az uniós zsírsavágazat jelenlegi kapacitáskihasználása (80 %) már most is megfelel a tágabb európai vegyipar hosszú távú átlagának. Ezt figyelembe véve a Greven csoport azt állította, hogy a 100 %-os kapacitáskihasználás sem nem fenntartható, sem nem elérhető hosszabb ideig. Emellett a Greven csoport utalt a saját keresletére, amelyet az uniós gyártók 2020 óta nem képesek kielégíteni vagy kapacitás hiányában, vagy mert nem tudnak beszerezni elegendő nyersanyagot. A Greven csoport szerint az uniós gyártók különösen a gyógyszer-, az élelmiszer- és a takarmányágazat számára nem rendelkeznek elegendő termelési kapacitással, mivel ezen ágazatok számára a zsírsav csak növényi vagy pálmaolajokból készíthető, és rendelkeznie kell az RSPO (Fenntartható Pálmaolaj Kerekasztal) anyagmérleg-követelményeinek való megfelelést igazoló, illetve kóser és halal tanúsítással.

| (365) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az uniós zsírsavtermelési kapacitást a hosszú távon elérhető maximális termelés alapján, a karbantartás figyelembevételével határozta meg. Emiatt az, hogy a tágabb vegyipar hosszú távú átlagos kapacitáskihasználása 80 %, nem kérdőjelezi meg az uniós zsírsavágazat arra való képességét, hogy teljes mértékben mozgósítsa a Bizottság által e vizsgálat keretében megállapított szabad kapacitást. Emellett a Greven csoport nem szolgáltatott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes kielégíteni a keresletét, rendszerszintű, nem pedig átmeneti tényezőknek volt betudható, és hogy azzal hosszú távon is számolni kell. A gyógyszer-, az élelmiszer- és a takarmányágazat számára előállított zsírsavakat illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jövedelmezőségnek és az egyenlő versenyfeltételeknek az uniós zsírsavpiacon történő helyreállítása lehetőséget teremt és ösztönzést jelent az uniós gazdasági ágazat számára arra, hogy végrehajtsa az egyedi termékekkel kapcsolatos kapacitáshiányok megszüntetéséhez szükséges beruházásokat. A Bizottság a fentiek alapján ezeket az érveket elutasította. |
| --- | --- |

(365)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az uniós zsírsavtermelési kapacitást a hosszú távon elérhető maximális termelés alapján, a karbantartás figyelembevételével határozta meg. Emiatt az, hogy a tágabb vegyipar hosszú távú átlagos kapacitáskihasználása 80 %, nem kérdőjelezi meg az uniós zsírsavágazat arra való képességét, hogy teljes mértékben mozgósítsa a Bizottság által e vizsgálat keretében megállapított szabad kapacitást. Emellett a Greven csoport nem szolgáltatott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes kielégíteni a keresletét, rendszerszintű, nem pedig átmeneti tényezőknek volt betudható, és hogy azzal hosszú távon is számolni kell. A gyógyszer-, az élelmiszer- és a takarmányágazat számára előállított zsírsavakat illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jövedelmezőségnek és az egyenlő versenyfeltételeknek az uniós zsírsavpiacon történő helyreállítása lehetőséget teremt és ösztönzést jelent az uniós gazdasági ágazat számára arra, hogy végrehajtsa az egyedi termékekkel kapcsolatos kapacitáshiányok megszüntetéséhez szükséges beruházásokat. A Bizottság a fentiek alapján ezeket az érveket elutasította.

5.2.6.   Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (366) | A belső felhasználás abszolút értékben körülbelül 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, és az 5. táblázatban látható módon a figyelembe vett időszak minden egyes évében a teljes piaci felhasználás mintegy 10 %-át tette ki. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a belső felhasználás stabilan, illetve az uniós gazdasági ágazat számára enyhén pozitívan alakult. |
| --- | --- |

(366)

A belső felhasználás abszolút értékben körülbelül 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, és az 5. táblázatban látható módon a figyelembe vett időszak minden egyes évében a teljes piaci felhasználás mintegy 10 %-át tette ki. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a belső felhasználás stabilan, illetve az uniós gazdasági ágazat számára enyhén pozitívan alakult.

| (367) | A belső felhasználás alakulása ezért nem okozhatott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak, és nem gyengíthette az indonéziai behozatal tekintetében fennálló ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(367)

A belső felhasználás alakulása ezért nem okozhatott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak, és nem gyengíthette az indonéziai behozatal tekintetében fennálló ok-okozati összefüggést.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (368) | A vizsgálati időszakban 15 zsírsavgyártó volt az Unióban, amelyek számos felhasználói ágazatban a vevők széles körének értékesítettek. A vizsgálat kimutatta, hogy az Indonéziából alacsony áron érkező dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszakban árleszorító hatást fejtett ki az uniós piacon. Ebből adódóan az uniós gazdasági ágazat árszintje a teljes figyelembe vett időszak alatt nem volt képes lépést tartani a nyersanyagárak emelkedésével. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítésének jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban végig alacsony, sőt negatív volt. Ez a jövedelmezőségi szint elmarad attól a nyereségszinttől, amelyet a gazdasági ágazatnak rendes versenykörülmények között el kellene érnie, és egyértelműen nem elegendő az ágazat hosszú távú fennmaradásának biztosításához. Az uniós gazdasági ágazatnak beruházásokat kellett végrehajtania a meglévő létesítmények fenntartása érdekében, romló tőkebevonási képessége ugyanakkor veszélyezteti a beruházások szintjét. |
| --- | --- |

(368)

A vizsgálati időszakban 15 zsírsavgyártó volt az Unióban, amelyek számos felhasználói ágazatban a vevők széles körének értékesítettek. A vizsgálat kimutatta, hogy az Indonéziából alacsony áron érkező dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszakban árleszorító hatást fejtett ki az uniós piacon. Ebből adódóan az uniós gazdasági ágazat árszintje a teljes figyelembe vett időszak alatt nem volt képes lépést tartani a nyersanyagárak emelkedésével. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítésének jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban végig alacsony, sőt negatív volt. Ez a jövedelmezőségi szint elmarad attól a nyereségszinttől, amelyet a gazdasági ágazatnak rendes versenykörülmények között el kellene érnie, és egyértelműen nem elegendő az ágazat hosszú távú fennmaradásának biztosításához. Az uniós gazdasági ágazatnak beruházásokat kellett végrehajtania a meglévő létesítmények fenntartása érdekében, romló tőkebevonási képessége ugyanakkor veszélyezteti a beruházások szintjét.

| (369) | Jelentős mennyiségű alacsony árú indonéziai dömpingelt behozatal volt jelen az uniós szabadpiacon. Miközben e piac mérete a figyelembe vett időszakban 5 %-kal csökkent, az indonéz behozatal volumene 13 %-kal, piaci részesedése pedig 18 %-kal nőtt. Ennek eredményeként a vizsgálati időszakban az uniós piacra irányuló teljes behozatal mintegy kétharmadát tette ki. A vizsgálat kimutatta, hogy ez a piaci penetráció negatív következményekkel járt az uniós gazdasági ágazatra nézve is, különösen a termelési és értékesítési volumen tekintetében, amelyek 7 %-kal, illetve 10 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Ezt a 4. és 5. táblázat mutatja be. |
| --- | --- |

(369)

Jelentős mennyiségű alacsony árú indonéziai dömpingelt behozatal volt jelen az uniós szabadpiacon. Miközben e piac mérete a figyelembe vett időszakban 5 %-kal csökkent, az indonéz behozatal volumene 13 %-kal, piaci részesedése pedig 18 %-kal nőtt. Ennek eredményeként a vizsgálati időszakban az uniós piacra irányuló teljes behozatal mintegy kétharmadát tette ki. A vizsgálat kimutatta, hogy ez a piaci penetráció negatív következményekkel járt az uniós gazdasági ágazatra nézve is, különösen a termelési és értékesítési volumen tekintetében, amelyek 7 %-kal, illetve 10 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Ezt a 4. és 5. táblázat mutatja be.

| (370) | A vizsgált egyéb tényezők közé tartozott az egyéb forrásokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a belső felhasználás alakulása, a felhasználás alakulása és az uniós gazdasági ágazat állítólagos hatékonysághiánya. |
| --- | --- |

(370)

A vizsgált egyéb tényezők közé tartozott az egyéb forrásokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a belső felhasználás alakulása, a felhasználás alakulása és az uniós gazdasági ágazat állítólagos hatékonysághiánya.

| (371) | A Bizottság tehát megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Megállapítást nyert, hogy egyik tényező sem volt – önmagában vagy együttesen – olyan hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amely alapján megkérdőjelezhető lenne az a következtetés, hogy az indonéz behozatal jelentős kárt okozott. |
| --- | --- |

(371)

A Bizottság tehát megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Megállapítást nyert, hogy egyik tényező sem volt – önmagában vagy együttesen – olyan hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amely alapján megkérdőjelezhető lenne az a következtetés, hogy az indonéz behozatal jelentős kárt okozott.

| (372) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A kár főként az árlenyomásból, a jövedelmezőségnek, a beruházások megtérülésének, a pénzforgalomnak és a tőkebevonási képességnek az elégtelenségéből, a piaci részesedés csökkenéséből, valamint a termelés, a termelékenység, az értékesítési volumen és a foglalkoztatás visszaeséséből adódik. |
| --- | --- |

(372)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A kár főként az árlenyomásból, a jövedelmezőségnek, a beruházások megtérülésének, a pénzforgalomnak és a tőkebevonási képességnek az elégtelenségéből, a piaci részesedés csökkenéséből, valamint a termelés, a termelékenység, az értékesítési volumen és a foglalkoztatás visszaeséséből adódik.

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

| (373) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához. |
| --- | --- |

(373)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához.

| (374) | A panaszos azt állította, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az intézkedések megfelelő szintjére vonatkozó értékelés elvégzéséhez a Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében – torzulások hiányában – az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. Ezt követően a Bizottság megvizsgálta, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók dömpingkülönbözete magasabb lenne-e mint a kárkülönbözetük (lásd a 6.2. szakaszt). |
| --- | --- |

(374)

A panaszos azt állította, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az intézkedések megfelelő szintjére vonatkozó értékelés elvégzéséhez a Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében – torzulások hiányában – az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. Ezt követően a Bizottság megvizsgálta, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók dömpingkülönbözete magasabb lenne-e mint a kárkülönbözetük (lásd a 6.2. szakaszt).

6.1.   Alulértékesítési különbözet

Alulértékesítési különbözet

| (375) | A kár megszűnne, ha az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése és 7. cikkének (2d) bekezdése értelmében vett céláron történő értékesítés révén elérhetné a nyereségcélját. |
| --- | --- |

(375)

A kár megszűnne, ha az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése és 7. cikkének (2d) bekezdése értelmében vett céláron történő értékesítés révén elérhetné a nyereségcélját.

| (376) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette a vizsgált országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, a költségek, a beruházások, a kutatás és fejlesztés és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, valamint azt a jövedelmezőséget, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %. |
| --- | --- |

(376)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette a vizsgált országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, a költségek, a beruházások, a kutatás és fejlesztés és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, valamint azt a jövedelmezőséget, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %.

| (377) | A mintába felvett uniós gyártóknak küldött kérdőívek tartalmazták a szokásos nyereség megállapítására vonatkozó információkat. Ezek között szerepelt a hasonló termék jövedelmezősége a vizsgálati időszakot megelőző tíz évben. Az uniós gyártók azonban a számviteli rendszerek változásai és a szervezeti változások miatt nem tudtak teljeskörű adatokat szolgáltatni. Emellett a 10. táblázatból látszik, hogy a hasonló termék jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban nem érte el a 6 %-ot. |
| --- | --- |

(377)

A mintába felvett uniós gyártóknak küldött kérdőívek tartalmazták a szokásos nyereség megállapítására vonatkozó információkat. Ezek között szerepelt a hasonló termék jövedelmezősége a vizsgálati időszakot megelőző tíz évben. Az uniós gyártók azonban a számviteli rendszerek változásai és a szervezeti változások miatt nem tudtak teljeskörű adatokat szolgáltatni. Emellett a 10. táblázatból látszik, hogy a hasonló termék jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban nem érte el a 6 %-ot.

| (378) | A mintában szereplő egyes uniós gyártók azt állították, hogy a figyelembe vett időszakban a beruházások, a kutatás-fejlesztés (K+F) és az innováció szintje normál versenyfeltételek mellett magasabb lett volna. |
| --- | --- |

(378)

A mintában szereplő egyes uniós gyártók azt állították, hogy a figyelembe vett időszakban a beruházások, a kutatás-fejlesztés (K+F) és az innováció szintje normál versenyfeltételek mellett magasabb lett volna.

| (379) | A gyártók azonban nem tudták számszerűsíteni ezeket az állításokat. Ez arra engedett következtetni, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a nyereségcélt 6 %-ban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(379)

A gyártók azonban nem tudták számszerűsíteni ezeket az állításokat. Ez arra engedett következtetni, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a nyereségcélt 6 %-ban kell megállapítani.

| (380) | Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság értékelte azokat az uniós gazdasági ágazatban a 11. cikk (2) bekezdése szerinti intézkedés alkalmazásának időtartama alatt jelentkező jövőbeli költségeket, amelyek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a rendelet Ia. mellékletében szereplő egyezményeiből, vagy olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásból és annak jegyzőkönyveiből fakadnak, amelynek az Unió is részes fele. A Bizottság tonnánként 0,1 %-os többletköltséget állapított meg, amelyet hozzáadott a kárt nem okozó árhoz. A Bizottság egy, az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához fűzött és ott hozzáférhető feljegyzésben ismerteti, hogyan állapította meg ezt a többletköltséget. |
| --- | --- |

(380)

Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság értékelte azokat az uniós gazdasági ágazatban a 11. cikk (2) bekezdése szerinti intézkedés alkalmazásának időtartama alatt jelentkező jövőbeli költségeket, amelyek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a rendelet Ia. mellékletében szereplő egyezményeiből, vagy olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásból és annak jegyzőkönyveiből fakadnak, amelynek az Unió is részes fele. A Bizottság tonnánként 0,1 %-os többletköltséget állapított meg, amelyet hozzáadott a kárt nem okozó árhoz. A Bizottság egy, az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához fűzött és ott hozzáférhető feljegyzésben ismerteti, hogyan állapította meg ezt a többletköltséget.

| (381) | A kérdéses költségek magukban foglalták az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (a továbbiakban: EU ETS) való megfelelés biztosításával kapcsolatos jövőbeli többletköltségeket. Az EU ETS azon uniós szakpolitika sarokköve, amely a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak való megfelelést szolgálja. A Bizottság a többletköltségeket az intézkedések alkalmazási időszakában (2022–2026) beszerzendő, átlagos becsült kiegészítő uniós kibocsátási egységek (EUA) alapján határozta meg. A számításhoz felhasznált uniós kibocsátási egységek esetében – amelyek kiigazításra kerültek annak biztosítása érdekében, hogy kizárólag a vizsgált termékhez kapcsolódjanak – a Bizottság nem vette figyelembe az ingyenesen elérhető kibocsátási egységeket. Az uniós kibocsátási egységek költségeit a Bizottság az intézkedések élettartama során várható árváltozásra való tekintettel extrapolálta. A tervezett árak megállapítása a Bloomberg 2022. június 23-án lekérdezett adatai alapján történt. Az uniós kibocsátási egységek többek között a Bloomberg New Energy Finance felhasználásával becsült átlagára ebben az időszakban 91,8 EUR volt a kibocsátott szén-dioxid tonnájára vetítve. |
| --- | --- |

(381)

A kérdéses költségek magukban foglalták az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (a továbbiakban: EU ETS) való megfelelés biztosításával kapcsolatos jövőbeli többletköltségeket. Az EU ETS azon uniós szakpolitika sarokköve, amely a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak való megfelelést szolgálja. A Bizottság a többletköltségeket az intézkedések alkalmazási időszakában (2022–2026) beszerzendő, átlagos becsült kiegészítő uniós kibocsátási egységek (EUA) alapján határozta meg. A számításhoz felhasznált uniós kibocsátási egységek esetében – amelyek kiigazításra kerültek annak biztosítása érdekében, hogy kizárólag a vizsgált termékhez kapcsolódjanak – a Bizottság nem vette figyelembe az ingyenesen elérhető kibocsátási egységeket. Az uniós kibocsátási egységek költségeit a Bizottság az intézkedések élettartama során várható árváltozásra való tekintettel extrapolálta. A tervezett árak megállapítása a Bloomberg 2022. június 23-án lekérdezett adatai alapján történt. Az uniós kibocsátási egységek többek között a Bloomberg New Energy Finance felhasználásával becsült átlagára ebben az időszakban 91,8 EUR volt a kibocsátott szén-dioxid tonnájára vetítve.

| (382) | Mindezek alapján a Bizottság az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló termék kárt nem okozó árát úgy határozta meg, hogy alkalmazta a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszakbeli előállítási költségére a (378) preambulumbekezdésben említett nyereségcélt, majd az így kapott értéket típusonként megnövelte a 7. cikk (2d) bekezdése szerinti kiigazításokkal. |
| --- | --- |

(382)

Mindezek alapján a Bizottság az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló termék kárt nem okozó árát úgy határozta meg, hogy alkalmazta a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszakbeli előállítási költségére a (378) preambulumbekezdésben említett nyereségcélt, majd az így kapott értéket típusonként megnövelte a 7. cikk (2d) bekezdése szerinti kiigazításokkal.

| (383) | A Bizottság ezt követően a mintában szereplő együttműködő indonéz exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta az alulértékesítési különbözet szintjét. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. |
| --- | --- |

(383)

A Bizottság ezt követően a mintában szereplő együttműködő indonéz exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta az alulértékesítési különbözet szintjét. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként.

| (384) | A WETBV SGA-költségeinek felülvizsgálata nyomán (lásd a (161) és a (162) preambulumbekezdést) a Bizottság a számtanilag képzett CIF-érték számítását is megfelelő módon felülvizsgálta. |
| --- | --- |

(384)

A WETBV SGA-költségeinek felülvizsgálata nyomán (lásd a (161) és a (162) preambulumbekezdést) a Bizottság a számtanilag képzett CIF-érték számítását is megfelelő módon felülvizsgálta.

| (385) | A Bizottság a mintában nem szereplő egyéb együttműködő vállalatok esetében a mintában szereplő két exportáló gyártó dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlagát vette figyelembe.







  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet | Alulértékesítési különbözet |
| --- | --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | 30,5 % |
| P.T. Wilmar Nabati, Indonézia | 15,2 % | 38,7 % |
| Más együttműködő vállalatok | 26,6 % | 35,9 % |

(385)

A Bizottság a mintában nem szereplő egyéb együttműködő vállalatok esetében a mintában szereplő két exportáló gyártó dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlagát vette figyelembe.

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Alulértékesítési különbözet

P.T. Musim Mas

46,4 %

30,5 %

P.T. Wilmar Nabati, Indonézia

15,2 %

38,7 %

Más együttműködő vállalatok

26,6 %

35,9 %

| (386) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Wilmar előadta, hogy a kárkülönbözetét nem lett volna szabad az SGA-költségek és a nyereség tekintetében kiigazítani a WETBV-n keresztüli értékesítései alapján, mert emiatt az uniós árakkal való összehasonlítás a kereskedelem eltérő szintjén történt. |
| --- | --- |

(386)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Wilmar előadta, hogy a kárkülönbözetét nem lett volna szabad az SGA-költségek és a nyereség tekintetében kiigazítani a WETBV-n keresztüli értékesítései alapján, mert emiatt az uniós árakkal való összehasonlítás a kereskedelem eltérő szintjén történt.

| (387) | A Bizottság azonban megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék kárt nem okozó ára csak a mintában szereplő uniós gyártók előállítási költségét tartalmazta, és nem tartalmazta a gyártókkal kapcsolatban álló értékesítő vállalatok általi értékesítésekhez kapcsolódó SGA-költségeket, tekintettel arra, hogy a mintában szereplő uniós gyártók összes értékesítése közvetlenül a felhasználók részére történt (lásd a (209) preambulumbekezdést). A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az összehasonlítás nem a kereskedelem eltérő szintjén történt. Ezt a felvetést ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(387)

A Bizottság azonban megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék kárt nem okozó ára csak a mintában szereplő uniós gyártók előállítási költségét tartalmazta, és nem tartalmazta a gyártókkal kapcsolatban álló értékesítő vállalatok általi értékesítésekhez kapcsolódó SGA-költségeket, tekintettel arra, hogy a mintában szereplő uniós gyártók összes értékesítése közvetlenül a felhasználók részére történt (lásd a (209) preambulumbekezdést). A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az összehasonlítás nem a kereskedelem eltérő szintjén történt. Ezt a felvetést ezért a Bizottság elutasította.

6.2.   Az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához elegendő különbözet vizsgálata

Az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához elegendő különbözet vizsgálata

| (388) | A panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének értelmében Indonéziában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn az érintett termék tekintetében. A panaszban szereplő bizonyítékok szerint a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj, amelyek az érintett termék előállítási költségének több mint 70 %-át tették ki, Indonéziában exportadó, exportilleték és belföldi ármaximálás hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(388)

A panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének értelmében Indonéziában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn az érintett termék tekintetében. A panaszban szereplő bizonyítékok szerint a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj, amelyek az érintett termék előállítási költségének több mint 70 %-át tették ki, Indonéziában exportadó, exportilleték és belföldi ármaximálás hatálya alá tartoznak.

| (389) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – mivel a Wilmar esetében a dömpingkülönbözet alacsonyabb volt a kárkülönbözetnél – csak a Musim Mas exportőr esetében szükséges megvizsgálni, hogy a vizsgált termék vonatkozásában fennállnak-e az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének értelmében vett torzulások, amelyek eredményeként a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám nem lenne elegendő a vizsgált termék dömpingelt behozatalával okozott kár elhárításához. |
| --- | --- |

(389)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – mivel a Wilmar esetében a dömpingkülönbözet alacsonyabb volt a kárkülönbözetnél – csak a Musim Mas exportőr esetében szükséges megvizsgálni, hogy a vizsgált termék vonatkozásában fennállnak-e az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének értelmében vett torzulások, amelyek eredményeként a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám nem lenne elegendő a vizsgált termék dömpingelt behozatalával okozott kár elhárításához.

| (390) | A Bizottság először azonosította a Musim Mas által a gyártásban használt fő nyersanyagokat. Fő nyersanyagnak azok a nyersanyagok minősülnek, amelyek az érintett termék előállítási költségének legalább 17 %-át teszik ki. A Bizottság megállapította, hogy a Musim Mas az érintett termék előállításához nyers pálmaolajat és nyers pálmamagbélolajat használt fel. A teljes előállítási költségen belül nyers pálmaolaj aránya több mint 30 %, míg a nyers pálmamagbélolajé több mint a 40 % volt. |
| --- | --- |

(390)

A Bizottság először azonosította a Musim Mas által a gyártásban használt fő nyersanyagokat. Fő nyersanyagnak azok a nyersanyagok minősülnek, amelyek az érintett termék előállítási költségének legalább 17 %-át teszik ki. A Bizottság megállapította, hogy a Musim Mas az érintett termék előállításához nyers pálmaolajat és nyers pálmamagbélolajat használt fel. A teljes előállítási költségen belül nyers pálmaolaj aránya több mint 30 %, míg a nyers pálmamagbélolajé több mint a 40 % volt.

| (391) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az érintett termék előállításához felhasznált főbb nyersanyagok bármelyike tekintetében okozott-e torzulást az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében felsorolt intézkedések valamelyike: kettős árképzési rendszerek, exportadók, exportkülönadók, az exportkvóták, az exporttilalom, az exportra kivetett fiskális célú adók, az engedélyezési előírások, a minimum exportár, a héa-visszatérítés, -csökkentés vagy -elengedés, az exportőrök korlátozása a vámkezelés helyén, minősített exportőrök jegyzéke, belföldi piaci kötelezettségek és saját célú bányászat. Ebben a Bizottság a vonatkozó indonéz jogszabályokra támaszkodott. |
| --- | --- |

(391)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az érintett termék előállításához felhasznált főbb nyersanyagok bármelyike tekintetében okozott-e torzulást az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében felsorolt intézkedések valamelyike: kettős árképzési rendszerek, exportadók, exportkülönadók, az exportkvóták, az exporttilalom, az exportra kivetett fiskális célú adók, az engedélyezési előírások, a minimum exportár, a héa-visszatérítés, -csökkentés vagy -elengedés, az exportőrök korlátozása a vámkezelés helyén, minősített exportőrök jegyzéke, belföldi piaci kötelezettségek és saját célú bányászat. Ebben a Bizottság a vonatkozó indonéz jogszabályokra támaszkodott.

| (392) | A vizsgálat feltárta, hogy mind a nyers pálmaolajra, mind a nyers pálmamagbélolajra exportadót és -illetéket vetettek ki. Az exportadó lényegében a nyers pálmaolajra és a nyers pálmamagbélolajra alkalmazott progresszív vámtarifa (166/PMK.010/2020. sz. rendelet (44)). Emellett a nyers pálmaolajra és a nyers pálmamagbélolajra progresszív exportilletéket is kivetettek (57/PMK.05/2020. sz. rendelet (45), a 76/PMN.05/2021. sz. rendelettel (46) módosított szövegváltozatában). |
| --- | --- |

(392)

A vizsgálat feltárta, hogy mind a nyers pálmaolajra, mind a nyers pálmamagbélolajra exportadót és -illetéket vetettek ki. Az exportadó lényegében a nyers pálmaolajra és a nyers pálmamagbélolajra alkalmazott progresszív vámtarifa (166/PMK.010/2020. sz. rendelet (44)). Emellett a nyers pálmaolajra és a nyers pálmamagbélolajra progresszív exportilletéket is kivetettek (57/PMK.05/2020. sz. rendelet (45), a 76/PMN.05/2021. sz. rendelettel (46) módosított szövegváltozatában).

44

45

46

| (393) | A Bizottság megállapította, hogy a Musim Mas az exportadó és az exportilleték révén előnyre tett szert. |
| --- | --- |

(393)

A Bizottság megállapította, hogy a Musim Mas az exportadó és az exportilleték révén előnyre tett szert.

| (394) | A Bizottság összehasonlította a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj belföldi árát egy nemzetközi referenciaértékkel. |
| --- | --- |

(394)

A Bizottság összehasonlította a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj belföldi árát egy nemzetközi referenciaértékkel.

| (395) | A nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj belföldi árát illetően a vizsgálat feltárta, hogy az állami tulajdonú Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara (a továbbiakban: KPBN) napi pályázatokat (47) hirdet, amelyek keretében a PTPN és az általa képviselt más állami tulajdonú vállalatok értékesítik a pálmaolajat és a nyers pálmamagbélolajat. A nyers pálmaolaj esetében naponta egy pályázatot, a nyers pálmamagbélolaj esetében heti egy pályázatot szerveznek, mindkét terméknél egy-egy standard minőségre. A nyers pálmaolaj esetében ennélfogva egyetlen napi árat, a nyers pálmamagbélolaj esetében pedig egyetlen heti árat állapítanak meg. Az árat Dumai vagy Belawan (két fontos indonéziai tengeri kikötő) szerinti feladással, FOB paritáson határozzák meg. Az árat a PTPN határozza meg, a vállalatok pedig elfogadják azt, vagy várnak a következő napig. A magánvállalkozások közötti szerződésekben is a PTPN által meghatározott árat alkalmazzák. A pályázati ár nyilvános ár, amely a piac valamennyi szereplője számára ismert. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a kapcsolt felek közötti szerződések szintén a PTPN által meghatározott áron alapulnak. Ennek megfelelően Indonéziában minden vevő a PTPN által meghatározott napi áron vásárol nyers pálmaolajat és nyers pálmamagbélolajat. A vizsgálat feltárta továbbá, hogy a mintában szereplő exportőrök ajánlati ára és tényleges beszerzési ára közötti csekély különbségek főként a szállítási költségeknek tudhatók be. Ezért a Bizottság a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj belföldi árának megállapításához a PTPN által a vizsgálati időszak alatt meghatározott napi ajánlati árakat használta fel, amelyeket a mintában szereplő exportáló gyártók egyike nyújtott be. |
| --- | --- |

(395)

A nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj belföldi árát illetően a vizsgálat feltárta, hogy az állami tulajdonú Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara (a továbbiakban: KPBN) napi pályázatokat (47) hirdet, amelyek keretében a PTPN és az általa képviselt más állami tulajdonú vállalatok értékesítik a pálmaolajat és a nyers pálmamagbélolajat. A nyers pálmaolaj esetében naponta egy pályázatot, a nyers pálmamagbélolaj esetében heti egy pályázatot szerveznek, mindkét terméknél egy-egy standard minőségre. A nyers pálmaolaj esetében ennélfogva egyetlen napi árat, a nyers pálmamagbélolaj esetében pedig egyetlen heti árat állapítanak meg. Az árat Dumai vagy Belawan (két fontos indonéziai tengeri kikötő) szerinti feladással, FOB paritáson határozzák meg. Az árat a PTPN határozza meg, a vállalatok pedig elfogadják azt, vagy várnak a következő napig. A magánvállalkozások közötti szerződésekben is a PTPN által meghatározott árat alkalmazzák. A pályázati ár nyilvános ár, amely a piac valamennyi szereplője számára ismert. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a kapcsolt felek közötti szerződések szintén a PTPN által meghatározott áron alapulnak. Ennek megfelelően Indonéziában minden vevő a PTPN által meghatározott napi áron vásárol nyers pálmaolajat és nyers pálmamagbélolajat. A vizsgálat feltárta továbbá, hogy a mintában szereplő exportőrök ajánlati ára és tényleges beszerzési ára közötti csekély különbségek főként a szállítási költségeknek tudhatók be. Ezért a Bizottság a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj belföldi árának megállapításához a PTPN által a vizsgálati időszak alatt meghatározott napi ajánlati árakat használta fel, amelyeket a mintában szereplő exportáló gyártók egyike nyújtott be.

47

| (396) | A nyers pálmaolajra és a nyers pálmamagbélolajra vonatkozó nemzetközi referenciaértéket illetően a Bizottság több referenciaértéket használt fel: 1. a Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (48) FOB paritású indonéziai exportárait, 2. a malajziai belföldi árakat (49), 3. a GTA FOB paritású malajziai exportárait, valamint 4. a rotterdami CIF paritású azonnali árakat (50) (51). |
| --- | --- |

(396)

A nyers pálmaolajra és a nyers pálmamagbélolajra vonatkozó nemzetközi referenciaértéket illetően a Bizottság több referenciaértéket használt fel: 1. a Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (48) FOB paritású indonéziai exportárait, 2. a malajziai belföldi árakat (49), 3. a GTA FOB paritású malajziai exportárait, valamint 4. a rotterdami CIF paritású azonnali árakat (50) (51).

48

49

50

51

| (397) | Az összehasonlítás feltárta, hogy a nyers pálmaolaj indonéz belföldi ára 20 %-kal alacsonyabb volt az indonéz FOB-exportáraknál, 23 %-kal alacsonyabb a malajziai belföldi áraknál, 29 %-kal alacsonyabb a malajziai FOB-exportáraknál, és 24 %-kal alacsonyabb a rotterdami, FOB szintre kiigazított azonnali CIF-áraknál. |
| --- | --- |

(397)

Az összehasonlítás feltárta, hogy a nyers pálmaolaj indonéz belföldi ára 20 %-kal alacsonyabb volt az indonéz FOB-exportáraknál, 23 %-kal alacsonyabb a malajziai belföldi áraknál, 29 %-kal alacsonyabb a malajziai FOB-exportáraknál, és 24 %-kal alacsonyabb a rotterdami, FOB szintre kiigazított azonnali CIF-áraknál.

| (398) | Az összehasonlítás feltárta, hogy a nyers pálmamagbélolaj indonéz belföldi ára 18 %-kal alacsonyabb volt az indonéz exportárnál, 19 %-kal alacsonyabb a malajziai belföldi árnál, 6 %-kal alacsonyabb a malajziai exportárnál, és 22 %-kal alacsonyabb a rotterdami, FOB szintre kiigazított azonnali CIF-áraknál. |
| --- | --- |

(398)

Az összehasonlítás feltárta, hogy a nyers pálmamagbélolaj indonéz belföldi ára 18 %-kal alacsonyabb volt az indonéz exportárnál, 19 %-kal alacsonyabb a malajziai belföldi árnál, 6 %-kal alacsonyabb a malajziai exportárnál, és 22 %-kal alacsonyabb a rotterdami, FOB szintre kiigazított azonnali CIF-áraknál.

| (399) | Végül a Bizottság megvizsgálta, hogy a nyers pálmaolaj vagy a nyers pálmamagbélolaj önmagában az érintett termék előállítási költségének legalább 17 %-át teszi-e ki. E számításhoz a nyersanyagnak az Indonéziából történő kivitelkor megállapított és a GTA-ból származó torzulástól mentes árát használta fel. A Bizottság megállapította, hogy a Musim Mas esetében a teljes előállítási költségen belül a nyers pálmaolaj aránya több mint 40 %, a nyers pálmamagbélolajé pedig több mint 50 % volt. |
| --- | --- |

(399)

Végül a Bizottság megvizsgálta, hogy a nyers pálmaolaj vagy a nyers pálmamagbélolaj önmagában az érintett termék előállítási költségének legalább 17 %-át teszi-e ki. E számításhoz a nyersanyagnak az Indonéziából történő kivitelkor megállapított és a GTA-ból származó torzulástól mentes árát használta fel. A Bizottság megállapította, hogy a Musim Mas esetében a teljes előállítási költségen belül a nyers pálmaolaj aránya több mint 40 %, a nyers pálmamagbélolajé pedig több mint 50 % volt.

| (400) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj ára az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében torzulásoknak van kitéve, és jelentősen alacsonyabb a reprezentatív nemzetközi piacokon alkalmazott áraknál. |
| --- | --- |

(400)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj ára az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében torzulásoknak van kitéve, és jelentősen alacsonyabb a reprezentatív nemzetközi piacokon alkalmazott áraknál.

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

7.1.   Az uniós érdek az alaprendelet 7. cikkének (2b) bekezdése alapján

Az uniós érdek az alaprendelet 7. cikkének (2b) bekezdése alapján

| (401) | Az alaprendelet 7. cikke (2b) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy egyértelműen megállapítható-e az, hogy az uniós érdeket szolgálja az, ha a végleges vámtarifákat az alaprendelet 7. cikk (2a) bekezdése szerint csak a Musim Masra nézve számítja ki. A Wilmar dömpingellenes vámját mindenesetre a dömpingkülönbözet szintjén célszerű meghatározni, mivel az áron aluli értékesítés megállapítása magasabb szinten történt. Az uniós érdek meghatározása az e vizsgálathoz kapcsolódó összes információ mérlegelésén alapult, ideértve az exportáló ország tartalék kapacitásait, a nyersanyagokért folyó versenyt és az uniós vállalatok beszállítói láncaira gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(401)

Az alaprendelet 7. cikke (2b) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy egyértelműen megállapítható-e az, hogy az uniós érdeket szolgálja az, ha a végleges vámtarifákat az alaprendelet 7. cikk (2a) bekezdése szerint csak a Musim Masra nézve számítja ki. A Wilmar dömpingellenes vámját mindenesetre a dömpingkülönbözet szintjén célszerű meghatározni, mivel az áron aluli értékesítés megállapítása magasabb szinten történt. Az uniós érdek meghatározása az e vizsgálathoz kapcsolódó összes információ mérlegelésén alapult, ideértve az exportáló ország tartalék kapacitásait, a nyersanyagokért folyó versenyt és az uniós vállalatok beszállítói láncaira gyakorolt hatást.

7.2.   Szabad kapacitás az exportáló országban

Szabad kapacitás az exportáló országban

| (402) | Az indonéz kormány azt állította, hogy a vizsgálati időszak alatt Indonéziában a vizsgált termék teljes termelési kapacitása körülbelül 3 600 000 tonna, míg a tényleges termelés körülbelül 2 600 000 tonna volt. Közölte, hogy mindkét becslés az Indonéz Olajkémiai Gyártók Szövetségének (APOLIN) jelentésén alapult. |
| --- | --- |

(402)

Az indonéz kormány azt állította, hogy a vizsgálati időszak alatt Indonéziában a vizsgált termék teljes termelési kapacitása körülbelül 3 600 000 tonna, míg a tényleges termelés körülbelül 2 600 000 tonna volt. Közölte, hogy mindkét becslés az Indonéz Olajkémiai Gyártók Szövetségének (APOLIN) jelentésén alapult.

| (403) | A Bizottság megjegyzi, hogy az indonéz kormány az eredeti becsléseket legfeljebb ± 30 %-kal módosította a bizalmas adatok védelme érdekében, és hogy az így kapott 1 000 000 tonna szabad kapacitás jelentősen alacsonyabb, mint a valós érték. Hasonlóképpen a kapacitáskihasználás 72 %-os becsült értéke is jelentősen magasabb, mint a valós érték. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló szabad kapacitás még az 1 000 000 tonnás becslés alapján is nagyobb, mint a teljes uniós termelés, amely a vizsgálati időszak alatt mintegy 872 000 tonnát tett ki. Emellett négyszerese az Indonéziából érkező behozatal volumenének, amely mintegy 228 000 tonnát tett ki. |
| --- | --- |

(403)

A Bizottság megjegyzi, hogy az indonéz kormány az eredeti becsléseket legfeljebb ± 30 %-kal módosította a bizalmas adatok védelme érdekében, és hogy az így kapott 1 000 000 tonna szabad kapacitás jelentősen alacsonyabb, mint a valós érték. Hasonlóképpen a kapacitáskihasználás 72 %-os becsült értéke is jelentősen magasabb, mint a valós érték. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló szabad kapacitás még az 1 000 000 tonnás becslés alapján is nagyobb, mint a teljes uniós termelés, amely a vizsgálati időszak alatt mintegy 872 000 tonnát tett ki. Emellett négyszerese az Indonéziából érkező behozatal volumenének, amely mintegy 228 000 tonnát tett ki.

| (404) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az indonéz gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amely – kihasználása esetén – alkalmas arra, hogy növelje a vizsgált termék globális kínálatát, lenyomja az árakat, és következésképpen aláássa az intézkedés hatékonyságát, amennyiben annak megállapítására nem a dömping szintjén kerül sor. |
| --- | --- |

(404)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az indonéz gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amely – kihasználása esetén – alkalmas arra, hogy növelje a vizsgált termék globális kínálatát, lenyomja az árakat, és következésképpen aláássa az intézkedés hatékonyságát, amennyiben annak megállapítására nem a dömping szintjén kerül sor.

7.3.   A nyersanyagokért folyó verseny

A nyersanyagokért folyó verseny

| (405) | A vizsgált termék előállításához felhasznált fő nyersanyag a faggyú, vagy valamilyen növényi olaj, például nyers pálmaolaj vagy nyers pálmamagbélolaj. |
| --- | --- |

(405)

A vizsgált termék előállításához felhasznált fő nyersanyag a faggyú, vagy valamilyen növényi olaj, például nyers pálmaolaj vagy nyers pálmamagbélolaj.

| (406) | A (397) és a (398) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj indonéziai árai jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a reprezentatív nemzetközi piacokon érvényesülő árak. Ez tisztességtelen előnyhöz juttatja az indonéziai exportáló gyártókat az uniós gazdasági ágazattal szemben. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy bár a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj elérhető volt az uniós gazdasági ágazat számára, a torzulások miatt az indonéz gyártóknál magasabb áron jutottak hozzá. Az uniós gazdasági ágazat emiatt hátrányos helyzetben volt az indonéz exportáló gyártókkal szemben. |
| --- | --- |

(406)

A (397) és a (398) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj indonéziai árai jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a reprezentatív nemzetközi piacokon érvényesülő árak. Ez tisztességtelen előnyhöz juttatja az indonéziai exportáló gyártókat az uniós gazdasági ágazattal szemben. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy bár a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj elérhető volt az uniós gazdasági ágazat számára, a torzulások miatt az indonéz gyártóknál magasabb áron jutottak hozzá. Az uniós gazdasági ágazat emiatt hátrányos helyzetben volt az indonéz exportáló gyártókkal szemben.

7.4.   Az uniós vállalkozások beszállítói láncaira gyakorolt hatások

Az uniós vállalkozások beszállítói láncaira gyakorolt hatások

| (407) | Amint azt a 4. táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban csaknem 250 000 tonna szabad kapacitással rendelkezett. E szabad kapacitás meghaladta az Indonéziából ugyanebben az időszakban érkező behozatal volumenét. Ebből következik, hogy az uniós gazdasági ágazat képes arra, hogy az Indonéziából érkező behozatalt saját termelésével helyettesítse, és akár a vizsgált termék iránti uniós kereslet szinte teljes egészét kielégítse. |
| --- | --- |

(407)

Amint azt a 4. táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban csaknem 250 000 tonna szabad kapacitással rendelkezett. E szabad kapacitás meghaladta az Indonéziából ugyanebben az időszakban érkező behozatal volumenét. Ebből következik, hogy az uniós gazdasági ágazat képes arra, hogy az Indonéziából érkező behozatalt saját termelésével helyettesítse, és akár a vizsgált termék iránti uniós kereslet szinte teljes egészét kielégítse.

| (408) | Ezenkívül a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós felhasználók a vizsgált terméket harmadik országokból, például Malajziából is beszerezhetik. A harmadik országokból érkező behozatal összesített volumene a figyelembe vett időszakban stabilan alakult, piaci részesedése pedig 6 %-kal nőtt. Az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal hiányában a harmadik országokból érkező behozatal megnőne, tekintettel arra, hogy az uniós piacon érvényesített értékesítési árak vonzóbbak lennének. |
| --- | --- |

(408)

Ezenkívül a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós felhasználók a vizsgált terméket harmadik országokból, például Malajziából is beszerezhetik. A harmadik országokból érkező behozatal összesített volumene a figyelembe vett időszakban stabilan alakult, piaci részesedése pedig 6 %-kal nőtt. Az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal hiányában a harmadik országokból érkező behozatal megnőne, tekintettel arra, hogy az uniós piacon érvényesített értékesítési árak vonzóbbak lennének.

| (409) | A Wilmar állítása szerint az a tény, hogy uniós gyártók, köztük az AAK kérték egyes zsírsavak kizárását a vizsgálat termékköréből, azt jelzi, hogy egyes uniós gyártóknak (a továbbfeldolgozott termékek esetében) nagy szükségük van arra, hogy valamennyi importforráshoz hozzáférjenek. |
| --- | --- |

(409)

A Wilmar állítása szerint az a tény, hogy uniós gyártók, köztük az AAK kérték egyes zsírsavak kizárását a vizsgálat termékköréből, azt jelzi, hogy egyes uniós gyártóknak (a továbbfeldolgozott termékek esetében) nagy szükségük van arra, hogy valamennyi importforráshoz hozzáférjenek.

| (410) | A Bizottság megjegyzi, hogy az uniós gazdasági ágazat azon képessége, hogy kielégítse az uniós keresletet, a zsírsavak széles körét érinti. Az AAK-nak a (108)–(118) preambulumbekezdésben ismertetett kizárás iránti kérelmeit illetően elmondható ugyanis, hogy a szükséges zsírsavtípusokat és -mennyiségeket az egyenlő versenyfeltételek uniós piaci helyreállítását követően az uniós gyártók is képesek előállítani, vagy azok Indonézián kívüli országokból is beszerezhetők. |
| --- | --- |

(410)

A Bizottság megjegyzi, hogy az uniós gazdasági ágazat azon képessége, hogy kielégítse az uniós keresletet, a zsírsavak széles körét érinti. Az AAK-nak a (108)–(118) preambulumbekezdésben ismertetett kizárás iránti kérelmeit illetően elmondható ugyanis, hogy a szükséges zsírsavtípusokat és -mennyiségeket az egyenlő versenyfeltételek uniós piaci helyreállítását követően az uniós gyártók is képesek előállítani, vagy azok Indonézián kívüli országokból is beszerezhetők.

| (411) | Ezért a felhasználók még abban az esetben is elégséges mértékben hozzáférnének a vizsgált termékhez, ha az Indonéziából származó behozatal csökkenne. Következésképpen nem várhatók fennakadások az uniós felhasználók értékláncaiban. |
| --- | --- |

(411)

Ezért a felhasználók még abban az esetben is elégséges mértékben hozzáférnének a vizsgált termékhez, ha az Indonéziából származó behozatal csökkenne. Következésképpen nem várhatók fennakadások az uniós felhasználók értékláncaiban.

| (412) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben több érdekelt fél különböző felvetésekkel élt az intézkedéseknek az Unión belüli beszállítói láncokra gyakorolt hatását illetően. |
| --- | --- |

(412)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben több érdekelt fél különböző felvetésekkel élt az intézkedéseknek az Unión belüli beszállítói láncokra gyakorolt hatását illetően.

| (413) | Ezeket a felvetéseket e rendelet 7.9.2. szakasza tárgyalja részletesen. E felvetések és azok elemzése alapján a Bizottság megállapítja, hogy az esetleges beszerzési problémák csupán átmenetileg merülnek fel, és a – például Malajziában – rendelkezésre álló egyéb beszerzési források segítségével kezelhetők lesznek. |
| --- | --- |

(413)

Ezeket a felvetéseket e rendelet 7.9.2. szakasza tárgyalja részletesen. E felvetések és azok elemzése alapján a Bizottság megállapítja, hogy az esetleges beszerzési problémák csupán átmenetileg merülnek fel, és a – például Malajziában – rendelkezésre álló egyéb beszerzési források segítségével kezelhetők lesznek.

7.5.   Az alaprendelet 7. cikkének (2b) bekezdése szerinti uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az alaprendelet 7. cikkének (2b) bekezdése szerinti uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (414) | A vizsgálat szempontjából releváns valamennyi információ értékelését követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós érdeket szolgálja, ha a végleges vámok összegét a Musim Mas tekintetében az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésével összhangban határozza meg. |
| --- | --- |

(414)

A vizsgálat szempontjából releváns valamennyi információ értékelését követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós érdeket szolgálja, ha a végleges vámok összegét a Musim Mas tekintetében az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésével összhangban határozza meg.

| (415) | A fenti elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésével összhangban az uniós érdeket szolgálja, ha a végleges vámok szintjét a dömping szintje alapján állapítja meg, figyelemmel a 21. cikkel összefüggésben a 7.6. szakaszban ismertetett további megfontolásokra is. |
| --- | --- |

(415)

A fenti elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésével összhangban az uniós érdeket szolgálja, ha a végleges vámok szintjét a dömping szintje alapján állapítja meg, figyelemmel a 21. cikkel összefüggésben a 7.6. szakaszban ismertetett további megfontolásokra is.

| (416) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben a Musim Mas csoport előadta, hogy az indonéz kormánynak a nyers pálmaolajjal és a nyers pálmamagbélolajjal kapcsolatos politikáját a Bizottság már vizsgálja a (3) preambulumbekezdésben említett párhuzamos szubvencióellenes vizsgálat keretében, ezért az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat keretében történő alkalmazása és a kiegyenlítő vámok alkalmazása ugyanazon politika miatt azt jelentené, hogy a Bizottság kétszeres korrekciót alkalmaz az indonéz kormány egyazon politikája miatt. |
| --- | --- |

(416)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben a Musim Mas csoport előadta, hogy az indonéz kormánynak a nyers pálmaolajjal és a nyers pálmamagbélolajjal kapcsolatos politikáját a Bizottság már vizsgálja a (3) preambulumbekezdésben említett párhuzamos szubvencióellenes vizsgálat keretében, ezért az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat keretében történő alkalmazása és a kiegyenlítő vámok alkalmazása ugyanazon politika miatt azt jelentené, hogy a Bizottság kétszeres korrekciót alkalmaz az indonéz kormány egyazon politikája miatt.

| (417) | A Bizottság az esetleges kétszeres korrekcióval kapcsolatos kérdésekkel a szubvencióellenes vizsgálat keretében fog foglalkozni. |
| --- | --- |

(417)

A Bizottság az esetleges kétszeres korrekcióval kapcsolatos kérdésekkel a szubvencióellenes vizsgálat keretében fog foglalkozni.

7.6.   Az uniós érdek az alaprendelet 21. cikke alapján

Az uniós érdek az alaprendelet 21. cikke alapján

| (418) | Az uniós érdeknek az alaprendelet 7. cikke (2b) bekezdése szerinti értékelését követően a Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és más érintett gazdasági szereplők érdekeit is. A vizsgálatban független importőrök nem működtek együtt. |
| --- | --- |

(418)

Az uniós érdeknek az alaprendelet 7. cikke (2b) bekezdése szerinti értékelését követően a Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és más érintett gazdasági szereplők érdekeit is. A vizsgálatban független importőrök nem működtek együtt.

| (419) | A Bizottság kérdőíveket küldött az ismert érdekelt feleknek. A kérdőívre két vállalatcsoporthoz – a Greven csoporthoz és a Schill + Seilacher csoporthoz – tartozó négy felhasználótól érkezett válasz. |
| --- | --- |

(419)

A Bizottság kérdőíveket küldött az ismert érdekelt feleknek. A kérdőívre két vállalatcsoporthoz – a Greven csoporthoz és a Schill + Seilacher csoporthoz – tartozó négy felhasználótól érkezett válasz.

7.7.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (420) | Az Unióban 15 vállalkozás gyárt zsírsavat, és ezek a vállalkozások mintegy 900 főt foglalkoztatnak. A gyártók eloszlanak az Unió területén. A mintában szereplő, a teljes termelés több mint 60 %-át képviselő uniós gyártók együttműködtek a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(420)

Az Unióban 15 vállalkozás gyárt zsírsavat, és ezek a vállalkozások mintegy 900 főt foglalkoztatnak. A gyártók eloszlanak az Unió területén. A mintában szereplő, a teljes termelés több mint 60 %-át képviselő uniós gyártók együttműködtek a vizsgálatban.

| (421) | A panasznak az 1.10. szakaszban bemutatott visszavonása után a Bizottság úgy határozott, hogy folytatja a vizsgálatot, és – a (64), a (66), a (68) és a (69) preambulumbekezdésben részletesebben bemutatott módon – az egyes uniós gyártók támogatásától és/vagy együttműködésétől függetlenül elvégezte a kár és az ok-okozati összefüggés elemzését. Az e rendelet 4. és 5. szakaszában ismertetett elemzés megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, valamint hogy ezt a kárt az érintett terméknek az indonéz exportáló gyártóktól érkező dömpingelt behozatala okozta. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik azt illetően, hogy a visszavonás után folytatja vagy megszünteti-e az eljárást. |
| --- | --- |

(421)

A panasznak az 1.10. szakaszban bemutatott visszavonása után a Bizottság úgy határozott, hogy folytatja a vizsgálatot, és – a (64), a (66), a (68) és a (69) preambulumbekezdésben részletesebben bemutatott módon – az egyes uniós gyártók támogatásától és/vagy együttműködésétől függetlenül elvégezte a kár és az ok-okozati összefüggés elemzését. Az e rendelet 4. és 5. szakaszában ismertetett elemzés megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, valamint hogy ezt a kárt az érintett terméknek az indonéz exportáló gyártóktól érkező dömpingelt behozatala okozta. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik azt illetően, hogy a visszavonás után folytatja vagy megszünteti-e az eljárást.

| (422) | A panasz visszavonásáról tájékoztató levelében a panaszos kijelentette, hogy a visszavonás oka „az érdekeltek részéről érkező ráhatás” volt (52). Ez megerősíti, hogy a panaszos nem vonta kétségbe az elemzést és az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal által előidézett jelentős kár létezésére vonatkozó következtetést, hanem a visszavonás egyedüli oka az érdekeltek részéről érkező ráhatás volt. Az, hogy a panaszost az érdekeltek részéről ráhatás éri, nem támasztaná alá azt az érvelést, hogy az Uniónak kizárólag ezen az alapon érdekében áll a vizsgálat megszüntetése, ha egyszer a Bizottság már megállapította a kárt okozó jelentős mértékű dömping meglétét. Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a panasz visszavonása az eljárás nagyon kései szakaszában történt, amikorra a Bizottság a feleknek már teljeskörű tájékoztatást adott az uniós gazdasági ágazat által az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal miatt elszenvedett jelentős kárra vonatkozó ténymegállapításairól. A tájékoztatás után az érdekelt felek által megfogalmazott észrevételek nem módosították ezt a következtetést, azaz alátámasztották a Bizottság azon álláspontját, hogy az Uniónak nem állna érdekében intézkedések bevezetése nélkül megszüntetni az eljárást, annak ellenére sem, ha a panaszos visszavonta a panaszt. |
| --- | --- |

(422)

A panasz visszavonásáról tájékoztató levelében a panaszos kijelentette, hogy a visszavonás oka „az érdekeltek részéről érkező ráhatás” volt (52). Ez megerősíti, hogy a panaszos nem vonta kétségbe az elemzést és az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal által előidézett jelentős kár létezésére vonatkozó következtetést, hanem a visszavonás egyedüli oka az érdekeltek részéről érkező ráhatás volt. Az, hogy a panaszost az érdekeltek részéről ráhatás éri, nem támasztaná alá azt az érvelést, hogy az Uniónak kizárólag ezen az alapon érdekében áll a vizsgálat megszüntetése, ha egyszer a Bizottság már megállapította a kárt okozó jelentős mértékű dömping meglétét. Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a panasz visszavonása az eljárás nagyon kései szakaszában történt, amikorra a Bizottság a feleknek már teljeskörű tájékoztatást adott az uniós gazdasági ágazat által az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal miatt elszenvedett jelentős kárra vonatkozó ténymegállapításairól. A tájékoztatás után az érdekelt felek által megfogalmazott észrevételek nem módosították ezt a következtetést, azaz alátámasztották a Bizottság azon álláspontját, hogy az Uniónak nem állna érdekében intézkedések bevezetése nélkül megszüntetni az eljárást, annak ellenére sem, ha a panaszos visszavonta a panaszt.

az érdekeltek részéről érkező ráhatás

52

| (423) | Tekintettel az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárra vonatkozó, a (255)–(259) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításra, az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fenntartható szintre növelje jövedelmezőségét, növelje beruházásait, és ezáltal megőrizze versenypozícióját az elsődleges piacán. Az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumenének növelésével elvesztett piaci részesedését is képes lenne visszaszerezni az uniós piacon. |
| --- | --- |

(423)

Tekintettel az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárra vonatkozó, a (255)–(259) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításra, az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fenntartható szintre növelje jövedelmezőségét, növelje beruházásait, és ezáltal megőrizze versenypozícióját az elsődleges piacán. Az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumenének növelésével elvesztett piaci részesedését is képes lenne visszaszerezni az uniós piacon.

| (424) | Az intézkedések hiánya valószínűleg további jelentős negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra az alacsonyabb értékesítési és termelési volumen, valamint a további árleszorítás tekintetében, amely a jövedelmezőség és a beruházások szempontjából gazdasági helyzetének további pénzügyi romlásához vezetne, veszélyeztetve jövőjét és foglalkoztatását. |
| --- | --- |

(424)

Az intézkedések hiánya valószínűleg további jelentős negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra az alacsonyabb értékesítési és termelési volumen, valamint a további árleszorítás tekintetében, amely a jövedelmezőség és a beruházások szempontjából gazdasági helyzetének további pénzügyi romlásához vezetne, veszélyeztetve jövőjét és foglalkoztatását.

| (425) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben a Musim Mas csoport előadta, hogy az alapanyagként faggyút felhasználó uniós gazdasági ágazat nem fogja előnyét látni az intézkedéseknek, és azoknak végső soron a malajziai exportáló gyártók lesznek a nyertesei. |
| --- | --- |

(425)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben a Musim Mas csoport előadta, hogy az alapanyagként faggyút felhasználó uniós gazdasági ágazat nem fogja előnyét látni az intézkedéseknek, és azoknak végső soron a malajziai exportáló gyártók lesznek a nyertesei.

| (426) | Ezt a felvetést azonban a Bizottságnak a faggyúval mint kárt nem okozó tényezővel, a Malajziából érkező behozatalnak a figyelembe vett időszak során mindvégig tapasztalt magasabb áraival, valamint az uniós gazdasági ágazatnak az intézkedések bevezetése nyomán várható, a jövedelmezőség és a beruházások növelésére és ezen keresztül a termelés és az értékesítési volumen növelésére való képességével kapcsolatban megfogalmazott következtetései figyelembevételével el kell utasítani. |
| --- | --- |

(426)

Ezt a felvetést azonban a Bizottságnak a faggyúval mint kárt nem okozó tényezővel, a Malajziából érkező behozatalnak a figyelembe vett időszak során mindvégig tapasztalt magasabb áraival, valamint az uniós gazdasági ágazatnak az intézkedések bevezetése nyomán várható, a jövedelmezőség és a beruházások növelésére és ezen keresztül a termelés és az értékesítési volumen növelésére való képességével kapcsolatban megfogalmazott következtetései figyelembevételével el kell utasítani.

| (427) | Az indonéziai zsírsavra vonatkozó intézkedések bevezetése tehát egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(427)

Az indonéziai zsírsavra vonatkozó intézkedések bevezetése tehát egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

7.8.   A független importőrök/kereskedők érdeke

A független importőrök/kereskedők érdeke

| (428) | A (38) preambulumbekezdésben említett módon a független importőrök és kereskedők a vizsgálatban nem működtek együtt. |
| --- | --- |

(428)

A (38) preambulumbekezdésben említett módon a független importőrök és kereskedők a vizsgálatban nem működtek együtt.

| (429) | Ezért a Bizottság nem rendelkezett információval annak pontos megállapításához, hogy az intézkedések bevezetése milyen hatást gyakorolna a független importőrök, kereskedők tevékenységére. Az együttműködés hiánya arra enged következtetni, hogy az importőrök szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem lenne jelentős hatással üzleti tevékenységükre. Míg első lépésben az intézkedések által érintett áruk behozatalának és viszonteladásának csökkenése figyelhető meg, a negatív forgalmi hatást végső soron ellensúlyozhatja a más forrásokból, például Malajziából vásárolt termékek fokozott viszonteladása. |
| --- | --- |

(429)

Ezért a Bizottság nem rendelkezett információval annak pontos megállapításához, hogy az intézkedések bevezetése milyen hatást gyakorolna a független importőrök, kereskedők tevékenységére. Az együttműködés hiánya arra enged következtetni, hogy az importőrök szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem lenne jelentős hatással üzleti tevékenységükre. Míg első lépésben az intézkedések által érintett áruk behozatalának és viszonteladásának csökkenése figyelhető meg, a negatív forgalmi hatást végső soron ellensúlyozhatja a más forrásokból, például Malajziából vásárolt termékek fokozott viszonteladása.

| (430) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatása nem lenne aránytalan az importőrökre/kereskedőkre nézve. |
| --- | --- |

(430)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatása nem lenne aránytalan az importőrökre/kereskedőkre nézve.

7.9.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (431) | A vizsgált terméket az uniós piacon több ágazat is vásárolja például élelmiszerek, takarmányok, gyógyszerek, kozmetikumok (napi higiéniai termékek és szépségápolási luxuscikkek), háztartási tisztítószerek és testápoló cikkek, valamint ipari tisztítószerek előállítása céljából. |
| --- | --- |

(431)

A vizsgált terméket az uniós piacon több ágazat is vásárolja például élelmiszerek, takarmányok, gyógyszerek, kozmetikumok (napi higiéniai termékek és szépségápolási luxuscikkek), háztartási tisztítószerek és testápoló cikkek, valamint ipari tisztítószerek előállítása céljából.

| (432) | A vizsgálatban két vállalatcsoport négy, összesen a teljes uniós felhasználás 4–7 %-át képviselő felhasználója működött együtt és küldte vissza kitöltve a felhasználók számára összeállított kérdőívet. |
| --- | --- |

(432)

A vizsgálatban két vállalatcsoport négy, összesen a teljes uniós felhasználás 4–7 %-át képviselő felhasználója működött együtt és küldte vissza kitöltve a felhasználók számára összeállított kérdőívet.

| (433) | Az egyik csoport fém- és lúgos szappanok, valamint a műanyag-, kenőanyag- és textiliparban adalékanyagként használt észterek előállításához használ zsírsavat. A másik csoport műszaki textíliákhoz, bőripari vegyi anyagokhoz, kozmetikumokhoz és finomvegyszerekhez gyárt vegyi anyagokat. |
| --- | --- |

(433)

Az egyik csoport fém- és lúgos szappanok, valamint a műanyag-, kenőanyag- és textiliparban adalékanyagként használt észterek előállításához használ zsírsavat. A másik csoport műszaki textíliákhoz, bőripari vegyi anyagokhoz, kozmetikumokhoz és finomvegyszerekhez gyárt vegyi anyagokat.

| (434) | A vizsgálat megállapította, hogy a szóban forgó felhasználók együttesen az Indonéziából érkező teljes behozatal [6–9] %-át, az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítésének [4–7] %-át és az egyéb országokból érkező teljes behozatal [2–4] %-át vásárolták a vizsgálati időszak alatt. A Bizottságnak ezért nem állt rendelkezésére elegendő információ ahhoz, hogy értékelje a dömpingellenes intézkedések bevezetésének a felhasználók tevékenységére gyakorolt általános hatását. |
| --- | --- |

(434)

A vizsgálat megállapította, hogy a szóban forgó felhasználók együttesen az Indonéziából érkező teljes behozatal [6–9] %-át, az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítésének [4–7] %-át és az egyéb országokból érkező teljes behozatal [2–4] %-át vásárolták a vizsgálati időszak alatt. A Bizottságnak ezért nem állt rendelkezésére elegendő információ ahhoz, hogy értékelje a dömpingellenes intézkedések bevezetésének a felhasználók tevékenységére gyakorolt általános hatását.

| (435) | Az együttműködő felhasználók az általuk szolgáltatott adatok alapján a vizsgálati időszakban a zsírsav iránti szükségleteik mintegy [23–26] %-át Indonéziából, [68–72] %-át az uniós gyártóktól, [2–5] %-át pedig egyéb forrásokból fedezték. A felhasználók egyik csoportja elhanyagolható mennyiségben importált, ugyanakkor a másik a zsírsavszükségletének több mint egynegyedét indonéz importból fedezte ebben az időszakban. |
| --- | --- |

(435)

Az együttműködő felhasználók az általuk szolgáltatott adatok alapján a vizsgálati időszakban a zsírsav iránti szükségleteik mintegy [23–26] %-át Indonéziából, [68–72] %-át az uniós gyártóktól, [2–5] %-át pedig egyéb forrásokból fedezték. A felhasználók egyik csoportja elhanyagolható mennyiségben importált, ugyanakkor a másik a zsírsavszükségletének több mint egynegyedét indonéz importból fedezte ebben az időszakban.

| (436) | A felhasználótól függően a zsírsavakat tartalmazó termékek értékesítése a teljes forgalom 29 %-a és több mint 95 %-a között változott. Összességében az összes származási helyről származó zsírsav aránya az együttműködő felhasználók teljes előállítási költségén belül 6 % és 52 % között mozgott. |
| --- | --- |

(436)

A felhasználótól függően a zsírsavakat tartalmazó termékek értékesítése a teljes forgalom 29 %-a és több mint 95 %-a között változott. Összességében az összes származási helyről származó zsírsav aránya az együttműködő felhasználók teljes előállítási költségén belül 6 % és 52 % között mozgott.

| (437) | A négy felhasználó egy vagy két számjegyű teljes jövedelmezőséget ért el. |
| --- | --- |

(437)

A négy felhasználó egy vagy két számjegyű teljes jövedelmezőséget ért el.

| (438) | Az intézkedéseknek az együttműködő felhasználókra gyakorolt hatását illetően, tekintettel a termék korlátozott helyettesíthetőségére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések bevezetése bizonyos mértékben befolyásolhatja a szóban forgó vállalatok nyereségét. A haszonkulcsokat figyelembe véve ez a hatás nem lenne túlzott, mivel az érintett vállalatok az áremelkedés legalább egy részét átháríthatnák a feldolgozó gazdasági ágazatokra. |
| --- | --- |

(438)

Az intézkedéseknek az együttműködő felhasználókra gyakorolt hatását illetően, tekintettel a termék korlátozott helyettesíthetőségére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések bevezetése bizonyos mértékben befolyásolhatja a szóban forgó vállalatok nyereségét. A haszonkulcsokat figyelembe véve ez a hatás nem lenne túlzott, mivel az érintett vállalatok az áremelkedés legalább egy részét átháríthatnák a feldolgozó gazdasági ágazatokra.

| (439) | Tekintettel az uniós gazdasági ágazat elégtelen jövedelmezőségére és a piacon tapasztalható árleszorításra, észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések bevezetését követően az árak emelkedni fognak. Mindazonáltal az intézkedéseknek az egyes felhasználókra gyakorolt esetleges hatását annak tükrében kell értékelni, hogy az uniós gazdasági ágazatnak megszűnhet a tevékenysége, tekintettel arra, hogy a jelenlegi helyzet nem fenntartható. Intézkedések hiányában a beszerzési források kevésbé lesznek megbízhatók és stabilak, ami elkerülhetetlenül áremelkedést eredményez az uniós piacon. |
| --- | --- |

(439)

Tekintettel az uniós gazdasági ágazat elégtelen jövedelmezőségére és a piacon tapasztalható árleszorításra, észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések bevezetését követően az árak emelkedni fognak. Mindazonáltal az intézkedéseknek az egyes felhasználókra gyakorolt esetleges hatását annak tükrében kell értékelni, hogy az uniós gazdasági ágazatnak megszűnhet a tevékenysége, tekintettel arra, hogy a jelenlegi helyzet nem fenntartható. Intézkedések hiányában a beszerzési források kevésbé lesznek megbízhatók és stabilak, ami elkerülhetetlenül áremelkedést eredményez az uniós piacon.

| (440) | A P&G nem működött teljes mértékben együtt a vizsgálatban, de kijelentette, hogy ellenzi az intézkedések bevezetését. Úgy ítélte meg, hogy az intézkedések bevezetése veszélyeztetné egy megbízható zsírsavbeszerzési forráshoz való hozzáférését. Állítása szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetése két fő következménnyel járna. Egyrészt az intézkedések valószínűleg a termelési költségek növekedéséhez vezetnek a fogyasztási cikkek ágazatában, és ezek a költségek végül a fogyasztókra hárulnak. Másrészt az intézkedések bevezetése valószínűleg megzavarja az indonéziai beszállítói láncokat, éspedig egy olyan időszakban, amikor a zsírsav iránt nagy a kereslet, és az uniós gyártók teljes kapacitással működnek. A Greven csoport szintén azt állította, hogy a zsírsav iránti uniós piaci kereslet nem elégíthető ki az Indonéziából érkező zsírsavbehozatal nélkül. |
| --- | --- |

(440)

A P&G nem működött teljes mértékben együtt a vizsgálatban, de kijelentette, hogy ellenzi az intézkedések bevezetését. Úgy ítélte meg, hogy az intézkedések bevezetése veszélyeztetné egy megbízható zsírsavbeszerzési forráshoz való hozzáférését. Állítása szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetése két fő következménnyel járna. Egyrészt az intézkedések valószínűleg a termelési költségek növekedéséhez vezetnek a fogyasztási cikkek ágazatában, és ezek a költségek végül a fogyasztókra hárulnak. Másrészt az intézkedések bevezetése valószínűleg megzavarja az indonéziai beszállítói láncokat, éspedig egy olyan időszakban, amikor a zsírsav iránt nagy a kereslet, és az uniós gyártók teljes kapacitással működnek. A Greven csoport szintén azt állította, hogy a zsírsav iránti uniós piaci kereslet nem elégíthető ki az Indonéziából érkező zsírsavbehozatal nélkül.

| (441) | A Bizottság megjegyezte, hogy a P&G nem küldte vissza kitöltve a felhasználóknak szánt kérdőívet, és nem szolgált részletes információkkal a zsírsavbeszerzéseiről és azoknak a késztermékek költségén belüli arányáról. Ezért a Bizottság nem tudta értékelni az intézkedések bevezetésének a P&G tevékenységére gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(441)

A Bizottság megjegyezte, hogy a P&G nem küldte vissza kitöltve a felhasználóknak szánt kérdőívet, és nem szolgált részletes információkkal a zsírsavbeszerzéseiről és azoknak a késztermékek költségén belüli arányáról. Ezért a Bizottság nem tudta értékelni az intézkedések bevezetésének a P&G tevékenységére gyakorolt hatását.

| (442) | Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása elegendő ahhoz, hogy az uniós piacon szinte a teljes felhasználást kielégítse. Jelenleg az uniós gazdasági ágazat mintegy 20 %-os szabad kapacitással rendelkezik, és a tisztességes verseny feltételeinek helyreállítása esetén az uniós gyártók az uniós kereslet kielégítése érdekében növelhetik termelésüket. Emellett Malajziában is rendelkezésre áll szabad zsírsavtermelési kapacitás. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem vezethet zsírsavellátási hiányhoz az uniós piacon. |
| --- | --- |

(442)

Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása elegendő ahhoz, hogy az uniós piacon szinte a teljes felhasználást kielégítse. Jelenleg az uniós gazdasági ágazat mintegy 20 %-os szabad kapacitással rendelkezik, és a tisztességes verseny feltételeinek helyreállítása esetén az uniós gyártók az uniós kereslet kielégítése érdekében növelhetik termelésüket. Emellett Malajziában is rendelkezésre áll szabad zsírsavtermelési kapacitás. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem vezethet zsírsavellátási hiányhoz az uniós piacon.

7.9.1.   A felhasználók érdekével kapcsolatban az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott általános észrevételek

A felhasználók érdekével kapcsolatban az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott általános észrevételek

| (443) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán a Greven csoporttól, a Schill + Seilacher csoporttól, a P&G-től, az Unilevertől, a Henkeltől, a Quaker Houghtontól, az Evoniktól, az NYCO-tól, a Kapachimtől, az Omyától, a Stéarinerie Dubois-tól, a Wilmartól, a Musim Mas csoporttól, az Ecogreentől és a CUTFA-tól érkeztek észrevételek az uniós érdekkel kapcsolatban. Ezek a felek jelentős részben olyan felhasználók, amelyek nem működtek együtt teljes mértékben a vizsgálatban, és korábban nem fogalmaztak meg észrevételt. Az észrevételek módot adtak arra, hogy a Bizottság az érdekelt felek végső tájékoztatása után szélesebb körben is megismerje az érdekelt felek álláspontját, bár az információk benyújtása nem a vizsgálat megindításakor kért kérdőíves formában történt, és nem volt lehetőség minden megfogalmazott észrevétel helytállóságának ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(443)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán a Greven csoporttól, a Schill + Seilacher csoporttól, a P&G-től, az Unilevertől, a Henkeltől, a Quaker Houghtontól, az Evoniktól, az NYCO-tól, a Kapachimtől, az Omyától, a Stéarinerie Dubois-tól, a Wilmartól, a Musim Mas csoporttól, az Ecogreentől és a CUTFA-tól érkeztek észrevételek az uniós érdekkel kapcsolatban. Ezek a felek jelentős részben olyan felhasználók, amelyek nem működtek együtt teljes mértékben a vizsgálatban, és korábban nem fogalmaztak meg észrevételt. Az észrevételek módot adtak arra, hogy a Bizottság az érdekelt felek végső tájékoztatása után szélesebb körben is megismerje az érdekelt felek álláspontját, bár az információk benyújtása nem a vizsgálat megindításakor kért kérdőíves formában történt, és nem volt lehetőség minden megfogalmazott észrevétel helytállóságának ellenőrzésére.

| (444) | A CUTFA rámutatott arra, hogy az intézkedések csak korlátozott mértékű hatást gyakorolnának a felhasználókra, mert azok a költségnövekedést át tudnák hárítani a vevőikre. Ha pedig mégsem így történne, a jelenlegi nyereségszintek még terhelhetők, azaz az intézkedések hatása nem volna túlzott. |
| --- | --- |

(444)

A CUTFA rámutatott arra, hogy az intézkedések csak korlátozott mértékű hatást gyakorolnának a felhasználókra, mert azok a költségnövekedést át tudnák hárítani a vevőikre. Ha pedig mégsem így történne, a jelenlegi nyereségszintek még terhelhetők, azaz az intézkedések hatása nem volna túlzott.

| (445) | A felhasználóktól szélesebb körben érkezett észrevételekből kitűnik, hogy a felhasználók általában véve két nagyobb csoportra oszthatók. |
| --- | --- |

(445)

A felhasználóktól szélesebb körben érkezett észrevételekből kitűnik, hogy a felhasználók általában véve két nagyobb csoportra oszthatók.

a)   
  Nagy multinacionális vállalatcsoportok

Nagy multinacionális vállalatcsoportok

| (446) | Az első csoportba olyan nagy multinacionális vállalatcsoportok tartoznak, mint például a P&G, az Unilever, a Henkel, a Quaker Houghton és az Evonik, amelyek nagyszámú készterméket – elsősorban háztartási tisztítószereket, mosó-, szépségápolási és testápolási szereket – állítottak elő a vizsgált termék mint fő nyersanyag felhasználásával. Mivel azonban – a fentiekben ismertetett módon – ezek a felek nem tanúsítottak maradéktalan együttműködést, nem volt lehetőség annak megállapítására, hogy a termelés során mekkora mennyiségben használnak fel zsírsavakat vagy hogy a zsírsavak mekkora hányadát képezik a termelési költségnek, de még a zsírsavak felhasználásával készülő legfontosabb termékek azonosítására sem volt mód. Emellett a P&G, az Unilever és a Henkel nyilvánosan rendelkezésre álló adatai (53) azt mutatták, hogy az elmúlt években az egyes vállalatcsoportok árbevétele és nyeresége jelentős növekedést mutatott különösen a háztartási tisztítószerek terén, amely a zsírsavak legnagyobb piaca. |
| --- | --- |

(446)

Az első csoportba olyan nagy multinacionális vállalatcsoportok tartoznak, mint például a P&G, az Unilever, a Henkel, a Quaker Houghton és az Evonik, amelyek nagyszámú készterméket – elsősorban háztartási tisztítószereket, mosó-, szépségápolási és testápolási szereket – állítottak elő a vizsgált termék mint fő nyersanyag felhasználásával. Mivel azonban – a fentiekben ismertetett módon – ezek a felek nem tanúsítottak maradéktalan együttműködést, nem volt lehetőség annak megállapítására, hogy a termelés során mekkora mennyiségben használnak fel zsírsavakat vagy hogy a zsírsavak mekkora hányadát képezik a termelési költségnek, de még a zsírsavak felhasználásával készülő legfontosabb termékek azonosítására sem volt mód. Emellett a P&G, az Unilever és a Henkel nyilvánosan rendelkezésre álló adatai (53) azt mutatták, hogy az elmúlt években az egyes vállalatcsoportok árbevétele és nyeresége jelentős növekedést mutatott különösen a háztartási tisztítószerek terén, amely a zsírsavak legnagyobb piaca.

53

| (447) | A P&G elmagyarázta, hogy azért nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, mert más hasonló zsírsavfelhasználókhoz hasonlóan a P&G tevékenysége is több termelőüzemben, szétforgácsolódva zajlik. |
| --- | --- |

(447)

A P&G elmagyarázta, hogy azért nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, mert más hasonló zsírsavfelhasználókhoz hasonlóan a P&G tevékenysége is több termelőüzemben, szétforgácsolódva zajlik.

| (448) | A P&G azonban a kérdőívnek a központi beszerző egységen keresztüli zsírsavbeszerzésre vonatkozó részét sem töltötte ki. A felhasználó gazdasági ágazat szétforgácsolt volta nem akadálya annak, hogy legalább néhány érintett vállalat benyújtson kitöltött kérdőívet. Emellett a P&G nyilvánosan hozzáférhető összevont éves beszámolója szintén azt mutatja, hogy a vállalatcsoport Európában nagyon nagy árbevételt ért el 2021-ben (16,7 milliárd USD (54)). A vállalatcsoport nyeresége az egész világot figyelembe véve 23 % volt (55). A Henkel 2021-ben Nyugat- és Kelet-Európában 9,1 milliárd EUR árbevételre tett szert, és ezekben a régiókban a vállalatcsoport nyeresége 18,9 % volt (56). Ezek az információk alátámasztják a Bizottság azon álláspontját, hogy a javasolt intézkedések a legnagyobb felhasználó ágazatokban (háztartási tisztítószerek, mosó-, szépségápolási és testápolási szerek) működő zsírsavvásárlókat nem sújtanák túlzott mértékben. |
| --- | --- |

(448)

A P&G azonban a kérdőívnek a központi beszerző egységen keresztüli zsírsavbeszerzésre vonatkozó részét sem töltötte ki. A felhasználó gazdasági ágazat szétforgácsolt volta nem akadálya annak, hogy legalább néhány érintett vállalat benyújtson kitöltött kérdőívet. Emellett a P&G nyilvánosan hozzáférhető összevont éves beszámolója szintén azt mutatja, hogy a vállalatcsoport Európában nagyon nagy árbevételt ért el 2021-ben (16,7 milliárd USD (54)). A vállalatcsoport nyeresége az egész világot figyelembe véve 23 % volt (55). A Henkel 2021-ben Nyugat- és Kelet-Európában 9,1 milliárd EUR árbevételre tett szert, és ezekben a régiókban a vállalatcsoport nyeresége 18,9 % volt (56). Ezek az információk alátámasztják a Bizottság azon álláspontját, hogy a javasolt intézkedések a legnagyobb felhasználó ágazatokban (háztartási tisztítószerek, mosó-, szépségápolási és testápolási szerek) működő zsírsavvásárlókat nem sújtanák túlzott mértékben.

54

55

56

| (449) | A Henkel kijelentette, hogy a felhasználók együttműködésének hiánya nem azt jelenti, hogy az intézkedések az érdekelt felek végső tájékoztatásában javasolt szinten ne lennének komoly hatással tevékenységükre. |
| --- | --- |

(449)

A Henkel kijelentette, hogy a felhasználók együttműködésének hiánya nem azt jelenti, hogy az intézkedések az érdekelt felek végső tájékoztatásában javasolt szinten ne lennének komoly hatással tevékenységükre.

| (450) | A későbbiekben bemutatandó módon a Bizottság az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán újonnan – részben új érdekelt felektől – beérkezett észrevételek tükrében felülvizsgálta a felhasználókra gyakorolt hatással kapcsolatos eredeti megállapításait és következtetéseit. |
| --- | --- |

(450)

A későbbiekben bemutatandó módon a Bizottság az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán újonnan – részben új érdekelt felektől – beérkezett észrevételek tükrében felülvizsgálta a felhasználókra gyakorolt hatással kapcsolatos eredeti megállapításait és következtetéseit.

| (451) | A Henkel, a Kapachim, az Omya, és a Wilmar arra is rámutatott, hogy a felhasználók érdekét az érdekelt felek tájékoztatását közvetlenül megelőző legutóbbi időszak fejleményei, például a nyersanyag- és az energiaárak emelkedése, az infláció és a beszállítói láncokkal kapcsolatos problémák fényében is vizsgálni kell. |
| --- | --- |

(451)

A Henkel, a Kapachim, az Omya, és a Wilmar arra is rámutatott, hogy a felhasználók érdekét az érdekelt felek tájékoztatását közvetlenül megelőző legutóbbi időszak fejleményei, például a nyersanyag- és az energiaárak emelkedése, az infláció és a beszállítói láncokkal kapcsolatos problémák fényében is vizsgálni kell.

| (452) | A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a kérdések a vizsgálati időszak utáni időszak fejleményeivel kapcsolatosak. A felek nem támasztották alá bizonyítékokkal e fejleményeknek a felhasználó gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatásait. Például nem mutatták be, hogy az érintett vállalatok a többletköltségeket áthárították-e a vevőkre, vagy hogy a kérdéses fejlemények milyen hatással voltak a zsírsavtartalmú termékek előállításának jövedelmezőségére. Továbbá az sem egyértelmű, hogy ezek a fejlemények tartósak lesznek-e. Ezért ezek a felvetések nem fogadhatók el. |
| --- | --- |

(452)

A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a kérdések a vizsgálati időszak utáni időszak fejleményeivel kapcsolatosak. A felek nem támasztották alá bizonyítékokkal e fejleményeknek a felhasználó gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatásait. Például nem mutatták be, hogy az érintett vállalatok a többletköltségeket áthárították-e a vevőkre, vagy hogy a kérdéses fejlemények milyen hatással voltak a zsírsavtartalmú termékek előállításának jövedelmezőségére. Továbbá az sem egyértelmű, hogy ezek a fejlemények tartósak lesznek-e. Ezért ezek a felvetések nem fogadhatók el.

| (453) | Bizalmas jellegű beadványában az Unilever egy bizonyos termékre összpontosított, amelyre hatást gyakorolnának az intézkedések, és azt állította, hogy az árak jelentős mértékű növekedése miatt a vállalat arra kényszerülne, hogy importálja a terméket, ami hatással volna az uniós termelésre és foglalkoztatásra. Arra is utalt, hogy ennek következtében emelkedne a termék fogyasztói ára. Továbbá az Unilever rámutatott arra, hogy a termék túlnyomó többségét az Unión kívülre exportálta. |
| --- | --- |

(453)

Bizalmas jellegű beadványában az Unilever egy bizonyos termékre összpontosított, amelyre hatást gyakorolnának az intézkedések, és azt állította, hogy az árak jelentős mértékű növekedése miatt a vállalat arra kényszerülne, hogy importálja a terméket, ami hatással volna az uniós termelésre és foglalkoztatásra. Arra is utalt, hogy ennek következtében emelkedne a termék fogyasztói ára. Továbbá az Unilever rámutatott arra, hogy a termék túlnyomó többségét az Unión kívülre exportálta.

| (454) | A Bizottság ezeket az állításokat nem tudta ellenőrizni, mert a legtöbb felhasználóhoz hasonlóan az Unilever sem küldte vissza kitöltve a felhasználók számára összeállított kérdőívet. A Bizottság ezért nem volt képes felmérni, hogy a jövedelmezőség és az árbevétel szempontjából a kérdéses termék mennyire fontos helyet foglal el az Unilever termékportfóliójában. A Bizottság arról sem tudott képet alkotni, hogy az Unilever e terméke – vagy más termékek – esetében a zsírsav mennyire fontos költségtényező. Azt sem lehetett egyértelműen meghatározni, hogy a vámok összességében milyen hatást fejtenének ki az Unilever uniós piaci nyereségére. Továbbá az Unilever nyilvánosan hozzáférhető összevont éves beszámolója azt mutatja, hogy a vállalatcsoport Európában 11,3 milliárd EUR árbevételre tett szert (57), nyeresége pedig 1,8 milliárd EUR (58), azaz több mint 16 % volt. A Bizottság tehát semmilyen olyan információt nem kapott, amely azt mutatná, hogy az Indonéziából érkező zsírsavakra vonatkozó intézkedések túlzott hatást gyakorolnának e terméknek az Unilever általi értékesítéseire, illetőleg általában az Unióban végzett tevékenységére. A fél – az Unióban összességében elért nyereségére is figyelemmel – a fogyasztói árak emelkedésével és a termék importjával kapcsolatos állítását egyértelműen nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Mindezek mellett a Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedések hatásainak enyhítése érdekében az Unilever élhet a vámfelügyelet melletti feldolgozás lehetőségével. |
| --- | --- |

(454)

A Bizottság ezeket az állításokat nem tudta ellenőrizni, mert a legtöbb felhasználóhoz hasonlóan az Unilever sem küldte vissza kitöltve a felhasználók számára összeállított kérdőívet. A Bizottság ezért nem volt képes felmérni, hogy a jövedelmezőség és az árbevétel szempontjából a kérdéses termék mennyire fontos helyet foglal el az Unilever termékportfóliójában. A Bizottság arról sem tudott képet alkotni, hogy az Unilever e terméke – vagy más termékek – esetében a zsírsav mennyire fontos költségtényező. Azt sem lehetett egyértelműen meghatározni, hogy a vámok összességében milyen hatást fejtenének ki az Unilever uniós piaci nyereségére. Továbbá az Unilever nyilvánosan hozzáférhető összevont éves beszámolója azt mutatja, hogy a vállalatcsoport Európában 11,3 milliárd EUR árbevételre tett szert (57), nyeresége pedig 1,8 milliárd EUR (58), azaz több mint 16 % volt. A Bizottság tehát semmilyen olyan információt nem kapott, amely azt mutatná, hogy az Indonéziából érkező zsírsavakra vonatkozó intézkedések túlzott hatást gyakorolnának e terméknek az Unilever általi értékesítéseire, illetőleg általában az Unióban végzett tevékenységére. A fél – az Unióban összességében elért nyereségére is figyelemmel – a fogyasztói árak emelkedésével és a termék importjával kapcsolatos állítását egyértelműen nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Mindezek mellett a Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedések hatásainak enyhítése érdekében az Unilever élhet a vámfelügyelet melletti feldolgozás lehetőségével.

57

58

b)   
  Kisebb vállalatok és vállalatcsoportok

Kisebb vállalatok és vállalatcsoportok

| (455) | A felhasználók második csoportjába általában véve olyan kisebb vállalatok és vállalatcsoportok tartoznak, amelyek teljes mértékben együttműködtek a vizsgálatban (Greven csoport és Schill + Seilacher csoport), és észtereket, aminokat, kenőanyagokat, szappant és más hasonló továbbfeldolgozott termékeket állítottak elő a zsírsavak felhasználásával. |
| --- | --- |

(455)

A felhasználók második csoportjába általában véve olyan kisebb vállalatok és vállalatcsoportok tartoznak, amelyek teljes mértékben együttműködtek a vizsgálatban (Greven csoport és Schill + Seilacher csoport), és észtereket, aminokat, kenőanyagokat, szappant és más hasonló továbbfeldolgozott termékeket állítottak elő a zsírsavak felhasználásával.

| (456) | E felek mellett az érdekelt felek végső tájékoztatása után az NYCO, a Kapachim, az Omya, az Ecogreennel kapcsolatban álló egyes vállalatok és a Stéarinerie Dubois is nyújtottak be beadványt. Az ebbe a csoportba tartozó vállalatok általában kisebb mennyiségeket vásároltak a vizsgált termékből. Ezek a vállalatok ugyanakkor nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, ami lehetővé tette volna állításaik bizonyítékokkal történő alátámasztását. Ezzel szemben a teljes mértékű együttműködést tanúsító vállalatok által szolgáltatott információk azt jelezték, hogy az intézkedések várhatóan nagyobb hatást gyakorolnak ezekre a teljes mértékű együttműködést tanúsító vállalatokra, mert a zsírsavak nagyobb részarányt képviselnek a teljes költségükön belül, és a továbbfeldolgozott termékek értékesítésének jövedelmezősége korlátozott. Emellett az intézkedések hatásait minden felhasználó esetében enyhíteni fogja, hogy a felhasználók nem kizárólag zsírsavtartalmú termékeket értékesítenek. Emellett a beszerzett zsírsavakat többségükben az uniós gazdasági ágazattól vagy harmadik országbeli beszállítóktól vásárolták. Ez azt jelenti, hogy az e beszerzések miatti árnövekedések várhatóan alacsonyabbak lesznek, mint az indonéz exportáló gyártóktól beszerzett zsírsavak esetében. Továbbá a szóban forgó felek a zsírsavak felhasználásával előállított készterméket gyakran az Unión kívülre exportálták, ami azt jelenti, hogy a vámfelügyelet melletti feldolgozás lehetőségével élve csökkenthető lehet számukra az intézkedések hatása. |
| --- | --- |

(456)

E felek mellett az érdekelt felek végső tájékoztatása után az NYCO, a Kapachim, az Omya, az Ecogreennel kapcsolatban álló egyes vállalatok és a Stéarinerie Dubois is nyújtottak be beadványt. Az ebbe a csoportba tartozó vállalatok általában kisebb mennyiségeket vásároltak a vizsgált termékből. Ezek a vállalatok ugyanakkor nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, ami lehetővé tette volna állításaik bizonyítékokkal történő alátámasztását. Ezzel szemben a teljes mértékű együttműködést tanúsító vállalatok által szolgáltatott információk azt jelezték, hogy az intézkedések várhatóan nagyobb hatást gyakorolnak ezekre a teljes mértékű együttműködést tanúsító vállalatokra, mert a zsírsavak nagyobb részarányt képviselnek a teljes költségükön belül, és a továbbfeldolgozott termékek értékesítésének jövedelmezősége korlátozott. Emellett az intézkedések hatásait minden felhasználó esetében enyhíteni fogja, hogy a felhasználók nem kizárólag zsírsavtartalmú termékeket értékesítenek. Emellett a beszerzett zsírsavakat többségükben az uniós gazdasági ágazattól vagy harmadik országbeli beszállítóktól vásárolták. Ez azt jelenti, hogy az e beszerzések miatti árnövekedések várhatóan alacsonyabbak lesznek, mint az indonéz exportáló gyártóktól beszerzett zsírsavak esetében. Továbbá a szóban forgó felek a zsírsavak felhasználásával előállított készterméket gyakran az Unión kívülre exportálták, ami azt jelenti, hogy a vámfelügyelet melletti feldolgozás lehetőségével élve csökkenthető lehet számukra az intézkedések hatása.

| (457) | Az Ecogreen szerint az Ecogreenre alkalmazandó súlyozott átlagos vámok károsak az Unióban működő két, hozzá kapcsolódó vállalatra nézve. Az Ecogreen azt is ismételten kijelentette, hogy az Unióba irányuló értékesítései teljes egészében belső felhasználásra voltak szánva, ezért azok nem okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(457)

Az Ecogreen szerint az Ecogreenre alkalmazandó súlyozott átlagos vámok károsak az Unióban működő két, hozzá kapcsolódó vállalatra nézve. Az Ecogreen azt is ismételten kijelentette, hogy az Unióba irányuló értékesítései teljes egészében belső felhasználásra voltak szánva, ezért azok nem okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (458) | A Bizottság megjegyzi, hogy mivel az Ecogreennel kapcsolatban álló DHW és E&S nem töltötte ki a felhasználók számára összeállított kérdőívet, az Ecogreennek a kárral kapcsolatos állításai nem voltak ellenőrizhetők. Az Ecogreen beadványa szerint az egyik uniós leányvállalata bizonyos típusú zsírsavakat az uniós gazdasági ágazattól vásárol. Ezért nem zárható ki, hogy – a (108) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – legalább a piac bizonyos szegmenseiben van verseny az Ecogreen termékei és az uniós gazdasági ágazat termékei között. Ezért az Ecogreennel kapcsolatban álló vállalatokra és a belső felhasználásra vonatkozó kijelentés nem fogadható el. |
| --- | --- |

(458)

A Bizottság megjegyzi, hogy mivel az Ecogreennel kapcsolatban álló DHW és E&S nem töltötte ki a felhasználók számára összeállított kérdőívet, az Ecogreennek a kárral kapcsolatos állításai nem voltak ellenőrizhetők. Az Ecogreen beadványa szerint az egyik uniós leányvállalata bizonyos típusú zsírsavakat az uniós gazdasági ágazattól vásárol. Ezért nem zárható ki, hogy – a (108) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – legalább a piac bizonyos szegmenseiben van verseny az Ecogreen termékei és az uniós gazdasági ágazat termékei között. Ezért az Ecogreennel kapcsolatban álló vállalatokra és a belső felhasználásra vonatkozó kijelentés nem fogadható el.

| (459) | Mindezek alapján, az ügy kapcsán rendelkezésre álló információk figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt intézkedések nem rónának túlzott terhet a felhasználókra. |
| --- | --- |

(459)

Mindezek alapján, az ügy kapcsán rendelkezésre álló információk figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt intézkedések nem rónának túlzott terhet a felhasználókra.

7.9.2.   A piaci zavarokkal és a kínálati problémákkal kapcsolatos észrevételek

A piaci zavarokkal és a kínálati problémákkal kapcsolatos észrevételek

| (460) | A Greven csoport, a Henkel, az Unilever, a Kapachim, az Evonik, az Ecogreen, a Quaker Houghton, az Omya, az NYCO, a Stéarinerie Dubois, a Musim Mas csoport és a Wilmar észrevételeket fogalmazott meg az intézkedések bevezetése miatt az uniós piacon jelentkező zavarok és kínálati problémák kapcsán. A felsorolt érdekelt felek úgy ítélték meg különösen, hogy az intézkedések javasolt szintje túlságosan magas, és túlzott mértékben sújtja az uniós feldolgozó gazdasági ágazatokat. Ezek a vállalatok emellett azt is felvetették, hogy az Indonéziából érkező behozatal megszűnne vagy olyan mértékben lecsökkenne, hogy az uniós piacon általános hiány lépne fel, ami más hatások mellett árnövekedést is maga után vonna. Más felhasználók konkrétabb észrevételeket tettek egyes zsírsavtípusokkal kapcsolatban, amelyeket állításuk szerint az uniós gazdasági ágazat nem képes kellő mennyiségben szállítani. Az AAK, az Unilever és a Greven csoport – az álláspontjuk szerint az intézkedések bevezetése hatására súlyosbodó piaci kínálati problémákkal kapcsolatos felvetésük alátámasztása érdekében – olyan elektronikus levelezéseket bocsátott a Bizottság rendelkezésére, amelyeket uniós gyártókkal folytattak. |
| --- | --- |

(460)

A Greven csoport, a Henkel, az Unilever, a Kapachim, az Evonik, az Ecogreen, a Quaker Houghton, az Omya, az NYCO, a Stéarinerie Dubois, a Musim Mas csoport és a Wilmar észrevételeket fogalmazott meg az intézkedések bevezetése miatt az uniós piacon jelentkező zavarok és kínálati problémák kapcsán. A felsorolt érdekelt felek úgy ítélték meg különösen, hogy az intézkedések javasolt szintje túlságosan magas, és túlzott mértékben sújtja az uniós feldolgozó gazdasági ágazatokat. Ezek a vállalatok emellett azt is felvetették, hogy az Indonéziából érkező behozatal megszűnne vagy olyan mértékben lecsökkenne, hogy az uniós piacon általános hiány lépne fel, ami más hatások mellett árnövekedést is maga után vonna. Más felhasználók konkrétabb észrevételeket tettek egyes zsírsavtípusokkal kapcsolatban, amelyeket állításuk szerint az uniós gazdasági ágazat nem képes kellő mennyiségben szállítani. Az AAK, az Unilever és a Greven csoport – az álláspontjuk szerint az intézkedések bevezetése hatására súlyosbodó piaci kínálati problémákkal kapcsolatos felvetésük alátámasztása érdekében – olyan elektronikus levelezéseket bocsátott a Bizottság rendelkezésére, amelyeket uniós gyártókkal folytattak.

| (461) | Az Unilever, a Henkel és az Ecogreen azt állította, hogy a rövid szénláncú, például C8–C10 szénatomszámú zsírsavak behozatalára kihatnak az intézkedések. Az NYCO szerint az uniós piacon a C8–C10 szénatomszámú savakat egyre nehezebb beszerezni, mert a gyártók növelték belső felhasználásukat. A hiány miatt 2021 szeptembere óta megugrottak az árak. Emellett az NYCO szerint a rövid szénláncú, például C8–C10 szénatomszámú zsírsavak piacán tapasztalható hiány azokra az ágazatokra – például az aeronautikai és a védelmi iparra – is kihat, amelyek számára az NYCO speciális kenőanyagokat szállít. |
| --- | --- |

(461)

Az Unilever, a Henkel és az Ecogreen azt állította, hogy a rövid szénláncú, például C8–C10 szénatomszámú zsírsavak behozatalára kihatnak az intézkedések. Az NYCO szerint az uniós piacon a C8–C10 szénatomszámú savakat egyre nehezebb beszerezni, mert a gyártók növelték belső felhasználásukat. A hiány miatt 2021 szeptembere óta megugrottak az árak. Emellett az NYCO szerint a rövid szénláncú, például C8–C10 szénatomszámú zsírsavak piacán tapasztalható hiány azokra az ágazatokra – például az aeronautikai és a védelmi iparra – is kihat, amelyek számára az NYCO speciális kenőanyagokat szállít.

| (462) | A Kapachim, az Evonik és az NYCO azt is előadták, hogy hátrányba kerülnének azokhoz a gyártókhoz képest, amelyek ugyanazokat a termékeket az Unión kívül gyártják. Más vállalatok felvetették, hogy esetleg kénytelenek lesznek áthelyezni termelésüket az Unión kívülre. |
| --- | --- |

(462)

A Kapachim, az Evonik és az NYCO azt is előadták, hogy hátrányba kerülnének azokhoz a gyártókhoz képest, amelyek ugyanazokat a termékeket az Unión kívül gyártják. Más vállalatok felvetették, hogy esetleg kénytelenek lesznek áthelyezni termelésüket az Unión kívülre.

| (463) | A Stéarinerie Dubois előadta, hogy az Indonéziából behozott termékek számos típusának korlátozott helyettesíthetősége a termelési költségek növekedésén keresztül nagyon kedvezőtlen hatást fog gyakorolni tevékenységének jövedelmezőségére. A Stéarinerie Dubois előadta továbbá, hogy a panaszban felsorolt uniós gyártók nem szükségképpen gyártanak elegendő mennyiségben olyan zsírsavakat, amelyekre neki szüksége van. A vállalat arra is rámutatott, hogy azon két zsírsavtípus esetében, amelyet termelésében felhasznál, egyetlen uniós gyártó sem képes a vállalat elvárásainak megfelelő színű termék előállítására, márpedig a szín fontos szempont a gyógyszeripari vevői számára. A Stéarinerie Dubois kijelentette, hogy mivel a REACH rendeletnek, illetve a kóser és a halal piac követelményeinek megfelelő zsírsavaknak nincs uniós piaca, e termékek behozatala nem okozhat kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(463)

A Stéarinerie Dubois előadta, hogy az Indonéziából behozott termékek számos típusának korlátozott helyettesíthetősége a termelési költségek növekedésén keresztül nagyon kedvezőtlen hatást fog gyakorolni tevékenységének jövedelmezőségére. A Stéarinerie Dubois előadta továbbá, hogy a panaszban felsorolt uniós gyártók nem szükségképpen gyártanak elegendő mennyiségben olyan zsírsavakat, amelyekre neki szüksége van. A vállalat arra is rámutatott, hogy azon két zsírsavtípus esetében, amelyet termelésében felhasznál, egyetlen uniós gyártó sem képes a vállalat elvárásainak megfelelő színű termék előállítására, márpedig a szín fontos szempont a gyógyszeripari vevői számára. A Stéarinerie Dubois kijelentette, hogy mivel a REACH rendeletnek, illetve a kóser és a halal piac követelményeinek megfelelő zsírsavaknak nincs uniós piaca, e termékek behozatala nem okozhat kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (464) | A CUTFA előadta, hogy az intézkedések bevezetése esetén az uniós gazdasági ágazat – az Indonéziából és a harmadik országokból érkező behozatallal együtt – képes volna elegendő kínálatot biztosítani az uniós piacon. Ezt az álláspontját egy, a legfontosabb beszerzési forrásokat bemutató oszlopdiagram segítségével is alátámasztotta. A CUTFA emellett arra is rámutatott, hogy az Indonéziából érkező behozatal nem szűnne meg, hanem egyenlő feltételekkel versenyezne a piac többi résztvevőjével. |
| --- | --- |

(464)

A CUTFA előadta, hogy az intézkedések bevezetése esetén az uniós gazdasági ágazat – az Indonéziából és a harmadik országokból érkező behozatallal együtt – képes volna elegendő kínálatot biztosítani az uniós piacon. Ezt az álláspontját egy, a legfontosabb beszerzési forrásokat bemutató oszlopdiagram segítségével is alátámasztotta. A CUTFA emellett arra is rámutatott, hogy az Indonéziából érkező behozatal nem szűnne meg, hanem egyenlő feltételekkel versenyezne a piac többi résztvevőjével.

| (465) | A Bizottság elismerte, hogy az uniós felhasználó ágazatok különböző szegmenseiben a zsírsavkínálat alapvető fontosságú, mert a zsírsavak nem helyettesíthetők kielégítően más termékekkel. Ezért a Bizottság a beérkezett észrevételek tükrében újraértékelte a piaci zavarok és a kínálati problémák kérdéskörét. |
| --- | --- |

(465)

A Bizottság elismerte, hogy az uniós felhasználó ágazatok különböző szegmenseiben a zsírsavkínálat alapvető fontosságú, mert a zsírsavak nem helyettesíthetők kielégítően más termékekkel. Ezért a Bizottság a beérkezett észrevételek tükrében újraértékelte a piaci zavarok és a kínálati problémák kérdéskörét.

| (466) | Először: ahogyan azt a (220) preambulumbekezdés kifejti, a (407) preambulumbekezdésben hivatkozott szabad kapacitások számítása az uniós gazdasági ágazat fenntartható – nem pedig elméleti – gyártási kapacitása alapján történt, figyelembe véve a szokásos (például karbantartás miatti) állásidőket, valamint más termékek termelését. Ezt szem előtt tartva az Unióban a vizsgálati időszakban mintegy 250 000 tonna szabad kapacitás állt rendelkezésre. Ezen érték következetes és helytálló megállapítását az uniós gazdasági ágazat által benyújtott kitöltött kérdőívek tették lehetővé. A Bizottság az indokolt esetekben a kapacitásértékeket csökkentette, és az ellenőrzött értékeket megküldte az érintett vállalatoknak. |
| --- | --- |

(466)

Először: ahogyan azt a (220) preambulumbekezdés kifejti, a (407) preambulumbekezdésben hivatkozott szabad kapacitások számítása az uniós gazdasági ágazat fenntartható – nem pedig elméleti – gyártási kapacitása alapján történt, figyelembe véve a szokásos (például karbantartás miatti) állásidőket, valamint más termékek termelését. Ezt szem előtt tartva az Unióban a vizsgálati időszakban mintegy 250 000 tonna szabad kapacitás állt rendelkezésre. Ezen érték következetes és helytálló megállapítását az uniós gazdasági ágazat által benyújtott kitöltött kérdőívek tették lehetővé. A Bizottság az indokolt esetekben a kapacitásértékeket csökkentette, és az ellenőrzött értékeket megküldte az érintett vállalatoknak.

| (467) | Másodszor: nyilvánvaló, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nem tudott szabadon beruházni. A mintában szereplő vállalatoknál a beruházások folytatódtak ugyan, de a meglévő üzemek és berendezések karbantartására szorítkoztak, kapacitásnövelésre és a termelés területén jelen lévő szűk keresztmetszetek kiküszöbölésére nem volt mód. Az intézkedések bevezetése enyhíti a gazdasági ágazatra nehezedő árnyomást, és lehetővé teszi az uniós gyártóknak olyan árszintek elérését, amelyek mellett már észszerű nyereségek érhetők el. A jobb piaci feltételek következtében a termelés és az értékesítés a piac igényei szerint növekedhet. A gazdasági ágazat emellett a gyártási kapacitás növeléséhez szükséges tőke előteremtésére is képes lesz. |
| --- | --- |

(467)

Másodszor: nyilvánvaló, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nem tudott szabadon beruházni. A mintában szereplő vállalatoknál a beruházások folytatódtak ugyan, de a meglévő üzemek és berendezések karbantartására szorítkoztak, kapacitásnövelésre és a termelés területén jelen lévő szűk keresztmetszetek kiküszöbölésére nem volt mód. Az intézkedések bevezetése enyhíti a gazdasági ágazatra nehezedő árnyomást, és lehetővé teszi az uniós gyártóknak olyan árszintek elérését, amelyek mellett már észszerű nyereségek érhetők el. A jobb piaci feltételek következtében a termelés és az értékesítés a piac igényei szerint növekedhet. A gazdasági ágazat emellett a gyártási kapacitás növeléséhez szükséges tőke előteremtésére is képes lesz.

| (468) | A figyelembe vett időszakban tapasztalthoz hasonló, a benyújtott elektronikus levelezés által is jelzett kínálati problémákra akkor lehet számítani, ha egy gazdasági ágazatot olyan, az értékesítési árakat befolyásoló jelentős kár éri, amely miatt az ágazat szereplői alacsony nyereséget érnek el, és nem képesek a beruházásokhoz szükséges tőke előteremtésére. Az intézkedések bevezetése javítja a piaci feltételeket az uniós gazdasági ágazat számára, ezért az ágazatban működő vállalatok növelni tudják termelésüket, és növelni tudják a piacon kínált zsírsavak mennyiségét és választékát. |
| --- | --- |

(468)

A figyelembe vett időszakban tapasztalthoz hasonló, a benyújtott elektronikus levelezés által is jelzett kínálati problémákra akkor lehet számítani, ha egy gazdasági ágazatot olyan, az értékesítési árakat befolyásoló jelentős kár éri, amely miatt az ágazat szereplői alacsony nyereséget érnek el, és nem képesek a beruházásokhoz szükséges tőke előteremtésére. Az intézkedések bevezetése javítja a piaci feltételeket az uniós gazdasági ágazat számára, ezért az ágazatban működő vállalatok növelni tudják termelésüket, és növelni tudják a piacon kínált zsírsavak mennyiségét és választékát.

| (469) | Harmadszor: a Bizottság nem számít arra, hogy az e rendelettel bevezetett intézkedések ellehetetlenítik az indonéz exportot. Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a behozatal leállítása, hanem az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása a piacon. Ennek megfelelően a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy általános hiány fog fellépni az uniós piacon, és ez túlzott áremelkedéseket fog előidézni. |
| --- | --- |

(469)

Harmadszor: a Bizottság nem számít arra, hogy az e rendelettel bevezetett intézkedések ellehetetlenítik az indonéz exportot. Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a behozatal leállítása, hanem az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása a piacon. Ennek megfelelően a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy általános hiány fog fellépni az uniós piacon, és ez túlzott áremelkedéseket fog előidézni.

| (470) | A Bizottság megállapította, hogy a C8–C10 szénatomszámú zsírsavak árának megugrására vonatkozó felvetés a globális piacra, nem pedig az uniós piacra vonatkozott. Ezért a dömpingellenes intézkedések által a C8–C10 szénatomszámú zsírsavak uniós felhasználóinak globális versenyképességére kifejtett hatások nem lesznek különbözőek a más típusú zsírsavak felhasználóira kifejtett hatásoktól. A Bizottság emlékeztetett továbbá arra, hogy a vizsgálati időszak utáni piaci fejleményeket rendesen nem veszi figyelembe az értékelésében. Az NYCO által az aeronautikai és a védelmi ipar kapcsán mondottakat illetően megjegyzendő, hogy a fél a piaci zavarokkal kapcsolatos állítását nem támasztotta alá bizonyítékokkal, ezért azokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(470)

A Bizottság megállapította, hogy a C8–C10 szénatomszámú zsírsavak árának megugrására vonatkozó felvetés a globális piacra, nem pedig az uniós piacra vonatkozott. Ezért a dömpingellenes intézkedések által a C8–C10 szénatomszámú zsírsavak uniós felhasználóinak globális versenyképességére kifejtett hatások nem lesznek különbözőek a más típusú zsírsavak felhasználóira kifejtett hatásoktól. A Bizottság emlékeztetett továbbá arra, hogy a vizsgálati időszak utáni piaci fejleményeket rendesen nem veszi figyelembe az értékelésében. Az NYCO által az aeronautikai és a védelmi ipar kapcsán mondottakat illetően megjegyzendő, hogy a fél a piaci zavarokkal kapcsolatos állítását nem támasztotta alá bizonyítékokkal, ezért azokat a Bizottság elutasította.

| (471) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy az indonéz és az uniós gazdasági ágazat termékei nagymértékben helyettesíthetők egymással. Pusztán abból, hogy egyes uniós gyártók bizonyos időpontokban a figyelembe vett időszakban érvényes körülmények között nem voltak képesek bizonyos terméktípusokat szállítani, nem következik, hogy a kínálati problémák az intézkedések bevezetése után is megmaradnak. A Bizottság úgy ítélte meg továbbá, hogy az intézkedéseknek a szóban forgó felhasználó jövedelmezőségére kifejtett hatásait a fél nem támasztotta alá kellőképpen bizonyítékokkal, mert kitöltött kérdőív hiányában a Bizottság nem tudta értékelni, hogy a vállalat számára mennyire voltak fontosak a zsírsavköltségek a teljes költséghez vagy az árbevételhez viszonyítva. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(471)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy az indonéz és az uniós gazdasági ágazat termékei nagymértékben helyettesíthetők egymással. Pusztán abból, hogy egyes uniós gyártók bizonyos időpontokban a figyelembe vett időszakban érvényes körülmények között nem voltak képesek bizonyos terméktípusokat szállítani, nem következik, hogy a kínálati problémák az intézkedések bevezetése után is megmaradnak. A Bizottság úgy ítélte meg továbbá, hogy az intézkedéseknek a szóban forgó felhasználó jövedelmezőségére kifejtett hatásait a fél nem támasztotta alá kellőképpen bizonyítékokkal, mert kitöltött kérdőív hiányában a Bizottság nem tudta értékelni, hogy a vállalat számára mennyire voltak fontosak a zsírsavköltségek a teljes költséghez vagy az árbevételhez viszonyítva. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (472) | Az Unión kívüli versenytársakra gyakorolt hatásokkal és a termelés áthelyezésének kockázatával kapcsolatos állításokat a felek nem támasztották alá bizonyítékokkal. Emellett a (455) preambulumbekezdés bemutatja azokat a tényezőket, amelyek enyhíthetik a vámoknak a felhasználókra gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

(472)

Az Unión kívüli versenytársakra gyakorolt hatásokkal és a termelés áthelyezésének kockázatával kapcsolatos állításokat a felek nem támasztották alá bizonyítékokkal. Emellett a (455) preambulumbekezdés bemutatja azokat a tényezőket, amelyek enyhíthetik a vámoknak a felhasználókra gyakorolt hatásait.

| (473) | A Wilmar állítása szerint a zsírsav mint nyersanyag költsége az uniós piacon körülbelül 32,9 %-kal fog nőni (59). |
| --- | --- |

(473)

A Wilmar állítása szerint a zsírsav mint nyersanyag költsége az uniós piacon körülbelül 32,9 %-kal fog nőni (59).

59

| (474) | Ez a becslés azonban eltúlozza a felhasználóknál várhatóan jelentkező költségnövekedést. Ennek oka, hogy az indonéz behozatal a felhasználás körülbelül 20 %-át fedezte, és jóval kisebb költségnövekedés várható azoknál a felhasználóknál, amelyek az uniós gazdasági ágazattól vagy más forrásból származó behozatal útján szerzik be a vizsgált terméket. Emellett a más harmadik országokból, például Malajziából érkező behozatal az intézkedések időtartama alatt a jobb piaci feltételek és a kisebb indonéz árnyomás miatt óhatatlanul nőni fog. |
| --- | --- |

(474)

Ez a becslés azonban eltúlozza a felhasználóknál várhatóan jelentkező költségnövekedést. Ennek oka, hogy az indonéz behozatal a felhasználás körülbelül 20 %-át fedezte, és jóval kisebb költségnövekedés várható azoknál a felhasználóknál, amelyek az uniós gazdasági ágazattól vagy más forrásból származó behozatal útján szerzik be a vizsgált terméket. Emellett a más harmadik országokból, például Malajziából érkező behozatal az intézkedések időtartama alatt a jobb piaci feltételek és a kisebb indonéz árnyomás miatt óhatatlanul nőni fog.

| (475) | A Wilmar rámutatott arra is, hogy a – különösen Ukrajnából érkező – növényi olajok lecsökkent behozatala korlátozni fogja az uniós gazdasági ágazat nyersanyagbeszerzési képességét. |
| --- | --- |

(475)

A Wilmar rámutatott arra is, hogy a – különösen Ukrajnából érkező – növényi olajok lecsökkent behozatala korlátozni fogja az uniós gazdasági ágazat nyersanyagbeszerzési képességét.

| (476) | A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a felvetések a vizsgálati időszak utáni időszak fejleményeivel kapcsolatosak. A fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy ezeknek a fejleményeknek milyen hatásai lesznek az uniós piacon, illetve hogy azok tartósak-e, figyelemmel arra, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszak utáni időszakra vonatkozó információk főszabályként nem vehetők figyelembe. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(476)

A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a felvetések a vizsgálati időszak utáni időszak fejleményeivel kapcsolatosak. A fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy ezeknek a fejleményeknek milyen hatásai lesznek az uniós piacon, illetve hogy azok tartósak-e, figyelemmel arra, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszak utáni időszakra vonatkozó információk főszabályként nem vehetők figyelembe. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (477) | A Bizottság a fentieknek megfelelően nem tudta elfogadni, hogy az uniós felhasználóknak általános hiánnyal kell számolniuk a zsírsavkínálatban. A konkrét termékek beszerzésével kapcsolatos problémákat illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az esetleges piaci zavarok csak átmenetiek lesznek, és csak addig fognak tartani, amíg a gyártók és vevőik nem alkalmazkodnak az új piaci helyzethez. |
| --- | --- |

(477)

A Bizottság a fentieknek megfelelően nem tudta elfogadni, hogy az uniós felhasználóknak általános hiánnyal kell számolniuk a zsírsavkínálatban. A konkrét termékek beszerzésével kapcsolatos problémákat illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az esetleges piaci zavarok csak átmenetiek lesznek, és csak addig fognak tartani, amíg a gyártók és vevőik nem alkalmazkodnak az új piaci helyzethez.

7.9.3.   A felhasználók érdekére vonatkozó következtetés

A felhasználók érdekére vonatkozó következtetés

| (478) | Az ügy kapcsán rendelkezésre álló információk alapján – az érdekelt felek észrevételeit is szem előtt tartva – egyértelmű, hogy a legnagyobb zsírsavfelhasználó ágazatokban (háztartási tisztítószerek, mosó-, szépségápolási és testápolási szerek) az intézkedések bevezetése nem vált ki jelentős hatást, mert ezek az ágazatok képesek lesznek elviselni a vevőkre nem áthárítható esetleges költségnövekedést. |
| --- | --- |

(478)

Az ügy kapcsán rendelkezésre álló információk alapján – az érdekelt felek észrevételeit is szem előtt tartva – egyértelmű, hogy a legnagyobb zsírsavfelhasználó ágazatokban (háztartási tisztítószerek, mosó-, szépségápolási és testápolási szerek) az intézkedések bevezetése nem vált ki jelentős hatást, mert ezek az ágazatok képesek lesznek elviselni a vevőkre nem áthárítható esetleges költségnövekedést.

| (479) | A többi ágazatban bizonyos jelek arra mutatnak, hogy a bekövetkező költségnövekedés kihat a jövedelmezőségre. Azonban mindössze két vállalatcsoport döntött úgy, hogy észrevételeinek alátámasztása érdekében maradéktalanul együttműködik a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(479)

A többi ágazatban bizonyos jelek arra mutatnak, hogy a bekövetkező költségnövekedés kihat a jövedelmezőségre. Azonban mindössze két vállalatcsoport döntött úgy, hogy észrevételeinek alátámasztása érdekében maradéktalanul együttműködik a vizsgálatban.

| (480) | Az esetleges költségnövekedést valamennyi felhasználó esetében enyhíteni fogja több körülmény, például a vámfelügyelet melletti feldolgozás lehetősége azokban az esetekben, amikor az érintett vállalatok a behozott zsírsav felhasználásával exportált termékeket állítanak elő. A felhasználók nem minden termékük előállítása során használnak fel zsírsavakat. Emellett az uniós piacon felhasznált zsírsavak mintegy 80 %-a nem Indonéziából érkezik, ezért nem lesz kitéve az intézkedések közvetlen hatásának. |
| --- | --- |

(480)

Az esetleges költségnövekedést valamennyi felhasználó esetében enyhíteni fogja több körülmény, például a vámfelügyelet melletti feldolgozás lehetősége azokban az esetekben, amikor az érintett vállalatok a behozott zsírsav felhasználásával exportált termékeket állítanak elő. A felhasználók nem minden termékük előállítása során használnak fel zsírsavakat. Emellett az uniós piacon felhasznált zsírsavak mintegy 80 %-a nem Indonéziából érkezik, ezért nem lesz kitéve az intézkedések közvetlen hatásának.

| (481) | A dömpingellenes intézkedések célja az érintett országból az Unióba érkező behozatal (vámmal együtt számított) árának növelése. A harmadik országokból érkező behozatal ára és az uniós gazdasági ágazat által felszámított ár várhatóan szintén nőni fog. Az uniós gazdasági ágazatnak azonban ahhoz, hogy fennmaradhasson, tisztességes feltételek mellett kell versenyeznie az uniós piacon az indonéz exportáló gyártókkal. Az uniós piacnak időre lesz szüksége ahhoz, hogy alkalmazkodjon az új feltételekhez, és eközben bizonyos piaci szereplőknél, illetve felhasználói szegmensekben jelentkezhetnek kedvezőtlen hatások. A fentiekben említett módon az uniós gyártóknak a termelési kapacitás növeléséhez növelniük kell beruházásaikat. E beruházások egy része lehetővé fogja tenni, hogy az uniós gazdasági ágazatban működő vállalatok szélesebb termékválasztékot kínáljanak a zsírsavak területén, illetve hogy növeljék egyes termékek termelését. Pusztán abból, hogy egy uniós gyártó a jelenlegi tisztességtelen verseny körülményei között nem volt képes egy bizonyos terméket kínálni a piacon, nem következik, hogy az uniós gyártók nem fognak tudni alkalmazkodni az intézkedések nyomán előálló új piaci feltételekhez. |
| --- | --- |

(481)

A dömpingellenes intézkedések célja az érintett országból az Unióba érkező behozatal (vámmal együtt számított) árának növelése. A harmadik országokból érkező behozatal ára és az uniós gazdasági ágazat által felszámított ár várhatóan szintén nőni fog. Az uniós gazdasági ágazatnak azonban ahhoz, hogy fennmaradhasson, tisztességes feltételek mellett kell versenyeznie az uniós piacon az indonéz exportáló gyártókkal. Az uniós piacnak időre lesz szüksége ahhoz, hogy alkalmazkodjon az új feltételekhez, és eközben bizonyos piaci szereplőknél, illetve felhasználói szegmensekben jelentkezhetnek kedvezőtlen hatások. A fentiekben említett módon az uniós gyártóknak a termelési kapacitás növeléséhez növelniük kell beruházásaikat. E beruházások egy része lehetővé fogja tenni, hogy az uniós gazdasági ágazatban működő vállalatok szélesebb termékválasztékot kínáljanak a zsírsavak területén, illetve hogy növeljék egyes termékek termelését. Pusztán abból, hogy egy uniós gyártó a jelenlegi tisztességtelen verseny körülményei között nem volt képes egy bizonyos terméket kínálni a piacon, nem következik, hogy az uniós gyártók nem fognak tudni alkalmazkodni az intézkedések nyomán előálló új piaci feltételekhez.

| (482) | A Bizottság álláspontja szerint ezek a költségnövekedések szükségesek ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat tisztességes feltételek és az életképességét nem veszélyeztető árszintek mellett vehessen részt a piaci versenyben. Egyértelmű, hogy a 10. táblázatban jelzett jövedelmezőség nem fenntartható, és minden felhasználónak érdeke, hogy az Unióban széles körben folytatódjon a zsírsavgyártás. A felhasználóknál várhatóan jelentkező költségnövekedés nem tekinthető túlzottnak. |
| --- | --- |

(482)

A Bizottság álláspontja szerint ezek a költségnövekedések szükségesek ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat tisztességes feltételek és az életképességét nem veszélyeztető árszintek mellett vehessen részt a piaci versenyben. Egyértelmű, hogy a 10. táblázatban jelzett jövedelmezőség nem fenntartható, és minden felhasználónak érdeke, hogy az Unióban széles körben folytatódjon a zsírsavgyártás. A felhasználóknál várhatóan jelentkező költségnövekedés nem tekinthető túlzottnak.

| (483) | Mindezek alapján a Bizottság valamennyi jelentkező érdekelt fél véleményét figyelembe véve arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem fog túlzott hatást gyakorolni a felhasználókra. |
| --- | --- |

(483)

Mindezek alapján a Bizottság valamennyi jelentkező érdekelt fél véleményét figyelembe véve arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem fog túlzott hatást gyakorolni a felhasználókra.

7.10.   A beszállítók érdeke

A beszállítók érdeke

| (484) | Az uniós nyersanyag-beszállítók körébe főként faggyú- és növényiolaj-termelők tartoznak. Bár e nyersanyag-beszállítók nem működtek együtt ebben a vizsgálatban, egyértelmű, hogy az intézkedések bevezetése hosszú távon a beszállítók javát is szolgálná, mivel az uniós gazdasági ágazat jelentős mennyiségű, az Unióban előállított faggyút és növényi olajat használ fel. |
| --- | --- |

(484)

Az uniós nyersanyag-beszállítók körébe főként faggyú- és növényiolaj-termelők tartoznak. Bár e nyersanyag-beszállítók nem működtek együtt ebben a vizsgálatban, egyértelmű, hogy az intézkedések bevezetése hosszú távon a beszállítók javát is szolgálná, mivel az uniós gazdasági ágazat jelentős mennyiségű, az Unióban előállított faggyút és növényi olajat használ fel.

7.11.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (485) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nincs alapos ok azt feltételezni, hogy az Indonéziából származó zsírsav behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(485)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nincs alapos ok azt feltételezni, hogy az Indonéziából származó zsírsav behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ne szolgálná az Unió érdekét.

8.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (486) | A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel, az intézkedések szintjével és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló végleges intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(486)

A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel, az intézkedések szintjével és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló végleges intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (487) | A fenti értékelés szerint a Bizottság a Wilmar dömpingkülönbözetének szintjén állapítja meg a végleges dömpingellenes vámokat. |
| --- | --- |

(487)

A fenti értékelés szerint a Bizottság a Wilmar dömpingkülönbözetének szintjén állapítja meg a végleges dömpingellenes vámokat.

| (488) | A Musim Mas tekintetében a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e a kár megszüntetéséhez. Miután az érintett termékre vonatkozóan az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti nyersanyagpiaci torzulásokat tárt fel (ilyen torzulás a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj exportadója és -illetéke), a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2b) bekezdésében előírtak szerint arra a következtetésre jutott, hogy az Unió érdekei szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár orvoslásához nem lenne elegendő, ha a vám összegét a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám szintjén határozná meg. |
| --- | --- |

(488)

A Musim Mas tekintetében a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e a kár megszüntetéséhez. Miután az érintett termékre vonatkozóan az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti nyersanyagpiaci torzulásokat tárt fel (ilyen torzulás a nyers pálmaolaj és a nyers pálmamagbélolaj exportadója és -illetéke), a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2b) bekezdésében előírtak szerint arra a következtetésre jutott, hogy az Unió érdekei szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár orvoslásához nem lenne elegendő, ha a vám összegét a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám szintjén határozná meg.

| (489) | A mintában nem szereplő többi együttműködő indonéz vállalatra vonatkozó végleges vám a mintában szereplő két vállalatra vonatkozóan fent megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagán alapul. |
| --- | --- |

(489)

A mintában nem szereplő többi együttműködő indonéz vállalatra vonatkozó végleges vám a mintában szereplő két vállalatra vonatkozóan fent megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagán alapul.

| (490) | Tekintettel az együttműködés magas szintjére (a vizsgálati időszak alatt a teljes behozatalt az együttműködő exportáló gyártók kivitele adta), az országos vám szintje a mintában szereplő két együttműködő exportőr legmagasabb dömpingkülönbözetén alapult. |
| --- | --- |

(490)

Tekintettel az együttműködés magas szintjére (a vizsgálati időszak alatt a teljes behozatalt az együttműködő exportáló gyártók kivitele adta), az országos vám szintje a mintában szereplő két együttműködő exportőr legmagasabb dömpingkülönbözetén alapult.

| (491) | A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet | Végleges kárkülönbözet | Dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | 46,4 % | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati, Indonézia | 15,2 % | 38,7 % | 15,2 % |
| Más együttműködő vállalatok | 26,6 % | 41,5 % | 26,6 % |
| Minden más vállalat | 46,4 % | 46,4 % | 46,4 % |

(491)

A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Végleges kárkülönbözet

Dömpingellenes vám

P.T. Musim Mas

46,4 %

46,4 %

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati, Indonézia

15,2 %

38,7 %

15,2 %

Más együttműködő vállalatok

26,6 %

41,5 %

26,6 %

Minden más vállalat

46,4 %

46,4 %

46,4 %

| (492) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett vállalatok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(492)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett vállalatok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (493) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(493)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

| (494) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(494)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (495) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(495)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (496) | Amennyiben a szóban forgó dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(496)

Amennyiben a szóban forgó dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (497) | Több érdekelt fél előadta, hogy az intézkedések szintje túlságosan magas, illetve nem megfelelő, és hogy a Bizottságnak csökkentenie kellene a kivetendő vámokat. |
| --- | --- |

(497)

Több érdekelt fél előadta, hogy az intézkedések szintje túlságosan magas, illetve nem megfelelő, és hogy a Bizottságnak csökkentenie kellene a kivetendő vámokat.

| (498) | Az intézkedések szintjének megállapítása azonban az e rendeletben bemutatott módszerrel, az alaprendelettel összhangban történt. A Bizottság a dömping- és a kárkülönbözetek számításáról tájékoztatta az érintett érdekelt feleket. Ennek megfelelően ezeket a felvetéseket el kell utasítani, figyelemmel arra is, hogy az alaprendelet nem ad lehetőséget a vámok önkényes megállapítására. |
| --- | --- |

(498)

Az intézkedések szintjének megállapítása azonban az e rendeletben bemutatott módszerrel, az alaprendelettel összhangban történt. A Bizottság a dömping- és a kárkülönbözetek számításáról tájékoztatta az érintett érdekelt feleket. Ennek megfelelően ezeket a felvetéseket el kell utasítani, figyelemmel arra is, hogy az alaprendelet nem ad lehetőséget a vámok önkényes megállapítására.

| (499) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben az Ecogreen – több jogalap alapján – arra kérte a Bizottságot, hogy konstruktív korrekciós intézkedésként fontolja meg a vámmentes kontingens bevezetésének lehetőségét. |
| --- | --- |

(499)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán megfogalmazott észrevételeiben az Ecogreen – több jogalap alapján – arra kérte a Bizottságot, hogy konstruktív korrekciós intézkedésként fontolja meg a vámmentes kontingens bevezetésének lehetőségét.

| (500) | Az Ecogreen elsőként az alaprendelet 8. cikkéből indult ki, és egyeztetést kezdeményezett egy, az árra vonatkozó, kontingenselemet is tartalmazó kötelezettségvállalás létrehozása érdekében. Ebben a tekintetben emlékeztetett arra, hogy a vámkontingensek a szolárpanelek ügyében (60) elfogadott kötelezettségvállalásokban is jelen voltak, valamint hogy a WTO vizsgálóbizottsága az „EK – ágynemű” ügyben kimondta (61), hogy a Bizottság a fejlődő országok közé tartozó tagországokkal kapcsolatos eljárásokban köteles megfontolni a konstruktív korrekciós intézkedések lehetőségét. |
| --- | --- |

(500)

Az Ecogreen elsőként az alaprendelet 8. cikkéből indult ki, és egyeztetést kezdeményezett egy, az árra vonatkozó, kontingenselemet is tartalmazó kötelezettségvállalás létrehozása érdekében. Ebben a tekintetben emlékeztetett arra, hogy a vámkontingensek a szolárpanelek ügyében (60) elfogadott kötelezettségvállalásokban is jelen voltak, valamint hogy a WTO vizsgálóbizottsága az „EK – ágynemű” ügyben kimondta (61), hogy a Bizottság a fejlődő országok közé tartozó tagországokkal kapcsolatos eljárásokban köteles megfontolni a konstruktív korrekciós intézkedések lehetőségét.

60

61

| (501) | A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében az Ecogreennek jogában áll az árra vonatkozóan kötelezettségvállalást felajánlani, amelyet a Bizottság vagy elfogad, vagy nem. A felajánlás benyújtására az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt kötelező határidőn belül van lehetőség. Ennek megfelelően az Ecogreen felajánlásának legkésőbb az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő előtt öt nappal kellett volna beérkeznie a Bizottsághoz. A fél az árra vonatkozó kötelezettségvállalást 2022. szeptember 12-én kezdeményezte, tehát az említett jogi határidőnél jóval később, és még akkor sem konkrét javaslat formájában. Ennek megfelelően a fél nem tett az árra vonatkozóan felajánlást olyan kötelezettségvállalás tekintetében, amelyet az alaprendelet értelmében figyelembe lehetne venni, és ennélfogva a szolárpanelek ügyére, illetve az „EK – ágynemű” ügyre sincs lehetőség jogosan hivatkozni. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést. |
| --- | --- |

(501)

A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében az Ecogreennek jogában áll az árra vonatkozóan kötelezettségvállalást felajánlani, amelyet a Bizottság vagy elfogad, vagy nem. A felajánlás benyújtására az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt kötelező határidőn belül van lehetőség. Ennek megfelelően az Ecogreen felajánlásának legkésőbb az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő előtt öt nappal kellett volna beérkeznie a Bizottsághoz. A fél az árra vonatkozó kötelezettségvállalást 2022. szeptember 12-én kezdeményezte, tehát az említett jogi határidőnél jóval később, és még akkor sem konkrét javaslat formájában. Ennek megfelelően a fél nem tett az árra vonatkozóan felajánlást olyan kötelezettségvállalás tekintetében, amelyet az alaprendelet értelmében figyelembe lehetne venni, és ennélfogva a szolárpanelek ügyére, illetve az „EK – ágynemű” ügyre sincs lehetőség jogosan hivatkozni. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést.

| (502) | Az Ecogreen másodikként a védintézkedések, tehát egy másik piacvédelmi eszköz összefüggésében a nem károsnak ítélt kereskedelmi forgalom megőrzése érdekében bevezetett vámkontingensek analógiájára kért vámmentes kontingenst. |
| --- | --- |

(502)

Az Ecogreen másodikként a védintézkedések, tehát egy másik piacvédelmi eszköz összefüggésében a nem károsnak ítélt kereskedelmi forgalom megőrzése érdekében bevezetett vámkontingensek analógiájára kért vámmentes kontingenst.

| (503) | Ennek kapcsán a Bizottság annak észrevételezésére szorítkozott, hogy e vizsgálat jogalapja az alaprendelet, amely nem rendelkezik vámmentes kontingensekről. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést. |
| --- | --- |

(503)

Ennek kapcsán a Bizottság annak észrevételezésére szorítkozott, hogy e vizsgálat jogalapja az alaprendelet, amely nem rendelkezik vámmentes kontingensekről. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést.

| (504) | Az Ecogreen harmadikként a legutóbb az (EU) 2022/972 tanácsi rendelettel (62) módosított (EU) 2021/2283 tanácsi rendelet (63) alapján kért konstruktív korrekciós intézkedésként vámkontingenst, arra hivatkozva, hogy az említett rendelet lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a mezőgazdasági és az ipari termékek kapcsán vámkontingenseket nyisson meg és alkalmazzon. |
| --- | --- |

(504)

Az Ecogreen harmadikként a legutóbb az (EU) 2022/972 tanácsi rendelettel (62) módosított (EU) 2021/2283 tanácsi rendelet (63) alapján kért konstruktív korrekciós intézkedésként vámkontingenst, arra hivatkozva, hogy az említett rendelet lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a mezőgazdasági és az ipari termékek kapcsán vámkontingenseket nyisson meg és alkalmazzon.

62

63

| (505) | A Bizottság megjegyezte, hogy a legutóbb az (EU) 2022/972 rendelettel módosított (EU) 2021/2283 rendelet az (EU) 2021/2283 rendelet mellékletében felsorolt mezőgazdasági és ipari termékekre alkalmazandó, és ott a vizsgált termékhez rendelt TARIC-kódok nem szerepelnek. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést. |
| --- | --- |

(505)

A Bizottság megjegyezte, hogy a legutóbb az (EU) 2022/972 rendelettel módosított (EU) 2021/2283 rendelet az (EU) 2021/2283 rendelet mellékletében felsorolt mezőgazdasági és ipari termékekre alkalmazandó, és ott a vizsgált termékhez rendelt TARIC-kódok nem szerepelnek. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést.

| (506) | Végezetül az Ecogreen rámutatott arra, hogy az Uniós Vámkódex lehetőséget ad bizonyos mennyiségű behozott áru vámellenőrzés mellett történő feldolgozására (aktív feldolgozás). Az Ecogreen arra kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezen eljárás gyakorlati megvalósításának lehetőségeit. |
| --- | --- |

(506)

Végezetül az Ecogreen rámutatott arra, hogy az Uniós Vámkódex lehetőséget ad bizonyos mennyiségű behozott áru vámellenőrzés mellett történő feldolgozására (aktív feldolgozás). Az Ecogreen arra kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezen eljárás gyakorlati megvalósításának lehetőségeit.

| (507) | A Bizottság rámutatott arra, hogy sem saját hatásköre, sem a vizsgálat tárgya nem terjed ki erre a kérdéskörre, tekintettel arra, hogy a vizsgálat az alaprendeleten alapul. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést. |
| --- | --- |

(507)

A Bizottság rámutatott arra, hogy sem saját hatásköre, sem a vizsgálat tárgya nem terjed ki erre a kérdéskörre, tekintettel arra, hogy a vizsgálat az alaprendeleten alapul. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (508) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (64) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábbal egyenlő mértékű késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(508)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (64) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábbal egyenlő mértékű késedelmi kamat fizetendő.

64

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (509) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánja tartani a végleges dömpingellenes intézkedéseket. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a tájékoztatásukat követően ismertethették észrevételeiket. |
| --- | --- |

(509)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánja tartani a végleges dömpingellenes intézkedéseket. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a tájékoztatásukat követően ismertethették észrevételeiket.

| (510) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(510)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki az Indonéziából származó, jelenleg az ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 és ex 3823 19 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 és 3823199095) alá tartozó, C6, C8, C10, C12, C14, C16 vagy C18 szénatomszámú, 105 g/100 g-nál kisebb jódszámú, legalább 97 % hasítási fokú (a szabad zsírsavak trigliceridekhez mért aránya) zsírsavakra, beleértve a következőket is:

| — | egynemű zsírsavak (más néven „tiszta vágás”), és |
| --- | --- |

—

egynemű zsírsavak (más néven „tiszta vágás”), és

| — | két vagy több különböző szénatomszámú zsírsav kombinációját tartalmazó keverékek, |
| --- | --- |

—

két vagy több különböző szénatomszámú zsírsav kombinációját tartalmazó keverékek,

kivéve az Európai Bizottság által az (EU) 2018/2001 irányelv 30. cikkének (4) bekezdése alapján elismert, a fenntartható bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomasszából előállított tüzelőanyagok előállításával kapcsolatos önkéntes rendszerek (65) vagy az említett irányelv 30. cikkének (6) bekezdése alapján létrehozott nemzeti tanúsítási rendszerek valamelyike keretében tanúsított zsírsavakat.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | C880 |
| P.T. Wilmar Nabati, Indonézia | 15,2 % | C881 |
| A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 26,6 % | Lásd a mellékletet |
| Minden más vállalat | 46,4 % | C999 |

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

P.T. Musim Mas

46,4 %

C880

P.T. Wilmar Nabati, Indonézia

15,2 %

C881

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

26,6 %

Lásd a mellékletet

Minden más vállalat

46,4 %

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt károsodott, és emiatt a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árra a vámérték meghatározása keretében az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (66) 131. cikke (2) bekezdésének megfelelően arányosítást kell alkalmazni, a fentiekben meghatározott összegek alapján kiszámított dömpingellenes vámot a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának megfelelő százalékkal kell csökkenteni.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Amennyiben egy új indonéz exportáló gyártó elegendő bizonyítékot nyújt a Bizottságnak, a Bizottság módosíthatja a mellékletet úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszi a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, és ezáltal a 26,6 %-os súlyozott átlagos dömpingellenes vámtétel hatálya alá vonja. Az új exportáló gyártónak bizonyítania kell, hogy:

| a) | a vizsgálati időszakban, azaz 2020. október 1-jétől2021. szeptember 30-ig nem exportálta az Indonéziából származó, az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálati időszakban, azaz 2020. október 1-jétől2021. szeptember 30-ig nem exportálta az Indonéziából származó, az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut;

| b) | nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett intézkedések hatálya alá tartozik; és |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett intézkedések hatálya alá tartozik; és

| c) | a vizsgálati időszak végét követően exportált ténylegesen az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott, Indonéziából származó árukat vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára. |
| --- | --- |

c)

a vizsgálati időszak végét követően exportált ténylegesen az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott, Indonéziából származó árukat vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. január 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés az Indonéziából származó zsírsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 482., 2021.11.30., 5. o.).

2

(3)  Értesítés az Indonéziából származó zsírsav behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról (HL C 195., 2022.5.13., 11. o.).

3

(4)  A (44) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a „mintában szereplő exportáló gyártók” kifejezés helyesen: „a mintában nem szereplő, egyedi vizsgálatot kérelmező exportáló gyártók”.

4

(5)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2564

5

(6)  A vizsgálóbizottság jelentése, Mexikó – acélcsövek, WT/DS331/R, elfogadva: 2007. július 24., DSR 2007:IV, 1207. o., 7.347. pont. A WTO ítélkezési gyakorlatával összhangban az uniós bíróságok is ugyanezt az álláspontot képviselték az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdésében foglalt párhuzamos rendelkezés tekintetében, nevezetesen a 2009. március 10-i Interpipe Niko Tube és Interpipe NTRP kontra Tanács ítéletben, T-249/06, EU:T:2009:62, 139. pont.

6

Mexikó – acélcsövek

(7)  A Fellebbezési Testület jelentése, EK – kötőelemek (Kína), WT/DS397/AB/R, elfogadva: 2011. július 28., DSR 2011:VII, 3995. o., 425. pont.

7

EK – kötőelemek (Kína)

(8)  Uo., 430 és 454. pont.

8

(9)  A Bizottság (EU) 2019/1146 végrehajtási határozata (2019. július 4.) a Kínai Népköztársaságból származó melegen hengerelt acél szádpalló behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 181., 2019.7.5., 89. o.) és a Bizottság (EU) 2019/266 végrehajtási határozata (2019. február 14.) a Malajziából származó szolárüveg behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 44., 2019.2.15., 31. o.).

9

(10)  A Bizottság 2007/430/EK határozata (2007. június 19.) a Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálakra vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról (HL L 160., 2007.6.21., 30. o.).

10

(11)  A Törvényszék 2013. július 11-i ítélete, Philips Lighting Poland és Philips Lighting kontra Tanács, T-469/07, EU:T:2013:370, 87. pont. Ebben az ügyben a kérelmet nem vonták vissza. Ehelyett néhány olyan uniós gyártó, amely támogatta a kérelmet, amikor az eljárás megindítása előtt felvették velük a kapcsolatot („legitimáció megállapítása”), később úgy döntött, hogy megváltoztatja álláspontját, és a vizsgálat során ellenzi az intézkedéseket. Ennek eredményeként az uniós termelés viszonylatában az üggyel szembeni tiltakozás szintje magasabb lett, mint a támogatás szintje. A Bizottság végül úgy határozott, hogy ilyen körülmények között az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti panaszvisszavonás analógiájára jogosult a vizsgálat folytatására és az intézkedések bevezetésére.

11

(12)  A Bizottság által elismert önkéntes rendszerek és nemzeti tanúsítási rendszerek listája a következő internetcímen tekinthető meg: https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/bioenergy/voluntary-schemes_en

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (átdolgozás) (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.), megtekinthető a következő internetcímen: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A02018L2001-20220607

13

(14)  REACH-jogszabályok. A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata a rendelet első oldalán megjelölt időpontig tartalmazza a REACH valamennyi módosítását és helyesbítését.

14

(15)  Olyan eljárás, amely egy katalizátor révén lehetővé teszi, hogy a biodízelt olaj helyett közvetlenül zsírsavak és metanol felhasználásával állítsák elő.

15

(16)  Lásd az (EU) 2018/2001 irányelvet.

16

(17)  Lásd az (EU) 2018/2001 irányelvet.

17

(18)  Lásd az (EU) 2018/2001 irányelvet.

18

(19)  Lásd az (EU) 2018/2001 irányelvet.

19

(20)  Lásd az (EU) 2018/2001 irányelvet.

20

(21)  A Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).

21

(22)  Az olajsavra vonatkozó TARIC-kód nem tesz különbséget minőségi osztályonként, míg Indonéziából importálnak olajsavat az Unióba.

22

(23)  2007/460/EK határozat, (40) preambulumbekezdés.

23

(24)  https://www.ioioleo.de/wp-content/uploads/2021/01/IOI_BASIC_OLEO.pdf

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

25

(26)  Panasz, 41. pont.

26

(27)  A Bizottság (EU) 2020/1336 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 315., 2020.9.29., 1. o.), (352) preambulumbekezdés.

27

(28)  A Bizottság (EU) 2019/1688 végrehajtási rendelete (2019. október 8.) az Oroszországból, a Trinidad és Tobagóból, valamint az Amerikai Egyesült Államokból származó karbamid–ammónium-nitrát keverékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 258., 2019.10.9., 21. o.).

28

(29)  A Bíróság 1988. október 5-i ítélete, Silver Seiko Limited és társai kontra az Európai Közösségek Tanácsa, C-273/85 és C-107/86 egyesített ügyek, ECLI:EU:C:1988:466, 16. pont.

29

(30)  A Fellebbezési Testület jelentése, EK – kötőelemek (Kína) (21.5. cikk – Kína), WT/DS397/AB/RW és Add.1, elfogadva: 2016. február 12., DSR 2016:I, 7. o., 5.260–5.282. pont.

30

EK – kötőelemek (Kína) (21.5. cikk – Kína)

(31)  A Tanács 1194/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 19.) az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 315., 2013.11.26., 2. o.).

31

(32)  A Törvényszék 2016. szeptember 15-i ítélete, Musim Mas kontra Tanács, T-80/14, EU:T:2016:504, 94. pont.

32

(33)  A Törvényszék 2016. szeptember 15-i ítélete, Pelita Agung Agrindustri kontra Tanács, T-121/14, EU:T:2016:500, 74. pont.

33

(34)  A Törvényszék 2016. szeptember 15-i ítélete, Wilmar Bioenergi Indonesia és Wilmar Nabati Indonesia kontra Tanács, T-139/14, EU:T:2016:499, 101. pont.

34

(35)  A vizsgálóbizottság jelentése, EU – biodízel (Indonézia), WT/DS480/R és Add.1, elfogadva: 2018. február 28., DSR 2018:II, 605. o., 8.1.a)–d) pont.

35

EU – biodízel (Indonézia)

(36)  https://www.lmc.co.uk/oleochemicals/

36

(37)  IHS Markit Chemical Economics Handbook, 2021. június: „A legnagyobb fogyasztói piacok szárazföldi Kína, Nyugat-Európa és Észak-Amerika. A zsírsavfelhasználás historikus növekedése e régiókban megközelítette a régiós GDP-növekedést.” (https://ihsmarkit.com/products/natural-fatty-acids-chemical-economics-handbook.html).

37

(38)  Az IndustryARC zsírsavpiaci előrejelzése (2021–2026): „Továbbá a zsírsavak előállítására, fogyasztására, importjára és exportjára a Covid19 is kedvezőtlen hatással volt. A Covid19-világjárvány sokrétű következményei tovább súlyosbították a zsírsavpiac helyzetét 2020-ban. 2021 végére azonban a zsírsavkereslet várhatóan javulni fog a testápolási termékek és a háztartási tisztítószerek ágazata gyors növekedésének köszönhetően. (http://www.industryarc.com/Report/15848/fatty-acid-market.html).

38

(39)  OFI Magazine, Olajkémiai előrejelzés: erőteljes kereslet, 2021. július 9., https://www.ofimagazine.com/news/strong-demand-forecast-for-oleochemicals

39

(40)  A bruttó működési eredmény (GOS) vagy nyereség a hozzáadott érték és a személyzeti költségek különbsége; a működési tevékenység által létrehozott többlet, miután a munkaerő-tényező ráfordítást ellentételezték. A vegyipari termékek esetében a GOS az árbevétel 11 %-a, https://www.francechimie.fr/media/52b/the-european-chemical-industry-facts-and-figures-2020.pdf

40

(41)  CSIMarket, A vegyipar jövedelmezősége, https://csimarket.com/Industry/industry_Profitability_Ratios.php?ind=101&hist=4

41

(42)  A mintában szereplő uniós gyártók az uniós termelés és értékesítés mintegy 60 %-át képviselik.

42

(43)  A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az alacsony nyersanyagárakat az indonéz piacon uralkodó torz gazdasági viszonyok okozzák. Lásd a (392)–(400) preambulumbekezdést.

43

(44)  https://www.ssas.co.id/wp-content/uploads/2020/10/166-PMK.010-2020.pdf (csak indonéz nyelven elérhető, legutóbbi hozzáférés: 2022. július 10.).

44

(45)  https://jdih.kemenkeu.go.id/FullText/2020/57~PMK.05~2020Per.pdf (csak indonéz nyelven elérhető, legutóbbi hozzáférés: 2022. július 10.).

45

(46)  https://jdih.kemenkeu.go.id/download/30a94928-f217-48ee-934e-c2be549f350f/76~PMK.05~2021Per.pdf (csak indonéz nyelven elérhető, legutóbbi hozzáférés: 2022. július 10.).

46

(47)  https://kpbn.co.id/home.html?lang=1

47

(48)  https://www.gtis.com/gta/

48

(49)  Malajziai Pálmaolaj Tanács https://bepi.mpob.gov.my/admin2/price_local_daily_view_cpo_msia.php?more=Y&jenis=1Y&tahun=2020 és https://bepi.mpob.gov.my/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=1033&Itemid=136

49

(50)  CRUDE PALM OIL – CIF ROTTERDAM Spot Historische Prijzen - Investing.com https://nl.investing.com/commodities/crude-palm-oil-cif-rotterdam-futures-historical-data

50

(51)  https://gapki.id/en/news/19196/october-1-2020-commodity-price-position-at-the-closing-of-physical-exchange-market

51

(52)  A levél t22.004777. szám alatt megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában.

52

(53)  Lásd a P&G 2021. évi üzleti jelentését, a Henkel 2021. évi üzleti jelentését és az Unilever 2021. évi üzleti jelentését: https://assets.ctfassets.net/oggad6svuzkv/4Jv0tM2D5D4uo9fpGkFINt/51f922cfc331f8cd887e86f5dca2a59f/2021_annual_report.pdf

53

https://www.henkel.com/resource/blob/1616958/8a9ca447fca79ec3ad39d8e5192a1fb6/data/2021-annual-report.pdf

https://www.unilever.com/files/92ui5egz/production/e582e46a7f7170fd10be32cf65113b738f19f0c2.pdf

(54)  Lásd a P&G 2021. évi üzleti jelentésének 39. oldalát:

54

https://assets.ctfassets.net/oggad6svuzkv/4Jv0tM2D5D4uo9fpGkFINt/51f922cfc331f8cd887e86f5dca2a59f/2021_annual_report.pdf

(55)  Lásd a P&G 2021. évi üzleti jelentésének 19. oldalát.

55

(56)  Lásd a Henkel 2021. évi üzleti jelentésének 92. oldalát:

56

https://www.henkel.com/resource/blob/1616958/8a9ca447fca79ec3ad39d8e5192a1fb6/data/2021-annual-report.pdf

(57)  Lásd az Unilever 2021. évi üzleti jelentésének 122. oldalát:

57

https://www.unilever.com/files/92ui5egz/production/e582e46a7f7170fd10be32cf65113b738f19f0c2.pdf

(58)  Lásd az Unilever 2021. évi üzleti jelentésének 122. oldalát.

58

(59)  A végleges tájékoztató minden más együttműködő vállalatra 32,9 %-os vámtételű dömpingellenes vámot irányzott elő.

59

(60)  A Bizottság 2013/423/EU határozata (2013. augusztus 2.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról (HL L 209., 2013.8.3., 26. o.).

60

(61)  A vizsgálóbizottság jelentése, EK – ágynemű, WT/DS141/R, elfogadva: 2001. március 12., módosította a Fellebbezési Testület WT/DS141/AB/R jelű jelentése, DSR 2001:VI, 2077. o., 6.233. pont.

61

EK – ágynemű

(62)  A Tanács (EU) 2022/972 rendelete (2022. június 17.) az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó uniós autonóm vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló (EU) 2021/2283 rendelet módosításáról (HL L 167., 2022.6.24., 10. o.).

62

(63)  A Tanács (EU) 2021/2283 rendelete (2021. december 20.) egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó uniós autonóm vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről, valamint az 1388/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 458., 2021.12.22., 33. o.).

63

(64)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

64

(65)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (átdolgozás) (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.), megtekinthető a következő internetcímen: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A02018L2001-20220607

65

(66)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

66

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő együttműködő indonéz exportáló gyártók:

| Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| P.T. Nubika Jaya
  P.T. Permata Hijau Palm Oleo | C882 |
| P.T. Unilever Oleochemical Indonesia | C883 |
| P.T. Soci Mas
  P.T. Energi Sejahtera Mas | C884 |
| P.T. Ecogreen Oleochemicals | C885 |
| P.T. Apical Kao Chemicals
  P.T. Sari Dumai Sejati
  P.T. Kutai Refinery Nusantara
  P.T. Sari Dumai Oleo
  P.T. Padang Raya Cakrawala
  P.T. Asianagro Agung Jaya | C886 |
| P.T. Domas Agrointi Prima | C887 |

Név

TARIC-kiegészítő kód

P.T. Nubika Jaya

P.T. Permata Hijau Palm Oleo

C882

P.T. Unilever Oleochemical Indonesia

C883

P.T. Soci Mas

P.T. Energi Sejahtera Mas

C884

P.T. Ecogreen Oleochemicals

C885

P.T. Apical Kao Chemicals

P.T. Sari Dumai Sejati

P.T. Kutai Refinery Nusantara

P.T. Sari Dumai Oleo

P.T. Padang Raya Cakrawala

P.T. Asianagro Agung Jaya

C886

P.T. Domas Agrointi Prima

C887

---

| 2023.1.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 18/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 18/66

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/112 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. január 18.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Tanács a 964/2010/EU végrehajtási rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó egyes alumíniumkerekek behozatalára dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 964/2010/EU végrehajtási rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó egyes alumíniumkerekek behozatalára dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk.

2

| (2) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2017/109 végrehajtási rendelettel (3)2017. január 25-től további öt évvel meghosszabbította az eredeti intézkedéseket (a továbbiakban: korábbi hatályvesztési felülvizsgálat). |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2017/109 végrehajtási rendelettel (3)2017. január 25-től további öt évvel meghosszabbította az eredeti intézkedéseket (a továbbiakban: korábbi hatályvesztési felülvizsgálat).

3

| (3) | Az intézkedések a Kínából származó importra kivetett, 22,3 %-ban megállapított értékvám formáját öltötték. |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedések a Kínából származó importra kivetett, 22,3 %-ban megállapított értékvám formáját öltötték.

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(4)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

4

| (5) | A felülvizsgálati kérelmet 2021. október 21-én az Európai Kerékgyártók Szövetsége (European Wheels Manufacturers, EUWA, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az egyes alumíniumkerekekkel foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálati kérelmet 2021. október 21-én az Európai Kerékgyártók Szövetsége (European Wheels Manufacturers, EUWA, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az egyes alumíniumkerekekkel foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

| (6) | A panaszosok kérték kilétük bizalmas kezelését, mivel tartottak ügyfeleik retorziójától. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy valóban jelentős a megtorló intézkedések veszélye, ezért beleegyezett, hogy a panaszosok neve ne kerüljön nyilvánosságra. A tényleges anonimitás érdekében a Bizottság az egyéb uniós gyártók kilétét is bizalmasan kezelte annak érdekében, hogy a panaszosok kiléte következtetés útján ne legyen megállapítható. |
| --- | --- |

(6)

A panaszosok kérték kilétük bizalmas kezelését, mivel tartottak ügyfeleik retorziójától. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy valóban jelentős a megtorló intézkedések veszélye, ezért beleegyezett, hogy a panaszosok neve ne kerüljön nyilvánosságra. A tényleges anonimitás érdekében a Bizottság az egyéb uniós gyártók kilétét is bizalmasan kezelte annak érdekében, hogy a panaszosok kiléte következtetés útján ne legyen megállapítható.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (7) | Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2022. január 20-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5) közzétett értesítés útján (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2022. január 20-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5) közzétett értesítés útján (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozóan.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

5

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (8) | A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2020. október 1-jétől2021. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(8)

A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2020. október 1-jétől2021. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek és névtelenség iránti kérelem

Érdekelt felek és névtelenség iránti kérelem

| (9) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszosokat, a többi ismert uniós gyártót, a Kínában működő ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait, az ismert importőröket, felhasználókat, kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a hatályvesztési vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszosokat, a többi ismert uniós gyártót, a Kínában működő ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait, az ismert importőröket, felhasználókat, kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a hatályvesztési vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (10) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Nem érkezett sem észrevétel, sem meghallgatás iránti kérelem. |
| --- | --- |

(10)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Nem érkezett sem észrevétel, sem meghallgatás iránti kérelem.

Mintavétel

Mintavétel

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a minta kiválasztásának feltétele az volt, hogy a vizsgálati időszakban (azaz 2020. október 1-jétől és 2021. szeptember 30-ig) kik gyártották a legnagyobb reprezentatív mennyiségű hasonló terméket az Unióban. Az ideiglenes minta három uniós gyártóból állt, amelyek három különböző tagállamban működtek. A minta a hasonló termék ismert uniós gyártók általi teljes uniós termelés mennyiségének csaknem 20 %-át tette ki, és biztosította a megfelelő földrajzi eloszlást. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban, észrevétel azonban nem érkezett. A Bizottság tehát megerősítette, hogy az ideiglenesen kiválasztott minta végleges minta. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a minta kiválasztásának feltétele az volt, hogy a vizsgálati időszakban (azaz 2020. október 1-jétől és 2021. szeptember 30-ig) kik gyártották a legnagyobb reprezentatív mennyiségű hasonló terméket az Unióban. Az ideiglenes minta három uniós gyártóból állt, amelyek három különböző tagállamban működtek. A minta a hasonló termék ismert uniós gyártók általi teljes uniós termelés mennyiségének csaknem 20 %-át tette ki, és biztosította a megfelelő földrajzi eloszlást. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban, észrevétel azonban nem érkezett. A Bizottság tehát megerősítette, hogy az ideiglenesen kiválasztott minta végleges minta.

Mintavétel a független importőrök körében

Mintavétel a független importőrök körében

| (13) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Azonban nem jelentkezett független importőr. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Azonban nem jelentkezett független importőr.

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (14) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi ismert kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(14)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi ismert kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (15) | Az érintett országban működő exportáló gyártók közül egy nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett országban működő exportáló gyártók közül egy nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.6.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (16) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (17) | A Bizottság továbbá három uniós gyártónak, a panaszosnak és egy exportáló gyártónak küldött kérdőívet. Az eljárás megindításakor ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (6) is közzétette. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság továbbá három uniós gyártónak, a panaszosnak és egy exportáló gyártónak küldött kérdőívet. Az eljárás megindításakor ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (6) is közzétette.

6

| (18) | A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó mindegyike kitöltötte. A mintavétel során jelentkező exportáló gyártó nem válaszolt a kérdőívre. A független importőrök egyikétől sem érkezett válasz. A felhasználók egyike sem nyújtott be kérdőívet, vagy jelentkezett a vizsgálat során. A kínai kormánytól sem érkezett kitöltött kérdőív. |
| --- | --- |

(18)

A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó mindegyike kitöltötte. A mintavétel során jelentkező exportáló gyártó nem válaszolt a kérdőívre. A független importőrök egyikétől sem érkezett válasz. A felhasználók egyike sem nyújtott be kérdőívet, vagy jelentkezett a vizsgálat során. A kínai kormánytól sem érkezett kitöltött kérdőív.

| (19) | A kínai exportáló gyártók és a kínai kormány együttműködésének hiányában, a dömpingre és a kárra vonatkozó ténymegállapítások az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét. Észrevételek nem érkeztek. |
| --- | --- |

(19)

A kínai exportáló gyártók és a kínai kormány együttműködésének hiányában, a dömpingre és a kárra vonatkozó ténymegállapítások az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét. Észrevételek nem érkeztek.

| (20) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek tartott. A Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleménnyel összhangban a mintában szereplő egyik uniós gyártót távellenőrzés útján ellenőrizte (7). |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek tartott. A Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleménnyel összhangban a mintában szereplő egyik uniós gyártót távellenőrzés útján ellenőrizte (7).

7

| (21) | A Bizottság az alaprendelet 16. cikke alapján ellenőrző látogatásokat tett a mintában szereplő két uniós gyártó telephelyén. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság az alaprendelet 16. cikke alapján ellenőrző látogatásokat tett a mintában szereplő két uniós gyártó telephelyén.

1.7.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (22) | A Bizottság 2022. november 18-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánta tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság 2022. november 18-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánta tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (23) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (24) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a 8701–8705 KN-kód alá tartozó gépjárműveknek a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg az ex 8708 70 10 és ex 8708 70 50 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701015, 8708701050, 8708705015 és 8708705050) alá tartozó alumíniumkerekei tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül (a továbbiakban: érintett termék vagy alumíniumkerék). |
| --- | --- |

(24)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a 8701–8705 KN-kód alá tartozó gépjárműveknek a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg az ex 8708 70 10 és ex 8708 70 50 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701015, 8708701050, 8708705015 és 8708705050) alá tartozó alumíniumkerekei tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül (a továbbiakban: érintett termék vagy alumíniumkerék).

| (25) | Az érintett terméket az Unióban két értékesítési csatornán keresztül értékesítik: egyrészt az eredetiberendezés-gyártók részére, másrészt pedig az utángyártási szegmens számára. Az eredetiberendezés-gyártók piaci szegmensében személygépjármű-gyártók pályáztatási eljárásokat szerveznek az alumíniumkerekek tekintetében, és gyakran részt vesznek azoknak az új kerekeknek a fejlesztési eljárásában, amelyek saját márkanevükhöz kapcsolódnak. Az uniós gyártók és a kínai exportőrök egyaránt részt vehetnek ugyanazokon a pályázatokon. Az utángyártási szegmensben az alumíniumkerék-gyártók által tervezett, fejlesztett és az ezek márkajelzésével ellátott alumíniumkerekeket a későbbiekben rendszerint nagykereskedők, kiskereskedők, autó-átalakító vállalatok, javítóműhelyek stb. számára értékesítik. |
| --- | --- |

(25)

Az érintett terméket az Unióban két értékesítési csatornán keresztül értékesítik: egyrészt az eredetiberendezés-gyártók részére, másrészt pedig az utángyártási szegmens számára. Az eredetiberendezés-gyártók piaci szegmensében személygépjármű-gyártók pályáztatási eljárásokat szerveznek az alumíniumkerekek tekintetében, és gyakran részt vesznek azoknak az új kerekeknek a fejlesztési eljárásában, amelyek saját márkanevükhöz kapcsolódnak. Az uniós gyártók és a kínai exportőrök egyaránt részt vehetnek ugyanazokon a pályázatokon. Az utángyártási szegmensben az alumíniumkerék-gyártók által tervezett, fejlesztett és az ezek márkajelzésével ellátott alumíniumkerekeket a későbbiekben rendszerint nagykereskedők, kiskereskedők, autó-átalakító vállalatok, javítóműhelyek stb. számára értékesítik.

| (26) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy bár az eredeti berendezésnek minősülő és az utángyártott alumíniumkerekek esetében eltérő ugyan az értékesítési csatorna, de az alumíniumkerekek ugyanolyan fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és egymással felcserélhetők. Ezek emiatt ezért egyetlen terméknek tekintendők. |
| --- | --- |

(26)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy bár az eredeti berendezésnek minősülő és az utángyártott alumíniumkerekek esetében eltérő ugyan az értékesítési csatorna, de az alumíniumkerekek ugyanolyan fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és egymással felcserélhetők. Ezek emiatt ezért egyetlen terméknek tekintendők.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (27) | Amint az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(27)

Amint az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a kínai belföldi piacon gyártott és értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a kínai belföldi piacon gyártott és értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (28) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(28)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (29) | A Bizottsághoz a termékkörrel kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottsághoz a termékkörrel kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

3.   DÖMPING

DÖMPING

| (30) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (31) | A (19) preambulumbekezdésben jelzett módon egyetlen kínai exportáló/gyártó sem tanúsított együttműködést a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. Nem érkezett válasz, ezért a Bizottság a 18. cikk alkalmazása mellett döntött. |
| --- | --- |

(31)

A (19) preambulumbekezdésben jelzett módon egyetlen kínai exportáló/gyártó sem tanúsított együttműködést a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. Nem érkezett válasz, ezért a Bizottság a 18. cikk alkalmazása mellett döntött.

| (32) | Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösen pedig a felülvizsgálati kérelmekben megadott információkra és az együttműködő felektől (nevezetesen a panaszostól és a mintában szereplő uniós gyártóktól) a felülvizsgálat során kapott információkra. |
| --- | --- |

(32)

Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösen pedig a felülvizsgálati kérelmekben megadott információkra és az együttműködő felektől (nevezetesen a panaszostól és a mintában szereplő uniós gyártóktól) a felülvizsgálat során kapott információkra.

| (33) | Az egyes alumíniumkerekek Kínából származó behozatala a felülvizsgálati időszakban folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. Az Eurostat szerint a felülvizsgálati időszakban a Kínából származó egyes alumíniumkerekek behozatala az uniós piac mintegy 3,4 %-át tette ki, míg az eredeti vizsgálat során 12,4 %-os, a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során pedig 3,2 %-os volt a piaci részesedés. |
| --- | --- |

(33)

Az egyes alumíniumkerekek Kínából származó behozatala a felülvizsgálati időszakban folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. Az Eurostat szerint a felülvizsgálati időszakban a Kínából származó egyes alumíniumkerekek behozatala az uniós piac mintegy 3,4 %-át tette ki, míg az eredeti vizsgálat során 12,4 %-os, a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során pedig 3,2 %-os volt a piaci részesedés.

3.2.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalával összefüggésben

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalával összefüggésben

| (34) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
| --- | --- |

(34)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

| (35) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. |
| --- | --- |

(35)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (36) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra való tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében egy megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(36)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra való tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében egy megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál.

| (37) | 2022. május 12-én a Bizottság feljegyzés útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni, jelezve, hogy továbbra is Brazíliát tekinti reprezentatív országnak. Emellett a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapításához az Iochpe Maxion S.A. és a Neo Rodas S.A. elnevezésű, a reprezentatív országban működő gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló információkat kívánja felhasználni. Észrevételek nem érkeztek. |
| --- | --- |

(37)

2022. május 12-én a Bizottság feljegyzés útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni, jelezve, hogy továbbra is Brazíliát tekinti reprezentatív országnak. Emellett a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapításához az Iochpe Maxion S.A. és a Neo Rodas S.A. elnevezésű, a reprezentatív országban működő gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló információkat kívánja felhasználni. Észrevételek nem érkeztek.

3.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (38) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „a rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „a rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

| (39) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek).

| (40) | Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(40)

Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.3.1.   Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

| (41) | A Bizottság a kínai alumíniumágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (8) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság a kínai alumíniumágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (8) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását.

8

| (42) | Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (9). A Bizottság megállapította különösen, hogy az alumíniumágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében véve jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (10), hanem a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett jelenléte a vállalatokban azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (11). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (12). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (13). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az alumíniumágazatban torzultak a bérköltségek (14), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (15). |
| --- | --- |

(42)

Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (9). A Bizottság megállapította különösen, hogy az alumíniumágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében véve jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (10), hanem a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett jelenléte a vállalatokban azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (11). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (12). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (13). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az alumíniumágazatban torzultak a bérköltségek (14), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (43) | A kínai alumíniumágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, köztük a kérelemben szereplő bizonyítékokra, valamint a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz, nyilvánosan hozzáférhető források alapján készített bizottsági szolgálati munkadokumentumban (16) (a továbbiakban: jelentés) szereplő bizonyítékokra. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak és amelyeket az ezzel kapcsolatos korábbi bizottsági vizsgálatok is megállapítottak. |
| --- | --- |

(43)

A kínai alumíniumágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, köztük a kérelemben szereplő bizonyítékokra, valamint a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz, nyilvánosan hozzáférhető források alapján készített bizottsági szolgálati munkadokumentumban (16) (a továbbiakban: jelentés) szereplő bizonyítékokra. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak és amelyeket az ezzel kapcsolatos korábbi bizottsági vizsgálatok is megállapítottak.

16

| (44) | A jelen ügyben a kérelem hivatkozott a jelentésre (és különösen annak az alumíniumágazatra és az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó szakaszaira), a héa-politikára és a kivitelre hatást gyakorló exportadóra, valamint az alumíniumra és a továbbfeldolgozott termékekre vonatkozó korábbi bizottsági vizsgálatokra (17). A kérelem emellett a kínai alumíniumpiac torzulását megállapító független tanulmányokra is hivatkozott, többek között az Európai Unió pekingi kereskedelmi kamarája által a kínai kapacitásfeleslegről kiadott jelentésre, valamint az OECD 2019-es, „Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain” (A torzulások mérése a nemzetközi piacokon: az alumínium értéklánca) című tanulmányára (18). A Bizottság e tanulmányokat a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. A tanulmányokkal kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételt. |
| --- | --- |

(44)

A jelen ügyben a kérelem hivatkozott a jelentésre (és különösen annak az alumíniumágazatra és az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó szakaszaira), a héa-politikára és a kivitelre hatást gyakorló exportadóra, valamint az alumíniumra és a továbbfeldolgozott termékekre vonatkozó korábbi bizottsági vizsgálatokra (17). A kérelem emellett a kínai alumíniumpiac torzulását megállapító független tanulmányokra is hivatkozott, többek között az Európai Unió pekingi kereskedelmi kamarája által a kínai kapacitásfeleslegről kiadott jelentésre, valamint az OECD 2019-es, „Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain” (A torzulások mérése a nemzetközi piacokon: az alumínium értéklánca) című tanulmányára (18). A Bizottság e tanulmányokat a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. A tanulmányokkal kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételt.

17

18

| (45) | Az alumíniumágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona és ellenőrzése. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú gyártók pontos aránya nem állapítható meg. A vizsgálat azonban megerősítette, hogy az alumíniumkerekek ágazatában számos nagy gyártó állami tulajdonú vállalat, köztük a CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (honlapja (19) szerint a világ legnagyobb alumíniumkerék-gyártója) és a Dongfeng Motors csoport (beleértve az alumíniumkerekeket gyártó két leányvállalatát, a Dongfeng Automotive Wheel Suizhou vállalatot és a Dongfeng Maxion Wheels Suizhou vállalatot is). |
| --- | --- |

(45)

Az alumíniumágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona és ellenőrzése. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú gyártók pontos aránya nem állapítható meg. A vizsgálat azonban megerősítette, hogy az alumíniumkerekek ágazatában számos nagy gyártó állami tulajdonú vállalat, köztük a CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (honlapja (19) szerint a világ legnagyobb alumíniumkerék-gyártója) és a Dongfeng Motors csoport (beleértve az alumíniumkerekeket gyártó két leányvállalatát, a Dongfeng Automotive Wheel Suizhou vállalatot és a Dongfeng Maxion Wheels Suizhou vállalatot is).

19

| (46) | Azt illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett jelenlétének köszönhetően a kínai kormány abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, megállapítható, hogy az alumíniumágazatban működő állami és magántulajdonban lévő vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) között személyes kapcsolatok állnak fenn, például a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártó számos vállalat felső vezetésének vagy igazgatótanácsának tagjai között KKP-tagok is vannak. Például a CITIC Dicastal Wheel Manufacturing vállalatnál az igazgatótanács elnöke egyben a pártbizottság titkára is, az igazgatótanács elnökhelyettese pártbizottsági titkárhelyettes is, a felügyeleti tanács elnöke pedig szintén pártbizottsági titkárhelyettes. Az alumíniumkerekek ágazatában működő magántulajdonú vállalatok is ki vannak téve a párt általi beavatkozásoknak. Például a Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel vállalat esetében a felügyelőbizottság elnöke egyben a pártbizottság titkárhelyettes is, és az igazgatótanács legalább egy tagja szintén tagja a pártszervezetnek. |
| --- | --- |

(46)

Azt illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett jelenlétének köszönhetően a kínai kormány abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, megállapítható, hogy az alumíniumágazatban működő állami és magántulajdonban lévő vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) között személyes kapcsolatok állnak fenn, például a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártó számos vállalat felső vezetésének vagy igazgatótanácsának tagjai között KKP-tagok is vannak. Például a CITIC Dicastal Wheel Manufacturing vállalatnál az igazgatótanács elnöke egyben a pártbizottság titkára is, az igazgatótanács elnökhelyettese pártbizottsági titkárhelyettes is, a felügyeleti tanács elnöke pedig szintén pártbizottsági titkárhelyettes. Az alumíniumkerekek ágazatában működő magántulajdonú vállalatok is ki vannak téve a párt általi beavatkozásoknak. Például a Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel vállalat esetében a felügyelőbizottság elnöke egyben a pártbizottság titkárhelyettes is, és az igazgatótanács legalább egy tagja szintén tagja a pártszervezetnek.

| (47) | Az alumíniumkerék-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A felülvizsgálat tárgyát képező termék számos gyártója kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét. A vizsgálat feltárta, hogy számos alumíniumkerék-gyártó folytatott pártépítő tevékenységet mind az állami tulajdonú vállalatokban, mind pedig a magántulajdonban lévő vállalatokban. A CITIC csoportban például aktív pártbizottság működik, amely rendszeresen szervez rendezvényeket. A vállalat honlapján többek között a következő olvasható: „Minden alkalmazottnak követnie kell [a régi párttagok] példáját, meg kell őriznie magában a Párt iránti őszinteséget és hűséget”; „A pártszervezeteknek minden szinten fenn kell tartaniuk és meg kell erősíteniük a párt általános vezető szerepét, teljes mértékben teret kell adniuk a harcban a bástya szerepét ellátó párttagozatoknak, [...]”, „az elmúlt 40 évben [...] a CITIC aktívan részt vett a próbareformokban, és arra törekedett, hogy aktív szerepet vállaljon a központi kormányzat döntéshozatalában és végrehajtási munkájában”, „a fejlesztés irányát a Párt zászlaja mutatja, és nekünk mindig tartani kell ezt az irányt; A Párt meghatározza a stratégiai irányt, nekünk pedig maradéktalanul végre kell hajtanunk a nemzeti stratégiát.” |
| --- | --- |

(47)

Az alumíniumkerék-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A felülvizsgálat tárgyát képező termék számos gyártója kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét. A vizsgálat feltárta, hogy számos alumíniumkerék-gyártó folytatott pártépítő tevékenységet mind az állami tulajdonú vállalatokban, mind pedig a magántulajdonban lévő vállalatokban. A CITIC csoportban például aktív pártbizottság működik, amely rendszeresen szervez rendezvényeket. A vállalat honlapján többek között a következő olvasható: „Minden alkalmazottnak követnie kell [a régi párttagok] példáját, meg kell őriznie magában a Párt iránti őszinteséget és hűséget”; „A pártszervezeteknek minden szinten fenn kell tartaniuk és meg kell erősíteniük a párt általános vezető szerepét, teljes mértékben teret kell adniuk a harcban a bástya szerepét ellátó párttagozatoknak, [...]”, „az elmúlt 40 évben [...] a CITIC aktívan részt vett a próbareformokban, és arra törekedett, hogy aktív szerepet vállaljon a központi kormányzat döntéshozatalában és végrehajtási munkájában”, „a fejlesztés irányát a Párt zászlaja mutatja, és nekünk mindig tartani kell ezt az irányt; A Párt meghatározza a stratégiai irányt, nekünk pedig maradéktalanul végre kell hajtanunk a nemzeti stratégiát.”

| (48) | A pártbizottságok vállalatokon belüli jelenlétének – és ezáltal a szakpolitikai felügyeletnek és iránymutatásnak – további példája a Zhongnan Wheel, egy magántulajdonban lévő vállalat, amely honlapján arról tájékoztat, hogy 2020-ban pártbizottságot hozott létre (20). A cikk a következő módon jellemzi a pártbizottság szerepét: „a párttagozatnak biztosítania kell, hogy a [vállalat] fejlődését a pártépítő tevékenységek határozzák meg; [...] A Zhongnan (Foshan) mint magánvállalkozás a vállalat üzleti tevékenységének fejlesztése tekintetében minden esetben tartja magát ahhoz az elvhez, hogy »mindent a Párt vezet«”. |
| --- | --- |

(48)

A pártbizottságok vállalatokon belüli jelenlétének – és ezáltal a szakpolitikai felügyeletnek és iránymutatásnak – további példája a Zhongnan Wheel, egy magántulajdonban lévő vállalat, amely honlapján arról tájékoztat, hogy 2020-ban pártbizottságot hozott létre (20). A cikk a következő módon jellemzi a pártbizottság szerepét: „a párttagozatnak biztosítania kell, hogy a [vállalat] fejlődését a pártépítő tevékenységek határozzák meg; [...] A Zhongnan (Foshan) mint magánvállalkozás a vállalat üzleti tevékenységének fejlesztése tekintetében minden esetben tartja magát ahhoz az elvhez, hogy »mindent a Párt vezet«”.

20

| (49) | A Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel is olyan magántulajdonban lévő alumíniumkerék-gyártó vállalat, amelyben pártbizottság működik. A vállalat honlapja szerint a párttagozatot 1994-ben hozták létre (a vállalat alapításának az évében), és több mint 470 taggal rendelkezik (21). |
| --- | --- |

(49)

A Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel is olyan magántulajdonban lévő alumíniumkerék-gyártó vállalat, amelyben pártbizottság működik. A vállalat honlapja szerint a párttagozatot 1994-ben hozták létre (a vállalat alapításának az évében), és több mint 470 taggal rendelkezik (21).

21

| (50) | A vállalati szintű jelenlét mellett a KKP az ágazati szövetség szintjén is jelen van. A Kínai Gépjárműgyártók Szövetsége (China Association of Automobile Manufacturers) létrehozott egy bizottságot, amely kifejezetten a kerekekkel foglalkozik, és munkáját az alábbi szabályok szerint végzi: „3. cikk: A bizottság feladatai a következők: az állam törvényeinek és rendeleteinek betartása; a gépjárműipar fejlődésével kapcsolatosan a Párt által kiadott és a nemzeti szintű iránymutatások, szakpolitikák és rendeletek aktív megismertetése és végrehajtása; az iparág általános érdekeinek, valamint a szereplők törvényes jogainak és érdekeinek védelme; a kormányzati szerveknek és a Kínai Gépjárműgyártók Szövetségének támogatás nyújtása az ágazat megfelelő irányításának biztosításában”; a 4. cikk (2) bekezdése pedig így rendelkezik: „Aktív részvétel a kormányszervek munkájában, illetve segítségnyújtás számukra kerekek ágazatára vonatkozó szabványok és szabályozások kutatásában, bemutatásában, értékelésében, kidolgozásában és nyilvánosságra hozatalában; megfelelő színvonalú munka az ágazat minőségirányításában és minőségfelügyeletében” (22). Ez összhangban áll a Kínai Gépjárműgyártók Szövetségének alapszabályával, amelynek 2. cikke a következőképpen rendelkezik: „A Szövetség célja a nemzeti iránymutatások és szakpolitikák végrehajtása; [...] a kormányzati szervek szolgálata”, míg a 3. cikk a következőket írja elő: „A Szövetség tartja magát a Kínai Kommunista Párt általi vezetéshez, létrehozza a Kínai Kommunista Párt szervezetét, fejleszti a párttevékenységeket, és a Kínai Kommunista Párt alkotmányának rendelkezéseivel összhangban biztosítja a pártszervezet tevékenységeihez szükséges feltételeket” (23). |
| --- | --- |

(50)

A vállalati szintű jelenlét mellett a KKP az ágazati szövetség szintjén is jelen van. A Kínai Gépjárműgyártók Szövetsége (China Association of Automobile Manufacturers) létrehozott egy bizottságot, amely kifejezetten a kerekekkel foglalkozik, és munkáját az alábbi szabályok szerint végzi: „3. cikk: A bizottság feladatai a következők: az állam törvényeinek és rendeleteinek betartása; a gépjárműipar fejlődésével kapcsolatosan a Párt által kiadott és a nemzeti szintű iránymutatások, szakpolitikák és rendeletek aktív megismertetése és végrehajtása; az iparág általános érdekeinek, valamint a szereplők törvényes jogainak és érdekeinek védelme; a kormányzati szerveknek és a Kínai Gépjárműgyártók Szövetségének támogatás nyújtása az ágazat megfelelő irányításának biztosításában”; a 4. cikk (2) bekezdése pedig így rendelkezik: „Aktív részvétel a kormányszervek munkájában, illetve segítségnyújtás számukra kerekek ágazatára vonatkozó szabványok és szabályozások kutatásában, bemutatásában, értékelésében, kidolgozásában és nyilvánosságra hozatalában; megfelelő színvonalú munka az ágazat minőségirányításában és minőségfelügyeletében” (22). Ez összhangban áll a Kínai Gépjárműgyártók Szövetségének alapszabályával, amelynek 2. cikke a következőképpen rendelkezik: „A Szövetség célja a nemzeti iránymutatások és szakpolitikák végrehajtása; [...] a kormányzati szervek szolgálata”, míg a 3. cikk a következőket írja elő: „A Szövetség tartja magát a Kínai Kommunista Párt általi vezetéshez, létrehozza a Kínai Kommunista Párt szervezetét, fejleszti a párttevékenységeket, és a Kínai Kommunista Párt alkotmányának rendelkezéseivel összhangban biztosítja a pártszervezet tevékenységeihez szükséges feltételeket” (23).

22

23

| (51) | Az alumíniumágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. |
| --- | --- |

(51)

Az alumíniumágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák.

| (52) | Az alumíniumágazatra számos nemzeti, regionális és települési szintű terv, iránymutatás, irányelv és egyéb szakpolitikai dokumentum vonatkozik. Mivel a felülvizsgálati időszak a tizenharmadik és a tizennegyedik ötéves terv érvényességi ideje közötti átmeneti időszakra esik, mindkét dokumentumcsomag releváns a jelenlegi felülvizsgálat szempontjából. A tizenharmadik ötéves terv hivatalosan 2016 és 2020 között volt hatályban, azonban a tizennegyedik ötéves terv nagy részét csak 2021 második felében és 2022 folyamán tették közzé, ezért a tizenharmadik ötéves terv a jelenlegi felülvizsgálat szempontjából továbbra is releváns. |
| --- | --- |

(52)

Az alumíniumágazatra számos nemzeti, regionális és települési szintű terv, iránymutatás, irányelv és egyéb szakpolitikai dokumentum vonatkozik. Mivel a felülvizsgálati időszak a tizenharmadik és a tizennegyedik ötéves terv érvényességi ideje közötti átmeneti időszakra esik, mindkét dokumentumcsomag releváns a jelenlegi felülvizsgálat szempontjából. A tizenharmadik ötéves terv hivatalosan 2016 és 2020 között volt hatályban, azonban a tizennegyedik ötéves terv nagy részét csak 2021 második felében és 2022 folyamán tették közzé, ezért a tizenharmadik ötéves terv a jelenlegi felülvizsgálat szempontjából továbbra is releváns.

| (53) | A kínai alumíniumipar fejlődését irányító szakpolitikai dokumentum többek között a gazdasági és társadalmi fejlődésről szóló tizenharmadik ötéves terv (24), a nemvasfém-ágazat fejlesztési terve (2016–2020) és más nemzeti szintű szakpolitikák. Emellett számos regionális tervet részletesen dokumentált a Bizottság korábbi ágazati vizsgálata (ilyen például Shandong tartomány kormányának a hét energiaintenzív iparág magas színvonalú fejlesztésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervről szóló közleménye) (25). A Bizottság hasonlóképpen részletesen dokumentálta, hogy a legfontosabb nyersanyagokkal és inputokkal, különösen az energiával kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás előnyös az alumíniumágazat számára (26). Ugyanez vonatkozik az ágazatban a piaci erőviszonyokat befolyásoló egyéb kormányzati intézkedésekre, köztük az exporttal kapcsolatos politikákra, a készletfelhalmozási politikákra, a termelési kapacitás bővítésére irányuló politikákra vagy az inputok piaci ár alatti rendelkezésre bocsátására. |
| --- | --- |

(53)

A kínai alumíniumipar fejlődését irányító szakpolitikai dokumentum többek között a gazdasági és társadalmi fejlődésről szóló tizenharmadik ötéves terv (24), a nemvasfém-ágazat fejlesztési terve (2016–2020) és más nemzeti szintű szakpolitikák. Emellett számos regionális tervet részletesen dokumentált a Bizottság korábbi ágazati vizsgálata (ilyen például Shandong tartomány kormányának a hét energiaintenzív iparág magas színvonalú fejlesztésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervről szóló közleménye) (25). A Bizottság hasonlóképpen részletesen dokumentálta, hogy a legfontosabb nyersanyagokkal és inputokkal, különösen az energiával kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás előnyös az alumíniumágazat számára (26). Ugyanez vonatkozik az ágazatban a piaci erőviszonyokat befolyásoló egyéb kormányzati intézkedésekre, köztük az exporttal kapcsolatos politikákra, a készletfelhalmozási politikákra, a termelési kapacitás bővítésére irányuló politikákra vagy az inputok piaci ár alatti rendelkezésre bocsátására.

24

25

26

| (54) | Kínában jelenleg számos újabb szakpolitikai dokumentum van hatályban az alumíniumiparral kapcsolatban, nemzeti szinten többek között a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv (27) és az ipar zöld fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv (28), helyi szinten pedig a tartományi tervek, mint például Shandong tartomány tizennegyedik ötéves terve az alumíniumipar fejlesztéséről (29), valamint Henan tartomány 2021-es végrehajtási intézkedései az acélipar, az elektrolitikusalumínium-, a cement- és az üvegipar kapacitásbővítésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(54)

Kínában jelenleg számos újabb szakpolitikai dokumentum van hatályban az alumíniumiparral kapcsolatban, nemzeti szinten többek között a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv (27) és az ipar zöld fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv (28), helyi szinten pedig a tartományi tervek, mint például Shandong tartomány tizennegyedik ötéves terve az alumíniumipar fejlesztéséről (29), valamint Henan tartomány 2021-es végrehajtási intézkedései az acélipar, az elektrolitikusalumínium-, a cement- és az üvegipar kapacitásbővítésére vonatkozóan.

27

28

29

| (55) | A nyersanyagipar fejlesztésére vonatkozó tizennegyedik ötéves terv olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek az alumínium nyersanyagként való rendelkezésre állását biztosítják: „Intézkedések végrehajtása a kulcsfontosságú anyagok hiányának leküzdése érdekében; [...] Intézkedések végrehajtása az ömlesztett alapanyagok konszolidálása és javítása érdekében; útmutatást nyújtása a vállalkozásoknak az új informatikai generációs lehetőségek optimalizált gyártási folyamatok alapján történő felhasználásához a [...] nagy szilárdságú alumíniumötvözet általános versenyképességének javítása érdekében, [...]”. A terv továbbá kapacitásszabályozásra szólít fel az alumíniumágazatban: „A közelmúltban megnövekedett termelési kapacitás szigorú szabályozása. A termelési kapacitás helyettesítésére irányuló szakpolitikák javítása és szigorú végrehajtása [...] az elektrolitikusalumínium-ágazatban, a [...] és az alumínium-oxid-ágazat rendezetlen fejlődésének megakadályozása”. A tervnek az „Útmutató az észszerű szerkezethez” című fejezete a különböző kínai iparágak földrajzi eloszlását is tartalmazza. A fejezet szövege a következő: „Javítani fogjuk az új termelési kapacitás eloszlását. [...] A nemzeti és regionális kulcsfontosságú stratégiák, a regionális koordinációs fejlesztési stratégiák és a kulcsfontosságú funkcionális területekre vonatkozó stratégiák végrehajtása; a nyersanyagipar ösztönzése térbeli eloszlásának optimalizálására és kiigazítására. [...] A part menti területeken a szabályos eloszlás biztosítása a tengerentúli erőforrásokat (például alumínium-oxidot) felhasználó projektekkel”. A terv az ipari klaszterek létrehozásáról is szót ejt: „A szabványosított ipari klaszterek támogatása. [...] az elektrolitikusalumínium-ágazat szerkezetében az elmozdulás elősegítése a »szén – villamos energia – alumínium« felől a »tiszta energia, tiszta vízenergia, szélenergia – alumínium« felé”. A terv előírja a fejlett technológiák ösztönzését az alumíniumágazatban, valamint az ágazat átalakításának előmozdítását is. Amint az a fenti felsorolásból kitűnik, az alumíniumágazatot szorosan felügyeli és irányítja a központi kormányzat, és az ágazatot nagyrészt kormányzati beavatkozások, nem pedig szabadpiaci erők alakítják. |
| --- | --- |

(55)

A nyersanyagipar fejlesztésére vonatkozó tizennegyedik ötéves terv olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek az alumínium nyersanyagként való rendelkezésre állását biztosítják: „Intézkedések végrehajtása a kulcsfontosságú anyagok hiányának leküzdése érdekében; [...] Intézkedések végrehajtása az ömlesztett alapanyagok konszolidálása és javítása érdekében; útmutatást nyújtása a vállalkozásoknak az új informatikai generációs lehetőségek optimalizált gyártási folyamatok alapján történő felhasználásához a [...] nagy szilárdságú alumíniumötvözet általános versenyképességének javítása érdekében, [...]”. A terv továbbá kapacitásszabályozásra szólít fel az alumíniumágazatban: „A közelmúltban megnövekedett termelési kapacitás szigorú szabályozása. A termelési kapacitás helyettesítésére irányuló szakpolitikák javítása és szigorú végrehajtása [...] az elektrolitikusalumínium-ágazatban, a [...] és az alumínium-oxid-ágazat rendezetlen fejlődésének megakadályozása”. A tervnek az „Útmutató az észszerű szerkezethez” című fejezete a különböző kínai iparágak földrajzi eloszlását is tartalmazza. A fejezet szövege a következő: „Javítani fogjuk az új termelési kapacitás eloszlását. [...] A nemzeti és regionális kulcsfontosságú stratégiák, a regionális koordinációs fejlesztési stratégiák és a kulcsfontosságú funkcionális területekre vonatkozó stratégiák végrehajtása; a nyersanyagipar ösztönzése térbeli eloszlásának optimalizálására és kiigazítására. [...] A part menti területeken a szabályos eloszlás biztosítása a tengerentúli erőforrásokat (például alumínium-oxidot) felhasználó projektekkel”. A terv az ipari klaszterek létrehozásáról is szót ejt: „A szabványosított ipari klaszterek támogatása. [...] az elektrolitikusalumínium-ágazat szerkezetében az elmozdulás elősegítése a »szén – villamos energia – alumínium« felől a »tiszta energia, tiszta vízenergia, szélenergia – alumínium« felé”. A terv előírja a fejlett technológiák ösztönzését az alumíniumágazatban, valamint az ágazat átalakításának előmozdítását is. Amint az a fenti felsorolásból kitűnik, az alumíniumágazatot szorosan felügyeli és irányítja a központi kormányzat, és az ágazatot nagyrészt kormányzati beavatkozások, nem pedig szabadpiaci erők alakítják.

| (56) | Az alumíniumágazatra vonatkozó ágazati iránymutatás számos eleme szerepel az ipar zöld fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves tervben is. A terv hangsúlyozza a kapacitásszabályozás fontosságát: „Pontosan végre kell hajtani a kapacitáshelyettesítési politikát az olyan iparágakban, mint például az acél-, a cement-, a síküveg- és az elektrolitikusalumínium-ipar”. A terv továbbá a vörösiszap-kibocsátás csökkentését célzó berendezésekre és technológiai reformokra, valamint az alumínium hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású elektrolízisének előmozdítására is kitér. Ahogy a tervekben meghatározott egyéb ipari fejlesztési célok esetében, úgy e célok esetében is várható, hogy a szükséges átalakítás végrehajtása érdekében finanszírozási forrásokat bocsátanak a vállalkozások rendelkezésére a terv céljainak megvalósításához (30). |
| --- | --- |

(56)

Az alumíniumágazatra vonatkozó ágazati iránymutatás számos eleme szerepel az ipar zöld fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves tervben is. A terv hangsúlyozza a kapacitásszabályozás fontosságát: „Pontosan végre kell hajtani a kapacitáshelyettesítési politikát az olyan iparágakban, mint például az acél-, a cement-, a síküveg- és az elektrolitikusalumínium-ipar”. A terv továbbá a vörösiszap-kibocsátás csökkentését célzó berendezésekre és technológiai reformokra, valamint az alumínium hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású elektrolízisének előmozdítására is kitér. Ahogy a tervekben meghatározott egyéb ipari fejlesztési célok esetében, úgy e célok esetében is várható, hogy a szükséges átalakítás végrehajtása érdekében finanszírozási forrásokat bocsátanak a vállalkozások rendelkezésére a terv céljainak megvalósításához (30).

30

| (57) | Míg a központi szintű tizennegyedik ötéves tervek meglehetősen általános iránymutatást nyújtanak az alumíniumipar fejlesztésével kapcsolatban, a helyi tervek sokkal részletesebbek és konkrétabbak, és igen részletes célkitűzéseket határoznak meg, amelyek az ágazati fejlesztés valamennyi aspektusát felölelik. A helyi útmutató dokumentumokból egyértelműen kitűnik, hogy Kína milyen mértékben avatkozik be az alumíniumipar helyi szintű működésébe. Példa erre többek között Shandong tartomány tizennegyedik ötéves terve az alumíniumipar fejlesztéséről. A terv az első részében felsorolja a tizenharmadik ötéves terv időszakában az alumíniumipar fejlesztése terén elért eredményeket, beleértve a vezető alumíniumipari vállalatok létrehozását: „Megalapították az alumíniumfeldolgozás alapvető fontosságú vállalatait, melyek a következők: Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd (a továbbiakban: Weiqiao), Shandong Xin Fa Group Co. Ltd. (a továbbiakban: Xinfa), Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd. (a továbbiakban: Nanshan), Shandong Innovation Metal Co. Ltd. (a továbbiakban: Chuangxin), Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd. (a továbbiakban: Conglin), Huajian Aluminium Industry (a továbbiakban: Huajian), Shandong Sanxing Group (a továbbiakban: Sanxing)”. A terv továbbá általános célokat határoz meg a helyi alumíniumipar fejlesztésére vonatkozóan, többek között az alábbiakat: „[...] teljes mértékben teret adni tartományi alumíniumiparban a méretgazdaságosságnak; az alumínium-mélyfeldolgozási ágazat koherenciájára összpontosítani; hatékonyan növelni az ágazat innovációs kapacitását; átfogóan előmozdítani az ipari láncok bővítését; arra törekedni, hogy észszerű struktúra alakuljon ki az alumíniumipar számára; optimalizálni az eloszlást, javítani a minőséget és a hatékonyságot, továbbá felgyorsítani a folyamatot, amely során Shandong világszínvonalú, kiváló minőséget biztosító alumíniumipari bázissá válik”. |
| --- | --- |

(57)

Míg a központi szintű tizennegyedik ötéves tervek meglehetősen általános iránymutatást nyújtanak az alumíniumipar fejlesztésével kapcsolatban, a helyi tervek sokkal részletesebbek és konkrétabbak, és igen részletes célkitűzéseket határoznak meg, amelyek az ágazati fejlesztés valamennyi aspektusát felölelik. A helyi útmutató dokumentumokból egyértelműen kitűnik, hogy Kína milyen mértékben avatkozik be az alumíniumipar helyi szintű működésébe. Példa erre többek között Shandong tartomány tizennegyedik ötéves terve az alumíniumipar fejlesztéséről. A terv az első részében felsorolja a tizenharmadik ötéves terv időszakában az alumíniumipar fejlesztése terén elért eredményeket, beleértve a vezető alumíniumipari vállalatok létrehozását: „Megalapították az alumíniumfeldolgozás alapvető fontosságú vállalatait, melyek a következők: Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd (a továbbiakban: Weiqiao), Shandong Xin Fa Group Co. Ltd. (a továbbiakban: Xinfa), Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd. (a továbbiakban: Nanshan), Shandong Innovation Metal Co. Ltd. (a továbbiakban: Chuangxin), Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd. (a továbbiakban: Conglin), Huajian Aluminium Industry (a továbbiakban: Huajian), Shandong Sanxing Group (a továbbiakban: Sanxing)”. A terv továbbá általános célokat határoz meg a helyi alumíniumipar fejlesztésére vonatkozóan, többek között az alábbiakat: „[...] teljes mértékben teret adni tartományi alumíniumiparban a méretgazdaságosságnak; az alumínium-mélyfeldolgozási ágazat koherenciájára összpontosítani; hatékonyan növelni az ágazat innovációs kapacitását; átfogóan előmozdítani az ipari láncok bővítését; arra törekedni, hogy észszerű struktúra alakuljon ki az alumíniumipar számára; optimalizálni az eloszlást, javítani a minőséget és a hatékonyságot, továbbá felgyorsítani a folyamatot, amely során Shandong világszínvonalú, kiváló minőséget biztosító alumíniumipari bázissá válik”.

| (58) | Shandong tartomány terve további igen konkrét célokat sorol fel, például a következőket: „2025-re az alumíniumipar eléri a 800 milliárd CNY-t. A végtermékek piaca tovább bővül, a magas hozzáadott értéket képviselő termékek több mint 60 %-ot tesznek ki; az alumíniumgyártás volumenének és az elektrolitikusalumínium-gyártás volumenének az aránya meghaladja az országos átlagot, és eléri a 2,5:1-et. A tartomány jelentős belföldi és tengerentúli befolyással rendelkező, fontos alumíniumipari klaszterré válik”. Továbbá: „2025-re megvalósul az elektrolitikus alumínium és az alumínium-oxid gyártási kapacitásának szabályozása, az elektrolizátorok elérik a magas szintű, 400 kA-es és azt meghaladó gyártási kapacitást, és az elektrolitikus alumínium esetében az alumínium tonnánkénti energiafogyasztása (egyenáram-fogyasztása) körülbelül 12 500 kWh-ra csökken”. |
| --- | --- |

(58)

Shandong tartomány terve további igen konkrét célokat sorol fel, például a következőket: „2025-re az alumíniumipar eléri a 800 milliárd CNY-t. A végtermékek piaca tovább bővül, a magas hozzáadott értéket képviselő termékek több mint 60 %-ot tesznek ki; az alumíniumgyártás volumenének és az elektrolitikusalumínium-gyártás volumenének az aránya meghaladja az országos átlagot, és eléri a 2,5:1-et. A tartomány jelentős belföldi és tengerentúli befolyással rendelkező, fontos alumíniumipari klaszterré válik”. Továbbá: „2025-re megvalósul az elektrolitikus alumínium és az alumínium-oxid gyártási kapacitásának szabályozása, az elektrolizátorok elérik a magas szintű, 400 kA-es és azt meghaladó gyártási kapacitást, és az elektrolitikus alumínium esetében az alumínium tonnánkénti energiafogyasztása (egyenáram-fogyasztása) körülbelül 12 500 kWh-ra csökken”.

| (59) | Shandong tartomány terve néhány nagyon konkrét földrajzi előírást is tartalmaz az alumíniumgyárak elhelyezkedésére vonatkozóan. A terv konkrét területek megerősítését irányozza elő: „a három fő terület: Binzhou, Liaocheng és Yantai, valamint a két funkcionális terület: Weifang és Linyi”. E területek mindegyikére vonatkozóan a terv igen konkrét célkitűzéseket fogalmaz meg az egyes helyszínek termelőlétesítményei és az ott gyártandó anyagok tekintetében. A terv részletességét szemlélteti, hogy a binzhoui telephelyre nézve a következőket irányozza elő: „Kiépíteni Binzhou központi területét, ahol a teljes ipari lánc jelen van; a városi ipart alakítani a beihai gazdaságfejlesztési övezet körüli zoupingi és binzhoui gazdasági és technológiai fejlesztési övezeteken keresztül; Bevonni a vezető, központi jelentőségű vállalatokat a termelési lépték és az átfogó ipari lánc előnyeinek további növelése érdekében, és öt fő terület – a könnyű és nagy szilárdságú alumíniumötvözetek, az alumíniumlemezek és -fóliák, az úgynevezett 3C elektronika (számítógépek, kommunikáció és szórakoztató elektronika), a gépjárműiparban használatos kis tömegű termékek és az alumínium lakberendezési tárgyak – fejlesztésére összpontosítani; Biztosítani az áttörést a közép- és felsőkategóriás termékek, például a dugattyúk, a személygépjármű-kerekek és a kerékagyak, a gépjárműlemezek és az alvázakhoz használt nagy teljesítményű alumíniumötvözet kovácsdarabok fejlesztése terén; valamint az acélt, a fát, a műanyagot és más végtermékeket alumíniummal helyettesíteni. Az olyan tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési platformok támogatásával, mint például a Weiqiao Guoke Binzhou Tudományos és Technológiai Park, áttörések elérése a nagy tisztaságú alumínium, az alumíniumalapú kompozit anyagok, a különleges méretű komponens-előkészítési technológiák és az alumíniumötvözet-hegesztési technológiák területén; Felgyorsítani a Shandong Aluminium Valley közszolgáltatási platform kiépítését; felszabadítani a közszolgáltatások, az árukereskedelem, a pénzügyek, a logisztika és a technológiai innováció támogató és hajtóerőinek a »kínai alumíniumvölgy« létrehozása érdekében” (utólagos kiemelés). |
| --- | --- |

(59)

Shandong tartomány terve néhány nagyon konkrét földrajzi előírást is tartalmaz az alumíniumgyárak elhelyezkedésére vonatkozóan. A terv konkrét területek megerősítését irányozza elő: „a három fő terület: Binzhou, Liaocheng és Yantai, valamint a két funkcionális terület: Weifang és Linyi”. E területek mindegyikére vonatkozóan a terv igen konkrét célkitűzéseket fogalmaz meg az egyes helyszínek termelőlétesítményei és az ott gyártandó anyagok tekintetében. A terv részletességét szemlélteti, hogy a binzhoui telephelyre nézve a következőket irányozza elő: „Kiépíteni Binzhou központi területét, ahol a teljes ipari lánc jelen van; a városi ipart alakítani a beihai gazdaságfejlesztési övezet körüli zoupingi és binzhoui gazdasági és technológiai fejlesztési övezeteken keresztül; Bevonni a vezető, központi jelentőségű vállalatokat a termelési lépték és az átfogó ipari lánc előnyeinek további növelése érdekében, és öt fő terület – a könnyű és nagy szilárdságú alumíniumötvözetek, az alumíniumlemezek és -fóliák, az úgynevezett 3C elektronika (számítógépek, kommunikáció és szórakoztató elektronika), a gépjárműiparban használatos kis tömegű termékek és az alumínium lakberendezési tárgyak – fejlesztésére összpontosítani; Biztosítani az áttörést a közép- és felsőkategóriás termékek, például a dugattyúk, a személygépjármű-kerekek és a kerékagyak, a gépjárműlemezek és az alvázakhoz használt nagy teljesítményű alumíniumötvözet kovácsdarabok fejlesztése terén; valamint az acélt, a fát, a műanyagot és más végtermékeket alumíniummal helyettesíteni. Az olyan tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési platformok támogatásával, mint például a Weiqiao Guoke Binzhou Tudományos és Technológiai Park, áttörések elérése a nagy tisztaságú alumínium, az alumíniumalapú kompozit anyagok, a különleges méretű komponens-előkészítési technológiák és az alumíniumötvözet-hegesztési technológiák területén; Felgyorsítani a Shandong Aluminium Valley közszolgáltatási platform kiépítését; felszabadítani a közszolgáltatások, az árukereskedelem, a pénzügyek, a logisztika és a technológiai innováció támogató és hajtóerőinek a »kínai alumíniumvölgy« létrehozása érdekében” (utólagos kiemelés).

| (60) | Emellett Shandong tartomány terve négy olyan területet azonosít az alumíniumiparon belül, amelyeket fejleszteni/erősíteni kell, e területek pedig az alumíniumkohászat, az alumíniumötvözetek, az alumíniumalapú kompozitok, továbbá az alumíniumfeldolgozás és -mélyfeldolgozás. A terv ezen alumíniumfeldolgozási típusok mindegyikére vonatkozóan konkrét célokat és célkitűzéseket határoz meg, amelyeket a következő öt év során kell elérni. Shandong tartomány terve továbbá azt is előirányozza, hogy a helyi önkormányzatoknak ki kell dolgozniuk saját ötéves terveiket annak érdekében, hogy minden szinten biztosítsák az ipar fejlesztésének összehangolását: „A regionális alumíniumágazati tervek kidolgozása és az ipar szinergikus fejlesztése érdekében az önkormányzatoknak ennek a tervnek az alapján kell dolgozniuk”. |
| --- | --- |

(60)

Emellett Shandong tartomány terve négy olyan területet azonosít az alumíniumiparon belül, amelyeket fejleszteni/erősíteni kell, e területek pedig az alumíniumkohászat, az alumíniumötvözetek, az alumíniumalapú kompozitok, továbbá az alumíniumfeldolgozás és -mélyfeldolgozás. A terv ezen alumíniumfeldolgozási típusok mindegyikére vonatkozóan konkrét célokat és célkitűzéseket határoz meg, amelyeket a következő öt év során kell elérni. Shandong tartomány terve továbbá azt is előirányozza, hogy a helyi önkormányzatoknak ki kell dolgozniuk saját ötéves terveiket annak érdekében, hogy minden szinten biztosítsák az ipar fejlesztésének összehangolását: „A regionális alumíniumágazati tervek kidolgozása és az ipar szinergikus fejlesztése érdekében az önkormányzatoknak ennek a tervnek az alapján kell dolgozniuk”.

| (61) | Végezetül, a Shandong-terv (pénzügyi) támogatási intézkedéseket ír elő a helyi alumíniumipari vállalkozások számára: „A szakpolitikai és szabályozási támogatás fokozása. A különböző nemzeti és tartományi szintű támogató szakpolitikák aktív végrehajtása; a kiemelt ipari klaszterek, a kulcsfontosságú termékek és a kulcsfontosságú technológiák megerősítése; a vállalkozások támogatása a főbb nemzeti és tartományi projektek végrehajtásában. Az energia új és régi formáinak rugalmas felhasználása a főbb műszaki csomagok átalakítása és az úttörő vállalkozások fejlesztésének támogatása érdekében, beleértve az adóügyi ösztönzőket, a földterületek elérhetőségét, a zöldenergia-allokációt, az adócsökkentéseket és a technológiai innovációkat, valamint az alumínium újrahasznosítását érintő adóösztönzők bevezetését. A tartományi szintű tőkebefektetési alapok ösztönzése a kutatás és fejlesztés, valamint a prioritást élvező új termékek ipari termelésbe történő bevonásának előmozdítására, a társadalmi tőkébe való nagyobb befektetés kihasználásával”. |
| --- | --- |

(61)

Végezetül, a Shandong-terv (pénzügyi) támogatási intézkedéseket ír elő a helyi alumíniumipari vállalkozások számára: „A szakpolitikai és szabályozási támogatás fokozása. A különböző nemzeti és tartományi szintű támogató szakpolitikák aktív végrehajtása; a kiemelt ipari klaszterek, a kulcsfontosságú termékek és a kulcsfontosságú technológiák megerősítése; a vállalkozások támogatása a főbb nemzeti és tartományi projektek végrehajtásában. Az energia új és régi formáinak rugalmas felhasználása a főbb műszaki csomagok átalakítása és az úttörő vállalkozások fejlesztésének támogatása érdekében, beleértve az adóügyi ösztönzőket, a földterületek elérhetőségét, a zöldenergia-allokációt, az adócsökkentéseket és a technológiai innovációkat, valamint az alumínium újrahasznosítását érintő adóösztönzők bevezetését. A tartományi szintű tőkebefektetési alapok ösztönzése a kutatás és fejlesztés, valamint a prioritást élvező új termékek ipari termelésbe történő bevonásának előmozdítására, a társadalmi tőkébe való nagyobb befektetés kihasználásával”.

| (62) | A fenti példákból nyilvánvaló, hogy a kormányzati részvétel mértéke jóval meghaladja azt a szintet, amely az ország iparának általános támogatására jellemző. Ez azt jelenti, hogy az ágazat minden egyes aspektusa tekintetében minden szinten szigorú ellenőrzés és kormányzati irányítás figyelhető meg, a nemzeti szinttől kezdve a tartományi szinten át a települési szintig. A fentiek mellett az alumíniumkerék-gyártók állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy több alumíniumkerék-gyártó, köztük – a Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel (31) és a Dongfeng Motors (32) – közvetlen állami támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(62)

A fenti példákból nyilvánvaló, hogy a kormányzati részvétel mértéke jóval meghaladja azt a szintet, amely az ország iparának általános támogatására jellemző. Ez azt jelenti, hogy az ágazat minden egyes aspektusa tekintetében minden szinten szigorú ellenőrzés és kormányzati irányítás figyelhető meg, a nemzeti szinttől kezdve a tartományi szinten át a települési szintig. A fentiek mellett az alumíniumkerék-gyártók állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy több alumíniumkerék-gyártó, köztük – a Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel (31) és a Dongfeng Motors (32) – közvetlen állami támogatásban részesült.

31

32

| (63) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált legfontosabb inputokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(63)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált legfontosabb inputokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

| (64) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak az alumíniumágazatban való, a (42) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira. |
| --- | --- |

(64)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak az alumíniumágazatban való, a (42) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

| (65) | Az alumíniumágazatra a (42) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. |
| --- | --- |

(65)

Az alumíniumágazatra a (42) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek.

| (66) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (42) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki az alumíniumágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(66)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (42) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki az alumíniumágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (67) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; működésüket pedig behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(67)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; működésüket pedig behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (68) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(68)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (69) | Az érdekelt felek egyike sem nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(69)

Az érdekelt felek egyike sem nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

| (70) | Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(70)

Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.3.2.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.3.2.1.   Általános megjegyzések

| (71) | A reprezentatív ország kiválasztásának az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint kell történnie:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (33), |
| --- | --- | --- |

(71)

A reprezentatív ország kiválasztásának az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint kell történnie:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (33),

33

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (34), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (34),

34

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (72) | A (37) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban 2022. május 12-én feljegyzést adott ki. E feljegyzés ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben a Bizottság Brazíliát választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(72)

A (37) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban 2022. május 12-én feljegyzést adott ki. E feljegyzés ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben a Bizottság Brazíliát választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

| (73) | Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében felsorolt kritériumokkal összhangban a Bizottság Brazíliát olyan országként azonosította, amelynek gazdasági fejlettségi szintje Kínáéhoz hasonló. Brazíliát bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolja. A Bizottság továbbá olyan országként azonosította Brazíliát, ahol a végzik a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását és a vonatkozó adatok könnyen hozzáférhetők. |
| --- | --- |

(73)

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében felsorolt kritériumokkal összhangban a Bizottság Brazíliát olyan országként azonosította, amelynek gazdasági fejlettségi szintje Kínáéhoz hasonló. Brazíliát bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolja. A Bizottság továbbá olyan országként azonosította Brazíliát, ahol a végzik a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását és a vonatkozó adatok könnyen hozzáférhetők.

| (74) | Végezetül, tekintettel az együttműködés hiányára és annak megállapítása után, hogy Brazília a legmegfelelőbb reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(74)

Végezetül, tekintettel az együttműködés hiányára és annak megállapítása után, hogy Brazília a legmegfelelőbb reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.3.2.2.   Következtetés

| (75) | Tekintettel az együttműködés hiányára, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben javasoltak szerint és mivel Brazília teljesítette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében meghatározott kritériumokat, a Bizottság Brazíliát választotta megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(75)

Tekintettel az együttműködés hiányára, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben javasoltak szerint és mivel Brazília teljesítette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében meghatározott kritériumokat, a Bizottság Brazíliát választotta megfelelő reprezentatív országnak.

3.3.3.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (76) | A rendes érték megállapításához használandó releváns forrásokra vonatkozó feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. A Bizottság közölte továbbá, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. Ezen túlmenően a Bizottság kijelentette, hogy a következőkből származó információkat fog felhasználni: a brazil statisztikai intézet adatait a torzulásoktól mentes munkaerőköltségek megállapítása céljából, valamint a brazíliai villamosenergia-szolgáltatók közszolgáltatói díjait és a rendelkezésre álló adatbázist a földgáz esetében. |
| --- | --- |

(76)

A rendes érték megállapításához használandó releváns forrásokra vonatkozó feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. A Bizottság közölte továbbá, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. Ezen túlmenően a Bizottság kijelentette, hogy a következőkből származó információkat fog felhasználni: a brazil statisztikai intézet adatait a torzulásoktól mentes munkaerőköltségek megállapítása céljából, valamint a brazíliai villamosenergia-szolgáltatók közszolgáltatói díjait és a rendelkezésre álló adatbázist a földgáz esetében.

| (77) | Végül a Bizottság jelezte, hogy a (37) preambulumbekezdésben ismertetett módon a felülvizsgálat tárgyát képező termékek két brazil gyártójától származó pénzügyi adatokat fogja felhasználni az SGA-költségek és a nyereség megállapításához. |
| --- | --- |

(77)

Végül a Bizottság jelezte, hogy a (37) preambulumbekezdésben ismertetett módon a felülvizsgálat tárgyát képező termékek két brazil gyártójától származó pénzügyi adatokat fogja felhasználni az SGA-költségek és a nyereség megállapításához.

| (78) | A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. A Bizottság a gyártási általános költségek és a közvetlen gyártási költségek arányát az uniós gyártóknak a panaszos által megadott adatai alapján állapította meg, amely erre vonatkozóan konkrét információkat szolgáltatott. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. A Bizottság a gyártási általános költségek és a közvetlen gyártási költségek arányát az uniós gyártóknak a panaszos által megadott adatai alapján állapította meg, amely erre vonatkozóan konkrét információkat szolgáltatott.

3.4.   Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

3.4.1.   Termelési tényezők

Termelési tényezők

| (79) | A kérelmen alapuló összes információ, valamint az eljárás során a későbbiekben összegyűjtött információk figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  Egyes alumíniumkerekek gyártási tényezői









  Termelési tényező | Vámtarifaszám | Érték (RMB) | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Alumíniumöntecsek | 760120 | 14,56 | kg |
| Festék | 320810
  320820
  320890 | 48,69 | kg |
| Minden egyéb nyersanyag; adalékanyagok; csomagolás | N/A | A nyersanyagok 4,48 %-a | N/A |
| Munkaerő |
| Feldolgozóipari munkaerőköltség (NACE C.25) | N/A | 28,44 | óra |
| Energia |
| Villamos energia | N/A | 0,432 | kWh |
| Földgáz | N/A | 0,357 | kWh |
| Víz |
| Víz | N/A | 12,87 | M3 |

(79)

A kérelmen alapuló összes információ, valamint az eljárás során a későbbiekben összegyűjtött információk figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

Egyes alumíniumkerekek gyártási tényezői

Egyes alumíniumkerekek gyártási tényezői

Termelési tényező

Vámtarifaszám

Érték (RMB)

Mértékegység

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Alumíniumöntecsek

760120

14,56

kg

Festék

320810

320820

320890

48,69

kg

Minden egyéb nyersanyag; adalékanyagok; csomagolás

N/A

A nyersanyagok 4,48 %-a

N/A

Munkaerő

Munkaerő

Feldolgozóipari munkaerőköltség (NACE C.25)

N/A

28,44

óra

Energia

Energia

Villamos energia

N/A

0,432

kWh

Földgáz

N/A

0,357

kWh

Víz

Víz

Víz

N/A

12,87

M3

3.4.1.1.   Nyersanyagok

| (80) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) I. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. |
| --- | --- |

(80)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) I. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta.

35

| (81) | A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a [3.3.1.] szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki a bemutatottal azonos módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a [3.3.1.] szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki a bemutatottal azonos módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt.

| (82) | Egyes termelési tényezők esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság úgy döntött, hogy e költségeket a többi nyersanyaghoz sorolja. Az összes többi nyersanyag torzulástól mentes értékének megállapításához – és figyelemmel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelmező által közölt adatok alapján a Bizottság 4,48 %-ban állapította meg az összes többi nyersanyag és a teljes nyersanyagköltség arányát. Ezt követően a Bizottság a többi nyersanyag torzulástól mentes értékének meghatározásához ezt a százalékos arányt alkalmazta a többi nyersanyag torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(82)

Egyes termelési tényezők esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság úgy döntött, hogy e költségeket a többi nyersanyaghoz sorolja. Az összes többi nyersanyag torzulástól mentes értékének megállapításához – és figyelemmel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelmező által közölt adatok alapján a Bizottság 4,48 %-ban állapította meg az összes többi nyersanyag és a teljes nyersanyagköltség arányát. Ezt követően a Bizottság a többi nyersanyag torzulástól mentes értékének meghatározásához ezt a százalékos arányt alkalmazta a többi nyersanyag torzulástól mentes értékére.

| (83) | Ezeket az importárakat rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel az együttműködés hiányára és a hatályvesztési felülvizsgálat jellegére, vagyis arra, hogy célja nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(83)

Ezeket az importárakat rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel az együttműködés hiányára és a hatályvesztési felülvizsgálat jellegére, vagyis arra, hogy célja nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet.

3.4.1.2.   Munkaerő

| (84) | A reprezentatív ország munkaerőköltség-referenciaértékének meghatározásához a Bizottság az Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística (IBGE) brazil kormányzati ügynökség által közzétett rendelkezésre álló adatokat használta fel. Az IBGE (36) részletes információkat tesz közzé a Brazília különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság a kohászat, az acél és a feldolgozóipar átlagos munkaerőköltségére vonatkozó, 2020-ra nézve rendelkezésre álló statisztikákat használta fel (a 25. kategória a NACE 2.0 szerint). |
| --- | --- |

(84)

A reprezentatív ország munkaerőköltség-referenciaértékének meghatározásához a Bizottság az Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística (IBGE) brazil kormányzati ügynökség által közzétett rendelkezésre álló adatokat használta fel. Az IBGE (36) részletes információkat tesz közzé a Brazília különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság a kohászat, az acél és a feldolgozóipar átlagos munkaerőköltségére vonatkozó, 2020-ra nézve rendelkezésre álló statisztikákat használta fel (a 25. kategória a NACE 2.0 szerint).

36

3.4.1.3.   Villamos energia

| (85) | A reprezentatív ország villamosenergia-referenciaértékének meghatározásához a Bizottság az egyik legnagyobb brazíliai villamosenergia-szolgáltató, az EDP Brazil vállalat által felszámított villamosenergia-ipari árakról rendelkezésre álló legfrissebb adatokat vette figyelembe. A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a megfelelő fogyasztási sávban, brazil real/kWh-ban megadott ipari villamosenergia-árakra (37) vonatkozót adatokat használta fel. |
| --- | --- |

(85)

A reprezentatív ország villamosenergia-referenciaértékének meghatározásához a Bizottság az egyik legnagyobb brazíliai villamosenergia-szolgáltató, az EDP Brazil vállalat által felszámított villamosenergia-ipari árakról rendelkezésre álló legfrissebb adatokat vette figyelembe. A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a megfelelő fogyasztási sávban, brazil real/kWh-ban megadott ipari villamosenergia-árakra (37) vonatkozót adatokat használta fel.

37

3.4.1.4.   Földgáz

| (86) | A brazíliai vállalatok (ipari felhasználók) által fizetendő földgázárakat a Global Petrol Prices adatbázis gyűjti össze és teszi közzé honlapján (38). A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozó közzététel szerinti megfelelő árképzést vette figyelembe. |
| --- | --- |

(86)

A brazíliai vállalatok (ipari felhasználók) által fizetendő földgázárakat a Global Petrol Prices adatbázis gyűjti össze és teszi közzé honlapján (38). A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozó közzététel szerinti megfelelő árképzést vette figyelembe.

38

3.4.1.5.   Víz

| (87) | A Bizottság a víz reprezentatív országra jellemző költségeinek referenciaértékét azoknak a Brazíliában alkalmazandó áraknak a figyelembevételével határozta meg, amelyeket a Sao Paulo állambeli Sabesp vállalat számít fel (39). |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság a víz reprezentatív országra jellemző költségeinek referenciaértékét azoknak a Brazíliában alkalmazandó áraknak a figyelembevételével határozta meg, amelyeket a Sao Paulo állambeli Sabesp vállalat számít fel (39).

39

3.4.1.6.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (88) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(88)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

| (89) | A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapításához – figyelemmel az exportáló gyártók együttműködésének hiányára – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelmező által közölt adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt képviselnek a teljes gyártási költségen és a munkaerőköltségen belül. Ezt követően a Bizottság az általános előállítási költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy a gyártott modelltől függően az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(89)

A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapításához – figyelemmel az exportáló gyártók együttműködésének hiányára – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelmező által közölt adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt képviselnek a teljes gyártási költségen és a munkaerőköltségen belül. Ezt követően a Bizottság az általános előállítási költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy a gyártott modelltől függően az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére.

| (90) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó feljegyzésben az egyes alumíniumkerekek aktív és nyereséges gyártójaként azonosított brazil vállalatok legfrissebb rendelkezésre álló pénzügyi adatait vette alapul. A Bizottság a következő vállalatoknak az Orbis Bureau van Dijk adatbázisából lekérdezett pénzügyi adatait használta fel:






  — | IOCHPE MAXION S.A (2019. pénzügyi év), |
| --- | --- | --- |

(90)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó feljegyzésben az egyes alumíniumkerekek aktív és nyereséges gyártójaként azonosított brazil vállalatok legfrissebb rendelkezésre álló pénzügyi adatait vette alapul. A Bizottság a következő vállalatoknak az Orbis Bureau van Dijk adatbázisából lekérdezett pénzügyi adatait használta fel:

—

IOCHPE MAXION S.A (2019. pénzügyi év),

| — | NEO RODAS S.A (2019. pénzügyi év) |
| --- | --- |

—

NEO RODAS S.A (2019. pénzügyi év)

3.4.2.   A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (91) | A Bizottság a fentiek alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság a fentiek alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (92) | A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált egyes tényezőkre (az anyagokra és a munkaerőre) vonatkozóan. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált egyes tényezőkre (az anyagokra és a munkaerőre) vonatkozóan.

| (93) | A torzulástól mentes gyártási költség meghatározása után a Bizottság a (88)–(90) preambulumbekezdésben leírtak szerint elvégezte a gyártási általános költségek, az SGA-költségek és a nyereség hozzáadását. A gyártási általános költségek megállapítása a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján történt. Az SGA-költségeket és a nyereséget a reprezentatív országban működő két vállalat pénzügyi kimutatásaiban szereplő értékek átlaga alapján határozta meg a Bizottság. A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte:






  — | a gyártási általános költségekkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek 26,80 %-ának feleltek meg, |
| --- | --- | --- |

(93)

A torzulástól mentes gyártási költség meghatározása után a Bizottság a (88)–(90) preambulumbekezdésben leírtak szerint elvégezte a gyártási általános költségek, az SGA-költségek és a nyereség hozzáadását. A gyártási általános költségek megállapítása a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján történt. Az SGA-költségeket és a nyereséget a reprezentatív országban működő két vállalat pénzügyi kimutatásaiban szereplő értékek átlaga alapján határozta meg a Bizottság. A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte:

—

a gyártási általános költségekkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek 26,80 %-ának feleltek meg,

| — | az SGA-költségekkel és az egyéb költségekkel, amelyek az értékesített áruk költsége 13,75 %-ának feleltek meg, valamint |
| --- | --- |

—

az SGA-költségekkel és az egyéb költségekkel, amelyek az értékesített áruk költsége 13,75 %-ának feleltek meg, valamint

| — | a nyereséggel, amely az értékesített áruk költsége 6,24 %-ának felelt meg, és amelyet a Bizottság a teljes torzulástól mentes gyártási költségre alkalmazott. |
| --- | --- |

—

a nyereséggel, amely az értékesített áruk költsége 6,24 %-ának felelt meg, és amelyet a Bizottság a teljes torzulástól mentes gyártási költségre alkalmazott.

| (94) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

3.5.   Exportár

Exportár

| (95) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat. Ehhez a CIF-árból levonta a (tengeri) szállítási és a biztosítási költségeket, valamint a belföldi fuvarozási költségeket. A belföldi kínai és nemzetközi fuvarozási költségek a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információkon alapultak. |
| --- | --- |

(95)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat. Ehhez a CIF-árból levonta a (tengeri) szállítási és a biztosítási költségeket, valamint a belföldi fuvarozási költségeket. A belföldi kínai és nemzetközi fuvarozási költségek a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információkon alapultak.

3.6.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (96) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapított rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapított rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat.

3.7.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (97) | Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözetek jelentősek (10 % felettiek). Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(97)

Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözetek jelentősek (10 % felettiek). Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

4.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (98) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, a harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolatot, valamint az uniós piac vonzerejét. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a kínai exportáló gyártók és a kínai kormány együttműködésének hiánya miatt az elemzés az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken, különösen a felülvizsgálati kérelmen, a GTA-statisztikákon és a nyilvánosan hozzáférhető információkon alapult. |
| --- | --- |

(98)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, a harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolatot, valamint az uniós piac vonzerejét. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a kínai exportáló gyártók és a kínai kormány együttműködésének hiánya miatt az elemzés az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken, különösen a felülvizsgálati kérelmen, a GTA-statisztikákon és a nyilvánosan hozzáférhető információkon alapult.

4.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (99) | A kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás elemzéséhez – a kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel – a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelmében benyújtott adatokra hagyatkozott, amint azt az alábbi preambulumbekezdések kifejtik. |
| --- | --- |

(99)

A kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás elemzéséhez – a kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel – a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelmében benyújtott adatokra hagyatkozott, amint azt az alábbi preambulumbekezdések kifejtik.

| (100) | A vizsgálat kimutatta, hogy Kínában egyes alumíniumkerekek gyártása terén általános kapacitásfelesleg áll fenn. A 2020. évi kínai termelési kapacitást (40) 189,8 millió kerékre becsülték. A kérelmező piaci információi szerint a kínai értékesítések mennyisége 153 millió kerék volt, amelyből 108 millió belföldi felhasználásra, mintegy 45 millió pedig kivitelre került. Ezért a szabad kapacitás becsült mértéke meghaladja a 36 millió kereket (vagyis a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás több mint felét); ezt a mennyiséget a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén az Unióba lehetne átirányítani. |
| --- | --- |

(100)

A vizsgálat kimutatta, hogy Kínában egyes alumíniumkerekek gyártása terén általános kapacitásfelesleg áll fenn. A 2020. évi kínai termelési kapacitást (40) 189,8 millió kerékre becsülték. A kérelmező piaci információi szerint a kínai értékesítések mennyisége 153 millió kerék volt, amelyből 108 millió belföldi felhasználásra, mintegy 45 millió pedig kivitelre került. Ezért a szabad kapacitás becsült mértéke meghaladja a 36 millió kereket (vagyis a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás több mint felét); ezt a mennyiséget a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén az Unióba lehetne átirányítani.

40

| (101) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak az Unióba irányuló exportra történő gyártás céljára. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak az Unióba irányuló exportra történő gyártás céljára.

4.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (102) | Az egyes alumíniumkerekek uniós piaca a világ egyik legnagyobb piaca, ahol meghatározó tényező az uniós gépjárműipar kiterjedt gyártási tevékenysége, mely már most is jelentős mennyiségű behozatalt vonz Kínából. Ezenkívül más fontos piacok – például az Amerikai Egyesült Államok és India – kereskedelmi korrekciós intézkedéseket vezettek be a Kínából származó alumíniumkerekek behozatalára vonatkozóan. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kereskedelmi intézkedések más fő piacokon történő bevezetése a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg tovább növelné a Kínából az Unióba érkező uniós behozatal volumenét. |
| --- | --- |

(102)

Az egyes alumíniumkerekek uniós piaca a világ egyik legnagyobb piaca, ahol meghatározó tényező az uniós gépjárműipar kiterjedt gyártási tevékenysége, mely már most is jelentős mennyiségű behozatalt vonz Kínából. Ezenkívül más fontos piacok – például az Amerikai Egyesült Államok és India – kereskedelmi korrekciós intézkedéseket vezettek be a Kínából származó alumíniumkerekek behozatalára vonatkozóan. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kereskedelmi intézkedések más fő piacokon történő bevezetése a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg tovább növelné a Kínából az Unióba érkező uniós behozatal volumenét.

| (103) | Az Unióba irányuló kínai export továbbra is azt mutatta, hogy az uniós piac a hatályban lévő intézkedések ellenére is vonzó marad a kínai exportáló gyártók számára. A Bizottság a GTA adatai alapján elemezte a más harmadik piacokra irányuló kínai export árszintjét. A harmadik országokba irányuló kínai kivitel súlyozott átlagára 43,94 EUR volt, amely jelentősen alacsonyabb voltak az uniós gazdasági ágazat árainál (körülbelül 13 %). Következésképpen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós piac még vonzóbbá válna a kínai exportőrök számára, vámok hiányában pedig a kínai exportőrök növelhetik az Unióba irányuló kivitelüket. |
| --- | --- |

(103)

Az Unióba irányuló kínai export továbbra is azt mutatta, hogy az uniós piac a hatályban lévő intézkedések ellenére is vonzó marad a kínai exportáló gyártók számára. A Bizottság a GTA adatai alapján elemezte a más harmadik piacokra irányuló kínai export árszintjét. A harmadik országokba irányuló kínai kivitel súlyozott átlagára 43,94 EUR volt, amely jelentősen alacsonyabb voltak az uniós gazdasági ágazat árainál (körülbelül 13 %). Következésképpen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós piac még vonzóbbá válna a kínai exportőrök számára, vámok hiányában pedig a kínai exportőrök növelhetik az Unióba irányuló kivitelüket.

| (104) | Az uniós piac további vonzó eleme, hogy az Unióban használt egyes kerekekével azonos kialakítású kerekeket Kínában is gyártanak. |
| --- | --- |

(104)

Az uniós piac további vonzó eleme, hogy az Unióban használt egyes kerekekével azonos kialakítású kerekeket Kínában is gyártanak.

| (105) | Ezért a Kínában rendelkezésre álló jelentős kapacitásfelesleget, valamint az uniós piac vonzerejét figyelembe a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók valószínűsíthetően dömpingáron átirányítanák kivitelük egy részét az Unió piacára. |
| --- | --- |

(105)

Ezért a Kínában rendelkezésre álló jelentős kapacitásfelesleget, valamint az uniós piac vonzerejét figyelembe a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók valószínűsíthetően dömpingáron átirányítanák kivitelük egy részét az Unió piacára.

4.3.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban

Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban

| (106) | Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(106)

Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné.

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (107) | A felülvizsgálati időszak alatt mintegy harminc uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(107)

A felülvizsgálati időszak alatt mintegy harminc uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (108) | A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelés becsült mennyisége 64,3 millió darab volt. Ezt a számadatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló információk összessége, többek között a panaszos által szolgáltatott, a makrogazdasági kérdőívre adott válaszok alapján állapította meg. A (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő uniós gyártók a hasonló termék ismert uniós gyártói teljes termelési mennyiségének csaknem 20 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(108)

A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelés becsült mennyisége 64,3 millió darab volt. Ezt a számadatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló információk összessége, többek között a panaszos által szolgáltatott, a makrogazdasági kérdőívre adott válaszok alapján állapította meg. A (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő uniós gyártók a hasonló termék ismert uniós gyártói teljes termelési mennyiségének csaknem 20 %-át tették ki.

5.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (109) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat Unión belüli összértékesítése alapján határozta meg, hozzáadva ahhoz a harmadik országokból az Unióba irányuló összbehozatalt. Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésére vonatkozó adatok a panaszból származnak, és azok kiigazításra kerültek a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakra adott válaszaival. A behozatal tekintetében a Bizottság az Eurostat Comext adatbázisára támaszkodott. Mivel azonban az Eurostat Comext-adatbázisa azonban csak a behozatal súlyát adja meg, az importált acélkerekek darabszámát nem, ezért a súlyt darabszámmá át kellett alakítani. A panaszos az ugyanezen termékre vonatkozó legutóbbi vizsgálat során használt átváltási arányt (41) (10,9 kg/darab) alkalmazta a panaszban. Az átváltási arány érvényességét a Bizottság a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2022/1221 bizottsági végrehajtási rendelet (78) preambulumbekezdésében említett módon a marokkói és a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek alapján ellenőrizte (42) (a továbbiakban: a marokkói alumíniumkerekekre vonatkozó vizsgálat). A vizsgálat feltárta, hogy a jelenleg alkalmazandó darabonkénti súlyozott átlagsúly 11,3 kg volt, mivel a piacon a nagyobb kerékátmérő felé történő elmozdulás tapasztalható, ami a kerekenkénti tömeg növekedését eredményezi. Ezért a Bizottság ezt az arányt használta a darabszámban kifejezett uniós felhasználás meghatározásakor. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat Unión belüli összértékesítése alapján határozta meg, hozzáadva ahhoz a harmadik országokból az Unióba irányuló összbehozatalt. Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésére vonatkozó adatok a panaszból származnak, és azok kiigazításra kerültek a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakra adott válaszaival. A behozatal tekintetében a Bizottság az Eurostat Comext adatbázisára támaszkodott. Mivel azonban az Eurostat Comext-adatbázisa azonban csak a behozatal súlyát adja meg, az importált acélkerekek darabszámát nem, ezért a súlyt darabszámmá át kellett alakítani. A panaszos az ugyanezen termékre vonatkozó legutóbbi vizsgálat során használt átváltási arányt (41) (10,9 kg/darab) alkalmazta a panaszban. Az átváltási arány érvényességét a Bizottság a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2022/1221 bizottsági végrehajtási rendelet (78) preambulumbekezdésében említett módon a marokkói és a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek alapján ellenőrizte (42) (a továbbiakban: a marokkói alumíniumkerekekre vonatkozó vizsgálat). A vizsgálat feltárta, hogy a jelenleg alkalmazandó darabonkénti súlyozott átlagsúly 11,3 kg volt, mivel a piacon a nagyobb kerékátmérő felé történő elmozdulás tapasztalható, ami a kerekenkénti tömeg növekedését eredményezi. Ezért a Bizottság ezt az arányt használta a darabszámban kifejezett uniós felhasználás meghatározásakor.

41

42

| (110) | Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (darabszám) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes felhasználás (1 000 darabban) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Forrás: | az Eurostat Comext adatbázisa, az EUWA és a kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(110)

Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (darabszám)

Uniós felhasználás (darabszám)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes felhasználás (1 000 darabban)

77 873

73 797

59 530

64 311

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Forrás:

Forrás

az Eurostat Comext adatbázisa, az EUWA és a kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (111) | Az uniós felhasználás 2018 és 2019 között 5 %-kal, majd 2019 és 2020 között 19 %-kal csökkent. 2020-ban a Covid19-világjárvány miatt az autóipari termelés mintegy 4,2 millió járművel csökkent, ami közvetlen hatással volt az upstream szállítókra is, mivel 2020-ban az alumíniumkerék-értékesítés 14 millióval csökkent 2019-hez képest. A termelés visszaesése különösen jelentős volt 2020 második negyedévében, de a piac az azt követő hónapokban fellendült. A piac magához tért, ami 5 millióval több kerék értékesítését jelentette: a 2020. évi 59 millióról az értékesített mennyiség a vizsgálati időszakban 64 millióra nőtt. A felhasználás azonban a személygépjármű-gyártók által használt félvezetők hiánya miatt nem érte el a 2019-es szintet. |
| --- | --- |

(111)

Az uniós felhasználás 2018 és 2019 között 5 %-kal, majd 2019 és 2020 között 19 %-kal csökkent. 2020-ban a Covid19-világjárvány miatt az autóipari termelés mintegy 4,2 millió járművel csökkent, ami közvetlen hatással volt az upstream szállítókra is, mivel 2020-ban az alumíniumkerék-értékesítés 14 millióval csökkent 2019-hez képest. A termelés visszaesése különösen jelentős volt 2020 második negyedévében, de a piac az azt követő hónapokban fellendült. A piac magához tért, ami 5 millióval több kerék értékesítését jelentette: a 2020. évi 59 millióról az értékesített mennyiség a vizsgálati időszakban 64 millióra nőtt. A felhasználás azonban a személygépjármű-gyártók által használt félvezetők hiánya miatt nem érte el a 2019-es szintet.

5.3.   A Kínából érkező behozatal

A Kínából érkező behozatal

5.3.1.   A Kínából érkező behozatal mennyisége és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (112) | A Bizottság a behozatal mennyiségét az Eurostat Comext adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését pedig a behozatal és a teljes uniós felhasználás aránya alapján határozta meg, amint azt a (109) preambulumbekezdés ismerteti. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság a behozatal mennyiségét az Eurostat Comext adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését pedig a behozatal és a teljes uniós felhasználás aránya alapján határozta meg, amint azt a (109) preambulumbekezdés ismerteti.

| (113) | A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Behozott mennyiség (darabszám) és piaci részesedés | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal mennyisége (1 000 darabban) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| Piaci részesedés (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| Forrás: | az Eurostat Comext adatbázisa. |

(113)

A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Behozott mennyiség (darabszám) és piaci részesedés

Behozott mennyiség (darabszám) és piaci részesedés

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal mennyisége (1 000 darabban)

3 734

3 493

2 230

2 205

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Piaci részesedés (%)

4,8

4,7

3,7

3,4

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Forrás:

Forrás

az Eurostat Comext adatbázisa.

| (114) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatala visszaesett a figyelembe vett időszak alatt. A Kínából származó behozatal piaci részesedése 2018 és 2019 között stabil volt, majd a felülvizsgálati időszakban 29 %-kal esett vissza. Ez a fejlemény azonban annak tudható be, hogy az egyik fő kínai gyártó telephelyet hozott létre Marokkóban. |
| --- | --- |

(114)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatala visszaesett a figyelembe vett időszak alatt. A Kínából származó behozatal piaci részesedése 2018 és 2019 között stabil volt, majd a felülvizsgálati időszakban 29 %-kal esett vissza. Ez a fejlemény azonban annak tudható be, hogy az egyik fő kínai gyártó telephelyet hozott létre Marokkóban.

5.3.2.   A Kínából érkező behozatal árai

A Kínából érkező behozatal árai

| (115) | A Kínából az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  A Kínából származó behozatal átlagos importárai | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (EUR/darab) | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Forrás: | az Eurostat Comext adatbázisa. |

(115)

A Kínából az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

A Kínából származó behozatal átlagos importárai

A Kínából származó behozatal átlagos importárai

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

(EUR/darab)

50,1

50,3

49,3

53,9

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Forrás:

Forrás

az Eurostat Comext adatbázisa.

| (116) | A Kínából származó behozatal átlagára 2018 és a felülvizsgálati időszak között darabonként mintegy 4 EUR összeggel nőtt. Az értékesítési ár egy része azonban a Londoni Fémtőzsdén jegyzett alumínium-árfolyamhoz van indexálva. Tekintettel arra, hogy a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a Bizottság az uniós gyártók által az uniós piacon független vevőknek felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlította az Eurostat által a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalának CIF-alapon megállapított súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(116)

A Kínából származó behozatal átlagára 2018 és a felülvizsgálati időszak között darabonként mintegy 4 EUR összeggel nőtt. Az értékesítési ár egy része azonban a Londoni Fémtőzsdén jegyzett alumínium-árfolyamhoz van indexálva. Tekintettel arra, hogy a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a Bizottság az uniós gyártók által az uniós piacon független vevőknek felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlította az Eurostat által a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalának CIF-alapon megállapított súlyozott átlagával.

| (117) | Az összehasonlítás eredménye azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára alacsonyabb volt, mint az így megállapított kínai importár. |
| --- | --- |

(117)

Az összehasonlítás eredménye azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára alacsonyabb volt, mint az így megállapított kínai importár.

5.3.3.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (118) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mennyisége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | Mennyiség (1 000 darabban) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| Piaci részesedés (%) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| Átlagár (EUR/egység) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Marokkó | Mennyiség (1 000 darabban) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Index (2018 = 100) | — | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Piaci részesedés (%) | — | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Index (2018 = 100) | — | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Átlagár (EUR/darab) | — | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Index (2018 = 100) | | 100 | 109 | 114 |
| Thaiföld | Mennyiség (1 000 darabban) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| Piaci részesedés (%) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| Átlagár (EUR/darab) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Dél-Korea | Mennyiség (1 000 darabban) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| Piaci részesedés (%) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| Átlagár (EUR/darab) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Egyéb harmadik országok | Mennyiség (1 000 darabban) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| Piaci részesedés (%) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| Átlagár (EUR/darab) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Kína kivételével valamennyi harmadik ország összesen | Mennyiség (1 000 darabban) | 16 638 | 14 801 | 14 189 | 16 713 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 89 | 85 | 100 |
| Piaci részesedés (%) | 21,4 | 20,1 | 23,8 | 26,0 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 94 | 112 | 121 |
| Átlagár (EUR/darab) | 57,5 | 57,5 | 54,0 | 55,1 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 94 | 96 |
| Forrás: | az Eurostat Comext adatbázisa. |

(118)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mennyisége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Törökország

Mennyiség (1 000 darabban)

7 983

7 632

7 010

8 364

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Piaci részesedés (%)

10,3

10,3

11,8

13,0

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Átlagár (EUR/egység)

53,6

51,9

49,7

51,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Marokkó

Mennyiség (1 000 darabban)

0

15,7

1 038

2 516

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

—

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Piaci részesedés (%)

—

0,0

1,7

3,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

—

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Átlagár (EUR/darab)

—

39,2

42,6

44,7

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

109

109

114

114

Thaiföld

Mennyiség (1 000 darabban)

2 228

1 911

1 527

1 487

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Piaci részesedés (%)

2,9

2,6

2,6

2,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Átlagár (EUR/darab)

52,3

50,8

49,0

50,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Dél-Korea

Mennyiség (1 000 darabban)

1 813

1 577

1 460

1 065

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Piaci részesedés (%)

2,3

2,1

2,5

1,7

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Átlagár (EUR/darab)

52,2

52,9

50,9

53,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Egyéb harmadik országok

Mennyiség (1 000 darabban)

4 612

3 663

3 151

3 279

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Piaci részesedés (%)

5,9

5,0

5,3

5,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Átlagár (EUR/darab)

69,1

74,9

71,1

75,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Kína kivételével valamennyi harmadik ország összesen

Mennyiség (1 000 darabban)

16 638

14 801

14 189

16 713

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

89

89

85

85

100

100

Piaci részesedés (%)

21,4

20,1

23,8

26,0

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

94

94

112

112

121

121

Átlagár (EUR/darab)

57,5

57,5

54,0

55,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

94

94

96

96

Forrás:

Forrás

az Eurostat Comext adatbázisa.

| (119) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése 2018-ban 21,4 %, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 26,0 % volt. E behozatal mennyisége 2019-ben és 2020-ban csökkent, de a felülvizsgálati időszak alatt visszatért a 2018. évi szintre, ami 2018 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-os piaci részesedésnövekedést eredményezett. E behozatal átlagos importára 4 %-kal csökkent, és magasabb volt az uniós gazdasági ágazat átlagáránál (+ 8,9 %) és az érintett országból származó behozatal átlagos áránál (+ 2,2 %). A figyelembe vett időszakban két ország (Törökország és Marokkó) növelte piaci részesedését. A török átlagárak némileg (1,0 %-kal) magasabb voltak az uniós gazdasági ágazat átlagárainál, továbbá jóval (14 %-kal) magasabbak voltak a Marokkóból származó behozatal árainál. |
| --- | --- |

(119)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése 2018-ban 21,4 %, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 26,0 % volt. E behozatal mennyisége 2019-ben és 2020-ban csökkent, de a felülvizsgálati időszak alatt visszatért a 2018. évi szintre, ami 2018 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-os piaci részesedésnövekedést eredményezett. E behozatal átlagos importára 4 %-kal csökkent, és magasabb volt az uniós gazdasági ágazat átlagáránál (+ 8,9 %) és az érintett országból származó behozatal átlagos áránál (+ 2,2 %). A figyelembe vett időszakban két ország (Törökország és Marokkó) növelte piaci részesedését. A török átlagárak némileg (1,0 %-kal) magasabb voltak az uniós gazdasági ágazat átlagárainál, továbbá jóval (14 %-kal) magasabbak voltak a Marokkóból származó behozatal árainál.

5.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (120) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(120)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

| (121) | A Bizottság a (12) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság a (12) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (122) | A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a mintában szereplő gyártóktól a kitöltött dömpingellenes kérdőíveken kapott adatok, valamint a mintában nem szereplő gyártók és az uniós gyártókat tömörítő szervezet által szolgáltatott makrogazdasági adatok alapján értékelte, amelyeket összevetett a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokkal. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(122)

A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a mintában szereplő gyártóktól a kitöltött dömpingellenes kérdőíveken kapott adatok, valamint a mintában nem szereplő gyártók és az uniós gyártókat tömörítő szervezet által szolgáltatott makrogazdasági adatok alapján értékelte, amelyeket összevetett a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokkal. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (123) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(123)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (124) | A mikrogazdasági mutatók a következők: darabonkénti értékesítési árak, darabonkénti költség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(124)

A mikrogazdasági mutatók a következők: darabonkénti értékesítési árak, darabonkénti költség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

5.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

5.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (125) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési mennyiség (1 000 darabban) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Termelési kapacitás (1 000 darabban) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Forrás: | az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók. |

(125)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Termelési mennyiség (1 000 darabban)

59 182

57 097

44 718

48 752

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Termelési kapacitás (1 000 darabban)

62 614

62 475

61 619

61 294

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Kapacitáskihasználás (%)

95

91

73

80

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Forrás:

Forrás

az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók.

| (126) | Összességében a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési mennyisége 18 %-kal csökkent. 2018 és 2019 között kismértékben, 4 %-kal csökkent. A Covid19-világjárvány következtében a termelés 2020-ban 12,3 millió darabbal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 4 millió darabbal emelkedett. |
| --- | --- |

(126)

Összességében a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési mennyisége 18 %-kal csökkent. 2018 és 2019 között kismértékben, 4 %-kal csökkent. A Covid19-világjárvány következtében a termelés 2020-ban 12,3 millió darabbal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 4 millió darabbal emelkedett.

| (127) | Noha az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 2 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás ugyanazt a negatív tendenciát mutatta, mint a termelés: 15 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(127)

Noha az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 2 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás ugyanazt a negatív tendenciát mutatta, mint a termelés: 15 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban.

5.4.2.2.   Értékesítési mennyiség és piaci részesedés

| (128) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés mennyisége és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az értékesítés mennyisége az uniós piacon (1 000 darabban) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Piaci részesedés (%) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Forrás: | az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók. |

(128)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés mennyisége és piaci részesedése

Az értékesítés mennyisége és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az értékesítés mennyisége az uniós piacon (1 000 darabban)

57 501

55 502

43 110

45 391

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Piaci részesedés (%)

73,8

75,2

72,4

70,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Forrás:

Forrás

az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók.

| (129) | Az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített mennyiség 21 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. 2018-hoz képest 2019-ben 3 %-kal csökkent, majd 2020-ban 12,4 millió darabbal esett vissza. A felülvizsgálati időszak alatt az értékesítés megélénkült: 2,2 millió darabbal nőtt. |
| --- | --- |

(129)

Az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített mennyiség 21 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. 2018-hoz képest 2019-ben 3 %-kal csökkent, majd 2020-ban 12,4 millió darabbal esett vissza. A felülvizsgálati időszak alatt az értékesítés megélénkült: 2,2 millió darabbal nőtt.

| (130) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kismértékben nőtt 2018 és 2019 között, majd 2020-ban visszaesett, és a felülvizsgálati időszakban tovább csökkent. |
| --- | --- |

(130)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kismértékben nőtt 2018 és 2019 között, majd 2020-ban visszaesett, és a felülvizsgálati időszakban tovább csökkent.

5.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (131) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Termelékenység (darab/alkalmazott) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Forrás: | az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók. |

(131)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

17 816

17 866

16 963

16 790

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Termelékenység (darab/alkalmazott)

3 322

3 196

2 636

2 904

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Forrás:

Forrás

az EUWA és a mintában szereplő uniós gyártók.

| (132) | A figyelembe vett időszakban az alkalmazotti létszám 6 %-kal, a termelékenység pedig 13 %-kal csökkent. A termelékenység visszaesése elsősorban a termelési mennyiségnek a figyelembe vett időszak alatti csökkenésére vezethető vissza, és az előállított alumíniumkerekek darabra jutó munkaerőköltségének növekedését eredményezte. |
| --- | --- |

(132)

A figyelembe vett időszakban az alkalmazotti létszám 6 %-kal, a termelékenység pedig 13 %-kal csökkent. A termelékenység visszaesése elsősorban a termelési mennyiségnek a figyelembe vett időszak alatti csökkenésére vezethető vissza, és az előállított alumíniumkerekek darabra jutó munkaerőköltségének növekedését eredményezte.

5.4.2.4.   Növekedés

| (133) | Az 5.4.2.1–5.4.2.3. pontban kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelési mennyisége és kapacitáskihasználása 18 %-kal, illetve 16 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, aminek következtében megnőtt az egy darabra vetített állandó költség és visszaesett a termelékenység. A figyelembe vett időszak alatt a gazdasági ágazat összköltsége darabonként 1,7 EUR összeggel (3,4 %-kal) nőtt. Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára azonban a figyelembe vett időszak alatt darabonként 3,3 EUR-val (6,1 %-kal) csökkent. |
| --- | --- |

(133)

Az 5.4.2.1–5.4.2.3. pontban kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelési mennyisége és kapacitáskihasználása 18 %-kal, illetve 16 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, aminek következtében megnőtt az egy darabra vetített állandó költség és visszaesett a termelékenység. A figyelembe vett időszak alatt a gazdasági ágazat összköltsége darabonként 1,7 EUR összeggel (3,4 %-kal) nőtt. Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára azonban a figyelembe vett időszak alatt darabonként 3,3 EUR-val (6,1 %-kal) csökkent.

| (134) | Ezenkívül az uniós piacon értékesített mennyiség 21 %-kal, a piaci részesedés pedig 5 %-kal csökkent 2018 és a felülvizsgálati időszak között. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye ezért romlott. Amint azt a 4.4.3.1. pont kifejti, az uniós gazdasági ágazat termelési költségei megnőttek, ugyanakkor értékesítési árait nem tudta megfelelően kiigazítani. |
| --- | --- |

(134)

Ezenkívül az uniós piacon értékesített mennyiség 21 %-kal, a piaci részesedés pedig 5 %-kal csökkent 2018 és a felülvizsgálati időszak között. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye ezért romlott. Amint azt a 4.4.3.1. pont kifejti, az uniós gazdasági ágazat termelési költségei megnőttek, ugyanakkor értékesítési árait nem tudta megfelelően kiigazítani.

| (135) | Emiatt az uniós gazdasági ágazat növekedési kilátásai veszélybe kerültek. |
| --- | --- |

(135)

Emiatt az uniós gazdasági ágazat növekedési kilátásai veszélybe kerültek.

5.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (136) | A felülvizsgálati időszak alatt a dömping folytatódott, és jelentősen meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal mennyiségét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(136)

A felülvizsgálati időszak alatt a dömping folytatódott, és jelentősen meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal mennyiségét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

| (137) | Az előző hatályvesztési felülvizsgálat folyamán a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot már nem éri jelentős kár, vagyis felépült a korábbi dömping hatásaiból. Emellett a Marokkóból származó behozatalra vonatkozó, folyamatban lévő vizsgálat során (43) a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a Marokkóból érkező behozatal miatt, mely kárhoz a Kínából származó behozatal nem járult hozzá. |
| --- | --- |

(137)

Az előző hatályvesztési felülvizsgálat folyamán a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot már nem éri jelentős kár, vagyis felépült a korábbi dömping hatásaiból. Emellett a Marokkóból származó behozatalra vonatkozó, folyamatban lévő vizsgálat során (43) a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a Marokkóból érkező behozatal miatt, mely kárhoz a Kínából származó behozatal nem járult hozzá.

43

| (138) | Következésképpen a Bizottság megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat még azelőtt felépült a Kínából származó behozatal által előidézett korábbi dömping hatásaiból, hogy a Marokkóból származó dömpingelt behozatal 2019-től kezdődően növekvő volumenben jelent volna meg az uniós piacon. |
| --- | --- |

(138)

Következésképpen a Bizottság megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat még azelőtt felépült a Kínából származó behozatal által előidézett korábbi dömping hatásaiból, hogy a Marokkóból származó dömpingelt behozatal 2019-től kezdődően növekvő volumenben jelent volna meg az uniós piacon.

5.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

5.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (139) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére darabonként felszámított értékesítési árak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos darabonkénti értékesítési árak az uniós piacon (EUR/darab) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Darabonkénti előállítási költség (EUR/darab) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(139)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére darabonként felszámított értékesítési árak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Átlagos darabonkénti értékesítési árak az uniós piacon (EUR/darab)

53,9

52,3

49,3

50,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Darabonkénti előállítási költség (EUR/darab)

49,9

48,2

49,3

51,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (140) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai 6 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, jóllehet az átlagos előállítási költség 2018 és a felülvizsgálati időszak között 4 %-kal emelkedett. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta úgy megnövelni értékesítési árait, hogy a megnövekedett előállítási költségeket fedezni tudja. |
| --- | --- |

(140)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai 6 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, jóllehet az átlagos előállítási költség 2018 és a felülvizsgálati időszak között 4 %-kal emelkedett. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta úgy megnövelni értékesítési árait, hogy a megnövekedett előállítási költségeket fedezni tudja.

5.4.3.2.   Munkaerőköltségek

| (141) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(141)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

35 216

35 700

33 084

35 951

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (142) | Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszak alatt kismértékben, 2 %-kal emelkedett: 2019-ben némileg növekedett, 2020-ban pedig 6 %-kal csökkent, főként a termelés Covid19-világjárvány miatti leállításai miatt. |
| --- | --- |

(142)

Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszak alatt kismértékben, 2 %-kal emelkedett: 2019-ben némileg növekedett, 2020-ban pedig 6 %-kal csökkent, főként a termelés Covid19-világjárvány miatti leállításai miatt.

5.4.3.3.   Készletek

| (143) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (1 000 darabban) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Zárókészletek a termelés százalékában (%) | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(143)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (1 000 darabban)

556

439

492

776

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Zárókészletek a termelés százalékában (%)

0,9

0,8

1,1

1,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (144) | A figyelembe vett időszakban a készletek 40 %-kal nőttek. A készletek 2019-ben 21 %-kal, 2020-ban pedig 12 %-kal csökkentek, majd a felülvizsgálati időszakban erőteljesen, 57 %-kal emelkedtek. Az Unióban az alumíniumkerekek ágazatára jellemzők a gyártók és a vevők közötti többéves keretszerződések, amelyek rögzítik a mennyiségeket és az árakat. Ezeket a keretszerződéseket a vevő igényeinek megfelelő megrendelések útján hajtják végre. Az uniós gazdasági ágazat ennek köszönhetően képes megtervezni termelését és készleteit. A készletek tehát nem tekinthetők fő mutatónak az uniós gazdasági ágazat teljesítménye értékelésének szempontjából. |
| --- | --- |

(144)

A figyelembe vett időszakban a készletek 40 %-kal nőttek. A készletek 2019-ben 21 %-kal, 2020-ban pedig 12 %-kal csökkentek, majd a felülvizsgálati időszakban erőteljesen, 57 %-kal emelkedtek. Az Unióban az alumíniumkerekek ágazatára jellemzők a gyártók és a vevők közötti többéves keretszerződések, amelyek rögzítik a mennyiségeket és az árakat. Ezeket a keretszerződéseket a vevő igényeinek megfelelő megrendelések útján hajtják végre. Az uniós gazdasági ágazat ennek köszönhetően képes megtervezni termelését és készleteit. A készletek tehát nem tekinthetők fő mutatónak az uniós gazdasági ágazat teljesítménye értékelésének szempontjából.

5.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (145) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | – 1,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 109 | 5 | – 21 |
| Pénzforgalom (1 000 EUR-ban) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Beruházások értéke (1 000 EUR-ban) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| A beruházások megtérülése | 12,0 | 9,1 | 0,3 | – 0,5 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 76 | 3 | – 4 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(145)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka)

7,5

8,2

0,4

– 1,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

109

109

5

5

– 21

– 21

Pénzforgalom (1 000 EUR-ban)

81 153

82 495

31 805

22 956

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Beruházások értéke (1 000 EUR-ban)

37 788

30 757

19 848

21 845

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

A beruházások megtérülése

12,0

9,1

0,3

– 0,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

76

76

3

3

– 4

– 4

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (146) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában.

| (147) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2018. évi 7,5 %-ról 2019-ben 8,2 %-ra nőtt, majd 2019 és a felülvizsgálati időszak között meredeken csökkent, amikor is veszteségekről (– 1,6 %) számoltak be. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta növelni értékesítési árait a megnövekedett előállítási költségek fedezésére, így veszteségessé vált. |
| --- | --- |

(147)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2018. évi 7,5 %-ról 2019-ben 8,2 %-ra nőtt, majd 2019 és a felülvizsgálati időszak között meredeken csökkent, amikor is veszteségekről (– 1,6 %) számoltak be. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta növelni értékesítési árait a megnövekedett előállítási költségek fedezésére, így veszteségessé vált.

| (148) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. A nettó pénzforgalom negatív tendenciát mutatott és számottevően, 72 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat tehát nehézségekbe ütközött tevékenységeinek önfinanszírozása terén, ami szintén azt mutatja, hogy pénzügyi helyzete romlott. |
| --- | --- |

(148)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. A nettó pénzforgalom negatív tendenciát mutatott és számottevően, 72 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat tehát nehézségekbe ütközött tevékenységeinek önfinanszírozása terén, ami szintén azt mutatja, hogy pénzügyi helyzete romlott.

| (149) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése a jövedelmezőséghez és a nettó pénzforgalomhoz hasonlóan negatív tendenciát mutatott. A beruházások megtérülése 2018 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatt negatívba fordult. Az uniós gazdasági ágazat tehát nem volt képes elegendő nyereséget termelni beruházásai fedezéséhez. Az uniós gazdasági ágazat fenntartotta a beruházások szintjét a figyelembe vett időszak alatt (főként a jogi követelményeknek való megfelelés szükségessége és a piac igényei miatt), és nem tudta elérni, hogy e beruházások megtérüljenek. A beruházások megtérülésének a figyelembe vett időszak alatti negatív alakulása szintén jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzete jelentős mértékben romlott. |
| --- | --- |

(149)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése a jövedelmezőséghez és a nettó pénzforgalomhoz hasonlóan negatív tendenciát mutatott. A beruházások megtérülése 2018 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatt negatívba fordult. Az uniós gazdasági ágazat tehát nem volt képes elegendő nyereséget termelni beruházásai fedezéséhez. Az uniós gazdasági ágazat fenntartotta a beruházások szintjét a figyelembe vett időszak alatt (főként a jogi követelményeknek való megfelelés szükségessége és a piac igényei miatt), és nem tudta elérni, hogy e beruházások megtérüljenek. A beruházások megtérülésének a figyelembe vett időszak alatti negatív alakulása szintén jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzete jelentős mértékben romlott.

| (150) | A mintában szereplő uniós gyártók tőkebevonási képességére is kedvezőtlen hatással volt pénzügyi helyzetük. A jövedelmezőség és a nettó pénzforgalom jelentős csökkenése komoly aggályokat vetett fel az uniós gazdasági ágazat likviditási helyzetével kapcsolatban, valamint a működési tevékenysége és a szükséges beruházások finanszírozásához szükséges tőke bevonására való képességével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(150)

A mintában szereplő uniós gyártók tőkebevonási képességére is kedvezőtlen hatással volt pénzügyi helyzetük. A jövedelmezőség és a nettó pénzforgalom jelentős csökkenése komoly aggályokat vetett fel az uniós gazdasági ágazat likviditási helyzetével kapcsolatban, valamint a működési tevékenysége és a szükséges beruházások finanszírozásához szükséges tőke bevonására való képességével kapcsolatban.

5.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (151) | A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult. Összességében véve a fontosabb gazdasági mutatók romlottak a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(151)

A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult. Összességében véve a fontosabb gazdasági mutatók romlottak a figyelembe vett időszakban.

| (152) | Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása stabil maradt, ám a kapacitáskihasználás 2018 és a felülvizsgálati időszak között 16 %-kal visszaesett, aminek következtében az alumíniumkerekek tonnánkénti állandó költsége megnőtt. Ugyanezt a tendenciát követve az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége és piaci részesedése is visszaesett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(152)

Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása stabil maradt, ám a kapacitáskihasználás 2018 és a felülvizsgálati időszak között 16 %-kal visszaesett, aminek következtében az alumíniumkerekek tonnánkénti állandó költsége megnőtt. Ugyanezt a tendenciát követve az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége és piaci részesedése is visszaesett a figyelembe vett időszakban.

| (153) | Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, főként a megnövekedett előállítási költségek miatt, amelyeket nem tudott fedezni az értékesítési árak ennek megfelelő mértékű emelésével. |
| --- | --- |

(153)

Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, főként a megnövekedett előállítási költségek miatt, amelyeket nem tudott fedezni az értékesítési árak ennek megfelelő mértékű emelésével.

| (154) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai 6 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, jóllehet az átlagos előállítási költség ugyanebben az időszakban 9 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat 2020-tól kezdődően veszteségeket szenvedett, amelyek a felülvizsgálati időszakban tovább nőttek. A nettó beruházások 42 %-kal csökkentek, a beruházások megtérülése pedig negatívba fordult a figyelembe vett időszak alatt. A pénzforgalom is negatív tendenciát mutatott, ami befolyásolta az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét. Az alkalmazotti létszám ugyanebben az időszakban 6 %-kal csökkent, azonban a termelékenység is 13 %-kal visszaesett, aminek következtében az alumíniumkerekek darabonkénti munkaerőköltsége megnőtt. |
| --- | --- |

(154)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai 6 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, jóllehet az átlagos előállítási költség ugyanebben az időszakban 9 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat 2020-tól kezdődően veszteségeket szenvedett, amelyek a felülvizsgálati időszakban tovább nőttek. A nettó beruházások 42 %-kal csökkentek, a beruházások megtérülése pedig negatívba fordult a figyelembe vett időszak alatt. A pénzforgalom is negatív tendenciát mutatott, ami befolyásolta az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét. Az alkalmazotti létszám ugyanebben az időszakban 6 %-kal csökkent, azonban a termelékenység is 13 %-kal visszaesett, aminek következtében az alumíniumkerekek darabonkénti munkaerőköltsége megnőtt.

| (155) | A fentieknek megfelelően az olyan gazdasági mutatók, mint például a jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése jelentősen romlottak a figyelembe vett időszak alatt. A jövedelmezőség 2020-ban és a felülvizsgálati időszakban negatívba fordult. Ez rontotta az uniós gazdasági ágazat képességét működésének önfinanszírozására, a szükséges beruházások végrehajtására és a tőkebevonásra, ami akadályozta az uniós gazdasági ágazat növekedését, sőt veszélyeztette fennmaradását. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak a romló tendenciák ellenére is sikerült fenntartania a számottevő értékesítési volumenét és megőriznie jelentős piaci részesedését. |
| --- | --- |

(155)

A fentieknek megfelelően az olyan gazdasági mutatók, mint például a jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése jelentősen romlottak a figyelembe vett időszak alatt. A jövedelmezőség 2020-ban és a felülvizsgálati időszakban negatívba fordult. Ez rontotta az uniós gazdasági ágazat képességét működésének önfinanszírozására, a szükséges beruházások végrehajtására és a tőkebevonásra, ami akadályozta az uniós gazdasági ágazat növekedését, sőt veszélyeztette fennmaradását. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak a romló tendenciák ellenére is sikerült fenntartania a számottevő értékesítési volumenét és megőriznie jelentős piaci részesedését.

| (156) | A Bizottság ezért megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár nem érte. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság ezért megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár nem érte.

| (157) | A Bizottság megvizsgálta, hogy van-e ok-okozati összefüggés a Kínából származó behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság megvizsgálta, hogy van-e ok-okozati összefüggés a Kínából származó behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között.

| (158) | Amint a (114) preambulumbekezdés kifejti, a Kínából származó volumen 29 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, és a felülvizsgálati időszak alatt 3,4 %-os piaci részesedést ért el. A Bizottság a (117) preambulumbekezdésben azt is megállapította, hogy a Kínából származó behozatal átlagára meghaladta az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszak alatt felszámított átlagárat. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem a Kínából származó behozatal okozta a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(158)

Amint a (114) preambulumbekezdés kifejti, a Kínából származó volumen 29 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, és a felülvizsgálati időszak alatt 3,4 %-os piaci részesedést ért el. A Bizottság a (117) preambulumbekezdésben azt is megállapította, hogy a Kínából származó behozatal átlagára meghaladta az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszak alatt felszámított átlagárat. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem a Kínából származó behozatal okozta a felülvizsgálati időszakban.

| (159) | Ugyanakkor a Bizottság a Marokkóból származó alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó, folyamatban lévő külön vizsgálatban ideiglenesen megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt a Marokkóból származó alacsony árú behozatal okozta, amely nemcsak alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, hanem árlenyomást is gyakorolt rájuk, és jelentős mennyiségű volt. |
| --- | --- |

(159)

Ugyanakkor a Bizottság a Marokkóból származó alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó, folyamatban lévő külön vizsgálatban ideiglenesen megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt a Marokkóból származó alacsony árú behozatal okozta, amely nemcsak alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, hanem árlenyomást is gyakorolt rájuk, és jelentős mennyiségű volt.

| (160) | Ezért a Bizottság tovább vizsgálta a kár megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(160)

Ezért a Bizottság tovább vizsgálta a kár megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályvesztése esetén.

6.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (161) | A Bizottság a (156) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a Kínából származó behozatal nem okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából származó dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság a (156) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a Kínából származó behozatal nem okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából származó dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődése.

| (162) | Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az érintett országból érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődése, a Bizottság a következő tényezőket vette figyelembe: i. a kínai termelési volumen és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje; ii. a Kínából származó behozatal várható árszintje és hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén; valamint iii. az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok megléte. |
| --- | --- |

(162)

Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az érintett országból érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődése, a Bizottság a következő tényezőket vette figyelembe: i. a kínai termelési volumen és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje; ii. a Kínából származó behozatal várható árszintje és hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén; valamint iii. az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok megléte.

6.1.   A kínai termelési volumen és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje

A kínai termelési volumen és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje

| (163) | Amint azt a (101) preambulumbekezdés megállapítja, a kínai termelési kapacitás jelentősen meghaladta a kínai belföldi piac termelési volumenét és belső keresletét. Figyelembe véve továbbá az uniós piac vonzerejére vonatkozó, a (104)–(105) preambulumbekezdésben ismertetett következtetéseket, az intézkedések hatályvesztése esetén ezt a szabad kapacitást nagy valószínűséggel az uniós piacra irányuló export növelésére fogják felhasználni. |
| --- | --- |

(163)

Amint azt a (101) preambulumbekezdés megállapítja, a kínai termelési kapacitás jelentősen meghaladta a kínai belföldi piac termelési volumenét és belső keresletét. Figyelembe véve továbbá az uniós piac vonzerejére vonatkozó, a (104)–(105) preambulumbekezdésben ismertetett következtetéseket, az intézkedések hatályvesztése esetén ezt a szabad kapacitást nagy valószínűséggel az uniós piacra irányuló export növelésére fogják felhasználni.

6.2.   A Kínából érkező behozatal várható árszintje és hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

A Kínából érkező behozatal várható árszintje és hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

| (164) | Annak értékeléséhez, hogy a jövőbeli behozatal milyen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyéb harmadik piacokra irányuló kínai export árszintjéből észszerűen lehet következtetni az uniós piacra érkező behozatal jövőbeli árszintjére. |
| --- | --- |

(164)

Annak értékeléséhez, hogy a jövőbeli behozatal milyen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyéb harmadik piacokra irányuló kínai export árszintjéből észszerűen lehet következtetni az uniós piacra érkező behozatal jövőbeli árszintjére.

| (165) | Amint azt a (102)–(105) preambulumbekezdés ismerteti, a Bizottság elemezte a más harmadik piacokra irányuló kínai export árszintjét, és megállapította, hogy ezek az exportárak jelentősen alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál (13 %). Ez azt jelenti, hogy az uniós piac az árak tekintetében továbbra is nagyon vonzó a kínai gyártók számára. |
| --- | --- |

(165)

Amint azt a (102)–(105) preambulumbekezdés ismerteti, a Bizottság elemezte a más harmadik piacokra irányuló kínai export árszintjét, és megállapította, hogy ezek az exportárak jelentősen alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál (13 %). Ez azt jelenti, hogy az uniós piac az árak tekintetében továbbra is nagyon vonzó a kínai gyártók számára.

| (166) | A fentiekre tekintettel és a Kínából származó alacsony árú behozatal növekedésével szembesülve az uniós gyártók arra kényszerülnének, hogy értékesítési volumenük és piaci részesedésük megtartása érdekében csökkentsék áraikat. Ez hatással lenne az ágazat általános jövedelmezőségére, tovább rontva annak helyzetét, amely már a felülvizsgálati időszak alatt is veszteséges volt (– 1,6 %). |
| --- | --- |

(166)

A fentiekre tekintettel és a Kínából származó alacsony árú behozatal növekedésével szembesülve az uniós gyártók arra kényszerülnének, hogy értékesítési volumenük és piaci részesedésük megtartása érdekében csökkentsék áraikat. Ez hatással lenne az ágazat általános jövedelmezőségére, tovább rontva annak helyzetét, amely már a felülvizsgálati időszak alatt is veszteséges volt (– 1,6 %).

| (167) | Másrészről, ha az uniós gazdasági ágazat megtartaná jelenlegi árszintjét, az szinte azonnali negatív hatást gyakorolna értékesítési és termelési volumenére, valamint piaci részesedésére. Ezenkívül a termelési volumen csökkenése miatt a méretgazdaságosság előnyei is csökkennének, ami a gyártási egységköltség növekedését eredményezné. Ez tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, és már rövid távon további veszteségeket eredményezne. |
| --- | --- |

(167)

Másrészről, ha az uniós gazdasági ágazat megtartaná jelenlegi árszintjét, az szinte azonnali negatív hatást gyakorolna értékesítési és termelési volumenére, valamint piaci részesedésére. Ezenkívül a termelési volumen csökkenése miatt a méretgazdaságosság előnyei is csökkennének, ami a gyártási egységköltség növekedését eredményezné. Ez tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, és már rövid távon további veszteségeket eredményezne.

| (168) | Jövedelmezőségének elvesztésével az uniós gazdasági ágazat nem tudná végrehajtani a szükséges beruházásokat. Végső soron ez a munkahelyek elvesztéséhez és a gyártósorok bezárásának kockázatához is vezetne. |
| --- | --- |

(168)

Jövedelmezőségének elvesztésével az uniós gazdasági ágazat nem tudná végrehajtani a szükséges beruházásokat. Végső soron ez a munkahelyek elvesztéséhez és a gyártósorok bezárásának kockázatához is vezetne.

6.3.   Következtetés

Következtetés

| (169) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint jelentősen megnövekedne a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árú dömpingelt behozatal, és tovább súlyosbodna az uniós gazdasági ágazat már eleve kedvezőtlen helyzete. Nagyon valószínű, hogy ez a jelentős kár megismétlődéséhez vezetne, és ennek következtében komoly veszélybe kerülne az uniós gazdasági ágazat életképessége. |
| --- | --- |

(169)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint jelentősen megnövekedne a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árú dömpingelt behozatal, és tovább súlyosbodna az uniós gazdasági ágazat már eleve kedvezőtlen helyzete. Nagyon valószínű, hogy ez a jelentős kár megismétlődéséhez vezetne, és ennek következtében komoly veszélybe kerülne az uniós gazdasági ágazat életképessége.

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (170) | Ha a Marokkóból származó alumíniumkerekek behozatala dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozik, a jelentős kárnak egyetlen oka marad: a Kínából származó behozatal. Ezért amennyiben a Kínával szembeni intézkedések hatályukat vesztik, ismét bekövetkezik majd a Kínából származó behozatal által okozott jelentős kár. |
| --- | --- |

(170)

Ha a Marokkóból származó alumíniumkerekek behozatala dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozik, a jelentős kárnak egyetlen oka marad: a Kínából származó behozatal. Ezért amennyiben a Kínával szembeni intézkedések hatályukat vesztik, ismét bekövetkezik majd a Kínából származó behozatal által okozott jelentős kár.

| (171) | A dömpingellenes intézkedések kedvező hatással lesznek az uniós gyártókra, mivel segítik majd az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy értékesítési árait a megnövekedett előállítási költségek fedezése érdekében kiigazítsa. Az intézkedések tehát segítenének az uniós gazdasági ágazatnak abban, hogy ismét fenntartható helyzetbe kerüljön, és képessé váljon jövőbeni beruházások végrehajtására, különösen a környezetvédelmi és szociális követelményeknek való megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

(171)

A dömpingellenes intézkedések kedvező hatással lesznek az uniós gyártókra, mivel segítik majd az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy értékesítési árait a megnövekedett előállítási költségek fedezése érdekében kiigazítsa. Az intézkedések tehát segítenének az uniós gazdasági ágazatnak abban, hogy ismét fenntartható helyzetbe kerüljön, és képessé váljon jövőbeni beruházások végrehajtására, különösen a környezetvédelmi és szociális követelményeknek való megfelelés érdekében.

| (172) | Intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat nem részesül védelemben a Kínából érkező olcsó behozatal valószínűsíthető növekedésével szemben, amely jelentős kárt fog majd okozni. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete – különösen a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom tekintetében – várhatóan tovább romlik. |
| --- | --- |

(172)

Intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat nem részesül védelemben a Kínából érkező olcsó behozatal valószínűsíthető növekedésével szemben, amely jelentős kárt fog majd okozni. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete – különösen a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom tekintetében – várhatóan tovább romlik.

7.2.   A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

| (173) | A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. Egyikük sem válaszolt a Bizottság kérdőívére. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. Egyikük sem válaszolt a Bizottság kérdőívére.

| (174) | A Bizottsághoz nem érkezett arra utaló észrevétel, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna az importőrökre és felhasználókra nézve, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottsághoz nem érkezett arra utaló észrevétel, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna az importőrökre és felhasználókra nézve, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait.

7.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (175) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az érintett termék Kínából származó behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(175)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az érintett termék Kínából származó behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

8.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (176) | A Kínából érkező dömping folytatódására, a Kínából származó dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésére és az uniós érdekre vonatkozó következtetései alapján a Bizottság megállapította, hogy az egyes alumíniumkerekek Kínából érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(176)

A Kínából érkező dömping folytatódására, a Kínából származó dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésére és az uniós érdekre vonatkozó következtetései alapján a Bizottság megállapította, hogy az egyes alumíniumkerekek Kínából érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (177) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően ismertethetik észrevételeiket. Észrevételek nem érkeztek. |
| --- | --- |

(177)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően ismertethetik észrevételeiket. Észrevételek nem érkeztek.

| (178) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (44) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(178)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (44) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

44

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (179) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(179)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a jelenleg az ex 8708 70 10 és ex 8708 70 50 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701015, 8708701050, 8708705015 és 8708705050) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék Kínai Népköztársaságból származó behozatalára: a 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjárművek alumíniumkerekei tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott termékre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel 22,3 %.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Amennyiben szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó árunyilatkozat kerül bemutatásra a 8716 vámtarifaszám alá tartozó járművek olyan alumíniumkerekeinek (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül) behozatala tekintetében, amelyek jelenleg az ex 8716 90 90 KN-kód alá tartoznak, akkor az árunyilatkozat megfelelő rovatában a 8716909015 vagy 8716909050 TARIC-kódot kell feltüntetni. A tagállamok havonta tájékoztatják a Bizottságot az ilyen kód alatt importált termékek darabszámáról és származásáról.

3. cikk

Ha az 1. és a 2. cikkben említett termékek tekintetében szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó árunyilatkozat kerül bemutatásra, akkor az importált termékek darabszámát fel kell tüntetni az árunyilatkozat megfelelő rovatában.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. január 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 964/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. október 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 282., 2010.10.28., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/109 végrehajtási rendelete (2017. január 23.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 18., 2017.1.24., 1. o.).

3

(4)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 47., 2015.2.10., 4. o.).

4

(5)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 29., 2022.1.20., 34. o.).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2575

6

(7)  
  HL C 86., 2020.3.16., 6. o.

7

(8)  A Bizottság (EU) 2022/402 végrehajtási rendelete (2022. március 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 83., 2022.3.10., 7. o.); A Bizottság (EU) 2021/546 végrehajtási rendelete (2021. március 29.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 109., 2021.3.30., 1. o.); A Bizottság (EU) 2021/582 végrehajtási rendelete (2021. április 9.) a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 124., 2021.4.12., 40. o.); A Bizottság (EU) 2021/983 végrehajtási rendelete (2021. június 17.) a Kínai Népköztársaságból származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 216., 2021.6.18., 142. o.).

8

(9)  Az (EU) 2022/402 végrehajtási rendelet, (50)–(52) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet, (125)–(131) és (185)–(188) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet, (80)–(86) és (140)–(143) preambulumbekezdés.

9

(50)–(52) preambulumbekezdés

(125)–(131) és (185)–(188) preambulumbekezdés

(80)–(86) és (140)–(143) preambulumbekezdés

(10)  Az (EU) 2022/402 végrehajtási rendelet, (39) preambulumbekezdés; A Bizottság (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelete (2020. október 12.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 336., 2020.10.13., 8. o.), (98)–(104) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet, (132)–(137) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet, (87)–(92) preambulumbekezdés.

10

(132)–(137) preambulumbekezdés

(87)–(92) preambulumbekezdés.

(11)  Az (EU) 2022/402 végrehajtási rendelet, (40)–(42) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet, (138)–(143) preambulumbekezdés; A Bizottság (EU) 2021/983 végrehajtási rendelete, (93)–(98) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a követelményt a múltban láthatólag nem minden esetben tartották vagy tartatták be szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az alumíniumkerekek gyártói és inputjaik szállítói esetében is.

11

(138)–(143) preambulumbekezdés

(93)–(98) preambulumbekezdés

(12)  Az (EU) 2022/402 végrehajtási rendelet, (43)–(45) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet, (144)–(166) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet, (99)–(120) preambulumbekezdés.

12

(144)–(166) preambulumbekezdés

(99)–(120) preambulumbekezdés

(13)  Az (EU) 2022/402 végrehajtási rendelet, (46) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet, (167)–(171) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet, (121)–(125) preambulumbekezdés.

13

(167)–(171) preambulumbekezdés

(121)–(125) preambulumbekezdés

(14)  Az (EU) 2022/402 végrehajtási rendelet, (47) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet, (172)–(173) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet, (126)–(127) preambulumbekezdés.

14

(172)–(173) preambulumbekezdés

(126)–(127) preambulumbekezdés.

(15)  Az (EU) 2022/402 végrehajtási rendelet, (48) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet, (174)–(184) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet, (128)–(139) preambulumbekezdés.

15

(174)–(184) preambulumbekezdés

(128)–(139) preambulumbekezdés.

(16)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2, megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

16

(17)  A Bizottság (EU) 2019/915 végrehajtási rendelete (2019. június 4.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 146., 2019.6.5., 63. o.); Az (EU) 2021/546 végrehajtási rendelet; Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (2021. április 9.);

17

(18)  OECD Trade Policy Papers (218), OECD Publishing, Párizs, megtekinthető a következő internetcímen: http://dx.doi.org/10.1787/c82911ab-en

18

(19)  https://www.citic.com/ar2020/en/manufacturing/auto-components/

19

(20)  http://www.znlwheel.com/news/detail.aspx?AID=100000131158951&NodeCode=101030001

20

(21)  http://www.zjzzgz.gov.cn/art/2018/11/8/art_1513449_29551627.html

21

(22)  http://www.caam.org.cn/chn/42/cate_478/con_5084242.htm

22

(23)  A CAAM alapszabálya: http://www.caam.org.cn/chn/2/cate_8/con_5223238.html

23

(24)  A Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (2016–2020), megtekinthető a következő internetcímen: https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. május 6.).

24

(25)  Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet (2021. április 9.), (147)–(155) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet (2021. június 17.), (102)–(109) preambulumbekezdés.

25

(147)–(155) preambulumbekezdés

(102)–(109) preambulumbekezdés

(26)  Az (EU) 2021/582 végrehajtási rendelet, (156)–(158) preambulumbekezdés; Az (EU) 2021/983 végrehajtási rendelet, (111) preambulumbekezdés.

26

(156)–(158) preambulumbekezdés

(111) preambulumbekezdés

(27)  A terv teljes szövege a következő internetcímen érhető el: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html

27

(28)  https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_4ac49eddca6f43d68ed17465109b6001.html

28

(29)  http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296248.html https://h5.drcnet.com.cn/docview.aspx?version=integrated

29

(30)  Lásd: Jelentés: 6. fejezet.

30

(31)  Lásd: a Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel 2021. évi éves jelentése, 192. o. http://www.wfaw.com.cn/gongsigonggao/download-265.html

31

(32)  Lásd. a Dongfeng Motors 2021. évi éves jelentése, 153. o.: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2022/2022-3/2022-03-31/7941734.PDF

32

(33)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

33

(34)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségi szintű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.). Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint az ezekben az országokban alkalmazott belföldi árak nem használhatók fel a rendes érték megállapításához, és az importadatok egyébként is elhanyagolhatók voltak.

35

(36)  https://www.ibge.gov.br/en/statistics/economic/industry-and-construction/16906-pia-enterprise-pia1.html?=&t=o-que-e

36

(37)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

37

(38)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/

38

(39)  http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183

39

(40)  A felülvizsgálati kérelem hatálya D.1. melléklete.

40

(41)  Az (EU) 2017/109 végrehajtási rendelet (2017. január 23.).

41

(42)  A Bizottság (EU) 2022/1221 végrehajtási rendelete (2022. július 14.) a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 188., 2022.7.15., 114. o.).

42

(43)  Az (EU) 2022/1221 végrehajtási rendelet, (154) preambulumbekezdés.

43

(44)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

44

---