# Euroopa Liidu L 329/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 329 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik22. detsember 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 329

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik22. detsember 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1994, 21. november 2022, millega muudetakse rakendusmääruses (EL) 2021/451 sätestatud rakenduslikke tehnilisi standardeid seoses omavahendite, vara koormatiste, likviidsuse ja aruandlusega globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks  (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1994, 21. november 2022, millega muudetakse rakendusmääruses (EL) 2021/451 sätestatud rakenduslikke tehnilisi standardeid seoses omavahendite, vara koormatiste, likviidsuse ja aruandlusega globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks  (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1994,

21. november 2022,

millega muudetakse rakendusmääruses (EL) 2021/451 sätestatud rakenduslikke tehnilisi standardeid seoses omavahendite, vara koormatiste, likviidsuse ja aruandlusega globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 415 lõike 3 esimest lõiku, artikli 415 lõiget 3a esimest lõiku, artikli 430 lõike 7 esimest lõiku ja artikli 430 lõike 9 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/451 (2) on sätestatud tehnilised standardid seoses järelevalvelise aruandlusega ja kord, mille kohaselt peavad finantsinstitutsioonid esitama teavet, mis on asjakohane määruse (EL) nr 575/2013 nõuete täitmiseks. Kõnealust rakendusmäärust tuleks muuta, et kajastada määrusesse (EL) nr 575/2013 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (3) lisatud elemente. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/451 (2) on sätestatud tehnilised standardid seoses järelevalvelise aruandlusega ja kord, mille kohaselt peavad finantsinstitutsioonid esitama teavet, mis on asjakohane määruse (EL) nr 575/2013 nõuete täitmiseks. Kõnealust rakendusmäärust tuleks muuta, et kajastada määrusesse (EL) nr 575/2013 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (3) lisatud elemente.

| (2) | Määrusega (EL) 2019/876 muudeti määrust (EL) nr 575/2013, et suurendada muu hulgas likviidsust käsitlevate aruandlusnõuete proportsionaalsust. Seepärast tuleb täpsustada selliste täiendavaid likviidsuse seire parameetreid käsitlevate aruandlusnõuete muudetud kohaldamisala, mida kohaldatakse liidus väikeste ja mittekeerukate finantsinstitutsioonide suhtes vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2021/451. Kooskõlas soovitustega, mis on esitatud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) lõpparuandes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 lõikes 8 osutatud aruandlusnõuete täitmise kulude kohta, peaksid finantsinstitutsioonid, mis ei ole väikesed ja mittekeerukad ega suured finantsinstitutsioonid, saama teataval määral kasu ka suuremast proportsionaalsuse tasemest täiendavate likviidsuse seire parameetrite puhul. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2019/876 muudeti määrust (EL) nr 575/2013, et suurendada muu hulgas likviidsust käsitlevate aruandlusnõuete proportsionaalsust. Seepärast tuleb täpsustada selliste täiendavaid likviidsuse seire parameetreid käsitlevate aruandlusnõuete muudetud kohaldamisala, mida kohaldatakse liidus väikeste ja mittekeerukate finantsinstitutsioonide suhtes vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2021/451. Kooskõlas soovitustega, mis on esitatud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) lõpparuandes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 lõikes 8 osutatud aruandlusnõuete täitmise kulude kohta, peaksid finantsinstitutsioonid, mis ei ole väikesed ja mittekeerukad ega suured finantsinstitutsioonid, saama teataval määral kasu ka suuremast proportsionaalsuse tasemest täiendavate likviidsuse seire parameetrite puhul.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/558 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/557 (5) muudeti vastavalt määrust (EL) nr 575/2013 ja määrust (EL) 2017/2402, (6) et teha väärtpaberistamise raamistikus sihipärased kohandused. Need sihipärased kohandused peaksid kajastuma rakendusmääruse (EL) 2021/451 aruandlusnõuetes. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/558 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/557 (5) muudeti vastavalt määrust (EL) nr 575/2013 ja määrust (EL) 2017/2402, (6) et teha väärtpaberistamise raamistikus sihipärased kohandused. Need sihipärased kohandused peaksid kajastuma rakendusmääruse (EL) 2021/451 aruandlusnõuetes.

| (4) | Määrusega (EL) 2019/876 muudeti määrust (EL) nr 575/2013 seoses usaldusväärselt hinnatud tarkvaraga seotud varade käsitlemisega. Sellega seoses muudeti delegeeritud määrusega (EL) 2020/2176 (7) delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014, (8) et selgitada tarkvaraga seotud varade puhul erandi tegemist esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisest. Rakendusmäärust (EL) 2021/451 tuleks muuta, et anda pädevatele asutustele teavet selle kohta, kuidas finantsinstitutsioonid on kõnealuse delegeeritud määruse nõudeid rakendanud. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) 2019/876 muudeti määrust (EL) nr 575/2013 seoses usaldusväärselt hinnatud tarkvaraga seotud varade käsitlemisega. Sellega seoses muudeti delegeeritud määrusega (EL) 2020/2176 (7) delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014, (8) et selgitada tarkvaraga seotud varade puhul erandi tegemist esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisest. Rakendusmäärust (EL) 2021/451 tuleks muuta, et anda pädevatele asutustele teavet selle kohta, kuidas finantsinstitutsioonid on kõnealuse delegeeritud määruse nõudeid rakendanud.

| (5) | EBA lõpparuandes nõuete täitmise kulude kohta soovitati vabastada väikesed ja mittekeerukad finantsinstitutsioonid teatavate vara koormatiste vormide aruandlusest ning kohandada vara koormatise taseme määratlust. Komisjon nõustub kõnealuses aruandes esitatud soovitustega nõuete täitmise kulude vähendamise kohta. Seepärast tuleb muuta rakendusmääruse (EL) 2021/451 vastavaid sätteid, mis käsitlevad vara koormatiste aruandlust individuaalsel ja konsolideeritud alusel. |
| --- | --- |

(5)

EBA lõpparuandes nõuete täitmise kulude kohta soovitati vabastada väikesed ja mittekeerukad finantsinstitutsioonid teatavate vara koormatiste vormide aruandlusest ning kohandada vara koormatise taseme määratlust. Komisjon nõustub kõnealuses aruandes esitatud soovitustega nõuete täitmise kulude vähendamise kohta. Seepärast tuleb muuta rakendusmääruse (EL) 2021/451 vastavaid sätteid, mis käsitlevad vara koormatiste aruandlust individuaalsel ja konsolideeritud alusel.

| (6) | Rakendusmääruses (EL) 2021/451 on sätestatud nõuded, mis käsitlevad põhiteabe esitamist globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks ja globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade määramiseks vastavalt komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1222/2014 (9) sätestatud liidupõhise metoodikale. Näitajaid, millega mõõdetakse süsteemset olulisust, kohaldatakse samamoodi pangagruppide ja eraldiseisvate finantsinstitutsioonide suhtes. Seepärast tuleks aruandluskohustusi laiendada eraldiseisvatele finantsinstitutsioonidele, kes vastavad globaalse süsteemselt olulise ettevõtja hindamisse kaasamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmääruses (EL) 2021/451 on sätestatud nõuded, mis käsitlevad põhiteabe esitamist globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks ja globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade määramiseks vastavalt komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1222/2014 (9) sätestatud liidupõhise metoodikale. Näitajaid, millega mõõdetakse süsteemset olulisust, kohaldatakse samamoodi pangagruppide ja eraldiseisvate finantsinstitutsioonide suhtes. Seepärast tuleks aruandluskohustusi laiendada eraldiseisvatele finantsinstitutsioonidele, kes vastavad globaalse süsteemselt olulise ettevõtja hindamisse kaasamise kriteeriumidele.

| (7) | Selleks et parandada pädevate asutuste suutlikkust tõhusalt jälgida ja hinnata finantsinstitutsioonide riskiprofiili, usaldatavusnõuete täitmist ning teha kindlaks riskid, mida finantsinstitutsioonid võivad finantssektorile tekitada, tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/451 mitut lisa. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et parandada pädevate asutuste suutlikkust tõhusalt jälgida ja hinnata finantsinstitutsioonide riskiprofiili, usaldatavusnõuete täitmist ning teha kindlaks riskid, mida finantsinstitutsioonid võivad finantssektorile tekitada, tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/451 mitut lisa.

| (8) | Selleks et anda selgust ja piisavalt aega käesoleva määrusega kehtestatud aruandlusnõuete rakendamiseks valmistumiseks, peaksid finantsinstitutsioonid alustama käesoleva määruse kohast aruandlust kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 lõikega 7 mitte varem kui kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et anda selgust ja piisavalt aega käesoleva määrusega kehtestatud aruandlusnõuete rakendamiseks valmistumiseks, peaksid finantsinstitutsioonid alustama käesoleva määruse kohast aruandlust kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 lõikega 7 mitte varem kui kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

| (9) | Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna artikli 415 lõike 3 esimene lõik ja artikli 415 lõike 3a esimene lõik käsitlevad finantsinstitutsioonide aruandluskohustusi, mis on oluliselt kooskõlas muude finantsinstitutsioonide aruandluskohustustega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 430. Kõnealuste sätete sidususe tagamiseks tuleks asjakohased rakenduslikud tehnilised standardid koondada ühte määrusesse. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna artikli 415 lõike 3 esimene lõik ja artikli 415 lõike 3a esimene lõik käsitlevad finantsinstitutsioonide aruandluskohustusi, mis on oluliselt kooskõlas muude finantsinstitutsioonide aruandluskohustustega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 430. Kõnealuste sätete sidususe tagamiseks tuleks asjakohased rakenduslikud tehnilised standardid koondada ühte määrusesse.

| (10) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2021/451 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2021/451 vastavalt muuta.

| (11) | Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul.

| (12) | EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (10) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(12)

EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (10) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2021/451 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 18
  Aruandlus täiendavate likviidsuse seire parameetrite kohta individuaalsel ja konsolideeritud alusel
  Individuaalsel ja konsolideeritud alusel teabe esitamisel täiendavate likviidsuse seire parameetrite kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 lõike 1 punktile d esitavad finantsinstitutsioonid teabe järgmiselt:






  a) | suured finantsinstitutsioonid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 146 tähenduses esitavad kord kuus käesoleva määruse XXII lisa vormis 66.1 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXIII lisas esitatud juhistele, käesoleva määruse XVIII lisa vormides 67, 68, 69 ja 70 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XIX lisas esitatud juhistele ja käesoleva määruse XX lisa vormis 71 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXI lisas esitatud juhistele; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

Aruandlus täiendavate likviidsuse seire parameetrite kohta individuaalsel ja konsolideeritud alusel

Individuaalsel ja konsolideeritud alusel teabe esitamisel täiendavate likviidsuse seire parameetrite kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 lõike 1 punktile d esitavad finantsinstitutsioonid teabe järgmiselt:

a)

suured finantsinstitutsioonid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 146 tähenduses esitavad kord kuus käesoleva määruse XXII lisa vormis 66.1 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXIII lisas esitatud juhistele, käesoleva määruse XVIII lisa vormides 67, 68, 69 ja 70 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XIX lisas esitatud juhistele ja käesoleva määruse XX lisa vormis 71 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXI lisas esitatud juhistele;

| b) | väiksed ja mittekeerukad finantsinstitutsioonid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 145 tähenduses esitavad kord kvartalis käesoleva määruse XXII lisa vormis 66.1 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXIII lisas esitatud juhistele, käesoleva määruse XVIII lisa vormis 67 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XIX lisas esitatud juhistele ja käesoleva määruse XX lisa vormis 71 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXI lisas esitatud juhistele; |
| --- | --- |

b)

väiksed ja mittekeerukad finantsinstitutsioonid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 145 tähenduses esitavad kord kvartalis käesoleva määruse XXII lisa vormis 66.1 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXIII lisas esitatud juhistele, käesoleva määruse XVIII lisa vormis 67 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XIX lisas esitatud juhistele ja käesoleva määruse XX lisa vormis 71 kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXI lisas esitatud juhistele;

| c) | finantsinstitutsioonid, mis ei kuulu punktide a ja b alla, esitavad kord kuus XXII lisa vormis 66.1 kindlaks määratud teabe vastavalt XXIII lisas esitatud juhistele, XVIII lisa vormides 67, 68 ja 69 kindlaks määratud teabe vastavalt XIX lisas esitatud juhistele ja käesoleva määruse XX lisa vormis 71 kindlaks määratud teabe vastavalt XXI lisas esitatud juhistele;“. |
| --- | --- |

c)

finantsinstitutsioonid, mis ei kuulu punktide a ja b alla, esitavad kord kuus XXII lisa vormis 66.1 kindlaks määratud teabe vastavalt XXIII lisas esitatud juhistele, XVIII lisa vormides 67, 68 ja 69 kindlaks määratud teabe vastavalt XIX lisas esitatud juhistele ja käesoleva määruse XX lisa vormis 71 kindlaks määratud teabe vastavalt XXI lisas esitatud juhistele;“.

| 2) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse järgmise sagedusega:






  a) | XVI lisa A, B ja D osas kindlaks määratud teave kord kvartalis; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse järgmise sagedusega:

a)

XVI lisa A, B ja D osas kindlaks määratud teave kord kvartalis;

| b) | XVI lisa C osas kindlaks määratud teave kord aastas; |
| --- | --- |

b)

XVI lisa C osas kindlaks määratud teave kord aastas;

| c) | XVI lisa E osas kindlaks määratud teave kord poolaastas. |
| --- | --- |

c)

XVI lisa E osas kindlaks määratud teave kord poolaastas.

3.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse järgmiselt:

| a) | finantsinstitutsioonid esitavad XVI lisa A osas kindlaks määratud teabe; |
| --- | --- |

a)

finantsinstitutsioonid esitavad XVI lisa A osas kindlaks määratud teabe;

| b) | suured finantsinstitutsioonid esitavad XVI lisa B, C ja E osas kindlaks määratud teabe; |
| --- | --- |

b)

suured finantsinstitutsioonid esitavad XVI lisa B, C ja E osas kindlaks määratud teabe;

| c) | finantsinstitutsioonid, mis ei ole suured ega väikesed ega mittekeerukad finantsinstitutsioonid, esitavad XVI lisa B, C ja E osas kindlaks määratud teabe, kui finantsinstitutsiooni vara koormatise tase, mis on arvutatud vastavalt XVII lisa punkti 1.6 alapunktile 9, on 15 % või rohkem; |
| --- | --- |

c)

finantsinstitutsioonid, mis ei ole suured ega väikesed ega mittekeerukad finantsinstitutsioonid, esitavad XVI lisa B, C ja E osas kindlaks määratud teabe, kui finantsinstitutsiooni vara koormatise tase, mis on arvutatud vastavalt XVII lisa punkti 1.6 alapunktile 9, on 15 % või rohkem;

| d) | Finantsinstitutsioonid esitavad XVI lisa D osas kindlaks määratud teabe üksnes juhul, kui nad emiteerivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (*1) artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud võlakirju. |
| --- | --- |

d)

Finantsinstitutsioonid esitavad XVI lisa D osas kindlaks määratud teabe üksnes juhul, kui nad emiteerivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (*1) artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud võlakirju.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).“
  "

*1

Kohaldatakse artikli 4 lõike 3 kohaseid aruandluse alustamise ja lõpetamise kriteeriume.

| b) | Lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõige 4 jäetakse välja.

| 3) | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 20
  Lisaaruandlus globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks ja globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade määramiseks

  1.   Lisateabe esitamisel globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks ja globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade määramiseks vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 131, esitavad ELis emaettevõtjana tegutsevad finantsinstitutsioonid, ELis emaettevõtjana tegutsevad finantsvaldusettevõtjad ja ELis emaettevõtjana tegutsevad segafinantsvaldusettevõtjad käesoleva määruse XXVI lisas kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXVII lisas esitatud juhistele konsolideeritud alusel kord kvartalis, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:






  a) | konsolideerimisgrupi, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjate koguriskipositsiooni näitaja on 125 000 000 000 eurot või rohkem; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

Lisaaruandlus globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks ja globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade määramiseks

1.   Lisateabe esitamisel globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks ja globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade määramiseks vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 131, esitavad ELis emaettevõtjana tegutsevad finantsinstitutsioonid, ELis emaettevõtjana tegutsevad finantsvaldusettevõtjad ja ELis emaettevõtjana tegutsevad segafinantsvaldusettevõtjad käesoleva määruse XXVI lisas kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXVII lisas esitatud juhistele konsolideeritud alusel kord kvartalis, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

a)

konsolideerimisgrupi, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjate koguriskipositsiooni näitaja on 125 000 000 000 eurot või rohkem;

| b) | ELis tegutsev emaettevõtja või selle tütarettevõtja või emaettevõtja või tütarettevõtja hallatav filiaal asub osalevas liikmesriigis, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (*2) artiklis 4. |
| --- | --- |

b)

ELis tegutsev emaettevõtja või selle tütarettevõtja või emaettevõtja või tütarettevõtja hallatav filiaal asub osalevas liikmesriigis, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (*2) artiklis 4.

2.   Lisateabe esitamisel globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks ja globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade määramiseks vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 131, esitavad finantsinstitutsioonid käesoleva määruse XXVI lisas kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XXVII lisas esitatud juhistele individuaalsel alusel kord kvartalis, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | finantsinstitutsiooni koguriskipositsiooni näitaja on 125 000 000 000 eurot või rohkem; |
| --- | --- |

a)

finantsinstitutsiooni koguriskipositsiooni näitaja on 125 000 000 000 eurot või rohkem;

| b) | finantsinstitutsioon asub määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 4 osutatud osalevas liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

finantsinstitutsioon asub määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 4 osutatud osalevas liikmesriigis;

| c) | finantsinstitutsioon ei kuulu konsolideerimisgruppi, mille suhtes kohaldatakse konsolideeritud järelevalvet vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 1. peatükile („eraldiseisev finantsinstitutsioon“). |
| --- | --- |

c)

finantsinstitutsioon ei kuulu konsolideerimisgruppi, mille suhtes kohaldatakse konsolideeritud järelevalvet vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 1. peatükile („eraldiseisev finantsinstitutsioon“).

3.   Erandina artikli 3 lõike 1 punktist b esitatakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teave tööpäeva lõpuks järgmistel aruande esitamise kuupäevadel: 1. juuli, 1. oktoober, 2. jaanuar ja 1. aprill.

4.   Erandina artiklist 4 kohaldatakse käesoleva artikli lõike 1 punktis a ja lõike 2 punktis a sätestatud künniste suhtes järgmist:

| a) | ELis emaettevõtjana tegutsev finantsinstitutsioon, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või eraldiseisev finantsinstitutsioon, nagu see on asjakohane, hakkab viivitamata esitama teavet vastavalt käesolevale artiklile, kui tema finantsvõimenduse määra riskipositsiooni näitaja ületab kindlaks määratud künnist majandusaasta lõpu seisuga, ning esitab selle teabe vähemalt asjaomase majandusaasta lõpu ja järgmise kolme kvartali aruandekuupäeva kohta; |
| --- | --- |

a)

ELis emaettevõtjana tegutsev finantsinstitutsioon, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või eraldiseisev finantsinstitutsioon, nagu see on asjakohane, hakkab viivitamata esitama teavet vastavalt käesolevale artiklile, kui tema finantsvõimenduse määra riskipositsiooni näitaja ületab kindlaks määratud künnist majandusaasta lõpu seisuga, ning esitab selle teabe vähemalt asjaomase majandusaasta lõpu ja järgmise kolme kvartali aruandekuupäeva kohta;

| b) | ELis emaettevõtjana tegutsev finantsinstitutsioon, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või eraldiseisev finantsinstitutsioon, nagu see on asjakohane, lõpetab viivitamata teabe esitamise vastavalt käesolevale artiklile, kui tema finantsvõimenduse määra riskipositsiooni näitaja on majandusaasta lõpu seisuga langenud allapoole kindlaks määratud künnist. |
| --- | --- |

b)

ELis emaettevõtjana tegutsev finantsinstitutsioon, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või eraldiseisev finantsinstitutsioon, nagu see on asjakohane, lõpetab viivitamata teabe esitamise vastavalt käesolevale artiklile, kui tema finantsvõimenduse määra riskipositsiooni näitaja on majandusaasta lõpu seisuga langenud allapoole kindlaks määratud künnist.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).“
  "

*2

| 4) | I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

4)

I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

| 5) | II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

5)

II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

| 6) | XVI lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

6)

XVI lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga.

| 7) | XVII lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

7)

XVII lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisas esitatud tekstiga.

| 8) | XVIII lisa asendatakse käesoleva määruse V lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

8)

XVIII lisa asendatakse käesoleva määruse V lisas esitatud tekstiga.

| 9) | XIX lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

9)

XIX lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisas esitatud tekstiga.

| 10) | XX lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

10)

XX lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisas esitatud tekstiga.

| 11) | XXI lisa asendatakse käesoleva määruse VIII lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

11)

XXI lisa asendatakse käesoleva määruse VIII lisas esitatud tekstiga.

| 12) | XXII lisa asendatakse käesoleva määruse IX lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

12)

XXII lisa asendatakse käesoleva määruse IX lisas esitatud tekstiga.

| 13) | XXIII lisa asendatakse käesoleva määruse X lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

13)

XXIII lisa asendatakse käesoleva määruse X lisas esitatud tekstiga.

| 14) | XXVI lisa asendatakse käesoleva määruse XI lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

14)

XXVI lisa asendatakse käesoleva määruse XI lisas esitatud tekstiga.

| 15) | XXVII lisa asendatakse käesoleva määruse XII lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

15)

XXVII lisa asendatakse käesoleva määruse XII lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 11. juulist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. november 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/451, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamiseks seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 680/2014 (ELT L 97, 19.3.2021, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/558, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses väärtpaberistamise raamistiku kohandamisega, et toetada majanduse taaskäivitamist COVID-19 kriisile reageerimisel (ELT L 116, 6.4.2021, lk 25).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/557, millega muudetakse COVID-19 kriisist taastumisele kaasa aitamiseks määrust (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid (ELT L 116, 6.4.2021, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).

6

(7)  Komisjoni 12. novembri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/2176, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014 seoses tarkvaraga seotud varade mahaarvamisega esimese taseme põhiomavahendite kirjetest (ELT L 433, 22.12.2020, lk 27).

7

(8)  Komisjoni 7. jaanuari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid (ELT L 74, 14.3.2014, lk 8).

8

(9)  Komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1222/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad (ELT L 330, 15.11.2014, lk 27).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

10

---

I LISA

„I LISA

OMAVAHENDITE JA OMAVAHENDITE NÕUETE ARUANDLUS

| COREP VORMID |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimi | Lühinimi |
| | | KAPITALI ADEKVAATSUS | CA |
| 1 | C 01.00 | OMAVAHENDID | CA1 |
| 2 | C 02.00 | OWN FUNDS REQUIREMENTS | CA2 |
| 3 | C 03.00 | CAPITAL RATIOS | CA3 |
| 4 | C 04.00 | MEMORANDUM ITEMS | CA4 |
| | | TRANSITIONAL PROVISIONS | CA5 |
| 5.1 | C 05.01 | TRANSITIONAL PROVISIONS | CA5.1 |
| 5.2 | C 05.02 | INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI | CA5.2 |
| | | KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME | GS |
| 6.1 | C 06.01 | KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU | GS Total |
| 6.2 | C 06.02 | KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA | GS |
| | | KREDIIDIRISK | CR |
| 7 | C 07.00 | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODIKOHASED KAPITALINÕUDED | CR SA |
| | | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE | CR IRB |
| 8.1 | C 08.01 | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE | CR IRB 1 |
| 8.2 | C 08.02 | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE (jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes) | CR IRB 2 |
| 8.3 | C 08.03 | KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIKUTI | CR IRB 3 |
| 8.4 | C 08.04 | KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: RISKIGA KAALUTUD VARA VOOARUANDED | CR IRB 4 |
| 8.5 | C 08.05 | KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE JÄRELTESTIMINE | CR IRB 5 |
| 8.5.1 | C 08.05.1 | KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE JÄRELTESTIMINE VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 180 LÕIKE 1 PUNKTILE f (CR IRB 5B) | CR IRB 5B |
| 8.6 | C 08.06 | KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: ERIOTSTARBELISTELE LAENUDELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD | CR IRB 6 |
| 8.7 | C 08.07 | KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: SISEREITINGUTE JA STANDARDMEETODI KOHALDAMISALA | CR IRB 7 |
| | | GEOGRAAFILINE JAOTUS | CR GB |
| 9.1 | C 09.01 | Tabel 9.1 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (standardmeetodikohased riskipositsioonid) | CR GB 1 |
| 9.2 | C 09.02 | Tabel 9.2 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid) | CR GB 2 |
| 9.4 | C 09.04 | Tabel 9.4 – Riikide vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamisel ja finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra arvutamisel asjakohaste krediidiriski positsioonide jaotus | CCB |
| | | KREDIIDIRISK: OMAKAPITAL – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED KAPITALINÕUDED | CR EQU IRB |
| 10.1 | C 10.01 | KREDIIDIRISK: OMAKAPITAL – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED KAPITALINÕUDED | CR EQU IRB 1 |
| 10.2 | C 10.02 | KREDIIDIRISK: OMAKAPITAL – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED KAPITALINÕUDED. RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES | CR EQU IRB 2 |
| 11 | C 11.00 | ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK | CR SETT |
| 13.1 | C 13.01 | KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMISED | CR SEC |
| 14 | C 14.00 | ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA | CR SEC Details |
| 14.1 | C 14.01 | ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA MEETODITE LÕIKES | CR SEC Details 2 |
| | | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK | CCR |
| 34.01 | C 34.01 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: TULETISINSTRUMENTIDEGA TEGELEMISE MAHUD | CCR 1 |
| 34.02 | C 34.02 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID MEETODITI | CCR 2 |
| 34.03 | C 34.03 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI STANDARDMEETOD või VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI LIHTSUSTATUD STANDARDMEETOD | CCR 3 |
| 34.04 | C 34.04 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE ESMASE RISKIPOSITSIOONI MEETODIT (OEM) | CCR 4 |
| 34.05 | C 34.05 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE SISEMUDELI MEETODIT (IMM) | CCR 5 |
| 34.06 | C 34.06 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: 20 SUURIMAT VASTASPOOLT | CCR 6 |
| 34.07 | C 34.07 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: SISEREITINGUTE MEETOD – VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID RISKIPOSITSIOONI KLASSITI JA MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSETI | CCR 7 |
| 34.08 | C 34.08 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: MIDA SISALDAB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONIDE TAGATIS | CCR 8 |
| 34.09 | C 34.09 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: KREDIIDITULETISINSTRUMENTIDE RISKIPOSITSIOONID | CCR 9 |
| 34.10 | C 34.10 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: KESKSETE VASTASPOOLTEGA SEOTUD RISKIPOSITSIOONID | CCR 10 |
| 34.11 | C 34.11 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD RISKIGA KAALUTUD VARA VOOARUANDED SISEMUDELI MEETODI KOHASELT | CCR 11 |
| | | OPERATSIOONIRISK | OPR |
| 16 | C 16.00 | OPERATSIOONIRISK | OPR |
| | | OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED | |
| 17.1 | C 17.01 | OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL | OPR DETAILS 1 |
| 17.2 | C 17.02 | OPERATSIOONIRISK: SUURED KAHJUJUHTUMID | OPR DETAILS 2 |
| | | TURURISK | MKR |
| 18 | C 18.00 | TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK | MKR SA TDI |
| 19 | C 19.00 | TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK | MKR SA SEC |
| 20 | C 20.00 | TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI SPETSIIFILINE RISK | MKR SA CTP |
| 21 | C 21.00 | TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALIINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK | MKR SA EQU |
| 22 | C 22.00 | TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VALUUTARISK | MKR SA FX |
| 23 | C 23.00 | TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID | MKR SA COM |
| 24 | C 24.00 | TURURISKI SISEMUDELI MEETODID | MKR IM |
| 25 | C 25.00 | KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK | CVA |
| | | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE | MKR |
| 32.1 | C 32.01 | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED | PRUVAL 1 |
| 32.2 | C 32.02 | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: PÕHIMEETOD | PRUVAL 2 |
| 32.3 | C 32.03 | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA | PRUVAL 3 |
| 32.4 | C 32.04 | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA | PRUVAL 4 |
| | | RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES | MKR |
| 33 | C 33.00 | RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES VASTASPOOLE RIIKIDE KAUPA | GOV |
| | | VIIVISNÕUETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE | NPE LC |
| 35.1 | C 35.01 | VIIVISNÕUETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE: VIIVITUSES RISKIPOSITSIOONIDEGA SEOTUD MAHAARVAMISTE ARVUTAMINE | NPE LC1 |
| 35.2 | C 35.02 | VIIVISNÕUETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE: VIIVITUSES RISKIPOSITSIOONIDEGA SEOTUD MINIMAALSED KATTEVARA NÕUDED JA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSED (V.A KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE ARTIKLI 47C LÕIKE 6 KOHALDAMISALAS OLEVAD MAKSERASKUSTE TÕTTU RESTRUKTUREERITUD RISKIPOSITSIOONID) | NPE LC2 |
| 35.3 | C 35.03 | VIIVISNÕUETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE: KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE ARTIKLI 47C LÕIKE 6 KOHALDAMISALAS OLEVATE VIIVITUSES RESTRUKTUREERITUD RISKIPOSITSIOONIDEGA SEOTUD MINIMAALSED KATTEVARA NÕUDED JA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSED | NPE LC3 |

COREP VORMID

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimi

Lühinimi

KAPITALI ADEKVAATSUS

CA

1

C 01.00

OMAVAHENDID

CA1

2

C 02.00

OWN FUNDS REQUIREMENTS

CA2

3

C 03.00

CAPITAL RATIOS

CA3

4

C 04.00

MEMORANDUM ITEMS

CA4

TRANSITIONAL PROVISIONS

CA5

5.1

C 05.01

TRANSITIONAL PROVISIONS

CA5.1

5.2

C 05.02

INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI

CA5.2

KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME

GS

6.1

C 06.01

KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU

GS Total

6.2

C 06.02

KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA

GS

KREDIIDIRISK

CR

7

C 07.00

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODIKOHASED KAPITALINÕUDED

CR SA

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE

CR IRB

8.1

C 08.01

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE

CR IRB 1

8.2

C 08.02

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE (jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes)

CR IRB 2

8.3

C 08.03

KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIKUTI

CR IRB 3

8.4

C 08.04

KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: RISKIGA KAALUTUD VARA VOOARUANDED

CR IRB 4

8.5

C 08.05

KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE JÄRELTESTIMINE

CR IRB 5

8.5.1

C 08.05.1

KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE JÄRELTESTIMINE VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 180 LÕIKE 1 PUNKTILE f (CR IRB 5B)

CR IRB 5B

8.6

C 08.06

KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: ERIOTSTARBELISTELE LAENUDELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD

CR IRB 6

8.7

C 08.07

KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: SISEREITINGUTE JA STANDARDMEETODI KOHALDAMISALA

CR IRB 7

GEOGRAAFILINE JAOTUS

CR GB

9.1

C 09.01

Tabel 9.1 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (standardmeetodikohased riskipositsioonid)

CR GB 1

9.2

C 09.02

Tabel 9.2 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid)

CR GB 2

9.4

C 09.04

Tabel 9.4 – Riikide vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamisel ja finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra arvutamisel asjakohaste krediidiriski positsioonide jaotus

CCB

KREDIIDIRISK: OMAKAPITAL – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED KAPITALINÕUDED

CR EQU IRB

10.1

C 10.01

KREDIIDIRISK: OMAKAPITAL – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED KAPITALINÕUDED

CR EQU IRB 1

10.2

C 10.02

KREDIIDIRISK: OMAKAPITAL – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED KAPITALINÕUDED. RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES

CR EQU IRB 2

11

C 11.00

ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

CR SETT

13.1

C 13.01

KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMISED

CR SEC

14

C 14.00

ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA

CR SEC Details

14.1

C 14.01

ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA MEETODITE LÕIKES

CR SEC Details 2

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK

CCR

34.01

C 34.01

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: TULETISINSTRUMENTIDEGA TEGELEMISE MAHUD

CCR 1

34.02

C 34.02

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID MEETODITI

CCR 2

34.03

C 34.03

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI STANDARDMEETOD või VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI LIHTSUSTATUD STANDARDMEETOD

CCR 3

34.04

C 34.04

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE ESMASE RISKIPOSITSIOONI MEETODIT (OEM)

CCR 4

34.05

C 34.05

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE SISEMUDELI MEETODIT (IMM)

CCR 5

34.06

C 34.06

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: 20 SUURIMAT VASTASPOOLT

CCR 6

34.07

C 34.07

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: SISEREITINGUTE MEETOD – VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID RISKIPOSITSIOONI KLASSITI JA MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSETI

CCR 7

34.08

C 34.08

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: MIDA SISALDAB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONIDE TAGATIS

CCR 8

34.09

C 34.09

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: KREDIIDITULETISINSTRUMENTIDE RISKIPOSITSIOONID

CCR 9

34.10

C 34.10

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: KESKSETE VASTASPOOLTEGA SEOTUD RISKIPOSITSIOONID

CCR 10

34.11

C 34.11

VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD RISKIGA KAALUTUD VARA VOOARUANDED SISEMUDELI MEETODI KOHASELT

CCR 11

OPERATSIOONIRISK

OPR

16

C 16.00

OPERATSIOONIRISK

OPR

OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED

17.1

C 17.01

OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL

OPR DETAILS 1

17.2

C 17.02

OPERATSIOONIRISK: SUURED KAHJUJUHTUMID

OPR DETAILS 2

TURURISK

MKR

18

C 18.00

TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK

MKR SA TDI

19

C 19.00

TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK

MKR SA SEC

20

C 20.00

TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI SPETSIIFILINE RISK

MKR SA CTP

21

C 21.00

TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALIINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK

MKR SA EQU

22

C 22.00

TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VALUUTARISK

MKR SA FX

23

C 23.00

TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID

MKR SA COM

24

C 24.00

TURURISKI SISEMUDELI MEETODID

MKR IM

25

C 25.00

KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

CVA

USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE

MKR

32.1

C 32.01

USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

PRUVAL 1

32.2

C 32.02

USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: PÕHIMEETOD

PRUVAL 2

32.3

C 32.03

USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA

PRUVAL 3

32.4

C 32.04

USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA

PRUVAL 4

RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES

MKR

33

C 33.00

RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES VASTASPOOLE RIIKIDE KAUPA

GOV

VIIVISNÕUETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE

NPE LC

35.1

C 35.01

VIIVISNÕUETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE: VIIVITUSES RISKIPOSITSIOONIDEGA SEOTUD MAHAARVAMISTE ARVUTAMINE

NPE LC1

35.2

C 35.02

VIIVISNÕUETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE: VIIVITUSES RISKIPOSITSIOONIDEGA SEOTUD MINIMAALSED KATTEVARA NÕUDED JA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSED (V.A KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE ARTIKLI 47C LÕIKE 6 KOHALDAMISALAS OLEVAD MAKSERASKUSTE TÕTTU RESTRUKTUREERITUD RISKIPOSITSIOONID)

NPE LC2

35.3

C 35.03

VIIVISNÕUETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE: KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE ARTIKLI 47C LÕIKE 6 KOHALDAMISALAS OLEVATE VIIVITUSES RESTRUKTUREERITUD RISKIPOSITSIOONIDEGA SEOTUD MINIMAALSED KATTEVARA NÕUDED JA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSED

NPE LC3

C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1)

| Read | ID | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 1 | OMAVAHENDID | |
| 0015 | 1.1 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0020 | 1.1.1. | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | |
| 0030 | 1.1.1.1. | Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 0040 | 1.1.1.1.1. | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid | |
| 0045 | 1.1.1.1.1.* | Millest: avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid | |
| 0050 | 1.1.1.1.2* | Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 0060 | 1.1.1.1.3 | Ülekurss | |
| 0070 | 1.1.1.1.4 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 0080 | 1.1.1.1.4.1 | (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0090 | 1.1.1.1.4.2 | (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0091 | 1.1.1.1.4.3 | (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0092 | 1.1.1.1.5. | (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente | |
| 0130 | 1.1.1.2 | Jaotamata kasum | |
| 0140 | 1.1.1.2.1 | Eelmiste aastate jaotamata kasum | |
| 0150 | 1.1.1.2.2 | Aktsepteeritav kasum või kahjum | |
| 0160 | 1.1.1.2.2.1 | Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum | |
| 0170 | 1.1.1.2.2.2 | (-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist | |
| 0180 | 1.1.1.3 | Muu akumuleeritud koondkasum | |
| 0200 | 1.1.1.4 | Muud reservid | |
| 0210 | 1.1.1.5. | Üldine pangandusreserv | |
| 0220 | 1.1.1.6. | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes | |
| 0230 | 1.1.1.7. | Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka | |
| 0240 | 1.1.1.8. | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega | |
| 0250 | 1.1.1.9. | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega | |
| 0260 | 1.1.1.9.1. | (-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine | |
| 0270 | 1.1.1.9.2. | Rahavoogude riskimaandamise reserv | |
| 0280 | 1.1.1.9.3. | Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb finantsinstitutsiooni enda krediidiriski muutusest | |
| 0285 | 1.1.1.9.4. | Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast finantsinstitutsiooni enda krediidiriskist | |
| 0290 | 1.1.1.9.5. | (-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine | |
| 0300 | 1.1.1.10. | (-) Firmaväärtus | |
| 0310 | 1.1.1.10.1. | (-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus | |
| 0320 | 1.1.1.10.2. | (-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel | |
| 0330 | 1.1.1.10.3. | Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused | |
| 0335 | 1.1.1.10.4. | Kolmandatele isikutele omistatavate tütarettevõtjate konsolideerimisest tuleneva tütarettevõtjate firmaväärtuse raamatupidamislik ümberhindlus | |
| 0340 | 1.1.1.11. | (-) Muu immateriaalne vara | |
| 0350 | 1.1.1.11.1. | (-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | |
| 0352 | 1.1.1.11.1.1 | (-) Millest: immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | |
| 0360 | 1.1.1.11.2 | Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused | |
| 0362 | 1.1.1.11.2.1 | Millest: Immateriaalse varana kajastatava tarkvaravaraga seonduvad edasilükkunud tulumaksu kohustused | |
| 0365 | 1.1.1.11.3. | Kolmandatele isikutele omistatavate tütarettevõtjate konsolideerimisest tuleneva tütarettevõtjate muu immateriaalse vara raamatupidamislik ümberhindlus | |
| 0370 | 1.1.1.12. | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | |
| 0380 | 1.1.1.13. | (-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga | |
| 0390 | 1.1.1.14. | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad | |
| 0400 | 1.1.1.14.1. | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad | |
| 0410 | 1.1.1.14.2. | Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused | |
| 0420 | 1.1.1.14.3. | Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida finantsinstitutsioon saab piiramatult kasutada | |
| 0430 | 1.1.1.15. | (-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites | |
| 0440 | 1.1.1.16. | (-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid | |
| 0450 | 1.1.1.17. | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada 1 250  % riskikaalu | |
| 0460 | 1.1.1.18. | (-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  % | |
| 0470 | 1.1.1.19. | (-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  % | |
| 0471 | 1.1.1.20 | (-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu finantsinstitutsioon ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada 1 250  % riskikaalu | |
| 0472 | 1.1.1.21 | (-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  % | |
| 0480 | 1.1.1.22 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0490 | 1.1.1.23 | (-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest | |
| 0500 | 1.1.1.24 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0510 | 1.1.1.25 | (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist | |
| 0511 | 1.1.1.25.1 | (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist, mis on seotud selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentidega, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0512 | 1.1.1.25.2 | (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist, mis on seotud ajutistest erinevustest tingitud edasilükkunud tulumaksu varaga | |
| 0513 | 1.1.1.25A | (-) Ebapiisav viivisnõuete kate | |
| 0514 | 1.1.1.25B | (-) Miinimumväärtuses kohustuste puudujääk | |
| 0515 | 1.1.1.25C | (-) Muud eeldatavad maksud | |
| 0520 | 1.1.1.26 | Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised | |
| 0524 | 1.1.1.27 | (-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest | |
| 0529 | 1.1.1.28 | Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud | |
| 0530 | 1.1.2 | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0540 | 1.1.2.1 | Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 0551 | 1.1.2.1.1 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | |
| 0560 | 1.1.2.1.2* | Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 0571 | 1.1.2.1.3 | Ülekurss | |
| 0580 | 1.1.2.1.4 | (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 0590 | 1.1.2.1.4.1 | (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0620 | 1.1.2.1.4.2 | (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0621 | 1.1.2.1.4.3 | (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0622 | 1.1.2.1.5 | (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente | |
| 0660 | 1.1.2.2 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes | |
| 0670 | 1.1.2.3 | Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka | |
| 0680 | 1.1.2.4 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka | |
| 0690 | 1.1.2.5 | (-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites | |
| 0700 | 1.1.2.6 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0710 | 1.1.2.7 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0720 | 1.1.2.8 | (-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid | |
| 0730 | 1.1.2.9 | Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised | |
| 0740 | 1.1.2.10 | Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest) | |
| 0744 | 1.1.2.11 | (-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest | |
| 0748 | 1.1.2.12 | Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud | |
| 0750 | 1.2 | TEISE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0760 | 1.2.1 | Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 0771 | 1.2.1.1 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | |
| 0780 | 1.2.1.2* | Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 0791 | 1.2.1.3 | Ülekurss | |
| 0800 | 1.2.1.4 | (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 0810 | 1.2.1.4.1 | (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0840 | 1.2.1.4.2 | (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0841 | 1.2.1.4.3 | (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0842 | 1.2.1.5 | (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente | |
| 0880 | 1.2.2 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varem kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes | |
| 0890 | 1.2.3 | Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka | |
| 0900 | 1.2.4 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka | |
| 0910 | 1.2.5 | Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga | |
| 0920 | 1.2.6 | Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine | |
| 0930 | 1.2.7 | (-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites | |
| 0940 | 1.2.8 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0950 | 1.2.9 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0955 | 1.2.9A | (-) Kõlblikest kohustustest mahaarvamiste summa, mis ületab kõlblikke kohustusi | |
| 0960 | 1.2.10 | Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised | |
| 0970 | 1.2.11 | Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest) | |
| 0974 | 1.2.12 | (-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest | |
| 0978 | 1.2.13 | Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud | |

Read

ID

Kirje

Summa

0010

1

OMAVAHENDID

0015

1.1

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

0020

1.1.1.

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

0030

1.1.1.1.

Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

0040

1.1.1.1.1.

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

0045

1.1.1.1.1.*

Millest: avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid

0050

1.1.1.1.2*

Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

0060

1.1.1.1.3

Ülekurss

0070

1.1.1.1.4

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

0080

1.1.1.1.4.1

(-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

0090

1.1.1.1.4.2

(-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

0091

1.1.1.1.4.3

(-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

0092

1.1.1.1.5.

(-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

0130

1.1.1.2

Jaotamata kasum

0140

1.1.1.2.1

Eelmiste aastate jaotamata kasum

0150

1.1.1.2.2

Aktsepteeritav kasum või kahjum

0160

1.1.1.2.2.1

Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

0170

1.1.1.2.2.2

(-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

0180

1.1.1.3

Muu akumuleeritud koondkasum

0200

1.1.1.4

Muud reservid

0210

1.1.1.5.

Üldine pangandusreserv

0220

1.1.1.6.

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

0230

1.1.1.7.

Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

0240

1.1.1.8.

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

0250

1.1.1.9.

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

0260

1.1.1.9.1.

(-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

0270

1.1.1.9.2.

Rahavoogude riskimaandamise reserv

0280

1.1.1.9.3.

Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb finantsinstitutsiooni enda krediidiriski muutusest

0285

1.1.1.9.4.

Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast finantsinstitutsiooni enda krediidiriskist

0290

1.1.1.9.5.

(-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

0300

1.1.1.10.

(-) Firmaväärtus

0310

1.1.1.10.1.

(-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

0320

1.1.1.10.2.

(-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

0330

1.1.1.10.3.

Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

0335

1.1.1.10.4.

Kolmandatele isikutele omistatavate tütarettevõtjate konsolideerimisest tuleneva tütarettevõtjate firmaväärtuse raamatupidamislik ümberhindlus

0340

1.1.1.11.

(-) Muu immateriaalne vara

0350

1.1.1.11.1.

(-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

0352

1.1.1.11.1.1

(-) Millest: immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

0360

1.1.1.11.2

Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

0362

1.1.1.11.2.1

Millest: Immateriaalse varana kajastatava tarkvaravaraga seonduvad edasilükkunud tulumaksu kohustused

0365

1.1.1.11.3.

Kolmandatele isikutele omistatavate tütarettevõtjate konsolideerimisest tuleneva tütarettevõtjate muu immateriaalse vara raamatupidamislik ümberhindlus

0370

1.1.1.12.

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

0380

1.1.1.13.

(-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

0390

1.1.1.14.

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

0400

1.1.1.14.1.

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

0410

1.1.1.14.2.

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

0420

1.1.1.14.3.

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida finantsinstitutsioon saab piiramatult kasutada

0430

1.1.1.15.

(-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

0440

1.1.1.16.

(-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

0450

1.1.1.17.

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada 1 250  % riskikaalu

0460

1.1.1.18.

(-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

0470

1.1.1.19.

(-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

0471

1.1.1.20

(-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu finantsinstitutsioon ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada 1 250  % riskikaalu

0472

1.1.1.21

(-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

0480

1.1.1.22

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0490

1.1.1.23

(-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

0500

1.1.1.24

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0510

1.1.1.25

(-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

0511

1.1.1.25.1

(-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist, mis on seotud selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentidega, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0512

1.1.1.25.2

(-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist, mis on seotud ajutistest erinevustest tingitud edasilükkunud tulumaksu varaga

0513

1.1.1.25A

(-) Ebapiisav viivisnõuete kate

0514

1.1.1.25B

(-) Miinimumväärtuses kohustuste puudujääk

0515

1.1.1.25C

(-) Muud eeldatavad maksud

0520

1.1.1.26

Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

0524

1.1.1.27

(-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

0529

1.1.1.28

Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

0530

1.1.2

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

0540

1.1.2.1

Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

0551

1.1.2.1.1

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

0560

1.1.2.1.2*

Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

0571

1.1.2.1.3

Ülekurss

0580

1.1.2.1.4

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

0590

1.1.2.1.4.1

(-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0620

1.1.2.1.4.2

(-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0621

1.1.2.1.4.3

(-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0622

1.1.2.1.5

(-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

0660

1.1.2.2

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

0670

1.1.2.3

Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

0680

1.1.2.4

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

0690

1.1.2.5

(-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

0700

1.1.2.6

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0710

1.1.2.7

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0720

1.1.2.8

(-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

0730

1.1.2.9

Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

0740

1.1.2.10

Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

0744

1.1.2.11

(-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

0748

1.1.2.12

Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

0750

1.2

TEISE TASEME OMAVAHENDID

0760

1.2.1

Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

0771

1.2.1.1

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

0780

1.2.1.2*

Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

0791

1.2.1.3

Ülekurss

0800

1.2.1.4

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

0810

1.2.1.4.1

(-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0840

1.2.1.4.2

(-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0841

1.2.1.4.3

(-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0842

1.2.1.5

(-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

0880

1.2.2

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varem kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

0890

1.2.3

Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

0900

1.2.4

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

0910

1.2.5

Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

0920

1.2.6

Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

0930

1.2.7

(-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

0940

1.2.8

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0950

1.2.9

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0955

1.2.9A

(-) Kõlblikest kohustustest mahaarvamiste summa, mis ületab kõlblikke kohustusi

0960

1.2.10

Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

0970

1.2.11

Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

0974

1.2.12

(-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

0978

1.2.13

Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)

| Read | Kirje | Nimetus | Summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 1 | KOGURISKIPOSITSIOON | |
| 0020 | 1.* | Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud | |
| 0030 | 1.** | Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud | |
| 0040 | 1.1 | RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL | |
| 0050 | 1.1.1. | Standardmeetod | |
| 0051 | 1.1.1.* | Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 põhjal | |
| 0060 | 1.1.1.1. | Standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid | |
| 0070 | 1.1.1.1.01. | Keskvalitsused ja keskpangad | |
| 0080 | 1.1.1.1.02. | Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused | |
| 0090 | 1.1.1.1.03. | Avaliku sektori asutused | |
| 0100 | 1.1.1.1.04. | Mitmepoolsed arengupangad | |
| 0110 | 1.1.1.1.05. | Rahvusvahelised organisatsioonid | |
| 0120 | 1.1.1.1.06. | Finantsinstitutsioonid | |
| 0130 | 1.1.1.1.07. | Äriühingud | |
| 0140 | 1.1.1.1.08. | Jaenõuded | |
| 0150 | 1.1.1.1.09. | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | |
| 0160 | 1.1.1.1.10. | Makseviivituses olevad riskipositsioonid | |
| 0170 | 1.1.1.1.11. | Eriti suure riskiga seotud kirjed | |
| 0180 | 1.1.1.1.12. | Pandikirjad | |
| 0190 | 1.1.1.1.13. | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu | |
| 0200 | 1.1.1.1.14. | Investeerimisfondi aktsiad ja osakud | |
| 0210 | 1.1.1.1.15. | Omakapital | |
| 0211 | 1.1.1.1.16. | Muud kirjed | |
| 0212 | 1.1.1.1.16.1 | Millest: immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara | |
| 0240 | 1.1.2 | Sisereitingute meetod | |
| 0241 | 1.1.2* | Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 põhjal | |
| 0242 | 1.1.2** | Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 põhjal | |
| 0250 | 1.1.2.1 | Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid | |
| 0260 | 1.1.2.1.01 | Keskvalitsused ja keskpangad | |
| 0270 | 1.1.2.1.02 | Finantsinstitutsioonid | |
| 0280 | 1.1.2.1.03 | Äriühingud – VKEd | |
| 0290 | 1.1.2.1.04 | Äriühingud – eriotstarbelised laenud | |
| 0300 | 1.1.2.1.05 | Äriühingud – muud | |
| 0310 | 1.1.2.2 | Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid | |
| 0320 | 1.1.2.2.01 | Keskvalitsused ja keskpangad | |
| 0330 | 1.1.2.2.02 | Finantsinstitutsioonid | |
| 0340 | 1.1.2.2.03 | Äriühingud – VKEd | |
| 0350 | 1.1.2.2.04 | Äriühingud – eriotstarbelised laenud | |
| 0360 | 1.1.2.2.05 | Äriühingud – muud | |
| 0370 | 1.1.2.2.06 | Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga | |
| 0380 | 1.1.2.2.07 | Jaenõuded – tagatud mitte-VKEde kinnisvaraga | |
| 0390 | 1.1.2.2.08 | Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad | |
| 0400 | 1.1.2.2.09 | Jaenõuded – muud VKEdega seotud | |
| 0410 | 1.1.2.2.10 | Jaenõuded – muud mitte-VKEdega seotud | |
| 0420 | 1.1.2.3 | Sisereitingute meetodi kohane omakapital | |
| 0450 | 1.1.2.5 | Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga | |
| 0455 | 1.1.2.5.1 | Millest: immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara | |
| 0460 | 1.1.3 | Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul | |
| 0470 | 1.1.4 | Väärtpaberistamise positsioonid | |
| 0490 | 1.2 | KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL | |
| 0500 | 1.2.1 | Kauplemisportfelliväline arveldus-/ülekanderisk | |
| 0510 | 1.2.2 | Kauplemisportfelli arveldus-/ülekanderisk | |
| 0520 | 1.3 | KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL | |
| 0530 | 1.3.1 | Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul | |
| 0540 | 1.3.1.1 | Kaubeldavad võlainstrumendid | |
| 0550 | 1.3.1.2 | Omakapital | |
| 0555 | 1.3.1.3 | Investeerimisfondides olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit | |
| 0556 | 1.3.1.3* | Memokirje: üksnes kaubeldavatesse võlainstrumentidesse investeerinud investeerimisfondid | |
| 0557 | 1.3.1.3** | Memokirje: üksnes omakapitaliinstrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse investeerinud investeerimisfondid | |
| 0560 | 1.3.1.4 | Valuuta | |
| 0570 | 1.3.1.5 | Kaubad | |
| 0580 | 1.3.2 | Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul | |
| 0590 | 1.4 | KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL | |
| 0600 | 1.4.1 | Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk | |
| 0610 | 1.4.2 | Standardmeetodil / alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk | |
| 0620 | 1.4.3 | Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk | |
| 0630 | 1.5 | PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON | |
| 0640 | 1.6 | KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL | |
| 0650 | 1.6.1 | Täiustatud meetod | |
| 0660 | 1.6.2 | Standardmeetod | |
| 0670 | 1.6.3 | Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt | |
| 0680 | 1.7 | KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS | |
| 0690 | 1.8 | MUUD RISKIPOSITSIOONID | |
| 0710 | 1.8.2 | Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 põhjal | |
| 0720 | 1.8.2* | Millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded | |
| 0730 | 1.8.2** | Millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks | |
| 0740 | 1.8.2*** | Millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest | |
| 0750 | 1.8.3 | Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 459 põhjal | |
| 0760 | 1.8.4. | Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon | |

Read

Kirje

Nimetus

Summa

0010

1

KOGURISKIPOSITSIOON

0020

1.*

Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

0030

1.**

Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

0040

1.1

RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

0050

1.1.1.

Standardmeetod

0051

1.1.1.*

Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 põhjal

0060

1.1.1.1.

Standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

0070

1.1.1.1.01.

Keskvalitsused ja keskpangad

0080

1.1.1.1.02.

Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused

0090

1.1.1.1.03.

Avaliku sektori asutused

0100

1.1.1.1.04.

Mitmepoolsed arengupangad

0110

1.1.1.1.05.

Rahvusvahelised organisatsioonid

0120

1.1.1.1.06.

Finantsinstitutsioonid

0130

1.1.1.1.07.

Äriühingud

0140

1.1.1.1.08.

Jaenõuded

0150

1.1.1.1.09.

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

0160

1.1.1.1.10.

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

0170

1.1.1.1.11.

Eriti suure riskiga seotud kirjed

0180

1.1.1.1.12.

Pandikirjad

0190

1.1.1.1.13.

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu

0200

1.1.1.1.14.

Investeerimisfondi aktsiad ja osakud

0210

1.1.1.1.15.

Omakapital

0211

1.1.1.1.16.

Muud kirjed

0212

1.1.1.1.16.1

Millest: immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara

0240

1.1.2

Sisereitingute meetod

0241

1.1.2*

Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 põhjal

0242

1.1.2**

Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 põhjal

0250

1.1.2.1

Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

0260

1.1.2.1.01

Keskvalitsused ja keskpangad

0270

1.1.2.1.02

Finantsinstitutsioonid

0280

1.1.2.1.03

Äriühingud – VKEd

0290

1.1.2.1.04

Äriühingud – eriotstarbelised laenud

0300

1.1.2.1.05

Äriühingud – muud

0310

1.1.2.2

Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

0320

1.1.2.2.01

Keskvalitsused ja keskpangad

0330

1.1.2.2.02

Finantsinstitutsioonid

0340

1.1.2.2.03

Äriühingud – VKEd

0350

1.1.2.2.04

Äriühingud – eriotstarbelised laenud

0360

1.1.2.2.05

Äriühingud – muud

0370

1.1.2.2.06

Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

0380

1.1.2.2.07

Jaenõuded – tagatud mitte-VKEde kinnisvaraga

0390

1.1.2.2.08

Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad

0400

1.1.2.2.09

Jaenõuded – muud VKEdega seotud

0410

1.1.2.2.10

Jaenõuded – muud mitte-VKEdega seotud

0420

1.1.2.3

Sisereitingute meetodi kohane omakapital

0450

1.1.2.5

Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

0455

1.1.2.5.1

Millest: immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara

0460

1.1.3

Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

0470

1.1.4

Väärtpaberistamise positsioonid

0490

1.2

KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL

0500

1.2.1

Kauplemisportfelliväline arveldus-/ülekanderisk

0510

1.2.2

Kauplemisportfelli arveldus-/ülekanderisk

0520

1.3

KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

0530

1.3.1

Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

0540

1.3.1.1

Kaubeldavad võlainstrumendid

0550

1.3.1.2

Omakapital

0555

1.3.1.3

Investeerimisfondides olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

0556

1.3.1.3*

Memokirje: üksnes kaubeldavatesse võlainstrumentidesse investeerinud investeerimisfondid

0557

1.3.1.3**

Memokirje: üksnes omakapitaliinstrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse investeerinud investeerimisfondid

0560

1.3.1.4

Valuuta

0570

1.3.1.5

Kaubad

0580

1.3.2

Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

0590

1.4

KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

0600

1.4.1

Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

0610

1.4.2

Standardmeetodil / alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

0620

1.4.3

Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk

0630

1.5

PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

0640

1.6

KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL

0650

1.6.1

Täiustatud meetod

0660

1.6.2

Standardmeetod

0670

1.6.3

Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

0680

1.7

KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS

0690

1.8

MUUD RISKIPOSITSIOONID

0710

1.8.2

Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 põhjal

0720

1.8.2*

Millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded

0730

1.8.2**

Millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks

0740

1.8.2***

Millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest

0750

1.8.3

Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 459 põhjal

0760

1.8.4.

Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon

C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3)

| Read | ID | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 1 | Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv | |
| 0020 | 2 | Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–) | |
| 0030 | 3 | Esimese taseme omavahendite suhtarv | |
| 0040 | 4 | Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–) | |
| 0050 | 5 | Koguomavahendite suhtarv | |
| 0060 | 6 | Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–) | |
| Memokirjed: Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõue, üldine kapitalinõue ja 2. samba kapitalisuunis |
| 0130 | 13 | Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarv | |
| 0140 | 13.* | Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõue: esimese taseme põhiomavahendite vormis | |
| 0150 | 13.** | Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõue: esimese taseme omavahendite vormis | |
| 0160 | 14 | Üldise kapitalinõude suhtarv | |
| 0170 | 14.* | Üldine kapitalinõue: esimese taseme põhiomavahendite vormis | |
| 0180 | 14.** | Üldine kapitalinõue: esimese taseme omavahendite vormis | |
| 0190 | 15 | Üldine kapitalinõue ja 2. samba kapitalisuunis | |
| 0200 | 15.* | Üldine kapitalinõue ja 2. samba kapitalisuunis: esimese taseme põhiomavahendite vormis | |
| 0210 | 15.** | Üldine kapitalinõue ja 2. samba kapitalisuunis: esimese taseme omavahendite vormis | |
| 0220 | 16 | Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk(+)/puudujääk(-) määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92 ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a sätestatud nõudeid arvestades | |
| Memokirjed: omavahendite suhtarvud IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata |
| 0300 | 20 | Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata | |
| 0310 | 21 | Esimese taseme omavahendite suhtarv IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata | |
| 0320 | 22 | Koguomavahendite suhtarv IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata | |

Read

ID

Kirje

Summa

0010

1

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

0020

2

Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–)

0030

3

Esimese taseme omavahendite suhtarv

0040

4

Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–)

0050

5

Koguomavahendite suhtarv

0060

6

Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–)

Memokirjed: Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõue, üldine kapitalinõue ja 2. samba kapitalisuunis

0130

13

Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarv

0140

13.*

Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõue: esimese taseme põhiomavahendite vormis

0150

13.**

Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõue: esimese taseme omavahendite vormis

0160

14

Üldise kapitalinõude suhtarv

0170

14.*

Üldine kapitalinõue: esimese taseme põhiomavahendite vormis

0180

14.**

Üldine kapitalinõue: esimese taseme omavahendite vormis

0190

15

Üldine kapitalinõue ja 2. samba kapitalisuunis

0200

15.*

Üldine kapitalinõue ja 2. samba kapitalisuunis: esimese taseme põhiomavahendite vormis

0210

15.**

Üldine kapitalinõue ja 2. samba kapitalisuunis: esimese taseme omavahendite vormis

0220

16

Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk(+)/puudujääk(-) määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92 ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a sätestatud nõudeid arvestades

Memokirjed: omavahendite suhtarvud IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata

0300

20

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata

0310

21

Esimese taseme omavahendite suhtarv IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata

0320

22

Koguomavahendite suhtarv IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata

C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)

| Rida | ID | Kirje | Veerg |
| --- | --- | --- | --- |
| Edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustused | 0010 |
| 0010 | 1 | Edasilükkunud tulumaksu vara kokku | |
| 0020 | 1.1 | Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel | |
| 0030 | 1.2 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest | |
| 0040 | 1.3 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest | |
| 0050 | 2 | Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku | |
| 0060 | 2.1 | Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast | |
| 0070 | 2.2 | Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast | |
| 0080 | 2.2.1 | Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest | |
| 0090 | 2.2.2 | Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest | |
| 0093 | 2A. | Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum | |
| 0096 | 2B. | Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 % | |
| 0097 | 2C. | Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 0 % | |
| Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamiste erand |
| 0901 | 2W | Immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara, mis on välja jäetud mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahenditest | |
| Täiendavate esimese taseme omavahendite instrumentide raamatupidamislik liigitus |
| 0905 | 2Y | Täiendavad esimese taseme omakapitaliinstrumendid ja nendega seotud ülekurss, mis on kohaldatavate raamatupidamisstandardite kohaselt liigitatud omakapitaliks | |
| 0906 | 2Z | Täiendavad esimese taseme omakapitaliinstrumendid ja nendega seotud ülekurss, mis on kohaldatavate raamatupidamisstandardite kohaselt liigitatud kohustisteks | |
| Krediidiriskiga korrigeerimised ja oodatav kahju |
| 0100 | 3 | Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga | |
| 0110 | 3.1 | Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel | |
| 0120 | 3.1.1 | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised | |
| 0130 | 3.1.2 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised | |
| 0131 | 3.1.3 | Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised | |
| 0140 | 3.2 | Aktsepteeritav oodatav kahju kokku | |
| 0145 | 4 | Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga | |
| 0150 | 4.1 | Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid | |
| 0155 | 4.2 | Aktsepteeritav oodatav kahju kokku | |
| 0160 | 5 | Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir | |
| 0170 | 6 | Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku | |
| 0180 | 7 | Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir | |
| Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste mahaarvamise künnised |
| 0190 | 8 | Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0200 | 9 | Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis | |
| 0210 | 10 | Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis | |
| 0225 | 11 | Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul | |
| Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omakapitali, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut |
| 0230 | 12 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 0240 | 12.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0250 | 12.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0260 | 12.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0270 | 12.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0280 | 12.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0290 | 12.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0291 | 12.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0292 | 12.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0293 | 12.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0300 | 13 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 0310 | 13.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0320 | 13.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0330 | 13.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0340 | 13.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0350 | 13.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0360 | 13.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0361 | 13.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0362 | 13.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0363 | 13.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0370 | 14 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 0380 | 14.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0390 | 14.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0400 | 14.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0410 | 14.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0420 | 14.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0430 | 14.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0431 | 14.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0432 | 14.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut | |
| 0433 | 14.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omakapitali, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering |
| 0440 | 15 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 0450 | 15.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0460 | 15.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0470 | 15.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0480 | 15.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0490 | 15.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0500 | 15.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0501 | 15.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0502 | 15.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0503 | 15.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0504 | 15A | Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering – kohaldatakse riskikaalu 250 % | |
| 0510 | 16 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 0520 | 16.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0530 | 16.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0540 | 16.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0550 | 16.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0560 | 16.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0570 | 16.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0571 | 16.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0572 | 16.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0573 | 16.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0580 | 17 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 0590 | 17.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0600 | 17.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0610 | 17.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0620 | 17.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0630 | 17.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0640 | 17.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 0641 | 17.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0642 | 17.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | |
| 0643 | 17.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| Selliste osaluste koguriskipositsioon, mida ei ole maha arvatud vastavast omavahendite kategooriast: |
| 0650 | 18 | Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha finantsinstitutsiooni esimese taseme põhiomavahenditest | |
| 0660 | 19 | Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha finantsinstitutsiooni täiendavatest esimese taseme omavahenditest | |
| 0670 | 20 | Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha finantsinstitutsiooni teise taseme omavahenditest | |
| Ajutine loobumine omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest |
| 0680 | 21 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 0690 | 22 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 0700 | 23 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 0710 | 24 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 0720 | 25 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 0730 | 26 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| Kapitalipuhvrid |
| 0740 | 27 | Kombineeritud puhvri nõue | |
| 0750 | | Kapitali säilitamise puhver | |
| 0760 | | Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver | |
| 0770 | | Finantsinstitutsioonipõhine vastutsükliline kapitalipuhver | |
| 0780 | | Süsteemse riski puhver | |
| 0800 | | Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver | |
| 0810 | | Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver | |
| II samba kohased nõuded |
| 0820 | 28 | II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded | |
| Lisateave investeerimisühingute puhul |
| 0830 | 29 | Algkapital | |
| 0840 | 30 | Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid | |
| Lisateave seoses aruandluskünnise arvutamisega |
| 0850 | 31 | Riigivälised esmased riskipositsioonid | |
| 0860 | 32 | Esmane koguriskipositsioon | |

Rida

ID

Kirje

Veerg

Edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustused

0010

0010

1

Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

0020

1.1

Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

0030

1.2

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

0040

1.3

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

0050

2

Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

0060

2.1

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

0070

2.2

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

0080

2.2.1

Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

0090

2.2.2

Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

0093

2A.

Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum

0096

2B.

Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 %

0097

2C.

Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 0 %

Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamiste erand

0901

2W

Immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara, mis on välja jäetud mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahenditest

Täiendavate esimese taseme omavahendite instrumentide raamatupidamislik liigitus

0905

2Y

Täiendavad esimese taseme omakapitaliinstrumendid ja nendega seotud ülekurss, mis on kohaldatavate raamatupidamisstandardite kohaselt liigitatud omakapitaliks

0906

2Z

Täiendavad esimese taseme omakapitaliinstrumendid ja nendega seotud ülekurss, mis on kohaldatavate raamatupidamisstandardite kohaselt liigitatud kohustisteks

Krediidiriskiga korrigeerimised ja oodatav kahju

0100

3

Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

0110

3.1

Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

0120

3.1.1

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

0130

3.1.2

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

0131

3.1.3

Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

0140

3.2

Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

0145

4

Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

0150

4.1

Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

0155

4.2

Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

0160

5

Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

0170

6

Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

0180

7

Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste mahaarvamise künnised

0190

8

Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0200

9

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

0210

10

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

0225

11

Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omakapitali, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0230

12

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

0240

12.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0250

12.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0260

12.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0270

12.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0280

12.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0290

12.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0291

12.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0292

12.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0293

12.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0300

13

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

0310

13.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0320

13.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0330

13.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0340

13.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0350

13.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0360

13.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0361

13.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0362

13.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0363

13.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0370

14

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

0380

14.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0390

14.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0400

14.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0410

14.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0420

14.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0430

14.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0431

14.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0432

14.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

0433

14.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omakapitali, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0440

15

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

0450

15.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0460

15.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0470

15.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0480

15.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0490

15.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0500

15.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0501

15.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0502

15.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0503

15.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0504

15A

Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering – kohaldatakse riskikaalu 250 %

0510

16

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

0520

16.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0530

16.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0540

16.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0550

16.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0560

16.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0570

16.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0571

16.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0572

16.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0573

16.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0580

17

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

0590

17.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0600

17.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0610

17.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0620

17.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0630

17.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0640

17.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

0641

17.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0642

17.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0643

17.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Selliste osaluste koguriskipositsioon, mida ei ole maha arvatud vastavast omavahendite kategooriast:

0650

18

Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha finantsinstitutsiooni esimese taseme põhiomavahenditest

0660

19

Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha finantsinstitutsiooni täiendavatest esimese taseme omavahenditest

0670

20

Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha finantsinstitutsiooni teise taseme omavahenditest

Ajutine loobumine omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

0680

21

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

0690

22

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

0700

23

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

0710

24

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

0720

25

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

0730

26

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalipuhvrid

0740

27

Kombineeritud puhvri nõue

0750

Kapitali säilitamise puhver

0760

Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver

0770

Finantsinstitutsioonipõhine vastutsükliline kapitalipuhver

0780

Süsteemse riski puhver

0800

Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

0810

Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

II samba kohased nõuded

0820

28

II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded

Lisateave investeerimisühingute puhul

0830

29

Algkapital

0840

30

Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid

Lisateave seoses aruandluskünnise arvutamisega

0850

31

Riigivälised esmased riskipositsioonid

0860

32

Esmane koguriskipositsioon

C 05.01 – ÜLEMINEKUSÄTTED (CA5.1)

| | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine | Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine | Teise taseme omavahendite korrigeerimine | Riskiga kaalutud vara korrigeerimine | Memokirjed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kohaldatav protsent | Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata |
| Kood | ID | Kirje | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| 0010 | 1 | KORRIGEERIMISED KOKKU | | | | | | |
| 0020 | 1.1 | INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID | {CA1; rida 0220} | {CA1; rida 0660} | {CA1; rida 0880} | | | |
| 0060 | 1.1.2 | Instrumendid, mis ei ole riigiabi | | | | | | |
| 0061 | 1.1.3 | Eriotstarbelise rahastamisvahendi kaudu emiteeritud instrumendid | | | | | | |
| 0062 | 1.1.4 | Enne 27. juunit 2019 emiteeritud instrumendid, mis ei vasta pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 59 kohaste allahindamise ja konverteerimise õigustega seotud kõlblikkuskriteeriumidele või millele kohaldatakse tasaarvestuskorda | | | | | | |
| 0063 | 1.1.4.1* | Millest: instrumendid, mille allahindamine või konverteerimine ei ole direktiivi 2014/59/EL artikli 59 kohaseid õigusi rakendades seaduslikult ega lepinguliselt kohustuslik | | | | | | |
| 0064 | 1.1.4.2* | Millest: instrumendid, millele kohaldatakse kolmanda riigi õigust ning direktiivi 2014/59/EL artikli 59 kohaseid õigusi ei saa reaalselt ega õiguslikult jõustatavalt kasutada | | | | | | |
| 0065 | 1.1.4.3* | Millest: instrumendid, millele kohaldatakse tasaarvestuskorda | | | | | | |
| 0070 | 1.2 | VÄHEMUSOSALUSED JA SAMAVÄÄRSED OMAVAHENDID | {CA1, rida 0240} | {CA1, rida 0680} | {CA1, rida 0900} | | | |
| 0080 | 1.2.1 | Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena | | | | | | |
| 0090 | 1.2.2 | Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites | | | | | | |
| 0091 | 1.2.3 | Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites | | | | | | |
| 0092 | 1.2.4 | Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites | | | | | | |
| 0100 | 1.3 | MUUD ÜLEMINEKUSÄTETEST TULENEVAD KORRIGEERIMISED | {CA1; rida 0520} | {CA1; rida 0730} | {CA1; rida 0960} | | | |
| 0111 | 1.3.1.6 | Realiseerimata kasum ja kahjum, mis tuleneb teatavatest keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste ja avaliku sektori asutuste võlgadega seotud riskipositsioonidest | | | | | | |
| 0112 | 1.3.1.6.1 | Millest: summa A | | | | | | |
| 0140 | 1.3.2 | Mahaarvamised | | | | | | |
| 0170 | 1.3.2.3 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest | | | | | | |
| 0380 | 1.3.2.9 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering | | | | | | |
| 0385 | 1.3.2.9a | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest | | | | | | |
| 0425 | 1.3.2.11 | Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest | | | | | | |
| 0430 | 1.3.3 | Täiendavad filtrid ja mahaarvamised | | | | | | |
| 0440 | 1.3.4 | IFRS 9 üleminekukorrast tulenevad korrigeerimised | | | | | | |
| 0441 | 1.3.4.1 | Memokirje: muutumatu osa mõju eeldatavale krediidikahjumile | | | | | | |
| 0442 | 1.3.4.2 | Memokirje: Muutuva osa mõju eeldatavale krediidikahjumile perioodil 1.1.2018–31.12.2019 | | | | | | |
| 0443 | 1.3.4.3 | Memokirje: Muutuva osa mõju eeldatavale krediidikahjumile alates 1.1.2020 | | | | | | |

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine

Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine

Teise taseme omavahendite korrigeerimine

Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

Memokirjed

Kohaldatav protsent

Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

Kood

ID

Kirje

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0010

1

KORRIGEERIMISED KOKKU

0020

1.1

INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID

{CA1; rida 0220}

{CA1; rida 0660}

{CA1; rida 0880}

0060

1.1.2

Instrumendid, mis ei ole riigiabi

0061

1.1.3

Eriotstarbelise rahastamisvahendi kaudu emiteeritud instrumendid

0062

1.1.4

Enne 27. juunit 2019 emiteeritud instrumendid, mis ei vasta pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 59 kohaste allahindamise ja konverteerimise õigustega seotud kõlblikkuskriteeriumidele või millele kohaldatakse tasaarvestuskorda

0063

1.1.4.1*

Millest: instrumendid, mille allahindamine või konverteerimine ei ole direktiivi 2014/59/EL artikli 59 kohaseid õigusi rakendades seaduslikult ega lepinguliselt kohustuslik

0064

1.1.4.2*

Millest: instrumendid, millele kohaldatakse kolmanda riigi õigust ning direktiivi 2014/59/EL artikli 59 kohaseid õigusi ei saa reaalselt ega õiguslikult jõustatavalt kasutada

0065

1.1.4.3*

Millest: instrumendid, millele kohaldatakse tasaarvestuskorda

0070

1.2

VÄHEMUSOSALUSED JA SAMAVÄÄRSED OMAVAHENDID

{CA1, rida 0240}

{CA1, rida 0680}

{CA1, rida 0900}

0080

1.2.1

Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

0090

1.2.2

Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

0091

1.2.3

Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

0092

1.2.4

Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

0100

1.3

MUUD ÜLEMINEKUSÄTETEST TULENEVAD KORRIGEERIMISED

{CA1; rida 0520}

{CA1; rida 0730}

{CA1; rida 0960}

0111

1.3.1.6

Realiseerimata kasum ja kahjum, mis tuleneb teatavatest keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste ja avaliku sektori asutuste võlgadega seotud riskipositsioonidest

0112

1.3.1.6.1

Millest: summa A

0140

1.3.2

Mahaarvamised

0170

1.3.2.3

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

0380

1.3.2.9

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0385

1.3.2.9a

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

0425

1.3.2.11

Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

0430

1.3.3

Täiendavad filtrid ja mahaarvamised

0440

1.3.4

IFRS 9 üleminekukorrast tulenevad korrigeerimised

0441

1.3.4.1

Memokirje: muutumatu osa mõju eeldatavale krediidikahjumile

0442

1.3.4.2

Memokirje: Muutuva osa mõju eeldatavale krediidikahjumile perioodil 1.1.2018–31.12.2019

0443

1.3.4.3

Memokirje: Muutuva osa mõju eeldatavale krediidikahjumile alates 1.1.2020

C 05.02 – INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5.2)

| | Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga | Piirmäära arvutamise alus | Kohaldatav protsent | Piirmäär | (–) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära | Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kood | ID | Kirje | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| 0010 | 1. | Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt | | | | | | Seos lahtriga {CA5.1;r060;c010} |
| 0020 | 2. | Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 489 kohast piirangut | | | | | | Seos lahtriga {CA5.1;r060;c020} |
| 0030 | 2.1 | Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku | | | | | | |
| 0040 | 2.2. | Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid | | | | | | |
| 0050 | 2.2.1 | Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega täidavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi | | | | | | |
| 0060 | 2.2.2 | Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi | | | | | | |
| 0070 | 2.2.3 | Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi | | | | | | |
| 0080 | 2.3 | Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid | | | | | | |
| 0090 | 3 | Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 490 kohast piirangut | | | | | | Seos lahtriga {CA5.1;r060;c030} |
| 0100 | 3.1 | Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku | | | | | | |
| 0110 | 3.2 | Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid | | | | | | |
| 0120 | 3.2.1. | Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega täidavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi | | | | | | |
| 0130 | 3.2.2. | Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi | | | | | | |
| 0140 | 3.2.3. | Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi | | | | | | |
| 0150 | 3.3 | Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid | | | | | | |

Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

Piirmäära arvutamise alus

Kohaldatav protsent

Piirmäär

(–) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

Kood

ID

Kirje

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0010

1.

Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

Seos lahtriga {CA5.1;r060;c010}

0020

2.

Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 489 kohast piirangut

Seos lahtriga {CA5.1;r060;c020}

0030

2.1

Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

0040

2.2.

Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

0050

2.2.1

Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega täidavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi

0060

2.2.2

Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi

0070

2.2.3

Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi

0080

2.3

Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

0090

3

Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 490 kohast piirangut

Seos lahtriga {CA5.1;r060;c030}

0100

3.1

Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

0110

3.2

Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

0120

3.2.1.

Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega täidavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi

0130

3.2.2.

Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi

0140

3.2.3.

Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi

0150

3.3

Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL)

| | TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES | KAPITALIPUHVRID |
| --- | --- | --- |
| KOGURISKIPOSITSIOON | | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA | | | KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID | | KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUE | |
| KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK | POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK | OPERATSIOONIRISK | MUUD RISKIPOSITSIOONID | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA | | | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA | MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS | MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES | MILLEST: (–) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS | KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER | FINANTSINSTITUTSIOONIPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER | LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER | SÜSTEEMSE RISKI PUHVER | GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER | MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER |
| VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA |
| 0250 | 0260 | 0270 | 0280 | 0290 | 0300 | 0310 | 0320 | 0330 | 0340 | 0350 | 0360 | 0370 | 0380 | 0390 | 0400 | 0410 | 0420 | 0430 | 0440 | 0450 | 0470 | 0480 |
| 0010 | KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

KAPITALIPUHVRID

KOGURISKIPOSITSIOON

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUE

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

OPERATSIOONIRISK

MUUD RISKIPOSITSIOONID

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

MILLEST: (–) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

FINANTSINSTITUTSIOONIPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

0250

0260

0270

0280

0290

0300

0310

0320

0330

0340

0350

0360

0370

0380

0390

0400

0410

0420

0430

0440

0450

0470

0480

0010

KOKKU

C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

| KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED | TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID | TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES | KAPITALIPUHVRID |
| --- | --- | --- | --- |
| NIMI | KOOD | KOODI LIIK | RIIKLIK KOOD | FINANTSINSTITUTSIOON VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH / EI) | ÜKSUSE LIIK | ANDMETE ULATUS: INDIVIDUAALSELT TÄIELIKULT KONSOLIDEERITUD (SF) VÕI INDIVIDUAALSELT OSALISELT KONSOLIDEERITUD (SP) | RIIGIKOOD | OSALUSE MÄÄR (%) | KOGURISKIPOSITSIOON | | OMAVAHENDID | | | KOGURISKIPOSITSIOON | | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA | | KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID | | KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUE | |
| KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK | POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK | OPERATSIOONIRISK | MUUD RISKIPOSITSIOONID | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU | | | TEISE TASEME OMAVAHENDID | | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK | POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK | OPERATSIOONIRISK | MUUD RISKIPOSITSIOONID | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA | | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA | MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS | MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES | MILLEST: (–) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS | KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER | FINANTSINSTITUTSIOONIPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER | LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER | SÜSTEEMSE RISKI PUHVER | GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER | MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER |
| ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | | VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA |
| MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID | SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS | MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED | SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID |
| 0011 | 0021 | 0026 | 0027 | 0030 | 0035 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 | 0260 | 0270 | 0280 | 0290 | 0300 | 0310 | 0320 | 0330 | 0340 | 0350 | 0360 | 0370 | 0380 | 0390 | 0400 | 0410 | 0420 | 0430 | 0440 | 0450 | 0470 | 0480 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

KAPITALIPUHVRID

NIMI

KOOD

KOODI LIIK

RIIKLIK KOOD

FINANTSINSTITUTSIOON VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH / EI)

ÜKSUSE LIIK

ANDMETE ULATUS: INDIVIDUAALSELT TÄIELIKULT KONSOLIDEERITUD (SF) VÕI INDIVIDUAALSELT OSALISELT KONSOLIDEERITUD (SP)

RIIGIKOOD

OSALUSE MÄÄR (%)

KOGURISKIPOSITSIOON

OMAVAHENDID

KOGURISKIPOSITSIOON

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUE

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

OPERATSIOONIRISK

MUUD RISKIPOSITSIOONID

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU

TEISE TASEME OMAVAHENDID

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

OPERATSIOONIRISK

MUUD RISKIPOSITSIOONID

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

MILLEST: (–) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

FINANTSINSTITUTSIOONIPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID

0011

0021

0026

0027

0030

0035

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0230

0240

0250

0260

0270

0280

0290

0300

0310

0320

0330

0340

0350

0360

0370

0380

0390

0400

0410

0420

0430

0440

0450

0470

0480

C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODIKOHASED KAPITALINÕUDED (CR SA)

Standardmeetodikohane riskipositsiooni klass

| | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | (–) ESMASE RISKIPOSITSIOONIGA SEOTUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKI NETOPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI. (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD | RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*) | BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | (–) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | (–) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Ga) | OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | RISKIPOSITSIOONI VOLATIILSUSEGA KORRIGEERIMINE | (–) FINANTSTAGATIS: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) | 0% | 20% | 50% | 100% | MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST | | MILLEST: KREDIIDIKVALITEETI HINDAVA MÄÄRATUD ASUTUSE ANTUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA | MILLEST: KESKVALITSUSEST TULETATUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA |
| (–) GARANTIID | (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (–) FINANTSTAGATIS: LIHTMEETOD | (–) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | (–) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL (+) | | (–) MILLEST: VOLATIILSUSEGA JA LÕPPTÄHTAJAGA KORRIGEERIMINE | MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST (V.A KESKSE VASTASPOOLE KAUDU KLIIRITUD RISKIPOSITSIOONID) |
| 0010 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0211 | 0215 | 0216 | 0217 | 0220 | 0230 | 0240 |
| 0010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | | |
| 0015 | Millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid klassides „eriti suure riskiga seotud kirjed“ ja „omakapitali investeeringud“. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Millest: VKEd | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0035 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse taristu toetuskoefitsienti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse alaliselt osaliselt standardmeetodit | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 0070 | Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | Millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: |
| 0140 | 0 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0150 | 2 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | 4 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0170 | 10 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0180 | 20 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0190 | 35 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0200 | 50 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0210 | 70 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0220 | 75 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0230 | 100 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0240 | 150 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0250 | 250 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0260 | 370 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0270 | 1 250  % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0280 | Muud riskikaalud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS MEETODITI (INVESTEERIMISFONDID) |
| 0281 | Aluspositsioonide arvessevõtmise meetod | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0282 | Volituste kohane meetod | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0283 | Varumeetod | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| MEMOKIRJED |
| 0290 | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0300 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0310 | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0320 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

(–) ESMASE RISKIPOSITSIOONIGA SEOTUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKI NETOPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI. (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

(–) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

(–) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Ga)

OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

RISKIPOSITSIOONI VOLATIILSUSEGA KORRIGEERIMINE

(–) FINANTSTAGATIS: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam)

0%

20%

50%

100%

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

MILLEST: KREDIIDIKVALITEETI HINDAVA MÄÄRATUD ASUTUSE ANTUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA

MILLEST: KESKVALITSUSEST TULETATUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA

(–) GARANTIID

(–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(–) FINANTSTAGATIS: LIHTMEETOD

(–) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

(–) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL (+)

(–) MILLEST: VOLATIILSUSEGA JA LÕPPTÄHTAJAGA KORRIGEERIMINE

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST (V.A KESKSE VASTASPOOLE KAUDU KLIIRITUD RISKIPOSITSIOONID)

0010

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0211

0215

0216

0217

0220

0230

0240

0010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

0015

Millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid klassides „eriti suure riskiga seotud kirjed“ ja „omakapitali investeeringud“.

0020

Millest: VKEd

0030

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

0035

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse taristu toetuskoefitsienti

0040

Millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

0050

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse alaliselt osaliselt standardmeetodit

0060

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

0070

Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

0080

Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

0090

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

0100

Millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

0110

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

0120

Millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

0130

Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

0140

0 %

0150

2 %

0160

4 %

0170

10 %

0180

20 %

0190

35 %

0200

50 %

0210

70 %

0220

75 %

0230

100 %

0240

150 %

0250

250 %

0260

370 %

0270

1 250  %

0280

Muud riskikaalud

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS MEETODITI (INVESTEERIMISFONDID)

0281

Aluspositsioonide arvessevõtmise meetod

0282

Volituste kohane meetod

0283

Varumeetod

MEMOKIRJED

0290

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

0300

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

0310

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

0320

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

C 08.01 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE (CR IRB 1)

Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass:

makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

| | SISEREITINGUTE SKAALA | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS | KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES) | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | (–) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | (–) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | MEMOKIRJED: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | (–) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | | MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | OODATAV KAHJU | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | VÕLGNIKE ARV | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE KREDIIDITULETISINSTRUMENTE |
| VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE VÕI KOGUMILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | | MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD | (–) GARANTIID | (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (–) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL (+) | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST | MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD | GARANTIID | KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | | AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS | MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS | | MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD |
| HOIUSTATUD RAHA | ELUKINDLUSTUSLEPINGUD | KOLMANDA ISIKU HOITAVAD INSTRUMENDID | KINNISVARA | MUU FÜÜSILINE TAGATIS | NÕUDED |
| |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0171 | 0172 | 0173 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 | 0255 | 0256 | 0257 | 0260 | 0270 | 0280 | 0290 | 0300 | 0310 |
| 0010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | | | | | |
| 0015 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0016 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse taristu toetuskoefitsienti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES | |
| 0020 | Bilansilised krediidiriskiga kirjed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Bilansivälised krediidiriskiga kirjed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | ERIOTSTARBELISTELE LAENUDELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD: KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0170 | REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0180 | LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

SISEREITINGUTE SKAALA

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

(–) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

(–) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

MEMOKIRJED:

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

(–) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

OODATAV KAHJU

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

VÕLGNIKE ARV

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE KREDIIDITULETISINSTRUMENTE

VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE VÕI KOGUMILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

(–) GARANTIID

(–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(–) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL (+)

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

GARANTIID

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

HOIUSTATUD RAHA

ELUKINDLUSTUSLEPINGUD

KOLMANDA ISIKU HOITAVAD INSTRUMENDID

KINNISVARA

MUU FÜÜSILINE TAGATIS

NÕUDED

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0171

0172

0173

0180

0190

0200

0210

0220

0230

0240

0250

0255

0256

0257

0260

0270

0280

0290

0300

0310

0010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

0015

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

0016

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse taristu toetuskoefitsienti

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

0020

Bilansilised krediidiriskiga kirjed

0030

Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

0040

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

0050

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

0060

Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest

0070

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

0080

ERIOTSTARBELISTELE LAENUDELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD: KOKKU

0160

ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

0170

REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

0180

LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

C 08.02 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE VÕI KOGUMITE LÕIKES (CR IRB 2)

Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass:

makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

| VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS) | SISEREITINGUTE SKAALA | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS | KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES) | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | (–) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | (–) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | MEMOKIRJED: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | (–) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | OODATAV KAHJU | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | VÕLGNIKE ARV | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE KREDIIDITULETISINSTRUMENTE |
| VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE VÕI KOGUMILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | | MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD | (–) GARANTIID | (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (–) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL (+) | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST | MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD | GARANTIID | KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | | AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS | MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS | | MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD |
| HOIUSTATUD RAHA | ELUKINDLUSTUSLEPINGUD | KOLMANDA ISIKU HOITAVAD INSTRUMENDID | KINNISVARA | MUU FÜÜSILINE TAGATIS | |
| |
| 0005 | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0171 | 0172 | 0173 | 0180 | 0190 | 0200 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 | 0255 | 0256 | 0257 | 0260 | 0270 | 0280 | 0290 | 0300 | 0310 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

SISEREITINGUTE SKAALA

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

(–) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

(–) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

MEMOKIRJED:

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

(–) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

OODATAV KAHJU

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

VÕLGNIKE ARV

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE KREDIIDITULETISINSTRUMENTE

VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE VÕI KOGUMILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

(–) GARANTIID

(–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(–) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL (+)

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

GARANTIID

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

HOIUSTATUD RAHA

ELUKINDLUSTUSLEPINGUD

KOLMANDA ISIKU HOITAVAD INSTRUMENDID

KINNISVARA

MUU FÜÜSILINE TAGATIS

0005

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0171

0172

0173

0180

0190

0200

0220

0230

0240

0250

0255

0256

0257

0260

0270

0280

0290

0300

0310

C 08.03 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIKUTI (CR IRB 3)

Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass:

makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

| MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK | BILANSILISED RISKIPOSITSIOONID | BILANSIVÄLISED RISKIPOSITSIOONID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMISED ÜMBERHINDLUSTEGURID | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS PÄRAST ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST JA KREDIIDIRISKI MAANDAMIST | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | VÕLGNIKE ARV | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE TÄHTAEG (AASTATES) | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | OODATAV KAHJU | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0010 | 0,00–< 0,15 | | | | | | | | | | | |
| 0020 | 0,00–< 0,10 | | | | | | | | | | | |
| 0030 | 0,10–< 0,15 | | | | | | | | | | | |
| 0040 | 0,15–< 0,25 | | | | | | | | | | | |
| 0050 | 0,25–< 0,50 | | | | | | | | | | | |
| 0060 | 0,50–< 0,75 | | | | | | | | | | | |
| 0070 | 0,75–< 2,5 | | | | | | | | | | | |
| 0080 | 0,75–< 1,75 | | | | | | | | | | | |
| 0090 | 1,75–< 2,5 | | | | | | | | | | | |
| 0100 | 2,5–< 10 | | | | | | | | | | | |
| 0110 | 2,5–< 5 | | | | | | | | | | | |
| 0120 | 5–< 10 | | | | | | | | | | | |
| 0130 | 10–< 100 | | | | | | | | | | | |
| 0140 | 10–< 20 | | | | | | | | | | | |
| 0150 | 20–< 30 | | | | | | | | | | | |
| 0160 | 30–< 100 | | | | | | | | | | | |
| 0170 | 100 (makseviivitus) | | | | | | | | | | | |

MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK

BILANSILISED RISKIPOSITSIOONID

BILANSIVÄLISED RISKIPOSITSIOONID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMISED ÜMBERHINDLUSTEGURID

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS PÄRAST ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST JA KREDIIDIRISKI MAANDAMIST

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

VÕLGNIKE ARV

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE TÄHTAEG (AASTATES)

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

OODATAV KAHJU

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0010

0,00–< 0,15

0020

0,00–< 0,10

0030

0,10–< 0,15

0040

0,15–< 0,25

0050

0,25–< 0,50

0060

0,50–< 0,75

0070

0,75–< 2,5

0080

0,75–< 1,75

0090

1,75–< 2,5

0100

2,5–< 10

0110

2,5–< 5

0120

5–< 10

0130

10–< 100

0140

10–< 20

0150

20–< 30

0160

30–< 100

0170

100 (makseviivitus)

C 08.04 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: RISKIGA KAALUTUD VARA VOOARUANDED (CR IRB 4)

| | RISKIGA KAALUTUD VARA |
| --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | RISKIGA KAALUTUD VARA EELMISE ARUANDEPERIOODI LÕPUS | |
| 0020 | VARA SUURUS (+/-) | |
| 0030 | VARA KVALITEET (+/-) | |
| 0040 | MUDELI VÄRSKENDUSED (+/-) | |
| 0050 | METOODIKA JA PÕHIMÕTE (+/-) | |
| 0060 | OMANDAMISED JA VÕÕRANDAMISED (+/-) | |
| 0070 | VALUUTA LIIKUMINE (+/-) | |
| 0080 | MUU (+/-) | |
| 0090 | RISKIGA KAALUTUD VARA ARUANDEPERIOODI LÕPUS | |

RISKIGA KAALUTUD VARA

0010

0010

RISKIGA KAALUTUD VARA EELMISE ARUANDEPERIOODI LÕPUS

0020

VARA SUURUS (+/-)

0030

VARA KVALITEET (+/-)

0040

MUDELI VÄRSKENDUSED (+/-)

0050

METOODIKA JA PÕHIMÕTE (+/-)

0060

OMANDAMISED JA VÕÕRANDAMISED (+/-)

0070

VALUUTA LIIKUMINE (+/-)

0080

MUU (+/-)

0090

RISKIGA KAALUTUD VARA ARUANDEPERIOODI LÕPUS

C 08.05 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE JÄRELTESTIMINE (CR IRB 5)

Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass:

makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

| MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK | ARITMEETILINE KESKMINE MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | VÕLGNIKE ARV EELMISE AASTA LÕPUS | | TEGELIK KESKMINE MAKSEVIIVITUSE MÄÄR (%) | VARASEM KESKMINE AASTANE MAKSEVIIVITUSE MÄÄR (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MILLEST: MAKSEVIIVITUS TEKKIS AASTA JOOKSUL |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| 0010 | 0,00–< 0,15 | | | | | |
| 0020 | 0,00–< 0,10 | | | | | |
| 0030 | 0,10–< 0,15 | | | | | |
| 0040 | 0,15–< 0,25 | | | | | |
| 0050 | 0,25–< 0,50 | | | | | |
| 0060 | 0,50–< 0,75 | | | | | |
| 0070 | 0,75–< 2,5 | | | | | |
| 0080 | 0,75–< 1,75 | | | | | |
| 0090 | 1,75–< 2,5 | | | | | |
| 0100 | 2,5–< 10 | | | | | |
| 0110 | 2,5–< 5 | | | | | |
| 0120 | 5–< 10 | | | | | |
| 0130 | 10–< 100 | | | | | |
| 0140 | 10–< 20 | | | | | |
| 0150 | 20–< 30 | | | | | |
| 0160 | 30–< 100 | | | | | |
| 0170 | 100 (makseviivitus) | | | | | |

MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK

ARITMEETILINE KESKMINE MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

VÕLGNIKE ARV EELMISE AASTA LÕPUS

TEGELIK KESKMINE MAKSEVIIVITUSE MÄÄR (%)

VARASEM KESKMINE AASTANE MAKSEVIIVITUSE MÄÄR (%)

MILLEST: MAKSEVIIVITUS TEKKIS AASTA JOOKSUL

0010

0020

0030

0040

0050

0010

0,00–< 0,15

0020

0,00–< 0,10

0030

0,10–< 0,15

0040

0,15–< 0,25

0050

0,25–< 0,50

0060

0,50–< 0,75

0070

0,75–< 2,5

0080

0,75–< 1,75

0090

1,75–< 2,5

0100

2,5–< 10

0110

2,5–< 5

0120

5–< 10

0130

10–< 100

0140

10–< 20

0150

20–< 30

0160

30–< 100

0170

100 (makseviivitus)

C 08.05.1 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE JÄRELTESTIMINE VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 180 LÕIKE 1 PUNKTILE f (CR IRB 5B)

Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass:

makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

| MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK | VÄLISREITINGU EKVIVALENT | ARITMEETILINE KESKMINE MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | VÕLGNIKE ARV EELMISE AASTA LÕPUS | | VARASEM KESKMINE AASTANE MAKSEVIIVITUSE MÄÄR (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MILLEST: MAKSEVIIVITUS TEKKIS AASTA JOOKSUL |
| 0005 | 0006 | 0010 | 0020 | 0030 | 0050 |
| | | | | | |

MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK

VÄLISREITINGU EKVIVALENT

ARITMEETILINE KESKMINE MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

VÕLGNIKE ARV EELMISE AASTA LÕPUS

VARASEM KESKMINE AASTANE MAKSEVIIVITUSE MÄÄR (%)

MILLEST: MAKSEVIIVITUS TEKKIS AASTA JOOKSUL

0005

0006

0010

0020

0030

0050

C 08.06 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: ERIOTSTARBELISTELE LAENUDELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD (CR IRB 6)

Eriotstarbeliste laenude liik:

| | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | RISKIKAAL | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED |
| MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0100 |
| 0010 | KATEGOORIA 1 | ALLA 2,5 AASTA | | | | | | | 50 % | | |
| 0020 | 2,5 AASTAT VÕI ENAM | | | | | | | 70 % | | |
| 0030 | KATEGOORIA 2 | ALLA 2,5 AASTA | | | | | | | 70 % | | |
| 0040 | 2,5 AASTAT VÕI ENAM | | | | | | | 90 % | | |
| 0050 | KATEGOORIA 3 | ALLA 2,5 AASTA | | | | | | | 115 % | | |
| 0060 | 2,5 AASTAT VÕI ENAM | | | | | | | 115 % | | |
| 0070 | KATEGOORIA 4 | ALLA 2,5 AASTA | | | | | | | 250 % | | |
| 0080 | 2,5 AASTAT VÕI ENAM | | | | | | | 250 % | | |
| 0090 | KATEGOORIA 5 | ALLA 2,5 AASTA | | | | | | | — | | |
| 0100 | 2,5 AASTAT VÕI ENAM | | | | | | | — | | |
| 0110 | KOKKU | ALLA 2,5 AASTA | | | | | | | | | |
| 0120 | 2,5 AASTAT VÕI ENAM | | | | | | | | | |

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIKAAL

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0100

0010

KATEGOORIA 1

ALLA 2,5 AASTA

50 %

0020

2,5 AASTAT VÕI ENAM

70 %

0030

KATEGOORIA 2

ALLA 2,5 AASTA

70 %

0040

2,5 AASTAT VÕI ENAM

90 %

0050

KATEGOORIA 3

ALLA 2,5 AASTA

115 %

0060

2,5 AASTAT VÕI ENAM

115 %

0070

KATEGOORIA 4

ALLA 2,5 AASTA

250 %

0080

2,5 AASTAT VÕI ENAM

250 %

0090

KATEGOORIA 5

ALLA 2,5 AASTA

—

0100

2,5 AASTAT VÕI ENAM

—

0110

KOKKU

ALLA 2,5 AASTA

0120

2,5 AASTAT VÕI ENAM

C 08.07 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: SISEREITINGUTE JA STANDARDMEETODI KOHALDAMISALA (CR IRB 7)

| | RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUS, NAGU ON MÄÄRATLETUD MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLIS 166 | STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMISALAS OLEVA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS KOKKU | STANDARDMEETODI ALALISE OSALISE KASUTAMISE KOHALDAMISALAS OLEV RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT | RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT, MILLELE KOHALDATAKSE JÄRKJÄRGULISE KOHALDAMISE KAVA (%) | RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT, MILLELE KOHALDATAKSE SISEREITINGUTE MEETODIT (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| 0010 | KESKVALITSUSED JA KESKPANGAD | | | | | |
| 0020 | MILLEST: PIIRKONDLIKUD VALITSUSED JA KOHALIKUD OMAVALITSUSED | | | | | |
| 0030 | MILLEST: AVALIKU SEKTORI ASUTUSED | | | | | |
| 0040 | FINANTSINSTITUTSIOONID | | | | | |
| 0050 | ÄRIÜHINGUD | | | | | |
| 0060 | MILLEST: ÄRIÜHINGUD – ERIOTSTARBELISED LAENUD (V.A RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD) | | | | | |
| 0070 | MILLEST: ÄRIÜHINGUD – ERIOTSTARBELISED LAENUD (K.A RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD) | | | | | |
| 0080 | MILLEST: ÄRIÜHINGUD – VKEd | | | | | |
| 0090 | JAENÕUDED | | | | | |
| 0100 | MILLEST JAENÕUDED - TAGATUD VKEde KINNISVARAGA | | | | | |
| 0110 | MILLEST JAENÕUDED - TAGATUD MITTE-VKEde KINNISVARAGA | | | | | |
| 0120 | MILLEST JAENÕUDED - KVALIFITSEERUVAD UUENEVAD | | | | | |
| 0130 | MILLEST JAENÕUDED - MUUD VKEdega SEOTUD | | | | | |
| 0140 | MILLEST JAENÕUDED - MUUD MITTE-VKEdega SEOTUD | | | | | |
| 0150 | OMAKAPITAL | | | | | |
| 0160 | MUUD KREDIIDI ISELOOMUGA KOHUSTUSETA VARAD | | | | | |
| 0170 | KOKKU | | | | | |

RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUS, NAGU ON MÄÄRATLETUD MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLIS 166

STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMISALAS OLEVA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS KOKKU

STANDARDMEETODI ALALISE OSALISE KASUTAMISE KOHALDAMISALAS OLEV RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT

RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT, MILLELE KOHALDATAKSE JÄRKJÄRGULISE KOHALDAMISE KAVA (%)

RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT, MILLELE KOHALDATAKSE SISEREITINGUTE MEETODIT (%)

0010

0020

0030

0040

0050

0010

KESKVALITSUSED JA KESKPANGAD

0020

MILLEST: PIIRKONDLIKUD VALITSUSED JA KOHALIKUD OMAVALITSUSED

0030

MILLEST: AVALIKU SEKTORI ASUTUSED

0040

FINANTSINSTITUTSIOONID

0050

ÄRIÜHINGUD

0060

MILLEST: ÄRIÜHINGUD – ERIOTSTARBELISED LAENUD (V.A RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD)

0070

MILLEST: ÄRIÜHINGUD – ERIOTSTARBELISED LAENUD (K.A RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD)

0080

MILLEST: ÄRIÜHINGUD – VKEd

0090

JAENÕUDED

0100

MILLEST JAENÕUDED - TAGATUD VKEde KINNISVARAGA

0110

MILLEST JAENÕUDED - TAGATUD MITTE-VKEde KINNISVARAGA

0120

MILLEST JAENÕUDED - KVALIFITSEERUVAD UUENEVAD

0130

MILLEST JAENÕUDED - MUUD VKEdega SEOTUD

0140

MILLEST JAENÕUDED - MUUD MITTE-VKEdega SEOTUD

0150

OMAKAPITAL

0160

MUUD KREDIIDI ISELOOMUGA KOHUSTUSETA VARAD

0170

KOKKU

C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODIKOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1)

Riik:

| | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised | Mahakandmised | Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised | Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | (–) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | (–) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Makseviivituses olevad riskipositsioonid |
| 0010 | 0020 | 0040 | 0050 | 0055 | 0060 | 0061 | 0070 | 0075 | 0080 | 0081 | 0082 | 0090 |
| 0010 | Keskvalitsused ja keskpangad | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Avaliku sektori asutused | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Mitmepoolsed arengupangad | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Rahvusvahelised organisatsioonid | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Finantsinstitutsioonid | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | Äriühingud | | | | | | | | | | | | | |
| 0075 | Millest: VKEd | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | Jaenõuded | | | | | | | | | | | | | |
| 0085 | Millest: VKEd | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | |
| 0095 | Millest: VKEd | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Eriti suure riskiga seotud kirjed | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Pandikirjad | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Investeerimisfondi aktsiad ja osakud | | | | | | | | | | | | | |
| 0141 | Aluspositsioonide arvessevõtmise meetod | | | | | | | | | | | | | |
| 0142 | Volituste kohane meetod | | | | | | | | | | | | | |
| 0143 | Varumeetod | | | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Omakapitali investeeringud | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | Muud riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | |
| 0170 | Koguriskipositsioon | | | | | | | | | | | | | |

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Mahakandmised

Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

(–) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

(–) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

0010

0020

0040

0050

0055

0060

0061

0070

0075

0080

0081

0082

0090

0010

Keskvalitsused ja keskpangad

0020

Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused

0030

Avaliku sektori asutused

0040

Mitmepoolsed arengupangad

0050

Rahvusvahelised organisatsioonid

0060

Finantsinstitutsioonid

0070

Äriühingud

0075

Millest: VKEd

0080

Jaenõuded

0085

Millest: VKEd

0090

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

0095

Millest: VKEd

0100

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

0110

Eriti suure riskiga seotud kirjed

0120

Pandikirjad

0130

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu

0140

Investeerimisfondi aktsiad ja osakud

0141

Aluspositsioonide arvessevõtmise meetod

0142

Volituste kohane meetod

0143

Varumeetod

0150

Omakapitali investeeringud

0160

Muud riskipositsioonid

0170

Koguriskipositsioon

C 09.02 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 2)

Riik:

| | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised | Mahakandmised | Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul | VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE VÕI KOGUMILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | | (-) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | (-) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST | OODATAV KAHJU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Millest: makseviivituses | | Millest: makseviivituses | Millest: makseviivituses |
| 0010 | 0030 | 0040 | 0050 | 0055 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0105 | 0110 | 0120 | 0121 | 0122 | 0125 | 0130 |
| 0010 | Keskvalitsused ja keskpangad | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Finantsinstitutsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Äriühingud | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0042 | Millest: eriotstarbelised laenud (v.a eriotstarbelised laenud, millele kohaldatakse riskikaalu määramist) | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0045 | Millest: eriotstarbelised laenud millele kohaldatakse riskikaalu määramist | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Millest: VKEd | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Jaenõuded | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | Tagatud kinnisvaraga | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | VKEd | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | Muud kui VKEd | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | Kvalifitseeruvad uuenevad | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Muud jaenõuded | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | VKEd | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Muud kui VKEd | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Omakapital | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Koguriskipositsioon | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Mahakandmised

Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE VÕI KOGUMILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

(-) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

(-) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

OODATAV KAHJU

Millest: makseviivituses

Millest: makseviivituses

Millest: makseviivituses

0010

0030

0040

0050

0055

0060

0070

0080

0090

0100

0105

0110

0120

0121

0122

0125

0130

0010

Keskvalitsused ja keskpangad

0020

Finantsinstitutsioonid

0030

Äriühingud

0042

Millest: eriotstarbelised laenud (v.a eriotstarbelised laenud, millele kohaldatakse riskikaalu määramist)

0045

Millest: eriotstarbelised laenud millele kohaldatakse riskikaalu määramist

0050

Millest: VKEd

0060

Jaenõuded

0070

Tagatud kinnisvaraga

0080

VKEd

0090

Muud kui VKEd

0100

Kvalifitseeruvad uuenevad

0110

Muud jaenõuded

0120

VKEd

0130

Muud kui VKEd

0140

Omakapital

0150

Koguriskipositsioon

C 09.04 – RIIKIDE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI ARVUTAMISEL JA FINANTSINSTITUTSIOONIPÕHISE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI MÄÄRA ARVUTAMISEL ASJAKOHASTE KREDIIDIRISKI POSITSIOONIDE JAOTUS (CCB)

Riik:

| | Summa | Protsent | Kvalitatiivne teave |
| --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 0020 | 0030 |
| Asjakohased krediidiriski positsioonid – krediidirisk | |
| 0010 | Riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt | | | |
| 0020 | Riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt | | | |
| Asjakohased krediidiriski positsioonid – tururisk | |
| 0030 | Kauplemisportfelli kuuluvate pikkade ja lühikeste riskipositsioonide summa standardmeetodi puhul | | | |
| 0040 | Kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide väärtus sisemudelite puhul | | | |
| Asjakohased krediidiriski positsioonid – väärtpaberistamine | |
| 0055 | Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus | | | |
| Omavahendite nõuded ja kaalud | |
| 0070 | OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI PUHUL | | | |
| 0080 | Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – krediidirisk | | | |
| 0090 | Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – tururisk | | | |
| 0100 | Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid | | | |
| 0110 | Omavahendite nõuete kaalud | | | |
| Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrad | |
| 0120 | Määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määr | | | |
| 0130 | Finantsinstitutsiooni riigi suhtes kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr | | | |
| 0140 | Finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr | | | |
| 2 % künnise kasutamine | |
| 0150 | 2 % künnise kasutamine üldise krediidiriskipositsiooni puhul | | | |
| 0160 | 2 % künnise kasutamine kauplemisportfelli kuuluva riskipositsiooni puhul | | | |

Summa

Protsent

Kvalitatiivne teave

0010

0020

0030

Asjakohased krediidiriski positsioonid – krediidirisk

0010

Riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

0020

Riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

Asjakohased krediidiriski positsioonid – tururisk

0030

Kauplemisportfelli kuuluvate pikkade ja lühikeste riskipositsioonide summa standardmeetodi puhul

0040

Kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide väärtus sisemudelite puhul

Asjakohased krediidiriski positsioonid – väärtpaberistamine

0055

Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus

Omavahendite nõuded ja kaalud

0070

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI PUHUL

0080

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – krediidirisk

0090

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – tururisk

0100

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid

0110

Omavahendite nõuete kaalud

Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrad

0120

Määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

0130

Finantsinstitutsiooni riigi suhtes kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

0140

Finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

2 % künnise kasutamine

0150

2 % künnise kasutamine üldise krediidiriskipositsiooni puhul

0160

2 % künnise kasutamine kauplemisportfelli kuuluva riskipositsiooni puhul

C 10.01 – KREDIIDIRISK: OMAKAPITAL – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED KAPITALINÕUDED (CR EQU IRB 1)

| | SISEREITINGUTE SKAALA | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIGA KAALUTUD VARA | MEMOKIRJE: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | OODATAV KAHJU |
| VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | (–) GARANTIID | (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (-) KOGUVÄLJAVOOL |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0061 | 0070 | 0080 | 0090 |
| 0010 | SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAKAPITALI INVESTEERINGUD KOKKU | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | |
| 0020 | RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU | | | | | | | | | | |
| 0050 | LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU | | | | | | | | | | |
| 0060 | LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES |
| 0070 | RISKIKAAL: 190 % | | | | | | | | | | |
| 0080 | 290 % | | | | | | | | | | |
| 0090 | 370 % | | | | | | | | | | |
| 0100 | SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD | | | | | | | | | | |
| 0110 | OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | | | | | | | | | | |
| 0120 | INVESTEERIMISFONDIDE OSAKUTEST VÕI AKTSIATEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE VARUMEETODIT | | | | | | | | | | |

SISEREITINGUTE SKAALA

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIGA KAALUTUD VARA

MEMOKIRJE:

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

OODATAV KAHJU

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

(–) GARANTIID

(–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(-) KOGUVÄLJAVOOL

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0061

0070

0080

0090

0010

SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAKAPITALI INVESTEERINGUD KOKKU

Vormiga CA seotud lahter

0020

RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

0050

LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU

0060

LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

0070

RISKIKAAL: 190 %

0080

290 %

0090

370 %

0100

SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

0110

OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

0120

INVESTEERIMISFONDIDE OSAKUTEST VÕI AKTSIATEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE VARUMEETODIT

C 10.02 – KREDIIDIRISK: OMAKAPITAL – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED KAPITALINÕUDED. RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES (CR EQU IRB 2)

| VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS) | SISEREITINGUTE SKAALA | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIGA KAALUTUD VARA | MEMOKIRJE: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | OODATAV KAHJU |
| VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | (–) GARANTIID | (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (-) KOGUVÄLJAVOOL |
| 0005 | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 |
| | | | | | | | | | |

VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

SISEREITINGUTE SKAALA

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIGA KAALUTUD VARA

MEMOKIRJE:

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

OODATAV KAHJU

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

(–) GARANTIID

(–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(-) KOGUVÄLJAVOOL

0005

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

C 11.00 – ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK (CR SETT)

| | ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS | ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON | OMAVAHENDITE NÕUDED | ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 |
| 0010 | Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 0020 | Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %) | | | | |
| 0030 | 5–15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %) | | | | |
| 0040 | 16–30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %) | | | | |
| 0050 | 31–45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %) | | | | |
| 0060 | 46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %) | | | | |
| 0070 | Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 0080 | Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %) | | | | |
| 0090 | 5–15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %) | | | | |
| 0100 | 16–30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %) | | | | |
| 0110 | 31–45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %) | | | | |
| 0120 | 46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %) | | | | |

ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

OMAVAHENDITE NÕUDED

ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

0010

0020

0030

0040

0010

Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

Vormiga CA seotud lahter

0020

Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

0030

5–15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

0040

16–30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

0050

31–45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

0060

46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

0070

Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

Vormiga CA seotud lahter

0080

Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

0090

5–15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

0100

16–30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

0110

31–45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

0120

46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

C 13.01 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMISED (CR SEC)

| | ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU | SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKI NETOPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | (–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL | RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*) | | (–) TAGASTAMATU OSTUALLAHINDLUS | (–) ALUSPOSITSIOONIDE SPETSIIFILISED KREDIIDIRISKIGA KORRIGEERIMISED | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | | SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | RISKIGA KAALUTUD VARA | LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | MÄÄRUSE (EL) 2017/2402 2. PEATÜKI RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE) | ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | (–) RISKIKAALU ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE | (–) ÜLDISEST ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE | RISKIGA KAALUTUD VARA KOGUSUMMA | MEMOKIRJE:


  RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | (-) KOGUVÄLJAVOOL | KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | (-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Ga) | (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | MILLEST: KOHALDATAKSE TEHINGUTE ÜMBERHINDAMISTEGURIT 0 % | (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD | KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD | VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD | VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD | KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS | MUU (RISKIKAAL = 1 250  %) | | VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD | VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD | VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD | KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS | MUU (RISKIKAAL = 1 250  %) | MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED |
| | | RISKIKAALUVAHEMIKE LÕIKES | MILLEST: ARVUTATUD ARTIKLI 255 LÕIKE 4 KOHASELT (OSTETUD NÕUDED) | | RISKIKAALUVAHEMIKE LÕIKES | | KREDIIDIKVALITEEDIASTMETE LÕIKES | VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI KOHALDAMISE PÕHJUSTE LÕIKES | | RISKIKAALUVAHEMIKE LÕIKES | | | MILLEST: ARVUTATUD ARTIKLI 255 LÕIKE 4 KOHASELT (OSTETUD NÕUDED) | | MILLEST: RISKIKAAL = 1 250 % (W TEADMATA) | | AUTOLAENUD JA -LIISINGUD NING SEADMETE LIISINGUD | VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI VALIK | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIKE 2 PUNKTI A | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIKE 2 PUNKTI B | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIGET 4 VÕI ARTIKLI 258 LÕIGET 2 | JÄRGIDES MEETODITE HIERARHIAT | | KESKMINE RISKIKAAL (%) |
| (–) KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*) | (-) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL | | RISKIKAAL =< 20 % | RISKIKAAL >20–50 % | RISKIKAAL >50–100 % | RISKIKAAL < 100–1 250  % | RISKIKAAL 1 250  % | | RISKIKAAL =< 20 % | RISKIKAAL >20–50 % | RISKIKAAL >50–100 % | RISKIKAAL < 100–1 250  % | RISKIKAAL 1 250  % (W TEADMATA) | RISKIKAAL 1 250  % (MUU) | | LÜHIAJALISED KREDIIDIKVALITEEDIASTMED | PIKAAJALISED KREDIIDIKVALITEEDIASTMED | AUTOLAENUD JA -LIISINGUD NING SEADMETE LIISINGUD | VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI VALIK | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIKE 2 PUNKTI A | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIKE 2 PUNKTI B | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIGET 4 VÕI ARTIKLI 258 LÕIGET 2 | JÄRGIDES MEETODITE HIERARHIAT | | RISKIKAAL =< 20 % | RISKIKAAL >20–50 % | RISKIKAAL >50–100 % | RISKIKAAL < 100–1 250  % | RISKIKAAL 1 250  % | | | | | |
| | | | ASTE 1 | ASTE 2 | ASTE 3 | KÕIK MUUD ASTMED | ASTE 1 | ASTE 2 | ASTE 3 | ASTE 4 | ASTE 5 | ASTE 6 | ASTE 7 | ASTE 8 | ASTE 9 | ASTE 10 | ASTE 11 | ASTE 12 | ASTE 13 | ASTE 14 | ASTE 15 | ASTE 16 | ASTE 17 | KÕIK MUUD ASTMED | | | | | | |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 | 0260 | 0270 | 0280 | 0290 | 0300 | 0310 | 0320 | 0330 | 0340 | 0350 | 0360 | 0370 | 0380 | 0390 | 0400 | 0410 | 0420 | 0430 | 0440 | 0450 | 0460 | 0470 | 0480 | 0490 | 0500 | 0510 | 0520 | 0530 | 0540 | 0550 | 0560 | 0570 | 0580 | 0590 | 0600 | 0610 | 0620 | 0630 | 0640 | 0650 | 0660 | 0670 | 0680 | 0690 | 0695 | 0700 | 0710 | 0720 | 0730 | 0740 | 0750 | 0760 | 0770 | 0780 | 0790 | 0800 | 0810 | 0820 | 0830 | 0840 | 0845 | 0850 | 0860 | 0870 | 0880 | 0890 | 0900 | 0910 | 0920 | 0930 |
| 0010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | |
| 0020 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE JA MUUDE KUI VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TRADITSIOONILISTE VÄÄRTPABERISTAMISTE RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | SELLISED KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA POSITSIOONID VKE-PÕHISTES SÜNTEETILISTES VÄÄRTPABERISTAMISTES, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0051 | BILANSILISTE STANDARDVÄÄRTPABERISTAMISTE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIKIRJED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0121 | MUUDE KUI VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0131 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0133 | VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0134 | MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0135 | MILLEST: MITTEKVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0136 | MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE MUUD KUI KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0150 | MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0170 | MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0180 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0190 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0200 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0210 | VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIKIRJED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0220 | MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0230 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0240 | MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0241 | MUUDE KUI VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0251 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0253 | VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0254 | MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0255 | MILLEST: MITTEKVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0256 | MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE MUUD KUI KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0260 | VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0270 | MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0280 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0290 | MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0300 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0310 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0320 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0330 | VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIKIRJED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0340 | MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0350 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0360 | MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0361 | MUUDE KUI VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0371 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0373 | VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0374 | MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0375 | MILLEST: MITTEKVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0376 | MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE MUUD KUI KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0380 | VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0390 | MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0400 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0410 | MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0420 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0430 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0440 | AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES: Lühiajalised |
| 0450 | ASTE 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0460 | ASTE 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0470 | ASTE 3 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0480 | KÕIK MUUD ASTMED JA REITINGUTA POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0490 | AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES: Pikaajalised |
| 0500 | ASTE 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0510 | ASTE 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0520 | ASTE 3 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0530 | ASTE 4 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0540 | ASTE 5 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0550 | ASTE 6 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0560 | ASTE 7 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0570 | ASTE 8 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0580 | ASTE 9 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0590 | ASTE 10 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0600 | ASTE 11 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0610 | ASTE 12 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0620 | ASTE 13 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0630 | ASTE 14 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0640 | ASTE 15 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0650 | ASTE 16 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0660 | ASTE 17 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0670 | KÕIK MUUD ASTMED JA REITINGUTA POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKI NETOPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

(–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

(–) TAGASTAMATU OSTUALLAHINDLUS

(–) ALUSPOSITSIOONIDE SPETSIIFILISED KREDIIDIRISKIGA KORRIGEERIMISED

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

RISKIGA KAALUTUD VARA

LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

MÄÄRUSE (EL) 2017/2402 2. PEATÜKI RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

(–) RISKIKAALU ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE

(–) ÜLDISEST ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE

RISKIGA KAALUTUD VARA KOGUSUMMA

MEMOKIRJE:

RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

(-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

(-) KOGUVÄLJAVOOL

KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

(-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Ga)

(-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

MILLEST: KOHALDATAKSE TEHINGUTE ÜMBERHINDAMISTEGURIT 0 %

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD

KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD

VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS

MUU (RISKIKAAL = 1 250  %)

VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD

VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS

MUU (RISKIKAAL = 1 250  %)

MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

RISKIKAALUVAHEMIKE LÕIKES

MILLEST: ARVUTATUD ARTIKLI 255 LÕIKE 4 KOHASELT (OSTETUD NÕUDED)

RISKIKAALUVAHEMIKE LÕIKES

KREDIIDIKVALITEEDIASTMETE LÕIKES

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI KOHALDAMISE PÕHJUSTE LÕIKES

RISKIKAALUVAHEMIKE LÕIKES

MILLEST: ARVUTATUD ARTIKLI 255 LÕIKE 4 KOHASELT (OSTETUD NÕUDED)

MILLEST: RISKIKAAL = 1 250 % (W TEADMATA)

AUTOLAENUD JA -LIISINGUD NING SEADMETE LIISINGUD

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI VALIK

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIKE 2 PUNKTI A

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIKE 2 PUNKTI B

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIGET 4 VÕI ARTIKLI 258 LÕIGET 2

JÄRGIDES MEETODITE HIERARHIAT

KESKMINE RISKIKAAL (%)

(–) KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

(-) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL

RISKIKAAL =< 20 %

RISKIKAAL >20–50 %

RISKIKAAL >50–100 %

RISKIKAAL < 100–1 250  %

RISKIKAAL 1 250  %

RISKIKAAL =< 20 %

RISKIKAAL >20–50 %

RISKIKAAL >50–100 %

RISKIKAAL < 100–1 250  %

RISKIKAAL 1 250  % (W TEADMATA)

RISKIKAAL 1 250  % (MUU)

LÜHIAJALISED KREDIIDIKVALITEEDIASTMED

PIKAAJALISED KREDIIDIKVALITEEDIASTMED

AUTOLAENUD JA -LIISINGUD NING SEADMETE LIISINGUD

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI VALIK

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIKE 2 PUNKTI A

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIKE 2 PUNKTI B

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIGET 4 VÕI ARTIKLI 258 LÕIGET 2

JÄRGIDES MEETODITE HIERARHIAT

RISKIKAAL =< 20 %

RISKIKAAL >20–50 %

RISKIKAAL >50–100 %

RISKIKAAL < 100–1 250  %

RISKIKAAL 1 250  %

ASTE 1

ASTE 2

ASTE 3

KÕIK MUUD ASTMED

ASTE 1

ASTE 2

ASTE 3

ASTE 4

ASTE 5

ASTE 6

ASTE 7

ASTE 8

ASTE 9

ASTE 10

ASTE 11

ASTE 12

ASTE 13

ASTE 14

ASTE 15

ASTE 16

ASTE 17

KÕIK MUUD ASTMED

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0230

0240

0250

0260

0270

0280

0290

0300

0310

0320

0330

0340

0350

0360

0370

0380

0390

0400

0410

0420

0430

0440

0450

0460

0470

0480

0490

0500

0510

0520

0530

0540

0550

0560

0570

0580

0590

0600

0610

0620

0630

0640

0650

0660

0670

0680

0690

0695

0700

0710

0720

0730

0740

0750

0760

0770

0780

0790

0800

0810

0820

0830

0840

0845

0850

0860

0870

0880

0890

0900

0910

0920

0930

0010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

0020

VÄÄRTPABERISTAMISED

0030

MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0040

VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE JA MUUDE KUI VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TRADITSIOONILISTE VÄÄRTPABERISTAMISTE RISKIPOSITSIOONID

0050

SELLISED KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA POSITSIOONID VKE-PÕHISTES SÜNTEETILISTES VÄÄRTPABERISTAMISTES, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID

0051

BILANSILISTE STANDARDVÄÄRTPABERISTAMISTE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA POSITSIOONID

0060

MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0070

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

0080

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

0090

VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIKIRJED

0100

MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0110

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0120

MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0121

MUUDE KUI VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID

0131

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0133

VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID

0134

MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0135

MILLEST: MITTEKVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0136

MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE MUUD KUI KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0140

VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

0150

MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0160

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0170

MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0180

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0190

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

0200

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

0210

VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIKIRJED

0220

MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0230

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0240

MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0241

MUUDE KUI VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID

0251

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0253

VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID

0254

MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0255

MILLEST: MITTEKVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0256

MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE MUUD KUI KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0260

VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

0270

MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0280

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0290

MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0300

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0310

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

0320

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

0330

VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIKIRJED

0340

MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0350

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0360

MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0361

MUUDE KUI VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID

0371

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0373

VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID

0374

MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0375

MILLEST: MITTEKVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0376

MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE MUUD KUI KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0380

VÄÄRTPABERISTAMISED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

0390

MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0400

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0410

MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0420

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

0430

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

0440

AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES: Lühiajalised

0450

ASTE 1

0460

ASTE 2

0470

ASTE 3

0480

KÕIK MUUD ASTMED JA REITINGUTA POSITSIOONID

0490

AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES: Pikaajalised

0500

ASTE 1

0510

ASTE 2

0520

ASTE 3

0530

ASTE 4

0540

ASTE 5

0550

ASTE 6

0560

ASTE 7

0570

ASTE 8

0580

ASTE 9

0590

ASTE 10

0600

ASTE 11

0610

ASTE 12

0620

ASTE 13

0630

ASTE 14

0640

ASTE 15

0650

ASTE 16

0660

ASTE 17

0670

KÕIK MUUD ASTMED JA REITINGUTA POSITSIOONID

C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC Details)

| SISEKOOD | VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS | GRUPISISENE, SUUNATUD VÕI AVALIK VÄÄRTPABERISTAMINE? | FINANTSINSTITUTSIOONI ROLL: (VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA / SPONSOR / ALGNE LAENUANDJA / INVESTOR) | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS | VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK | ARVESTUSLIK KÄSITLUS: KAS VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONE KAJASTATAKSE BILANSIS VÕI NEED ARVATAKSE BILANSIST VÄLJA? | MAKSEVÕIMEKÄSITLUS: Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid? | MÄRKIMISVÄÄRSE RISKI ÜLEKANDMINE | VÄÄRTPABERISTAMINE VÕI EDASIVÄÄRTPABERISTAMINE? | STANDARDVÄÄRTPABERISTAMINE | VÄÄRTPABERISTAMISED, MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | ÜLETULU LIIK | AMORTISEERIMISSÜSTEEM | TAGATISE ANDMISE VÕIMALUSED | SÄILITAMINE | VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE PROGRAMMIGA HÕLMAMATA | VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONID | VÄÄRTPABERISTAMISE STRUKTUUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOHALDATAV SÄILITAMISE LIIK | SÄILITAMISE % ARUANDEKUUPÄEVA SEISUGA | SÄILITAMISNÕUDE JÄRGIMINE? | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEV (pp.kk.aaaa) | VIIMASE VÄLJAANDMISE KUUPÄEV (pp.kk.aaaa) | VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEVA SEISUGA | KOGUSUMMA | FINANTSINSTITUTSIOONI OSA (%) | LIIK | SISEREITINGUTE MEETODI % KOHALDATUD MEETODIS | RISKIPOSITSIOONIDE ARV | MAKSEVIIVITUSES OLEVAD RISKIPOSITSIOONID (W) (%) | RIIK | MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJU (%) | OODATAV KAHJU (%) | OOTAMATU KAHJU (%) | VARADE RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%) Kirb | JAENÕUETE PROTSENT SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTES KOGUMITES | OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%) Ksa | MEMOKIRJED | BILANSIKIRJED | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | LÕPPTÄHTAEG | MEMOKIRJED |
| KREDIIDIRISKI KORRIGEERIMISED JOOKSVAL PERIOODIL | KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | ÜLETAGATUS JA RAHASTATUD RESERVIKONTOD | KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | SÜNTEETILINE ÜLETULU | VARASEIM PROGNOOSITAV LÕPETAMISE KUUPÄEV | TEHINGU ALGATAJA OSTUOPTSIOONID TEHINGUS | MÜÜDUD RISKI ALUMINE ERALDAMISPUNKT (%) | MÜÜDUD RISKI ÜLEMINE ERALDAMISPUNKT (%) | TEHINGU ALGATAJA VÄIDETUD RISKI ÜLEKANDMINE (%) |
| SUMMA | ALUMINE ERALDAMISPUNKT (%) | ASTE | SUMMA | SEERIATE ARV | KÕIGE MADALAMA NÕUDEÕIGUSEGA SEERIA KREDIIDIKVALITEEDI ASTE | SUMMA | ÜLEMINE ERALDAMISPUNKT (%) | ASTE | SUMMA | MILLEST: TAGASTAMATU OSTUALLAHINDLUS | SUMMA | ALUMINE ERALDAMISPUNKT (%) | SUMMA | SEERIATE ARV | SUMMA | ÜLEMINE ERALDAMISPUNKT (%) |
| |
| 0010 | 0020 | 0021 | 0110 | 0030 | 0040 | 0051 | 0060 | 0061 | 0070 | 0075 | 0446 | 0076 | 0077 | 0078 | 0080 | 0090 | 0100 | 0120 | 0121 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0171 | 0180 | 0181 | 0190 | 0201 | 0202 | 0203 | 0204 | 0210 | 0221 | 0222 | 0223 | 0225 | 0230 | 0231 | 0232 | 0240 | 0241 | 0242 | 0250 | 0251 | 0252 | 0254 | 0255 | 0260 | 0265 | 0270 | 0275 | 0280 | 0285 | 0287 | 0290 | 0291 | 0302 | 0303 | 0304 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

SISEKOOD

VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS

GRUPISISENE, SUUNATUD VÕI AVALIK VÄÄRTPABERISTAMINE?

FINANTSINSTITUTSIOONI ROLL: (VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA / SPONSOR / ALGNE LAENUANDJA / INVESTOR)

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS

VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK

ARVESTUSLIK KÄSITLUS: KAS VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONE KAJASTATAKSE BILANSIS VÕI NEED ARVATAKSE BILANSIST VÄLJA?

MAKSEVÕIMEKÄSITLUS: Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid?

MÄRKIMISVÄÄRSE RISKI ÜLEKANDMINE

VÄÄRTPABERISTAMINE VÕI EDASIVÄÄRTPABERISTAMINE?

STANDARDVÄÄRTPABERISTAMINE

VÄÄRTPABERISTAMISED, MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

ÜLETULU LIIK

AMORTISEERIMISSÜSTEEM

TAGATISE ANDMISE VÕIMALUSED

SÄILITAMINE

VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE PROGRAMMIGA HÕLMAMATA

VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONID

VÄÄRTPABERISTAMISE STRUKTUUR

KOHALDATAV SÄILITAMISE LIIK

SÄILITAMISE % ARUANDEKUUPÄEVA SEISUGA

SÄILITAMISNÕUDE JÄRGIMINE?

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEV (pp.kk.aaaa)

VIIMASE VÄLJAANDMISE KUUPÄEV (pp.kk.aaaa)

VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEVA SEISUGA

KOGUSUMMA

FINANTSINSTITUTSIOONI OSA (%)

LIIK

SISEREITINGUTE MEETODI % KOHALDATUD MEETODIS

RISKIPOSITSIOONIDE ARV

MAKSEVIIVITUSES OLEVAD RISKIPOSITSIOONID (W) (%)

RIIK

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJU (%)

OODATAV KAHJU (%)

OOTAMATU KAHJU (%)

VARADE RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%) Kirb

JAENÕUETE PROTSENT SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTES KOGUMITES

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%) Ksa

MEMOKIRJED

BILANSIKIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

LÕPPTÄHTAEG

MEMOKIRJED

KREDIIDIRISKI KORRIGEERIMISED JOOKSVAL PERIOODIL

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

ÜLETAGATUS JA RAHASTATUD RESERVIKONTOD

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

SÜNTEETILINE ÜLETULU

VARASEIM PROGNOOSITAV LÕPETAMISE KUUPÄEV

TEHINGU ALGATAJA OSTUOPTSIOONID TEHINGUS

MÜÜDUD RISKI ALUMINE ERALDAMISPUNKT (%)

MÜÜDUD RISKI ÜLEMINE ERALDAMISPUNKT (%)

TEHINGU ALGATAJA VÄIDETUD RISKI ÜLEKANDMINE (%)

SUMMA

ALUMINE ERALDAMISPUNKT (%)

ASTE

SUMMA

SEERIATE ARV

KÕIGE MADALAMA NÕUDEÕIGUSEGA SEERIA KREDIIDIKVALITEEDI ASTE

SUMMA

ÜLEMINE ERALDAMISPUNKT (%)

ASTE

SUMMA

MILLEST: TAGASTAMATU OSTUALLAHINDLUS

SUMMA

ALUMINE ERALDAMISPUNKT (%)

SUMMA

SEERIATE ARV

SUMMA

ÜLEMINE ERALDAMISPUNKT (%)

0010

0020

0021

0110

0030

0040

0051

0060

0061

0070

0075

0446

0076

0077

0078

0080

0090

0100

0120

0121

0130

0140

0150

0160

0171

0180

0181

0190

0201

0202

0203

0204

0210

0221

0222

0223

0225

0230

0231

0232

0240

0241

0242

0250

0251

0252

0254

0255

0260

0265

0270

0275

0280

0285

0287

0290

0291

0302

0303

0304

C 14.01 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA MEETODITE LÕIKES (SEC Details)

Meetod:

| SISEKOOD | VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD VARA KOGUSUMMA | MEMOKIRJED | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID – KAUPLEMISPORTFELL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | RISKIGA KAALUTUD VARA VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI KOHASELT | RISKIGA KAALUTUD VARA VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETODI KOHASELT | KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL VÕI MITTE KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL? | NETOPOSITSIOONID |
| BILANSIKIRJED | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | OTSESED FINANTSGARANTIID | INTRESSIMÄÄRA VAHETUSTEHINGUD / VALUUTA VAHETUSTEHINGUD | LIKVIIDSUSLIMIIDID | MUU |
| KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | | ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | | SÜNTEETILINE ÜLETULU | ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | (-) RISKIKAALU ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE | (-) ÜLDISEST ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE | PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST |
| KAITSE ANDJALE / INSTRUMENDILE VASTAV RISKIKAAL | KAITSE ANDJALE / INSTRUMENDILE VASTAV RISKIKAAL | PIKAD | LÜHIKESED |
| 0010 | 0020 | 0310 | 0320 | 0330 | 0340 | 0350 | 0351 | 0360 | 0361 | 0362 | 0370 | 0380 | 0390 | 0400 | 0411 | 0420 | 0430 | 0431 | 0432 | 0440 | 0447 | 0448 | 0450 | 0460 | 0470 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

SISEKOOD

VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA KOGUSUMMA

MEMOKIRJED

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID – KAUPLEMISPORTFELL

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

RISKIGA KAALUTUD VARA VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI KOHASELT

RISKIGA KAALUTUD VARA VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETODI KOHASELT

KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL VÕI MITTE KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL?

NETOPOSITSIOONID

BILANSIKIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

OTSESED FINANTSGARANTIID

INTRESSIMÄÄRA VAHETUSTEHINGUD / VALUUTA VAHETUSTEHINGUD

LIKVIIDSUSLIMIIDID

MUU

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

SÜNTEETILINE ÜLETULU

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

(-) RISKIKAALU ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE

(-) ÜLDISEST ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE

PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

KAITSE ANDJALE / INSTRUMENDILE VASTAV RISKIKAAL

KAITSE ANDJALE / INSTRUMENDILE VASTAV RISKIKAAL

PIKAD

LÜHIKESED

0010

0020

0310

0320

0330

0340

0350

0351

0360

0361

0362

0370

0380

0390

0400

0411

0420

0430

0431

0432

0440

0447

0448

0450

0460

0470

C 34.01 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: TULETISINSTRUMENTIDEGA TEGELEMISE MAHUD (CCR 1)

| | 1. KUU | 2. KUU | 3. KUU | KVALITATIIVNE TEAVE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PIKAD TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID | LÜHIKESED TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID | KOKKU | PIKAD TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID | LÜHIKESED TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID | KOKKU | PIKAD TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID | LÜHIKESED TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID | KOKKU |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 |
| 0010 | Tuletisinstrumentidega tegelemise mahud | | | | | | | | | | |
| 0020 | Bilansilised ja bilansivälised tuletisinstrumendid | | | | | | | | | | |
| 0030 | (-) Krediidituletisinstrumendid, mida peetakse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes | | | | | | | | | | |
| 0040 | Varad kokku | | | | | | | | | | |
| 0050 | Protsent koguvarast | | | | | | | | | | |
| ERANDID VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 273a LÕIKELE 4 |
| 0060 | Kas Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 tingimused (sh pädeva asutuse nõusolek) on täidetud? | | | | | | | | | | |
| 0070 | Konsolideeritud tasandi riskipositsioonide väärtuste arvutamise meetod | | | | | | | | | | |

1. KUU

2. KUU

3. KUU

KVALITATIIVNE TEAVE

PIKAD TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID

LÜHIKESED TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID

KOKKU

PIKAD TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID

LÜHIKESED TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID

KOKKU

PIKAD TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID

LÜHIKESED TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID

KOKKU

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0010

Tuletisinstrumentidega tegelemise mahud

0020

Bilansilised ja bilansivälised tuletisinstrumendid

0030

(-) Krediidituletisinstrumendid, mida peetakse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes

0040

Varad kokku

0050

Protsent koguvarast

ERANDID VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 273a LÕIKELE 4

0060

Kas Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 tingimused (sh pädeva asutuse nõusolek) on täidetud?

0070

Konsolideeritud tasandi riskipositsioonide väärtuste arvutamise meetod

C 34.02 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID MEETODITI (CCR 2)

Riskipositsioonid

| MEETOD | VASTASPOOLTE ARV | TEHINGUTE ARV | NOTIONAL SUMMAD | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE | MUUTUVTAGATIS, SAADUD | MUUTUVTAGATIS, ANTUD | SÕLTUMATU TAGATISE NETOVÄÄRTUS, SAADUD | SÕLTUMATU TAGATISE NETOVÄÄRTUS, ANTUD | ASENDUSKULU | VÕIMALIK TULEVANE RISKIPOSITSIOON | PRAEGUNE RISKIPOSITSIOON | TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON | REGULATIIVSE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE ARVUTAMISEKS KASUTATUD ALFA | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS ENNE KREDIIDIRISKI MAANDAMIST | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMIST | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD VARA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit | Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski sisereitingute meetodit | | Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit | Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski sisereitingute meetodit |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 |
| 0010 | ESMASE RISKIPOSITSIOONI MEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS) | | | | | | | | | | | | | | 1.4 | | | | | | | | |
| 0020 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI LIHTSUSTATUD STANDARDMEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS) | | | | | | | | | | | | | | 1.4 | | | | | | | | |
| 0030 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI STANDARDMEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS) | | | | | | | | | | | | | | 1.4 | | | | | | | | |
| 0040 | SISEMUDELI MEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JA VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE LIHTMEETOD (VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD (VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | VAR RISKIHINDAMISMEETOD VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Millest: spetsiifilise korrelatsiooniriski positsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Võimendustagatisega tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Võimendustagatiseta tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

MEETOD

VASTASPOOLTE ARV

TEHINGUTE ARV

NOTIONAL SUMMAD

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

MUUTUVTAGATIS, SAADUD

MUUTUVTAGATIS, ANTUD

SÕLTUMATU TAGATISE NETOVÄÄRTUS, SAADUD

SÕLTUMATU TAGATISE NETOVÄÄRTUS, ANTUD

ASENDUSKULU

VÕIMALIK TULEVANE RISKIPOSITSIOON

PRAEGUNE RISKIPOSITSIOON

TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON

REGULATIIVSE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE ARVUTAMISEKS KASUTATUD ALFA

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS ENNE KREDIIDIRISKI MAANDAMIST

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMIST

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA

Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit

Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski sisereitingute meetodit

Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit

Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski sisereitingute meetodit

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0010

ESMASE RISKIPOSITSIOONI MEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS)

1.4

0020

VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI LIHTSUSTATUD STANDARDMEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS)

1.4

0030

VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI STANDARDMEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS)

1.4

0040

SISEMUDELI MEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JA VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS)

0050

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

0060

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

0070

Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest

0080

FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE LIHTMEETOD (VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS)

0090

FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD (VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS)

0100

VAR RISKIHINDAMISMEETOD VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS

0110

KOKKU

0120

Millest: spetsiifilise korrelatsiooniriski positsioonid

0130

Võimendustagatisega tehingud

0140

Võimendustagatiseta tehingud

C 34.03 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI STANDARDMEETOD või VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI LIHTSUSTATUD STANDARDMEETOD (CCR 3)

Vastaspoole krediidiriski meetod

| RISKIKATEGOORIAD | VALUUTA | PAARI TEINE VALUUTA | TEHINGUTE ARV | TINGLIKUD SUMMAD | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE | LISAND |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 |
| 0010 | KOKKU | | | | | | | |
| 0020 | Millest: määratud kahte riskikategooriasse | | | | | | | |
| 0030 | Millest: määratud kolme riskikategooriasse | | | | | | | |
| 0040 | Millest: määratud enam kui kolme riskikategooriasse | | | | | | | |
| 0050 | INTRESSIRISK | | | | | | | |
| 0060 | Millest: määratud vaid intressirisk kategooriasse | | | | | | | |
| 0070 | Millest: suurimate mahtudega valuuta | | | | | | | |
| 0080 | Millest: mahtudelt teine valuuta | | | | | | | |
| 0090 | Millest: mahtudelt kolmas valuuta | | | | | | | |
| 0100 | Millest: mahtudelt neljas valuuta | | | | | | | |
| 0110 | Millest: mahtudelt viies valuuta | | | | | | | |
| 0120 | VALUUTARISK | | | | | | | |
| 0130 | Millest: määratud vaid valuutariski kategooriasse | | | | | | | |
| 0140 | Millest: mahtudelt suurim valuutapaar | | | | | | | |
| 0150 | Millest: mahtudelt teine valuutapaar | | | | | | | |
| 0160 | Millest: mahtudelt kolmas valuutapaar | | | | | | | |
| 0170 | Millest: mahtudelt neljas valuutapaar | | | | | | | |
| 0180 | Millest: mahtudelt viies valuutapaar | | | | | | | |
| 0190 | KREDIIDIRISK | | | | | | | |
| 0200 | Millest: määratud vaid krediidiriski kategooriasse | | | | | | | |
| 0210 | Ühe alusvaraga tehingud | | | | | | | |
| 0220 | Mitme alusvaraga tehingud | | | | | | | |
| 0230 | AKTSIARISK | | | | | | | |
| 0240 | Millest: määratud vaid aktsiariski kategooriasse | | | | | | | |
| 0250 | Ühe alusvaraga tehingud | | | | | | | |
| 0260 | Mitme alusvaraga tehingud | | | | | | | |
| 0270 | KAUBARISK | | | | | | | |
| 0280 | Millest: määratud vaid kaubariski kategooriasse | | | | | | | |
| 0290 | Energia | | | | | | | |
| 0300 | Metallid | | | | | | | |
| 0310 | Põllumajandustooted | | | | | | | |
| 0320 | Ilmastikutingimused | | | | | | | |
| 0330 | Muu kaup | | | | | | | |
| 0340 | MUUD RISKID | | | | | | | |

RISKIKATEGOORIAD

VALUUTA

PAARI TEINE VALUUTA

TEHINGUTE ARV

TINGLIKUD SUMMAD

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

LISAND

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0010

KOKKU

0020

Millest: määratud kahte riskikategooriasse

0030

Millest: määratud kolme riskikategooriasse

0040

Millest: määratud enam kui kolme riskikategooriasse

0050

INTRESSIRISK

0060

Millest: määratud vaid intressirisk kategooriasse

0070

Millest: suurimate mahtudega valuuta

0080

Millest: mahtudelt teine valuuta

0090

Millest: mahtudelt kolmas valuuta

0100

Millest: mahtudelt neljas valuuta

0110

Millest: mahtudelt viies valuuta

0120

VALUUTARISK

0130

Millest: määratud vaid valuutariski kategooriasse

0140

Millest: mahtudelt suurim valuutapaar

0150

Millest: mahtudelt teine valuutapaar

0160

Millest: mahtudelt kolmas valuutapaar

0170

Millest: mahtudelt neljas valuutapaar

0180

Millest: mahtudelt viies valuutapaar

0190

KREDIIDIRISK

0200

Millest: määratud vaid krediidiriski kategooriasse

0210

Ühe alusvaraga tehingud

0220

Mitme alusvaraga tehingud

0230

AKTSIARISK

0240

Millest: määratud vaid aktsiariski kategooriasse

0250

Ühe alusvaraga tehingud

0260

Mitme alusvaraga tehingud

0270

KAUBARISK

0280

Millest: määratud vaid kaubariski kategooriasse

0290

Energia

0300

Metallid

0310

Põllumajandustooted

0320

Ilmastikutingimused

0330

Muu kaup

0340

MUUD RISKID

C 34.04 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE ESMASE RISKIPOSITSIOONI MEETODIT (OEM) (CCR 4)

| RISKIKATEGOORIAD | TEHINGUTE ARV | TINGLIKUD SUMMAD | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE | VÕIMALIK TULEVANE RISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| 0010 | KOKKU | | | | | |
| 0020 | INTRESSIRISK | | | | | |
| 0030 | VALUUTARISK | | | | | |
| 0040 | KREDIIDIRISK | | | | | |
| 0050 | AKTSIARISK | | | | | |
| 0060 | KAUBARISK | | | | | |
| 0070 | Millest: elekter | | | | | |

RISKIKATEGOORIAD

TEHINGUTE ARV

TINGLIKUD SUMMAD

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

VÕIMALIK TULEVANE RISKIPOSITSIOON

0010

0020

0030

0040

0050

0010

KOKKU

0020

INTRESSIRISK

0030

VALUUTARISK

0040

KREDIIDIRISK

0050

AKTSIARISK

0060

KAUBARISK

0070

Millest: elekter

C 34.05 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE SISEMUDELI MEETODIT (IMM) (CCR 5)

| INSTRUMENDID | VÕIMENDUSTAGATISEGA | VÕIMENDUSTAGATISETA | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS |
| --- | --- | --- | --- |
| TEHINGUTE ARV | TINGLIKUD SUMMAD | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE | PRAEGUNE RISKIPOSITSIOON | TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON | STRESSIOLUKORRA TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | TEHINGUTE ARV | TINGLIKUD SUMMAD | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE | PRAEGUNE RISKIPOSITSIOON | TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON | STRESSIOLUKORRA TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 |
| 0010 | KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Millest: spetsiifilise korrelatsiooniriski positsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Tasaarvestatavate tehingute kogumid, millele kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Tasaarvestatavate tehingute kogumid, millele kohaldatakse krediidiriski sisereitingute meetodit | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | BÖRSIVÄLISED TULETISINSTRUMENDID | INTRESSIMÄÄR | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | VALUUTA | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | KREDIIT | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | OMAKAPITAL | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | KAUP | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | MUU | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | BÖRSIL KAUBELDAVAD TULETISINSTRUMENDID | INTRESSIMÄÄR | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | VALUUTA | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | KREDIIT | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0150 | OMAKAPITAL | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | KAUP | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0170 | MUU | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0180 | KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0190 | VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUD | ALUSVARAKS VÕLAKIRI | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0200 | ALUSVARAKS OMAKAPITAL | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0210 | ALUSVARAKS MUU | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0220 | KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0230 | LEPINGULISELT TOODETE VAHEL TASAARVESTATAVATE TEHINGUTE KOGUMID | | | | | | | | | | | | | | | | | |

INSTRUMENDID

VÕIMENDUSTAGATISEGA

VÕIMENDUSTAGATISETA

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

TEHINGUTE ARV

TINGLIKUD SUMMAD

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

PRAEGUNE RISKIPOSITSIOON

TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON

STRESSIOLUKORRA TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

TEHINGUTE ARV

TINGLIKUD SUMMAD

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

PRAEGUNE RISKIPOSITSIOON

TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON

STRESSIOLUKORRA TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0010

KOKKU

0020

Millest: spetsiifilise korrelatsiooniriski positsioonid

0030

Tasaarvestatavate tehingute kogumid, millele kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit

0040

Tasaarvestatavate tehingute kogumid, millele kohaldatakse krediidiriski sisereitingute meetodit

0050

BÖRSIVÄLISED TULETISINSTRUMENDID

INTRESSIMÄÄR

0060

VALUUTA

0070

KREDIIT

0080

OMAKAPITAL

0090

KAUP

0100

MUU

0110

KOKKU

0120

BÖRSIL KAUBELDAVAD TULETISINSTRUMENDID

INTRESSIMÄÄR

0130

VALUUTA

0140

KREDIIT

0150

OMAKAPITAL

0160

KAUP

0170

MUU

0180

KOKKU

0190

VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUD

ALUSVARAKS VÕLAKIRI

0200

ALUSVARAKS OMAKAPITAL

0210

ALUSVARAKS MUU

0220

KOKKU

0230

LEPINGULISELT TOODETE VAHEL TASAARVESTATAVATE TEHINGUTE KOGUMID

C 34.06 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: 20 SUURIMAT VASTASPOOLT (CCR 6)

| NIMI | KOOD | KOODI LIIK | RIIKLIK KOOD | VASTASPOOLE SEKTOR | VASTASPOOLE LIIK | VASTASPOOLE RESIDENTSUS | TEHINGUTE ARV | TINGLIKUD SUMMAD | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMIST | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD VARA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0035 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 |
| | | | | | | | | | | | | | |

NIMI

KOOD

KOODI LIIK

RIIKLIK KOOD

VASTASPOOLE SEKTOR

VASTASPOOLE LIIK

VASTASPOOLE RESIDENTSUS

TEHINGUTE ARV

TINGLIKUD SUMMAD

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMIST

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA

0010

0020

0030

0035

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

C 34.07 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: SISEREITINGUTE MEETOD – VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID RISKIPOSITSIOONI KLASSITI JA MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSETI (CCR 7)

Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass

makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

| Makseviivituse tõenäosuse skaala | Riskipositsiooni väärtus | Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivituse tõenäosus (%) | Võlgnike arv | Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär (%) | Riskipositsioonidega kaalutud keskmine tähtaeg (aastates) | Riskiga kaalutud vara | Riskiga kaalutud vara tihedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 |
| 0010 | 0,00–< 0,15 | | | | | | | |
| 0020 | 0,00–< 0,10 | | | | | | | |
| 0030 | 0,10–< 0,15 | | | | | | | |
| 0040 | 0,15–< 0,25 | | | | | | | |
| 0050 | 0,25–< 0,50 | | | | | | | |
| 0060 | 0,50–< 0,75 | | | | | | | |
| 0070 | 0,75–< 2,50 | | | | | | | |
| 0080 | 0,75–< 1,75 | | | | | | | |
| 0090 | 1,75–< 2,5 | | | | | | | |
| 0100 | 2,50–< 10,00 | | | | | | | |
| 0110 | 2,50–< 5,00 | | | | | | | |
| 0120 | 5,00–< 10,00 | | | | | | | |
| 0130 | 10,00–< 100,00 | | | | | | | |
| 0140 | 10,00–< 20,00 | | | | | | | |
| 0150 | 20,00–< 30,00 | | | | | | | |
| 0160 | 30,00–< 100,00 | | | | | | | |
| 0170 | 100,00 (makseviivitus) | | | | | | | |
| 0180 | Kokku | | | | | | | |

Makseviivituse tõenäosuse skaala

Riskipositsiooni väärtus

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivituse tõenäosus (%)

Võlgnike arv

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär (%)

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine tähtaeg (aastates)

Riskiga kaalutud vara

Riskiga kaalutud vara tihedus

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0010

0,00–< 0,15

0020

0,00–< 0,10

0030

0,10–< 0,15

0040

0,15–< 0,25

0050

0,25–< 0,50

0060

0,50–< 0,75

0070

0,75–< 2,50

0080

0,75–< 1,75

0090

1,75–< 2,5

0100

2,50–< 10,00

0110

2,50–< 5,00

0120

5,00–< 10,00

0130

10,00–< 100,00

0140

10,00–< 20,00

0150

20,00–< 30,00

0160

30,00–< 100,00

0170

100,00 (makseviivitus)

0180

Kokku

C 34.08 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: MIDA SISALDAB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONIDE TAGATIS (CCR 8)

| Tagatise liik | Tuletisinstrumentidega tehtud tehingutes kasutatud tagatis | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutes kasutatud tagatis |
| --- | --- | --- |
| Saadud tagatise õiglane väärtus | Antud tagatise õiglane väärtus | Saadud tagatise õiglane väärtus | Antud tagatise õiglane väärtus |
| Eraldatud | Eraldamata | Eraldatud | Eraldamata | Eraldatud | Eraldamata | Eraldatud | Eraldamata |
| Alustamise tagatis | Muutuvtagatis | Alustamise tagatis | Muutuvtagatis | Alustamise tagatis | Muutuvtagatis | Alustamise tagatis | Muutuvtagatis | Alustamise tagatis | Muutuvtagatis | Alustamise tagatis | Muutuvtagatis | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaber | Alustamise tagatis | Muutuvtagatis | Alustamise tagatis | Muutuvtagatis | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaber |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 |
| 0010 | Raha – omavääring | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Raha – muud vääringud | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Oma riigi keskvalitsuse võlakohustus | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Teiste riikide keskvalitsuse võlakohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Valitsusasutuste võlakohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Äriühingute võlakirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | Kapitaliväärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | Muu tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | Kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Tagatise liik

Tuletisinstrumentidega tehtud tehingutes kasutatud tagatis

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutes kasutatud tagatis

Saadud tagatise õiglane väärtus

Antud tagatise õiglane väärtus

Saadud tagatise õiglane väärtus

Antud tagatise õiglane väärtus

Eraldatud

Eraldamata

Eraldatud

Eraldamata

Eraldatud

Eraldamata

Eraldatud

Eraldamata

Alustamise tagatis

Muutuvtagatis

Alustamise tagatis

Muutuvtagatis

Alustamise tagatis

Muutuvtagatis

Alustamise tagatis

Muutuvtagatis

Alustamise tagatis

Muutuvtagatis

Alustamise tagatis

Muutuvtagatis

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaber

Alustamise tagatis

Muutuvtagatis

Alustamise tagatis

Muutuvtagatis

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaber

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0010

Raha – omavääring

0020

Raha – muud vääringud

0030

Oma riigi keskvalitsuse võlakohustus

0040

Teiste riikide keskvalitsuse võlakohustused

0050

Valitsusasutuste võlakohustused

0060

Äriühingute võlakirjad

0070

Kapitaliväärtpaberid

0080

Muu tagatis

0090

Kokku

C 34.09 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: KREDIIDITULETISINSTRUMENTIDE RISKIPOSITSIOONID (CCR 9)

| Tooteliik | TINGLIKUD SUMMAD | ÕIGLASED VÄÄRTUSED |
| --- | --- | --- |
| OSTETUD KREDIIDIRISKI KAITSE | MÜÜDUD KREDIIDIRISKI KAITSE | OSTETUD KREDIIDIRISKI KAITSE | MÜÜDUD KREDIIDIRISKI KAITSE |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 |
| 0010 | Ühe alusvaraga krediidiriski vahetustehingud | | | | |
| 0020 | Indeksipõhised krediidiriski vahetustehingud | | | | |
| 0030 | Kogutulu vahetustehingud | | | | |
| 0040 | Krediidioptsioonid | | | | |
| 0050 | Muud krediidituletisinstrumendid | | | | |
| 0060 | Kokku | | | | |
| ÕIGLASE VÄÄRTUSE JAOTUS |
| 0070 | Positiivne õiglane väärtus (vara) | | | | |
| 0080 | Negatiivne õiglane väärtus (kohustus) | | | | |

Tooteliik

TINGLIKUD SUMMAD

ÕIGLASED VÄÄRTUSED

OSTETUD KREDIIDIRISKI KAITSE

MÜÜDUD KREDIIDIRISKI KAITSE

OSTETUD KREDIIDIRISKI KAITSE

MÜÜDUD KREDIIDIRISKI KAITSE

0010

0020

0030

0040

0010

Ühe alusvaraga krediidiriski vahetustehingud

0020

Indeksipõhised krediidiriski vahetustehingud

0030

Kogutulu vahetustehingud

0040

Krediidioptsioonid

0050

Muud krediidituletisinstrumendid

0060

Kokku

ÕIGLASE VÄÄRTUSE JAOTUS

0070

Positiivne õiglane väärtus (vara)

0080

Negatiivne õiglane väärtus (kohustus)

C 34.10 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: KESKSETE VASTASPOOLTEGA SEOTUD RISKIPOSITSIOONID (CCR 10)

| | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD VARA |
| --- | --- | --- |
| 0010 | 0020 |
| 0010 | Nõuetele vastavate kesksete vastaspooltega seotud riskipositsioonid (kokku) | | |
| 0020 | Nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte juures toimuvate tehingute riskipositsioonid (v.a alustamise tagatis ja sissemaksed tagatisfondi), millest: | | |
| 0030 | i) | börsivälised tuletisinstrumendid |

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA

0010

0020

0010

Nõuetele vastavate kesksete vastaspooltega seotud riskipositsioonid (kokku)

0020

Nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte juures toimuvate tehingute riskipositsioonid (v.a alustamise tagatis ja sissemaksed tagatisfondi), millest:

0030

i)

börsivälised tuletisinstrumendid

0040

| ii) | börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

ii)

börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

0050

| iii) | väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud |
| --- | --- |

iii)

väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

0060

| iv) | tasaarvestatavate tehingute kogum, milles toodetevaheline tasaarvestus on heaks kiidetud |
| --- | --- |

iv)

tasaarvestatavate tehingute kogum, milles toodetevaheline tasaarvestus on heaks kiidetud

0070

Eraldatud alustamistagatis

0080

Eraldamata alustamistagatis

0090

Eelrahastatud sissemaksed tagatisfondi

0100

Rahastamata sissemaksed tagatisfondi

0110

Teiste kesksete vastaspoolte kui nõuetele vastavatega seotud riskipositsioonid (kokku)

0120

Teiste kesksete vastaspoolte kui nõuetele vastavate juures toimuvate tehingute riskipositsioonid (v.a alustamise tagatis ja sissemaksed tagatisfondi), millest:

0130

| i) | börsivälised tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

i)

börsivälised tuletisinstrumendid

0140

| ii) | börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

ii)

börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

0150

| iii) | väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud |
| --- | --- |

iii)

väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

0160

| iv) | tasaarvestatavate tehingute kogum, milles toodetevaheline tasaarvestus on heaks kiidetud |
| --- | --- |

iv)

tasaarvestatavate tehingute kogum, milles toodetevaheline tasaarvestus on heaks kiidetud

0170

Eraldatud alustamistagatis

0180

Eraldamata alustamistagatis

0190

Eelrahastatud sissemaksed tagatisfondi

0200

Rahastamata sissemaksed tagatisfondi

C 34.11 VASTASPOOLE KREDIIDIRISK: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD RISKIGA KAALUTUD VARA VOOARUANDED SISEMUDELI MEETODI KOHASELT (CCR 11)

| | RISKIGA KAALUTUD VARA |
| --- | --- |
| KVARTALI VOOD | AASTA VOOD |
| 0010 | 0020 |
| 0010 | Riskiga kaalutud vara eelmise aruandeperioodi lõpus | | |
| 0020 | Vara suurus | | |
| 0030 | Vastaspoolte krediidikvaliteet | | |
| 0040 | Mudeli värskendused (ainult sisemudeli meetod) | | |
| 0050 | Metoodika ja põhimõte (ainult sisemudeli meetod) | | |
| 0060 | Omandamised ja võõrandamised | | |
| 0070 | Valuuta liikumine | | |
| 0080 | Muu | | |
| 0090 | Riskiga kaalutud vara vaadeldava aruandeperioodi lõpus | | |

RISKIGA KAALUTUD VARA

KVARTALI VOOD

AASTA VOOD

0010

0020

0010

Riskiga kaalutud vara eelmise aruandeperioodi lõpus

0020

Vara suurus

0030

Vastaspoolte krediidikvaliteet

0040

Mudeli värskendused (ainult sisemudeli meetod)

0050

Metoodika ja põhimõte (ainult sisemudeli meetod)

0060

Omandamised ja võõrandamised

0070

Valuuta liikumine

0080

Muu

0090

Riskiga kaalutud vara vaadeldava aruandeperioodi lõpus

C 16.00 – OPERATSIOONIRISK (OPR)

| PANGANDUSTEGEVUS | ASJAOMANE NÄITAJA | LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL) | OMAVAHENDID NÕUE | Koguriskipositsioon operatsiooniriski puhul | VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AASTA–3 | AASTA–2 | EELMINE AASTA | AASTA–3 | AASTA–2 | EELMINE AASTA | MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST | OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST | (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST | (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST | (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID) |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0O71 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 |
| 0010 | 1. | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT |

PANGANDUSTEGEVUS

ASJAOMANE NÄITAJA

LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

OMAVAHENDID NÕUE

Koguriskipositsioon operatsiooniriski puhul

VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED

AASTA–3

AASTA–2

EELMINE AASTA

AASTA–3

AASTA–2

EELMINE AASTA

MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

(–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

(–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

(–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0O71

0080

0090

0100

0110

0120

0010

1.

Vormiga CA2 seotud lahter

0020

| 2. | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT |
| --- | --- |

2.

Vormiga CA2 seotud lahter

KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT

0030

FINANTSNÕUSTAMINE (CF)

0040

KAUPLEMINE JA MÜÜK (TS)

0050

JAEKLIENDIMAAKLERLUS (RBr)

0060

ÄRIPANGANDUS (CB)

0070

JAEPANGANDUS (RB)

0080

MAKSED JA ARVELDUSED (PS)

0090

HOIDMISTEENUSED (AS)

0100

VARAHALDUS (AM)

KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

0110

ÄRIPANGANDUS (CB)

0120

JAEPANGANDUS (RB)

0130

| 3. | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT |
| --- | --- |

3.

Vormiga CA2 seotud lahter

C 17.01 – OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR DETAILS 1)

| KAHJUDE MÄÄRAMINE ÄRILIINIDESSE | JUHTUMILIIGID | JUHTUMILIIGID KOKKU | MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR |
| --- | --- | --- | --- |
| SISEPETTUS | VÄLISPETTUS | TÖÖHÕIVETAVAD JA TÖÖOHUTUS | KLIENDID, TOOTED JA ÄRITAVAD | VARALINE KAHJU | ÄRITEGEVUSE HÄIRE JA SÜSTEEMIRIKKED | TEHINGU TÄITMINE, ÜLEKANDED JA PROTSESSIJUHTIMINE | MADALAIM | KÕRGEIM |
| Read | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 |
| 0010 | FINANTSNÕUSTAMINE [CF] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0020 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0030 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0040 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0050 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0060 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0070 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0080 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0110 | KAUPLEMINE JA MÜÜK [TS] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0120 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0130 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0140 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0150 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0160 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0170 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0180 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0210 | JAEKLIENDIMAAKLERLUS [RBr] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0220 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0230 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0240 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0250 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0260 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0270 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0280 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0310 | ÄRIPANGANDUS [CB] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0320 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0330 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0340 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0350 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0360 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0370 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0380 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0410 | JAEPANGANDUS [RB] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0420 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0430 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0440 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0450 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0460 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0470 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0480 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0510 | MAKSED JA ARVELDUSED [PS] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0520 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0530 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0540 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0550 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0560 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0570 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0580 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0610 | HOIDMIS-TEENUSED [AS] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0620 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0630 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0640 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0650 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0660 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0670 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0680 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0710 | VARAHALDUS [AM] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0720 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0730 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0740 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0750 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0760 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0770 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0780 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0810 | ETTEVÕTTEÜLENE [CI] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0820 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0830 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0840 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0850 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0860 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0870 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0880 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0910 | ÄRILIINID KOKKU | Juhtumite arv (uued juhtumid), Millest: | | | | | | | | | | |
| 0911 | seotud kahjudega ≥ 10 000 ja < 20 000 | | | | | | | | | | |
| 0912 | seotud kahjudega ≥ 20 000 ja < 100 000 | | | | | | | | | | |
| 0913 | seotud kahjudega ≥ 100 000 ja < 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 0914 | seotud kahjudega ≥ 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 0920 | Brutokahju summa (uued juhtumid), Millest: | | | | | | | | | | |
| 0921 | seotud kahjudega ≥ 10 000 ja < 20 000 | | | | | | | | | | |
| 0922 | seotud kahjudega ≥ 20 000 ja < 100 000 | | | | | | | | | | |
| 0923 | | seotud kahjudega ≥ 100 000 ja < 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 0924 | seotud kahjudega ≥ 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 0930 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, Millest: | | | | | | | | | | |
| 0935 | Millest: selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul tehti positiivne kahju korrigeerimine | | | | | | | | | | |
| 0936 | Millest: selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul tehti negatiivne kahju korrigeerimine | | | | | | | | | | |
| 0940 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0945 | Millest: kahju positiivse korrigeerimise summad (+) | | | | | | | | | | |
| 0946 | Millest: kahju negatiivse korrigeerimise summad (+) | | | | | | | | | | |
| 0950 | | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0960 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0970 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0980 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |

KAHJUDE MÄÄRAMINE ÄRILIINIDESSE

JUHTUMILIIGID

JUHTUMILIIGID KOKKU

MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

SISEPETTUS

VÄLISPETTUS

TÖÖHÕIVETAVAD JA TÖÖOHUTUS

KLIENDID, TOOTED JA ÄRITAVAD

VARALINE KAHJU

ÄRITEGEVUSE HÄIRE JA SÜSTEEMIRIKKED

TEHINGU TÄITMINE, ÜLEKANDED JA PROTSESSIJUHTIMINE

MADALAIM

KÕRGEIM

Read

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0010

FINANTSNÕUSTAMINE [CF]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0020

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0030

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0040

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0050

Suurim ühekordne kahju

0060

Viie suurima kahju kogusumma

0070

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0080

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0110

KAUPLEMINE JA MÜÜK [TS]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0120

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0130

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0140

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0150

Suurim ühekordne kahju

0160

Viie suurima kahju kogusumma

0170

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0180

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0210

JAEKLIENDIMAAKLERLUS [RBr]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0220

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0230

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0240

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0250

Suurim ühekordne kahju

0260

Viie suurima kahju kogusumma

0270

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0280

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0310

ÄRIPANGANDUS [CB]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0320

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0330

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0340

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0350

Suurim ühekordne kahju

0360

Viie suurima kahju kogusumma

0370

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0380

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0410

JAEPANGANDUS [RB]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0420

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0430

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0440

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0450

Suurim ühekordne kahju

0460

Viie suurima kahju kogusumma

0470

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0480

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0510

MAKSED JA ARVELDUSED [PS]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0520

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0530

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0540

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0550

Suurim ühekordne kahju

0560

Viie suurima kahju kogusumma

0570

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0580

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0610

HOIDMIS-TEENUSED [AS]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0620

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0630

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0640

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0650

Suurim ühekordne kahju

0660

Viie suurima kahju kogusumma

0670

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0680

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0710

VARAHALDUS [AM]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0720

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0730

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0740

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0750

Suurim ühekordne kahju

0760

Viie suurima kahju kogusumma

0770

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0780

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0810

ETTEVÕTTEÜLENE [CI]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0820

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0830

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0840

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0850

Suurim ühekordne kahju

0860

Viie suurima kahju kogusumma

0870

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0880

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0910

ÄRILIINID KOKKU

Juhtumite arv (uued juhtumid), Millest:

0911

seotud kahjudega ≥ 10 000 ja < 20 000

0912

seotud kahjudega ≥ 20 000 ja < 100 000

0913

seotud kahjudega ≥ 100 000 ja < 1 000 000

0914

seotud kahjudega ≥ 1 000 000

0920

Brutokahju summa (uued juhtumid), Millest:

0921

seotud kahjudega ≥ 10 000 ja < 20 000

0922

seotud kahjudega ≥ 20 000 ja < 100 000

0923

seotud kahjudega ≥ 100 000 ja < 1 000 000

0924

seotud kahjudega ≥ 1 000 000

0930

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, Millest:

0935

Millest: selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul tehti positiivne kahju korrigeerimine

0936

Millest: selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul tehti negatiivne kahju korrigeerimine

0940

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0945

Millest: kahju positiivse korrigeerimise summad (+)

0946

Millest: kahju negatiivse korrigeerimise summad (+)

0950

Suurim ühekordne kahju

0960

Viie suurima kahju kogusumma

0970

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0980

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

C 17.02 – OPERATSIOONIRISK: SUURED KAHJUJUHTUMID (OPR DETAILS 2)

| | Juhtumi kood | Arvestuspäev | Toimumispäev | Avastamispäev | Juhtumiliik | Brutokahju | Brutokahju ilma otsehüvitusteta | BRUTOKAHJU ÄRILIINIDE LÕIKES | Juriidilise isiku nimi | Kood | Koodi liik | Äriüksus | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finantsnõustamine [CF] | Kauplemine ja müük [TS] | Jaekliendimaaklerlus [RBr] | Äripangandus [CB] | Jaepangandus [RB] | Maksed ja arveldused [PS] | Hoidmisteenused [AS] | Varahaldus [AM] | Ettevõtteülene [CI] |
| Read | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0181 | 0185 | 0190 | 0200 |
| ... | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Juhtumi kood

Arvestuspäev

Toimumispäev

Avastamispäev

Juhtumiliik

Brutokahju

Brutokahju ilma otsehüvitusteta

BRUTOKAHJU ÄRILIINIDE LÕIKES

Juriidilise isiku nimi

Kood

Koodi liik

Äriüksus

Kirjeldus

Finantsnõustamine [CF]

Kauplemine ja müük [TS]

Jaekliendimaaklerlus [RBr]

Äripangandus [CB]

Jaepangandus [RB]

Maksed ja arveldused [PS]

Hoidmisteenused [AS]

Varahaldus [AM]

Ettevõtteülene [CI]

Read

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0181

0185

0190

0200

...

C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)

Valuuta:

| | POSITSIOONID | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- |
| KÕIK POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET |
| PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 |
| 0010 | KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID | | | | | | | Vormiga CA2 seotud lahter |
| 0011 | Üldrisk | | | | | | | |
| 0012 | Tuletisinstrumendid | | | | | | | |
| 0013 | Muud varad ja kohustused | | | | | | | |
| 0020 | Lõpptähtajal põhinev meetod | | | | | | | |
| 0030 | Tsoon 1 | | | | | | | |
| 0040 | 0 ≤ 1 kuu | | | | | | | |
| 0050 | > 1 ≤ 3 kuud | | | | | | | |
| 0060 | > 3 ≤ 6 kuud | | | | | | | |
| 0070 | > 6 ≤ 12 kuud | | | | | | | |
| 0080 | Tsoon 2 | | | | | | | |
| 0090 | > 1 ≤ 2 (1,9 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0100 | > 2 ≤ 3 (> 1,9 ≤ 2,8 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0110 | > 3 ≤ 4 (> 2,8 ≤ 3,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0120 | Tsoon 3 | | | | | | | |
| 0130 | > 4 ≤ 5 (> 3,6 ≤ 4,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0140 | > 5 ≤ 7 (> 4,3 ≤ 5,7 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0150 | > 7 ≤ 10 (> 5,7 ≤ 7,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0160 | > 10 ≤ 15 (> 7,3 ≤ 9,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0170 | > 15 ≤ 20 (> 9,3 ≤ 10,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0180 | > 20 (> 10,6 ≤ 12,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0190 | (> 12,0 ≤ 20,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0200 | (> 20 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 0210 | Kestusel põhinev meetod | | | | | | | |
| 0220 | Tsoon 1 | | | | | | | |
| 0230 | Tsoon 2 | | | | | | | |
| 0240 | Tsoon 3 | | | | | | | |
| 0250 | Spetsiifiline risk | | | | | | | |
| 0251 | Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul | | | | | | | |
| 0260 | Tabeli 1 esimese kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid | | | | | | | |
| 0270 | Tabeli 1 teise kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid | | | | | | | |
| 0280 | Järelejäänud kehtivusajaga ≤ 6 kuud | | | | | | | |
| 0290 | Järelejäänud kehtivusajaga > 6 kuud ja ≤ 24 kuud | | | | | | | |
| 0300 | Järelejäänud kehtivusajaga > 24 kuud | | | | | | | |
| 0310 | Tabeli 1 kolmanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid | | | | | | | |
| 0320 | Tabeli 1 neljanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid | | | | | | | |
| 0321 | Reitingu saanud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid | | | | | | | |
| 0325 | Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul | | | | | | | |
| 0330 | Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul | | | | | | | |
| 0350 | Lisanõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk) | | | | | | | |
| 0360 | Lihtsustatud meetod | | | | | | | |
| 0370 | Täiustatud deltameetod – lisanõuded gammariski puhul | | | | | | | |
| 0380 | Täiustatud deltameetod – lisanõuded vegariski puhul | | | | | | | |
| 0385 | Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed | | | | | | | |
| 0390 | Stsenaariumi maatriksmeetod | | | | | | | |

POSITSIOONID

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

KÕIK POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0010

KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

Vormiga CA2 seotud lahter

0011

Üldrisk

0012

Tuletisinstrumendid

0013

Muud varad ja kohustused

0020

Lõpptähtajal põhinev meetod

0030

Tsoon 1

0040

0 ≤ 1 kuu

0050

> 1 ≤ 3 kuud

0060

> 3 ≤ 6 kuud

0070

> 6 ≤ 12 kuud

0080

Tsoon 2

0090

> 1 ≤ 2 (1,9 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0100

> 2 ≤ 3 (> 1,9 ≤ 2,8 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0110

> 3 ≤ 4 (> 2,8 ≤ 3,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0120

Tsoon 3

0130

> 4 ≤ 5 (> 3,6 ≤ 4,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0140

> 5 ≤ 7 (> 4,3 ≤ 5,7 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0150

> 7 ≤ 10 (> 5,7 ≤ 7,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0160

> 10 ≤ 15 (> 7,3 ≤ 9,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0170

> 15 ≤ 20 (> 9,3 ≤ 10,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0180

> 20 (> 10,6 ≤ 12,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0190

(> 12,0 ≤ 20,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0200

(> 20 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

0210

Kestusel põhinev meetod

0220

Tsoon 1

0230

Tsoon 2

0240

Tsoon 3

0250

Spetsiifiline risk

0251

Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

0260

Tabeli 1 esimese kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

0270

Tabeli 1 teise kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

0280

Järelejäänud kehtivusajaga ≤ 6 kuud

0290

Järelejäänud kehtivusajaga > 6 kuud ja ≤ 24 kuud

0300

Järelejäänud kehtivusajaga > 24 kuud

0310

Tabeli 1 kolmanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

0320

Tabeli 1 neljanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

0321

Reitingu saanud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid

0325

Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

0330

Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

0350

Lisanõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

0360

Lihtsustatud meetod

0370

Täiustatud deltameetod – lisanõuded gammariski puhul

0380

Täiustatud deltameetod – lisanõuded vegariski puhul

0385

Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed

0390

Stsenaariumi maatriksmeetod

C 19.00 – TURURISK: standardmeetodikohane väärtpaberistamiste spetsiifiline risk (MKR SA SEC)

| | KÕIK POSITSIOONID | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | (PIKKADE) NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES | (LÜHIKESTE) NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES | NETOPOSITSIOONI JAOTUS MEETODITE LÕIKES | MÄÄRUSE (EL) 2017/2402 2. PEATÜKI RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE) | ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST / OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIKAD | LÜHIKESED | (–) PIKAD | (–) LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED | 0–10 % | 10–12 % | 12–20 % | 20–40 % | 40–100 % | 100–150 % | 150–200 % | 200–225 % | 225–250 % | 250–300 % | 300–350 % | 350–425 % | 425–500 % | 500–650 % | 650–750 % | 750–850 % | 850–1250 % | 0–10 % | 10–12 % | 12–20 % | 20–40 % | 40–100 % | 100–150 % | 150–200 % | 200–225 % | 225–250 % | 250–300 % | 300–350 % | 350–425 % | 425–500 % | 500–650 % | 650–750 % | 750–850 % | 850–1250 % | 1250 % | VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD | VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD | VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD | KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS | MUU (RISKIKAAL = 1 250  %) | KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0061 | 0062 | 0063 | 0064 | 0065 | 0066 | 0071 | 0072 | 0073 | 0074 | 0075 | 0076 | 0077 | 0078 | 0079 | 0081 | 0082 | 0085 | 0086 | 0087 | 0088 | 0089 | 0091 | 0092 | 0093 | 0094 | 0095 | 0096 | 0097 | 0098 | 0099 | 0101 | 0102 | 0103 | 0104 | 0402 | 0403 | 0404 | 0405 | 0900 | 0406 | 0530 | 0540 | 0570 | 0601 |
| 0010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga MKR SA TDI {325:060} seotud lahter |
| 0020 | Millest: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0041 | MILLEST: MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0071 | MILLEST: MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0101 | MILLEST: MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

KÕIK POSITSIOONID

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

(PIKKADE) NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

(LÜHIKESTE) NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

NETOPOSITSIOONI JAOTUS MEETODITE LÕIKES

MÄÄRUSE (EL) 2017/2402 2. PEATÜKI RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST / OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

PIKAD

LÜHIKESED

(–) PIKAD

(–) LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

0–10 %

10–12 %

12–20 %

20–40 %

40–100 %

100–150 %

150–200 %

200–225 %

225–250 %

250–300 %

300–350 %

350–425 %

425–500 %

500–650 %

650–750 %

750–850 %

850–1250 %

0–10 %

10–12 %

12–20 %

20–40 %

40–100 %

100–150 %

150–200 %

200–225 %

225–250 %

250–300 %

300–350 %

350–425 %

425–500 %

500–650 %

650–750 %

750–850 %

850–1250 %

1250 %

VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD

VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS

MUU (RISKIKAAL = 1 250  %)

KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0061

0062

0063

0064

0065

0066

0071

0072

0073

0074

0075

0076

0077

0078

0079

0081

0082

0085

0086

0087

0088

0089

0091

0092

0093

0094

0095

0096

0097

0098

0099

0101

0102

0103

0104

0402

0403

0404

0405

0900

0406

0530

0540

0570

0601

0010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga MKR SA TDI {325:060} seotud lahter

0020

Millest: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

0030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

0040

VÄÄRTPABERISTAMISED

0041

MILLEST: MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0050

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

0060

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

0070

VÄÄRTPABERISTAMISED

0071

MILLEST: MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0080

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

0090

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

0100

VÄÄRTPABERISTAMISED

0101

MILLEST: MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

0110

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP)

| | KÕIK POSITSIOONID | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | (PIKA) NETOPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES | (LÜHIKESE) NETOPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES | NETOPOSITSIOONI JAOTUS MEETODITE LÕIKES | ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIKAD | LÜHIKESED | (–) PIKAD | (–) LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED | 0–10 % | 10–12 % | 12–20 % | 20–40 % | 40–100 % | 100–250 % | 250–350 % | 350–425 % | 425–650 % | 650–1250 % | 1250% | 0–10 % | 10–12 % | 12–20 % | 20–40 % | 40–100 % | 100–250 % | 250–350 % | 350–425 % | 425–650 % | 650–1250 % | 1250% | VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD | VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD | VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD | KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS | MUU (RISKIKAAL = 1250 %) | KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0071 | 0072 | 0073 | 0074 | 0075 | 0076 | 0077 | 0078 | 0079 | 0081 | 0082 | 0086 | 0087 | 0088 | 0089 | 0091 | 0092 | 0093 | 0094 | 0095 | 0096 | 0097 | 0402 | 0403 | 0404 | 0405 | 0900 | 0406 | 0410 | 0420 | 0430 | 0440 | 0450 |
| 0010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga MKR SA TDI {0330:0060} seotud lahter |
| | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: |
| 0020 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID: |
| 0110 | N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

KÕIK POSITSIOONID

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

(PIKA) NETOPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

(LÜHIKESE) NETOPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

NETOPOSITSIOONI JAOTUS MEETODITE LÕIKES

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

PIKAD

LÜHIKESED

(–) PIKAD

(–) LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

0–10 %

10–12 %

12–20 %

20–40 %

40–100 %

100–250 %

250–350 %

350–425 %

425–650 %

650–1250 %

1250%

0–10 %

10–12 %

12–20 %

20–40 %

40–100 %

100–250 %

250–350 %

350–425 %

425–650 %

650–1250 %

1250%

VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD

VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS

MUU (RISKIKAAL = 1250 %)

KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0071

0072

0073

0074

0075

0076

0077

0078

0079

0081

0082

0086

0087

0088

0089

0091

0092

0093

0094

0095

0096

0097

0402

0403

0404

0405

0900

0406

0410

0420

0430

0440

0450

0010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga MKR SA TDI {0330:0060} seotud lahter

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID:

0020

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

0030

VÄÄRTPABERISTAMISED

0040

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

0050

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

0060

VÄÄRTPABERISTAMISED

0070

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

0080

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

0090

VÄÄRTPABERISTAMISED

0100

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID:

0110

N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

0120

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALIINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)

Riigisisene turg:

| | POSITSIOONID | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- |
| KÕIK POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET |
| PIKAD | LÜHIKESED |
| PIKAD | LÜHIKESED |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 |
| 0010 | KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 0020 | Üldrisk | | | | | | | |
| 0021 | Tuletisinstrumendid | | | | | | | |
| 0022 | Muud varad ja kohustused | | | | | | | |
| 0030 | Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit | | | | | | | |
| 0040 | Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud | | | | | | | |
| 0050 | Spetsiifiline risk | | | | | | | |
| 0090 | Lisanõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk) | | | | | | | |
| 0100 | Lihtsustatud meetod | | | | | | | |
| 0110 | Täiustatud deltameetod – lisanõuded gammariski puhul | | | | | | | |
| 0120 | Täiustatud deltameetod – lisanõuded vegariski puhul | | | | | | | |
| 0125 | Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed | | | | | | | |
| 0130 | Stsenaariumi maatriksmeetod | | | | | | | |

POSITSIOONID

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

KÕIK POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0010

KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

Vormiga CA seotud lahter

0020

Üldrisk

0021

Tuletisinstrumendid

0022

Muud varad ja kohustused

0030

Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

0040

Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

0050

Spetsiifiline risk

0090

Lisanõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

0100

Lihtsustatud meetod

0110

Täiustatud deltameetod – lisanõuded gammariski puhul

0120

Täiustatud deltameetod – lisanõuded vegariski puhul

0125

Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed

0130

Stsenaariumi maatriksmeetod

C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)

| | KÕIK POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (Sealhulgas selliste muus kui aruandlusvaluutas olevate tasakaalustamata positsioonide ümberjaotamine, mille suhtes kohaldatakse tasakaalustatud positsioonide erikäsitlust) | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED | TASAKAALUSTATUD |
| 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 |
| 0010 | KOGUPOSITSIOONID | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 0020 | Tugeva korrelatsiooniga valuutad | | | | | | | | | |
| 0025 | Millest: aruandlusvaluuta | | | | | | | | | |
| 0030 | Kõik muud valuutad (sh investeerimisfondid, keda käsitatakse eri valuutadena) | | | | | | | | | |
| 0040 | Kuld | | | | | | | | | |
| 0050 | Lisanõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk) | | | | | | | | | |
| 0060 | Lihtsustatud meetod | | | | | | | | | |
| 0070 | Täiustatud deltameetod – lisanõuded gammariski puhul | | | | | | | | | |
| 0080 | Täiustatud deltameetod – lisanõuded vegariski puhul | | | | | | | | | |
| 0085 | Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed | | | | | | | | | |
| 0090 | Stsenaariumi maatriksmeetod | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONIDE (SEALHULGAS ARUANDLUSVALUUTA) JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 0100 | Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid | | | | | | | | | |
| 0110 | Bilansivälised kirjed | | | | | | | | | |
| 0120 | Tuletisinstrumendid | | | | | | | | | |
| Memokirjed: VALUUTAPOSITSIOONID |
| 0130 | Euro | | | | | | | | | |
| 0140 | Lekk | | | | | | | | | |
| 0150 | Argentina peeso | | | | | | | | | |
| 0160 | Austraalia dollar | | | | | | | | | |
| 0170 | Brasiilia reaal | | | | | | | | | |
| 0180 | Bulgaaria leev | | | | | | | | | |
| 0190 | Kanada dollar | | | | | | | | | |
| 0200 | Tšehhi kroon | | | | | | | | | |
| 0210 | Taani kroon | | | | | | | | | |
| 0220 | Egiptuse nael | | | | | | | | | |
| 0230 | Inglise nael | | | | | | | | | |
| 0240 | Ungari forint | | | | | | | | | |
| 0250 | Jaapani jeen | | | | | | | | | |
| 0270 | Leedu litt | | | | | | | | | |
| 0280 | Denaar | | | | | | | | | |
| 0290 | Mehhiko peeso | | | | | | | | | |
| 0300 | Poola zlott | | | | | | | | | |
| 0310 | Rumeenia leu | | | | | | | | | |
| 0320 | Vene rubla | | | | | | | | | |
| 0330 | Serbia dinaar | | | | | | | | | |
| 0340 | Rootsi kroon | | | | | | | | | |
| 0350 | Šveitsi frank | | | | | | | | | |
| 0360 | Türgi liir | | | | | | | | | |
| 0370 | Grivna | | | | | | | | | |
| 0380 | USA dollar | | | | | | | | | |
| 0390 | Islandi kroon | | | | | | | | | |
| 0400 | Norra kroon | | | | | | | | | |
| 0410 | Hongkongi dollar | | | | | | | | | |
| 0420 | Uus Taiwani dollar | | | | | | | | | |
| 0430 | Uus-Meremaa dollar | | | | | | | | | |
| 0440 | Singapuri dollar | | | | | | | | | |
| 0450 | Korea vonn | | | | | | | | | |
| 0460 | Renminbi-jüaan | | | | | | | | | |
| 0470 | Muu | | | | | | | | | |
| 0480 | Horvaatia kuna | | | | | | | | | |

KÕIK POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (Sealhulgas selliste muus kui aruandlusvaluutas olevate tasakaalustamata positsioonide ümberjaotamine, mille suhtes kohaldatakse tasakaalustatud positsioonide erikäsitlust)

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

TASAKAALUSTATUD

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0010

KOGUPOSITSIOONID

Vormiga CA seotud lahter

0020

Tugeva korrelatsiooniga valuutad

0025

Millest: aruandlusvaluuta

0030

Kõik muud valuutad (sh investeerimisfondid, keda käsitatakse eri valuutadena)

0040

Kuld

0050

Lisanõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

0060

Lihtsustatud meetod

0070

Täiustatud deltameetod – lisanõuded gammariski puhul

0080

Täiustatud deltameetod – lisanõuded vegariski puhul

0085

Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed

0090

Stsenaariumi maatriksmeetod

KOGURISKIPOSITSIOONIDE (SEALHULGAS ARUANDLUSVALUUTA) JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

0100

Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid

0110

Bilansivälised kirjed

0120

Tuletisinstrumendid

Memokirjed: VALUUTAPOSITSIOONID

0130

Euro

0140

Lekk

0150

Argentina peeso

0160

Austraalia dollar

0170

Brasiilia reaal

0180

Bulgaaria leev

0190

Kanada dollar

0200

Tšehhi kroon

0210

Taani kroon

0220

Egiptuse nael

0230

Inglise nael

0240

Ungari forint

0250

Jaapani jeen

0270

Leedu litt

0280

Denaar

0290

Mehhiko peeso

0300

Poola zlott

0310

Rumeenia leu

0320

Vene rubla

0330

Serbia dinaar

0340

Rootsi kroon

0350

Šveitsi frank

0360

Türgi liir

0370

Grivna

0380

USA dollar

0390

Islandi kroon

0400

Norra kroon

0410

Hongkongi dollar

0420

Uus Taiwani dollar

0430

Uus-Meremaa dollar

0440

Singapuri dollar

0450

Korea vonn

0460

Renminbi-jüaan

0470

Muu

0480

Horvaatia kuna

C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBARISKIPOSITSIOONID (MKR SA COM)

| | KÕIK POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIKAD | LÜHIKESED |
| PIKAD | LÜHIKESED |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 |
| 0010 | KAUBAPOSITSIOONID KOKKU | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 0020 | Väärismetallid (v.a kuld) | | | | | | | |
| 0030 | Mitteväärismetallid | | | | | | | |
| 0040 | Põllumajanduskaubad | | | | | | | |
| 0050 | Muud | | | | | | | |
| 0060 | Millest energiatooted (nafta, gaas) | | | | | | | |
| 0070 | Lõpptähtajal põhinev meetod | | | | | | | |
| 0080 | Laiendatud lõpptähtajal põhinev meetod | | | | | | | |
| 0090 | Lihtsustatud meetod: Kõik positsioonid | | | | | | | |
| 0100 | Lisanõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk) | | | | | | | |
| 0110 | Lihtsustatud meetod | | | | | | | |
| 0120 | Täiustatud deltameetod – lisanõuded gammariski puhul | | | | | | | |
| 0130 | Täiustatud deltameetod – lisanõuded vegariski puhul | | | | | | | |
| 0135 | Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed | | | | | | | |
| 0140 | Stsenaariumi maatriksmeetod | | | | | | | |

KÕIK POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0010

KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

Vormiga CA seotud lahter

0020

Väärismetallid (v.a kuld)

0030

Mitteväärismetallid

0040

Põllumajanduskaubad

0050

Muud

0060

Millest energiatooted (nafta, gaas)

0070

Lõpptähtajal põhinev meetod

0080

Laiendatud lõpptähtajal põhinev meetod

0090

Lihtsustatud meetod: Kõik positsioonid

0100

Lisanõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

0110

Lihtsustatud meetod

0120

Täiustatud deltameetod – lisanõuded gammariski puhul

0130

Täiustatud deltameetod – lisanõuded vegariski puhul

0135

Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed

0140

Stsenaariumi maatriksmeetod

C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM)

| | VaR riskiväärtus | STRESSIOLUKORRA VaR riskiväärtus | TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE | KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON | Ületamiste arv eelneva 250 tööpäeva jooksul | VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc) | Stressiolukorra VaR riskiväärtuse korrutustegur (ms) | EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg) | VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1) | KORRUTUSTEGUR (ms) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg) | VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1) | 12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS | VIIMANE VÄÄRTUS | ALAMPIIR | 12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS | VIIMANE VÄÄRTUS |
| 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 |
| 0010 | KOGUPOSITSIOONID | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | | | | | |
| | Memokirjed: TURURISKI JAOTUS |
| 0020 | Kaubeldavad võlainstrumendid | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Kaubeldavad võlainstrumendid – üldrisk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Kaubeldavad võlainstrumendid – spetsiifiline risk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Aktsiad | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Aktsiad – üldrisk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | Aktsiad – spetsiifiline risk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | Valuutarisk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | Kaubarisk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | Üldriski kogusumma | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Spetsiifilise riski kogusumma | | | | | | | | | | | | | | | | |

VaR riskiväärtus

STRESSIOLUKORRA VaR riskiväärtus

TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

Ületamiste arv eelneva 250 tööpäeva jooksul

VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc)

Stressiolukorra VaR riskiväärtuse korrutustegur (ms)

EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

KORRUTUSTEGUR (ms) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS

VIIMANE VÄÄRTUS

ALAMPIIR

12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS

VIIMANE VÄÄRTUS

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0010

KOGUPOSITSIOONID

Vormiga CA seotud lahter

Memokirjed: TURURISKI JAOTUS

0020

Kaubeldavad võlainstrumendid

0030

Kaubeldavad võlainstrumendid – üldrisk

0040

Kaubeldavad võlainstrumendid – spetsiifiline risk

0050

Aktsiad

0060

Aktsiad – üldrisk

0070

Aktsiad – spetsiifiline risk

0080

Valuutarisk

0090

Kaubarisk

0100

Üldriski kogusumma

0110

Spetsiifilise riski kogusumma

C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA)

| | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | VaR riskiväärtus | STRESSIOLUKORRA VaR riskiväärtus | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON | MEMOKIRJED | KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISKI MAANDUSE TINGLIK VÄÄRTUS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Millest: börsivälised tuletisinstrumendid | Millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg) | VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1) | KORRUTUSTEGUR (ms) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg) | VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1) | Vastaspoolte arv | Millest: krediidiriski marginaali väljaselgitamiseks kasutati asendajat | KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK | ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD | INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 |
| 0010 | Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku | | | | | | | | | Seos lahtriga {CA2;r640;c010} | | | | | |
| 0020 | Täiustatud meetodi kohaselt | | | | | | | | | Seos lahtriga {CA2;r650;c010} | | | | | |
| 0030 | Standardmeetodi kohaselt | | | | | | | | | Seos lahtriga {CA2;r660;c010} | | | | | |
| 0040 | Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt | | | | | | | | | Seos lahtriga {CA2;r670;c010} | | | | | |

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

VaR riskiväärtus

STRESSIOLUKORRA VaR riskiväärtus

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

MEMOKIRJED

KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISKI MAANDUSE TINGLIK VÄÄRTUS

Millest: börsivälised tuletisinstrumendid

Millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

KORRUTUSTEGUR (ms) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

Vastaspoolte arv

Millest: krediidiriski marginaali väljaselgitamiseks kasutati asendajat

KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0010

Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

Seos lahtriga {CA2;r640;c010}

0020

Täiustatud meetodi kohaselt

Seos lahtriga {CA2;r650;c010}

0030

Standardmeetodi kohaselt

Seos lahtriga {CA2;r660;c010}

0040

Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

Seos lahtriga {CA2;r670;c010}

C 32.01 – Usaldusväärne hindamine: Õiglases Väärtuses Hinnatavad Varad ja Kohustused (PRUVAL 1)

| | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED | | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIS ON VÄLJA JÄETUD, KUNA NEED OSALISELT MÕJUTAVAD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDEID | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIDA ON ARVESSE VÕETUD ARTIKLI 4 LÕIKE 1 KOHASE KÜNNISE ARVUTAMISEL | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL | TÄIELIKULT VASTAVUSES OLEVAD | RISKIMAANDAMISE ARVESTUS | USALDATAVUSFILTRID | MUU | MÄRKUSED MUUDE POSITSIOONIDE KOHTA | MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 |
| 0010 | 1 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED KOKKU | | | | | | | | | |
| 0020 | 1.1 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD KOKKU | | | | | | | | | |
| 0030 | 1.1.1. | KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSVARAD | | | | | | | | | |
| 0040 | 1.1.2 | KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSVARAD | | | | | | | | | |
| 0050 | 1.1.3 | KOHUSTUSLIKULT ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL | | | | | | | | | |
| 0060 | 1.1.4 | FINANTSVARAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE | | | | | | | | | |
| 0070 | 1.1.5. | ÕIGLASES VÄÄRTUSES LÄBI MUU KOONDKASUMI MÕÕDETUD FINANTSVARAD | | | | | | | | | |
| 0080 | 1.1.6. | ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | |
| 0090 | 1.1.7. | OMAKAPITALIS KAJASTATAVAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | |
| 0100 | 1.1.8. | MUUD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | |
| 0110 | 1.1.9. | TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS | | | | | | | | | |
| 0120 | 1.1.10. | MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL | | | | | | | | | |
| 0130 | 1.1.11. | TÜTARETTEVÕTJATESSE, ÜHISETTEVÕTJATESSE JA SIDUSETTEVÕTJATESSE TEHTUD INVESTEERINGUD | | | | | | | | | |
| 0140 | 1.1.12. | (-) ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE VARADE VÄÄRTUSKÄRPED | | | | | | | | | |
| 0142 | 1.1.13. | MUUD VARAD | | | | | | | | | |
| 0143 | 1.1.14. | MÜÜGIKS HOITAVAD PÕHIVARAD JA MÜÜGIGRUPID | | | | | | | | | |
| 0150 | 1.2 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED KOKKU | | | | | | | | | |
| 0160 | 1.2.1 | KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSKOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| 0170 | 1.2.2 | KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSKOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| 0180 | 1.2.3 | FINANTSKOHUSTUSED ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE | | | | | | | | | |
| 0190 | 1.2.4 | TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS | | | | | | | | | |
| 0200 | 1.2.5 | MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL | | | | | | | | | |
| 0210 | 1.2.6 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE KOHUSTUSTE VÄÄRTUSKÄRPED | | | | | | | | | |
| 0220 | 1.2.7 | MUUD KOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| 0230 | 1.2.8 | KOHUSTUSED, MIS KUULUVAD MÜÜGIKS HOITAVAKS LIIGITATUD MÜÜGIGRUPPIDESSE | | | | | | | | | |

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIS ON VÄLJA JÄETUD, KUNA NEED OSALISELT MÕJUTAVAD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDEID

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIDA ON ARVESSE VÕETUD ARTIKLI 4 LÕIKE 1 KOHASE KÜNNISE ARVUTAMISEL

MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

TÄIELIKULT VASTAVUSES OLEVAD

RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

USALDATAVUSFILTRID

MUU

MÄRKUSED MUUDE POSITSIOONIDE KOHTA

MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0010

1

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED KOKKU

0020

1.1

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD KOKKU

0030

1.1.1.

KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSVARAD

0040

1.1.2

KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSVARAD

0050

1.1.3

KOHUSTUSLIKULT ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL

0060

1.1.4

FINANTSVARAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

0070

1.1.5.

ÕIGLASES VÄÄRTUSES LÄBI MUU KOONDKASUMI MÕÕDETUD FINANTSVARAD

0080

1.1.6.

ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

0090

1.1.7.

OMAKAPITALIS KAJASTATAVAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

0100

1.1.8.

MUUD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

0110

1.1.9.

TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

0120

1.1.10.

MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL

0130

1.1.11.

TÜTARETTEVÕTJATESSE, ÜHISETTEVÕTJATESSE JA SIDUSETTEVÕTJATESSE TEHTUD INVESTEERINGUD

0140

1.1.12.

(-) ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE VARADE VÄÄRTUSKÄRPED

0142

1.1.13.

MUUD VARAD

0143

1.1.14.

MÜÜGIKS HOITAVAD PÕHIVARAD JA MÜÜGIGRUPID

0150

1.2

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED KOKKU

0160

1.2.1

KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSKOHUSTUSED

0170

1.2.2

KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSKOHUSTUSED

0180

1.2.3

FINANTSKOHUSTUSED ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

0190

1.2.4

TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

0200

1.2.5

MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL

0210

1.2.6

ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE KOHUSTUSTE VÄÄRTUSKÄRPED

0220

1.2.7

MUUD KOHUSTUSED

0230

1.2.8

KOHUSTUSED, MIS KUULUVAD MÜÜGIKS HOITAVAKS LIIGITATUD MÜÜGIGRUPPIDESSE

C 32.02 – Usaldusväärne hindamine: põhimeetod (PRUVAL 2)

| | KATEGOORIA TASANDI AVA | AVA KOGUSUMMA | HINNATÕUSU EBAKINDLUS | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED | KVARTALI JOOKSEVTULU | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS | ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED | ESIMESE PÄEVA KASUM JA KAHJUM | SELGITUS KIRJELDUS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TURUHINDADE EBAKINDLUS | | POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD | | MUDELIRISK | | KONTSENTREERITUD POSITSIOONID | TULEVASED HALDUSKULUD | ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE | OPERATSIOONIRISK | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED | TURU-HINNA EBA-KINDLUS | POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD | MUDELIRISK | KONTSENTREERITUD POSITSIOONID | REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALID | INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUD | TULEVASED HALDUSKULUD | ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE | OPERATSIOONIRISK |
| MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT | MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT | MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 | 0260 | 0270 |
| 0010 | 1 | PÕHIMEETODIKOHANE KOGUSUMMA | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | | MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | 1.1 | ARTIKLITE 9–17 KOHASED PORTFELLID – KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA PÄRAST DIVERSIFITSEERIMIST | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | 1.1.1. | KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA ENNE DIVERSIFITSEERIMIST | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | 1.1.1.* | MILLEST: REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALIDEGA SEOTUD AVA | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | 1.1.1.** | MILLEST: INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUDEGA SEOTUD AVA | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | 1.1.1.*** | MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2016/101 ARTIKLI 9 LÕIKE 2 KOHASELT NULL | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | 1.1.1.**** | MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2016/101 ARTIKLI 10 LÕIGETE 2 ja 3 KOHASELT NULL | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | 1.1.1.1. | INTRESSIMÄÄRAD | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | 1.1.1.2 | VALUUTA | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | 1.1.1.3 | KREDIIT | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | 1.1.1.4 | AKTSIAD | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | 1.1.1.5. | KAUBAD | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | 1.1.2 | (–) DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0150 | 1.1.2.1 | (-) 1. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | 1.1.2.2 | (-) 2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0170 | 1.1.2.2* | MEMOKIRJE: DIVERSIFITSEERIMISEELSED AVAd, MIDA ON 2. MEETODI KOHASE DIVERSIFITSEERIMISE TULEMUSEL VÄHENDATUD ROHKEM KUI 90 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0180 | 1.2 | VARUMEETODI KOHASELT ARVUTATUD PORTFELLID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0190 | 1.2.1 | 100 % REALISEERIMATA NETOKASUMIST | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0200 | 1.2.2 | 10 % TINGLIKUST VÄÄRTUSEST | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0210 | 1.2.3 | 25 % ALGVÄÄRTUSEST | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

KATEGOORIA TASANDI AVA

AVA KOGUSUMMA

HINNATÕUSU EBAKINDLUS

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

KVARTALI JOOKSEVTULU

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED

ESIMESE PÄEVA KASUM JA KAHJUM

SELGITUS KIRJELDUS

TURUHINDADE EBAKINDLUS

POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

MUDELIRISK

KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

TULEVASED HALDUSKULUD

ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

OPERATSIOONIRISK

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED

TURU-HINNA EBA-KINDLUS

POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

MUDELIRISK

KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALID

INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUD

TULEVASED HALDUSKULUD

ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

OPERATSIOONIRISK

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0230

0240

0250

0260

0270

0010

1

PÕHIMEETODIKOHANE KOGUSUMMA

0020

MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

0030

1.1

ARTIKLITE 9–17 KOHASED PORTFELLID – KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA PÄRAST DIVERSIFITSEERIMIST

0040

1.1.1.

KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA ENNE DIVERSIFITSEERIMIST

0050

1.1.1.*

MILLEST: REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALIDEGA SEOTUD AVA

0060

1.1.1.**

MILLEST: INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUDEGA SEOTUD AVA

0070

1.1.1.***

MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2016/101 ARTIKLI 9 LÕIKE 2 KOHASELT NULL

0080

1.1.1.****

MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2016/101 ARTIKLI 10 LÕIGETE 2 ja 3 KOHASELT NULL

0090

1.1.1.1.

INTRESSIMÄÄRAD

0100

1.1.1.2

VALUUTA

0110

1.1.1.3

KREDIIT

0120

1.1.1.4

AKTSIAD

0130

1.1.1.5.

KAUBAD

0140

1.1.2

(–) DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

0150

1.1.2.1

(-) 1. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

0160

1.1.2.2

(-) 2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

0170

1.1.2.2*

MEMOKIRJE: DIVERSIFITSEERIMISEELSED AVAd, MIDA ON 2. MEETODI KOHASE DIVERSIFITSEERIMISE TULEMUSEL VÄHENDATUD ROHKEM KUI 90 %

0180

1.2

VARUMEETODI KOHASELT ARVUTATUD PORTFELLID

0190

1.2.1

100 % REALISEERIMATA NETOKASUMIST

0200

1.2.2

10 % TINGLIKUST VÄÄRTUSEST

0210

1.2.3

25 % ALGVÄÄRTUSEST

C 32.03 – Usaldusväärne hindamine: mudeliriskiga seotud AVA (PRUVAL 3)

| JÄRJENUMBER | MUDEL | RISKIKATEGOORIA | TOODE | VAADELDAVUS | MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA | | | 2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD AGREGEERITUD AVA | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE) | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KATVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE) | ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED | ESIMESE PÄEVA KASUM JA KAHJUM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT | MILLEST: AGREGEERITUD 2. MEETODI KOHASELT | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED | MUDELIRISK | ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE |
| 0005 | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 |
| | | | | | | | | | | | | | | | |

JÄRJENUMBER

MUDEL

RISKIKATEGOORIA

TOODE

VAADELDAVUS

MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA

2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD AGREGEERITUD AVA

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE)

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KATVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE)

ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED

ESIMESE PÄEVA KASUM JA KAHJUM

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

MILLEST: AGREGEERITUD 2. MEETODI KOHASELT

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED

MUDELIRISK

ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

0005

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

C 32.04 – Usaldusväärne hindamine: kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA (PRUVAL 4)

| JÄRJENUMBER | RISKIKATEGOORIA | TOODE | ALUSVARA | KONTSENTREERITUD POSITSIOONI SUURUS | SUURUSMÕÕT | TURUVÄÄRTUS | USALDUSVÄÄRNE VÄLJUMISPERIOOD | KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA | KONTSENTREERITUD POSITSIOONI ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMINE | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0005 | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 |
| | | | | | | | | | | |

JÄRJENUMBER

RISKIKATEGOORIA

TOODE

ALUSVARA

KONTSENTREERITUD POSITSIOONI SUURUS

SUURUSMÕÕT

TURUVÄÄRTUS

USALDUSVÄÄRNE VÄLJUMISPERIOOD

KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA

KONTSENTREERITUD POSITSIOONI ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMINE

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

0005

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

C 33.00 - RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES VASTASPOOLE RIIKIDE KAUPA (GOV)

Riik:

| | Otsesed riskipositsioonid | Memokirje: krediidituletisinstrumendid, mille alusvaraks on valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid | Riskipositsiooni väärtus | Riskiga kaalutud vara |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bilansilised riskipositsioonid | Varade väärtuse akumuleeritud langus | | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused | | | Tuletisinstrumendid | Bilansivälised riskipositsioonid |
| Selliste finantsvarade bilansiline brutoväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid | Selliste finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid (pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist) | Finantsvarad, mis ei ole tuletisinstrumendid, arvestusportfellide lõikes | Lühikesed positsioonid | | | | | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid | Nimiväärtus | Eraldised | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus |
| Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Kauplemisel kasutatavad finantsvarad | Kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel | Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad | Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad | Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Millest: lühikesed positsioonid, mis tulenevad pöördrepolaenudest, mis on liigitatud kauplemiseks hoitavateks või kauplemisel kasutatavateks finantsvaradeks | Millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Millest: kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel, finantsvaradest õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel | Millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Bilansiline väärtus | Tinglik väärtus | Bilansiline väärtus | Tinglik väärtus |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 | 0260 | 0270 | 0280 | 0290 | 0300 |
| 0010 | Koguriskipositsioon | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIDE, REGULATIIVSETE LÄHENEMISVIISIDE JA RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE LÕIKES: |
| 0020 | Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Standardmeetod | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Keskvalitsused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Avaliku sektori asutused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | Rahvusvahelised organisatsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0075 | Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | Sisereitingute meetod | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | Keskvalitsused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused [keskvalitsused] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused [finantsinstitutsioonid] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Avaliku sektori asutused [keskvalitsused] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Avaliku sektori asutused [finantsinstitutsioonid] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Rahvusvahelised organisatsioonid [keskvalitsused] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0155 | Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse tururiski raamistikku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS JÄRELEJÄÄNUD TÄHTAEGADE LÕIKES: |
| 0170 | 0–3 kuud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0180 | 3 kuud – 1 aasta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0190 | 1 aasta – 2 aastat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0200 | 2 aastat – 3 aastat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0210 | 3 aastat – 5 aastat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0220 | 5 aastat – 10 aastat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0230 | 10 aastat või rohkem | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Otsesed riskipositsioonid

Memokirje: krediidituletisinstrumendid, mille alusvaraks on valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid

Riskipositsiooni väärtus

Riskiga kaalutud vara

Bilansilised riskipositsioonid

Varade väärtuse akumuleeritud langus

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

Tuletisinstrumendid

Bilansivälised riskipositsioonid

Selliste finantsvarade bilansiline brutoväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid

Selliste finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid (pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist)

Finantsvarad, mis ei ole tuletisinstrumendid, arvestusportfellide lõikes

Lühikesed positsioonid

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

Nimiväärtus

Eraldised

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Kauplemisel kasutatavad finantsvarad

Kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel

Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad

Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad

Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Millest: lühikesed positsioonid, mis tulenevad pöördrepolaenudest, mis on liigitatud kauplemiseks hoitavateks või kauplemisel kasutatavateks finantsvaradeks

Millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Millest: kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel, finantsvaradest õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel

Millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Bilansiline väärtus

Tinglik väärtus

Bilansiline väärtus

Tinglik väärtus

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0230

0240

0250

0260

0270

0280

0290

0300

0010

Koguriskipositsioon

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIDE, REGULATIIVSETE LÄHENEMISVIISIDE JA RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE LÕIKES:

0020

Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku

0030

Standardmeetod

0040

Keskvalitsused

0050

Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused

0060

Avaliku sektori asutused

0070

Rahvusvahelised organisatsioonid

0075

Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit

0080

Sisereitingute meetod

0090

Keskvalitsused

0100

Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused [keskvalitsused]

0110

Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused [finantsinstitutsioonid]

0120

Avaliku sektori asutused [keskvalitsused]

0130

Avaliku sektori asutused [finantsinstitutsioonid]

0140

Rahvusvahelised organisatsioonid [keskvalitsused]

0155

Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit

0160

Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse tururiski raamistikku

KOGURISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS JÄRELEJÄÄNUD TÄHTAEGADE LÕIKES:

0170

0–3 kuud

0180

3 kuud – 1 aasta

0190

1 aasta – 2 aastat

0200

2 aastat – 3 aastat

0210

3 aastat – 5 aastat

0220

5 aastat – 10 aastat

0230

10 aastat või rohkem

C 35.01 – VIIVISNÕETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE: VIIVISNÕUETEGA SEOTUD MAHAARVAMISTE ARVUTAMINE (NPE LC1)

| | Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg | Kokku |
| --- | --- | --- |
| <= 1 aasta | > 1 aasta <= 2 aastat | > 2 aastat <= 3 aastat | > 3 aastat <= 4 aastat | > 4 aastat <= 5 aastat | > 5 aastat <= 6 aastat | > 6 aastat <= 7 aastat | > 7 aastat <= 8 aastat | > 8 aastat <= 9 aastat | > 9 aastat |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0010 | Kohaldatav ebapiisava kattevara summa | | | | | | | | | | | |
| KATTEVARA MIINIMUMNÕUE |
| 0020 | Kattevara miinimumnõue kokku | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Viivisnõuete tagamata osa | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Viivisnõuete tagatud osa | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Riskipositsiooni väärtus | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Viivisnõuete tagamata osa | | | | | | | | | | | |
| 0070 | Viivisnõuete tagatud osa | | | | | | | | | | | |
| OLEMASOLEV KATTEVARA |
| 0080 | Eraldised ja korrigeerimised või mahaarvamised kokku (ülempiiriga) | | | | | | | | | | | |
| 0090 | Eraldised ja korrigeerimised või mahaarvamised kokku (ülempiirita) | | | | | | | | | | | |
| 0100 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Täiendavad väärtuse korrigeerimised | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Muud omavahendite vähendamised | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Sisereitingute meetodi kohane puudujääk | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Ostuhinna ja võlgniku võlgnevuse vahe | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Summad, mille finantsinstitutsioon on riskipositsiooni viivituses olevaks liigitamisest alates maha kandnud | | | | | | | | | | | |

Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg

Kokku

<= 1 aasta

> 1 aasta <= 2 aastat

> 2 aastat <= 3 aastat

> 3 aastat <= 4 aastat

> 4 aastat <= 5 aastat

> 5 aastat <= 6 aastat

> 6 aastat <= 7 aastat

> 7 aastat <= 8 aastat

> 8 aastat <= 9 aastat

> 9 aastat

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0010

Kohaldatav ebapiisava kattevara summa

KATTEVARA MIINIMUMNÕUE

0020

Kattevara miinimumnõue kokku

0030

Viivisnõuete tagamata osa

0040

Viivisnõuete tagatud osa

0050

Riskipositsiooni väärtus

0060

Viivisnõuete tagamata osa

0070

Viivisnõuete tagatud osa

OLEMASOLEV KATTEVARA

0080

Eraldised ja korrigeerimised või mahaarvamised kokku (ülempiiriga)

0090

Eraldised ja korrigeerimised või mahaarvamised kokku (ülempiirita)

0100

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

0110

Täiendavad väärtuse korrigeerimised

0120

Muud omavahendite vähendamised

0130

Sisereitingute meetodi kohane puudujääk

0140

Ostuhinna ja võlgniku võlgnevuse vahe

0150

Summad, mille finantsinstitutsioon on riskipositsiooni viivituses olevaks liigitamisest alates maha kandnud

C 35.02 – VIIVISNÕETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE: VIIVISNÕUETEGA SEOTUD MINIMAALSED KATTEVARA NÕUDED JA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSED (V.A KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE ARTIKLI 47C LÕIKE 6 KOHALDAMISALAS OLEVAD MAKSERASKUSTE TÕTTU RESTRUKTUREERITUD RISKIPOSITSIOONID) (NPE LC2)

| | Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg | Kokku |
| --- | --- | --- |
| <= 1 aasta | > 1 aasta <= 2 aastat | > 2 aastat <= 3 aastat | > 3 aastat <= 4 aastat | > 4 aastat <= 5 aastat | > 5 aastat <= 6 aastat | > 6 aastat <= 7 aastat | > 7 aastat <= 8 aastat | > 8 aastat <= 9 aastat | > 9 aastat |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0010 | KATTEVARA MIINIMUMNÕUE KOKKU | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Viivisnõuete tagamata osa | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Viivisnõuete osa, mille jaoks on olemas ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustus | | | | | | | | | | | |
| 0060 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | | | | | | | | | | |
| 0070 | Viivisnõuete tagamata osa | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | 0.35 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | |
| 0080 | Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | | 0.25 | 0.35 | 0.55 | 0.7 | 0.8 | 0.85 | 1 | |
| 0090 | Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | | 0.25 | 0.35 | 0.55 | 0.8 | 1 | 1 | 1 | |
| 0100 | Viivisnõuete osa, mille jaoks on olemas ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustus | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | | | | | | 1 | 1 | 1 | |

Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg

Kokku

<= 1 aasta

> 1 aasta <= 2 aastat

> 2 aastat <= 3 aastat

> 3 aastat <= 4 aastat

> 4 aastat <= 5 aastat

> 5 aastat <= 6 aastat

> 6 aastat <= 7 aastat

> 7 aastat <= 8 aastat

> 8 aastat <= 9 aastat

> 9 aastat

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0010

KATTEVARA MIINIMUMNÕUE KOKKU

0020

Viivisnõuete tagamata osa

0030

Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

0040

Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

0050

Viivisnõuete osa, mille jaoks on olemas ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustus

0060

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

0070

Viivisnõuete tagamata osa

Tegur

0.35

1

1

1

1

1

1

1

0080

Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

Tegur

0.25

0.35

0.55

0.7

0.8

0.85

1

0090

Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

Tegur

0.25

0.35

0.55

0.8

1

1

1

0100

Viivisnõuete osa, mille jaoks on olemas ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustus

Tegur

1

1

1

C 35.03 – VIIVISNÕETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE: KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE ARTIKLI 47C LÕIKE 6 KOHALDAMISALAS OLEVATE RESTRUKTUREERITUD VIIVIS NÕUETEGA SEOTUD MINIMAALSED KATTEVARA NÕUDED JA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSED (NPE LC3)

| | Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg | KOKKU |
| --- | --- | --- |
| <= 1 aasta | > 1 aasta <= 2 aastat | > 2 aastat <= 3 aastat | > 3 aastat <= 4 aastat | > 4 aastat <= 5 aastat | > 5 aastat <= 6 aastat | > 6 aastat <= 7 aastat | > 7 aastat <= 8 aastat | > 8 aastat <= 9 aastat | > 9 aastat |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0010 | KATTEVARA MIINIMUMNÕUE KOKKU | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Viivisnõuete tagamata osa | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega | | | | | | | | | | | |
| 0050 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Viivisnõuete tagamata osa Esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede kohaldati 1–2 aastat pärast viivituses olevaks liigitamist (>1 aasta, <=2 aastat) | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | |
| 0070 | Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud Jaotus esimese makseraskuste tõttu restruktureerimise meetme kohaldamise aja alusel | | | | | | | | | | | |
| 0080 | > 2 ja <= 3 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | 0 | 0 | 0.35 | 0.55 | 0.7 | 0.8 | 0.85 | 1 | |
| 0090 | > 3 ja <= 4 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | | 0.25 | 0.25 | 0.55 | 0.7 | 0.8 | 0.85 | 1 | |
| 0100 | > 4 ja <= 5 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | | | 0.35 | 0.35 | 0.7 | 0.8 | 0.85 | 1 | |
| 0110 | > 5 ja <= 6 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | | | | 0.55 | 0.55 | 0.8 | 0.85 | 1 | |
| 0120 | Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega Jaotus esimese makseraskuste tõttu restruktureerimise meetme kohaldamise aja alusel | | | | | | | | | | | |
| 0130 | > 2 ja <= 3 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | 0 | 0 | 0.35 | 0.55 | 0.8 | 1 | 1 | 1 | |
| 0140 | > 3 ja <= 4 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | | 0.25 | 0.25 | 0.55 | 0.8 | 1 | 1 | 1 | |
| 0150 | > 4 ja <= 5 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | | | 0.35 | 0.35 | 0.8 | 1 | 1 | 1 | |
| 0160 | > 5 ja <= 6 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist | | | | | | | | | | | |
| | Tegur | | | | | | 0.55 | 0.55 | 1 | 1 | 1. | “ |

Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg

KOKKU

<= 1 aasta

> 1 aasta <= 2 aastat

> 2 aastat <= 3 aastat

> 3 aastat <= 4 aastat

> 4 aastat <= 5 aastat

> 5 aastat <= 6 aastat

> 6 aastat <= 7 aastat

> 7 aastat <= 8 aastat

> 8 aastat <= 9 aastat

> 9 aastat

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0010

KATTEVARA MIINIMUMNÕUE KOKKU

0020

Viivisnõuete tagamata osa

0030

Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

0040

Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

0050

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

0060

Viivisnõuete tagamata osa Esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede kohaldati 1–2 aastat pärast viivituses olevaks liigitamist (>1 aasta, <=2 aastat)

Tegur

0

0

1

1

1

1

1

1

1

0070

Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud Jaotus esimese makseraskuste tõttu restruktureerimise meetme kohaldamise aja alusel

0080

> 2 ja <= 3 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Tegur

0

0

0.35

0.55

0.7

0.8

0.85

1

0090

> 3 ja <= 4 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Tegur

0.25

0.25

0.55

0.7

0.8

0.85

1

0100

> 4 ja <= 5 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Tegur

0.35

0.35

0.7

0.8

0.85

1

0110

> 5 ja <= 6 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Tegur

0.55

0.55

0.8

0.85

1

0120

Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega Jaotus esimese makseraskuste tõttu restruktureerimise meetme kohaldamise aja alusel

0130

> 2 ja <= 3 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Tegur

0

0

0.35

0.55

0.8

1

1

1

0140

> 3 ja <= 4 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Tegur

0.25

0.25

0.55

0.8

1

1

1

0150

> 4 ja <= 5 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Tegur

0.35

0.35

0.8

1

1

1

0160

> 5 ja <= 6 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Tegur

0.55

0.55

1

1

1.

“

---

II LISA

„II LISA

OMAVAHENDITE JA OMAVAHENDITE NÕUETE ARUANDLUSE JUHISED

Sisukord

| I OSA. ÜLDISED JUHISED | 294 |
| --- | --- |

| 1. | STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED | 294 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | STRUKTUUR | 294 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED | 294 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | MÄRGI PÕHIMÕTTED | 294 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| II OSA. VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 295 |
| --- | --- |

| 1. | KAPITALI ADEKVAATSUSE ÜLEVAADE (CA) | 295 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 295 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1) | 296 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1 | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 296 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.3. | C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2) | 311 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 311 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.4 | C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3) | 317 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 317 |
| --- | --- | --- |

1.4.1

| 1.5. | C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4) | 320 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 320 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6 | ÜLEMINEKUSÄTTED JA INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5) | 334 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 1.6.1 | ÜLDISED MÄRKUSED | 334 |
| --- | --- | --- |

1.6.1

| 1.6.2 | C 05.01 – ÜLEMINEKUSÄTTED (CA5.1) | 335 |
| --- | --- | --- |

1.6.2

| 1.6.2.1 | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 335 |
| --- | --- | --- |

1.6.2.1

| 1.6.3 | C 05.02 – INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5.2) | 339 |
| --- | --- | --- |

1.6.3

| 1.6.3.1 | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 339 |
| --- | --- | --- |

1.6.3.1

| 2. | KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS) | 341 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 341 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME KOHTA | 341 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | TEAVE ÜKSIKUTE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES | 342 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL) | 342 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS) | 343 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | KREDIIDIRISKI VORMID | 350 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 350 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | SELLISTE KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KAJASTAMINE, MILLEL ON ASENDUSMÕJU | 350 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI KAJASTAMINE | 350 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODIKOHASED KAPITALINÕUDED (CR SA) | 351 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 351 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | VORMI CR SA ULATUS | 351 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | RISKIPOSITSIOONIDE MÄÄRAMINE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE STANDARDMEETODI KOHASELT | 352 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | SELGITUSED MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLIS 112 OSUTATUD TEATAVATE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE KOHALDAMISALA KOHTA | 356 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.4.1. | RISKIPOSITSIOONI KLASS „FINANTSINSTITUTSIOONID“ | 356 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | RISKIPOSITSIOONI KLASS „PANDIKIRJADEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID“ | 356 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | RISKIPOSITSIOONI KLASS „ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJA AKTSIATEST JA OSAKUTEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID“ | 356 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3.

| 3.2.5. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 356 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.3. | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR IRB) | 364 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | VORMI CR IRB ULATUS | 364 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | VORMI CR IRB JAOTUS | 365 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | C 08.01 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE (CR IRB 1) | 366 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.3.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 366 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.1.

| 3.3.4. | C 08.02 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: JAOTUS VÕLGNIKE REITINGUKLASSIDE VÕI KOGUMITE LÕIKES (VORM CR IRB 2) | 375 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.1. | C 08.03 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE (JAOTUS MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIKUTI) (CR IRB 3) | 376 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 376 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 376 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.3.2. | C 08.04 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE (RISKIGA KAALUTUD VARA VOOARUANDED) (CR IRB 4) | 378 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 378 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.1.

| 3.3.2.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 378 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.

| 3.3.3. | C 08.05 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE (MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE JÄRELTESTIMINE) (CR IRB 5) | 380 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 380 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.1.

| 3.3.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 380 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.2.

| 3.3.4. | C 08.05.1 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE: MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE JÄRELTESTIMINE VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 180 LÕIKE 1 PUNKTILE F (CR IRB 5B) | 381 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.4.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 381 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.1.

| 3.3.5. | C 08.06 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE (ERIOTSTARBELISTELE LAENUDELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD) (CR IRB 6) | 381 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.5.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 381 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.1.

| 3.3.5.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 381 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.2.

| 3.3.6. | C 08.07 – KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMINE KAPITALINÕUETELE (SISEREITINGUTE JA STANDARDMEETODI KOHALDAMISALA) (CR IRB 7) | 382 |
| --- | --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 382 |
| --- | --- | --- |

3.3.6.1.

| 3.3.6.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 382 |
| --- | --- | --- |

3.3.6.2.

| 3.4. | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: TEAVE GEOGRAAFILISE JAOTUSE KOHTA | 383 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODIKOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1) | 384 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.1.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 384 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.1.

| 3.4.2. | C 09.02 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 2) | 387 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.2.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 387 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.1.

| 3.4.3. | C 09.04 – RIIKIDE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI MÄÄRA ARVUTAMISEL JA FINANTSINSTITUTSIOONIPÕHISE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI MÄÄRA ARVUTAMISEL ASJAKOHASTE KREDIIDIRISKI POSITSIOONIDE JAOTUS (CCB) | 390 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 390 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 390 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.5. | C 10.01 JA C 10.02 – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT KÄSITLETAVAD OMAKAPITALI INVESTEERINGUD (VORMID CR EQU IRB 1 JA CR EQU IRB 2) | 393 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 393 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA (KEHTIVAD NII VORMI CR EQU IRB 1 KUI KA VORMI CR EQU IRB 2 KOHTA) | 395 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | C 11.00 – ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK (CR SETT) | 397 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 397 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 398 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.7. | C 13.01 – KREDIIDIRISK – VÄÄRTPABERISTAMINE (CR SEC) | 400 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 400 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 400 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.8. | ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS) | 409 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | VORMI CR IRB ULATUS | 409 |
| --- | --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | VORMI SEC DETAILS JAOTUS | 410 |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS) | 410 |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | C 14.01 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS 2) | 422 |
| --- | --- | --- |

3.8.4.

| 3.9. | VASTASPOOLE KREDIIDIRISK | 424 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI VORMIDE KOHALDAMISALA | 424 |
| --- | --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | C 34.01 – TULETISINSTRUMENTIDEGA TEGELEMISE MAHUD | 425 |
| --- | --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 425 |
| --- | --- | --- |

3.9.2.1.

| 3.9.2.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 425 |
| --- | --- | --- |

3.9.2.2.

| 3.9.3. | C 34.02 – VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID MEETODITI | 426 |
| --- | --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 426 |
| --- | --- | --- |

3.9.3.1.

| 3.9.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 426 |
| --- | --- | --- |

3.9.3.2.

| 3.9.4. | C 34.03 – VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE STANDARDMEETODEID: VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI STANDARDMEETODIT JA VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI LIHTSUSTATUD STANDARDMEETODIT. | 432 |
| --- | --- | --- |

3.9.4.

| 3.9.4.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 432 |
| --- | --- | --- |

3.9.4.1.

| 3.9.4.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 432 |
| --- | --- | --- |

3.9.4.2.

| 3.9.5. | C 34.04 – VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE ESMASE RISKIPOSITSIOONI MEETODIT (OEM) | 434 |
| --- | --- | --- |

3.9.5.

| 3.9.5.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 434 |
| --- | --- | --- |

3.9.5.1.

| 3.9.6. | C 34.05 – VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID, MILLELE KOHALDATAKSE SISEMUDELI MEETODIT (IMM) | 434 |
| --- | --- | --- |

3.9.6.

| 3.9.6.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 434 |
| --- | --- | --- |

3.9.6.1.

| 3.9.7. | C 34.06 – 20 SUURIMAT VASTASPOOLT | 436 |
| --- | --- | --- |

3.9.7.

| 3.9.7.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 436 |
| --- | --- | --- |

3.9.7.1.

| 3.9.7.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 436 |
| --- | --- | --- |

3.9.7.2.

| 3.9.8. | C 34.07 – SISEREITINGUTE MEETOD – VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONID RISKIPOSITSIOONI KLASSITI JA MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSETI | 437 |
| --- | --- | --- |

3.9.8.

| 3.9.8.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 437 |
| --- | --- | --- |

3.9.8.1.

| 3.9.8.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 438 |
| --- | --- | --- |

3.9.8.2.

| 3.9.9. | C 34.08 – MIDA SISALDAB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONIDE TAGATIS | 439 |
| --- | --- | --- |

3.9.9.

| 3.9.9.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 439 |
| --- | --- | --- |

3.9.9.1.

| 3.9.9.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 439 |
| --- | --- | --- |

3.9.9.2.

| 3.9.10. | C 34.09 – KREDIIDITULETISINSTRUMENTIDE RISKIPOSITSIOONID | 440 |
| --- | --- | --- |

3.9.10.

| 3.9.10.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 440 |
| --- | --- | --- |

3.9.10.1.

| 3.9.11. | C 34.10 – KESKSETE VASTASPOOLTEGA SEOTUD RISKIPOSITSIOONID | 441 |
| --- | --- | --- |

3.9.11.

| 3.9.11.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 441 |
| --- | --- | --- |

3.9.11.1.

| 3.9.11.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 441 |
| --- | --- | --- |

3.9.11.2.

| 3.9.12. | C 34.11 – VASTASPOOLE KREDIIDIRISKILE AVATUD POSITSIOONIDE RISKIGA KAALUTUD VARA VOOARUANDED SISEMUDELI MEETODI KOHASELT | 442 |
| --- | --- | --- |

3.9.12.

| 3.9.12.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 442 |
| --- | --- | --- |

3.9.12.1.

| 3.9.12.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 442 |
| --- | --- | --- |

3.9.12.2.

| 4. | OPERATSIOONIRISKI VORMID | 443 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | C 16.00 – OPERATSIOONIRISK (OPR) | 443 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 443 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 444 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | OPERATSIOONIRISK: ÜKSIKASJALIK TEAVE EELMISE AASTA KAHJUDE KOHTA (OPR DETAILS) | 446 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 446 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | C 17.01: OPERATSIOONIRISKI KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR DETAILS 1) | 447 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 447 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 448 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.3. | C 17.02: OPERATSIOONIRISK: ÜKSIKASJALIK TEAVE EELMISE AASTA SUURIMATE KAHJUJUHTUMITE KOHTA (OPR DETAILS 2) | 453 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 453 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 453 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.2.

| 5. | TURURISKI VORMID | 454 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI) | 455 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 455 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 455 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.2. | C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC) | 457 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 457 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 457 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVASSE KAUPLEMISPORTFELLI MÄÄRATUD POSITSIOONIDE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP) | 459 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 459 |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 460 |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALIINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU) | 462 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 462 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 462 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX) | 464 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 464 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 464 |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBARISKIPOSITSIOONID (MKR SA COM) | 467 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 467 |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 467 |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

| 5.7. | C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM) | 468 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 468 |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 468 |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

| 5.8. | C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA) | 471 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 471 |
| --- | --- | --- |

5.8.1.

| 6. | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE (PRUVAL) | 473 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | C 32.01 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED (PRUVAL 1) | 473 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 473 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 473 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | C 32.02 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: PÕHIMEETOD (PRUVAL 2) | 478 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 478 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 478 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.3. | C 32.03 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA (PRUVAL 3) | 486 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 486 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 486 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

| 6.4. | C 32.04 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA (PRUVAL 4) | 488 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 488 |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 489 |
| --- | --- | --- |

6.4.2.

| 7. | C 33.00 – RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES (GOV) | 490 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 491 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | VORMI „RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES“ KÄSITLUSALA | 491 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 491 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 8. | VIIVISNÕUETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE (NPE LC) | 500 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 500 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | C 35.01 – VIIVISNÕUETEGA SEOTUD MAHAARVAMISTE ARVUTAMINE (NPE LC1) | 501 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 501 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.3. | C 35.02 – VIIVISNÕUETEGA SEOTUD MINIMAALSED KATTEVARA NÕUDED JA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSED (V.A MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 47C LÕIKE 6 KOHALDAMISALAS OLEVAD MAKSERASKUSTE TÕTTU RESTRUKTUREERITUD RISKIPOSITSIOONID) (NPE LC2) | 503 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.3.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 503 |
| --- | --- | --- |

8.3.1.

| 8.4. | C 35.03 – MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 47C LÕIKE 6 KOHALDAMISALAS OLEVATE RESTRUKTUREERITUD VIIVISNÕUETEGA SEOTUD MINIMAALSED KATTEVARA NÕUDED JA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSED (NPE LC3) | 505 |
| --- | --- | --- |

8.4.

| 8.4.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 505 |
| --- | --- | --- |

8.4.1.

I OSA. ÜLDISED JUHISED

1.   STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED

1.1.   STRUKTUUR

| 1. | Ühtekokku hõlmab raamistik kuut teemat:






  a) | kapitali adekvaatsus, regulatiivse kapitali ülevaade, koguriskipositsioon; usaldusväärne hindamine; viivisnõuetest tingitud kahjumi katmine; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kapitali adekvaatsus, regulatiivse kapitali ülevaade, koguriskipositsioon; usaldusväärne hindamine; viivisnõuetest tingitud kahjumi katmine;

| b) | konsolideerimisgrupi maksevõime, ülevaade sellest, kuidas aruandva üksuse konsolideerimise alla kuuluvad üksikud üksused täidavad solventsusnõudeid; |
| --- | --- |

b)

konsolideerimisgrupi maksevõime, ülevaade sellest, kuidas aruandva üksuse konsolideerimise alla kuuluvad üksikud üksused täidavad solventsusnõudeid;

| c) | krediidirisk (sealhulgas vastaspoole risk, lahjendusrisk ja arveldusrisk); |
| --- | --- |

c)

krediidirisk (sealhulgas vastaspoole risk, lahjendusrisk ja arveldusrisk);

| d) | tururisk (sealhulgas kauplemisportfelli positsioonirisk, valuutarisk, kaubarisk ja krediidiväärtuse korrigeerimise risk); |
| --- | --- |

d)

tururisk (sealhulgas kauplemisportfelli positsioonirisk, valuutarisk, kaubarisk ja krediidiväärtuse korrigeerimise risk);

| e) | operatsioonirisk; |
| --- | --- |

e)

operatsioonirisk;

| f) | riskipositsioonid valitsemissektori suhtes. |
| --- | --- |

f)

riskipositsioonid valitsemissektori suhtes.

| 2. | Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele. Üksikasjalikum teave iga vormide kogumi esitamise üldpõhimõtete kohta, juhised konkreetsete kirjete kohta ja valideerimiseeskirjad esitatakse käesoleva rakendusmääruse käesolevas osas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finantsinstitutsioonid esitavad ainult need vormid, mis on asjakohased omavahendite nõuete väljaselgitamiseks kasutatava meetodi seisukohast. |
| --- | --- |

3.

1.2.   NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED

| 4. | Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud punktides 5–8 kirjeldatud nummerdamispõhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimise eeskirjades laialdaselt kasutusel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {Vorm; Rida; Veerg}. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {Rida; Veerg}. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele: {Vorm; Rida} |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et valideerimisele kuulub eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg. |
| --- | --- |

8.

1.3.   MÄRGI PÕHIMÕTTED

| 9. | Mis tahes summa, mis suurendab omavahendeid või kapitalinõudeid, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Seevastu iga summa, mis vähendab omavahendite või kapitalinõuete kogusummat, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (–), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | [tühi] |
| --- | --- |

10.

II OSA. VORMIDE TÄITMISE JUHISED

1.   KAPITALI ADEKVAATSUSE ÜLEVAADE (CA)

1.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 11. | CA vormid sisaldavad teavet I samba lugejate (omavahendid, esimese taseme omavahendid, esimese taseme põhiomavahendid), nimetajate (omavahendite nõuded) ning määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL üleminekusätete kohaldamise kohta ning koosnevad viiest vormist:






  a) | Vormis CA1 esitavad finantsinstitutsioonid omavahendite summa, mis on liigendatud kirjeteks, millest kõnealune summa koosneb. Omavahendite summa sisaldab määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL üleminekusätete kohaldamise kogumõju omavahendite liikide lõikes. |
| --- | --- | --- |

11.

a)

Vormis CA1 esitavad finantsinstitutsioonid omavahendite summa, mis on liigendatud kirjeteks, millest kõnealune summa koosneb. Omavahendite summa sisaldab määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL üleminekusätete kohaldamise kogumõju omavahendite liikide lõikes.

| b) | Vormis CA2 esitatakse kokkuvõtlikult koguriskipositsioon, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 3. |
| --- | --- |

b)

Vormis CA2 esitatakse kokkuvõtlikult koguriskipositsioon, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 3.

| c) | Vormis CA3 esitatakse suhtarvud, mille puhul on määrusega (EL) nr 575/2013 ette nähtud miinimumtase, teise samba suhtarvud ja mõned muud nendega seotud andmed. |
| --- | --- |

c)

Vormis CA3 esitatakse suhtarvud, mille puhul on määrusega (EL) nr 575/2013 ette nähtud miinimumtase, teise samba suhtarvud ja mõned muud nendega seotud andmed.

| d) | Vormis CA4 esitatakse memokirjed, mida on vaja muu hulgas vormi CA1 kirjete arvutamiseks, samuti direktiivi 2013/36/EL kohaste kapitalipuhvritega seotud teave. |
| --- | --- |

d)

Vormis CA4 esitatakse memokirjed, mida on vaja muu hulgas vormi CA1 kirjete arvutamiseks, samuti direktiivi 2013/36/EL kohaste kapitalipuhvritega seotud teave.

| e) | Vormis CA5 esitatakse andmed, mida on vaja määruses (EL) nr 575/2013 olevate omavahendeid käsitlevate üleminekusätete mõju arvutamiseks. Pärast üleminekusätete kehtivusaja lõppu vorm CA5 kaotatakse. |
| --- | --- |

e)

Vormis CA5 esitatakse andmed, mida on vaja määruses (EL) nr 575/2013 olevate omavahendeid käsitlevate üleminekusätete mõju arvutamiseks. Pärast üleminekusätete kehtivusaja lõppu vorm CA5 kaotatakse.

| 12. | Vorme kasutavad kõik aruandvad üksused, olenemata kohaldatavatest raamatupidamistavadest, kuigi mõned lugeja kirjed on asjakohased vaid IASi/IFRSi laadi hindamiseeskirju kohaldatavate üksuste puhul. Üldiselt on nimetajas esitatav teave seotud vastavates vormides koguriskipositsiooni arvutamiseks esitatud lõpptulemusega. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Omavahendite kogusumma koosneb eri liiki omavahenditest: esimese taseme omavahendid, mis on esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summa, ning teise taseme omavahendid. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL üleminekusätete kohaldamist käsitletakse CA vormides järgmiselt:






  a) | Vormis CA1 esitatavates kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi üldiselt arvesse ei võeta. See tähendab, et vormi CA1 kirjete andmed arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei kohaldataks), välja arvatud kirjed, mis kokkuvõtlikult kajastavad üleminekusätete mõju. Iga kapitaliliigi (st esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite) puhul on kolm eri kirjet, milles kajastatakse kõiki üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi. |
| --- | --- | --- |

14.

a)

Vormis CA1 esitatavates kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi üldiselt arvesse ei võeta. See tähendab, et vormi CA1 kirjete andmed arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei kohaldataks), välja arvatud kirjed, mis kokkuvõtlikult kajastavad üleminekusätete mõju. Iga kapitaliliigi (st esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite) puhul on kolm eri kirjet, milles kajastatakse kõiki üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi.

| b) | Üleminekusätted võivad mõjutada ka täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite puudujääki (s.o täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab vastavalt täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid, nagu sätestatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktis j ja artikli 56 punktis e) ning seega võivad kõnealuseid puudujääke sisaldavad kirjed kaudselt kajastada üleminekusätete mõju. |
| --- | --- |

b)

Üleminekusätted võivad mõjutada ka täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite puudujääki (s.o täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab vastavalt täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid, nagu sätestatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktis j ja artikli 56 punktis e) ning seega võivad kõnealuseid puudujääke sisaldavad kirjed kaudselt kajastada üleminekusätete mõju.

| c) | Vormi CA5 kasutatakse üksnes määruse (EL) nr 575/2013 üleminekusätete mõju kajastamiseks. |
| --- | --- |

c)

Vormi CA5 kasutatakse üksnes määruse (EL) nr 575/2013 üleminekusätete mõju kajastamiseks.

| 15. | Teise samba nõudeid võib liidus kohaldada erinevalt (direktiivi 2013/36/EL artikli 104a lõige 1 tuleb üle võtta riikide õigusaktidesse). Määruses (EL) nr 575/2013 nõutud maksevõime aruandluses võetakse arvesse ainult II samba nõudeid maksevõime suhtarvu või sihtsuhtarvu kohta.






  a) | Vormides CA1, CA2 või CA5 esitatakse andmed ainult I samba küsimuste kohta. |
| --- | --- | --- |

15.

a)

Vormides CA1, CA2 või CA5 esitatakse andmed ainult I samba küsimuste kohta.

| b) | Vormis CA3 kajastatakse II samba lisanõuete kogumõju maksevõime suhtarvule. Peamiselt keskendutakse seal sihtmääradele. Rohkem seoseid vormidega CA1, CA2 ja CA5 ei ole. |
| --- | --- |

b)

Vormis CA3 kajastatakse II samba lisanõuete kogumõju maksevõime suhtarvule. Peamiselt keskendutakse seal sihtmääradele. Rohkem seoseid vormidega CA1, CA2 ja CA5 ei ole.

| c) | Vorm CA4 sisaldab ühte lahtrit seoses 2. samba kohaste täiendavate omavahendite nõuetega. See lahter ei ole valideerimiseeskirjade kaudu seotud vormi CA3 omavahendite suhtarvudega ja kajastab direktiivi 2013/36/EL artikli 104a lõiget 1, milles on sõnaselgelt märgitud, et täiendavaid omavahendite nõudeid võib käsitada 2. samba otsuste puhul ühe võimalusena. |
| --- | --- |

c)

Vorm CA4 sisaldab ühte lahtrit seoses 2. samba kohaste täiendavate omavahendite nõuetega. See lahter ei ole valideerimiseeskirjade kaudu seotud vormi CA3 omavahendite suhtarvudega ja kajastab direktiivi 2013/36/EL artikli 104a lõiget 1, milles on sõnaselgelt märgitud, et täiendavaid omavahendite nõudeid võib käsitada 2. samba otsuste puhul ühe võimalusena.

1.2.   C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1)

1.2.1   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | 1. Omavahendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 118 ja artikkel 72
  Finantsinstitutsiooni omavahendid võrduvad tema esimese ja teise taseme omavahendite summaga. |
| 0015 | 1.1 Esimese taseme omavahendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 25
  Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga. |
| 0020 | 1.1.1. Esimese taseme põhiomavahendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50 |
| 0030 | 1.1.1.1. Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja ülekurss

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punktid a ja b, artiklid 27–30, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 0040 | 1.1.1.1.1. Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31
  See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete finantsinstitutsioonide kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).
  Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
  Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 0045 | 1.1.1.1.1.* Millest: avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 31
  Avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente võetakse esimese taseme põhiomavahendites arvesse, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 0050 | 1.1.1.1.2* Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punktid b, l ja m.
  Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 0060 | 1.1.1.1.3 Ülekurss

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 124 ja artikli 26 lõike 1 punkt b.
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selles punktis kajastatav summa on kirjega „Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 0070 | 1.1.1.1.4 (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad esimese taseme põhiomavahendid aruandekuupäeva seisuga ja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 (1) artikli 28 lõikele 2. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 42 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.
  Kirjed 1.1.1.1.4–1.1.1.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.1.1.5 all. |
| 0080 | 1.1.1.1.4.1 (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, mis kuuluvad kirje 1.1.1.1 alla, ja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 28 lõikele 2.
  Kajastatav summa hõlmab pika netopositsiooni alusel arvutatud osalusi kauplemisportfellis, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 42 punktiga a. |
| 0090 | 1.1.1.1.4.2 (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 0091 | 1.1.1.1.4.3 (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 0092 | 1.1.1.1.5. (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile f arvatakse maha enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille ostmiseks on finantsinstitutsioonil olemasoleva lepingujärgse kohustuse alusel tegelik või tingimuslik kohustus. |
| 0130 | 1.1.1.2 Jaotamata kasum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c ja artikli 26 lõige 2
  Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga. |
| 0140 | 1.1.1.2.1 Eelmiste aastate jaotamata kasum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“. |
| 0150 | 1.1.1.2.2 Aktsepteeritav kasum või kahjum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.
  Teiselt poolt arvatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile a esimese taseme põhiomavahenditest maha kahjum. |
| 0160 | 1.1.1.2.2.1 Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a
  Kajastatav summa on raamatupidamise kasumiaruandes kajastatav kasum või kahjum. |
| 0170 | 1.1.1.2.2.2 (-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõige 2
  Sellel real ei kajastata mingit arvu, kui finantsinstitutsioon on aruandeperioodil kajastanud kahjumit, sest kahjum arvestatakse esimese taseme põhiomavahenditest täielikult maha.
  Kui finantsinstitutsioon kajastab kasumit, kajastatakse osa, mis ei ole aktsepteeritav vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikele 2 (st auditeerimata kasum ning prognoositavad väljamaksed või dividendid).
  Oluline on, et kasumi puhul arvatakse maha vähemalt vahedividendid. |
| 0180 | 1.1.1.3 Muu akumuleeritud koondkasum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 100 ja artikli 26 lõike 1 punkt d
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist ja enne usaldatavusfiltrite kohaldamist. Kajastatav summa tehakse kindlaks vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 13 lõikele 4. |
| 0200 | 1.1.1.4 Muud reservid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
  Määruses (EL) nr 575/2013 on muud reservid määratletud kui „kohaldatavas raamatupidamistavas määratletud reservid, mis tuleb kõnealuse standardi kohaselt avalikustada, välja arvatud mis tahes summad, mida on juba kajastatud muus akumuleeritud koondkasumis või jaotamata kasumis“.
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 0210 | 1.1.1.5. Üldine pangandusreserv

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 112 ja artikli 26 lõike 1 punkt f
  Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 38 on üldine pangandusreserv (ehk üldise pangandusriski fond) määratletud kui „summad, mida krediidiasutus otsustab reserveerida sellise riski katmiseks, kui teatav pangandusega seotud risk selle tingib“.
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 0220 | 1.1.1.6. Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487
  Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt esimese taseme põhiomavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 0230 | 1.1.1.7. Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 120 ja artikkel 84
  Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka. |
| 0240 | 1.1.1.8. Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480
  Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste korrigeerimine. See kirje saadakse otse vormist CA5. |
| 0250 | 1.1.1.9. Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35 |
| 0260 | 1.1.1.9.1. (-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 32 lõige 1
  Kajastatav summa on väärtpaberistatud varadest tulenev finantsinstitutsiooni omakapitali suurenemine vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.
  See kirje hõlmab näiteks võimendusest saadavat tulu, millest tuleneb finantsinstitutsiooni müügitulu või väärtpaberistamise tehingu algataja puhastulu, mis tekib väärtpaberistatud varadest tulevikus saadava tulu kapitaliseerimisest ja parandab väärtpaberistamise positsioonide krediidikvaliteeti. |
| 0270 | 1.1.1.9.2. Rahavoogude riskimaandamise reserv

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 33 lõike 1 punkt a
  Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui rahavoogude riskimaandamisest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 0280 | 1.1.1.9.3. Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb finantsinstitutsiooni enda krediidiriski muutusest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 33 lõike 1 punkt b
  Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui finantsinstitutsiooni enda krediidiriski muutusest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
  Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta. |
| 0285 | 1.1.1.9.4. Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast finantsinstitutsiooni enda krediidiriskist

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 33 lõike 1 punkt c ja artikli 33 lõige 2
  Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui finantsinstitutsiooni enda krediidiriski muutusest saadakse kahju, ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
  Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta. |
| 0290 | 1.1.1.9.5. (-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 34 ja 105
  Kauplemisportfelli või kauplemisportfelliväliste riskipositsioonide õiglase väärtuse korrigeerimine tulenevalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 kohastest rangematest usaldusväärse hindamise nõuetest. |
| 0300 | 1.1.1.10. (-) Firmaväärtus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37 |
| 0310 | 1.1.1.10.1. (-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
  Firmaväärtus on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje all kajastatav summa on sama mis bilansis kajastatav summa. |
| 0320 | 1.1.1.10.2. (-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt b ja artikkel 43 |
| 0330 | 1.1.1.10.3. Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt a
  Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui firmaväärtus väheneb või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse. |
| 0335 | 1.1.1.10.4. Kolmandatele isikutele omistatavate tütarettevõtjate konsolideerimisest tuleneva tütarettevõtjate firmaväärtuse raamatupidamislik ümberhindlus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt c
  Tütarettevõtjate sellise firmaväärtuse arvestusliku ümberhindamise summa, mis on saadud tütarettevõtjate konsolideerimisel ja mis on seotud isikutega, kes ei ole I osa II jaotise 2. peatüki kohasesse konsolideerimisse kaasatud ettevõtjad. |
| 0340 | 1.1.1.11. (-) Muu immateriaalne vara

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punktid a ja c
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 0350 | 1.1.1.11.1. (-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.
  Siin kajastatav summa vastab kohaldatava raamatupidamisstandardi kohaselt bilansis kajastatud immateriaalse vara summale, välja arvatud firmaväärtus ja usaldusväärselt hinnatud tarkvaravara summa, mida ei ole maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile b. |
| 0352 | 1.1.1.11.1.1 (-) Millest muu immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
  Immateriaalse varana kajastatud tarkvaravara summa, mis on maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile b ja delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklile 13a. Kajastatavas summas ei võeta arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punktis a sätestatud käsitluse kohaldamisega seotud mõju seoses kõnealuse tarkvaravaraga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustustega.
  Kui finantsinstitutsioon otsustab delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklis 13a sätestatud käsitluse kohaldamise asemel oma tarkvaravara täielikult maha arvata vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 3, vastab sellel real kajastatav summa kohaldatava raamatupidamisstandardi kohaselt immateriaalse varana kajastatud tarkvaravara summale. |
| 0360 | 1.1.1.11.2 Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt a
  Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mis kustutataks, kui muu immateriaalse vara puhul kui firmaväärtus ja usaldusväärselt hinnatud tarkvaravara, mis on välja jäetud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisest vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklile 13a, selle väärtus langeks või selle kajastamine lõpetataks vastavalt asjaomasele raamatupidamisstandardile. |
| 0362 | 1.1.1.11.2.1 Immateriaalse varana kajastatava tarkvaravaraga seonduvad edasilükkunud tulumaksu kohustused

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt a
  Edasilükkunud tulumaksu kohustuste osa, mis on seotud immateriaalse varana kajastatud tarkvaravara summaga, mis on maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile b ja delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklile 13a või määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 3. |
| 0365 | 1.1.1.11.3. Kolmandatele isikutele omistatavate tütarettevõtjate konsolideerimisest tuleneva tütarettevõtjate muu immateriaalse vara raamatupidamislik ümberhindlus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt c
  Tütarettevõtjate sellise muu immateriaalse vara kui firmaväärtus arvestusliku ümberhindamise summa, mis on saadud tütarettevõtjate konsolideerimisel ja mis on seotud isikutega, kes ei ole I osa II jaotise 2. peatüki kohasesse konsolideerimisse kaasatud ettevõtjad. |
| 0370 | 1.1.1.12. (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38 |
| 0380 | 1.1.1.13. (-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt d ning artiklid 40, 158 ja 159
  Kajastatavat summat ei vähendata tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara taseme suurenemise või muu täiendava maksumõju võrra, mis võib aset leida, kui eraldised tõuseksid oodatava kahjuga samale tasemele (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 40). |
| 0390 | 1.1.1.14. (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 109, artikli 36 lõike 1 punkt e ja artikkel 41 |
| 0400 | 1.1.1.14.1. (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 36 lõike 1 punkt e
  Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on määratletud kui „kindalaksmääratud pensionifondi või -skeemi vara, mis on arvutatud pärast sama fondi või skeemi kohustuste mahaarvamist“.
  Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale summale (kui kajastatakse eraldi). |
| 0410 | 1.1.1.14.2. Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktid 108 ja 109 ning artikli 41 lõike 1 punkt a
  Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse. |
| 0420 | 1.1.1.14.3. Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida finantsinstitutsioon saab piiramatult kasutada

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 41 lõike 1 punkt b
  Selle kirje all kajastatakse mis tahes summat ainult juhul, kui pädev asutus on andnud eelneva nõusoleku vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara summat, mis kuulub mahaarvamisele.
  Sellel real kajastatavatele varadele määratakse krediidiriski nõuete kohaldamisel riskikaal. |
| 0430 | 1.1.1.15. (-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 36 lõike 1 punkt g ja artikkel 44
  Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada finantsinstitutsiooni omavahendeid.
  Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse esimese taseme omavahendite kirjeid. |
| 0440 | 1.1.1.16. (-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt j
  Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid“. See summa arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest. |
| 0450 | 1.1.1.17. (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada 1 250  % riskikaalu

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 36, artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt i ja artiklid 89–91
  Oluline osalus on määratletud kui „otsene või kaudne osalus ettevõtjas, mis moodustab vähemalt 10 % selle ettevõtja kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju tema juhtimisele“.
  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile i võib alternatiivina arvata olulise osaluse maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada 1 250  % riskikaalu. |
| 0460 | 1.1.1.18. (-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 1 punkt b, artikli 245 lõike 1 punkt b ja artikli 253 lõige 1
  Selle kirje all kajastatakse väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse 1 250  % riskikaalu, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii). |
| 0470 | 1.1.1.19. (-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii ja artikli 379 lõige 3
  Reguleerimata väärtpaberiülekannete suhtes kohaldatakse 1 250  % riskikaalu alates viiendast päevast pärast teist lepingulist makset või ülekande poolt kuni tehingu lõppemiseni vastavalt arveldusriski puhul kohaldatavatele omavahendite nõuetele. Alternatiivina võib need esimese taseme põhiomavahenditest maha arvata (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all. |
| 0471 | 1.1.1.20 (-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu finantsinstitutsioon ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada 1 250  % riskikaalu

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iv ja artikli 153 lõige 8
  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile iv, võib alternatiivina positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu finantsinstitutsioon ei saa sisereitingute meetodi kohaselt välja selgitada, esimese taseme põhiomavahenditest maha arvata (kasutades seda kirjet) või kohaldada neile 1 250  % riskikaalu. |
| 0472 | 1.1.1.21 (-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt v ja artikli 155 lõige 4
  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile v võib alternatiivina arvata sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada neile 1 250  % riskikaalu. |
| 0480 | 1.1.1.22 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt h, artiklid 43–46, artikli 49 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 79
  Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa finantsinstitutsiooni osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut.
  Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui rakendatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 2 ja 3). |
| 0490 | 1.1.1.23 (-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a
  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis a sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel (vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõike 5 punktile b mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest (millest on maha arvatud see osa seotud edasilükkunud tulumaksu kohustustest, mis on jaotatud edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest). |
| 0500 | 1.1.1.24 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt i, artiklid 43, 45, 47, artikli 48 lõike 2 punkt b, artikli 49 lõiked 1, 2 ja 3 ning artikkel 79
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõike 1 punktis b sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa finantsinstitutsiooni osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering.
  Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui rakendatakse konsolideerimist (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõiked 1, 2 ja 3). |
| 0510 | 1.1.1.25 (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõige 2
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõikes 2 sätestatud 17,65 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ning finantsinstitutsiooni otsesest, kaudsest ja sünteetilisest osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering. |
| 0511 | 1.1.1.25.1 (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist, mis on seotud selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentidega, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering |
| 0512 | 1.1.1.25.2 (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist, mis on seotud ajutistest erinevustest tingitud edasilükkunud tulumaksu varaga |
| 0513 | 1.1.1.25A (-) Ebapiisav viivisnõuete kate

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt m ja artikkel 47c |
| 0514 | 1.1.1.25B (-) Miinimumväärtuses kohustuste puudujääk

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt n ja artikli 132c lõige 2 |
| 0515 | 1.1.1.25C (-) Muud eeldatavad maksud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt l
  Esimese taseme põhiomavahendite kirjetega seotud maksud, mis on arvutamise ajal eeldatavad (v.a maksud, mis on juba muudel esimese taseme põhiomavahendite kirjete ridadel arvesse võetud, vähendades asjaomase esimese taseme põhiomavahendite kirje summat). |
| 0520 | 1.1.1.26 Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481
  Üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 0524 | 1.1.1.27 (-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 3
  Kui finantsinstitutsioon otsustab delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklis 13a sätestatud käsitluse kohaldamise asemel oma tarkvaravara täielikult maha arvata vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 3, ei kajastata täiendavat mahaarvatud summat sellel real, vaid real 0352. |
| 0529 | 1.1.1.28 Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

  Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje / mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui esimese taseme põhiomavahendite elementi või selle mahaarvamisele vastavat elementi ei saa kajastada ühes ridadest 020–524.
  Seda rida ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse). |
| 0530 | 1.1.2 TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 61 |
| 0540 | 1.1.2.1 Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja ülekurss

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt a, artiklid 52, 53 ja 54, artikli 56 punkt a ja artikkel 57 |
| 0551 | 1.1.2.1.1 Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt a ning artiklid 52, 53 ja 54
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 0560 | 1.1.2.1.2 (*) Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktid c, e ja f
  Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 0571 | 1.1.2.1.3 Ülekurss

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selles punktis kajastatav summa on kirjega „Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 0580 | 1.1.2.1.4 (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57
  Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad täiendavad esimese taseme omavahendid aruandekuupäeva seisuga ja täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 28 lõikele 2. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 57 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.
  Kirjed 1.1.2.1.4–1.1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.2.1.5 all. |
| 0590 | 1.1.2.1.4.1 (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 144, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57
  Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mis kuuluvad kirje 1.1.2.1.1 alla, ja täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 28 lõikele 2. |
| 0620 | 1.1.2.1.4.2 (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkt ii, artikli 56 punkt a ja artikkel 57 |
| 0621 | 1.1.2.1.4.3 (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57 |
| 0622 | 1.1.2.1.5 (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt a ja artikkel 57
  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile a tuleb maha arvata enda need täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille finantsinstitutsioon võiks olla olemasolevate lepinguliste kohustuste alusel kohustatud ostma. |
| 0660 | 1.1.2.2 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491
  Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt täiendavate esimese taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 0670 | 1.1.2.3 Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 85 ja 86
  Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.
  Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83). |
| 0680 | 1.1.2.4 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5. |
| 0690 | 1.1.2.5 (-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 56 punkt b ja artikkel 58
  Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada finantsinstitutsiooni omavahendeid.
  Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid. |
| 0700 | 1.1.2.6 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt c ning artiklid 59, 60 ja 79
  Täiendavatest esimese taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa finantsinstitutsiooni osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut. |
| 0710 | 1.1.2.7 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27 ja artikli 56 punkt d ning artiklid 59 ja 79
  Finantsinstitutsiooni osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, arvatakse täielikult maha. |
| 0720 | 1.1.2.8 (-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt e
  Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)“. |
| 0730 | 1.1.2.9 Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 0740 | 1.1.2.10 Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt j
  Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui täiendavad esimese taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad täiendavad esimese taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid, tuleb maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest.
  Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.1.2.1– 1.1.2.12 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.1.16 puhul sama arvu vastupidise märgiga. |
| 0744 | 1.1.2.11 (-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 3 |
| 0748 | 1.1.2.12 Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

  Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje / mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui täiendavate esimese taseme omavahendite elementi või selle mahaarvamist ei saa kajastada ühes ridadest 530–744.
  Seda rida ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse). |
| 0750 | 1.2 TEISE TASEME OMAVAHENDID

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 71 |
| 0760 | 1.2.1 Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja ülekurss

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt a, artiklid 63–65, artikli 66 punkt a ja artikkel 67 |
| 0771 | 1.2.1.1 Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt a ning artiklid 63 ja 65
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.
  Kapitaliinstrumendid võivad hõlmata omakapitali või kohustusi (sh kõlblikkuskriteeriumidele vastavad allutatud laenud). |
| 0780 | 1.2.1.2 (*) Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punktid c, e ja f ning artikkel 64
  Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.
  Kapitaliinstrumendid võivad hõlmata omakapitali või kohustusi (sh allutatud laenud). |
| 0791 | 1.2.1.3 Ülekurss

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt b ja artikkel 65
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selles punktis kajastatav summa on kirjega „Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 0800 | 1.2.1.4 (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67
  Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad teise taseme omavahendid aruandekuupäeva seisuga ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 28 lõikele 2. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 67 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.
  Kirjed 1.2.1.4–1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.2.1.5 all. |
| 0810 | 1.2.1.4.1 (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67
  Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mis kuuluvad kirje 1.2.1.1 alla, ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 28 lõikele 2. |
| 0840 | 1.2.1.4.2 (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67 |
| 0841 | 1.2.1.4.3 (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67 |
| 0842 | 1.2.1.5 (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punkt a ja artikkel 67
  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktile a tuleb maha arvata enda need teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille finantsinstitutsioon võiks olla olemasolevate lepinguliste kohustuste alusel kohustatud ostma. |
| 0880 | 1.2.2 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varem kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7, artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491
  Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt teise taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 0890 | 1.2.3 Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 87 ja 88
  Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.
  Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83). |
| 0900 | 1.2.4 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5. |
| 0910 | 1.2.5 Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt d
  Finantsinstitutsioonide puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodil, sisaldab see kirje positiivseid summasid, mis tulenevad eraldiste ja oodatava kahju võrdlemisest ning mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena. |
| 0920 | 1.2.6 Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt c
  Finantsinstitutsioonide puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara standardmeetodil, sisaldab see kirje üldisi krediidiriskiga korrigeerimisi, mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena. |
| 0930 | 1.2.7 (-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 66 punkt b ja artikkel 68
  Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada finantsinstitutsiooni omavahendeid.
  Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse teise ja kolmanda taseme omavahendite kirjeid. |
| 0940 | 1.2.8 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27 ja artikli 66 punkt c ning artiklid 68–70 ja 79
  Teise taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa finantsinstitutsiooni osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut. |
| 0950 | 1.2.9 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27 ja artikli 66 punkt d ning artiklid 68, 69 ja 79
  Finantsinstitutsiooni osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, arvatakse täielikult maha. |
| 0955 | 1.2.9A (-) Kõlblikest kohustustest mahaarvamiste summa, mis ületab kõlblikke kohustusi

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punkt c |
| 0960 | 1.2.10 Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 0970 | 1.2.11 Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt e
  Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et teise taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui teise taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad teise taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid, tuleb maha arvata täiendavatest esimese taseme omavahenditest.
  Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.2.1–1.2.13 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.2.8 puhul sama arvu vastupidise märgiga. |
| 0974 | 1.2.12 (-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 3 |
| 0978 | 1.2.13 Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

  See rida võimaldab paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje / mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui teise taseme omavahendite elementi või sellest mahaarvamist ei saa kajastada ühes ridadest 750–974.
  Seda rida ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse). |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

1. Omavahendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 118 ja artikkel 72

Finantsinstitutsiooni omavahendid võrduvad tema esimese ja teise taseme omavahendite summaga.

0015

1.1 Esimese taseme omavahendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 25

Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

0020

1.1.1. Esimese taseme põhiomavahendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50

0030

1.1.1.1. Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja ülekurss

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punktid a ja b, artiklid 27–30, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

0040

1.1.1.1.1. Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31

See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete finantsinstitutsioonide kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).

Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.

Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused.

0045

1.1.1.1.1.* Millest: avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 31

Avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente võetakse esimese taseme põhiomavahendites arvesse, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused.

0050

1.1.1.1.2* Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punktid b, l ja m.

Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

0060

1.1.1.1.3 Ülekurss

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 124 ja artikli 26 lõike 1 punkt b.

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selles punktis kajastatav summa on kirjega „Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0070

1.1.1.1.4 (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad esimese taseme põhiomavahendid aruandekuupäeva seisuga ja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 (1) artikli 28 lõikele 2. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 42 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

Kirjed 1.1.1.1.4–1.1.1.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.1.1.5 all.

0080

1.1.1.1.4.1 (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, mis kuuluvad kirje 1.1.1.1 alla, ja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 28 lõikele 2.

Kajastatav summa hõlmab pika netopositsiooni alusel arvutatud osalusi kauplemisportfellis, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 42 punktiga a.

0090

1.1.1.1.4.2 (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

0091

1.1.1.1.4.3 (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

0092

1.1.1.1.5. (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile f arvatakse maha enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille ostmiseks on finantsinstitutsioonil olemasoleva lepingujärgse kohustuse alusel tegelik või tingimuslik kohustus.

0130

1.1.1.2 Jaotamata kasum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c ja artikli 26 lõige 2

Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

0140

1.1.1.2.1 Eelmiste aastate jaotamata kasum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“.

0150

1.1.1.2.2 Aktsepteeritav kasum või kahjum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.

Teiselt poolt arvatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile a esimese taseme põhiomavahenditest maha kahjum.

0160

1.1.1.2.2.1 Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a

Kajastatav summa on raamatupidamise kasumiaruandes kajastatav kasum või kahjum.

0170

1.1.1.2.2.2 (-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõige 2

Sellel real ei kajastata mingit arvu, kui finantsinstitutsioon on aruandeperioodil kajastanud kahjumit, sest kahjum arvestatakse esimese taseme põhiomavahenditest täielikult maha.

Kui finantsinstitutsioon kajastab kasumit, kajastatakse osa, mis ei ole aktsepteeritav vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikele 2 (st auditeerimata kasum ning prognoositavad väljamaksed või dividendid).

Oluline on, et kasumi puhul arvatakse maha vähemalt vahedividendid.

0180

1.1.1.3 Muu akumuleeritud koondkasum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 100 ja artikli 26 lõike 1 punkt d

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist ja enne usaldatavusfiltrite kohaldamist. Kajastatav summa tehakse kindlaks vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 13 lõikele 4.

0200

1.1.1.4 Muud reservid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e

Määruses (EL) nr 575/2013 on muud reservid määratletud kui „kohaldatavas raamatupidamistavas määratletud reservid, mis tuleb kõnealuse standardi kohaselt avalikustada, välja arvatud mis tahes summad, mida on juba kajastatud muus akumuleeritud koondkasumis või jaotamata kasumis“.

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

0210

1.1.1.5. Üldine pangandusreserv

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 112 ja artikli 26 lõike 1 punkt f

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 38 on üldine pangandusreserv (ehk üldise pangandusriski fond) määratletud kui „summad, mida krediidiasutus otsustab reserveerida sellise riski katmiseks, kui teatav pangandusega seotud risk selle tingib“.

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

0220

1.1.1.6. Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487

Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt esimese taseme põhiomavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

0230

1.1.1.7. Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 120 ja artikkel 84

Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

0240

1.1.1.8. Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480

Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste korrigeerimine. See kirje saadakse otse vormist CA5.

0250

1.1.1.9. Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35

0260

1.1.1.9.1. (-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 32 lõige 1

Kajastatav summa on väärtpaberistatud varadest tulenev finantsinstitutsiooni omakapitali suurenemine vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

See kirje hõlmab näiteks võimendusest saadavat tulu, millest tuleneb finantsinstitutsiooni müügitulu või väärtpaberistamise tehingu algataja puhastulu, mis tekib väärtpaberistatud varadest tulevikus saadava tulu kapitaliseerimisest ja parandab väärtpaberistamise positsioonide krediidikvaliteeti.

0270

1.1.1.9.2. Rahavoogude riskimaandamise reserv

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 33 lõike 1 punkt a

Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui rahavoogude riskimaandamisest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

0280

1.1.1.9.3. Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb finantsinstitutsiooni enda krediidiriski muutusest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 33 lõike 1 punkt b

Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui finantsinstitutsiooni enda krediidiriski muutusest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.

Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta.

0285

1.1.1.9.4. Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast finantsinstitutsiooni enda krediidiriskist

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 33 lõike 1 punkt c ja artikli 33 lõige 2

Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui finantsinstitutsiooni enda krediidiriski muutusest saadakse kahju, ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.

Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta.

0290

1.1.1.9.5. (-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 34 ja 105

Kauplemisportfelli või kauplemisportfelliväliste riskipositsioonide õiglase väärtuse korrigeerimine tulenevalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 kohastest rangematest usaldusväärse hindamise nõuetest.

0300

1.1.1.10. (-) Firmaväärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

0310

1.1.1.10.1. (-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113 ja artikli 36 lõike 1 punkt b

Firmaväärtus on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje all kajastatav summa on sama mis bilansis kajastatav summa.

0320

1.1.1.10.2. (-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt b ja artikkel 43

0330

1.1.1.10.3. Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt a

Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui firmaväärtus väheneb või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

0335

1.1.1.10.4. Kolmandatele isikutele omistatavate tütarettevõtjate konsolideerimisest tuleneva tütarettevõtjate firmaväärtuse raamatupidamislik ümberhindlus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt c

Tütarettevõtjate sellise firmaväärtuse arvestusliku ümberhindamise summa, mis on saadud tütarettevõtjate konsolideerimisel ja mis on seotud isikutega, kes ei ole I osa II jaotise 2. peatüki kohasesse konsolideerimisse kaasatud ettevõtjad.

0340

1.1.1.11. (-) Muu immateriaalne vara

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punktid a ja c

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

0350

1.1.1.11.1. (-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115 ja artikli 36 lõike 1 punkt b

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

Siin kajastatav summa vastab kohaldatava raamatupidamisstandardi kohaselt bilansis kajastatud immateriaalse vara summale, välja arvatud firmaväärtus ja usaldusväärselt hinnatud tarkvaravara summa, mida ei ole maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile b.

0352

1.1.1.11.1.1 (-) Millest muu immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115 ja artikli 36 lõike 1 punkt b

Immateriaalse varana kajastatud tarkvaravara summa, mis on maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile b ja delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklile 13a. Kajastatavas summas ei võeta arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punktis a sätestatud käsitluse kohaldamisega seotud mõju seoses kõnealuse tarkvaravaraga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustustega.

Kui finantsinstitutsioon otsustab delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklis 13a sätestatud käsitluse kohaldamise asemel oma tarkvaravara täielikult maha arvata vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 3, vastab sellel real kajastatav summa kohaldatava raamatupidamisstandardi kohaselt immateriaalse varana kajastatud tarkvaravara summale.

0360

1.1.1.11.2 Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt a

Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mis kustutataks, kui muu immateriaalse vara puhul kui firmaväärtus ja usaldusväärselt hinnatud tarkvaravara, mis on välja jäetud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisest vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklile 13a, selle väärtus langeks või selle kajastamine lõpetataks vastavalt asjaomasele raamatupidamisstandardile.

0362

1.1.1.11.2.1 Immateriaalse varana kajastatava tarkvaravaraga seonduvad edasilükkunud tulumaksu kohustused

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt a

Edasilükkunud tulumaksu kohustuste osa, mis on seotud immateriaalse varana kajastatud tarkvaravara summaga, mis on maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile b ja delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklile 13a või määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 3.

0365

1.1.1.11.3. Kolmandatele isikutele omistatavate tütarettevõtjate konsolideerimisest tuleneva tütarettevõtjate muu immateriaalse vara raamatupidamislik ümberhindlus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 37 punkt c

Tütarettevõtjate sellise muu immateriaalse vara kui firmaväärtus arvestusliku ümberhindamise summa, mis on saadud tütarettevõtjate konsolideerimisel ja mis on seotud isikutega, kes ei ole I osa II jaotise 2. peatüki kohasesse konsolideerimisse kaasatud ettevõtjad.

0370

1.1.1.12. (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38

0380

1.1.1.13. (-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt d ning artiklid 40, 158 ja 159

Kajastatavat summat ei vähendata tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara taseme suurenemise või muu täiendava maksumõju võrra, mis võib aset leida, kui eraldised tõuseksid oodatava kahjuga samale tasemele (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 40).

0390

1.1.1.14. (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 109, artikli 36 lõike 1 punkt e ja artikkel 41

0400

1.1.1.14.1. (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 36 lõike 1 punkt e

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on määratletud kui „kindalaksmääratud pensionifondi või -skeemi vara, mis on arvutatud pärast sama fondi või skeemi kohustuste mahaarvamist“.

Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale summale (kui kajastatakse eraldi).

0410

1.1.1.14.2. Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktid 108 ja 109 ning artikli 41 lõike 1 punkt a

Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

0420

1.1.1.14.3. Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida finantsinstitutsioon saab piiramatult kasutada

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 41 lõike 1 punkt b

Selle kirje all kajastatakse mis tahes summat ainult juhul, kui pädev asutus on andnud eelneva nõusoleku vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara summat, mis kuulub mahaarvamisele.

Sellel real kajastatavatele varadele määratakse krediidiriski nõuete kohaldamisel riskikaal.

0430

1.1.1.15. (-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 36 lõike 1 punkt g ja artikkel 44

Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada finantsinstitutsiooni omavahendeid.

Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse esimese taseme omavahendite kirjeid.

0440

1.1.1.16. (-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt j

Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid“. See summa arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest.

0450

1.1.1.17. (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada 1 250  % riskikaalu

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 36, artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt i ja artiklid 89–91

Oluline osalus on määratletud kui „otsene või kaudne osalus ettevõtjas, mis moodustab vähemalt 10 % selle ettevõtja kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju tema juhtimisele“.

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile i võib alternatiivina arvata olulise osaluse maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada 1 250  % riskikaalu.

0460

1.1.1.18. (-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 1 punkt b, artikli 245 lõike 1 punkt b ja artikli 253 lõige 1

Selle kirje all kajastatakse väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse 1 250  % riskikaalu, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii).

0470

1.1.1.19. (-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii ja artikli 379 lõige 3

Reguleerimata väärtpaberiülekannete suhtes kohaldatakse 1 250  % riskikaalu alates viiendast päevast pärast teist lepingulist makset või ülekande poolt kuni tehingu lõppemiseni vastavalt arveldusriski puhul kohaldatavatele omavahendite nõuetele. Alternatiivina võib need esimese taseme põhiomavahenditest maha arvata (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all.

0471

1.1.1.20 (-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu finantsinstitutsioon ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada 1 250  % riskikaalu

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iv ja artikli 153 lõige 8

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile iv, võib alternatiivina positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu finantsinstitutsioon ei saa sisereitingute meetodi kohaselt välja selgitada, esimese taseme põhiomavahenditest maha arvata (kasutades seda kirjet) või kohaldada neile 1 250  % riskikaalu.

0472

1.1.1.21 (-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt v ja artikli 155 lõige 4

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile v võib alternatiivina arvata sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada neile 1 250  % riskikaalu.

0480

1.1.1.22 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt h, artiklid 43–46, artikli 49 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 79

Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa finantsinstitutsiooni osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut.

Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui rakendatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 2 ja 3).

0490

1.1.1.23 (-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis a sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel (vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõike 5 punktile b mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest (millest on maha arvatud see osa seotud edasilükkunud tulumaksu kohustustest, mis on jaotatud edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest).

0500

1.1.1.24 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt i, artiklid 43, 45, 47, artikli 48 lõike 2 punkt b, artikli 49 lõiked 1, 2 ja 3 ning artikkel 79

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõike 1 punktis b sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa finantsinstitutsiooni osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering.

Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui rakendatakse konsolideerimist (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõiked 1, 2 ja 3).

0510

1.1.1.25 (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõige 2

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõikes 2 sätestatud 17,65 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ning finantsinstitutsiooni otsesest, kaudsest ja sünteetilisest osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering.

0511

1.1.1.25.1 (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist, mis on seotud selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentidega, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

0512

1.1.1.25.2 (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist, mis on seotud ajutistest erinevustest tingitud edasilükkunud tulumaksu varaga

0513

1.1.1.25A (-) Ebapiisav viivisnõuete kate

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt m ja artikkel 47c

0514

1.1.1.25B (-) Miinimumväärtuses kohustuste puudujääk

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt n ja artikli 132c lõige 2

0515

1.1.1.25C (-) Muud eeldatavad maksud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt l

Esimese taseme põhiomavahendite kirjetega seotud maksud, mis on arvutamise ajal eeldatavad (v.a maksud, mis on juba muudel esimese taseme põhiomavahendite kirjete ridadel arvesse võetud, vähendades asjaomase esimese taseme põhiomavahendite kirje summat).

0520

1.1.1.26 Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481

Üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

0524

1.1.1.27 (-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 3

Kui finantsinstitutsioon otsustab delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklis 13a sätestatud käsitluse kohaldamise asemel oma tarkvaravara täielikult maha arvata vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 3, ei kajastata täiendavat mahaarvatud summat sellel real, vaid real 0352.

0529

1.1.1.28 Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje / mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui esimese taseme põhiomavahendite elementi või selle mahaarvamisele vastavat elementi ei saa kajastada ühes ridadest 020–524.

Seda rida ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse).

0530

1.1.2 TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 61

0540

1.1.2.1 Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja ülekurss

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt a, artiklid 52, 53 ja 54, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

0551

1.1.2.1.1 Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt a ning artiklid 52, 53 ja 54

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

0560

1.1.2.1.2 (*) Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktid c, e ja f

Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

0571

1.1.2.1.3 Ülekurss

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selles punktis kajastatav summa on kirjega „Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0580

1.1.2.1.4 (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad täiendavad esimese taseme omavahendid aruandekuupäeva seisuga ja täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 28 lõikele 2. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 57 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

Kirjed 1.1.2.1.4–1.1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.2.1.5 all.

0590

1.1.2.1.4.1 (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 144, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mis kuuluvad kirje 1.1.2.1.1 alla, ja täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 28 lõikele 2.

0620

1.1.2.1.4.2 (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkt ii, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

0621

1.1.2.1.4.3 (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

0622

1.1.2.1.5 (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile a tuleb maha arvata enda need täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille finantsinstitutsioon võiks olla olemasolevate lepinguliste kohustuste alusel kohustatud ostma.

0660

1.1.2.2 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491

Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt täiendavate esimese taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

0670

1.1.2.3 Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 85 ja 86

Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.

Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83).

0680

1.1.2.4 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5.

0690

1.1.2.5 (-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 56 punkt b ja artikkel 58

Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada finantsinstitutsiooni omavahendeid.

Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid.

0700

1.1.2.6 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt c ning artiklid 59, 60 ja 79

Täiendavatest esimese taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa finantsinstitutsiooni osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut.

0710

1.1.2.7 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27 ja artikli 56 punkt d ning artiklid 59 ja 79

Finantsinstitutsiooni osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

0720

1.1.2.8 (-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt e

Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)“.

0730

1.1.2.9 Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

0740

1.1.2.10 Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt j

Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui täiendavad esimese taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad täiendavad esimese taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid, tuleb maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest.

Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.1.2.1– 1.1.2.12 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.1.16 puhul sama arvu vastupidise märgiga.

0744

1.1.2.11 (-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 3

0748

1.1.2.12 Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje / mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui täiendavate esimese taseme omavahendite elementi või selle mahaarvamist ei saa kajastada ühes ridadest 530–744.

Seda rida ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse).

0750

1.2 TEISE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 71

0760

1.2.1 Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja ülekurss

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt a, artiklid 63–65, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

0771

1.2.1.1 Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt a ning artiklid 63 ja 65

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

Kapitaliinstrumendid võivad hõlmata omakapitali või kohustusi (sh kõlblikkuskriteeriumidele vastavad allutatud laenud).

0780

1.2.1.2 (*) Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punktid c, e ja f ning artikkel 64

Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

Kapitaliinstrumendid võivad hõlmata omakapitali või kohustusi (sh allutatud laenud).

0791

1.2.1.3 Ülekurss

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt b ja artikkel 65

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selles punktis kajastatav summa on kirjega „Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0800

1.2.1.4 (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad teise taseme omavahendid aruandekuupäeva seisuga ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 28 lõikele 2. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 67 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

Kirjed 1.2.1.4–1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.2.1.5 all.

0810

1.2.1.4.1 (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Aruandva finantsinstitutsiooni või konsolideerimisgrupi hoitavad teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mis kuuluvad kirje 1.2.1.1 alla, ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summad, mis tuleb maha arvata vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 28 lõikele 2.

0840

1.2.1.4.2 (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

0841

1.2.1.4.3 (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

0842

1.2.1.5 (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktile a tuleb maha arvata enda need teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille finantsinstitutsioon võiks olla olemasolevate lepinguliste kohustuste alusel kohustatud ostma.

0880

1.2.2 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varem kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7, artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491

Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt teise taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

0890

1.2.3 Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 87 ja 88

Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.

Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83).

0900

1.2.4 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5.

0910

1.2.5 Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt d

Finantsinstitutsioonide puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodil, sisaldab see kirje positiivseid summasid, mis tulenevad eraldiste ja oodatava kahju võrdlemisest ning mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena.

0920

1.2.6 Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt c

Finantsinstitutsioonide puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara standardmeetodil, sisaldab see kirje üldisi krediidiriskiga korrigeerimisi, mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena.

0930

1.2.7 (-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 66 punkt b ja artikkel 68

Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada finantsinstitutsiooni omavahendeid.

Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse teise ja kolmanda taseme omavahendite kirjeid.

0940

1.2.8 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27 ja artikli 66 punkt c ning artiklid 68–70 ja 79

Teise taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa finantsinstitutsiooni osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut.

0950

1.2.9 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27 ja artikli 66 punkt d ning artiklid 68, 69 ja 79

Finantsinstitutsiooni osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

0955

1.2.9A (-) Kõlblikest kohustustest mahaarvamiste summa, mis ületab kõlblikke kohustusi

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punkt c

0960

1.2.10 Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

0970

1.2.11 Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt e

Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et teise taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui teise taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad teise taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid, tuleb maha arvata täiendavatest esimese taseme omavahenditest.

Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.2.1–1.2.13 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.2.8 puhul sama arvu vastupidise märgiga.

0974

1.2.12 (-) Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 3

0978

1.2.13 Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

See rida võimaldab paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje / mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui teise taseme omavahendite elementi või sellest mahaarvamist ei saa kajastada ühes ridadest 750–974.

Seda rida ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse).

1.3.   C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)

1.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | 1. KOGURISKIPOSITSIOON

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõige 3 a ning artiklid 95, 96 ja 98 |
| 0020 | 1.* Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul. |
| 0030 | 1.** Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingute puhul. |
| 0040 | 1.1 RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punktid a ja f |
| 0050 | 1.1.1. Standardmeetod

  Vormid CR SA ja SEC SA koguriskipositsiooni tasemel. |
| 0051 | 1.1.1.* Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 põhjal

  Finantsinstitutsioonid kajastavad aruannetes pärast Euroopa Pangandusjärelevalvega konsulteerimist teada antud rangemate usaldatavusnõuete täitmiseks vajalikke lisariskipositsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 lõigete 2 ja 5 kohaselt. |
| 0060 | 1.1.1.1. Standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

  Vorm CR SA koguriskipositsiooni tasemel. Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 112 osutatud standardmeetodikohased riskipositsiooniklassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid. |
| 0070 | 1.1.1.1.01. Keskvalitsused ja keskpangad

  Vt vorm CR SA. |
| 0080 | 1.1.1.1.02. Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused

  Vt vorm CR SA. |
| 0090 | 1.1.1.1.03. Avaliku sektori asutused

  Vt vorm CR SA. |
| 0100 | 1.1.1.1.04. Mitmepoolsed arengupangad

  Vt vorm CR SA. |
| 0110 | 1.1.1.1.05. Rahvusvahelised organisatsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 0120 | 1.1.1.1.06. Finantsinstitutsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 0130 | 1.1.1.1.07. Äriühingud

  Vt vorm CR SA. |
| 0140 | 1.1.1.1.08. Jaenõuded

  Vt vorm CR SA. |
| 0150 | 1.1.1.1.09. Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 0160 | 1.1.1.1.10. Makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 0170 | 1.1.1.1.11. Eriti suure riskiga seotud kirjed

  Vt vorm CR SA. |
| 0180 | 1.1.1.1.12. Pandikirjad

  Vt vorm CR SA. |
| 0190 | 1.1.1.1.13. Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ning äriühingute vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 0200 | 1.1.1.1.14. Investeerimisfondi aktsiad ja osakud

  Vt vorm CR SA. |
| 0210 | 1.1.1.1.15. Omakapital

  Vt vorm CR SA. |
| 0211 | 1.1.1.1.16. Muud kirjed

  Vt vorm CR SA. |
| 0212 | 1.1.1.1.16.1 Millest: immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara

  Riskiga kaalutud vara, mis on seotud immateriaalse varana kajastatud tarkvaravara osaga, mida ole maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile b, vaid mida on riskiga kaalutud vastavalt kõnealuse määruse artikli 113 lõikele 5. |
| 0240 | 1.1.2 Sisereitingute meetod |
| 0241 | 1.1.2* Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 põhjal

  Finantsinstitutsioonid kajastavad aruannetes pärast Euroopa Pangandusjärelevalvele teatamist neile teada antud rangemate usaldatavusnõuete täitmiseks vajalikke lisariskipositsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõigete 5 ja 7 kohaselt. |
| 0242 | 1.1.2** Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 põhjal

  Finantsinstitutsioonid kajastavad aruannetes pärast Euroopa Pangandusjärelevalvega konsulteerimist pädevate asutuste määratud rangemate usaldatavusnõuete täitmiseks vajalikke lisariskipositsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 lõigete 2 ja 5 kohaselt ning tagatise turuväärtuse lubatud piiridega seotud positsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 125 lõike 2 punkti d ja artikli 126 lõike 2 punkti d kohaselt. |
| 0250 | 1.1.2.1 Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

  Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära või ümberhindlustegurite sisehinnanguid). |
| 0260 | 1.1.2.1.01 Keskvalitsused ja keskpangad

  Vt vorm CR IRB. |
| 0270 | 1.1.2.1.02 Finantsinstitutsioonid

  Vt vorm CR IRB. |
| 0280 | 1.1.2.1.03 Äriühingud – VKEd

  Vt vorm CR IRB. |
| 0290 | 1.1.2.1.04 Äriühingud – eriotstarbelised laenud

  Vt vorm CR IRB. |
| 0300 | 1.1.2.1.05 Äriühingud – muud

  Vt vorm CR IRB. |
| 0310 | 1.1.2.2 Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

  Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid). |
| 0320 | 1.1.2.2.01 Keskvalitsused ja keskpangad

  Vt vorm CR IRB. |
| 0330 | 1.1.2.2.02 Finantsinstitutsioonid

  Vt vorm CR IRB. |
| 0340 | 1.1.2.2.03 Äriühingud – VKEd

  Vt vorm CR IRB. |
| 0350 | 1.1.2.2.04 Äriühingud – eriotstarbelised laenud

  Vt vorm CR IRB. |
| 0360 | 1.1.2.2.05 Äriühingud – muud

  Vt vorm CR IRB. |
| 0370 | 1.1.2.2.06 Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

  Vt vorm CR IRB. |
| 0380 | 1.1.2.2.07 Jaenõuded – tagatud mitte-VKEde kinnisvaraga

  Vt vorm CR IRB. |
| 0390 | 1.1.2.2.08 Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad

  Vt vorm CR IRB. |
| 0400 | 1.1.2.2.09 Jaenõuded – muud VKEdega seotud

  Vt vorm CR IRB. |
| 0410 | 1.1.2.2.10 Jaenõuded – muud mitte-VKEdega seotud

  Vt vorm CR IRB. |
| 0420 | 1.1.2.3 Sisereitingute meetodi kohane omakapital

  Vt vorm CR EQU IRB. |
| 0450 | 1.1.2.5 Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

  Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 156. |
| 0455 | 1.1.2.5.1 Millest immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara

  Riskiga kaalutud vara, mis on seotud immateriaalse varana kajastatud tarkvaravara osaga, mida ole maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile b, vaid mida on riskiga kaalutud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 156. |
| 0460 | 1.1.3 Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 307, 308 ja 309 |
| 0470 | 1.1.4 Väärtpaberistamise positsioonid

  Vt vorm CR SEC. |
| 0490 | 1.2 KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikli 92 lõike 4 punkt b |
| 0500 | 1.2.1 Kauplemisportfelliväline arveldus-/ülekanderisk

  Vt vorm CR SETT. |
| 0510 | 1.2.2 Kauplemisportfelli arveldus-/ülekanderisk

  Vt vorm CR SETT. |
| 0520 | 1.3 KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt i, punkti c alapunktid i ja iii ning artikli 92 lõike 4 punkt b |
| 0530 | 1.3.1 Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul |
| 0540 | 1.3.1.1 Kaubeldavad võlainstrumendid

  Vorm MKR SA TDI kõigi valuutade tasemel. |
| 0550 | 1.3.1.2 Omakapital

  Vorm MKR SA EQU kõigi riigisiseste turgude tasemel. |
| 0555 | 1.3.1.3 Investeerimisfondides olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõige 1, artikli 350 lõike 3 punkt c ja artikli 364 lõike 2 punkt a
  Koguriskipositsioon investeerimisfondides olevate positsioonide puhul, kui kapitalinõuded arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõike 1 kohaselt kas otsekohe või pärast kõnealuse määruse artikli 350 lõike 3 punktis c määratletud piirmäära kohaldamist. Määruse (EL) nr 575/2013 ei ole kõnealuseid positsioone otseselt määratud intressipositsiooni riski ega aktsiariski alla.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase meetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest investeerimisfondis olevast netopositsioonist, korrutatuna 12,5ga.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest investeerimisfondis olevast netopositsioonist, korrutatuna 12,5ga, või summat, mis vastab 40 %-le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuses fondis oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, korrutatuna 12,5ga, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem. |
| 0556 | 1.3.1.3.* Memokirje: üksnes kaubeldavatesse võlainstrumentidesse investeerinud investeerimisfondid

  Koguriskipositsioon investeerimisfondides olevate positsioonide puhul, kui fond on investeerinud üksnes intressipositsiooni riskiga instrumentidesse. |
| 0557 | 1.3.1.3.** Üksnes omakapitaliinstrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse investeerinud investeerimisfondid

  Koguriskipositsioon investeerimisfondides olevate positsioonide puhul, kui fond on investeerinud üksnes aktsiariskiga instrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse või kui fondide koostisosad ei ole teada. |
| 0560 | 1.3.1.4 Valuuta

  Vt vorm MKR SA FX. |
| 0570 | 1.3.1.5 Kaubad

  Vt vorm MKR SA COM. |
| 0580 | 1.3.2 Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

  Vt vorm MKR IM. |
| 0590 | 1.4 KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkt e ja artikli 92 lõike 4 punkt b
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul on see element võrdne nulliga. |
| 0600 | 1.4.1 Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

  Vt vorm OPR. |
| 0610 | 1.4.2 Standardmeetodil / alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

  Vt vorm OPR. |
| 0620 | 1.4.3 Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk

  Vt vorm OPR. |
| 0630 | 1.5 PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõige 2, artikli 96 lõige 2, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a
  Üksnes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul. Vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 97
  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 96 osutatud investeerimisühingud kajastavad artiklis 97 osutatud summat, mida on korrutatud 12,5ga.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 95 osutatud investeerimisühingud kajastavad järgmiselt.






  — | Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa on suurem kui sama lõike punktis b osutatud summa, on kajastatav summa null. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

1. KOGURISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõige 3 a ning artiklid 95, 96 ja 98

0020

1.* Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul.

0030

1.** Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingute puhul.

0040

1.1 RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punktid a ja f

0050

1.1.1. Standardmeetod

Vormid CR SA ja SEC SA koguriskipositsiooni tasemel.

0051

1.1.1.* Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 põhjal

Finantsinstitutsioonid kajastavad aruannetes pärast Euroopa Pangandusjärelevalvega konsulteerimist teada antud rangemate usaldatavusnõuete täitmiseks vajalikke lisariskipositsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 lõigete 2 ja 5 kohaselt.

0060

1.1.1.1. Standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

Vorm CR SA koguriskipositsiooni tasemel. Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 112 osutatud standardmeetodikohased riskipositsiooniklassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid.

0070

1.1.1.1.01. Keskvalitsused ja keskpangad

Vt vorm CR SA.

0080

1.1.1.1.02. Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused

Vt vorm CR SA.

0090

1.1.1.1.03. Avaliku sektori asutused

Vt vorm CR SA.

0100

1.1.1.1.04. Mitmepoolsed arengupangad

Vt vorm CR SA.

0110

1.1.1.1.05. Rahvusvahelised organisatsioonid

Vt vorm CR SA.

0120

1.1.1.1.06. Finantsinstitutsioonid

Vt vorm CR SA.

0130

1.1.1.1.07. Äriühingud

Vt vorm CR SA.

0140

1.1.1.1.08. Jaenõuded

Vt vorm CR SA.

0150

1.1.1.1.09. Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Vt vorm CR SA.

0160

1.1.1.1.10. Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Vt vorm CR SA.

0170

1.1.1.1.11. Eriti suure riskiga seotud kirjed

Vt vorm CR SA.

0180

1.1.1.1.12. Pandikirjad

Vt vorm CR SA.

0190

1.1.1.1.13. Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ning äriühingute vastu

Vt vorm CR SA.

0200

1.1.1.1.14. Investeerimisfondi aktsiad ja osakud

Vt vorm CR SA.

0210

1.1.1.1.15. Omakapital

Vt vorm CR SA.

0211

1.1.1.1.16. Muud kirjed

Vt vorm CR SA.

0212

1.1.1.1.16.1 Millest: immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara

Riskiga kaalutud vara, mis on seotud immateriaalse varana kajastatud tarkvaravara osaga, mida ole maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile b, vaid mida on riskiga kaalutud vastavalt kõnealuse määruse artikli 113 lõikele 5.

0240

1.1.2 Sisereitingute meetod

0241

1.1.2* Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 põhjal

Finantsinstitutsioonid kajastavad aruannetes pärast Euroopa Pangandusjärelevalvele teatamist neile teada antud rangemate usaldatavusnõuete täitmiseks vajalikke lisariskipositsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõigete 5 ja 7 kohaselt.

0242

1.1.2** Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 põhjal

Finantsinstitutsioonid kajastavad aruannetes pärast Euroopa Pangandusjärelevalvega konsulteerimist pädevate asutuste määratud rangemate usaldatavusnõuete täitmiseks vajalikke lisariskipositsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 lõigete 2 ja 5 kohaselt ning tagatise turuväärtuse lubatud piiridega seotud positsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 125 lõike 2 punkti d ja artikli 126 lõike 2 punkti d kohaselt.

0250

1.1.2.1 Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära või ümberhindlustegurite sisehinnanguid).

0260

1.1.2.1.01 Keskvalitsused ja keskpangad

Vt vorm CR IRB.

0270

1.1.2.1.02 Finantsinstitutsioonid

Vt vorm CR IRB.

0280

1.1.2.1.03 Äriühingud – VKEd

Vt vorm CR IRB.

0290

1.1.2.1.04 Äriühingud – eriotstarbelised laenud

Vt vorm CR IRB.

0300

1.1.2.1.05 Äriühingud – muud

Vt vorm CR IRB.

0310

1.1.2.2 Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid).

0320

1.1.2.2.01 Keskvalitsused ja keskpangad

Vt vorm CR IRB.

0330

1.1.2.2.02 Finantsinstitutsioonid

Vt vorm CR IRB.

0340

1.1.2.2.03 Äriühingud – VKEd

Vt vorm CR IRB.

0350

1.1.2.2.04 Äriühingud – eriotstarbelised laenud

Vt vorm CR IRB.

0360

1.1.2.2.05 Äriühingud – muud

Vt vorm CR IRB.

0370

1.1.2.2.06 Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

Vt vorm CR IRB.

0380

1.1.2.2.07 Jaenõuded – tagatud mitte-VKEde kinnisvaraga

Vt vorm CR IRB.

0390

1.1.2.2.08 Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad

Vt vorm CR IRB.

0400

1.1.2.2.09 Jaenõuded – muud VKEdega seotud

Vt vorm CR IRB.

0410

1.1.2.2.10 Jaenõuded – muud mitte-VKEdega seotud

Vt vorm CR IRB.

0420

1.1.2.3 Sisereitingute meetodi kohane omakapital

Vt vorm CR EQU IRB.

0450

1.1.2.5 Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 156.

0455

1.1.2.5.1 Millest immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara

Riskiga kaalutud vara, mis on seotud immateriaalse varana kajastatud tarkvaravara osaga, mida ole maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile b, vaid mida on riskiga kaalutud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 156.

0460

1.1.3 Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 307, 308 ja 309

0470

1.1.4 Väärtpaberistamise positsioonid

Vt vorm CR SEC.

0490

1.2 KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikli 92 lõike 4 punkt b

0500

1.2.1 Kauplemisportfelliväline arveldus-/ülekanderisk

Vt vorm CR SETT.

0510

1.2.2 Kauplemisportfelli arveldus-/ülekanderisk

Vt vorm CR SETT.

0520

1.3 KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt i, punkti c alapunktid i ja iii ning artikli 92 lõike 4 punkt b

0530

1.3.1 Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

0540

1.3.1.1 Kaubeldavad võlainstrumendid

Vorm MKR SA TDI kõigi valuutade tasemel.

0550

1.3.1.2 Omakapital

Vorm MKR SA EQU kõigi riigisiseste turgude tasemel.

0555

1.3.1.3 Investeerimisfondides olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõige 1, artikli 350 lõike 3 punkt c ja artikli 364 lõike 2 punkt a

Koguriskipositsioon investeerimisfondides olevate positsioonide puhul, kui kapitalinõuded arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõike 1 kohaselt kas otsekohe või pärast kõnealuse määruse artikli 350 lõike 3 punktis c määratletud piirmäära kohaldamist. Määruse (EL) nr 575/2013 ei ole kõnealuseid positsioone otseselt määratud intressipositsiooni riski ega aktsiariski alla.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase meetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest investeerimisfondis olevast netopositsioonist, korrutatuna 12,5ga.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest investeerimisfondis olevast netopositsioonist, korrutatuna 12,5ga, või summat, mis vastab 40 %-le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuses fondis oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, korrutatuna 12,5ga, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem.

0556

1.3.1.3.* Memokirje: üksnes kaubeldavatesse võlainstrumentidesse investeerinud investeerimisfondid

Koguriskipositsioon investeerimisfondides olevate positsioonide puhul, kui fond on investeerinud üksnes intressipositsiooni riskiga instrumentidesse.

0557

1.3.1.3.** Üksnes omakapitaliinstrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse investeerinud investeerimisfondid

Koguriskipositsioon investeerimisfondides olevate positsioonide puhul, kui fond on investeerinud üksnes aktsiariskiga instrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse või kui fondide koostisosad ei ole teada.

0560

1.3.1.4 Valuuta

Vt vorm MKR SA FX.

0570

1.3.1.5 Kaubad

Vt vorm MKR SA COM.

0580

1.3.2 Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

Vt vorm MKR IM.

0590

1.4 KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkt e ja artikli 92 lõike 4 punkt b

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul on see element võrdne nulliga.

0600

1.4.1 Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

Vt vorm OPR.

0610

1.4.2 Standardmeetodil / alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

Vt vorm OPR.

0620

1.4.3 Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk

Vt vorm OPR.

0630

1.5 PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõige 2, artikli 96 lõige 2, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a

Üksnes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul. Vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 97

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 96 osutatud investeerimisühingud kajastavad artiklis 97 osutatud summat, mida on korrutatud 12,5ga.

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 95 osutatud investeerimisühingud kajastavad järgmiselt.

—

Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa on suurem kui sama lõike punktis b osutatud summa, on kajastatav summa null.

| — | Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa on suurem kui sama lõike punktis a osutatud summa, on kajastatav summa võrdne esimesena nimetatud summast lahutatud viimati nimetatud summaga. |
| --- | --- |

—

Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa on suurem kui sama lõike punktis a osutatud summa, on kajastatav summa võrdne esimesena nimetatud summast lahutatud viimati nimetatud summaga.

0640

1.6 KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkt d

Vt vorm CVA.

0650

1.6.1 Täiustatud meetod

Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 383.

Vt vorm CVA.

0660

1.6.2 Standardmeetod

Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 384.

Vt vorm CVA.

0670

1.6.3. Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 385.

Vt vorm CVA.

0680

1.7 KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt ii ja artiklid 395–401

0690

1.8 MUUD RISKIPOSITSIOONID

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 3, 458 ja 459 ning riskipositsioonid, mida ei saa kajastada kirjete 1.1–1.7 all.

Finantsinstitutsioonid kajastavad summasid, mida on vaja järgneva järgimiseks.

Rangemad usaldatavusnõuded, mille on kehtestanud komisjon vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 458 ja 459.

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

Käesolev kirje ei ole seotud üksikasju sisaldava (Details) vormiga.

0710

1.8.2 Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 põhjal

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 458

0720

1.8.2* Millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 458

0730

1.8.2** Millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 458

0740

1.8.2*** Millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 458

0750

1.8.3 Millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded määruse (EL) nr 575/2013 artikli 459 põhjal

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 459

0760

1.8.4. Millest: määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 3

Kajastatakse täiendav riskipositsioon. See hõlmab ainult täiendavaid summasid (nt kui riskipositsioonil 100 on riskikaal 20 % ning finantsinstitutsioon kohaldab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 3 põhjal 50 % riskikaalu, on kajastatav summa 30).

1.4   C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3)

1.4.1   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Read |
| --- |
| 0010 | 1 Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkt a
  Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv on finantsinstitutsiooni esimese taseme põhiomavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist. |
| 0020 | 2 Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

  Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõudega (4,5 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid. |
| 0030 | 3 Esimese taseme omavahendite suhtarv

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkt b
  Esimese taseme omavahendite suhtarv on finantsinstitutsiooni esimese taseme omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist. |
| 0040 | 4 Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

  Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud nõudega (6 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid. |
| 0050 | 5 Koguomavahendite suhtarv

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkt c
  Koguomavahendite suhtarv on finantsinstitutsiooni omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist. |
| 0060 | 6 Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

  Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna omavahendite ülejääki või puudujääki seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud nõudega (8 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid. |
| 0130 | 13 Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarv

  Järgmiste punktide i ja ii summa:






  (i) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud koguomavahendite suhtarv 8 %; |

Read

0010

1 Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkt a

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv on finantsinstitutsiooni esimese taseme põhiomavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

0020

2 Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõudega (4,5 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

0030

3 Esimese taseme omavahendite suhtarv

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkt b

Esimese taseme omavahendite suhtarv on finantsinstitutsiooni esimese taseme omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

0040

4 Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud nõudega (6 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

0050

5 Koguomavahendite suhtarv

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkt c

Koguomavahendite suhtarv on finantsinstitutsiooni omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

0060

6 Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna omavahendite ülejääki või puudujääki seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud nõudega (8 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

0130

13 Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarv

Järgmiste punktide i ja ii summa:

(i)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud koguomavahendite suhtarv 8 %;

| (ii) | direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktis a nimetatud täiendavate omavahendite nõuded (2. samba kapitalinõuded) suhtarvuna. Need tuleb kindlaks teha kriteeriumide alusel, mis on kehtestatud EBA suunistes järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ning järelevalvealaste stressitestide ühise menetluse ja metoodika kohta (EBA SREP GL). |
| --- | --- |

(ii)

direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktis a nimetatud täiendavate omavahendite nõuded (2. samba kapitalinõuded) suhtarvuna. Need tuleb kindlaks teha kriteeriumide alusel, mis on kehtestatud EBA suunistes järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ning järelevalvealaste stressitestide ühise menetluse ja metoodika kohta (EBA SREP GL).

See kirje kajastab järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarvu, mille teeb finantsinstitutsioonile teatavaks pädev asutus. Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõue on määratletud EBA SREP GLi punktides 7.4 ja 7.5.

Kui pädev asutus ei ole täiendavate omavahendite nõudeid teatavaks teinud, esitatakse üksnes punkti i teave.

0140

13.* Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõue: esimese taseme põhiomavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| (i) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 4,5 %; |
| --- | --- |

(i)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 4,5 %;

| (ii) | rea 0130 punktis ii osutatud 2. samba nõuete suhtarvu osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme põhiomavahendite vormis. |
| --- | --- |

(ii)

rea 0130 punktis ii osutatud 2. samba nõuete suhtarvu osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme põhiomavahendite vormis.

Kui pädev asutus ei ole teatavaks teinud täiendavate omavahendite nõudeid, mis peavad olema esimese taseme põhiomavahendite vormis, esitatakse üksnes punkti i teave.

0150

13.** Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõue: esimese taseme omavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| (i) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud esimese taseme omavahendite suhtarv 6 %; |
| --- | --- |

(i)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud esimese taseme omavahendite suhtarv 6 %;

| (ii) | rea 0130 punktis ii osutatud 2. samba nõuete suhtarvu osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme omavahendite vormis. |
| --- | --- |

(ii)

rea 0130 punktis ii osutatud 2. samba nõuete suhtarvu osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme omavahendite vormis.

Kui pädev asutus ei ole teatavaks teinud täiendavate omavahendite nõudeid, mis peavad olema esimese taseme omavahendite vormis, esitatakse üksnes punkti i teave.

0160

14 Üldise kapitalinõude suhtarv

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| (i) | real 0130 osutatud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarv; |
| --- | --- |

(i)

real 0130 osutatud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarv;

| (ii) | (kui see on õiguspäraselt kohaldatav) direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv. |
| --- | --- |

(ii)

(kui see on õiguspäraselt kohaldatav) direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv.

See kirje kajastab üldise kapitalinõude suhtarvu, mis on määratletud EBA SREP GLi punktis 7.5.

Kui puhvri nõuet ei kohaldata, esitatakse üksnes punkti i teave.

0170

14.* Üldine kapitalinõue: esimese taseme põhiomavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| (i) | real 0140 osutatud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarv esimese taseme põhiomavahendite vormis; |
| --- | --- |

(i)

real 0140 osutatud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarv esimese taseme põhiomavahendite vormis;

| (ii) | (kui see on õiguspäraselt kohaldatav) direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv. |
| --- | --- |

(ii)

(kui see on õiguspäraselt kohaldatav) direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv.

Kui puhvri nõuet ei kohaldata, esitatakse üksnes punkti i teave.

0180

14.** Üldine kapitalinõue: esimese taseme omavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| (i) | real 0150 osutatud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarv esimese taseme omavahendite vormis; |
| --- | --- |

(i)

real 0150 osutatud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogukapitalinõude suhtarv esimese taseme omavahendite vormis;

| (ii) | (kui see on õiguspäraselt kohaldatav) direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv. |
| --- | --- |

(ii)

(kui see on õiguspäraselt kohaldatav) direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv.

Kui puhvri nõuet ei kohaldata, esitatakse üksnes punkti i teave.

0190

15 Üldise kapitalinõude ja 2. samba kapitalisuunise suhtarv

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| (i) | real 160 osutatud üldise kapitalinõude suhtarv; |
| --- | --- |

(i)

real 160 osutatud üldise kapitalinõude suhtarv;

| (ii) | (kui asjakohane) direktiivi 2013/36/EL artikli 104b lõikes 3 nimetatud täiendavate omavahendite suunis-suhtarv (2. samba kapitalisuunis), mille on edastanud pädev asutus. Need tuleb kindlaks teha EBA SREP GLi punkti 7.7.1 kohaselt. 2. samba kapitalisuunis hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on selle finantsinstitutsioonile teatavaks teinud. |
| --- | --- |

(ii)

(kui asjakohane) direktiivi 2013/36/EL artikli 104b lõikes 3 nimetatud täiendavate omavahendite suunis-suhtarv (2. samba kapitalisuunis), mille on edastanud pädev asutus. Need tuleb kindlaks teha EBA SREP GLi punkti 7.7.1 kohaselt. 2. samba kapitalisuunis hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on selle finantsinstitutsioonile teatavaks teinud.

Kui pädev asutus ei ole 2. samba kapitalisuunist teatavaks teinud, esitatakse üksnes punkti i teave.

0200

15.* Üldine kapitalinõue ja 2. samba kapitalisuunis: esimese taseme põhiomavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| (i) | real 0170 osutatud üldise kapitalinõude suhtarv esimese taseme põhiomavahendite vormis; |
| --- | --- |

(i)

real 0170 osutatud üldise kapitalinõude suhtarv esimese taseme põhiomavahendite vormis;

| (ii) | (kui kohaldatav) rea 0190 punktis ii osutatud 2. samba kapitalisuunise osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme põhiomavahendite vormis. 2. samba kapitalisuunis hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on selle finantsinstitutsioonile teatavaks teinud. |
| --- | --- |

(ii)

(kui kohaldatav) rea 0190 punktis ii osutatud 2. samba kapitalisuunise osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme põhiomavahendite vormis. 2. samba kapitalisuunis hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on selle finantsinstitutsioonile teatavaks teinud.

Kui pädev asutus ei ole 2. samba kapitalisuunist teatavaks teinud, esitatakse üksnes punkti i teave.

0210

15.** Üldine kapitalinõue ja 2. samba kapitalisuunis: esimese taseme omavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| (i) | real 0180 osutatud üldise kapitalinõude suhtarv esimese taseme omavahendite vormis; |
| --- | --- |

(i)

real 0180 osutatud üldise kapitalinõude suhtarv esimese taseme omavahendite vormis;

| (ii) | (kui kohaldatav) rea 0190 punktis ii osutatud 2. samba kapitalisuunise osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme omavahendite vormis. 2. samba kapitalisuunis hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on selle finantsinstitutsioonile teatavaks teinud. |
| --- | --- |

(ii)

(kui kohaldatav) rea 0190 punktis ii osutatud 2. samba kapitalisuunise osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme omavahendite vormis. 2. samba kapitalisuunis hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on selle finantsinstitutsioonile teatavaks teinud.

Kui pädev asutus ei ole 2. samba kapitalisuunist teatavaks teinud, esitatakse üksnes punkti i teave.

0220

Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk(+)/puudujääk(-) määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92 ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a sätestatud nõudeid arvestades

Selles kirjes kajastatakse absoluutarvudes esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a (4,5 %) ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a sätestatud nõuetega (välja arvatud täiendavad omavahendid, mida on vaja kõnealuse artikli lõike 3 kohase ülemäärase finantsvõimenduse riski maandamiseks), sel määral, mil kõnealuse direktiivi artikli 104a nõue tuleb täita esimese taseme põhiomavahenditega. Kui finantsinstitutsioon peab kasutama määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis b ja/või c ja/või direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a sätestatud nõudeid rohkemal määral kui viimati nimetatud nõuet esimese taseme põhiomavahenditega, võetakse kajastatavas üle- või puudujäägis seda arvesse.

See summa näitab esimese taseme põhiomavahendeid, mida saab kasutada kombineeritud puhvri nõude ja teiste nõuete täitmiseks.

0300

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkt a, kõnealuse määruse artikli 473a lõige 8

0310

Esimese taseme omavahendite suhtarv IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkt b, kõnealuse määruse artikli 473a lõige 8

0320

Koguomavahendite suhtarv IFRS 9 üleminekusätteid kohaldamata

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkt c, kõnealuse määruse artikli 473a lõige 8

1.5.   C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)

1.5.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Read |
| --- |
| 0010 | 1. Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

  Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga. |
| 0020 | 1.1 Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 39 lõige 2
  Edasilükkunud tulumaksu vara, mis tekkis enne 23. novembrit 2016, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel ja mille suhtes kohaldatakse seega riskikaalu. |
| 0030 | 1.2 Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38
  Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest ja mille suhtes seega ei kohaldata mingit künnist (st arvatakse täielikult maha esimese taseme põhiomavahenditest). |
| 0040 | 1.3 Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a
  Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mille mahaarvamisel esimese taseme põhiomavahenditest kohaldatakse seega määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 kohaseid künniseid 10 % ja 17,65 %. |
| 0050 | 2. Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

  Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga. |
| 0060 | 2.1 Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõiked 3 ja 4
  Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille puhul ei ole täidetud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused. Seega hõlmab see kirje edasilükkunud tulumaksu kohustusi, mille võrra vähendatakse mahaarvamisele kuuluvat firmaväärtust, muud immateriaalset vara või kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida kajastatakse vastavalt vormi CA1 kirjete 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 ja 1.1.1.14.2 all. |
| 0070 | 2.2 Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 38 |
| 0080 | 2.2.1 Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5
  Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis ei ole vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõikele 5 määratud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara hulka ja mis tulenevad ajutistest erinevustest. |
| 0090 | 2.2.2 Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5
  Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõikele 5 määratud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara hulka ja tulenevad ajutistest erinevustest. |
| 0093 | 2A. Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 39 lõige 1
  Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum, mis ei ole omavahenditest maha arvatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 39 lõikele 1. Kajastatav summa on summa enne riskikaalude kohaldamist. |
| 0096 | 2B. Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõige 4
  Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mida ei arvata maha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõikele 1, kuid mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 % vastavalt kõnealuse määruse artikli 48 lõikele 4, võttes arvesse sama määruse artikli 470, artikli 478 lõike 2 ja artikli 473a lõike 7 punkti a mõju. Kajastatav summa on edasilükkunud tulumaksu vara summa enne riskikaalu kohaldamist. |
| 0097 | 2C. Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 0 %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 469 lõike 1 punkt d, artikkel 470, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478
  Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mida ei arvata maha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 469 lõike 1 punktile d, artiklile 470, artikli 478 lõikele 2 ja artikli 473a lõike 7 punktile a, kuid mille suhtes kohaldatakse 0 % riskikaalu vastavalt kõnealuse määruse artikli 472 lõikele 5. Kajastatav summa on edasilükkunud tulumaksu vara summa enne riskikaalu kohaldamist. |
| 0901 | 2W. Immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara, mis on välja jäetud mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahenditest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt b
  Finantsinstitutsioonid esitavad usaldusväärselt hinnatud tarkvaravara summa, mis on välja jäetud mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklile 13a. |
| 0905 | 2Y. Täiendavad esimese taseme omakapitaliinstrumendid ja nendega seotud ülekurss, mis on kohaldatavate raamatupidamisstandardite kohaselt liigitatud omakapitaliks

  Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa (sh nendega seotud ülekurss), mis on kohaldatava raamatupidamisstandardi kohaselt liigitatud omakapitaliks |
| 0906 | 2Z. Täiendavad esimese taseme omakapitaliinstrumendid ja nendega seotud ülekurss, mis on kohaldatavate raamatupidamisstandardite kohaselt liigitatud kohustisteks

  Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa (sh nendega seotud ülekurss), mis on kohaldatava raamatupidamisstandardi kohaselt liigitatud kohustusteks |
| 0100 | 3. Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. |
| 0110 | 3.1 Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. |
| 0120 | 3.1.1. Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. |
| 0130 | 3.1.2. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. |
| 0131 | 3.1.3. Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 34, 110 ja 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. |
| 0140 | 3.2 Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. Kajastatakse ainult makseviivituses mitteolevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju. |
| 0145 | 4. Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. |
| 0150 | 4.1 Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. |
| 0155 | 4.2 Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. Kajastatakse ainult makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju. |
| 0160 | 5 Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt d
  Sisereitingute meetodit kasutavate finantsinstitutsioonide puhul kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punktile d teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi (võrreldes oodatava kahjuga) suhtes ülempiiri 0,6 % riskiga kaalutud varast, mis on arvutatud sisereitingute meetodil.
  Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 0,6 % ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks. |
| 0170 | 6 Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt c
  See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne ülempiiri kohaldamist.
  Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist. |
| 0180 | 7 Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt c
  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punktile c kohaldatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate krediidiriskiga korrigeerimiste suhtes ülempiiri 1,25 % riskiga kaalutud varast.
  Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 1,25 % ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks. |
| 0190 | 8 Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punkt a
  Selle kirje all kajastatakse künnist, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut. Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 % ga. |
| 0200 | 9 Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõike 1 punktid a ja b
  Selle kirje all kajastatakse 10 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.
  Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 % ga. |
| 0210 | 10 Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõige 1
  Selle kirje all kajastatakse 10 % künnise kohaldamise järel kohaldatavat 17,65 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.
  Künnis arvutatakse nii, et kahe kirje aktsepteeritud summa ei ületa 15 % lõplikest esimese taseme põhiomavahenditest, st esimese taseme põhiomavahenditest, mis on arvutatud pärast kõiki mahaarvamisi ja mille puhul ei ole arvesse võetud üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi. |
| 0225 | 11 Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt a |
| 0230 | 12 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 44, 45, 46 ja 49 |
| 0240 | 12.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 44, 45, 46 ja 49 |
| 0250 | 12.1.1. Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 44, 46 ja 49
  Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:






  a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; |

Read

0010

1. Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga.

0020

1.1 Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 39 lõige 2

Edasilükkunud tulumaksu vara, mis tekkis enne 23. novembrit 2016, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel ja mille suhtes kohaldatakse seega riskikaalu.

0030

1.2 Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest ja mille suhtes seega ei kohaldata mingit künnist (st arvatakse täielikult maha esimese taseme põhiomavahenditest).

0040

1.3 Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mille mahaarvamisel esimese taseme põhiomavahenditest kohaldatakse seega määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 kohaseid künniseid 10 % ja 17,65 %.

0050

2. Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga.

0060

2.1 Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõiked 3 ja 4

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille puhul ei ole täidetud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused. Seega hõlmab see kirje edasilükkunud tulumaksu kohustusi, mille võrra vähendatakse mahaarvamisele kuuluvat firmaväärtust, muud immateriaalset vara või kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida kajastatakse vastavalt vormi CA1 kirjete 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 ja 1.1.1.14.2 all.

0070

2.2 Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 38

0080

2.2.1 Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis ei ole vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõikele 5 määratud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara hulka ja mis tulenevad ajutistest erinevustest.

0090

2.2.2 Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 lõikele 5 määratud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara hulka ja tulenevad ajutistest erinevustest.

0093

2A. Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 39 lõige 1

Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum, mis ei ole omavahenditest maha arvatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 39 lõikele 1. Kajastatav summa on summa enne riskikaalude kohaldamist.

0096

2B. Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõige 4

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mida ei arvata maha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõikele 1, kuid mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 % vastavalt kõnealuse määruse artikli 48 lõikele 4, võttes arvesse sama määruse artikli 470, artikli 478 lõike 2 ja artikli 473a lõike 7 punkti a mõju. Kajastatav summa on edasilükkunud tulumaksu vara summa enne riskikaalu kohaldamist.

0097

2C. Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 0 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 469 lõike 1 punkt d, artikkel 470, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mida ei arvata maha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 469 lõike 1 punktile d, artiklile 470, artikli 478 lõikele 2 ja artikli 473a lõike 7 punktile a, kuid mille suhtes kohaldatakse 0 % riskikaalu vastavalt kõnealuse määruse artikli 472 lõikele 5. Kajastatav summa on edasilükkunud tulumaksu vara summa enne riskikaalu kohaldamist.

0901

2W. Immateriaalse varana kajastatav tarkvaravara, mis on välja jäetud mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahenditest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt b

Finantsinstitutsioonid esitavad usaldusväärselt hinnatud tarkvaravara summa, mis on välja jäetud mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artiklile 13a.

0905

2Y. Täiendavad esimese taseme omakapitaliinstrumendid ja nendega seotud ülekurss, mis on kohaldatavate raamatupidamisstandardite kohaselt liigitatud omakapitaliks

Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa (sh nendega seotud ülekurss), mis on kohaldatava raamatupidamisstandardi kohaselt liigitatud omakapitaliks

0906

2Z. Täiendavad esimese taseme omakapitaliinstrumendid ja nendega seotud ülekurss, mis on kohaldatavate raamatupidamisstandardite kohaselt liigitatud kohustisteks

Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa (sh nendega seotud ülekurss), mis on kohaldatava raamatupidamisstandardi kohaselt liigitatud kohustusteks

0100

3. Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid.

0110

3.1 Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid.

0120

3.1.1. Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid.

0130

3.1.2. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid.

0131

3.1.3. Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 34, 110 ja 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid.

0140

3.2 Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. Kajastatakse ainult makseviivituses mitteolevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju.

0145

4. Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid.

0150

4.1 Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid.

0155

4.2 Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. Kajastatakse ainult makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju.

0160

5 Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt d

Sisereitingute meetodit kasutavate finantsinstitutsioonide puhul kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punktile d teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi (võrreldes oodatava kahjuga) suhtes ülempiiri 0,6 % riskiga kaalutud varast, mis on arvutatud sisereitingute meetodil.

Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 0,6 % ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks.

0170

6 Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt c

See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne ülempiiri kohaldamist.

Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist.

0180

7 Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt c

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punktile c kohaldatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate krediidiriskiga korrigeerimiste suhtes ülempiiri 1,25 % riskiga kaalutud varast.

Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 1,25 % ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks.

0190

8 Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punkt a

Selle kirje all kajastatakse künnist, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut. Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 % ga.

0200

9 Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõike 1 punktid a ja b

Selle kirje all kajastatakse 10 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 % ga.

0210

10 Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõige 1

Selle kirje all kajastatakse 10 % künnise kohaldamise järel kohaldatavat 17,65 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

Künnis arvutatakse nii, et kahe kirje aktsepteeritud summa ei ületa 15 % lõplikest esimese taseme põhiomavahenditest, st esimese taseme põhiomavahenditest, mis on arvutatud pärast kõiki mahaarvamisi ja mille puhul ei ole arvesse võetud üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi.

0225

11 Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt a

0230

12 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 44, 45, 46 ja 49

0240

12.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 44, 45, 46 ja 49

0250

12.1.1. Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 44, 46 ja 49

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem;

| b) | summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse mõnd artikli 49 kohast alternatiivi ning |
| --- | --- |

b)

summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse mõnd artikli 49 kohast alternatiivi ning

| c) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile g. |
| --- | --- |

c)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile g.

0260

12.1.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 45

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 45 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0270

12.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

0280

12.2.1 Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile g.

0290

12.2.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 45

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 45 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0291

12.3.1. Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

0292

12.3.2. Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

0293

12.3.3. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 45

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 45 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0300

13 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 58, 59 ja 60

0310

13.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 58 ja 59 ning artikli 60 lõige 2

0320

13.1.1. Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 58 ja artikli 60 lõige 2

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile b.

0330

13.1.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 59

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 59 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0340

13.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

0350

13.2.1. Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile b.

0360

13.2.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 59

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 59 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0361

13.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

0362

13.3.1. Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

0363

13.3.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 59

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 59 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0370

14. Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 68, 69 ja 70

0380

14.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 68 ja 69 ning artikli 70 lõige 2

0390

14.1.1. Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 68 ja artikli 70 lõige 2

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktile b.

0400

14.1.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 69

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 69 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0410

14.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

0420

14.2.1. Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktile b.

0430

14.2.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 69

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 69 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0431

14.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

0432

14.3.1. Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

0433

14.3.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 69

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 69 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0440

15 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 44, 45, 47 ja 49

0450

15.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 44, 45, 47 ja 49

0460

15.1.1. Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 44, 45, 47 ja 49

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem;

| b) | summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse mõnd artikli 49 kohast alternatiivi ning |
| --- | --- |

b)

summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse mõnd artikli 49 kohast alternatiivi ning

| c) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile g. |
| --- | --- |

c)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile g.

0470

15.1.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 45

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 45 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0480

15.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

0490

15.2.1. Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile g.

0500

15.2.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 45

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 45 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0501

15.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

0502

15.3.1. Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

0503

15.3.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 45

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 45 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0504

Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering – kohaldatakse riskikaalu 250 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõige 4

Finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse tehtud oluliste investeeringute summa, mida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõike 1 kohaselt maha ei arvata, aga millele kohaldatakse sama artikli lõike 4 kohaselt 250 %-list riskikaalu.

Kajastatav summa on oluliste investeeringute summa enne riskikaalu kohaldamist.

0510

16. Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 58 ja 59

0520

16.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 58 ja 59

0530

16.1.1. Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 58

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt d) ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt d) ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile b.

0540

16.1.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 59

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 59 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0550

16.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

0560

16.2.1. Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile b.

0570

16.2.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 59

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 59 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0571

16.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

0572

16.3.1. Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

0573

16.3.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 59

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 59 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0580

17. Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 68 ja 69

0590

17.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 68 ja 69

0600

17.1.1. Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 68

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punkt d) ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punkt d) ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktile b.

0610

17.1.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 69

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 69 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0620

17.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

0630

17.2.1. Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktile b.

0640

17.2.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 69

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 69 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0641

17.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

0642

17.3.1. Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

0643

17.3.2. (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 69

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 69 punkti a kohaselt on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui nende lõpptähtaeg on sama või hilisem kui pikal positsioonil või järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

0650

18. Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha finantsinstitutsiooni esimese taseme põhiomavahenditest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõige 4, artikli 48 lõige 4 ja artikli 49 lõige 4

0660

19. Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha finantsinstitutsiooni täiendavatest esimese taseme omavahenditest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 60 lõige 4

0670

20. Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha finantsinstitutsiooni teise taseme omavahenditest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 70 lõige 4

0680

21 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda esimese taseme põhiomavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 12.1 all.

0690

22 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 79

Pädev asutus võib loobuda esimese taseme põhiomavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 15.1 all.

0700

23 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 13,1 all.

0710

24 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 16,1 all.

0720

25 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 79

Pädev asutus võib loobuda teise taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 14.1 all.

0730

26 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 79

Pädev asutus võib loobuda teise taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 17.1 all.

0740

27 Kombineeritud puhvri nõue

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 6

0750

Kapitali säilitamise puhver

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129

Vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles reas.

0760

Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv

Selles reas kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

0770

Finantsinstitutsioonipõhine vastutsükliline kapitalipuhver

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 2 ja artiklid 130 ja 135–140

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

0780

Süsteemse riski puhver

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 5 ning artiklid 133 ja 134

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

0800

Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 3 ja artikkel 131

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

0810

Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 4 ja artikkel 131

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

0820

28 II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded

Direktiivi 2013/36/EL artikli 104a lõige 1

Kui pädev asutus otsustab, et finantsinstitutsioon peab tulenevalt II sambast arvutama täiendavad omavahendite nõuded, kajastatakse kõnealuseid täiendavaid omavahendite nõudeid selles reas.

0830

29 Algkapital

Direktiivi 2013/36/EL artiklid 12 ja 28–31 ning määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 93

0840

30 Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 95 lõike 2 punkt b, artikli 96 lõike 2 punkt b, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a

Kajastatav summa on eespool nimetatud artiklite kohaldamisest tulenev omavahendite nõue.

0850

31 Riigivälised esmased riskipositsioonid

Teave, mida on vaja vormiga CR GB seotud aruandluskohustuse tekkimise künnise arvutamiseks vastavalt käesoleva rakendusmääruse artikli 5 lõikele 5. Künnis arvutatakse esmase riskipositsiooni alusel enne ümberhindlusteguri kohaldamist.

Riskipositsioone peetakse riigisisesteks, kui need on vastaspoolte suhtes, kes asuvad liikmesriigis, kus asub finantsinstitutsioon.

Erandina käesoleva rakendusmääruse artikli 21 lõike 1 punktist a tuleb seda rida täita alati.

0860

32 Esmane koguriskipositsioon

Teave, mida on vaja vormiga CR GB seotud aruandluskohustuse tekkimise künnise arvutamiseks vastavalt käesoleva rakendusmääruse artikli 5 lõikele 5. Künnis arvutatakse esmase riskipositsiooni alusel enne ümberhindlusteguri kohaldamist.

Riskipositsioone peetakse riigisisesteks, kui need on vastaspoolte suhtes, kes asuvad liikmesriigis, kus asub finantsinstitutsioon.

Erandina käesoleva rakendusmääruse artikli 21 lõike 1 punktist a tuleb seda rida täita alati.

1.6   ÜLEMINEKUSÄTTED ja INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5)

1.6.1   Üldised märkused

| 16. | Vormis CA5 esitatakse kokkuvõtlikult arvutused omavahendite elementide ja mahaarvamiste kohta, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 465–491, 494a ja 494b kohaseid üleminekusätteid. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vormi CA5 ülesehitus on järgmine:






  a) | Vormis CA5.1 esitatakse kokkuvõtlikult kogu korrigeerimine, mida tuleb teha omavahendite eri komponentides (esitatakse vormis CA1 vastavalt lõppsätetele) tulenevalt üleminekusätete kohaldamisest. Kõnealuse vormi elemendid esitatakse vormi CA1 omavahendite eri komponentide „korrigeerimisena“, et kajastada omavahendite komponentides üleminekusätete mõju. |
| --- | --- | --- |

17.

a)

Vormis CA5.1 esitatakse kokkuvõtlikult kogu korrigeerimine, mida tuleb teha omavahendite eri komponentides (esitatakse vormis CA1 vastavalt lõppsätetele) tulenevalt üleminekusätete kohaldamisest. Kõnealuse vormi elemendid esitatakse vormi CA1 omavahendite eri komponentide „korrigeerimisena“, et kajastada omavahendite komponentides üleminekusätete mõju.

| b) | Vormis 5.2 esitatakse täiendavad üksikasjad selliste kapitaliinstrumentide arvutamise kohta, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi. |
| --- | --- |

b)

Vormis 5.2 esitatakse täiendavad üksikasjad selliste kapitaliinstrumentide arvutamise kohta, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi.

| 18. | Finantsinstitutsioonid esitavad esimeses neljas veerus esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite korrigeerimised, samuti riskiga kaalutud varade summa. Samuti peavad finantsinstitutsioonid esitama ettenähtud osa veerus 0050 ja aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata veerus 0060. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Finantsinstitutsioonid esitavad vormi CA5 elemendid ainult ajavahemikul, mil kohaldatakse üleminekusätteid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 X osale. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Mõned üleminekusätted näevad ette mahaarvamist esimese taseme omavahenditest. Kui mahaarvamise või mahaarvamiste jääksumma arvatakse maha esimese taseme omavahenditest ning täiendavaid esimese taseme omavahendeid ei ole selle summa katmiseks piisavalt, arvatakse ülejääk maha esimese taseme põhiomavahenditest. |
| --- | --- |

20.

1.6.2   C 05.01 – Üleminekusätted (CA5.1)

| 21. | Finantsinstitutsioonid kajastavad vormil CA5.1 teavet seoses määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 465–491, 494a ja 494b kohaste üleminekusätete kohaldamisega omavahendite komponentide suhtes, võrreldes määruse (EL) nr 575/2013 II osa II jaotise kohaste lõppsätete kohaldamisega. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Finantsinstitutsioonid kajastavad ridades 0060–0065 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad kapitaliinstrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid. Vormi CA 5.1 real 0060 esitatavad andmed kajastavad määruse (EL) nr 575/2013 26. juuni 2019. aasta versiooni üleminekusätete mõju ja need saab vormi CA 5.2 vastavatest jagudest. Ridadel 0061–0065 kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 494a ja 494b üleminekusätete mõju. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Finantsinstitutsioonid kajastavad ridadel 0070–0092 teavet üleminekusätete kohta, mis käsitlevad vähemusosalusi ning tütarettevõtjate emiteeritud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 479 ja 480). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Alates reast 0100 kajastavad finantsinstitutsioonid nende üleminekusätete mõju, mis käsitlevad realiseerimata kasumit ja kahjumit, mahaarvamisi, lisafiltreid ja -mahaarvamisi, ning IFRS 9 mõju. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Võib olla juhtusid, kus üleminekusätetest tulenevad mahaarvamised esimese taseme põhiomavahenditest, täiendavatest esimese taseme omavahenditest või teise taseme omavahenditest ületavad finantsinstitutsiooni esimese taseme põhiomavahendeid, täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid. Kui see mõju tuleneb üleminekusätetest, tuleb seda kajastada vormi CA1 vastavates lahtrites. Seega ei hõlma vormi CA5 veergudes kajastatavad korrigeerimised ebapiisava kapitali korral mingit ülekanduvat mõju. |
| --- | --- |

25.

1.6.2.1   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine |
| 0020 | Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine |
| 0030 | Teise taseme omavahendite korrigeerimine |
| 0040 | Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

  Veerg 0040 hõlmab asjaomaseid summasid, millega tulenevalt üleminekusätetest korrigeeritakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohast koguriskipositsiooni. Kajastatavate summade puhul võetakse arvesse III osa II jaotise 2. või 3. peatüki või III osa IV jaotise sätete kohaldamist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 4. See tähendab, et üleminekusätetest tulenevaid summasid, mille suhtes kohaldatakse III osa II jaotise 2. või 3. peatükki, tuleb kajastada riskiga kaalutud varana, samas kui üleminekusätetest tulenevad summad, mille suhtes kohaldatakse III osa IV jaotise sätteid, peavad kajastama omavahendite nõudeid korrutatuna 12,5ga.
  Kui veerud 0010–0030 on otseselt seotud vormiga CA1, siis koguriskipositsiooni korrigeerimine ei ole otseselt seotud krediidiriski käsitlevate asjakohaste vormidega. Kui tulenevalt üleminekusätetest on koguriskipositsioonis tehtud korrigeerimisi, võetakse neid otseselt arvesse vormides CR SA, CR IRB, CR EQU IRB, MKR SA TDI, MKR SA EQU või MKR IM. Lisaks kajastatakse nende mõju vormi CA5.1 veerus 0040. Seega on need summad ainult memokirjed. |
| 0050 | Kohaldatav protsent |
| 0060 | Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

  Selles veerus kajastatakse iga instrumendi summat enne üleminekusätete kohaldamist (st korrigeerimiste arvutamise aluseks olevat summat). |

Veerg

0010

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine

0020

Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine

0030

Teise taseme omavahendite korrigeerimine

0040

Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

Veerg 0040 hõlmab asjaomaseid summasid, millega tulenevalt üleminekusätetest korrigeeritakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohast koguriskipositsiooni. Kajastatavate summade puhul võetakse arvesse III osa II jaotise 2. või 3. peatüki või III osa IV jaotise sätete kohaldamist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 4. See tähendab, et üleminekusätetest tulenevaid summasid, mille suhtes kohaldatakse III osa II jaotise 2. või 3. peatükki, tuleb kajastada riskiga kaalutud varana, samas kui üleminekusätetest tulenevad summad, mille suhtes kohaldatakse III osa IV jaotise sätteid, peavad kajastama omavahendite nõudeid korrutatuna 12,5ga.

Kui veerud 0010–0030 on otseselt seotud vormiga CA1, siis koguriskipositsiooni korrigeerimine ei ole otseselt seotud krediidiriski käsitlevate asjakohaste vormidega. Kui tulenevalt üleminekusätetest on koguriskipositsioonis tehtud korrigeerimisi, võetakse neid otseselt arvesse vormides CR SA, CR IRB, CR EQU IRB, MKR SA TDI, MKR SA EQU või MKR IM. Lisaks kajastatakse nende mõju vormi CA5.1 veerus 0040. Seega on need summad ainult memokirjed.

0050

Kohaldatav protsent

0060

Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

Selles veerus kajastatakse iga instrumendi summat enne üleminekusätete kohaldamist (st korrigeerimiste arvutamise aluseks olevat summat).

| Read |
| --- |
| 0010 | 1. Korrigeerimised kokku

  Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate eri liiki kapitali korrigeerimiste kogumõju ja kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara. |
| 0020 | 1.1 Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 483–491
  Sellel real kajastatakse eri liiki omavahenditesse kuuluvate selliste instrumentide kogumõju, mille suhtes tulenevalt üleminekusätetest ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid. |
| 0060 | 1.1.2 Instrumendid, mis ei ole riigiabi

  Kajastatav summa saadakse tabeli CA5.2 veerust 060. |
| 0061 | 1.1.3 Eriotstarbelise rahastamisvahendi kaudu emiteeritud instrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 494a |
| 0062 | 1.1.4 Enne 27. juunit 2019 emiteeritud instrumendid, mis ei vasta direktiivi 2014/59/EL artikli 59 kohaste allahindamise ja konverteerimise õigustega seotud kõlblikkuskriteeriumidele või millele kohaldatakse tasaarvestuskorda

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 494b
  Finantsinstitutsioonid kajastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 494b kohaldamisalas olevate selliste instrumentide summat, mis ei vasta vähemalt ühele kõnealuse määruse artikli 52 lõike 1 punktides p, q ja r ega artikli 63 punktis n, o ja p sätestatud kõlblikkuskriteeriumile.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 494b lõike 2 kohaselt aktsepteeritavate teise taseme instrumentide puhul tuleb järgida kõnealuse määruse artiklis 64 sätestatud amortisatsioonisätteid. |
| 0063 | 1.1.4.1* Millest: instrumendid, mille allahindamine või konverteerimine ei ole direktiivi 2014/59/EL artikli 59 kohaseid õigusi rakendades seaduslikult ega lepinguliselt kohustuslik

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 494b, artikli 52 lõike 1 punkt p ja artikli 63 punkt n
  Finantsinstitutsioonid kajastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 494b kohaldamisalas olevate selliste instrumentide summat, mis ei vasta kõnealuse määruse artikli 52 lõike 1 punktis p või artikli 63 punktis n sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele.
  See hõlmab ka instrumente, mis ei vasta ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktis q ja r või asjaomasel juhul kõnealuse määruse artikli 63 punktis o ja p sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele. |
| 0064 | 1.1.4.2* Millest: instrumendid, millele kohaldatakse kolmanda riigi õigust ning direktiivi 2014/59/EL artikli 59 kohaseid õigusi ei saa reaalselt ega õiguslikult jõustatavalt kasutada

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 494b, artikli 52 lõike 1 punkt q ja artikli 63 punkt o
  Finantsinstitutsioonid kajastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 494b kohaldamisalas olevate selliste instrumentide summat, mis ei vasta kõnealuse määruse artikli 52 lõike 1 punktis q või artikli 63 punktis o sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele.
  See hõlmab ka instrumente, mis ei vasta ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktis p ja r või asjaomasel juhul kõnealuse määruse artikli 63 punktis n ja p sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele. |
| 0065 | 1.1.4.3* Millest: instrumendid, millele kohaldatakse tasaarvestuskorda

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 494b, artikli 52 lõike 1 punkt r ja artikli 63 punkt p
  Finantsinstitutsioonid kajastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 494b kohaldamisalas olevate selliste instrumentide summat, mis ei vasta kõnealuse määruse artikli 52 lõike 1 punktis r või artikli 63 punktis p sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele.
  See hõlmab ka instrumente, mis ei vasta ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktis p ja q või asjaomasel juhul kõnealuse määruse artikli 63 punktis n ja o sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele. |
| 0070 | 1.2 Vähemusosalused ja samaväärsed omavahendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480
  Sellel real kajastatakse üleminekusätete mõju vähemusosalustele, mida aktsepteeritakse esimese taseme põhiomavahenditena, kvalifitseeruvatele esimese taseme omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahenditena, ja kvalifitseeruvatele omavahenditele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud teise taseme omaahenditena. |
| 0080 | 1.2.1 Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 479
  Selle rea veerus 060 kajastatav summa on summa, mis varasemalt kehtinud sätete kohaselt kvalifitseerub konsolideeritud reservidena. |
| 0090 | 1.2.2 Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 84 ja 480
  Selle rea veerus 0060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata. |
| 0091 | 1.2.3 Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 85 ja 480
  Selle rea veerus 0060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata. |
| 0092 | 1.2.4 Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 87 ja 480
  Selle rea veerus 0060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata. |
| 0100 | 1.3 Muud üleminekusätetest tulenevad korrigeerimised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 468–478 ja 481
  Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate korrigeerimiste kogumõju eri liiki omavahenditest tehtavatele mahaarvamistele, realiseerimata kasumile ja kahjumile ning täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara. |
| 0111 | 1.3.1.6 Realiseerimata kasum ja kahjum, mis tuleneb teatavatest keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste ja avaliku sektori asutuste võlgadega seotud riskipositsioonidest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 468 |
| 0112 | 1.3.1.6.1 millest: summa A

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 468 lõikes 1 esitatud valemi alusel arvutatud summa A |
| 0140 | 1.3.2 Mahaarvamised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõige 1 ja artiklid 469–478
  Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju mahaarvamistele. |
| 0170 | 1.3.2.3. Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478
  Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva edasilükkunud tulumaksu vara kindlakstegemisel võtavad finantsinstitutsioonid arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 sätteid, mis käsitlevad edasilükkunud tulumaksu vara vähendamist edasilükkunud tulumaksu kohustuste võrra.
  Selle rea veerus 0060 kajastatav summa: kogusumma vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 469 lõikele 1. |
| 0380 | 1.3.2.9 Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 470 lõiked 2 ja 3
  Selle rea veerus 0060 kajastatav summa: Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 470 lõige 1 |
| 0385 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 469 lõike 1 punkt c, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478
  Osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mis ületab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 470 lõike 2 punktis a sätestatud 10 % künnist. |
| 0425 | 1.3.2.11 Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 471 |
| 0430 | 1.3.3 Täiendavad filtrid ja mahaarvamised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 481
  Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele.
  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 481 kajastavad finantsinstitutsioonid kirje 1.3.3 all teavet seoses filtrite ja mahaarvamistega, mis on ette nähtud direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 57 ja 66 ning direktiivi 2006/49/EÜ artiklite 13 ja 16 siseriiklike ülevõtmismeetmetega ning mis ei ole ette nähtud II osaga. |
| 0440 | 1.3.4 IFRS 9 üleminekukorrast tulenevad korrigeerimised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 473 a
  Finantsinstitutsioonid kajastavad teavet IFRS 9 üleminekukorrast tulenevate korrigeerimiste kohta vastavalt kohaldatavatele õigussätetele. |
| 0441 | Memokirje: muutumatu osa mõju eeldatavale krediidikahjumile

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõikes 1 nimetatud A2,SA ja A2,IRB summa.
  Summa A2,IRB ei sisalda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõike 5 punktis a nõutud oodatavat kahju. |
| 0442 | Memokirje: Muutuva osa mõju eeldatavale krediidikahjumile perioodil 1.1.2018–31.12.2019

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõikes 1 osutatud ja summa. |
| 0443 | Memokirje: Muutuva osa mõju eeldatavale krediidikahjumile alates 1.1.2020

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõikes 1 nimetatud A4,SA ja A4,IRB summa.
  Summa A4,IRB ei sisalda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõike 5 punktides b ja c nõutud oodatavat kahju. |

Read

0010

1. Korrigeerimised kokku

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate eri liiki kapitali korrigeerimiste kogumõju ja kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara.

0020

1.1 Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 483–491

Sellel real kajastatakse eri liiki omavahenditesse kuuluvate selliste instrumentide kogumõju, mille suhtes tulenevalt üleminekusätetest ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid.

0060

1.1.2 Instrumendid, mis ei ole riigiabi

Kajastatav summa saadakse tabeli CA5.2 veerust 060.

0061

1.1.3 Eriotstarbelise rahastamisvahendi kaudu emiteeritud instrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 494a

0062

1.1.4 Enne 27. juunit 2019 emiteeritud instrumendid, mis ei vasta direktiivi 2014/59/EL artikli 59 kohaste allahindamise ja konverteerimise õigustega seotud kõlblikkuskriteeriumidele või millele kohaldatakse tasaarvestuskorda

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 494b

Finantsinstitutsioonid kajastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 494b kohaldamisalas olevate selliste instrumentide summat, mis ei vasta vähemalt ühele kõnealuse määruse artikli 52 lõike 1 punktides p, q ja r ega artikli 63 punktis n, o ja p sätestatud kõlblikkuskriteeriumile.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 494b lõike 2 kohaselt aktsepteeritavate teise taseme instrumentide puhul tuleb järgida kõnealuse määruse artiklis 64 sätestatud amortisatsioonisätteid.

0063

1.1.4.1* Millest: instrumendid, mille allahindamine või konverteerimine ei ole direktiivi 2014/59/EL artikli 59 kohaseid õigusi rakendades seaduslikult ega lepinguliselt kohustuslik

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 494b, artikli 52 lõike 1 punkt p ja artikli 63 punkt n

Finantsinstitutsioonid kajastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 494b kohaldamisalas olevate selliste instrumentide summat, mis ei vasta kõnealuse määruse artikli 52 lõike 1 punktis p või artikli 63 punktis n sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele.

See hõlmab ka instrumente, mis ei vasta ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktis q ja r või asjaomasel juhul kõnealuse määruse artikli 63 punktis o ja p sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele.

0064

1.1.4.2* Millest: instrumendid, millele kohaldatakse kolmanda riigi õigust ning direktiivi 2014/59/EL artikli 59 kohaseid õigusi ei saa reaalselt ega õiguslikult jõustatavalt kasutada

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 494b, artikli 52 lõike 1 punkt q ja artikli 63 punkt o

Finantsinstitutsioonid kajastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 494b kohaldamisalas olevate selliste instrumentide summat, mis ei vasta kõnealuse määruse artikli 52 lõike 1 punktis q või artikli 63 punktis o sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele.

See hõlmab ka instrumente, mis ei vasta ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktis p ja r või asjaomasel juhul kõnealuse määruse artikli 63 punktis n ja p sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele.

0065

1.1.4.3* Millest: instrumendid, millele kohaldatakse tasaarvestuskorda

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 494b, artikli 52 lõike 1 punkt r ja artikli 63 punkt p

Finantsinstitutsioonid kajastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 494b kohaldamisalas olevate selliste instrumentide summat, mis ei vasta kõnealuse määruse artikli 52 lõike 1 punktis r või artikli 63 punktis p sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele.

See hõlmab ka instrumente, mis ei vasta ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktis p ja q või asjaomasel juhul kõnealuse määruse artikli 63 punktis n ja o sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele.

0070

1.2 Vähemusosalused ja samaväärsed omavahendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480

Sellel real kajastatakse üleminekusätete mõju vähemusosalustele, mida aktsepteeritakse esimese taseme põhiomavahenditena, kvalifitseeruvatele esimese taseme omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahenditena, ja kvalifitseeruvatele omavahenditele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud teise taseme omaahenditena.

0080

1.2.1 Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 479

Selle rea veerus 060 kajastatav summa on summa, mis varasemalt kehtinud sätete kohaselt kvalifitseerub konsolideeritud reservidena.

0090

1.2.2 Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 84 ja 480

Selle rea veerus 0060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

0091

1.2.3 Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 85 ja 480

Selle rea veerus 0060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

0092

1.2.4 Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 87 ja 480

Selle rea veerus 0060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

0100

1.3 Muud üleminekusätetest tulenevad korrigeerimised

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 468–478 ja 481

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate korrigeerimiste kogumõju eri liiki omavahenditest tehtavatele mahaarvamistele, realiseerimata kasumile ja kahjumile ning täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara.

0111

1.3.1.6 Realiseerimata kasum ja kahjum, mis tuleneb teatavatest keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste ja avaliku sektori asutuste võlgadega seotud riskipositsioonidest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 468

0112

1.3.1.6.1 millest: summa A

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 468 lõikes 1 esitatud valemi alusel arvutatud summa A

0140

1.3.2 Mahaarvamised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõige 1 ja artiklid 469–478

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju mahaarvamistele.

0170

1.3.2.3. Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva edasilükkunud tulumaksu vara kindlakstegemisel võtavad finantsinstitutsioonid arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 38 sätteid, mis käsitlevad edasilükkunud tulumaksu vara vähendamist edasilükkunud tulumaksu kohustuste võrra.

Selle rea veerus 0060 kajastatav summa: kogusumma vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 469 lõikele 1.

0380

1.3.2.9 Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus finantsinstitutsioonil on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 470 lõiked 2 ja 3

Selle rea veerus 0060 kajastatav summa: Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 470 lõige 1

0385

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 469 lõike 1 punkt c, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478

Osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mis ületab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 470 lõike 2 punktis a sätestatud 10 % künnist.

0425

1.3.2.11 Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 471

0430

1.3.3 Täiendavad filtrid ja mahaarvamised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 481

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele.

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 481 kajastavad finantsinstitutsioonid kirje 1.3.3 all teavet seoses filtrite ja mahaarvamistega, mis on ette nähtud direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 57 ja 66 ning direktiivi 2006/49/EÜ artiklite 13 ja 16 siseriiklike ülevõtmismeetmetega ning mis ei ole ette nähtud II osaga.

0440

1.3.4 IFRS 9 üleminekukorrast tulenevad korrigeerimised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 473 a

Finantsinstitutsioonid kajastavad teavet IFRS 9 üleminekukorrast tulenevate korrigeerimiste kohta vastavalt kohaldatavatele õigussätetele.

0441

Memokirje: muutumatu osa mõju eeldatavale krediidikahjumile

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõikes 1 nimetatud A2,SA ja A2,IRB summa.

Summa A2,IRB ei sisalda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõike 5 punktis a nõutud oodatavat kahju.

0442

Memokirje: Muutuva osa mõju eeldatavale krediidikahjumile perioodil 1.1.2018–31.12.2019

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõikes 1 osutatud ja summa.

0443

Memokirje: Muutuva osa mõju eeldatavale krediidikahjumile alates 1.1.2020

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõikes 1 nimetatud A4,SA ja A4,IRB summa.

Summa A4,IRB ei sisalda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõike 5 punktides b ja c nõutud oodatavat kahju.

1.6.3   C 05.02 – Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis ei ole riigiabi (CA5.2)

| 26. | Finantsinstitutsioonid esitavad teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad instrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 484–491). |
| --- | --- |

26.

1.6.3.1   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõiked 3, 4 ja 5
  Igasse vastavasse ritta sobivad instrumendid koos seotud ülekursiga. |
| 0020 | Piirmäära arvutamise alus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 486 lõiked 2, 3 ja 4 |
| 0030 | Kohaldatav protsent

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 486 lõige 5 |
| 0040 | Piirmäär

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 486 lõiked 2–5 |
| 0050 | (-) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 486 lõiked 2–5 |
| 0060 | Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

  Kajastatav summa on võrdne vormi CA5.1 rea 060 vastavates veergudes kajastatud summadega. |

Veerg

0010

Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõiked 3, 4 ja 5

Igasse vastavasse ritta sobivad instrumendid koos seotud ülekursiga.

0020

Piirmäära arvutamise alus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 486 lõiked 2, 3 ja 4

0030

Kohaldatav protsent

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 486 lõige 5

0040

Piirmäär

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 486 lõiked 2–5

0050

(-) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 486 lõiked 2–5

0060

Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

Kajastatav summa on võrdne vormi CA5.1 rea 060 vastavates veergudes kajastatud summadega.

| Read |
| --- |
| 0010 | 1. Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõige 3
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 0020 | 2. Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 489 kohast piirangut

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõige 4 |
| 0030 | 2.1 Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõige 4 ja artikkel 489
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 0040 | 2.2 Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 489 |
| 0050 | 2.2.1 Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega täidavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 489 lõige 3 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 0060 | 2.2.2 Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 489 lõige 5 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 0070 | 2.2.3 Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 489 lõige 6 ja artikli 491 punkt c
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 0080 | 2.3 Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 487 lõige 1
  Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse. |
| 0090 | 3. Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 490 kohast piirangut

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõige 5 |
| 0100 | 3.1 Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 490 |
| 0110 | 3.2 Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 490 |
| 0120 | 3.2.1. Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega täidavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 490 lõige 3 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 0130 | 3.2.2. Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 490 lõige 5 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 0140 | 3.2.3. Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 490 lõige 6 ja artikli 491 punkt c
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 0150 | 3.3 Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 487 lõige 2
  Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad teise taseme omavahenditesse. |

Read

0010

1. Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõige 3

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

0020

2. Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 489 kohast piirangut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõige 4

0030

2.1 Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõige 4 ja artikkel 489

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

0040

2.2 Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 489

0050

2.2.1 Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega täidavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 489 lõige 3 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

0060

2.2.2 Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 489 lõige 5 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

0070

2.2.3 Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 tingimusi

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 489 lõige 6 ja artikli 491 punkt c

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

0080

2.3 Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 487 lõige 1

Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse.

0090

3. Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 490 kohast piirangut

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 484 lõige 5

0100

3.1 Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 490

0110

3.2 Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 490

0120

3.2.1. Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega täidavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 490 lõige 3 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

0130

3.2.2. Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 490 lõige 5 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

0140

3.2.3. Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtaega ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 tingimusi

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 490 lõige 6 ja artikli 491 punkt c

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

0150

3.3 Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 487 lõige 2

Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad teise taseme omavahenditesse.

2.   KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

2.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 27. | Vormid C 06.01 ja C 06.02 esitatakse juhul, kui omavahendite nõuded arvutatakse konsolideeritud alusel. Vorm C 06.02 koosneb neljast osast, millega kogutakse erinevat teavet kõigi üksikute üksuste (sh aruandev finantsinstitutsioon) kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla:






  a) | konsolideerimise alla kuuluvad üksused; |
| --- | --- | --- |

27.

a)

konsolideerimise alla kuuluvad üksused;

| b) | üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta; |
| --- | --- |

b)

üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta;

| c) | teave üksikute üksuste osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes; |
| --- | --- |

c)

teave üksikute üksuste osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes;

| d) | teave kapitalipuhvrite kohta. |
| --- | --- |

d)

teave kapitalipuhvrite kohta.

| 28. | Finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 7 kohast erandit, esitavad teabe ainult veergudes 0010–0060 ja 0250–0400. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kajastatavates andmetes võetakse arvesse kõiki vastava aruandekuupäeva seisuga kohaldatavaid määruse (EL) nr 575/2013 üleminekusätteid. |
| --- | --- |

29.

2.2.   ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME KOHTA

| 30. | Vormi C 06.02 teise osa (üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta, veerud 0070–0210) eesmärk on koguda teavet krediidiasutuste ja muude reguleeritud finantseerimisasutuste kohta, kelle suhtes tegelikult kohaldatakse asjakohaseid solventsusnõudeid individuaalselt. Selles esitatakse aruandega hõlmatud iga üksuse omavahendite nõuded iga riskikategooria puhul ja omavahendid maksevõime tagamiseks. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Osaluste proportsionaalse konsolideerimise korral kajastavad omavahendite nõuetega ja omavahenditega seotud andmed vastavaid proportsionaalseid summasid. |
| --- | --- |

31.

2.3.   TEAVE ÜKSIKUTE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

| 32. | Vormide C 06.02 ja C 06.01 kolmanda osa (teave määruse (EL) nr 575/2013 kohase konsolideerimise alla kuuluvate kõigi üksuste (sealhulgas üksused, kelle suhtes individuaalselt ei kohaldata asjakohaseid solventsusnõudeid) osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes, veerud 0250–0400) eesmärk on teha kindlaks, millised konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused tekitavad riski ja kaasavad omavahendeid turult, tuginedes olemasolevatele või kergesti ümbertöödeldavatele andmetele, ilma et oleks vaja arvutada omavahendite suhtarvu individuaalsel või allkonsolideeritud alusel. Üksuste tasemel on riski ja omavahendite andmed osa konsolideerimisgrupi andmetest, mitte maksevõime suhtarvu elemendid individuaalsel alusel, ning seega ei tuleks neid omavahel võrrelda. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kolmandas osas võetakse arvesse ka konsolideeritud omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalusi, kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kuna vormi kolmandas osas osutatakse „osadele“, erinevad selles kajastatavad andmed asjakohastel juhtudel andmetest, mida kajastatakse veergudes, mis osutavad üksikasjalikule teabele konsolideerimisgrupi maksevõime kohta. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Põhimõtteliselt jäetakse ühtsel viisil välja sama konsolideerimisgrupi sisesed ristpositsioonid, et hõlmata konsolideerimisgrupi konsolideeritud vormis CA kajastatavad summad, lisades summad, mis on kajastatud iga üksuse kohta „konsolideerimisgrupi maksevõime“ vormis. Kui 1 % künnist ei ületata, ei ole otsene seos vormiga CA võimalik. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Finantsinstitutsioonid selgitavad välja kõige asjakohasema üksuste vahel jaotamise meetodi, et võtta arvesse võimalikku tururiski ja operatsiooniriski diversifitseerimise mõju. |
| --- | --- |

36.

| 37. | On võimalik, et üks konsolideerimisgrupp kuulub teise konsolideerimisgruppi. See tähendab, et allkonsolideerimisgrupi üksusi kajastatakse eraldi üksuste lõikes kogu konsolideerimisgruppi käsitlevas vormis GS, isegi kui allkonsolideerimisgrupi enda suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid. Kui allkonsolideerimisgrupi suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid, esitatakse andmed eraldi üksuste lõikes samuti vormis GS, kuigi kõnealused andmed on esitatud kõrgema konsolideerimisgrupi vormis GS. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Finantsinstitutsioon esitab andmed üksuse osa kohta, kui tema osa koguriskipositsioonis on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonist või kui tema osa koguomavahendites on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguomavahenditest. Kõnealust künnist ei kohaldata tütarettevõtjate või allkonsolideerimisgruppide suhtes, kelle omavahendeid (omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalused või täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid) võetakse arvesse konsolideerimisgrupi omavahendites. |
| --- | --- |

38.

2.4.   C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL)

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0250–0400 | KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

  Vt vormis C 06.02 antud juhised. |
| 0410–0480 | KAPITALIPUHVRID

  Vt vormis C 06.02 antud juhised. |

Veerg

Juhised

0250–0400

KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

Vt vormis C 06.02 antud juhised.

0410–0480

KAPITALIPUHVRID

Vt vormis C 06.02 antud juhised.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | KOKKU

  Kajastatakse kõigis vormi C 06.02 ridades esitatud väärtuste summat. |

Read

Juhised

0010

KOKKU

Kajastatakse kõigis vormi C 06.02 ridades esitatud väärtuste summat.

2.5.   C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0011–0060 | KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

  Selle vormi eesmärk on koguda teavet individuaalselt kõigi üksuste kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatükile. |
| 0011 | NIMI

  Konsolideerimise alla kuuluva üksuse nimi. |
| 0021 | KOOD

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava üksuse puhul kordumatu. Finantsinstitutsioonide ja kindlustusandjate korral peab kood olema LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb esitada kas LEI-kood või selle puudumisel riiklik kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0026 | KOODI LIIK

  Finantsinstitutsioonid märgivad ära, kas veerus 0021 esitatud kood on LEI-kood või mitte. Koodi liik tuleb esitada alati. |
| 0027 | RIIKLIK KOOD

  Finantsinstitutsioonid võivad lisaks esitada ka riikliku koodi, kui kannavad koodiveergu LEI-koodi. |
| 0030 | FINANTSINSTITUTSIOON VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH/EI)

  „JAH“ märgitakse juhul, kui üksuse suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega.
  Muul juhul märgitakse „EI“.




Vähemusosalused:
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 81 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 82 lõike 1 punkti a alapunkt ii
  Tütarettevõtjate emiteeritud vähemusosaluste ning täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul käsitatakse tütarettevõtjatena, kelle instrumendid on aktsepteeritavad, finantsinstitutsioonid või ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 nõudeid. |
| 0035 | ÜKSUSE LIIK

  Üksuse liik kajastatakse järgmiste kategooriate alusel:






  a) | krediidiasutus
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 1 |

Veerg

Juhised

0011–0060

KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

Selle vormi eesmärk on koguda teavet individuaalselt kõigi üksuste kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatükile.

0011

NIMI

Konsolideerimise alla kuuluva üksuse nimi.

0021

KOOD

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava üksuse puhul kordumatu. Finantsinstitutsioonide ja kindlustusandjate korral peab kood olema LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb esitada kas LEI-kood või selle puudumisel riiklik kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0026

KOODI LIIK

Finantsinstitutsioonid märgivad ära, kas veerus 0021 esitatud kood on LEI-kood või mitte. Koodi liik tuleb esitada alati.

0027

RIIKLIK KOOD

Finantsinstitutsioonid võivad lisaks esitada ka riikliku koodi, kui kannavad koodiveergu LEI-koodi.

0030

FINANTSINSTITUTSIOON VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH/EI)

„JAH“ märgitakse juhul, kui üksuse suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega.

Muul juhul märgitakse „EI“.

Image 1

Vähemusosalused:

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 81 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 82 lõike 1 punkti a alapunkt ii

Tütarettevõtjate emiteeritud vähemusosaluste ning täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul käsitatakse tütarettevõtjatena, kelle instrumendid on aktsepteeritavad, finantsinstitutsioonid või ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 nõudeid.

0035

ÜKSUSE LIIK

Üksuse liik kajastatakse järgmiste kategooriate alusel:

a)

krediidiasutus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 1

| b) | investeerimisühing
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| --- | --- |

b)

investeerimisühing

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 2

| c) | finantseerimisasutus (muu)
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktid 20, 21 ja 26
  Finantseerimisasutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 26 tähenduses, kes ei kuulu kategooria d, f ega g alla; |
| --- | --- |

c)

finantseerimisasutus (muu)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktid 20, 21 ja 26

Finantseerimisasutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 26 tähenduses, kes ei kuulu kategooria d, f ega g alla;

| d) | (sega)finantsvaldusettevõtja
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktid 20 ja 21 |
| --- | --- |

d)

(sega)finantsvaldusettevõtja

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktid 20 ja 21

| e) | abiettevõtja
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 18 |
| --- | --- |

e)

abiettevõtja

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 18

| f) | väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 66 |
| --- | --- |

f)

väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 66

| g) | pandikirjadega seotud ettevõtja
  Pandikirjade emiteerimiseks või pandikirjade tagatise hoidmiseks loodud üksus, kui see ei kuulu kategooriate a, b või d–f alla |
| --- | --- |

g)

pandikirjadega seotud ettevõtja

Pandikirjade emiteerimiseks või pandikirjade tagatise hoidmiseks loodud üksus, kui see ei kuulu kategooriate a, b või d–f alla

| h) | muud liiki üksus
  Muu kui punktides a–g osutatud üksus. |
| --- | --- |

h)

muud liiki üksus

Muu kui punktides a–g osutatud üksus.

Kui üksuse suhtes ei kohaldata määruset(EL) nr 575/2013 ega direktiivi 2013/36/EL, vaid sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega, tehakse asjakohane kategooria kindlaks nii hästi kui võimalik.

0040

ANDMETE ULATUS: INDIVIDUAALSELT TÄIELIKULT KONSOLIDEERITUD (SF) VÕI INDIVIDUAALSELT OSALISELT KONSOLIDEERITUD (SP)

„SF“ märgitakse täielikult konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.

„SP“ märgitakse osaliselt konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.

0050

RIIGIKOOD

Finantsinstitutsioonid märgivad kahetähelise riigikoodi vastavalt standardile ISO 3166-2.

0060

OSALUSE MÄÄR (%)

See protsendimäär osutab emaettevõtja tegelikule osalusele tütarettevõtjate kapitalis. Otsese tütarettevõtja täieliku konsolideerimise korral on tegelik osalus näiteks 70 %. Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktile 16 tuleb tütarettevõtjas oleva osaluse kajastamiseks asjaomaste tütarettevõtjate osalused korrutada.

0070–0240

TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

Selles üksikasjalikku teavet käsitlevas jaos (st veerud 0070–0240) kogutakse teavet ainult nende üksuste ja allkonsolideerimisgruppide kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla (määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatükk) ja kelle suhtes seega tegelikult kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 kohaseid solventsusnõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega (st kelle puhul on veerus 0030 märgitud „JAH“).

Teave esitatakse kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute finantsinstitutsioonide kohta, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid, olenemata nende asukohast.

Selles osas esitatakse teave vastavalt finantsinstitutsiooni asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele (seepärast ei ole käesoleva vormi puhul vaja teha topeltarvutusi individuaalsel alusel vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni suhtes). Kui riigisiseselt kohaldatavad maksevõime eeskirjad erinevad määruse (EL) nr 575/2013 kohastest eeskirjadest ning võrreldavat jaotust ei ole, esitatakse teave juhul, kui andmed on piisavalt üksikasjalikult kättesaadavad. Seepärast on see osa faktiline vorm, milles esitatakse kokkuvõtlikult konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute finantsinstitutsioonide tehtud arvutused, pidades silmas, et mõnede suhtes kõnealustest finantsinstitutsioonidest võidakse kohaldada erinevaid maksevõime eeskirju.

Investeerimisühingute püsivate üldkulude kajastamine

Investeerimisühingud võtavad omavahendite suhtarvu arvutamisel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 95, 96, 97 ja 98 arvesse püsivate üldkuludega seotud omavahendite nõudeid.

Koguriskipositsiooni osa, mis on seotud püsivate üldkuludega, kajastatakse käesoleva vormi veerus 0100.

0070

KOGURISKIPOSITSIOON

Märgitakse veergude 0080–0110 summa.

0080

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud varale (mis on võrdne või samaväärne positsioonidega, mida peab kajastama vormi CA2 real 0040 „RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL“) ja omavahendite nõuete (mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 0490 „KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL“) summale.

0090

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

Selles veerus kajastatav summa vastab omavahendite nõuetele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 0520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL“.

0100

OPERATSIOONIRISK

Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud varale, mis on võrdne või samaväärne summaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 0590 „KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL“.

Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid, sealhulgas vormi CA2 rida 0630 „PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON“.

0110

MUUD RISKIPOSITSIOONID

Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud. See on vormi CA2 ridade 0640, 0680 ja 0690 summa.

0120–0240

ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI OMAVAHENDITE KOHTA MAKSEVÕIME TAGAMISEKS

Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt üksuse või allkonsolideerimisgrupi asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

0120

OMAVAHENDID

Selles veerus kajastatav summa vastab omavahenditele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahenditega, mida peab kajastama vormi CA1 real 0010 „OMAVAHENDID“.

0130

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 82

Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on finantsinstitutsioonid.

Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi, ülekursi ja muude reservidega), mida omavad muud isikud kui määruse (EL) nr 575/2013 kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

0140

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 87 lõike 1 punkt b

0150

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 25

0160

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 82

Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on finantsinstitutsioonid.

Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui määruse (EL) nr 575/2013 kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

0170

SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 85 lõike 1 punkt b

0180

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50

0190

MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 81

Selles veerus esitatakse andmed ainult täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on finantsinstitutsioonid, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõikes 3 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 84 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.

Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse vähemusosalusena esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui määruse (EL) nr 575/2013 kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

0200

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõike 1 punkt b

0210

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 61

0220

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 82 ja 83

Selles veerus esitatakse andmed ainult täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on finantsinstitutsioonid, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 85 lõikes 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi määruse (EL) nr 575/2013 artikli 85 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 85 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.

Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse vähemusosalusena täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui määruse (EL) nr 575/2013 kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

0230

TEISE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 71

0240

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 82 ja 83

Selles veerus esitatakse andmed ainult täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on finantsinstitutsioonid, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 87 lõikes 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi määruse (EL) nr 575/2013 artikli 87 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt kõnealuse määruse artikli 87 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.

Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse vähemusosalusena teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui määruse (EL) nr 575/2013 kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

0250–0400

TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

0250–0290

OSA RISKIS

Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva finantsinstitutsiooni suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

0250

KOGURISKIPOSITSIOON

Märgitakse veergude 0260–0290 summa.

0260

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul ja arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõuded vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013, välja arvatud summad, mis on seotud muude selliste üksustega tehtud tehingutega, keda võetakse arvesse konsolideerimisgrupi konsolideeritud maksevõime suhtarvu arvutamisel.

0270

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

Riskipositsioon tururiski puhul arvutatakse iga üksuse tasemel vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013. Üksused kajastavad oma osa konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonis positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul. Selles veerus kajastatav kogusumma peab vastama konsolideeritud aruande real 0520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL“ kajastatud summale.

0280

OPERATSIOONIRISK

Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaldamisel võetakse kajastatava operatsiooniriski riskipositsiooni puhul arvesse diversifitseerimise mõju.

Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid.

0290

MUUD RISKIPOSITSIOONID

Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool loetletud.

0300–0400

OSA OMAVAHENDITES

Selles vormi osas ei pea finantsinstitutsioonid täielikult arvutama koguomavahendite suhtarvu iga üksuse tasandil.

Veergudes 0300–0350 kajastatakse andmeid nende konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa omavahendites (vähemusosaluse kaudu), kvalifitseeruvates esimese taseme omavahendites või kvalifitseeruvates omavahendites. Võttes arvesse II osa punkti 2.3 viimases lõigus nimetatud künnist, kajastatakse veergudes 0360–0400 andmeid kõigi konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa konsolideeritud omavahendites.

Aruandava üksuse alla kuuluvatest muudest üksustest üksusele tulenevaid omavahendeid arvesse ei võeta. Selles veerus kajastatakse ainult netoosa konsolideerimisgrupi omavahendites (peamiselt kolmandatelt isikutelt kaasatud omavahendeid ja akumuleeritud reserve).

Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva finantsinstitutsiooni suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

0300–0350

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

Kirje „KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA“ all kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 II osa II jaotise kohaldamisest tulenevat summat, välja arvatud konsolideerimisgrupi muudest üksustest tulenevad omavahendid.

0300

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 87

0310

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 85

0320

VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 84

Kajastatav summa on tütarettevõtja vähemusosalus, mis on vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 arvatud konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

0330

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 86

Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad esimese taseme omavahendid, mis on vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 arvatud konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.

0340

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 88

Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad omavahendid, mis on vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 arvatud konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.

0350

MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

0360–0400

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 18

Kirje „KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID“ all kajastatav summa tuleneb bilansist, välja arvatud konsolideerimisgrupi muust üksusest tulenevad omavahendid.

0360

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

0370

MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

0380

MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

0390

MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

Kajastatakse iga üksuse osa konsolideeritud tulemuses (kasum või kahjum (-)). See hõlmab vähemusosalusele omistatavaid tulemusi.

0400

MILLEST: (-) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

Siin kajastatakse aruandva üksuse firmaväärtust või negatiivset firmaväärtust seoses tütarettevõtjaga.

0410–0480

KAPITALIPUHVRID

Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS järgitakse vormi CA4 üldist struktuuri, kasutades samu aruandluspõhimõtteid. Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS kajastatakse asjakohaseid summasid vastavalt sätetele, mida kohaldatakse kapitalipuhvri nõuete arvutamiseks konsolideerimisgrupi konsolideeritud tasandil. Seepärast kajastavad kajastatavad kapitalipuhvrite summad iga üksuse osa konsolideerimisgrupi kapitalipuhvrites. Kajastatavad summad põhinevad direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 (sh asjaomased üleminekusätted) siseriiklikel ülevõtmissätetel.

0410

KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUE

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 6

0420

KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129

Vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris.

0430

FINANTSINSTITUTSIOONIPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 2, artikkel 130 ja artiklid 135–140

Selles lahtris kajastatakse vastutsüklilise puhvri konkreetset summat.

0440

LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv

Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud kapitali säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

0450

SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 5 ning artiklid 133 ja 134

Selles lahtris kajastatakse süsteemse riski puhvri summat.

0470

GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 3 ja artikkel 131

Selles lahtris kajastatakse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

0480

MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 4 ja artikkel 131

Selles lahtris kajastatakse muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

3.   KREDIIDIRISKI VORMID

3.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 39. | Krediidiriski käsitlemisel standardmeetodi ja sisereitingute meetodi kohaselt kasutatakse erinevaid vorme. Kui ületatakse käesoleva rakendusmääruse artikli 5 lõikes 5 sätestatud asjakohaseid künniseid, esitatakse lisaks eraldi vormid krediidiriskiga positsioonide geograafilise jaotuse kohta. |
| --- | --- |

39.

3.1.1.   Selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju

| 40. | Võlgnike (vahetud vastaspooled) ja garantii andjatega seotud riskipositsioone, mis on määratud samasse riskipositsiooni klassi, kajastatakse nii sissevooluna samasse riskipositsiooni klassi kui ka väljavooluna sellest. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Riskipositsiooni liik ei muutu kaudse krediidiriski kaitse tõttu. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kui riskipositsioon on tagatud kaudse krediidiriski kaitsega, kajastatakse tagatud osa väljavooluna nt võlgniku riskipositsiooni klassis ja sissevooluna garantii andja riskipositsiooni klassis. Samas riskipositsiooni liik riskipositsiooni klassi muutuse tõttu ei muutu. |
| --- | --- |

42.

| 43. | COREPi aruandlusraamistiku kohane asendusmõju kajastab riskiga kaalumise käsitlust, mida tegelikult kohaldatakse riskipositsiooni tagatud osa suhtes. Seega on riskipositsiooni tagatud osa vastavalt standardmeetodile riskiga kaalutud ja seda kajastatakse vormis CR SA. |
| --- | --- |

43.

3.1.2.   Vastaspoole krediidiriski kajastamine

| 44. | Vastaspoole krediidiriski positsioonidest tulenevaid riskipositsioone kajastatakse vormis CR SA või CR IRB, olenemata sellest, kas need on kauplemisportfelli välised või kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid. |
| --- | --- |

44.

3.2.   C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODIKOHASED KAPITALINÕUDED (CR SA)

3.2.1.   Üldised märkused

| 45. | Vormis CR SA esitatakse asjakohane teave, mis käsitleb krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt. Eelkõige esitatakse üksikasjalik teave järgmise kohta:






  a) | riskipositsiooni väärtuste jaotus erinevate riskipositsiooni liikide, riskikaalude ja riskpositsiooni klasside lõikes; |
| --- | --- | --- |

45.

a)

riskipositsiooni väärtuste jaotus erinevate riskipositsiooni liikide, riskikaalude ja riskpositsiooni klasside lõikes;

| b) | krediidiriski maandamiseks kasutatavate krediidiriski maandamise tehnikate summa ja liik. |
| --- | --- |

b)

krediidiriski maandamiseks kasutatavate krediidiriski maandamise tehnikate summa ja liik.

3.2.2.   Vormi CR SA ulatus

| 46. | Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 112 määratakse iga standardmeetodi kohaselt arvutatav riskipositsioon ühte 16st riskipositsiooni klassist, et arvutada omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vormis CR SA esitatakse teave riskipositsiooni klasside kohta kokku ja iga riskipositsiooni kohta eraldi, nagu standardmeetodiga kindlaks tehtud. Koondandmed ja teave iga riskipositsiooni klassi kohta kajastatakse eri mõõtmes. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Vormis CR SA ei kajastata järgmisi positsioone:






  a) | riskipositsioonid, mis on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktile m määratud riskipositsiooni klassi „väärtpaberistamise positsioonide kirjed“, mida kajastatakse vormides CR SEC; |
| --- | --- | --- |

48.

a)

riskipositsioonid, mis on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktile m määratud riskipositsiooni klassi „väärtpaberistamise positsioonide kirjed“, mida kajastatakse vormides CR SEC;

| b) | omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid. |
| --- | --- |

b)

omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid.

| 49. | Vorm CR SA hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:






  a) | kauplemisportfelliväline krediidirisk vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükile (standardmeetod), sealhulgas kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk vastavalt kõnealuse määruse III osa II jaotise 4. ja 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk); |
| --- | --- | --- |

49.

a)

kauplemisportfelliväline krediidirisk vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükile (standardmeetod), sealhulgas kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk vastavalt kõnealuse määruse III osa II jaotise 4. ja 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk);

| b) | vastaspoole krediidirisk vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. ja 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk); |
| --- | --- |

b)

vastaspoole krediidirisk vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. ja 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk);

| c) | reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenev arveldusrisk kogu äritegevuse puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 379. |
| --- | --- |

c)

reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenev arveldusrisk kogu äritegevuse puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 379.

| 50. | Vorm hõlmab kõiki riskipositsioone, mille puhul omavahendite nõuded arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükile koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. ja 6. peatükiga. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 94 lõiget 1 kohaldavad finantsinstitutsioonid peavad selles vormis kajastama ka oma kauplemisportfelli positsioone (nimetatud määruse artikli 92 lõike 3 punkt b), kui nad kohaldavad kõnealusemääruse III osa II jaotise 2. peatükki kõnealuste positsioonide omavahendite nõuete arvutamiseks (kõnealuse määruse III osa II jaotise 2. ja 6. peatükk ning V jaotis). Seepärast ei esitata selles vormis mitte ainult üksikasjalikku teavet riskipositsiooni liigi kohta (nt bilansilised/bilansivälised kirjed), vaid ka teavet riskikaalude jaotuse kohta vastavas riskipositsiooni klassis. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Lisaks hõlmab vorm CR SA memokirjeid (read 0290–0320), et koguda lisateavet kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide kohta ja makseviivituses olevate riskipositsioonide kohta. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kõnealuseid memokirjeid kajastatakse ainult järgmiste riskipositsiooni klasside puhul:






  a) | keskvalitsused ja keskpangad (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt a); |
| --- | --- | --- |

52.

a)

keskvalitsused ja keskpangad (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt a);

| b) | piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt b); |
| --- | --- |

b)

piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt b);

| c) | avaliku sektori asutused (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt c); |
| --- | --- |

c)

avaliku sektori asutused (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt c);

| d) | finantsinstitutsioonid (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt f); |
| --- | --- |

d)

finantsinstitutsioonid (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt f);

| e) | äriühingud (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt g); |
| --- | --- |

e)

äriühingud (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt g);

| f) | jaenõuded (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt h). |
| --- | --- |

f)

jaenõuded (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt h).

| 53. | Memokirjete kajastamine ei mõjuta vormis CR SA kajastatavate riskiga kaalutud vara arvutamist ei määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktide a–c ja f–h ega ka kõnealuse määruse artikli 112 punktide i ja j kohaste riskipositsiooni klasside puhul. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Memokirjed annavad lisateavet riskipositsiooni klasside „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ ja „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“ võlgnike struktuuri kohta. Nendes ridades kajastatakse riskipositsioone, mille puhul võlgnikke oleks juhul, kui neid riskipositsioone ei oleks määratud riskipositsiooni klassidesse „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ või „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“, kajastatud vormis CR SA riskipositsiooni klassides „keskvalitsused ja keskpangad“, „piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused“, „avaliku sektori asutused“, „finantsinstitutsioonid“, „äriühingud“ ja „jaenõuded“. Kajastatavad andmed on samad, mida kasutatakse riskiga kaalutud vara arvutamiseks riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ või „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Nt kui riskipositsioon arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 127 ja selle väärtust korrigeeritakse vähem kui 20 %, kajastatakse seda teavet vormi CR SA real 0320 kogusummana ja riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid“. Kui kõnealune riskipositsioon oli enne makseviivituse teket finantsinstitutsiooniga seotud riskipositsioon, kajastatakse seda teavet ka real 0320 riskipositsiooni klassis „finantsinstitutsioonid“. |
| --- | --- |

55.

3.2.3.   Riskipositsioonide määramine riskipositsiooni klassidesse standardmeetodi kohaselt

| 56. | Selleks et tagada riskipositsioonide järjepidev liigitamine erinevatesse riskipositsiooni klassidesse, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 112, kohaldatakse järgmist järkjärgulist lähenemisviisi.






  a) | Esimese sammuna liigitatakse esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist vastavasse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 kohasesse (esmasesse) riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse konkreetsete riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioonide suhtes. |
| --- | --- | --- |

56.

a)

Esimese sammuna liigitatakse esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist vastavasse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 kohasesse (esmasesse) riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse konkreetsete riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioonide suhtes.

| b) | Teise sammuna võidakse riskipositsioonid ümber jaotada muudesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju (nt garantiid, krediidituletisinstrumendid, finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod), sissevoolu ja väljavoolu kaudu. |
| --- | --- |

b)

Teise sammuna võidakse riskipositsioonid ümber jaotada muudesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju (nt garantiid, krediidituletisinstrumendid, finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod), sissevoolu ja väljavoolu kaudu.

| 57. | Esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlustegurite kohaldamist erinevatesse riskipositsiooni klassidesse (esimene samm) kohaldatakse järgmisi kriteeriume, ilma et see piiraks hilisemat ümberjaotamist tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, ega käsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse konkreetsete riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioonide suhtes. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Esimese sammuna esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist ei võeta arvesse riskipositsiooniga seotud krediidiriski maandamise tehnikaid (neid võetakse otseselt arvesse teises etapis), välja arvatud juhul, kui krediidiriski kaitse mõju on riskipositsiooni klassi määratluse loomulik osa, nagu see on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis i sätestatud riskipositsiooni klassi (kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid) puhul. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 112 ei ole sätestatud kriteeriume riskipositsiooni klasside osadeks eraldamiseks. See võib tähendada, et konkreetse riskipositsiooni võib liigitada eri riskipositsiooni klassidesse, kui liigitamiseks ei ole ette nähtud prioriseerimist tagavaid hindamiskriteeriume. Kõige ilmekam näide on valikuvõimalus riskipositsiooni klasside „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ning äriühingute vastu“ (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt n) ja riskipositsiooni klassi „nõuded finantsinstitutsioonide vastu“ (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt f) ja „nõuded äriühingute vastu“ (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt g) vahel. Antud juhul on selge, et kõnealuse määrusega on ette nähtud kaudne prioriseerimine, kuna esimesena tuleb hinnata, kas teatavat riskipositsiooni saab määrata riskipositsiooni klassi „lühiajalised nõuded finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu“, ning alles seejärel teha sama riskipositsiooni klasside „finantsinstitutsioonid“ ja „äriühingud“ puhul. Vastasel korral on selge, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi ei määrataks kunagi ühtegi riskipositsiooni. Esitatud näide on üks kõige ilmekamaid, kuid mitte ainus. Tuleb märkida, et standardmeetodi kohaldamisel riskipositsiooni klasside kindlakstegemiseks kasutatavad kriteeriumid on erinevad (liigitamine finantsinstitutsioonide lõikes, riskipositsiooni tähtaeg, tähtpäeva ületamine jne), mistõttu on põhjendatud eraldamata klasside kohaldamine. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Ühtse ja võrreldava aruandluse tagamiseks tuleb kindlaks määrata prioriseerimist tagavad hindamiskriteeriumid, mida kohaldatakse esmase riskipositsiooni määramisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse konkreetsete riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioonide suhtes. Allpool otsustamisskeemi raames esitatud prioriseerimiskriteeriumid põhinevad selliste tingimuste hindamisel, mis on sõnaselgelt sätestatud määruses (EL) nr 575/2013 riskipositsiooni määramiseks teatavasse riskipositsiooni klassi, ning aruandva finantsinstitutsiooni või järelevalveasutuse otsusel teatavate riskipositsiooni klasside kohaldatavuse kohta. Seega peavad aruandluse eesmärgil kohaldatava riskipositsiooni määramise tulemused olema kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 sätetega. See ei takista finantsinstitutsioonidel muude sisemiste määramisprotseduuride kohaldamist, mis võivad samuti olla kooskõlas kõigi asjaomaste määruse (EL) nr 575/2013 sätetega ja nende tõlgendustega, mille on välja andnud asjakohased foorumid. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Riskipositsiooni klassi käsitatakse otsustamisskeemi hindamisjärjestuses teiste klasside suhtes prioriteetsena (st esimesena tuleb hinnata, kas riskipositsiooni saaks määrata sellesse riskipositsiooni klassi, ilma et see mõjutaks hindamise tulemust), kui vastasel korral ei määrataks sellesse riskipositsiooni klassi ühtegi riskipositsiooni. See on nii, kui prioriseerimiskriteeriumide puudumisel on üks riskipositsiooni klass teiste klasside alajaotis. Seega kasutatakse järgnevalt esitatud otsustamisskeemis kujutatud kriteeriume astmeliselt. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Eelnevat arvesse võttes toimub allpool esitatud otsustamisskeemis hindamine järgmises järjestuses:






  1. | väärtpaberistamise positsioonid; |
| --- | --- | --- |

62.

1.

väärtpaberistamise positsioonid;

| 2. | eriti suure riskiga seotud kirjed; |
| --- | --- |

2.

eriti suure riskiga seotud kirjed;

| 3. | omakapitali investeeringud; |
| --- | --- |

3.

omakapitali investeeringud;

| 4. | makseviivituses olevad riskipositsioonid; |
| --- | --- |

4.

makseviivituses olevad riskipositsioonid;

| 5. | investeerimisfondi aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid / pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (eraldatud riskipositsiooni klassid); |
| --- | --- |

5.

investeerimisfondi aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid / pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (eraldatud riskipositsiooni klassid);

| 6. | kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid; |
| --- | --- |

6.

kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid;

| 7. | muud kirjed; |
| --- | --- |

7.

muud kirjed;

| 8. | nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu; |
| --- | --- |

8.

nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu;

| 9. | kõik muud riskipositsiooni klassid (eraldatud riskipositsiooni klassid), mis hõlmavad nõudeid keskvalitsuste või keskpankade vastu; nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu; nõuded avaliku sektori asutuste vastu; nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu; nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu; nõuded finantsinstitutsioonide vastu; nõuded äriühingute vastu ja jaenõuded. |
| --- | --- |

9.

kõik muud riskipositsiooni klassid (eraldatud riskipositsiooni klassid), mis hõlmavad nõudeid keskvalitsuste või keskpankade vastu; nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu; nõuded avaliku sektori asutuste vastu; nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu; nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu; nõuded finantsinstitutsioonide vastu; nõuded äriühingute vastu ja jaenõuded.

| 63. | Investeerimisfondi aktsiatest ja osakutest tulenevate riskipositsioonide puhul ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132a lõigete 1 ja 2 kohase aluspositsioonide arvessevõtmise või volituste kohase meetodi kohaldamisel võetakse arvesse individuaalseid (esimene meetod) aluspositsioone ja individuaalseid rühmi (teine meetod) ning liigitatakse need vastavasse riskikaalu ritta vastavalt nende käsitlemisele. Ent kõik individuaalsed riskipositsioonid liigitatakse riskipositsiooni klassi „investeerimisfondid“. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 134 lõike 6 kohased n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid, mis on saanud reitingu, liigitatakse otse väärtpaberistamise positsioonide alla. Kui need ei ole saanud reitingut, kajastatakse neid riskipositsiooni klassis „muud kirjed“. Sel juhul kajastatakse lepingu nimiväärtust esmase riskipositsioonina enne ümberhindlustegurite kohaldamist real „muud riskikaalud“ (kasutatav riskikaal on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 134 lõikes 6 osutatud summa). |
| --- | --- |

64.

| 65. | Teise sammuna seoses selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisega, millel on asendusmõju, jaotatakse riskipositsioonid ümber krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi. |
| --- | --- |

65.

OTSUSTAMISSKEEM SELLE KOHTA, KUIDAS MÄÄRATA ESMASED RISKIPOSITSIOONID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST VASTAVALT MÄÄRUSELE (EL) Nr 575/2013 STANDARDMEETODIKOHASTESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

| Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist | | |
| --- | --- | --- |
| Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis m osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Väärtpaberistamise positsioonid |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis k osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Eriti suure riskiga seotud kirjed (vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 128) |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis p osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Omakapitali investeeringud (vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 133) |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis j osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Makseviivituses olevad riskipositsioonid |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktides l ja o osutatud riskipositsiooni klassidesse? | JAH | Investeerimisfondi aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid.
  Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 129).
  Need kaks riskipositsiooni klassi on omavahel eraldatud (vt eespool esitatud märkusi aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohta). Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist. |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis i osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid (vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 124) |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis q osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Muud kirjed |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu |
| EI | | |
| Allpool esitatud riskipositsiooni klassid on omavahel eraldatud. Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.
  Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu
  Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu
  Nõuded avaliku sektori asutuste vastu
  Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu
  Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu
  Nõuded finantsinstitutsioonide vastu
  Nõuded äriühingute vastu
  Jaenõuded |

Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist

Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis m osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 2

Väärtpaberistamise positsioonid

Image 3

Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis k osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 4

Eriti suure riskiga seotud kirjed (vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 128)

Image 5

Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis p osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 6

Omakapitali investeeringud (vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 133)

Image 7

Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis j osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 8

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Image 9

Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktides l ja o osutatud riskipositsiooni klassidesse?

Image 10

Investeerimisfondi aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid.

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 129).

Need kaks riskipositsiooni klassi on omavahel eraldatud (vt eespool esitatud märkusi aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohta). Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.

Image 11

Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis i osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 12

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid (vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 124)

Image 13

Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis q osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 14

Muud kirjed

Image 15

Kas selle saab määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 16

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu

Image 17

Allpool esitatud riskipositsiooni klassid on omavahel eraldatud. Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

Nõuded finantsinstitutsioonide vastu

Nõuded äriühingute vastu

Jaenõuded

3.2.4.   Selgitused määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 112 osutatud teatavate riskipositsiooni klasside kohaldamisala kohta

3.2.4.1.   Riskipositsiooni klass „finantsinstitutsioonid“

| 66. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõigetes 6 ja 7 nimetatud grupisiseseid riskipositsioone kajastatakse järgmiselt. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 sätestatud nõudeid täitvaid riskipositsioone kajastatakse vastavates riskipositsiooni klassides, kus neid oleks kajastatud juhul, kui need ei oleks grupisisesed riskipositsioonid. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõigetele 6 ja 7 võivad finantsinstitutsioonid pädevate asutuste eelneval nõusolekul otsustada loobuda nimetatud artikli lõike 1 kohaste nõudmiste kohaldamisest riskipositsioonide suhtes, mis neil on vastaspoole suhtes, kes on asjaomase finantsinstitutsiooni emaettevõtja, tütarettevõtja, emaettevõtja tütarettevõtja või asjaomase finantsinstitutsiooniga direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 kohases seoses olev ettevõtja. See tähendab, et grupisisesed vastaspooled ei ole tingimata finantsinstitutsioonid, vaid ka ettevõtjad, kes määratakse muusse riskipositsiooni klassi (nt finantsinstitutsiooni abiettevõtjad või ettevõtjad nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ (2) artikli 12 lõike 1 tähenduses). Seepärast kajastatakse grupisisesed riskipositsioonid vastavas riskipositsiooni klassis. |
| --- | --- |

68.

3.2.4.2.   Riskipositsiooni klass „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“

| 69. | Standardmeetodikohased riskipositsioonid määratakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“ järgmiselt. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (3) artikli 52 lõikes 4 nimetatud võlakirjad, mille puhul on täidetud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõigete 1 ja 2 nõuded, liigitatakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“. Kõnealuste nõuete täitmist tuleb igal juhul kontrollida. Sellest hoolimata määratakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mis on emiteeritud enne 31. detsembrit 2007, samuti riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“ tulenevalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikest 6. |
| --- | --- |

70.

3.2.4.3.   Riskipositsiooni klass „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid“

| 71. | Kui kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132a lõikega 2 ette nähtud võimalust, kajastatakse investeerimisfondide aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone nagu bilansikirjeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 111 lõike 1 esimesele lausele. |
| --- | --- |

71.

3.2.5.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Riskipositsiooni väärtus mis on arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 111 kohaselt, ilma väärtuse korrigeerimisi ja eraldisi, mahaarvamisi, ümberhindlustegureid ja krediidiriski maandamise tehnikate mõju arvesse võtmata, võttes arvesse järgmisi määruse (EL) nr 575/2013 artikli 111 lõikest 2 tulenevaid elemente.






  1. | Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mida mõjutab vastaspoole krediidirisk (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. või 6. peatükk), vastab esmane riskipositsioon vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtusele (vt veeru 0210 juhised). |

Veerg

0010

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Riskipositsiooni väärtus mis on arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 111 kohaselt, ilma väärtuse korrigeerimisi ja eraldisi, mahaarvamisi, ümberhindlustegureid ja krediidiriski maandamise tehnikate mõju arvesse võtmata, võttes arvesse järgmisi määruse (EL) nr 575/2013 artikli 111 lõikest 2 tulenevaid elemente.

1.

Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mida mõjutab vastaspoole krediidirisk (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. või 6. peatükk), vastab esmane riskipositsioon vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtusele (vt veeru 0210 juhised).

| 2. | Liisingu riskipositsiooni väärtuse suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 134 lõiget 7. Täpsemalt esitatakse jääkväärtusena bilansiline väärtus (st allahinnatud hinnanguline jääkväärtus liisinguperioodi lõpus). |
| --- | --- |

2.

Liisingu riskipositsiooni väärtuse suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 134 lõiget 7. Täpsemalt esitatakse jääkväärtusena bilansiline väärtus (st allahinnatud hinnanguline jääkväärtus liisinguperioodi lõpus).

| 3. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 219 kohase bilansilise tasaarvestuse korral kajastatakse riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse saadud rahalist tagatist. |
| --- | --- |

3.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 219 kohase bilansilise tasaarvestuse korral kajastatakse riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse saadud rahalist tagatist.

Kui finantsinstitutsioon kasutab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 473a lõike 7a kohast erandit, esitab ta ABSA summa, mis on 100 %-lise riskikaaluga, selles veerus riskipositsiooni klassis „muud kirjed“.

0030

(–) Esmase riskipositsiooniga seotud väärtuse korrigeerimised ja eraldised Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 24 ja 111

Väärtuse korrigeerimised ja eraldised krediidikahju jaoks (artikli 110 kohased krediidiriski korrigeerimised), mis on tehtud kohaldatava raamatupidamisraamistiku kohaselt, ning usaldatavusnõuetele vastavad väärtuse korrigeerimised (artiklite 34 ja 105 kohased täiendavad väärtuse korrigeerimised, artikli 36 lõike 1 punkti m kohaselt maha arvatud summad ning muud varakirjega seotud omavahendite vähendamised).

0040

Riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

Veergude 0010 ja 0030 summa.

0050–0100

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kirjeldatud allpool esitatud kirjes „krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest tulenev riskipositsiooni asendamine“.

Riskipositsiooni väärtust mõjutavale tagatisele (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju) seatakse ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

Siin kajastatakse järgmisi kirjeid:

| — | tagatis, mis on arvesse võetud vastavalt finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodile; |
| --- | --- |

—

tagatis, mis on arvesse võetud vastavalt finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodile;

| — | aktsepteeritav kaudne krediidiriski kaitse. |
| --- | --- |

—

aktsepteeritav kaudne krediidiriski kaitse.

Vt ka punktis 3.1.1 esitatud juhiseid.

0050–0060

Kaudne krediidiriski kaitse: korrigeeritud väärtus (GA)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 235

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 239 lõikes 3 on esitatud kaudse krediidiriski kaitse GA korrigeeritud väärtuse arvutamise valem.

0050

Garantiid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 203

Kaudne krediidiriski kaitse nagu määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 59 (st ei hõlma krediididerivatiive).

0060

Krediidituletisinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 204

0070–0080

Otsene krediidiriski kaitse

Need veerud viitavad otsesele krediidiriski kaitsele, mille määratlus on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 58 ning millele kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 196, 197 ja 200. Summades ei võeta arvesse tasaarvestuse raamlepinguid (juba võetud arvesse esmases riskipositsioonis enne ümberhindlustegurite kohaldamist).

Investeeringuid krediidiriski vahetustehingut sisaldavatesse võlakirjadesse (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 218) ja bilansilise tasaarvestuse positsioone, mis tulenevad aktsepteeritud bilansilistest tasaarvestuslepingutest (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 219) käsitatakse rahalise tagatisena.

0070

Finantstagatis: lihtmeetod

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 222 lõiked 1 ja 2

0080

Muu otsene krediidiriski kaitse

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 232

0090–0100

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 222 lõige 3, artikli 235 lõiked 1 ja 2 ning artikkel 236

Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi.

Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.

0110

RISKI NETOPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Riskipositsiooni summa, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised, võttes arvesse väljavoolu ja sissevoolu seoses krediidiriski maandamise tehnikatega, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

0120–0140

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI. OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE, FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 223–228 See hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 218).

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 218 osutatud krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ja bilansilise tasaarvestuse positsioone, mis tulenevad kõnealuse määruse artiklis 219 osutatud aktsepteeritud bilansilistest tasaarvestuslepingutest, käsitatakse rahalise tagatisena.

Tagatuse mõju, mis tuleneb finantstagatise mõju arvutamise üldmeetodist, mida kohaldatakse riskipositsiooni suhtes, mis on tagatud aktsepteeritud rahalise tagatisega, arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 223–228.

0120

Riskipositsiooni volatiilsusega korrigeerimine

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 223 lõiked 2 ja 3

Kajastatav summa on volatiilsusega korrigeerimise mõju riskipositsioonile (Eva–E) = E*He.

0130

(-) Finantstagatise korrigeeritud väärtus (Cvam)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 239 lõige 2

Kauplemisportfelli tehingute puhul hõlmab see finantstagatist ja kaupasid, mida aktsepteeritakse kauplemisportfelli kuuluva riskipositsioonina vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 299 lõike 2 punktidele c–f.

Kajastatav summa vastab järgmisele: Cvam= C*(1-Hc-Hfx)*(t-t*)/(T-t*). Tähised C, Hc, Hfx, t, T ja t* on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatüki 4. ja 5. jaos.

0140

(-) Millest: volatiilsusega ja lõpptähtajaga korrigeerimine

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 223 lõige 1 ja artikli 239 lõige 2

Kajastatav summa on volatiilsusega ja lõpptähtajaga korrigeerimiste ühismõju (Cvam-C) = C*[(1-Hc-Hfx)*(t-t*)/(T-t*)-1], kus volatiilsusega korrigeerimiste mõju on (Cva-C) = C*[(1-Hc-Hfx)-1] ja lõpptähtajaga korrigeerimiste mõju on (Cvam-Cva)= C*(1-Hc-Hfx)*[(t-t*)/(T-t*)-1].

0150

Riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtus (E*)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 220 lõige 4, artikli 223 lõiked 2–5 ja artikli 228 lõige 1

0160–0190

Bilansiväliste kirjete riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuse jaotus ümberhindlustegurite lõikes

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 111 lõige 1 ja artikli 4 lõike 1 punkt 56 Vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 222 lõige 3 ja artikli 228 lõige 1.

Kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust enne ümberhindlusteguri kohaldamist.

0200

Riskipositsiooni väärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 111 ja kõnealuse määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. jagu.

Selline riskipositsiooni väärtus pärast korrigeerimiste, kõigi krediidiriski maandavate tegurite ja ümberhindlustegurite arvessevõtmist, millele määratakse riskikaal vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 113 ja III osa II jaotise 2. peatüki 2. jaole.

Liisingu riskipositsiooni väärtuse suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 134 lõiget 7. Täpsemalt esitatakse jääkväärtus allahinnatud jääkväärtusena, kui on arvesse võetud väärtuste korrigeerimised, kõik krediidiriski maandavad tegurid ja tehingute ümberhindamistegurid.

Vastaspoole krediidiriskiga tegevuse riskipositsiooni väärtused peavad olema samad mis veerus 0210.

0210

Millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

Vastaspoole krediidiriskiga tegevuse riskipositsiooni väärtus, mis on arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. ja 6. peatükis sätestatud meetoditega ja mida on vaja riskiga kaalutud vara arvutamiseks (st kui on kohaldatud seal sätestatud krediidiriski maandamise tehnikaid ja arvestatud krediidiväärtuse korrigeerimisest tuleneva kahju mahaarvamisega, mis on sätestatud kõnealuse määruse artikli 273 lõikes 6).

Spetsiifilise korrelatsiooniriskiga tehingute riskipositsiooni väärtus tuleb välja selgitada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 kohaselt.

Kui ühe vastaspoole puhul kasutatakse mitut vastaspoole krediidiriski meetodit, omistatakse vastaspoole tasandil mahaarvatav krediidiväärtuse korrigeerimise kahju ridadel 0090–0130 esitatud eri tasaarvestatavate tehingute kogumite riskipositsiooni väärtusele, kajastades vastavate tasaarvestatavate tehingute kogumite krediidiriski maandamise järgse riskipositsiooni väärtuse osakaalu vastaspoole kogu riskipositsiooni väärtuses pärast krediidiriski maandamist. Selleks kasutatakse krediidiriski maandamise järgse riskipositsiooni väärtust, järgides vormi C 34.02 veeru 0160 juhiseid.

0211

Millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist (v.a keskse vastaspoole kaudu kliiritud riskipositsioonid)

Veerus 0210 esitatud riskipositsioonid (k.a keskse vastaspoolega seotud tehingud, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 punktis 2) (v.a nimetatud määruse artikli 301 lõikes 1 loetletud tehingutest ja lepingutest tulenevad, kui need on keskse vastaspoolega lõpetamata).

0215

Riskiga kaalutud vara enne toetuskoefitsientide kohaldamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõiked 1–5, võtmata arvesse kõnealuse määruse artiklites 501 ja 501a sätestatud VKE ja taristu toetuskoefitsiente

Liisitud vara jääkväärtuse riskiga kaalutud riskipositsiooni summale kohaldatakse artikli 134 lõike 7 viiendat lauset ja see summa arvutatakse valemiga „1/t × 100 % × jääkväärtus“. Täpsemalt on jääkväärtus allahindamata hinnanguline jääkväärtus liisinguperioodi lõpus, mida hinnatakse periooditi uuesti, et see oleks pidevalt paikapidav.

0216

(-) VKE toetuskoefitsiendist tulenev riskiga kaalutud vara korrigeerimine

VKEga seotud makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide riskiga kaalutud vara (arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt) (kui asjakohane) ja kõnealuse määruse artikli 501 punkti 1 kohase riskiga kaalutud vara vahe mahaarvamine

0217

(-) Taristu toetuskoefitsiendist tulenev riskiga kaalutud vara korrigeerimine

Määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise kohaselt arvutatud riskiga kaalutud vara ja eluliselt vajalike avalike teenuste osutamise või toetamise füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke käitavate või rahastavate isikutega seotud riskipositsioonide krediidiriski korrigeeritud riskiga kaalutud vara vahe mahaarvamine vastavalt nimetatud määruse artiklile 501a.

0220

Riskiga kaalutud vara pärast toetuskoefitsientide kohaldamist

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõiked 1–5, võttes arvesse kõnealuse määruse artiklites 501 ja 501a sätestatud VKE ja taristu toetuskoefitsiente

Liisitud vara jääkväärtuse riskiga kaalutud riskipositsiooni summale kohaldatakse artikli 134 lõike 7 viiendat lauset ja see arvutatakse valemiga „1/t × 100 % × jääkväärtus“. Täpsemalt on jääkväärtus allahindamata hinnanguline jääkväärtus liisinguperioodi lõpus, mida hinnatakse periooditi uuesti, et see oleks pidevalt paikapidav.

0230

Millest: krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnanguga

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktid a–d, f, g, l, n, o ja q

0240

Millest: keskvalitsusest tuletatud krediidikvaliteedi hinnanguga

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktid b–d, f, g, l, ja o

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Koguriskipositsioon |
| 0015 | Millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid klassides „eriti suure riskiga seotud kirjed“ ja „omakapitali investeeringud“.

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 127
  Sellel real esitatakse andmed ainult riskipositsiooni klasside „Eriti suure riskiga seotud kirjed“ ja „omakapitali investeeringud“ puhul.
  Kui riskipositsioon sisaldub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 128 lõikes 2 esitatud loetelus või vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 128 lõikes 3 või artiklis 133 sätestatud kriteeriumidele, määratakse see riskipositsiooni klassi „eriti suure riskiga seotud kirjed“ või „omakapitali investeeringud“. Järelikult ei tohi olla ühtegi teist eraldist, isegi määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 127 nimetatud makseviivituses oleva riskipositsiooni korral. |
| 0020 | Millest: VKEd

  Sellel real kajastatakse kõiki nõudeid VKEde vastu. |
| 0030 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

  Sellel real kajastatakse ainult selliseid riskipositsioone, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 501 sätestatud nõuetele. |
| 0035 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse taristu toetuskoefitsienti

  Sellel real kajastatakse ainult selliseid riskipositsioone, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 501a sätestatud nõuetele. |
| 0040 | Millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 125
  Kajastatud ainult riskipositsiooni klassis „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“. |
| 0050 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse alaliselt osaliselt standardmeetodit

  Riskipositsioonid, millele on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 lõike 1 kohaselt kohaldatud standardmeetodit. |
| 0060 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 148 lõige 1 |
| 0070–0130 | KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

  Aruandva finantsinstitutsiooni kauplemisportfellivälised positsioonid jaotatakse vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.
  Vastaspoole krediidiriskiga seotud riskipositsioonid, mis tulenevad finantsinstitutsiooni kauplemisportfelliga seotud tegevusest (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92, lõike 3 punkt f ja artikli 299 lõige 2) kajastatakse vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonidena. Finantsinstitutsioonid, kes kohaldavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 94 lõiget 1, jaotavad samuti oma kauplemisportfelli positsioonid (kõnealuse määruse artikli 92 lõike 3 punkt b) vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks, bilansivälisteks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks. |
| 0070 | Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.
  Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid esitatakse ridadel 0090–0130, mitte siin.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansikirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real. |
| 0080 | Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

  Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad määruse (EL) nr 575/2013 I lisas loetletud kirjeid.
  Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid esitatakse ridadel 0090–0130, mitte siin. |
| 0090–0130 | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

  Vastaspoole krediidiriskiga tehingud (st tuletisinstrumendid, repotehingud, väärtpaberid või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud, pika arveldustähtajaga tehingud ja võimenduslaenu tehingud. |
| 0090 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

  Tasaarvestatavate tehingute kogumid, mis sisaldavad ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 139).
  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mis on lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumis ja mida seega kajastatakse real 0130, ei kajastata siin. |
| 0100 | Millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõikes 1 loetletud lepingud ja tehingud, mis on nõuetele vastava keskse vastaspoolega (määratlus kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis 88) lõpule viimata (sh nõuetele vastava keskse vastaspoolega seotud tehingud) ja millega seotud riskiga kaalutud vara arvutatakse kõnealuse määruse III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaselt. Nõuetele vastava keskse vastaspoolega seotud tehing on sama tähendusega, mis määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 punktis 2 määratletud keskse vastaspoolega seotud tehing, ainult keskse vastaspoole asemel on nõuetele vastav keskne vastaspool. |
| 0110 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

  Tasaarvestatavate tehingute kogumid, mis sisaldavad ainult määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud tuletisinstrumente ja kõnealuse määruse artikli 272 punktis 2 määratletud pika arveldustähtajaga tehinguid.
  Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumis ja mida seega kajastatakse real 0130, ei kajastata siin. |
| 0120 | Millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

  Vt real 0100 juhised. |
| 0130 | Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest

  Tasaarvestatavate tehingute kogumid, mis sisaldavad eri tootekategooriate tehinguid (st tuletisinstrumendid ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud) (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punkt 11) ja mille jaoks on olemas lepinguline toodetevahelise tasaarvestuse kokkulepe (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõikes 25). |
| 0140–0280 | RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES |
| 0140 | 0  % |
| 0150 | 2 %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 306 lõige 1 |
| 0160 | 4 %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 305 lõige 3 |
| 0170 | 10  % |
| 0180 | 20  % |
| 0190 | 35  % |
| 0200 | 50  % |
| 0210 | 70 %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 232 lõike 3 punkt c |
| 0220 | 75  % |
| 0230 | 100  % |
| 0240 | 150  % |
| 0250 | 250 %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 133 lõige 2 ja artikli 48 lõige 4 |
| 0260 | 370 %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 471 |
| 0270 | 1 250  %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 133 lõige 2 ja artikkel 379 |
| 0280 | Muud riskikaalud

  Seda rida ei kasutata riskipositsiooni klasside „keskvalitsused ja keskpangad“, „äriühingud“, „finantsinstitutsioonid“ ning „jaenõuded“ puhul.
  Kasutatakse selliste riskipositsioonide kajastamiseks, mille suhtes ei kohaldata vormis loetletud riskikaalusid.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõiked 1–5
  Standardmeetodi kohaselt käsitletavaid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 134 lõige 6) kajastatakse sellel real riskipositsiooni klassis „muud kirjed“.
  Vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 lõige 2 ja artikli 152 lõike 2 punkt b |
| 0281–0284 | KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS MEETODITI (INVESTEERIMISFONDID)

  Neil ridadel esitatakse andmed kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 132, 132a, 132b ja 132c ainult riskipositsiooni klassi „investeerimisfondid“ puhul. |
| 0281 | Aluspositsioonide arvessevõtmise meetod

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132a lõige 1 |
| 0282 | Volituste kohane meetod

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132a lõige 2 |
| 0283 | Varumeetod

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132 lõige 2 |
| 0290–0320 | Memokirjed

  Ridade 0290 ja 0320 jaoks vaadake ka selgitusi memokirjete eesmärgi kohta vormi CR SA üldjaos. |
| 0290 | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt i
  See on ainult memokirje. Olenemata ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 124 ja 126, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real, kui riskipositsioonid on tagatud ärikinnisvaraga. |
| 0300 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt j
  Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kuuluvad riskipositsioonid, mis arvataks sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses. |
| 0310 | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt i
  See on ainult memokirje. Olenemata elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 124 ja 125, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real kui riskipositsioonid on tagatud kinnisvaraga. |
| 0320 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt j
  Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kuuluvad riskipositsioonid, mis arvataks sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses. |

Read

Juhised

0010

Koguriskipositsioon

0015

Millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid klassides „eriti suure riskiga seotud kirjed“ ja „omakapitali investeeringud“.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 127

Sellel real esitatakse andmed ainult riskipositsiooni klasside „Eriti suure riskiga seotud kirjed“ ja „omakapitali investeeringud“ puhul.

Kui riskipositsioon sisaldub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 128 lõikes 2 esitatud loetelus või vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 128 lõikes 3 või artiklis 133 sätestatud kriteeriumidele, määratakse see riskipositsiooni klassi „eriti suure riskiga seotud kirjed“ või „omakapitali investeeringud“. Järelikult ei tohi olla ühtegi teist eraldist, isegi määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 127 nimetatud makseviivituses oleva riskipositsiooni korral.

0020

Millest: VKEd

Sellel real kajastatakse kõiki nõudeid VKEde vastu.

0030

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

Sellel real kajastatakse ainult selliseid riskipositsioone, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 501 sätestatud nõuetele.

0035

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse taristu toetuskoefitsienti

Sellel real kajastatakse ainult selliseid riskipositsioone, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 501a sätestatud nõuetele.

0040

Millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 125

Kajastatud ainult riskipositsiooni klassis „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“.

0050

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse alaliselt osaliselt standardmeetodit

Riskipositsioonid, millele on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 lõike 1 kohaselt kohaldatud standardmeetodit.

0060

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 148 lõige 1

0070–0130

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

Aruandva finantsinstitutsiooni kauplemisportfellivälised positsioonid jaotatakse vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.

Vastaspoole krediidiriskiga seotud riskipositsioonid, mis tulenevad finantsinstitutsiooni kauplemisportfelliga seotud tegevusest (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92, lõike 3 punkt f ja artikli 299 lõige 2) kajastatakse vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonidena. Finantsinstitutsioonid, kes kohaldavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 94 lõiget 1, jaotavad samuti oma kauplemisportfelli positsioonid (kõnealuse määruse artikli 92 lõike 3 punkt b) vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks, bilansivälisteks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.

0070

Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid esitatakse ridadel 0090–0130, mitte siin.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansikirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.

0080

Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad määruse (EL) nr 575/2013 I lisas loetletud kirjeid.

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid esitatakse ridadel 0090–0130, mitte siin.

0090–0130

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

Vastaspoole krediidiriskiga tehingud (st tuletisinstrumendid, repotehingud, väärtpaberid või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud, pika arveldustähtajaga tehingud ja võimenduslaenu tehingud.

0090

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

Tasaarvestatavate tehingute kogumid, mis sisaldavad ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 139).

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mis on lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumis ja mida seega kajastatakse real 0130, ei kajastata siin.

0100

Millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõikes 1 loetletud lepingud ja tehingud, mis on nõuetele vastava keskse vastaspoolega (määratlus kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis 88) lõpule viimata (sh nõuetele vastava keskse vastaspoolega seotud tehingud) ja millega seotud riskiga kaalutud vara arvutatakse kõnealuse määruse III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaselt. Nõuetele vastava keskse vastaspoolega seotud tehing on sama tähendusega, mis määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 punktis 2 määratletud keskse vastaspoolega seotud tehing, ainult keskse vastaspoole asemel on nõuetele vastav keskne vastaspool.

0110

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

Tasaarvestatavate tehingute kogumid, mis sisaldavad ainult määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud tuletisinstrumente ja kõnealuse määruse artikli 272 punktis 2 määratletud pika arveldustähtajaga tehinguid.

Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumis ja mida seega kajastatakse real 0130, ei kajastata siin.

0120

Millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

Vt real 0100 juhised.

0130

Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest

Tasaarvestatavate tehingute kogumid, mis sisaldavad eri tootekategooriate tehinguid (st tuletisinstrumendid ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud) (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punkt 11) ja mille jaoks on olemas lepinguline toodetevahelise tasaarvestuse kokkulepe (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõikes 25).

0140–0280

RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

0140

0  %

0150

2 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 306 lõige 1

0160

4 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 305 lõige 3

0170

10  %

0180

20  %

0190

35  %

0200

50  %

0210

70 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 232 lõike 3 punkt c

0220

75  %

0230

100  %

0240

150  %

0250

250 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 133 lõige 2 ja artikli 48 lõige 4

0260

370 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 471

0270

1 250  %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 133 lõige 2 ja artikkel 379

0280

Muud riskikaalud

Seda rida ei kasutata riskipositsiooni klasside „keskvalitsused ja keskpangad“, „äriühingud“, „finantsinstitutsioonid“ ning „jaenõuded“ puhul.

Kasutatakse selliste riskipositsioonide kajastamiseks, mille suhtes ei kohaldata vormis loetletud riskikaalusid.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõiked 1–5

Standardmeetodi kohaselt käsitletavaid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 134 lõige 6) kajastatakse sellel real riskipositsiooni klassis „muud kirjed“.

Vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 lõige 2 ja artikli 152 lõike 2 punkt b

0281–0284

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS MEETODITI (INVESTEERIMISFONDID)

Neil ridadel esitatakse andmed kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 132, 132a, 132b ja 132c ainult riskipositsiooni klassi „investeerimisfondid“ puhul.

0281

Aluspositsioonide arvessevõtmise meetod

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132a lõige 1

0282

Volituste kohane meetod

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132a lõige 2

0283

Varumeetod

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132 lõige 2

0290–0320

Memokirjed

Ridade 0290 ja 0320 jaoks vaadake ka selgitusi memokirjete eesmärgi kohta vormi CR SA üldjaos.

0290

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt i

See on ainult memokirje. Olenemata ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 124 ja 126, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real, kui riskipositsioonid on tagatud ärikinnisvaraga.

0300

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt j

Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kuuluvad riskipositsioonid, mis arvataks sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses.

0310

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt i

See on ainult memokirje. Olenemata elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 124 ja 125, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real kui riskipositsioonid on tagatud kinnisvaraga.

0320

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt j

Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kuuluvad riskipositsioonid, mis arvataks sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses.

3.3.   KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR IRB)

3.3.1.   Vormi CR IRB ulatus

| 72. | Vorm CR IRB hõlmab alljärgnevat:






  i. | kauplemisportfelliväline krediidirisk, sealhulgas:






  — | kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk; |
| --- | --- | --- | --- |

72.

i.

kauplemisportfelliväline krediidirisk, sealhulgas:

—

kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk;

| — | ostetud nõuete lahjendusrisk; |
| --- | --- |

—

ostetud nõuete lahjendusrisk;

| ii. | kauplemisportfelli kuuluv vastaspoole krediidirisk; |
| --- | --- |

ii.

kauplemisportfelli kuuluv vastaspoole krediidirisk;

| iii. | kogu äritegevusest tulenevad reguleerimata väärtpaberiülekanded. |
| --- | --- |

iii.

kogu äritegevusest tulenevad reguleerimata väärtpaberiülekanded.

| 73. | Selles vormis kajastatakse riskipositsioone, mille puhul arvutatakse riskiga kaalutud vara vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatüki artiklitele 151–157 (sisereitingute meetod). |
| --- | --- |

73.

| 74. | Vormis CR IRB ei kajastata järgmisi andmeid:






  i. | omakapitaliga seotud riskipositsioonid, mida kajastatakse vormis CR EQU IRB; |
| --- | --- | --- |

74.

i.

omakapitaliga seotud riskipositsioonid, mida kajastatakse vormis CR EQU IRB;

| ii. | väärtpaberistamise positsioonid, mida kajastatakse vormides CR SEC ja/või CR SEC Details; |
| --- | --- |

ii.

väärtpaberistamise positsioonid, mida kajastatakse vormides CR SEC ja/või CR SEC Details;

| iii. | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis g nimetatud „muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga“. Kõnealuse riskipositsiooni klassi puhul määratakse alati 100 % riskikaal, välja arvatud sularaha, raha ekvivalendid ja liisitud vara lõppväärtuse riskipositsioonid, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 156. Riskiga kaalutud vara kajastatakse selle riskipositsiooni klassi puhul otse vormis CA; |
| --- | --- |

iii.

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis g nimetatud „muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga“. Kõnealuse riskipositsiooni klassi puhul määratakse alati 100 % riskikaal, välja arvatud sularaha, raha ekvivalendid ja liisitud vara lõppväärtuse riskipositsioonid, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 156. Riskiga kaalutud vara kajastatakse selle riskipositsiooni klassi puhul otse vormis CA;

| iv. | krediidiväärtuse korrigeerimise risk, mida kajastatakse vormis CVA Risk.
  Vormis CR IRB ei ole ette nähtud sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide geograafilist jaotust vastaspoole asukoha lõikes. Seda jaotust kajastatakse vormis CR GB.
  Punktid i ja iii vormi CR IRB 7 kohta ei käi. |
| --- | --- |

iv.

krediidiväärtuse korrigeerimise risk, mida kajastatakse vormis CVA Risk.

Vormis CR IRB ei ole ette nähtud sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide geograafilist jaotust vastaspoole asukoha lõikes. Seda jaotust kajastatakse vormis CR GB.

Punktid i ja iii vormi CR IRB 7 kohta ei käi.

| 75. | Et täpsustada, kas finantsinstitutsioon kasutab makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid, esitatakse iga kajastatava riskipositsiooni klassi kohta järgmine teave:

  „EI“ – kui kasutatakse järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite hinnanguid (sisereitingute põhimeetod)

  „JAH“ – kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid (täiustatud sisereitingute meetod) See hõlmab kõiki jaeportfelle.
  Kui finantsinstitutsioon kasutab riskiga kaalutud vara arvutamiseks ühe osa puhul oma sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest makseviivitusest tingitud kahjumäärade sisehinnanguid ning teise osa puhul järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, esitatakse sisereitingute põhimeetodi kohaste positsioonide kohta üks vorm CR IRB Total ja täiustatud sisereitingute meetodi kohaste positsioonide kohta veel teinegi vorm CR IRB Total. |
| --- | --- |

75.

„EI“ – kui kasutatakse järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite hinnanguid (sisereitingute põhimeetod)

„JAH“ – kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid (täiustatud sisereitingute meetod) See hõlmab kõiki jaeportfelle.

Kui finantsinstitutsioon kasutab riskiga kaalutud vara arvutamiseks ühe osa puhul oma sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest makseviivitusest tingitud kahjumäärade sisehinnanguid ning teise osa puhul järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, esitatakse sisereitingute põhimeetodi kohaste positsioonide kohta üks vorm CR IRB Total ja täiustatud sisereitingute meetodi kohaste positsioonide kohta veel teinegi vorm CR IRB Total.

3.3.2.   Vormi CR IRB jaotus

| 76. | CR IRB vorme on seitse. Vormis CR IRB 1 esitatakse üldine ülevaade sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest ning riskiga kaalutud vara arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest, samuti kogureisipositsioonide jaotus riskipositsiooni liikide lõikes. Vormis CR IRB 2 esitatakse võlgniku reitinguklassidesse või kogumitesse määratud riskipositsioonide jaotus (CR IRB 1 real 0070 esitatud riskipositsioonid). Vormis CR IRB 3 on kõik parameetrid, mida on vaja IRB mudelite jaoks krediidiriski kapitalinõuete arvutamiseks. Vormis CR IRB 4 on vooaruanne, mis selgitab krediidiriski sisereitingute meetodiga välja selgitatud riskiga kaalutud vara muutusi. Vormis CR IRB 5 on teave esitatud vormide jaoks vajalike makseviivituse tõenäosuse järeltestimise tulemuste kohta. Vormis CR IRB 6 on kõik parameetrid, mida on vaja eriotstarbelistele laenudele riskikaalu määramise kriteeriumide kohaseks krediidiriski kapitalinõuete arvutamiseks. Vormis CR IRB 7 on riskipositsiooni klasside standardmeetodi või sisereitingute meetodi põhise riskipositsiooni väärtuse protsendiline ülevaade. Vormid CR IRB 1, 2, 3 ja 5 esitatakse järgmiste riskipositsiooni klasside ja alamklasside kohta eraldi:






  1) | Kokku
  (vorm Total tuleb esitada sisereitingute põhimeetodi ja täiustatud sisereitingute meetodi puhul eraldi) |
| --- | --- | --- |

76.

1)

Kokku

(vorm Total tuleb esitada sisereitingute põhimeetodi ja täiustatud sisereitingute meetodi puhul eraldi)

| 2) | Keskpangad ja keskvalitsused
  (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt a) |
| --- | --- |

2)

Keskpangad ja keskvalitsused

(määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt a)

| 3) | Finantsinstitutsioonid
  (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt b) |
| --- | --- |

3)

Finantsinstitutsioonid

(määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt b)

| 4.1) | Äriühingud – VKEd
  (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt c) Sellesse riskipositsiooni alamklassi liigitamiseks peavad aruandvad üksused kasutama oma VKE-määratlust, mida nad kasutavad sisemises riskijuhtimisprotsessis. |
| --- | --- |

4.1)

Äriühingud – VKEd

(määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt c) Sellesse riskipositsiooni alamklassi liigitamiseks peavad aruandvad üksused kasutama oma VKE-määratlust, mida nad kasutavad sisemises riskijuhtimisprotsessis.

| 4.2) | Äriühingud – eriotstarbelised laenud
  (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõige 8) |
| --- | --- |

4.2)

Äriühingud – eriotstarbelised laenud

(määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõige 8)

| 4.3) | Äriühingud – muud
  (kõik nõuded äriühingute vastu, mida mainitakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis c ning mida ei kajastata jaotistes 4.1 ega 4.2) |
| --- | --- |

4.3)

Äriühingud – muud

(kõik nõuded äriühingute vastu, mida mainitakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis c ning mida ei kajastata jaotistes 4.1 ega 4.2)

| 5.1) | Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga
  (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded koostoimes kõnealuse määruse artikli 154 lõikega 3 ehk mis on tagatud kinnisvaraga) Sellesse riskipositsiooni alamklassi liigitamiseks peavad aruandvad üksused kasutama oma VKE-määratlust, mida nad kasutavad sisemises riskijuhtimisprotsessis. |
| --- | --- |

5.1)

Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

(määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded koostoimes kõnealuse määruse artikli 154 lõikega 3 ehk mis on tagatud kinnisvaraga) Sellesse riskipositsiooni alamklassi liigitamiseks peavad aruandvad üksused kasutama oma VKE-määratlust, mida nad kasutavad sisemises riskijuhtimisprotsessis.

| 5.2) | Jaenõuded – tagatud mitte-VKEde kinnisvaraga
  (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga ja mida ei kajastata jaotises 5.1)
  Punktides 5.1 ja 5.2 esitatakse jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga (tagatise väärtuse ja riskipositsiooni suhtest või laenu otstarbest olenemata). |
| --- | --- |

5.2)

Jaenõuded – tagatud mitte-VKEde kinnisvaraga

(määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga ja mida ei kajastata jaotises 5.1)

Punktides 5.1 ja 5.2 esitatakse jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga (tagatise väärtuse ja riskipositsiooni suhtest või laenu otstarbest olenemata).

| 5.3) | Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad
  (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded koostoimes kõnealuse määruse artikli 154 lõikega 4) |
| --- | --- |

5.3)

Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad

(määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded koostoimes kõnealuse määruse artikli 154 lõikega 4)

| 5.4) | Jaenõuded – muud VKEdega seotud
  (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mida ei kajastata jaotistes 5.1 ega 5.3) Sellesse riskipositsiooni alamklassi liigitamiseks peavad aruandvad üksused kasutama oma VKE-määratlust, mida nad kasutavad sisemises riskijuhtimisprotsessis. |
| --- | --- |

5.4)

Jaenõuded – muud VKEdega seotud

(määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mida ei kajastata jaotistes 5.1 ega 5.3) Sellesse riskipositsiooni alamklassi liigitamiseks peavad aruandvad üksused kasutama oma VKE-määratlust, mida nad kasutavad sisemises riskijuhtimisprotsessis.

| 5.5) | Jaenõuded – muud mitte-VKEdega seotud
  (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mida ei ole kajastatud jaotistes 5.2 ega 5.3) |
| --- | --- |

5.5)

Jaenõuded – muud mitte-VKEdega seotud

(määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mida ei ole kajastatud jaotistes 5.2 ega 5.3)

3.3.3.   C 08.01 – Krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: Sisereitingute meetodi kohaldamine kapitalinõuetele (CR IRB 1)

3.3.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | SISEREITINGUTE SKAALA / VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE VÕI KOGUMILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosusi kajastatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 sätetele. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 0110).
  Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute skaala puhul.
  Ei ole kavandatud ega soovitav näha ette järelevalvelist põhiskaalat. Kui aruandev finantsinstitutsioon kohaldab ainulaadset reitinguskaalat või saab kajastada andmeid vastavalt sisemisele põhiskaalale, kasutatakse kõnealust skaalat.
  Vastasel korral erinevad reitinguskaalad ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitinguskaalade võlgnike reitinguklassid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni. Kui finantsinstitutsioon kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid. Sama käib pidevate reitinguskaalade kohta: pädeva asutuse nõusolekul võib kajastada väiksemat arvu reitinguklasse.
  Finantsinstitutsioonid võtavad eelnevalt ühendust pädevate asutustega, kui nad soovivad kajastada sisemiste reitinguklassidega võrreldes erineval arvul reitinguklasse.
  Viimane reitinguklass või viimased reitinguklassid määratakse makseviivituses olevatele riskipositsioonidele, mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.
  Riskipositsiooni kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse veerus 110 kajastatavat riskipositsiooni väärtust. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivituse tõenäosus arvutatakse kõigi asjaomasel real esitatud riskipositsioone arvesse võttes. Real, kus kajastatakse ainult makseviivituses olevaid riskipositsioone, peab keskmine makseviivituse tõenäosus olema 100 %. |
| 0020 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Finantsinstitutsioonid kajastavad riskipositsiooni väärtust enne väärtuse korrigeerimiste, eraldiste, krediidiriski maandamise tehnikatest tuleneva mõju ja ümberhindlustegurite arvesse võtmist.
  Esmase riskipositsiooni väärtust kajastatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 24 ja artikli 166 lõigetele 1, 2, 4, 5, 6 ja 7.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõikest 3 tulenev mõju (laenude ja hoiuste bilansilise tasaarvestuse mõju) kajastatakse eraldi otsese krediidiriski kaitsena ning seega ei vähenda see esmast riskipositsiooni.
  Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mida mõjutab vastaspoole krediidirisk (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. või 6. peatükk), vastab esmane riskipositsioon vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtusele (vt veeru 0130 juhised). |
| 0030 | MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

  Esmase riskipositsiooni jaotus enne ümberhindlusteguri kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktides 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat. |
| 0040–0080 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamine, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE“. |
| 0040–0050 | KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 59.
  Riskipositsiooni mõjutavale kaudsele krediidiriski kaitsele (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju) seatakse ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega. |
| 0040 | GARANTIID

  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (GA), mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 236 lõikes 3.
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 183, v.a lõige 3) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse garantiisid veerus 0040. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse garantii summat veerus 0150.
  Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 0220. |
| 0050 | KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (GA), mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 236 lõikes 3.
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 183 lõige 3) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse krediidituletisinstrumentide summat veerus 0160.
  Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 0220. |
| 0060 | MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Makseviivituse tõenäosusele mõju avaldavale tagatisele seatakse ülempiir, milleks on esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 232 lõiget 1.
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral kajastatakse krediidiriski maandamise tehnikaid, mis mõjutavad makseviivituse tõenäosust. Esitatakse asjaomane nominaal- või turuväärtus.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse asjaomast summat veerus 170. |
| 0070–0080 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

  Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassist või kogumist ning seejärel määratakse garantii andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse. Seda summat käsitatakse sissevooluna garantii andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse.
  Samuti võetakse arvesse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral võlgniku reitinguklasside või kogumite sisest sissevoolu ja väljavoolu.
  Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.
  Neid veerge kasutatakse ainult siis, kui finantsinstitutsioon on saanud oma pädevalt asutuselt loa kohaldada neile tagatud riskipositsioonidele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 kohaselt alaliselt osaliselt standardmeetodit või liigitada need riskipositsioonid klassidesse garantii andja omaduse alusel. |
| 0090 | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Vastavasse võlgniku reitinguklassi või kogumisse ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju. |
| 0100, 0120 | Millest: bilansivälised kirjed

  Vt vormi CR SA juhised. |
| 0110 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kajastatakse riskipositsiooni väärtusi, mis arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 ja artikli 230 lõike 1 teise lause kohaselt.
  I lisas määratletud instrumentide puhul kohaldatakse ümberhindlustegureid ja protsente vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõigetele 8, 9 ja 10 finantsinstitutsiooni valitud meetodist olenemata.
  Vastaspoole krediidiriskiga tegevuse riskipositsiooni väärtused peavad olema samad mis veerus 0130. |
| 0130 | Millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

  Vt vastavaid vormi CR SA juhiseid veerud 0210. |
| 0140 | MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

  Riskipositsiooni väärtuse jaotus kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktides 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat. |
| 0150–0210 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

  Nendes veergudes ei võeta arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, mis tulenevalt nende asendusmõju kohaldamisest mõjutavad makseviivitusest tingitud hinnangulist kahjumäära.
  Kajastatud tagatise väärtuse ülempiir on riskipositsiooni väärtus.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 228 lõiget 2, artikli 230 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 231.
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral:






  — | kaudse krediidiriski kaitse korral järgitakse keskvalitsuste, keskpankade, finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu olevate nõuete puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 161 lõiget 3; jaenõuete korral järgitakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõiget 2; |

Veerg

Juhised

0010

SISEREITINGUTE SKAALA / VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE VÕI KOGUMILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosusi kajastatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 sätetele. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 0110).

Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute skaala puhul.

Ei ole kavandatud ega soovitav näha ette järelevalvelist põhiskaalat. Kui aruandev finantsinstitutsioon kohaldab ainulaadset reitinguskaalat või saab kajastada andmeid vastavalt sisemisele põhiskaalale, kasutatakse kõnealust skaalat.

Vastasel korral erinevad reitinguskaalad ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitinguskaalade võlgnike reitinguklassid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni. Kui finantsinstitutsioon kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid. Sama käib pidevate reitinguskaalade kohta: pädeva asutuse nõusolekul võib kajastada väiksemat arvu reitinguklasse.

Finantsinstitutsioonid võtavad eelnevalt ühendust pädevate asutustega, kui nad soovivad kajastada sisemiste reitinguklassidega võrreldes erineval arvul reitinguklasse.

Viimane reitinguklass või viimased reitinguklassid määratakse makseviivituses olevatele riskipositsioonidele, mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.

Riskipositsiooni kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse veerus 110 kajastatavat riskipositsiooni väärtust. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivituse tõenäosus arvutatakse kõigi asjaomasel real esitatud riskipositsioone arvesse võttes. Real, kus kajastatakse ainult makseviivituses olevaid riskipositsioone, peab keskmine makseviivituse tõenäosus olema 100 %.

0020

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Finantsinstitutsioonid kajastavad riskipositsiooni väärtust enne väärtuse korrigeerimiste, eraldiste, krediidiriski maandamise tehnikatest tuleneva mõju ja ümberhindlustegurite arvesse võtmist.

Esmase riskipositsiooni väärtust kajastatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 24 ja artikli 166 lõigetele 1, 2, 4, 5, 6 ja 7.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõikest 3 tulenev mõju (laenude ja hoiuste bilansilise tasaarvestuse mõju) kajastatakse eraldi otsese krediidiriski kaitsena ning seega ei vähenda see esmast riskipositsiooni.

Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mida mõjutab vastaspoole krediidirisk (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. või 6. peatükk), vastab esmane riskipositsioon vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtusele (vt veeru 0130 juhised).

0030

MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

Esmase riskipositsiooni jaotus enne ümberhindlusteguri kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktides 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

0040–0080

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamine, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE“.

0040–0050

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 59.

Riskipositsiooni mõjutavale kaudsele krediidiriski kaitsele (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju) seatakse ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

0040

GARANTIID

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (GA), mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 236 lõikes 3.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 183, v.a lõige 3) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse garantiisid veerus 0040. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse garantii summat veerus 0150.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 0220.

0050

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (GA), mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 236 lõikes 3.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 183 lõige 3) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse krediidituletisinstrumentide summat veerus 0160.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 0220.

0060

MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Makseviivituse tõenäosusele mõju avaldavale tagatisele seatakse ülempiir, milleks on esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 232 lõiget 1.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral kajastatakse krediidiriski maandamise tehnikaid, mis mõjutavad makseviivituse tõenäosust. Esitatakse asjaomane nominaal- või turuväärtus.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse asjaomast summat veerus 170.

0070–0080

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassist või kogumist ning seejärel määratakse garantii andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse. Seda summat käsitatakse sissevooluna garantii andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse.

Samuti võetakse arvesse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral võlgniku reitinguklasside või kogumite sisest sissevoolu ja väljavoolu.

Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.

Neid veerge kasutatakse ainult siis, kui finantsinstitutsioon on saanud oma pädevalt asutuselt loa kohaldada neile tagatud riskipositsioonidele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 kohaselt alaliselt osaliselt standardmeetodit või liigitada need riskipositsioonid klassidesse garantii andja omaduse alusel.

0090

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Vastavasse võlgniku reitinguklassi või kogumisse ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

0100, 0120

Millest: bilansivälised kirjed

Vt vormi CR SA juhised.

0110

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kajastatakse riskipositsiooni väärtusi, mis arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 ja artikli 230 lõike 1 teise lause kohaselt.

I lisas määratletud instrumentide puhul kohaldatakse ümberhindlustegureid ja protsente vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõigetele 8, 9 ja 10 finantsinstitutsiooni valitud meetodist olenemata.

Vastaspoole krediidiriskiga tegevuse riskipositsiooni väärtused peavad olema samad mis veerus 0130.

0130

Millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

Vt vastavaid vormi CR SA juhiseid veerud 0210.

0140

MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

Riskipositsiooni väärtuse jaotus kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktides 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

0150–0210

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

Nendes veergudes ei võeta arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, mis tulenevalt nende asendusmõju kohaldamisest mõjutavad makseviivitusest tingitud hinnangulist kahjumäära.

Kajastatud tagatise väärtuse ülempiir on riskipositsiooni väärtus.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 228 lõiget 2, artikli 230 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 231.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral:

—

kaudse krediidiriski kaitse korral järgitakse keskvalitsuste, keskpankade, finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu olevate nõuete puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 161 lõiget 3; jaenõuete korral järgitakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõiget 2;

| — | otsese krediidiriski kaitse korral tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f. |
| --- | --- |

—

otsese krediidiriski kaitse korral tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f.

0150

GARANTIID

Vt veeru 0040 juhised.

0160

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Vt veeru 0050 juhised.

0170

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Finantsinstitutsiooni sisemudelis kasutatav asjakohane väärtus.

Krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele.

0171

HOIUSTATUD RAHA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 200 punkt a

Raha, mis on hoiustatud, või raha sarnased instrumendid, mida hoitakse kolmandast isikust finantsinstitutsioonis väljaspool valitsemislepingut ning mis on panditud laenu andvale finantsinstitutsioonile. Esitatud tagatise väärtus peab piirduma konkreetse riskipositsiooni väärtusega.

0172

ELUKINDLUSTUSLEPINGUD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 200 punkt b

Esitatud tagatise väärtus peab piirduma konkreetse riskipositsiooni väärtusega.

0173

KOLMANDA ISIKU HOITAVAD INSTRUMENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 200 punkt c

See hõlmab kolmandast isikust finantsinstitutsioonide emiteeritud instrumente, mille nad on kohustatud nõudmisel tagasi ostma. Esitatud tagatise väärtus peab piirduma konkreetse riskipositsiooni väärtusega. Selles veerus ei kajastata kolmanda poole hoitud instrumentidega kaetud riskipositsioone, mille puhul finantsinstitutsioonid käsitlevad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 200 punkti c kohaselt aktsepteeritud nõudmise korral tagasiostetavaid instrumente nende väljaandja antud garantiina (nagu lubatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 232 lõikes 4).

0180

AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

Kauplemisportfelli tehingute puhul hõlmab see finantsinstrumente ja kaupasid, mida aktsepteeritakse kauplemisportfelli kuuluva riskipositsioonina vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 299 lõike 2 punktidele c–f. Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ja bilansilist tasaarvestust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatüki 4. jaole käsitatakse rahalise tagatisena.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangut ei kasutata, kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 197 kohase aktsepteeritava finantstagatise kõnealuse määruse artikli 223 lõike 2 kohast korrigeeritud väärtust (Cvam).

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral võetakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktide e ja f kohaselt arvesse finantstagatist. Kajastatav summa on tagatise hinnanguline turuväärtus.

0190–0210

MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 199 lõigete 1–8 ja artikli 229 kohaseid väärtuseid.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral võetakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktide e ja f kohaselt arvesse muud tagatist.

0190

KINNISVARA

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, määratakse väärtused kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 199 lõigetele 2, 3 ja 4 ning kajastatakse selles veerus. Samuti võetakse arvesse kinnisvara liisingut (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 199 lõige 7). Vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 229.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa hinnanguline turuväärtus.

0200

MUU FÜÜSILINE TAGATIS

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, määratakse väärtused kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 199 lõigetele 6 ja 8 ning kajastatakse selles veerus. Samuti võetakse arvesse muu vara kui kinnisvara liisingut (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 199 lõige 7). Vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 229 lõige 3.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa tagatise hinnanguline turuväärtus.

0210

NÕUDED

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, määratakse väärtused kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 199 lõikele 5 ja artikli 229 lõikele 2 ning kajastatakse selles veerus.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa tagatise hinnanguline turuväärtus.

0220

KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

Garantiid ja krediidituletisinstrumendid, millega kaetakse riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 3 kohast topeltmakseviivituse käsitlust, võttes arvesse kõnealuse määruse artiklit 202 ja artikli 217 lõiget 1.

Kajastatav väärtus ei tohi ületada vastava riskipositsiooni väärtust.

0230

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Võetakse arvesse krediidiriski maandamise tehnikate kogu mõju makseviivitusest tingitud kahjumääradele, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. ja 4. peatükis. Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär määruse (EL) nr 575/2013 artikli 161 lõike 4 kohasele makseviivitusest tingitud kahjumäärale.

Makseviivituses olevate riskipositsioonide korral järgitakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punkti h.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmiste näitajate arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 0110).

Võetakse arvesse kogu mõju (kajastamisel võetakse arvesse kinnisvaraga tagatud riskipositsioonide alampiiri mõju, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõikes 4).

Finantsinstitutsioonide puhul, kes kasutavad sisereitingute meetodit, kuid ei kasuta makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, kajastatakse finantstagatise riski maandavat mõju riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuses E* ja seejärel tegelikus makseviivitusest tingitud kahjumääras LGD* vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 228 lõikele 2.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär, mis on seotud iga „võlgniku reitinguklassi või kogumi“ makseviivituse tõenäosusega, tuleneb kõnealusesse makseviivituse tõenäosuse klassi või kogumisse kuuluvatele riskipositsioonidele määratud usaldatavusnõuete kohaste makseviivitusest tingitud kahjumäärade keskmisest, mida on kaalutud vastava (veerus 0110 esitatud) riskipositsiooni väärtusega.

Kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 175 ja artikli 181 lõikeid 1 ja 2.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär määruse (EL) nr 575/2013 artikli 161 lõike 4 kohasele makseviivitusest tingitud kahjumäärale.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamine põhineb riskiparameetritel, mida tegelikult kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute skaalal.

Andmeid ei esitata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta. Kui hinnatakse eriotstarbeliste nõuete makseviivituse tõenäosust, esitatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära andmed sisehinnangute või regulatiivsete kahjumäärade alusel.

Suurte reguleeritud finantssektori ettevõtjate ja reguleerimata finantsettevõtjatega seotud riskipositsioone ning vastavaid makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ei võeta arvesse veeru 0230 andmete arvutamisel, vaid ainult veeru 0240 andmete arvutamisel.

0240

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 4 määratletud finantssektori suurettevõtjate ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 5 määratletud reguleerimata finantssektori ettevõtjatega seotud riskipositsioonide riskipositsioonidega kaalutud keskmisele makseviivitusest tingitud kahjumäärale (%) kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 2 kohast kõrgemat korrelatsioonikordajat.

0250

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

Kajastatav väärtus tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 162. Riskipositsioonidega kaalutud keskmiste näitajate arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 0110). Keskmist lõpptähtaega kajastatakse päevades.

Neid andmeid ei esitata riskipositsiooni väärtuste kohta, mille puhul ei võeta lõpptähtaega riskiga kaalutud vara arvutamisel arvesse. See tähendab, et seda veergu ei täideta riskipositsiooni klassi „jaenõuded“ puhul.

0255

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

Keskvalitsuste ja keskpankade, finantsinstitutsioonide ja äriühingute puhul vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõiked 1, 2, 3 ja 4. Jaenõuete puhul vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 lõige 1.

VKEde ja taristu toetuskoefitsiente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 501 ja 501a) arvesse ei võeta.

0256

(-) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

VKEga seotud makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide riskiga kaalutud vara (arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatüki kohaselt) (kui asjakohane) ja kõnealuse määruse artikli 501 kohase riskiga kaalutud vara vahe mahaarvamine.

0257

(-) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

Määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise kohaselt arvutatud riskiga kaalutud vara ja eluliselt vajalike avalike teenuste osutamise või toetamise füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke käitavate või rahastavate isikutega seotud riskipositsioonide krediidiriski korrigeeritud riskiga kaalutud vara vahe mahaarvamine vastavalt nimetatud määruse artiklile 501a.

0260

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

Keskvalitsuste ja keskpankade, finantsinstitutsioonide ja äriühingute puhul vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõiked 1, 2, 3 ja 4. Jaenõuete puhul vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 lõige 1.

Arvesse tuleb võtta VKEde ja taristu toetuskoefitsiente, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a.

0270

MILLEST: SUURED FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJAD JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJAD

Riskiga kaalutud vara jaotus pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist kõigi määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 4 määratletud finantssektori suurettevõtjate ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 5 määratletud riskipositsioonide reguleerimata finantssektori ettevõtjatega seotud riskipositsioonide suhtes, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

0280

OODATAV KAHJU

Oodatava kahju määr on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 5 punktis 3 ja selle arvutamine on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 158. Makseviivituses olevate riskipositsioonide korral järgitakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punkti h. Kajastatav oodatav kahju põhineb riskiparameetritel, mida tegelikult kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute skaalal.

0290

(-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 159 kohaseid väärtuse korrigeerimisi ning spetsiifilisi ja üldisi krediidiriskiga korrigeerimisi. Üldisi krediidiriskiga korrigeerimisi kajastatakse selliselt, et summa määratakse proportsionaalselt vastavalt erinevate võlgniku reitinguklasside oodatava kahju määrale.

0300

VÕLGNIKE ARV

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõiked 1 ja 2

Kõigi riskipositsiooni klasside puhul (v.a klass „jaenõuded“ ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõike 1 punkti e teises lauses nimetatud juhud) kajastab finantsinstitutsioon eraldi määratud reitinguga juriidiliste isikute / võlgnike arvu neile antud laenude või nendega seotud riskipositsioonide arvust olenemata.

Riskipositsiooni klassis „jaenõuded“ kajastab finantsinstitutsioon eri reitinguklassi või kogumisse määratud riskipositsioone riskipositsioonide arvus eraldi; sama tuleb teha teiste riskipositsiooni klasside puhul, kui sama võlgnikuga seotud riskipositsioonid on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõike 1 punkti e teise lause kohaselt määratud erinevatesse võlgniku reitinguklassidesse. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõike 2 kohaldamise korral võib võlgnik kuuluda mitmesse reitinguklassi.

Kuna selles veerus käsitletakse reitinguskaalade struktuuri elementi, on see seotud selliste esmaste riskipositsioonidega enne ümberhindlusteguri kohaldamist, mis on määratud igasse võlgniku reitinguklassi või kogumisse, võtmata arvesse krediidiriski maandamise tehnikate mõju (eelkõige ümberjaotamise mõju).

0310

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE KREDIIDITULETISINSTRUMENTE

Finantsinstitutsioonid kajastavad hüpoteetiline riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud riskiga kaalutud vara alusel, jättes krediidituletisinstrumendi kajastamata kui krediidiriski maandamise tehnika, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 204. Summad esitatakse riskipositsiooni klassides, mis käivad algse võlgnikuga seotud riskipositsioonide kohta.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | KOGURISKIPOSITSIOON |
| 0015 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

  Sellel real kajastatakse ainult selliseid riskipositsioone, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 501 sätestatud nõuetele. |
| 0016 | Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse taristu toetuskoefitsienti

  Sellel real kajastatakse ainult selliseid riskipositsioone, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 501a sätestatud nõuetele. |
| 0020–0060 | KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 0020 | Bilansilised krediidiriskiga kirjed

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 24 osutatud varasid ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.
  Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid esitatakse ridadel 0040–0060, mitte siin.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansikirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real. |
| 0030 | Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

  Bilansivälised kirjed hõlmavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõike 8 kohaseid ja I lisas loetletud kirjeid.
  Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid esitatakse ridadel 0040–0060, mitte siin. |
| 0040–0060 | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

  Vt vastavaid vormi CR SA juhiseid ridadel 0090–0130. |
| 0040 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

  Vt vastavaid vormi CR SA juhiseid real 0090. |
| 0050 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

  Vt vastavaid vormi CR SA juhiseid real 0110. |
| 0060 | Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest

  Vt vastavaid vormi CR SA juhiseid real 0130. |
| 0070 | VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

  Äriühingute, finantsinstitutsioonide ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punkt 6 ja artikli 170 lõike 1 punkt c.
  Jaenõuete puhul vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 3 punkt b. Ostetud nõuetest tulenevate riskipositsioonide puhul vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõige 6.
  Ostetud nõuete lahjendusriski riskipositsioone ei kajastata võlgniku reitinguklassides või kogumites, vaid real 0180.
  Kui finantsinstitutsioon kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.
  Järelevalvelist põhiskaalat ei kasutata. Selle asemel määravad kasutatava skaala finantsinstitutsioonid ise. |
| 0080 | ERIOTSTARBELISTELE LAENUDELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD: KOKKU

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõige 5. Kohaldatakse ainult riskipositsiooni klassile „äriühingud – eriotstarbelised laenud“. |
| 0160 | ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 193 lõiked 1 ja 2, artikli 194 lõiked 1–7 ja artikli 230 lõige 3
  Seda alternatiivi saavad kasutada ainult sisereitingute põhimeetodit kasutavad finantsinstitutsioonid. |
| 0170 | REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

  Reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenevad riskipositsioonid, mille puhul kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 379 lõike 2 esimese lõigu viimases lauses osutatud alternatiivset käsitlust või mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 379 lõike 2 viimasele lõigule kohaldatakse 100 % riskikaalu. Sellel real kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 8 kohaseid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ning mis tahes muid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid ja mida ei kajastata ühelgi muul real. |
| 0180 | LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

  Lahjendusrisk on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 53. Riskiga kaalutud vara arvutamine lahjendusriski puhul on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 157. Lahjendusriski esitatakse ostetud äri- ja jaenõuete puhul. |

Read

Juhised

0010

KOGURISKIPOSITSIOON

0015

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

Sellel real kajastatakse ainult selliseid riskipositsioone, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 501 sätestatud nõuetele.

0016

Millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse taristu toetuskoefitsienti

Sellel real kajastatakse ainult selliseid riskipositsioone, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 501a sätestatud nõuetele.

0020–0060

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

0020

Bilansilised krediidiriskiga kirjed

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 24 osutatud varasid ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid esitatakse ridadel 0040–0060, mitte siin.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansikirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.

0030

Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

Bilansivälised kirjed hõlmavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõike 8 kohaseid ja I lisas loetletud kirjeid.

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid esitatakse ridadel 0040–0060, mitte siin.

0040–0060

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

Vt vastavaid vormi CR SA juhiseid ridadel 0090–0130.

0040

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

Vt vastavaid vormi CR SA juhiseid real 0090.

0050

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

Vt vastavaid vormi CR SA juhiseid real 0110.

0060

Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest

Vt vastavaid vormi CR SA juhiseid real 0130.

0070

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

Äriühingute, finantsinstitutsioonide ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punkt 6 ja artikli 170 lõike 1 punkt c.

Jaenõuete puhul vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 3 punkt b. Ostetud nõuetest tulenevate riskipositsioonide puhul vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõige 6.

Ostetud nõuete lahjendusriski riskipositsioone ei kajastata võlgniku reitinguklassides või kogumites, vaid real 0180.

Kui finantsinstitutsioon kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.

Järelevalvelist põhiskaalat ei kasutata. Selle asemel määravad kasutatava skaala finantsinstitutsioonid ise.

0080

ERIOTSTARBELISTELE LAENUDELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE MEETOD: KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõige 5. Kohaldatakse ainult riskipositsiooni klassile „äriühingud – eriotstarbelised laenud“.

0160

ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 193 lõiked 1 ja 2, artikli 194 lõiked 1–7 ja artikli 230 lõige 3

Seda alternatiivi saavad kasutada ainult sisereitingute põhimeetodit kasutavad finantsinstitutsioonid.

0170

REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

Reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenevad riskipositsioonid, mille puhul kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 379 lõike 2 esimese lõigu viimases lauses osutatud alternatiivset käsitlust või mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 379 lõike 2 viimasele lõigule kohaldatakse 100 % riskikaalu. Sellel real kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 8 kohaseid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ning mis tahes muid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid ja mida ei kajastata ühelgi muul real.

0180

LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

Lahjendusrisk on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 53. Riskiga kaalutud vara arvutamine lahjendusriski puhul on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 157. Lahjendusriski esitatakse ostetud äri- ja jaenõuete puhul.

3.3.4.   C 08.02 – Krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: sisereitingute meetodi kohaldamine kapitalinõuetele: jaotus võlgnike reitinguklasside või kogumite lõikes (vorm CR IRB 2)

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0005 | Võlgniku reitinguklass (rea tunnus)

  See on rea tunnus ja see peab vormi konkreetse lehe iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.
  Esimene esitatav klass (või kogum) on kõige parem, seejärel paremuselt teine jne. Viimane esitatav klass (või kogum) on makseviivituses olevate riskipositsioonide oma. |
| 0010–0300 | Juhised iga asjaomase veeru kohta on samad, mis vormi CR IRB 1 vastavate nummerdatud veergude puhul. |

Veerg

Juhised

0005

Võlgniku reitinguklass (rea tunnus)

See on rea tunnus ja see peab vormi konkreetse lehe iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

Esimene esitatav klass (või kogum) on kõige parem, seejärel paremuselt teine jne. Viimane esitatav klass (või kogum) on makseviivituses olevate riskipositsioonide oma.

0010–0300

Juhised iga asjaomase veeru kohta on samad, mis vormi CR IRB 1 vastavate nummerdatud veergude puhul.

| Rida | Juhised |
| --- | --- |
| 0010-0001 – 0010-NNNN | Nendel ridadel kajastatavad väärtused tuleb järjestada võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosuse järgi. Makseviivituses olevate võlgnike makseviivituse tõenäosus on 100 %. Riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset käsitlust kinnisvara tagatise puhul (võimalik ainult juhul, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid), ei määrata vastavalt võlgniku makseviivituse tõenäosusele ega kajastata käesolevas vormis. |

Rida

Juhised

0010-0001 – 0010-NNNN

Nendel ridadel kajastatavad väärtused tuleb järjestada võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosuse järgi. Makseviivituses olevate võlgnike makseviivituse tõenäosus on 100 %. Riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset käsitlust kinnisvara tagatise puhul (võimalik ainult juhul, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid), ei määrata vastavalt võlgniku makseviivituse tõenäosusele ega kajastata käesolevas vormis.

3.3.1.   C 08.03 – Krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: sisereitingute meetodi kohaldamine kapitalinõuetele (jaotus makseviivituse tõenäosuse vahemikuti) (CR IRB 3)

3.3.1.1.   Üldised märkused

| 77. | Finantsinstitutsioonid esitavad siin vormis kajastatava teabe järgides määruse (EL) nr 575/2013 artikli 452 punki g alapunkte i–v, kui esitavad peamised sisereitingute meetodi kohaste kapitalinõuete arvutamise parameetrid. Sellel vormil esitatav teave ei tohi sisaldada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 5 nimetatud teavet eriotstarbeliste laenude kohta, mis esitatakse vormil C 08.06. Sellelt vormilt tuleb välja jätta vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatükk). |
| --- | --- |

77.

3.3.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | BILANSILISED RISKIPOSITSIOONID

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõigete 1–7 kohaselt arvutatud riskipositsiooni väärtus, jättes arvesse võtmata krediidiriski korrigeerimised. |
| 0020 | BILANSIVÄLISED RISKIPOSITSIOONID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõigete 1–7 kohaselt arvutatud riskipositsiooni väärtus, jättes arvesse võtmata krediidiriski korrigeerimised ja ümberhindlustegurid, sama artikli lõikes 8 nimetatud sisehinnangud ja ümberhindlustegurid ning lõikes 10 nimetatud protsendid.
  Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kõiki eraldatud, aga kasutamata limiite ning bilansiväliseid kirjeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 I lisas. |
| 0030 | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMISED ÜMBERHINDLUSTEGURID

  Konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku iga klassi kõigi riskipositsioonide kohta esitatakse keskmine ümberhindlustegur, mida finantsinstitutsioon kasutab riskiga kaalutud vara arvutamisel ja mis on kaalutud veerus 0020 esitatava bilansivälise riskipositsiooniga enne ümberhindamisteguri kohaldamist. |
| 0040 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS PÄRAST ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST JA KREDIIDIRISKI MAANDAMIST

  Riskipositsiooni väärtus vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 166.
  Selles veerus tuleb esitada bilansiliste riskipositsioonide väärtuste ja bilansiväliste kohustuste summa pärast ümberhindlustegurite kohaldamist, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõigetes 8–10, ja pärast krediidiriski maandamise tehnikate rakendamist. |
| 0050 | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku iga klassi kõigi riskipositsioonide kohta esitatakse iga võlgniku keskmine makseviivituse tõenäosuse hinnang, mis on kaalutud veerus 0040 esitatud riskipositsiooni väärtusega pärast ümberhindamisteguri ja krediidiriski maandamise kohaldamist.
  Seda veergu ei ole vaja täita kõigi riskipositsiooni klasside kogusumma kohta. |
| 0060 | VÕLGNIKE ARV

  Konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku igasse klassi määratud juriidiliste isikute ehk võlgnike arv
  Võlgnike arv tehakse kindlaks järgides vormi C 08.01 veeru 0300 juhiseid. Ühisvõlgnikke käsitletakse samamoodi nagu makseviivituse tõenäosuse kalibreerimisel. |
| 0070 | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

  Konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku iga klassi kõigi riskipositsioonide kohta esitatakse iga riskipositsiooni keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnang, mis on kaalutud veerus 0040 esitatud riskipositsiooni väärtusega pärast tehingute ümberhindamisteguri ja krediidiriski maandamise kohaldamist.
  Esitatud makseviivitusest tingitud kahjumäär peab vastama lõplikule makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangule, mida kasutati riskiga kaalutud summade arvutamisel pärast krediidiriski maandamise mõju ja majanduslanguse tingimustega arvestamist (kui asjakohane). Jaenõuete puhul, mis on tagatud kinnisvaraga, tuleb esitatavas makseviivitusest tingitud kahjumääras arvestada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõikes 4 sätestatud alammäärasid.
  Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär määruse (EL) nr 575/2013 artikli 161 lõike 4 kohasele makseviivitusest tingitud kahjumäärale.
  Makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud sisereitingute meetodit, võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punkti h. Esitatav makseviivitusest tingitud kahjumäär peab vastama makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangule, mis on saadud kohaldatava hindamismetoodikaga.
  Seda veergu ei ole vaja täita kõigi riskipositsiooni klasside kogusumma kohta. |
| 0080 | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE TÄHTAEG (AASTATES)

  Konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku iga klassi kõigi riskipositsioonide kohta esitatakse iga riskipositsiooni keskmine tähtaeg, mis on kaalutud veerus 0040 esitatud riskipositsiooni väärtusega pärast tehingute ümberhindamisteguri kohaldamist.
  Kajastatav lõpptähtaeg tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 162.
  Keskmist lõpptähtaega kajastatakse aastates.
  Neid andmeid ei esitata riskipositsiooni väärtuste kohta, mille puhul ei võeta lõpptähtaega riskiga kaalutud vara arvutamisel arvesse (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükk). See tähendab, et seda veergu ei täideta riskipositsiooni klassi „jaenõuded“ puhul. |
| 0090 | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

  Keskvalitsuse, keskpankade, finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu olevate nõuete puhul esitatakse riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud artikli 153 lõigete 1–4 kohaselt; jaenõuete puhul esitatakse riskiga kaalutud vara summa, mis on arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 kohaselt.
  Arvesse tuleb võtta VKEde ja taristu toetuskoefitsiente, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a. |
| 0100 | OODATAV KAHJU

  Oodatav kahju arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 158.
  Kajastatav oodatav kahju põhineb tegelikel riskiparameetritel, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute skaalal. |
| 0110 | (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 183/2014 kohased spetsiifilised ja üldised krediidiriskiga korrigeerimised, määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 34 ja 110 kohased täiendavad väärtuse korrigeerimised ning muud omavahendite vähendamised, mis on seotud konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku klassidesse määratud riskipositsioonidega
  Need väärtuse korrigeerimised ja eraldised on samad, millega arvestatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 159 kohaldamisel.
  Üldiseid eraldisi kajastatakse selliselt, et summa määratakse proportsionaalselt vastavalt erinevate võlgniku reitinguklasside oodatava kahju määrale. |

Veerg

Juhised

0010

BILANSILISED RISKIPOSITSIOONID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõigete 1–7 kohaselt arvutatud riskipositsiooni väärtus, jättes arvesse võtmata krediidiriski korrigeerimised.

0020

BILANSIVÄLISED RISKIPOSITSIOONID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõigete 1–7 kohaselt arvutatud riskipositsiooni väärtus, jättes arvesse võtmata krediidiriski korrigeerimised ja ümberhindlustegurid, sama artikli lõikes 8 nimetatud sisehinnangud ja ümberhindlustegurid ning lõikes 10 nimetatud protsendid.

Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kõiki eraldatud, aga kasutamata limiite ning bilansiväliseid kirjeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 I lisas.

0030

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMISED ÜMBERHINDLUSTEGURID

Konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku iga klassi kõigi riskipositsioonide kohta esitatakse keskmine ümberhindlustegur, mida finantsinstitutsioon kasutab riskiga kaalutud vara arvutamisel ja mis on kaalutud veerus 0020 esitatava bilansivälise riskipositsiooniga enne ümberhindamisteguri kohaldamist.

0040

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS PÄRAST ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST JA KREDIIDIRISKI MAANDAMIST

Riskipositsiooni väärtus vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 166.

Selles veerus tuleb esitada bilansiliste riskipositsioonide väärtuste ja bilansiväliste kohustuste summa pärast ümberhindlustegurite kohaldamist, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõigetes 8–10, ja pärast krediidiriski maandamise tehnikate rakendamist.

0050

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku iga klassi kõigi riskipositsioonide kohta esitatakse iga võlgniku keskmine makseviivituse tõenäosuse hinnang, mis on kaalutud veerus 0040 esitatud riskipositsiooni väärtusega pärast ümberhindamisteguri ja krediidiriski maandamise kohaldamist.

Seda veergu ei ole vaja täita kõigi riskipositsiooni klasside kogusumma kohta.

0060

VÕLGNIKE ARV

Konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku igasse klassi määratud juriidiliste isikute ehk võlgnike arv

Võlgnike arv tehakse kindlaks järgides vormi C 08.01 veeru 0300 juhiseid. Ühisvõlgnikke käsitletakse samamoodi nagu makseviivituse tõenäosuse kalibreerimisel.

0070

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku iga klassi kõigi riskipositsioonide kohta esitatakse iga riskipositsiooni keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnang, mis on kaalutud veerus 0040 esitatud riskipositsiooni väärtusega pärast tehingute ümberhindamisteguri ja krediidiriski maandamise kohaldamist.

Esitatud makseviivitusest tingitud kahjumäär peab vastama lõplikule makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangule, mida kasutati riskiga kaalutud summade arvutamisel pärast krediidiriski maandamise mõju ja majanduslanguse tingimustega arvestamist (kui asjakohane). Jaenõuete puhul, mis on tagatud kinnisvaraga, tuleb esitatavas makseviivitusest tingitud kahjumääras arvestada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõikes 4 sätestatud alammäärasid.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär määruse (EL) nr 575/2013 artikli 161 lõike 4 kohasele makseviivitusest tingitud kahjumäärale.

Makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud sisereitingute meetodit, võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punkti h. Esitatav makseviivitusest tingitud kahjumäär peab vastama makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangule, mis on saadud kohaldatava hindamismetoodikaga.

Seda veergu ei ole vaja täita kõigi riskipositsiooni klasside kogusumma kohta.

0080

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE TÄHTAEG (AASTATES)

Konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku iga klassi kõigi riskipositsioonide kohta esitatakse iga riskipositsiooni keskmine tähtaeg, mis on kaalutud veerus 0040 esitatud riskipositsiooni väärtusega pärast tehingute ümberhindamisteguri kohaldamist.

Kajastatav lõpptähtaeg tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 162.

Keskmist lõpptähtaega kajastatakse aastates.

Neid andmeid ei esitata riskipositsiooni väärtuste kohta, mille puhul ei võeta lõpptähtaega riskiga kaalutud vara arvutamisel arvesse (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükk). See tähendab, et seda veergu ei täideta riskipositsiooni klassi „jaenõuded“ puhul.

0090

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

Keskvalitsuse, keskpankade, finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu olevate nõuete puhul esitatakse riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud artikli 153 lõigete 1–4 kohaselt; jaenõuete puhul esitatakse riskiga kaalutud vara summa, mis on arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 kohaselt.

Arvesse tuleb võtta VKEde ja taristu toetuskoefitsiente, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a.

0100

OODATAV KAHJU

Oodatav kahju arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 158.

Kajastatav oodatav kahju põhineb tegelikel riskiparameetritel, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute skaalal.

0110

(-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 183/2014 kohased spetsiifilised ja üldised krediidiriskiga korrigeerimised, määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 34 ja 110 kohased täiendavad väärtuse korrigeerimised ning muud omavahendite vähendamised, mis on seotud konkreetse makseviivituse tõenäosuse vahemiku klassidesse määratud riskipositsioonidega

Need väärtuse korrigeerimised ja eraldised on samad, millega arvestatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 159 kohaldamisel.

Üldiseid eraldisi kajastatakse selliselt, et summa määratakse proportsionaalselt vastavalt erinevate võlgniku reitinguklasside oodatava kahju määrale.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK | Riskipositsioonid jagatakse sobivasse kindlaksmääratud makseviivituse tõenäosuse vahemiku klassi, võttes aluseks iga sinna klassi määratud võlgniku hinnangulise makseviivituse tõenäosuse (krediidiriski maandamisest tulenevat asendusmõju ei arvestata). Finantsinstitutsioonid jagavad riskipositsioonid vormil esitatud makseviivituse tõenäosuse vahemikesse, võttes arvesse ka pidevskaalasid. Kõik makseviivituses olevad riskipositsioonid koondatakse rühma, mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.
  {rida0170, veerg0050} ja {rida0170, veerg0070} täidetakse iga riskipositsiooni klassi kohta, kuid mitte kõigi riskipositsiooni klasside kogusumma kohta. |

Read

Juhised

MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK

Riskipositsioonid jagatakse sobivasse kindlaksmääratud makseviivituse tõenäosuse vahemiku klassi, võttes aluseks iga sinna klassi määratud võlgniku hinnangulise makseviivituse tõenäosuse (krediidiriski maandamisest tulenevat asendusmõju ei arvestata). Finantsinstitutsioonid jagavad riskipositsioonid vormil esitatud makseviivituse tõenäosuse vahemikesse, võttes arvesse ka pidevskaalasid. Kõik makseviivituses olevad riskipositsioonid koondatakse rühma, mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.

{rida0170, veerg0050} ja {rida0170, veerg0070} täidetakse iga riskipositsiooni klassi kohta, kuid mitte kõigi riskipositsiooni klasside kogusumma kohta.

3.3.2.   C 08.04 – Krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: sisereitingute meetodi kohaldamine kapitalinõuetele (riskiga kaalutud vara vooaruanded) (CR IRB 4)

3.3.2.1.   Üldised märkused

| 78. | Finantsinstitutsioonid esitavad sellel vormil kajastatava teabe järgides määruse (EL) nr 575/2013 artikli 438 punkti h. Sellelt vormilt tuleb välja jätta vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatükk). |
| --- | --- |

78.

| 79. | Finantsinstitutsioonid kajastavad riskiga kaalutud vara voogusid aruandekuupäeva riskiga kaalutud vara ja eelmise aruandekuupäeva riskiga kaalutud vara vaheliste muutustena. Kvartaalse aruandluse korral aruandekuupäevale eelneva kvartali lõpu seisuga. |
| --- | --- |

79.

3.3.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | RISKIGA KAALUTUD VARA

  Krediidiriskiga seotud riskiga kaalutud vara kogusumma sisereitingute meetodi alusel, võttes arvesse ka määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a sätestatud toetuskoefitsiente. |

Veerg

Juhised

0010

RISKIGA KAALUTUD VARA

Krediidiriskiga seotud riskiga kaalutud vara kogusumma sisereitingute meetodi alusel, võttes arvesse ka määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a sätestatud toetuskoefitsiente.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | RISKIGA KAALUTUD VARA EELMISE ARUANDEPERIOODI LÕPUS

  Riskiga kaalutud vara eelmise aruandeperioodi lõpus pärast määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a sätestatud VKEde ja taristu toetuskoefitsiendi rakendamist. |
| 0020 | VARA SUURUS (+/-)

  Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud vara suurusest (st pangaportfelli suuruse ja koostise muutumisest; k.a uute äride algatamisest ja laenude tähtajani jõudmisest, v.a pangaportfelli suuruse muutus, mis on tingitud üksuste omandamisest ja võõrandamisest)
  Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena. |
| 0030 | VARA KVALITEET (+/-)

  Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud vara kvaliteedist (st vara hinnangulise kvaliteedi muutused, mis on tingitud laenuvõtja riski muutumisest, nt reitinguklassi vms muutumisest)
  Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena. |
| 0040 | MUDELI VÄRSKENDUSED (+/-)

  Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud vara mudeli värskendustest (st muutused, mis on tingitud uute mudelite kasutussevõtust, mudelite muutmisest, mudeli kohaldamisala muutumisest või muudest muutustest, mille eesmärk on vähendada mudeli nõrku külgi)
  Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena. |
| 0050 | METOODIKA JA PÕHIMÕTE (+/-)

  Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud vara metoodika ja põhimõtete muutumisest (st muutused, mis on tingitud arvutamismetoodika muutmisest õiguspoliitika muutumise tõttu, sh olemasolevate õigusnormide muutmise ja uute vastuvõtmise tõttu, v.a mudelite muutmise tõttu, mida kajastatakse real 0040)
  Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena. |
| 0060 | OMANDAMISED JA VÕÕRANDAMISED (+/-)

  Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud omandamistest ja võõrandamistest (st pangaportfelli suuruse muutused, mis on tingitud üksuste omandamisest ja võõrandamisest)
  Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena. |
| 0070 | VALUUTA LIIKUMINE (+/-)

  Selline riskiga kaalutudvara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud valuutast (st muutused, mis on tingitud välisvaluutast ümberarvestustest)
  Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena. |
| 0080 | MUU (+/-)

  Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud muudest teguritest
  Selle kategooria all kajastatakse muutusi, mida ei saa esitada üheski eeltoodud kategoorias.
  Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena. |
| 0090 | RISKIGA KAALUTUD VARA ARUANDEPERIOODI LÕPUS

  Riskiga kaalutud vara aruandeperioodil pärast määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a sätestatud VKEde ja taristu toetuskoefitsiendi rakendamist. |

Read

Juhised

0010

RISKIGA KAALUTUD VARA EELMISE ARUANDEPERIOODI LÕPUS

Riskiga kaalutud vara eelmise aruandeperioodi lõpus pärast määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a sätestatud VKEde ja taristu toetuskoefitsiendi rakendamist.

0020

VARA SUURUS (+/-)

Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud vara suurusest (st pangaportfelli suuruse ja koostise muutumisest; k.a uute äride algatamisest ja laenude tähtajani jõudmisest, v.a pangaportfelli suuruse muutus, mis on tingitud üksuste omandamisest ja võõrandamisest)

Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena.

0030

VARA KVALITEET (+/-)

Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud vara kvaliteedist (st vara hinnangulise kvaliteedi muutused, mis on tingitud laenuvõtja riski muutumisest, nt reitinguklassi vms muutumisest)

Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena.

0040

MUDELI VÄRSKENDUSED (+/-)

Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud vara mudeli värskendustest (st muutused, mis on tingitud uute mudelite kasutussevõtust, mudelite muutmisest, mudeli kohaldamisala muutumisest või muudest muutustest, mille eesmärk on vähendada mudeli nõrku külgi)

Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena.

0050

METOODIKA JA PÕHIMÕTE (+/-)

Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud vara metoodika ja põhimõtete muutumisest (st muutused, mis on tingitud arvutamismetoodika muutmisest õiguspoliitika muutumise tõttu, sh olemasolevate õigusnormide muutmise ja uute vastuvõtmise tõttu, v.a mudelite muutmise tõttu, mida kajastatakse real 0040)

Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena.

0060

OMANDAMISED JA VÕÕRANDAMISED (+/-)

Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud omandamistest ja võõrandamistest (st pangaportfelli suuruse muutused, mis on tingitud üksuste omandamisest ja võõrandamisest)

Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena.

0070

VALUUTA LIIKUMINE (+/-)

Selline riskiga kaalutudvara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud valuutast (st muutused, mis on tingitud välisvaluutast ümberarvestustest)

Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena.

0080

MUU (+/-)

Selline riskiga kaalutud vara erinevus eelmise aruandeperioodi lõpu ja vaadeldava aruandeperioodi lõpu seisuga, mis on tingitud muudest teguritest

Selle kategooria all kajastatakse muutusi, mida ei saa esitada üheski eeltoodud kategoorias.

Riskiga kaalutud vara kasvu kajastatakse positiivse arvuna ja vähenemist negatiivsena.

0090

RISKIGA KAALUTUD VARA ARUANDEPERIOODI LÕPUS

Riskiga kaalutud vara aruandeperioodil pärast määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a sätestatud VKEde ja taristu toetuskoefitsiendi rakendamist.

3.3.3.   C 08.05 – Krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: sisereitingute meetodi kohaldamine kapitalinõuetele (makseviivituse tõenäosuse järeltestimine) (CR IRB 5)

3.3.3.1.   Üldised märkused

| 80. | Finantsinstitutsioonid esitavad sellel vormil kajastatava teabe järgides määruse (EL) nr 575/2013 artikli 452 punkti h. Finantsinstitutsioonid vaatlevad igas riskipositsiooni klassis kasutatud mudeleid, mille järeltestimise tulemusi siin esitatakse, ning selgitavad iga nendega hõlmatud klassi riskiga kaalutud vara protsenti. Sellelt vormilt tuleb välja jätta vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatükk). |
| --- | --- |

80.

3.3.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | ARITMEETILINE KESKMINE MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Kindlaksmääratud makseviivituse tõenäosuse vahemiku klassi kuuluvate võlgnike (kelle arv esitatakse veerus 0020) makseviivituse tõenäosuse aritmeetiline keskmine aruandeperioodi alguses (võlgnike arvuga kaalutud keskmine) |
| 0020 | VÕLGNIKE ARV EELMISE AASTA LÕPUS

  Võlgnike arv eelmise aasta lõpus, millest tuleb aru anda.
  Arvesse võetakse kõik võlgnikud, kellel on konkreetsel ajahetkel krediidi iseloomuga kohustus.
  Võlgnike arv tehakse kindlaks järgides vormi C 08.01 veeru 0300 juhiseid. Ühisvõlgnikke käsitletakse samamoodi nagu makseviivituse tõenäosuse kalibreerimisel. |
| 0030 | MILLEST: MAKSEVIIVITUS TEKKIS AASTA JOOKSUL

  Nende võlgnike arv, kelle makseviivitus tekkis aasta jooksul (st makseviivituse määra arvutamise perioodil)
  Makseviivitus tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 178.
  Üheaastase makseviivituse määra arvutamisel võetakse lugejas ja nimetajas iga makseviivituses olev võlgnik arvesse vaid korra ka siis, kui tal tekkis makseviivitus aasta jooksul mitmel korral. |
| 0040 | TEGELIK KESKMINE MAKSEVIIVITUSE MÄÄR (%)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 78 osutatud üheaastane makseviivituse määr.
  Finantsinstitutsioonid tagavad, et:






  a) | nimetajas on nende makseviivituses mitteolevate võlgnike arv, kellel on vaadeldava aastase perioodi alguses krediidi iseloomuga kohustusi (st aruandekuupäevale eelneva aasta algus); selles kontekstis tähendab „krediidi iseloomuga kohustus“: i) bilansikirjed (sh põhisumma, intressid ja tasud); ii) bilansivälised kirjed (garantiid, mille on välja andnud garantii andjast finantsinstitutsioon) |

Veerg

Juhised

0010

ARITMEETILINE KESKMINE MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Kindlaksmääratud makseviivituse tõenäosuse vahemiku klassi kuuluvate võlgnike (kelle arv esitatakse veerus 0020) makseviivituse tõenäosuse aritmeetiline keskmine aruandeperioodi alguses (võlgnike arvuga kaalutud keskmine)

0020

VÕLGNIKE ARV EELMISE AASTA LÕPUS

Võlgnike arv eelmise aasta lõpus, millest tuleb aru anda.

Arvesse võetakse kõik võlgnikud, kellel on konkreetsel ajahetkel krediidi iseloomuga kohustus.

Võlgnike arv tehakse kindlaks järgides vormi C 08.01 veeru 0300 juhiseid. Ühisvõlgnikke käsitletakse samamoodi nagu makseviivituse tõenäosuse kalibreerimisel.

0030

MILLEST: MAKSEVIIVITUS TEKKIS AASTA JOOKSUL

Nende võlgnike arv, kelle makseviivitus tekkis aasta jooksul (st makseviivituse määra arvutamise perioodil)

Makseviivitus tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 178.

Üheaastase makseviivituse määra arvutamisel võetakse lugejas ja nimetajas iga makseviivituses olev võlgnik arvesse vaid korra ka siis, kui tal tekkis makseviivitus aasta jooksul mitmel korral.

0040

TEGELIK KESKMINE MAKSEVIIVITUSE MÄÄR (%)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 78 osutatud üheaastane makseviivituse määr.

Finantsinstitutsioonid tagavad, et:

a)

nimetajas on nende makseviivituses mitteolevate võlgnike arv, kellel on vaadeldava aastase perioodi alguses krediidi iseloomuga kohustusi (st aruandekuupäevale eelneva aasta algus); selles kontekstis tähendab „krediidi iseloomuga kohustus“: i) bilansikirjed (sh põhisumma, intressid ja tasud); ii) bilansivälised kirjed (garantiid, mille on välja andnud garantii andjast finantsinstitutsioon)

| b) | lugejas on nende võlgnike arv, kellel on vaadeldava aastase perioodi jooksul tekkinud vähemalt üks makseviivitus (aruandekuupäevale eelneval aastal). |
| --- | --- |

b)

lugejas on nende võlgnike arv, kellel on vaadeldava aastase perioodi jooksul tekkinud vähemalt üks makseviivitus (aruandekuupäevale eelneval aastal).

Võlgnike arvu arvutamist käsitletakse vormi C 08.01 veerus 0300.

0050

VARASEM KESKMINE AASTANE MAKSEVIIVITUSE MÄÄR (%)

Vähemalt viie viimase aasta aastase makseviivituse määra aritmeetiline keskmine (aasta jooksul makseviivistusse sattunud võlgnike arv aasta alguse seisuga / kõik võlgnikud aasta alguse seisuga). Finantsinstitutsioon võib kasutada ka pikemat perioodi, kui see on kooskõlas tema tegelike riskijuhtimistavadega.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK | Riskipositsioonid jagatakse sobivasse konkreetsesse makseviivituse tõenäosuse vahemiku klassi, võttes aluseks iga sinna klassi määratud võlgniku hinnangulise makseviivituse tõenäosuse aruandeperioodi alguses (krediidiriski maandamisest tulenevat asendusmõju ei arvestata). Finantsinstitutsioonid jagavad riskipositsioonid vormil esitatud makseviivituse tõenäosuse vahemikesse, võttes arvesse ka pidevskaalasid. Kõik makseviivituses olevad riskipositsioonid koondatakse rühma, mille makseviivituse tõenäosus on 100 %. |

Read

Juhised

MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK

Riskipositsioonid jagatakse sobivasse konkreetsesse makseviivituse tõenäosuse vahemiku klassi, võttes aluseks iga sinna klassi määratud võlgniku hinnangulise makseviivituse tõenäosuse aruandeperioodi alguses (krediidiriski maandamisest tulenevat asendusmõju ei arvestata). Finantsinstitutsioonid jagavad riskipositsioonid vormil esitatud makseviivituse tõenäosuse vahemikesse, võttes arvesse ka pidevskaalasid. Kõik makseviivituses olevad riskipositsioonid koondatakse rühma, mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.

3.3.4.   C 08.05.1 – Krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: Sisereitingute meetodi kohaldamine kapitalinõuetele: Makseviivituse tõenäosuse järeltestimine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktile f (CR IRB 5B)

3.3.4.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| 81. | Lisaks vormil C 08.05 esitatavale teabele esitavad finantsinstitutsioonid ka vormil C 08.05.1 nõutava teabe, kui nad kohaldavad makseviivituse tõenäosuse hindamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punkti f, ja teevad seda vaid nimetatud artikli kohaste makseviivituse tõenäosuse hinnangute puhul. Juhised on samad, mis vormi C 08.05 puhul, aga järgmiste eranditega.






  Veerg | Juhised |
| --- | --- | --- |
| 0005 | MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK

  Finantsinstitutsioonid esitavad makseviivituse tõenäosuse vahemikud oma siseklasside alusel, mille nad seovad krediidikvaliteeti hindava asutuse kasutatavaskaalaga, mitte ei kasuta konkreetset välist makseviivituse tõenäosuse vahemikku. |
| 0006 | VÄLISREITINGU EKVIVALENT

  Finantsinstitutsioonid esitavad iga vaadeldava krediidikvaliteeti hindava asutuse kohta ühe veeru, järgides määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punkti f. Finantsinstitutsioonid esitavad neis veergudes selle välisreitingu, millele nad oma makseviivituse tõenäosuse sisevahemikud kannavad. |

81.

Veerg

Juhised

0005

MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUSE VAHEMIK

Finantsinstitutsioonid esitavad makseviivituse tõenäosuse vahemikud oma siseklasside alusel, mille nad seovad krediidikvaliteeti hindava asutuse kasutatavaskaalaga, mitte ei kasuta konkreetset välist makseviivituse tõenäosuse vahemikku.

0006

VÄLISREITINGU EKVIVALENT

Finantsinstitutsioonid esitavad iga vaadeldava krediidikvaliteeti hindava asutuse kohta ühe veeru, järgides määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punkti f. Finantsinstitutsioonid esitavad neis veergudes selle välisreitingu, millele nad oma makseviivituse tõenäosuse sisevahemikud kannavad.

3.3.5.   C 08.06 – Krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: Sisereitingute meetodi kohaldamine kapitalinõuetele (eriotstarbelistele laenudele riskikaalu määramise meetod) (CR IRB 6)

3.3.5.1.   Üldised märkused

| 82. | Finantsinstitutsioonid esitavad sellel vormil kajastatava teabe järgides määruse (EL) nr 575/2013 artikli 438 punkti e. Andmed esitatakse järgmiste artikli 153 lõike 5 tabelis 1 osutatud eriotstarbeliste nõuete liikide kohta:






  (a) | projektide rahastamine; |
| --- | --- | --- |

82.

(a)

projektide rahastamine;

| (b) | tulu tootev kinnisvara ja väga volatiilne ärikinnisvara; |
| --- | --- |

(b)

tulu tootev kinnisvara ja väga volatiilne ärikinnisvara;

| (c) | objektide rahastamine; |
| --- | --- |

(c)

objektide rahastamine;

| (d) | kaupade rahastamine. |
| --- | --- |

(d)

kaupade rahastamine.

3.3.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Vt vormi CR IRB juhised. |
| 0020 | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Vt vormi CR IRB juhised. |
| 0030, 0050 | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

  Vt vormi CR SA juhised. |
| 0040 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Vt vormi CR IRB juhised. |
| 0060 | MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

  Vt vormi CR SA juhised. |
| 0070 | RISKIKAAL

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõige 5
  See on teabeveerg, mida ei tohi muuta. |
| 0080 | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

  Vt vormi CR IRB juhised. |
| 0090 | OODATAV KAHJU

  Vt vormi CR IRB juhised. |
| 0100 | (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

  Vt vormi CR IRB juhised. |

Veerg

Juhised

0010

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Vt vormi CR IRB juhised.

0020

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Vt vormi CR IRB juhised.

0030, 0050

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

Vt vormi CR SA juhised.

0040

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Vt vormi CR IRB juhised.

0060

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

Vt vormi CR SA juhised.

0070

RISKIKAAL

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõige 5

See on teabeveerg, mida ei tohi muuta.

0080

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

Vt vormi CR IRB juhised.

0090

OODATAV KAHJU

Vt vormi CR IRB juhised.

0100

(-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Vt vormi CR IRB juhised.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0010–0120 | Riskipositsioonid jagatakse sobivasse kategooriasse ja tähtajaklassi määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 tabeli 1 kohaselt. |

Read

Juhised

0010–0120

Riskipositsioonid jagatakse sobivasse kategooriasse ja tähtajaklassi määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 tabeli 1 kohaselt.

3.3.6.   C 08.07 – Krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: Sisereitingute meetodi kohaldamine kapitalinõuetele (sisereitingute ja standardmeetodi kohaldamisala) (CR IRB 7)

3.3.6.1.   Üldised märkused

| 83. | Finantsinstitutsioonid, kes arvutavad riskiga kaalutud vara krediidiriski sisereitingute meetodil, esitavad oma riskipositsioonid ning nende klasside osad, millele kohaldatakse järkjärgulise kohaldamise kava, selle vormi puhul standardmeetodil (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükk) või sisereitingute meetodil (kõnealuse määruse III osa II jaotise 3. peatükk). Finantsinstitutsioonid esitavad teabe siin vormil riskipositsiooni klasside kaupa, järgides selle ridadel esitatud riskipositsiooni klasside jaotust. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Veergudes 0030–0050 peaks olema kirjas kõik riskipositsioonid, nii et nende kolme veeru ridade summa moodustaks 100 % kõigist riskipositsiooni klassidest (v.a väärtpaberistamise positsioonid ja mahaarvatud positsioonid). |
| --- | --- |

84.

3.3.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUS, NAGU ON MÄÄRATLETUD MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLIS 166

  Finantsinstitutsioonid kasutavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 kohast riskipositsiooni väärtust enne krediidiriski maandamist. |
| 0020 | STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMISALAS OLEVA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS KOKKU

  Riskipositsiooni (sh nii standardmeetodi kohased riskipositsioonid kui ka sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid) koguväärtuse esitamiseks kasutavad finantsinstitutsioonid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõike 4 kohast riskipositsiooni väärtust enne krediidiriski maandamist. |
| 0030 | STANDARDMEETODI ALALISE OSALISE KASUTAMISE KOHALDAMISALAS OLEV RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT

  Iga riskipositsiooni klassi osa, millele kohaldatakse standardmeetodit (riskipositsioon, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit ja mis ületab asjaomase riskipositsiooni klassi koguriskipositsiooni veerus 0020, enne krediidiriski maandamist), pidades määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 kohaselt kinni pädevalt asutuselt saadud standardmeetodi alalise osalise kasutamise loa kohaldamisala piiridest. |
| 0040 | RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT, MILLELE KOHALDATAKSE JÄRKJÄRGULISE KOHALDAMISE KAVA (%)

  Iga riskipositsiooni klassi riskipositsiooni see osa, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit määruse (EL) nr 575/2013 artikli 148 kohaselt järk-järgult. See hõlmab järgmist:






  — | riskipositsioonid, millele finantsinstitutsioon kavatseb kohaldada sisereitingute meetodit kas makseviivitusest tingitud kahjumäära omahinnangu ja ümberhindlusteguritega või ilma (sisereitingute põhimeetod ja täiustatud sisereitingute meetod); |

Veerg

Juhised

0010

RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUS, NAGU ON MÄÄRATLETUD MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLIS 166

Finantsinstitutsioonid kasutavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 kohast riskipositsiooni väärtust enne krediidiriski maandamist.

0020

STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHALDAMISALAS OLEVA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS KOKKU

Riskipositsiooni (sh nii standardmeetodi kohased riskipositsioonid kui ka sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid) koguväärtuse esitamiseks kasutavad finantsinstitutsioonid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõike 4 kohast riskipositsiooni väärtust enne krediidiriski maandamist.

0030

STANDARDMEETODI ALALISE OSALISE KASUTAMISE KOHALDAMISALAS OLEV RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT

Iga riskipositsiooni klassi osa, millele kohaldatakse standardmeetodit (riskipositsioon, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit ja mis ületab asjaomase riskipositsiooni klassi koguriskipositsiooni veerus 0020, enne krediidiriski maandamist), pidades määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 kohaselt kinni pädevalt asutuselt saadud standardmeetodi alalise osalise kasutamise loa kohaldamisala piiridest.

0040

RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT, MILLELE KOHALDATAKSE JÄRKJÄRGULISE KOHALDAMISE KAVA (%)

Iga riskipositsiooni klassi riskipositsiooni see osa, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit määruse (EL) nr 575/2013 artikli 148 kohaselt järk-järgult. See hõlmab järgmist:

—

riskipositsioonid, millele finantsinstitutsioon kavatseb kohaldada sisereitingute meetodit kas makseviivitusest tingitud kahjumäära omahinnangu ja ümberhindlusteguritega või ilma (sisereitingute põhimeetod ja täiustatud sisereitingute meetod);

| — | mittemateriaalse omakapitali investeeringud, mis ei ole esitatud veergudes 0020 ega 0040; |
| --- | --- |

—

mittemateriaalse omakapitali investeeringud, mis ei ole esitatud veergudes 0020 ega 0040;

| — | riskipositsioonid, millele juba kohaldatakse sisereitingute põhimeetodit, aga millele finantsinstitutsioon kavatseb tulevikus kohaldada täiustatud sisereitingute meetodit; |
| --- | --- |

—

riskipositsioonid, millele juba kohaldatakse sisereitingute põhimeetodit, aga millele finantsinstitutsioon kavatseb tulevikus kohaldada täiustatud sisereitingute meetodit;

| — | eriotstarbeliste nõuded, millele kohaldatakse järelevalvelist riskikaalu määramise meetodit ja mis ei ole esitatud veerus 0040. |
| --- | --- |

—

eriotstarbeliste nõuded, millele kohaldatakse järelevalvelist riskikaalu määramise meetodit ja mis ei ole esitatud veerus 0040.

0050

RISKIPOSITSIOONI KOGUVÄÄRTUSE PROTSENT, MILLELE KOHALDATAKSE SISEREITINGUTE MEETODIT (%)

Iga riskipositsiooni klassi osa, millele kohaldatakse sisereitingute meetodit (riskipositsioon, millele kohaldatakse sisereitingute meetodit ja mis ületab asjaomase riskipositsiooni klassi koguriskipositsiooni, enne krediidiriski maandamist), pidades määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 kohaselt kinni pädevalt asutuselt saadud sisereitingute meetodi kasutamise loa kohaldamisala piiridest. See hõlmab nii riskipositsioone, millele finantsinstitutsioon on saanud loa kohaldada makseviivitusest tingitud kahjumäära omahinnangut ja ümberhindlustegureid, kui ka teisi (sisereitingute põhimeetod ja täiustatud sisereitingute meetod) (sh järelevalveline riskikaalu määramise meetod eriotstarbeliste laenudega seotud riskipositsioonide puhul ja omakapitali investeeringud, millele kohaldatakse lihtsustatud riskikaalu meetodit, ning riskipositsioonid, mis on esitatud vormi C 08.01 real 0170).

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| RISKIPOSITSIOONI KLASSID | Finantsinstitutsioonid esitavad teabe siin vormil riskipositsiooni klasside kaupa, järgides selle ridadel esitatud riskipositsiooni klasside jaotust. |

Read

Juhised

RISKIPOSITSIOONI KLASSID

Finantsinstitutsioonid esitavad teabe siin vormil riskipositsiooni klasside kaupa, järgides selle ridadel esitatud riskipositsiooni klasside jaotust.

3.4.   KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: TEAVE GEOGRAAFILISE JAOTUSE KOHTA

| 85. | Kõik finantsinstitutsioonid esitavad kogunäitajate tasandil agregeeritud teabe. Käesoleva rakendusmääruse artikli 5 lõikes 5 sätestatud künnist ületavad finantsinstitutsioonid esitavad lisaks teabe koduriigi ja välisriikide kaupa. Künnisega arvestatakse ainult vormide CR GB 1 ja CR GB 2 puhul. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevad nõuded määratakse geograafilise piirkonna „Muud riigid“ alla. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Mõiste „võlgniku asukoht“ osutab riigile, kus võlgnik on asutatud. Seda kontseptsiooni saab kohaldada lõppriski ja vahetu võlgniku alusel. Seega saab krediidiriski maandamise tehnikatega, millel on riskipositsioonile asendusmõju, muuta riskipositsiooni jaotust riikide lõikes. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevaid nõudeid ei määrata finantsinstitutsiooni asukohariigi alla, vaid geograafilise piirkonna „muud riigid“ alla, olenemata asjaomase riskipositsiooni klassist. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Kirjet „esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist“ käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks vahetu võlgniku asukohariik. Kirjeid „riskipositsiooni väärtus“ ja „riskiga kaalutud vara“ käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks lõpliku võlgniku asukohariik. |
| --- | --- |

87.

3.4.1.   C 09.01 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes: standardmeetodikohased riskipositsioonid (CR GB 1)

3.4.1.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR SA veerus 0010. |
| 0020 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla, ja makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassidesse „eriti suure riskiga seotud riskipositsioonid“ või „omakapitali investeeringud“.
  See memokirje annab lisateavet makseviivituses olevad riskipositsioonide võlgnike struktuuri kohta. Kajastatakse riskipositsioone, mis on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktile j liigitatud „makseviivituses olevateks riskipositsioonideks“ ja mille puhul võlgnikke oleks kajastatud juhul, kui kõnealused riskipositsioonid ei oleks määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“.
  Kõnealune teave on memokirje ja seega ei mõjuta see riskipositsiooni klasside „makseviivituses olevad riskipositsioonid“, „eriti suure riskiga seotud riskipositsioonid“ või „omakapitali investeeringud“ riskiga kaalutud vara arvutamist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktile j, k ja p. |
| 0040 | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

  Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus. |
| 0050 | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 110 ja määrusele (EL) nr 183/2014.
  See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punktis c osutatud ülempiiri kohaldamist.
  Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist. |
| 0055 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 110 ja määrusele (EL) nr 183/2014. |
| 0060 | Mahakandmised

  IFRS 9.5.4.4-s ja B5.4.9-s nimetatud mahakandmised. |
| 0061 | Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

  Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 111. |
| 0070 | Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

  Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist. |
| 0075 | Riskipositsiooni väärtus

  Määratletud vormi CR SA veerus 0200. |
| 0080 | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR SA veerus 0215. |
| 0081 | (-) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

  Määratletud vormi CR SA veerus 0216. |
| 0082 | (-) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

  Määratletud vormi CR SA veerus 0217. |
| 0090 | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR SA veerus 0220. |

Veerg

0010

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR SA veerus 0010.

0020

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla, ja makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassidesse „eriti suure riskiga seotud riskipositsioonid“ või „omakapitali investeeringud“.

See memokirje annab lisateavet makseviivituses olevad riskipositsioonide võlgnike struktuuri kohta. Kajastatakse riskipositsioone, mis on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktile j liigitatud „makseviivituses olevateks riskipositsioonideks“ ja mille puhul võlgnikke oleks kajastatud juhul, kui kõnealused riskipositsioonid ei oleks määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“.

Kõnealune teave on memokirje ja seega ei mõjuta see riskipositsiooni klasside „makseviivituses olevad riskipositsioonid“, „eriti suure riskiga seotud riskipositsioonid“ või „omakapitali investeeringud“ riskiga kaalutud vara arvutamist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punktile j, k ja p.

0040

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus.

0050

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 110 ja määrusele (EL) nr 183/2014.

See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punktis c osutatud ülempiiri kohaldamist.

Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist.

0055

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 110 ja määrusele (EL) nr 183/2014.

0060

Mahakandmised

IFRS 9.5.4.4-s ja B5.4.9-s nimetatud mahakandmised.

0061

Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 111.

0070

Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist.

0075

Riskipositsiooni väärtus

Määratletud vormi CR SA veerus 0200.

0080

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR SA veerus 0215.

0081

(-) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

Määratletud vormi CR SA veerus 0216.

0082

(-) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

Määratletud vormi CR SA veerus 0217.

0090

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR SA veerus 0220.

| Read |
| --- |
| 0010 | Keskvalitsused ja keskpangad

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt a |
| 0020 | Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt b |
| 0030 | Avaliku sektori asutused

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt c |
| 0040 | Mitmepoolsed arengupangad

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt d |
| 0050 | Rahvusvahelised organisatsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt e |
| 0060 | Finantsinstitutsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt f |
| 0070 | Äriühingud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt g |
| 0075 | Millest: VKEd

  Määratletud vormi CR SA veerus 0020. |
| 0080 | Jaenõuded

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt h |
| 0085 | Millest: VKEd

  Määratletud vormi CR SA veerus 0020. |
| 0090 | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt i |
| 0095 | Millest: VKEd

  Määratletud vormi CR SA veerus 0020. |
| 0100 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt j |
| 0110 | Eriti suure riskiga seotud kirjed

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt k |
| 0120 | Pandikirjad

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt l |
| 0130 | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt n |
| 0140 | Investeerimisfondi aktsiad ja osakud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt o
  Ridade 0141–0143 summa. |
| 0141 | Aluspositsioonide arvessevõtmise meetod

  Määratletud vormi CR SA veerus 0281. |
| 0142 | Volituste kohane meetod

  Määratletud vormi CR SA veerus 0282. |
| 0143 | Varumeetod

  Määratletud vormi CR SA veerus 0283. |
| 0150 | Omakapitali investeeringud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt p |
| 0160 | Muud riskipositsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt q |
| 0170 | Koguriskipositsioon |

Read

0010

Keskvalitsused ja keskpangad

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt a

0020

Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt b

0030

Avaliku sektori asutused

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt c

0040

Mitmepoolsed arengupangad

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt d

0050

Rahvusvahelised organisatsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt e

0060

Finantsinstitutsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt f

0070

Äriühingud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt g

0075

Millest: VKEd

Määratletud vormi CR SA veerus 0020.

0080

Jaenõuded

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt h

0085

Millest: VKEd

Määratletud vormi CR SA veerus 0020.

0090

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt i

0095

Millest: VKEd

Määratletud vormi CR SA veerus 0020.

0100

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt j

0110

Eriti suure riskiga seotud kirjed

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt k

0120

Pandikirjad

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt l

0130

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga finantsinstitutsioonide ja äriühingute vastu

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt n

0140

Investeerimisfondi aktsiad ja osakud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt o

Ridade 0141–0143 summa.

0141

Aluspositsioonide arvessevõtmise meetod

Määratletud vormi CR SA veerus 0281.

0142

Volituste kohane meetod

Määratletud vormi CR SA veerus 0282.

0143

Varumeetod

Määratletud vormi CR SA veerus 0283.

0150

Omakapitali investeeringud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt p

0160

Muud riskipositsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 112 punkt q

0170

Koguriskipositsioon

3.4.2.   C 09.02 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes: Sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid (CR GB 2)

3.4.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | |
| --- | --- |
| 0010 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR IRB veerus 0020. |
| 0030 | Millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Esmase riskipositsiooni väärtus nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 178. |
| 0040 | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

  Esmaseid riskipositsioone, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus. |
| 0050 | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 110 ja määrusele (EL) nr 183/2014. |
| 0055 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 110 ja määrusele (EL) nr 183/2014. |
| 0060 | Mahakandmised

  IFRS 9.5.4.4-s ja B5.4.9-s nimetatud mahakandmised |
| 0070 | Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

  Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist |
| 0080 | SISEREITINGUTE SKAALA / VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE VÕI KOGUMILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Määratletud vormi CR IRB veerus 0010. |
| 0090 | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

  Määratletud vormi CR IRB veergudes 0230 ja 0240: riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära (%) puhul võetakse arvesse kõiki riskipositsioone (sh suurte finantssektori ettevõtjate ja reguleerimata finantsettevõtjatega seotuid). Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punkti h.
  Eriotstarbeliste nõuete puhul, mille makseviivituse tõenäosust on hinnatud, peab esitatav väärtus olema kas hinnanguline või regulatiivne makseviivitusest tingitud kahjumäär. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta ei saa andmeid esitada, sest need ei ole kättesaadavad. |
| 0100 | millest: makseviivituses

  Riskipositsiooniga kaalutud makseviivitusest tingitud kahjumäär nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 178. |
| 0105 | Riskipositsiooni väärtus

  Määratletud vormi CR IRB veerus 0110. |
| 0110 | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR IRB veerus 0255. |
| 0120 | Millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud vara nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõikele 1. |
| 0121 | (-) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

  Määratletud vormi CR IRB veerus 0256. |
| 0122 | (-) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

  Määratletud vormi CR IRB veerus 0257. |
| 0125 | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR IRB veerus 0260. |
| 0130 | OODATAV KAHJU

  Määratletud vormi CR IRB veerus 0280. |

Veerg

0010

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR IRB veerus 0020.

0030

Millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

Esmase riskipositsiooni väärtus nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 178.

0040

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Esmaseid riskipositsioone, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus.

0050

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 110 ja määrusele (EL) nr 183/2014.

0055

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 110 ja määrusele (EL) nr 183/2014.

0060

Mahakandmised

IFRS 9.5.4.4-s ja B5.4.9-s nimetatud mahakandmised

0070

Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist

0080

SISEREITINGUTE SKAALA / VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE VÕI KOGUMILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Määratletud vormi CR IRB veerus 0010.

0090

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Määratletud vormi CR IRB veergudes 0230 ja 0240: riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära (%) puhul võetakse arvesse kõiki riskipositsioone (sh suurte finantssektori ettevõtjate ja reguleerimata finantsettevõtjatega seotuid). Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punkti h.

Eriotstarbeliste nõuete puhul, mille makseviivituse tõenäosust on hinnatud, peab esitatav väärtus olema kas hinnanguline või regulatiivne makseviivitusest tingitud kahjumäär. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta ei saa andmeid esitada, sest need ei ole kättesaadavad.

0100

millest: makseviivituses

Riskipositsiooniga kaalutud makseviivitusest tingitud kahjumäär nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 178.

0105

Riskipositsiooni väärtus

Määratletud vormi CR IRB veerus 0110.

0110

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR IRB veerus 0255.

0120

Millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

Riskiga kaalutud vara nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõikele 1.

0121

(-) VKE TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

Määratletud vormi CR IRB veerus 0256.

0122

(-) TARISTU TOETUSKOEFITSIENDIST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

Määratletud vormi CR IRB veerus 0257.

0125

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST TOETUSKOEFITSIENTIDE KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR IRB veerus 0260.

0130

OODATAV KAHJU

Määratletud vormi CR IRB veerus 0280.

| Read | |
| --- | --- |
| 0010 | Keskpangad ja keskvalitsused

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt a |
| 0020 | Finantsinstitutsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt b |
| 0030 | Äriühingud

  (kõik nõuded äriühingute vastu, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis c) |
| 0042 | Millest: eriotstarbelised laenud (v.a millele kohaldatakse riskikaalu määramise meetodit)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 8 punkt a
  Andmeid ei esitata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta. |
| 0045 | Millest: eriotstarbelised laenud, millele kohaldatakse riskikaalu määramise meetodit

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 8 punkt a ja artikli 153 lõige 5 |
| 0050 | Millest: VKEd

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt c
  Sisereitingute meetodi kohaselt peavad aruandvad üksused kasutama oma VKE-määratlust, mida nad kasutavad sisemises riskijuhtimisprotsessis. |
| 0060 | Jaenõuded

  Kõik jaenõuded, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d. |
| 0070 | Jaenõuded – tagatud kinnisvaraga

  Jaenõuded (nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d), mis on tagatud kinnisvaraga.
  Jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga, esitatakse tagatise väärtuse ja riskipositsiooni suhtest või laenu otstarbest olenemata. |
| 0080 | VKEd

  Jaenõuded (nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d ja artikli 154 lõikes 3), mis on tagatud kinnisvaraga. |
| 0090 | Muud kui VKEd

  Jaenõuded (nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d), mis on tagatud kinnisvaraga. |
| 0100 | Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad

  Jaenõuded, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d koostoimes artikli 154 lõikega 4. |
| 0110 | Muud jaenõuded

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased muud jaenõuded, mida ei kajastata ridadel 0070–0100. |
| 0120 | VKEd

  Muud jaenõuded VKEde vastu, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d. |
| 0130 | Muud kui VKEd

  Muud jaenõuded üksikisikute vastu, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d. |
| 0140 | Omakapital

  Omakapitali investeeringud, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis e. |
| 0150 | Koguriskipositsioon |

Read

0010

Keskpangad ja keskvalitsused

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt a

0020

Finantsinstitutsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt b

0030

Äriühingud

(kõik nõuded äriühingute vastu, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis c)

0042

Millest: eriotstarbelised laenud (v.a millele kohaldatakse riskikaalu määramise meetodit)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 8 punkt a

Andmeid ei esitata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

0045

Millest: eriotstarbelised laenud, millele kohaldatakse riskikaalu määramise meetodit

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 8 punkt a ja artikli 153 lõige 5

0050

Millest: VKEd

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkt c

Sisereitingute meetodi kohaselt peavad aruandvad üksused kasutama oma VKE-määratlust, mida nad kasutavad sisemises riskijuhtimisprotsessis.

0060

Jaenõuded

Kõik jaenõuded, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d.

0070

Jaenõuded – tagatud kinnisvaraga

Jaenõuded (nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d), mis on tagatud kinnisvaraga.

Jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga, esitatakse tagatise väärtuse ja riskipositsiooni suhtest või laenu otstarbest olenemata.

0080

VKEd

Jaenõuded (nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d ja artikli 154 lõikes 3), mis on tagatud kinnisvaraga.

0090

Muud kui VKEd

Jaenõuded (nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d), mis on tagatud kinnisvaraga.

0100

Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad

Jaenõuded, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d koostoimes artikli 154 lõikega 4.

0110

Muud jaenõuded

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punkti d kohased muud jaenõuded, mida ei kajastata ridadel 0070–0100.

0120

VKEd

Muud jaenõuded VKEde vastu, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d.

0130

Muud kui VKEd

Muud jaenõuded üksikisikute vastu, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis d.

0140

Omakapital

Omakapitali investeeringud, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktis e.

0150

Koguriskipositsioon

3.4.3.   C 09.04 – Riikide vastutsüklilise kapitalipuhvri määra arvutamisel ja finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra arvutamisel asjakohaste krediidiriski positsioonide jaotus (CCB)

3.4.3.1.   Üldised märkused

| 88. | Seda vormi kasutatakse selleks, et saada rohkem teavet finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri elementide kohta. Nõutav teave kajastab selliste krediidiriski positsioonide, väärtpaberistamise positsioonide ja kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide määruse (EL) nr 575/2013 III osa II ja IV jaotise kohaselt väljaselgitatud omavahendite nõudeid ja geograafilist asukohta, mis on olulised finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamise jaoks vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 140 (asjakohased krediidiriski positsioonid). |
| --- | --- |

88.

| 89. | Vormis C 09.04 esitatakse koondteave kõigi selliste jurisdiktsioonide kõigi asjakohaste krediidiriski positsioonide kohta, kus need positsioonid asuvad, ja eraldi teave iga jurisdiktsiooni kohta, kus asjakohased krediidiriski positsioonid asuvad. Koondandmed ja teave iga jurisdiktsiooni kohta kajastatakse eri mõõtmes. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Kõnealuse jaotuse kajastamisel ei kohaldata käesoleva rakendusmääruse artikli 5 lõikes 5 sätestatud künnist. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Geograafilise asukoha kindlakstegemiseks jaotatakse riskipositsioonid vahetu võlgniku alusel, nagu on nähtud ette komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1152/2014 (4). Seepärast ei muuda sellel vormil nõutavas teabes krediidiriski maandamise tehnikate kasutamine riskipositsioonide jaotust geograafilise asukoha alusel. |
| --- | --- |

91.

3.4.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | |
| --- | --- |
| 0010 | Summa

  Asjakohaste krediidiriski positsioonide väärtus ja seonduvad omavahendite nõuded, mis on tehtud kindlaks asjaomase rea juhiseid järgides. |
| 0020 | Protsent |
| 0030 | Kvalitatiivne teave

  See teave esitatakse ainult finantsinstitutsiooni asukohariigi (päritoluliikmesriigile vastav jurisdiktsioon) kohta ja kõigi riikide kohta koondatult.
  Finantsinstitutsioonid märgivad kooskõlas asjakohase rea juhistega kas {y}või {n}. |

Veerg

0010

Summa

Asjakohaste krediidiriski positsioonide väärtus ja seonduvad omavahendite nõuded, mis on tehtud kindlaks asjaomase rea juhiseid järgides.

0020

Protsent

0030

Kvalitatiivne teave

See teave esitatakse ainult finantsinstitutsiooni asukohariigi (päritoluliikmesriigile vastav jurisdiktsioon) kohta ja kõigi riikide kohta koondatult.

Finantsinstitutsioonid märgivad kooskõlas asjakohase rea juhistega kas {y}või {n}.

| Read | |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Asjakohased krediidiriski positsioonid – krediidirisk

  Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis a osutatud asjakohased krediidiriski positsioonid. |
| 0010 | Riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

  Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis a osutatud asjakohaste krediidiriski positsioonide väärtus arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 111 kohaselt.
  Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise riskipositsioonide väärtust; seda kajastatakse real 0055. |
| 0020 | Riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

  Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis a osutatud asjakohaste krediidiriski positsioonide väärtus arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 kohaselt.
  Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise riskipositsioonide väärtust; seda kajastatakse real 0055. |
| 0030–0040 | Asjakohased krediidiriski positsioonid – tururisk

  Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis b osutatud asjakohased krediidiriski positsioonid. |
| 0030 | Kauplemisportfelli kuuluvate pikkade ja lühikeste riskipositsioonide summa standardmeetodi puhul

  Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis b osutatud asjakohaste krediidiriski positsioonide pikkade ja lühikeste netopositsioonide summa (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 327), mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükis sätestatud omavahendite nõudeid:






  — | positsioonid võlainstrumentides, v.a väärtpaberistamine; |

Read

0010–0020

Asjakohased krediidiriski positsioonid – krediidirisk

Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis a osutatud asjakohased krediidiriski positsioonid.

0010

Riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis a osutatud asjakohaste krediidiriski positsioonide väärtus arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 111 kohaselt.

Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise riskipositsioonide väärtust; seda kajastatakse real 0055.

0020

Riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis a osutatud asjakohaste krediidiriski positsioonide väärtus arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 kohaselt.

Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise riskipositsioonide väärtust; seda kajastatakse real 0055.

0030–0040

Asjakohased krediidiriski positsioonid – tururisk

Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis b osutatud asjakohased krediidiriski positsioonid.

0030

Kauplemisportfelli kuuluvate pikkade ja lühikeste riskipositsioonide summa standardmeetodi puhul

Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis b osutatud asjakohaste krediidiriski positsioonide pikkade ja lühikeste netopositsioonide summa (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 327), mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükis sätestatud omavahendite nõudeid:

—

positsioonid võlainstrumentides, v.a väärtpaberistamine;

| — | positsioonid kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonides; |
| --- | --- |

—

positsioonid kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonides;

| — | positsioonid korrelatsioonil põhinevates kauplemisportfellides; |
| --- | --- |

—

positsioonid korrelatsioonil põhinevates kauplemisportfellides;

| — | positsioonid omakapitaliväärtpaberites; |
| --- | --- |

—

positsioonid omakapitaliväärtpaberites;

| — | investeerimisfondides olevad positsioonid, kui kapitalinõuded on arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 kohaselt. |
| --- | --- |

—

investeerimisfondides olevad positsioonid, kui kapitalinõuded on arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 kohaselt.

0040

Kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide väärtus sisemudelite puhul

Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis b osutatud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. ja 5. peatükis sätestatud omavahendite nõudeid, kajastatakse alljärgneva summa:

| — | selliste mittetuletisinstrumentide positsioonide õiglane väärtus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 104 kohaselt, mis kujutavad endast asjakohaseid krediidiriski positsioone vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punkti b kohasele määratlusele; |
| --- | --- |

—

selliste mittetuletisinstrumentide positsioonide õiglane väärtus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 104 kohaselt, mis kujutavad endast asjakohaseid krediidiriski positsioone vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punkti b kohasele määratlusele;

| — | selliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus, mis kujutavad endast asjakohaseid krediidiriski positsioone vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punkti b kohasele määratlusele. |
| --- | --- |

—

selliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus, mis kujutavad endast asjakohaseid krediidiriski positsioone vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punkti b kohasele määratlusele.

0055

Asjakohased krediidiriski positsioonid – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid

Direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punktis c osutatud asjakohaste krediidiriski positsioonide väärtus arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 kohaselt.

0070–0110

Omavahendite nõuded ja kaalud

0070

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI PUHUL

Ridade 0080, 0090 ja 0100 summa.

0080

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – krediidirisk

Asjaomase riigi puhul direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 1.–4. ja 6. peatükile.

Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide omavahendite nõudeid; neid kajastatakse real 0100.

Omavahendite nõuded moodustavad 8 % riskiga kaalutud varast ja need tehakse kindlaks määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 1.–4. ja 6. peatüki sätteid järgides.

0090

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – tururisk

Asjaomase riigi puhul direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punkti b kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded, mis on spetsiifilise riski puhul tehtud kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 5. peatükile.

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded tururiski raamistiku alusel hõlmavad muu hulgas väärtpaberistamise positsioonide omavahendite nõudeid kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükiga ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide omavahendite nõudeid, mis on tehtud kindlaks vastavalt kõnealuse määruse artiklile 348.

0100

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid

Asjaomase riigi puhul direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5. peatükile.

Omavahendite nõuded moodustavad 8 % riskiga kaalutud varast ja need arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5.. peatüki sätteid järgides.

0110

Omavahendite nõuete kaalud

Igas riigis vastutsüklilise kapitalipuhvri määra suhtes kohaldatav kaal arvutatakse omavahendite nõuete suhtarvuna, mis leitakse järgmiselt.

| 1. | Lugeja: Asjakohaste krediidiriski positsioonidega asjaomases riigis seotud omavahendite nõuded kokku [rida 0070, veerg 0010, riigi leht] |
| --- | --- |

1.

Lugeja: Asjakohaste krediidiriski positsioonidega asjaomases riigis seotud omavahendite nõuded kokku [rida 0070, veerg 0010, riigi leht]

| 2. | Nimetaja: Kõigi krediidiriski positsioonidega, mis on asjakohased vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõikele 4, seotud omavahendite nõuded kokku [rida 0070, veerg 0010, „Kokku“]. |
| --- | --- |

2.

Nimetaja: Kõigi krediidiriski positsioonidega, mis on asjakohased vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõikele 4, seotud omavahendite nõuded kokku [rida 0070, veerg 0010, „Kokku“].

Kõigi riikide koondteavet omavahendite nõuete kaalude kohta ei esitata.

0120–0140

Vastutsüklilise puhvri määrad

0120

Määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

Vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, mille on asjaomasele riigile kehtestanud selle riigi määratud asutus vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklitele 136, 137, 139, artikli 140 lõike 2 punktidele a ja c ning artikli 140 lõike 3 punktile b.

Kui asjaomase riigi määratud asutus ei ole sellele riigile vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestanud, tuleb see rida tühjaks jätta.

Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrasid, mille määratud asutus on kehtestanud, kuid mis ei ole aruandekuupäeva seisuga asjaomases riigis veel kohaldatavad, ei kajastata.

Kõigi riikide koondteavet määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta ei esitata.

0130

Finantsinstitutsiooni riigi suhtes kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

Finantsinstitutsiooni asukohariigi puhul kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, mille on kehtestanud selle riigi määratud asutus vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklitele 137, 138, 139, artikli 140 lõike 2 punktile b ja artikli 140 lõike 3 punktile a. Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrasid, mis ei ole aruandekuupäeva seisuga veel kohaldatavad, ei kajastata.

Kõigi riikide koondteavet finantsinstitutsiooni riigi puhul kohaldatava vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta ei esitata.

0140

Finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

Finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, mis on arvutatud vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 140 lõikele 1.

Finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr on selliste vastutsükliliste puhvrite määrade kaalutud keskmine, mida kohaldatakse finantsinstitutsiooni asjakohaste krediidiriskipositsioonide asukoha jurisdiktsioonides või mida kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 140 kohaldamisel selle direktiivi artikli 139 lõike 2 või 3 alusel. Asjaomane vastutsüklilise puhvri määr kajastatakse lahtris [rida 0120, c0020; riigi leht] või [rida 0130, c0020; riigi leht].

Igas riigis vastutsüklilise kapitalipuhvri määra suhtes kohaldatav kaal on omavahendite nõuete osakaal omavahendite nõuetes kokku ja see esitatakse väljal [rida 0110, c0020; riigi leht].

Finantsinstitutsioonipõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta esitatakse ainult kõigi riikide koondteave, mitte eraldi iga riigi teave.

0150–0160

2 % künnise kasutamine

0150

2 % künnise kasutamine üldise krediidiriskipositsiooni puhul

Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2014 artikli 2 lõike 5 punktiga b võib selliste üldiste välismaiste riskipositsioonide asukohaks, mille kogusumma ei ületa 2 % asjaomase finantsinstitutsiooni üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusummast, määrata finantsinstitutsiooni päritoluliikmesriigi. Üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusumma arvutatakse nii, et jäetakse kõrvale üldised krediidiriskipositsioonid, mille asukoht määrati komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2014 artikli 2 lõike 5 punkti a ja artikli 2 lõike 4 kohaselt.

Kui finantsinstitutsioon teeb kõnealuse erandi, märgib ta oma päritoluliikmesriigile vastava jurisdiktsiooni vormi ja kõigi riikide koondteabe väljale „jah“.

Kui finantsinstitutsioon kõnealust erandit ei tee, märgib ta asjakohasele väljale „ei“.

0160

2 % künnise kasutamine kauplemisportfelli kuuluva riskipositsiooni puhul

Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2014 artikli 3 lõikega 3 võivad finantsinstitutsioonid määrata kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide asukohaks finantsinstitutsiooni päritoluliikmesriigi, kui kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid kokku ei ületa 2 % nende üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusummast.

Kui finantsinstitutsioon teeb kõnealuse erandi, märgib ta oma päritoluliikmesriigile vastava jurisdiktsiooni vormi ja kõigi riikide koondteabe väljale „jah“.

Kui finantsinstitutsioon kõnealust erandit ei tee, märgib ta asjakohasele väljale „ei“.

3.5.   C 10.01 JA C 10.02 – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT KÄSITLETAVAD OMAKAPITALI INVESTEERINGUD (VORMID CR EQU IRB 1 JA CR EQU IRB 2)

3.5.1.   Üldised märkused

| 92. | Vorm CR EQU IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR EQU IRB 1 esitatakse üldine ülevaade omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi sisereitingute meetodi kohastest riskipositsioonidest ja koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest. Vormis CR EQU IRB 2 esitatakse riskiparameetritel põhineva meetodi kohase koguriskipositsiooni jaotus võlgniku reitinguklasside lõikes. Järgnevates juhistes tähendab „vorm CR EQU IRB“ vastavalt vajadusele nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka CR EQU IRB 2. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Vormis CR EQU IRB esitatakse teave, mis käsitleb riskiga kaalutud vara arvutamist määruse (EL) nr 575/2013) III osa II jaotise 3. peatüki kohaselt kõnealuse määruse artikli 147 lõike 2 punktis e osutatud omakapitali investeeringute krediidiriski puhul (määruse (EL) nr 575/2013) artikli 92 lõike 3 punkt a). |
| --- | --- |

93.

| 94. | Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõikele 6 määratakse omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi järgmised riskipositsioonid:






  a) | muud nõuded kui võlanõuded, kui selliste nõuetega kaasneb allutatud jääknõudeõigus emitendi varale või tulule; |
| --- | --- | --- |

94.

a)

muud nõuded kui võlanõuded, kui selliste nõuetega kaasneb allutatud jääknõudeõigus emitendi varale või tulule;

| b) | võlgadega seotud riskipositsioonid ja muud väärtpaberid, partnerlused, tuletisinstrumendid või muud vahendid, mille majanduslik sisu on samalaadne kui punktis a määratletud nõuete puhul. |
| --- | --- |

b)

võlgadega seotud riskipositsioonid ja muud väärtpaberid, partnerlused, tuletisinstrumendid või muud vahendid, mille majanduslik sisu on samalaadne kui punktis a määratletud nõuete puhul.

| 95. | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone, mida käsitletakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõike 4 punktis a osutatud lihtsustatud riskikaalu meetodile või kõnealuse määruse artikli 152 lõikes 6 osutatud varumeetodile, kajastatakse samuti vormis CR EQU IRB. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 151 lõikele 1 esitavad finantsinstitutsioonid vormi CR EQU IRB, kui nad kohaldavad ühte kolmest määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 155 osutatud meetodist:






  — | lihtsustatud riskikaalu meetod, |
| --- | --- | --- |

96.

—

lihtsustatud riskikaalu meetod,

| — | riskiparameetritel põhinev meetod, |
| --- | --- |

—

riskiparameetritel põhinev meetod,

| — | sisemudelitel põhinev meetod. |
| --- | --- |

—

sisemudelitel põhinev meetod.

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 155 võivad finantsinstitutsioonid kasutada erinevate portfellide puhul erinevaid meetodeid (lihtsustatud riskikaalu meetod, riskiparameetritel põhinev meetod või sisemudelitel põhinev meetod), kui nad kasutavad neid meetodeid sisemise riskijuhtimisega seotud eesmärkidel.

Lisaks kajastavad sisereitingute meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid vormis CR EQU IRB riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt (nt omakapitali investeeringud, millele on määratud vastavalt 250 % riskikaal määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõike 4 kohaselt või 370 % riskikaal kõnealuse määruse artikli 471 lõike 2 kohaselt)).

| 97. | Vormis CR EQU IRB ei kajastata järgmisi omakapitali investeeringuid.






  — | kauplemisportfelli kuuluvad omakapitali investeeringud (kui finantsinstitutsioon ei ole vabastatud kauplemisportfelli positsioonide omavahendite nõuete arvutamisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 94); |
| --- | --- | --- |

97.

—

kauplemisportfelli kuuluvad omakapitali investeeringud (kui finantsinstitutsioon ei ole vabastatud kauplemisportfelli positsioonide omavahendite nõuete arvutamisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 94);

| — | omakapitali investeeringud, mille suhtes osaliselt kohaldatakse standardmeetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 150), sealhulgas: |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud, mille suhtes osaliselt kohaldatakse standardmeetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 150), sealhulgas:

| — | omakapitali investeeringud, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 495 lõike 1 kohaselt varasemalt kehtinud nõudeid; |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 495 lõike 1 kohaselt varasemalt kehtinud nõudeid;

| — | omakapitali investeeringud ettevõtjatesse, mille krediidi iseloomuga kohustustele on standardmeetodi kohaselt määratud 0 % riskikaal (sh avaliku sektori rahastatavad ettevõtjad, mille suhtes võib kohaldada 0 % riskikaalu) (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 lõike 1 punkt g); |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud ettevõtjatesse, mille krediidi iseloomuga kohustustele on standardmeetodi kohaselt määratud 0 % riskikaal (sh avaliku sektori rahastatavad ettevõtjad, mille suhtes võib kohaldada 0 % riskikaalu) (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 lõike 1 punkt g);

| — | omakapitali investeeringud, mida tehakse teatavate majandussektorite edendamiseks õigusaktidega ette nähtud selliste kavade kohaselt, mis pakuvad finantsinstitutsioonile olulisi investeeringutoetusi ning millega kaasnevad teatav valitsuse poolne järelevalve ja omakapitali investeeringute piirangud (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 lõike 1 punkt h); |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud, mida tehakse teatavate majandussektorite edendamiseks õigusaktidega ette nähtud selliste kavade kohaselt, mis pakuvad finantsinstitutsioonile olulisi investeeringutoetusi ning millega kaasnevad teatav valitsuse poolne järelevalve ja omakapitali investeeringute piirangud (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 lõike 1 punkt h);

| — | omakapitali investeeringud abiettevõtjatesse, kelle riskiga kaalutud vara võib arvutada nii nagu „muid varasid, mis ei ole krediidikohustusega“ (vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõikele 1); |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud abiettevõtjatesse, kelle riskiga kaalutud vara võib arvutada nii nagu „muid varasid, mis ei ole krediidikohustusega“ (vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõikele 1);

| — | omakapitali investeeringud, mis on maha arvatud omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 46 ja 48. |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud, mis on maha arvatud omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 46 ja 48.

3.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta (kehtivad nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka vormi CR EQU IRB 2 kohta)

| Veerg |
| --- |
| 0005 | VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

  Võlgniku reitinguklass on rea tunnus ja see peab vormi iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne. |
| 0010 | SISEREITINGUTE SKAALA


  VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0010 makseviivituse tõenäosust, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 165 lõikele 1.
  Võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust kajastatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatüki 6. jaos sätestatud miinimumnõuetega. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse asjaomasele konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute skaala puhul.
  Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse kaalumiseks riskipositsiooni väärtust, milles on arvesse võetud kaudset krediidiriski kaitset (veerg 0060). |
| 0020 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0020 esmase riskipositsiooni väärtust (enne ümberhindlustegurite kohaldamist). Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 167 on omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi. Bilansiväliste omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks on nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.
  Finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0020 ka määruse (EL) nr 575/2013 I lisa kohaseid bilansiväliseid kirjeid, mis on määratud omakapitali investeeringute klassi (nt osaliselt tasutud aktsiate ja osade tasumata osa).
  Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid (nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 165 lõikes 1) võtavad arvesse ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõike 2 teises lõigus osutatud tasakaalustavaid positsioone. |
| 0030–0040 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU


  KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE


  GARANTIID


  KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

  Olenemata omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara arvutamiseks kasutatavast meetodist võivad finantsinstitutsioonid arvesse võtta omakapitali investeeringule saadud kaudset krediidiriski kaitset (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõiked 2, 3 ja 4). Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad veergudes 0030 ja 0040 kaudset krediidiriski kaitset, mis on garantiide (veerg 0030) või krediidituletisinstrumentide (veerg 0040) vormis ja mida võetakse arvesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele. |
| 0050 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU


  KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE


  (-) KOGUVÄLJAVOOL

  Finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0050 esmase riskipositsiooni sellist osa enne ümberhindlustegurite kohaldamist, mis on kaetud kaudse krediidiriski kaitsega, mida võetakse arvesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele. |
| 0060 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0060 riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudsest krediidiriski kaitsest tulenevat asendusmõju (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 167).
  Bilansiväliste omakapitali investeeringute puhul on riskipositsiooni väärtuseks nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 167). |
| 0061 | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

  Vt vormi CR SA juhised. |
| 0070 | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

  Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad selliste makseviivitusest tingitud kahjumäärade riskipositsioonidega kaalutud keskmist kahjumäära, mis on määratud agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele.
  Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudset krediidiriski kaitset (veerg 0060).
  Finantsinstitutsioonid järgivad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 165 lõiget 2. |
| 0080 | RISKIGA KAALUTUD VARA

  Finantsinstitutsioonid kajastavad omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 155.
  Juhul kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavatel finantsinstitutsioonidel ei ole piisavalt teavet määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 kohase makseviivituse määratluse kasutamiseks, kohaldatakse riskiga kaalutud vara arvutamisel riskikaalude suhtes korrigeerimistegurit 1,5 (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõige 3).
  Seoses riskikaalu funktsiooni sisendparameetriga M (lõpptähtaeg) määratakse omakapitali investeeringutele lõpptähtajaks 5 aastat (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 165 lõige 3). |
| 0090 | MEMOKIRJE: OODATAV KAHJU

  Finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0090 omakapitali investeeringute oodatavat kahju, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 158 lõigetele 4, 7, 8 ja 9. |

Veerg

0005

VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

Võlgniku reitinguklass on rea tunnus ja see peab vormi iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

0010

SISEREITINGUTE SKAALA

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0010 makseviivituse tõenäosust, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 165 lõikele 1.

Võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust kajastatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatüki 6. jaos sätestatud miinimumnõuetega. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse asjaomasele konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute skaala puhul.

Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse kaalumiseks riskipositsiooni väärtust, milles on arvesse võetud kaudset krediidiriski kaitset (veerg 0060).

0020

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0020 esmase riskipositsiooni väärtust (enne ümberhindlustegurite kohaldamist). Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 167 on omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi. Bilansiväliste omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks on nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.

Finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0020 ka määruse (EL) nr 575/2013 I lisa kohaseid bilansiväliseid kirjeid, mis on määratud omakapitali investeeringute klassi (nt osaliselt tasutud aktsiate ja osade tasumata osa).

Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid (nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 165 lõikes 1) võtavad arvesse ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõike 2 teises lõigus osutatud tasakaalustavaid positsioone.

0030–0040

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

GARANTIID

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Olenemata omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara arvutamiseks kasutatavast meetodist võivad finantsinstitutsioonid arvesse võtta omakapitali investeeringule saadud kaudset krediidiriski kaitset (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõiked 2, 3 ja 4). Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad veergudes 0030 ja 0040 kaudset krediidiriski kaitset, mis on garantiide (veerg 0030) või krediidituletisinstrumentide (veerg 0040) vormis ja mida võetakse arvesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele.

0050

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

(-) KOGUVÄLJAVOOL

Finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0050 esmase riskipositsiooni sellist osa enne ümberhindlustegurite kohaldamist, mis on kaetud kaudse krediidiriski kaitsega, mida võetakse arvesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele.

0060

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0060 riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudsest krediidiriski kaitsest tulenevat asendusmõju (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 167).

Bilansiväliste omakapitali investeeringute puhul on riskipositsiooni väärtuseks nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 167).

0061

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

Vt vormi CR SA juhised.

0070

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad selliste makseviivitusest tingitud kahjumäärade riskipositsioonidega kaalutud keskmist kahjumäära, mis on määratud agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudset krediidiriski kaitset (veerg 0060).

Finantsinstitutsioonid järgivad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 165 lõiget 2.

0080

RISKIGA KAALUTUD VARA

Finantsinstitutsioonid kajastavad omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 155.

Juhul kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavatel finantsinstitutsioonidel ei ole piisavalt teavet määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 kohase makseviivituse määratluse kasutamiseks, kohaldatakse riskiga kaalutud vara arvutamisel riskikaalude suhtes korrigeerimistegurit 1,5 (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõige 3).

Seoses riskikaalu funktsiooni sisendparameetriga M (lõpptähtaeg) määratakse omakapitali investeeringutele lõpptähtajaks 5 aastat (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 165 lõige 3).

0090

MEMOKIRJE: OODATAV KAHJU

Finantsinstitutsioonid kajastavad veerus 0090 omakapitali investeeringute oodatavat kahju, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 158 lõigetele 4, 7, 8 ja 9.

| 98. | [välja jäetud] |
| --- | --- |

98.

| Read |
| --- |
| Vormi CR EQU IRB 1 rida 0020 | RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

  Riskiparameetritel põhinevat meetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõige 3) kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad nõutud teavet vormi CR EQU IRB 1 real 0020. |
| Vormi CR EQU IRB 1 read 0050–0090 | LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU


  LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

  Lihtsustatud riskikaalu meetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõige 2) kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad nõutud teavet vastavalt aluspositsiooni tunnustele ridadel 0050–0090. |
| Vormi CR EQU IRB 1 rida 0100 | SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

  Sisemudelitel põhinevat meetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõige 4) kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad nõutud teavet real 0100. |
| Vormi CR EQU IRB 1 rida 0110 | OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

  Sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid kajastavad riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt), sealhulgas järgmised riskipositsioonid:






  — | finantssektori ettevõtjates olevate omakapitali positsioonide riskiga kaalutud vara, mida käsitletakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõikele 4, samuti |

Read

Vormi CR EQU IRB 1 rida 0020

RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

Riskiparameetritel põhinevat meetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõige 3) kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad nõutud teavet vormi CR EQU IRB 1 real 0020.

Vormi CR EQU IRB 1 read 0050–0090

LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU

LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

Lihtsustatud riskikaalu meetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõige 2) kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad nõutud teavet vastavalt aluspositsiooni tunnustele ridadel 0050–0090.

Vormi CR EQU IRB 1 rida 0100

SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

Sisemudelitel põhinevat meetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõige 4) kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad nõutud teavet real 0100.

Vormi CR EQU IRB 1 rida 0110

OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

Sisereitingute meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid kajastavad riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt), sealhulgas järgmised riskipositsioonid:

—

finantssektori ettevõtjates olevate omakapitali positsioonide riskiga kaalutud vara, mida käsitletakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 48 lõikele 4, samuti

| — | omakapitali investeeringuid, millele määratakse 370 % riskikaal vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 471 lõikele 2, kajastatakse real 0110. |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringuid, millele määratakse 370 % riskikaal vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 471 lõikele 2, kajastatakse real 0110.

Vormi CR EQU IRB 1 rida 0120

INVESTEERIMISFONDIDE OSAKUTEST VÕI AKTSIATEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE VARUMEETODIT

Sellel real kajastatakse ka investeerimisfondide osakutest või aktsiatest tulenevaid riskipositsioone, mida käsitletakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõikes 6 osutatud varumeetodile.

CR EQU IRB 2

RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES

Riskiparameetritel põhinevat meetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõige 3) kohaldavad finantsinstitutsioonid kajastavad nõutud teavet vormis CR EQU IRB 2.

Kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid kohaldavad ainulaadset reitinguskaalat või saavad andmeid kajastada vastavalt sisemisele põhiskaalale, kajastavad nad vormis CR EQU IRB 2 asjaomase ainulaadse reitinguskaala või põhiskaalaga seotud reitinguklasse või kogumeid. Mis tahes muul juhul erinevad reitinguskaalad ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitinguskaalade võlgnike reitinguklassid või kogumid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni.

3.6.   C 11.00 – ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK (CR SETT)

3.6.1.   Üldised märkused

| 99. | Käesolevas vormis esitatakse teave nii kauplemisportfelli kui ka kauplemisportfelliväliste tehingute kohta, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, ja nende vastavad arveldusriski omavahendite nõuded (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikkel 378). |
| --- | --- |

99.

| 100. | Finantsinstitutsioonid kajastavad vormis CR SETT teavet arveldus-/ülekanderiski kohta seoses nii nende kauplemisportfelli kuuluvate kui ka kauplemisportfelliväliste võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 378 ei võeta arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõuetes arvesse võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega seotud repotehingute ning väärtpaberite või kaupade laenuks andmise ja võtmise puhul. Tuleb siiski tähele panna, et tuletisinstrumentide ja pika arveldustähtajaga tehingute suhtes, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, kohaldatakse arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 378. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute puhul arvutavad finantsinstitutsioonid hinnavahe, mille raames nad võivad saada kahju. Hinnavahe arvutatakse asjaomase võlainstrumendi, omakapitali, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse vahena, mis võib põhjustada finantsinstitutsioonile kahju. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Finantsinstitutsioonid korrutavad selle hinnavahe määruse (EL) nr 575/2013 artikli 378 tabelis 1 esitatud asjakohase teguriga, et teha kindlaks vastavad omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Riskipositsiooni arvutamiseks korrutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punktile b arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõuded 12,5ga. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Tuleb silmas pidada, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 379 kohaste reguleerimata väärtpaberiülekannete omavahendite nõudeid ei kajastata vormis CR SETT. Need omavahendite nõuded kajastatakse krediidiriski vormidel (CR SA, CR IRB). |
| --- | --- |

105.

3.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

  Finantsinstitutsioonid kajastavad pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehinguid vastavates kokkulepitud arveldushindades, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 378.
  Selles veerus võetakse arvesse kõiki arveldamata tehinguid, olenemata sellest, kas need on pärast ettenähtud arvelduspäeva kasumis või kahjumis. |
| 0020 | ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 378 kajastavad finantsinstitutsioonid asjaomase võlainstrumendi, omakapitali, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja praeguse turuväärtuse hinnavahet, mis võib põhjustada finantsinstitutsioonile kahju.
  Selles veerus kajastatakse ainult pärast ettenähtud arvelduspäeva kahjumis olevaid arveldamata tehinguid. |
| 0030 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Finantsinstitutsioonid kajastavad omavahendite nõudeid, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 378. |
| 0040 | ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

  Arveldusriski riskipositsiooni arvutamiseks korrutavad finantsinstitutsioonid veerus 0030 kajastatavad omavahendite nõuded 12,5ga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punktile b. |

Veerg

0010

ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

Finantsinstitutsioonid kajastavad pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehinguid vastavates kokkulepitud arveldushindades, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 378.

Selles veerus võetakse arvesse kõiki arveldamata tehinguid, olenemata sellest, kas need on pärast ettenähtud arvelduspäeva kasumis või kahjumis.

0020

ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 378 kajastavad finantsinstitutsioonid asjaomase võlainstrumendi, omakapitali, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja praeguse turuväärtuse hinnavahet, mis võib põhjustada finantsinstitutsioonile kahju.

Selles veerus kajastatakse ainult pärast ettenähtud arvelduspäeva kahjumis olevaid arveldamata tehinguid.

0030

OMAVAHENDITE NÕUDED

Finantsinstitutsioonid kajastavad omavahendite nõudeid, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 378.

0040

ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

Arveldusriski riskipositsiooni arvutamiseks korrutavad finantsinstitutsioonid veerus 0030 kajastatavad omavahendite nõuded 12,5ga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punktile b.

| Read |
| --- |
| 0010 | Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

  Finantsinstitutsioonid kajastavad kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus-/ülekanderiski kogusummat (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikkel 378).
  Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0010, veerg 0010} pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.
  Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0010, veerg 0020} agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.
  Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0010, veerg 0030} agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 0020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad). |
| 0020–0060 | Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)


  5–15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)


  16–30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)


  31–45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)


  46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

  Finantsinstitutsioonid kajastavad ridadel 0020–0060 teavet kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus-/ülekanderiski kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.
  Arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva. |
| 0070 | Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

  Finantsinstitutsioonid kajastavad kauplemisportfelli positsioonide arveldus-/ülekanderiski kogusummat (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikkel 378).
  Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0070, veerg 0010} pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.
  Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0070, veerg 0020} agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.
  Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0070, veerg 0030} agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 0020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad). |
| 0080–0120 | Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)


  5–15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)


  16–30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)


  31–45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)


  46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

  Finantsinstitutsioonid kajastavad ridadel 0080–0120 teavet kauplemisportfelli positsioonide arveldus-/ülekanderiski kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.
  Arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva. |

Read

0010

Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

Finantsinstitutsioonid kajastavad kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus-/ülekanderiski kogusummat (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikkel 378).

Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0010, veerg 0010} pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.

Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0010, veerg 0020} agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.

Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0010, veerg 0030} agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 0020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad).

0020–0060

Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

5–15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

16–30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

31–45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

Finantsinstitutsioonid kajastavad ridadel 0020–0060 teavet kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus-/ülekanderiski kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.

Arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva.

0070

Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

Finantsinstitutsioonid kajastavad kauplemisportfelli positsioonide arveldus-/ülekanderiski kogusummat (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikkel 378).

Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0070, veerg 0010} pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.

Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0070, veerg 0020} agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.

Finantsinstitutsioonid kajastavad andmeväljal {rida 0070, veerg 0030} agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 0020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad).

0080–0120

Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

5–15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

16–30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

31–45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

Finantsinstitutsioonid kajastavad ridadel 0080–0120 teavet kauplemisportfelli positsioonide arveldus-/ülekanderiski kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.

Arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva.

3.7.   C 13.01 – KREDIIDIRISK – VÄÄRTPABERISTAMINE (CR SEC)

3.7.1.   Üldised märkused

| 106. | Kui finantsinstitutsioon tegutseb väärtpaberistamise tehingu algatajana, esitatakse sellel vormil teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist. Kui finantsinstitutsioon tegutseb investorina, kajastatakse kõiki riskipositsioone. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Kajastatav teave oleneb finantsinstitutsiooni rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Sellel vormil esitatakse koondteave kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta. |
| --- | --- |

108.

3.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

  Väärtpaberistamise tehingu algatanud finantsinstitutsioon peab kajastama kõigi väärtpaberistamise tehingus algatatud olemasolevate väärtpaberistamise avatud positsioonide summat aruandekuupäeva seisuga, olenemata sellest, kellele positsioonid kuuluvad. Seega kajastatakse bilansilisi väärtpaberistamise positsioone (nt võlakirjad, allutatud laenud) ning bilansiväliseid positsioone ja tuletisinstrumente (nt allutatud krediidiliinid, likviidsuslimiidid, intressimäära vahetustehingud, krediidiriski vahetustehingud jne), mis on väärtpaberistamises algatatud.
  Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul, kus väärtpaberistamise tehingu algatajal ei ole mingit positsiooni, ei võta väärtpaberistamise tehingu algataja asjaomast väärtpaberistamist selle vormi jaoks arvesse. Sel eesmärgil loetakse väärtpaberistamise tehingu algataja positsioonide hulka kuuluvaks uuenevate nõuete väärtpaberistamisel kasutatavad ennetähtaegse amortiseerimise klauslid (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punkt 16). |
| 0020–0040 | SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 251 ja 252
  Väärtpaberistamise struktuuriga seotud krediidiriski maandamise tehnikate korrigeeritud väärtuses ei võeta arvesse lõpptähtaegade mittevastavust. |
| 0020 | (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks. |
| 0030 | (-) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

  Sissevoolu ja väljavoolu üldreegli kohaselt on selles veerus kajastatavad summad esitatud sissevooluna vastaval krediidiriski vormil (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.
  Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 233 lõikes 3. |
| 0040 | KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

  Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.
  Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid. |
| 0050 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Siia veergu tuleb kanda aruandva finantsinstitutsiooni väärtpaberistamise riskipositsioonide väärtused, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõigetele 1 ja 2, koos väärtuse korrigeerimiste ja eraldistega ning millele ei ole kohaldatud tehingute ümberhindamistegureid; määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõike 1 punktis d nimetatud tagastamatud väärtpaberistamise positsioonide ostuhinna allahindlused ning väärtpaberistamise positsioonide brutoväärtuse korrigeerimised ja eraldised.
  Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjale antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.
  Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste vormil olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 0010–0040 summaga. |
| 0060 | (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 248 Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised peavad olema seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta. |
| 0070 | RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

  Siia veergu tuleb kanda aruandva finantsinstitutsiooni väärtpaberistatud riskipositsioonide väärtused, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõigetele 1 ja 2, ning millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised, aga millele ei ole kohaldatud tehingute ümberhindlustegureid, koos määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõike 1 punktis d nimetatud väärtpaberistamise positsioonide ostuhinna allahindlustega, aga ilma väärtpaberistamise positsioonide väärtuse korrigeerimiste ja eraldisteta. |
| 0080–0110 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 57, III osa II jaotise 4. peatükk ja artikkel 249
  Neis veergudes kajastavad finantsinstitutsioonid teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni(de) krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).
  Riskipositsiooni väärtust mõjutavale tagatisele (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju) seatakse ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.
  Siin kajastatakse järgmisi kirjeid:






  1. | tagatis, mis on arvesse võetud vastavalt finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodile (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 222); |

Veerg

0010

ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

Väärtpaberistamise tehingu algatanud finantsinstitutsioon peab kajastama kõigi väärtpaberistamise tehingus algatatud olemasolevate väärtpaberistamise avatud positsioonide summat aruandekuupäeva seisuga, olenemata sellest, kellele positsioonid kuuluvad. Seega kajastatakse bilansilisi väärtpaberistamise positsioone (nt võlakirjad, allutatud laenud) ning bilansiväliseid positsioone ja tuletisinstrumente (nt allutatud krediidiliinid, likviidsuslimiidid, intressimäära vahetustehingud, krediidiriski vahetustehingud jne), mis on väärtpaberistamises algatatud.

Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul, kus väärtpaberistamise tehingu algatajal ei ole mingit positsiooni, ei võta väärtpaberistamise tehingu algataja asjaomast väärtpaberistamist selle vormi jaoks arvesse. Sel eesmärgil loetakse väärtpaberistamise tehingu algataja positsioonide hulka kuuluvaks uuenevate nõuete väärtpaberistamisel kasutatavad ennetähtaegse amortiseerimise klauslid (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punkt 16).

0020–0040

SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 251 ja 252

Väärtpaberistamise struktuuriga seotud krediidiriski maandamise tehnikate korrigeeritud väärtuses ei võeta arvesse lõpptähtaegade mittevastavust.

0020

(-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks.

0030

(-) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

Sissevoolu ja väljavoolu üldreegli kohaselt on selles veerus kajastatavad summad esitatud sissevooluna vastaval krediidiriski vormil (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.

Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 233 lõikes 3.

0040

KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.

Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid.

0050

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Siia veergu tuleb kanda aruandva finantsinstitutsiooni väärtpaberistamise riskipositsioonide väärtused, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõigetele 1 ja 2, koos väärtuse korrigeerimiste ja eraldistega ning millele ei ole kohaldatud tehingute ümberhindamistegureid; määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõike 1 punktis d nimetatud tagastamatud väärtpaberistamise positsioonide ostuhinna allahindlused ning väärtpaberistamise positsioonide brutoväärtuse korrigeerimised ja eraldised.

Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjale antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.

Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste vormil olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 0010–0040 summaga.

0060

(-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 248 Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised peavad olema seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.

0070

RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Siia veergu tuleb kanda aruandva finantsinstitutsiooni väärtpaberistatud riskipositsioonide väärtused, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõigetele 1 ja 2, ning millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised, aga millele ei ole kohaldatud tehingute ümberhindlustegureid, koos määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõike 1 punktis d nimetatud väärtpaberistamise positsioonide ostuhinna allahindlustega, aga ilma väärtpaberistamise positsioonide väärtuse korrigeerimiste ja eraldisteta.

0080–0110

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 57, III osa II jaotise 4. peatükk ja artikkel 249

Neis veergudes kajastavad finantsinstitutsioonid teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni(de) krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).

Riskipositsiooni väärtust mõjutavale tagatisele (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju) seatakse ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

Siin kajastatakse järgmisi kirjeid:

1.

tagatis, mis on arvesse võetud vastavalt finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodile (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 222);

| 2. | aktsepteeritav kaudne krediidiriski kaitse. |
| --- | --- |

2.

aktsepteeritav kaudne krediidiriski kaitse.

0080

(-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 59 ning artiklites 234–236.

0090

(-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Otsene krediidiriski kaitse, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 58 ja nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 249 lõike 2 esimeses lõigus ning reguleeritud kõnealuse määruse artiklitega 195, 197 ja 200.

Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 218–219 kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.

0100–0110

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

0100

(-) KOGUVÄLJAVOOL

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 222 lõige 3, artikli 235 lõiked 1 ja 2 ning artikkel 236

Väljavool peab vastama kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised“ kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.

Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.

0110

KOGUSISSEVOOL

Väärtpaberistamise positsioone, mis on võlaväärtpaberid ja aktsepteeritud finantstagatis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 197 lõikele 1, kajastatakse finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodi kasutamise korral sissevooluna selles veerus.

0120

RISKI NETOPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Siia veergu kantakse vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

0130

(-) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 223–228

Kajastatav summa hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 218).

0140

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

Väärtpaberistamise riskipositsioonide väärtus, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 248, aga kõnealuse määruse artikli 248 lõike 1 punktis b sätestatud ümberhindlustegureid kohaldamata

0150

MILLEST: KOHALDATAKSE TEHINGUTE ÜMBERHINDAMISTEGURIT 0 %

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõike 1 punkt b

Ümberhindlustegur on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 56.

Aruandluse eesmärgil kajastatakse ümberhindlusteguri 0 % puhul riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtusi (E*).

0160

(-) TAGASTAMATU OSTUALLAHINDLUS

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõike 1 punktile d võib väärtpaberistamise tehingu algatajast finantsinstitutsioon sellise väärtpaberistamise riskipositsiooni väärtusest, millele on määratud 1 250  % riskikaal, maha arvata selliste aluspositsioonidega seonduvad tagastamatud ostuallahindlused, mis on vähendanud omavahendeid.

0170

(-) ALUSPOSITSIOONIDE SPETSIIFILISED KREDIIDIRISKIGA KORRIGEERIMISED

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõike 1 punktile d võib väärtpaberistamise tehingu algatajast finantsinstitutsioon sellise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtusest, millele on määratud 1 250  % riskikaal või mis on maha arvatud esimese taseme põhiomavahenditest, maha arvata aluspositsioonide spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste summa, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 110.

0180

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Väärtpaberistamise riskipositsioonide väärtus, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 248.

0190

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 1 punktiga b, artikli 245 lõike 1 punktiga b ja artikli 253 lõikega 1 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse 1 250  % riskikaalu, võivad finantsinstitutsioonid alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha.

0200

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

Riskipositsiooni väärtus, millest on lahutatud omavahenditest maha arvatud riskipositsiooni väärtus.

0210

VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõike 1 punkt a

0220–0260

RISKIKAALUVAHEMIKE LÕIKES

Väärtpaberistamise sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid riskikaaluvahemikuti.

0270

MILLEST: ARVUTATUD ARTIKLI 255 LÕIKE 4 KOHASELT (OSTETUD NÕUDED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 255 lõige 4

Selle veeru puhul käsitletakse jaenõudeid ostetud jaenõuetena ja muid nõudeid kui jaenõuded ostetud nõuetena äriühingute vastu.

0280

VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõike 1 punkt b

0290–0340

RISKIKAALUVAHEMIKE LÕIKES

Väärtpaberistamise standardmeetodi kohased riskipositsioonid riskikaaluvahemikuti.

Riskikaalu 1 250  % (W teadmata) jaoks on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 261 lõike 2 punkti b neljandas lõigus sätestatud, et kui finantsinstitutsioon ei tea viivisseisundit rohkem kui 5 % kogumisse kuuluvate aluspositsioonide osas, peab väärtpaberistamise positsiooni riskikaal olema 1 250  %.

0350

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõike 1 punkt c

0360–0570

KREDIIDIKVALITEEDIASTMETE LÕIKES (LÜHIKESED JA PIKAD)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 263

Väärtpaberistamise välisreitingute meetodi kohaseid positsioone, millele on antud kaudne reiting vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõikele 2, kajastatakse reitingu saanud positsioonidena.

Riskipositsiooni väärtused, millele kohaldatakse riskikaalusid, jagatakse lühikesteks ja pikkadeks ning krediidikvaliteedi astmete alusel, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 263 tabelites 1 ja 2 ning artikli 264 tabelites 3 ja 4.

0580–0630

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI KOHALDAMISE PÕHJUSTE LÕIKES

Iga väärtpaberistamise positsiooni puhul kasutavad finantsinstitutsioonid veergudes 0580–0620 üht järgmistest võimalustest.

0580

AUTOLAENUD JA -LIISINGUD NING SEADMETE LIISINGUD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõike 2 punkt c

Siin veerus kajastatakse kõiki autolaene ja -liisinguid ning seadmete liisinguid, isegi kui need kvalifitseeruvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõike 2 punkti a või b kohaldamiseks.

0590

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI VALIK

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõige 3

0600

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIKE 2 PUNKTI A

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõike 2 punkt a

0610

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIKE 2 PUNKTI B

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõike 2 punkt b

0620

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 254 LÕIGET 4 VÕI ARTIKLI 258 LÕIGET 2

Väärtpaberistamise positsioonid, millele kohaldatakse väärtpaberistamise välisreitingute meetodit, sest sisereitingute ja standardmeetodi kasutamise on pädevad asutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõike 4 või artikli 258 lõike 2 kohaselt ära keelanud

0630

JÄRGIDES MEETODITE HIERARHIAT

Väärtpaberistamise positsioonid, millele kohaldatakse väärtpaberistamise välisreitingute meetodit, järgides määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõikes 1 sätestatud meetodite tähtsusjärjekorda

0640

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõige 5 varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmi positsioonide puhul kasutatava sisemisel hinnangul põhineva meetodi kohta

0650–0690

RISKIKAALUVAHEMIKE LÕIKES

Sisemisel hinnangul põhineva meetodi kohased riskipositsioonid riskikaaluvahemikuti

0695

KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõige 3

0700

MUU (RISKIKAAL = 1 250  %)

Kui ühtegi eelnimetatud meetodit ei kohaldata, määratakse väärtpaberistamise positsioonidele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõike 7 kohaselt 1 250  % riskikaal.

0710–0860

RISKIGA KAALUTUD VARA

Määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuse sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud riskiga kaalutud vara, mis vastab väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud riskipositsioonidele.

0840

IAA: KESKMINE RISKIKAAL (%)

Selles veerus kajastatakse väärtpaberistamise riskipositsioonidega kaalutud keskmisi riskikaalusid.

0860

RISKIGA KAALUTUD VARA, MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

Selliste sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel, mille puhul esineb lõpptähtaegade mittevastavus, ei võeta selles veerus arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust.

0870

LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 252 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse 1 250  % riskikaalu ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 0650 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastavad väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud riskipositsioonidele.

0880

MÄÄRUSE (EL) 2017/2402 2. PEATÜKI RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)
   (5)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 270a on ette nähtud, et kui finantsinstitutsioon ei täida teatavaid nõudeid, kehtestavad pädevad asutused proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250  %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole.

0890

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatud riskiga kaalutud koguvara enne kõnealuse määruse artiklites 267 ja 268 sätestatud ülempiiri kohaldamist või kvalifitseeruvate viivisnõuete traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a kohaldamist.

0900

(-) RISKIKAALU ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE

Määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 267 on ette nähtud, et finantsinstitutsioon, kes teab igal ajahetkel seda, millest aluspositsioonid koosnevad, võib anda kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise positsioonile maksimaalse riskikaalu, mis on võrdväärne riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaaluga, mis antaks aluspositsioonidele juhul, kui neid ei oleks väärtpaberistatud. Kvalifitseeruva viivisnõuete traditsioonilise väärtpaberistamise puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 269a ja eelkõige selle lõikeid 6 ja 7.

0910

(-) ÜLDISEST ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE

Määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 268 on ette nähtud, et finantsinstitutsioon kui väärtpaberistamise tehingu algataja või sponsor või muu finantsinstitutsioon, kes kasutab väärtpaberistamise sisereitingute meetodit, või finantsinstitutsioon kui väärtpaberistamise tehingu algataja või sponsor, kes kasutab väärtpaberistamise krediidiriski hindamise standardmeetodit või välisreitingute meetodit, võib kohaldada hoitava väärtpaberistamise positsiooni suhtes maksimaalset kapitalinõuet, mis on võrdväärne kapitalinõuetega, mis oleks aluspositsioonide puhul arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. või 3. peatüki kohaselt juhul, kui neid ei oleks väärtpaberistatud. Kvalifitseeruva viivisnõuete traditsioonilise väärtpaberistamise puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 269a ja eelkõige selle lõikeid 5 ja 7.

0920

RISKIGA KAALUTUD VARA KOGUSUMMA

Määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 247 lõikes 6 sätestatud koguriskikaalu.

0930

MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

Riskiga kaalutud vara summa, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastava vormi jaoks), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel.

| 109. | Vorm on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti see, kas kohaldatakse diferentseeritud kapitalikäsitlust või mitte. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Väärtpaberistamise välisreitingute meetodi kohaselt käsitletavad positsioonid ja reitinguta positsioonid (riskipositsioonid aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid. |
| --- | --- |

110.

| Read |
| --- |
| 0010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevatel ridadel. |
| 0020 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 62 määratletud avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mille puhul ei ole tegu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 63 määratletud edasiväärtpaberistamisega. |
| 0030 | MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

  Selliste väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 243, 270 või 494c sätestatud kriteeriumidele ja seetõttu ka diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele. |
| 0040 | VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE JA MUUDE KUI VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TRADITSIOONILISTE VÄÄRTPABERISTAMISTE RISKIPOSITSIOONID

  Selliste standardväärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 243 sätestatud nõuetele. |
| 0050 | SELLISED KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA POSITSIOONID VKE-PÕHISTES SÜNTEETILISTES VÄÄRTPABERISTAMISTES, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID

  Selliste kõrgema nõudeõiguse järguga VKE-põhiste sünteetiliste väärtpaberistamispositsioonide kogusumma, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 494c sätestatud tingimustele. |
| 0051 | BILANSILISTE STANDARDVÄÄRTPABERISTAMISTE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA POSITSIOONID

  Selliste bilansiliste standardväärtpaberistamiste kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 270 sätestatud tingimusele. |
| 0060, 0120, 0170, 0240, 0290, 0360 ja 0410 | MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõiked 1, 4, 5 ja 6, artiklid 259, 261, 263, 265, 266 ja 269
  Selliste väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele. |
| 0070, 0190, 0310 ja 0430 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

  Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 64. |
| 0080 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul finantsinstitutsioon on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja. |
| 0090–0136, 0210–0250 ja 0330–0370 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: BILANSIKIRJED

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõike 1 punkti a kohaselt on bilansilise väärtpaberistamise riskipositsiooni väärtus selle bilansiline väärtus pärast väärtpaberistamise positsiooni asjakohaseid spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 110.
  Bilansikirjed jagatakse nii, et ridadel 0100 ja 0120 oleks näha diferentseeritud kapitalikäsitluse kohaldamine (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 243) ning ridadel 0110 ja 0130 kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise positsioonide koguväärtus (kõnealuse määruse artikli 242 punkt 6). |
| 0100, 0220 ja 0340 | MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

  Selliste väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 243 sätestatud kriteeriumidele ja seetõttu ka diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele. |
| 0110, 0131, 0134, 0160, 0180, 0230, 0251, 0254, 0280, 0300, 0350, 0371, 0374 0400 ja 0420 | MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

  Kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 lõikes 6. |
| 0121, 0241 ja 0361 | MUUDE KUI VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID

  Selliste riskipositsioonide kogusumma, mis ei vasta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis a sätestatud tingimustele. |
| 0133, 0253 ja 0373 | VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID

  Selliste riskipositsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis a sätestatud tingimustele. |
| 0134, 0254 ja 0374 | MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

  Selliste riskipositsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele. |
| 0135, 0255 ja 0375 | MILLEST: MITTEKVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

  Selliste riskipositsioonide kogusumma, mis ei vasta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele. |
| 0136, 0256 ja 0376 | MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE MUUD KUI KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

  Selliste riskipositsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis a sätestatud tingimustele ja mis ei vasta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele. |
| 0140–0180, 0260–0300 ja 0380–0420 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Nendes ridades tuleb esitada andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.
  Määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud tuletisinstrumentidest tulenevad bilansivälised väärtpaberistamise positsioonid tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatükile. Määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatükile.
  Likviidsus- ja krediidilimiitide ning maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad finantsinstitutsioonid kasutamata osa.
  Intressimäära ja valuuta vahetustehingute puhul tuleb näidata riskipositsiooni väärtust, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõikega 1.
  Bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid jagatakse nii, et ridadel 0150 ja 0170 oleks näha diferentseeritud kapitalikäsitluse kohaldamine (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 270) ning ridadel 0160 ja 0180 kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise positsioonide koguväärtus (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punkt 6). Kehtivad samad viited, mis ridade 0100–0130 puhul. |
| 0150, 0270 ja 0390 | MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

  Selliste väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 243 (ainult väärtpaberistamise tehingu algatajate puhul), 270 või 494c sätestatud kriteeriumidele ja seepärast ka diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele. |
| 0200 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul finantsinstitutsioon on investor.
  Seepärast tuleb selle vormiga seoses käsitada investorina sellist finantsinstitutsiooni, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor. |
| 0320 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul finantsinstitutsioon on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |
| 0440–0670 | AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

  Neil ridadel on teave avatud positsioonide kohta (aruandekuupäeva seisuga), millele määrati tehingu algatamise päeval krediidikvaliteedi aste (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 263 tabelid 1 ja 2 ning artikli 264 tabelid 3 ja 4). Sisemisel hinnangul põhineva meetodi kohaselt käsitletavate väärtpaberistamise positsioonide puhul on krediidikvaliteedi aste nimetatud meetodi kohase reitingu esmase määramise aegne aste. Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.
  Need read tuleb täita vaid veergudes 0180–0210, 0280, 0350–0640, 0700–0720, 0740, 0760–0830 ja 0850. |

Read

0010

KOGURISKIPOSITSIOON

Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevatel ridadel.

0020

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 62 määratletud avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mille puhul ei ole tegu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 63 määratletud edasiväärtpaberistamisega.

0030

MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

Selliste väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 243, 270 või 494c sätestatud kriteeriumidele ja seetõttu ka diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele.

0040

VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE JA MUUDE KUI VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TRADITSIOONILISTE VÄÄRTPABERISTAMISTE RISKIPOSITSIOONID

Selliste standardväärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 243 sätestatud nõuetele.

0050

SELLISED KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA POSITSIOONID VKE-PÕHISTES SÜNTEETILISTES VÄÄRTPABERISTAMISTES, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID

Selliste kõrgema nõudeõiguse järguga VKE-põhiste sünteetiliste väärtpaberistamispositsioonide kogusumma, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 494c sätestatud tingimustele.

0051

BILANSILISTE STANDARDVÄÄRTPABERISTAMISTE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA POSITSIOONID

Selliste bilansiliste standardväärtpaberistamiste kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 270 sätestatud tingimusele.

0060, 0120, 0170, 0240, 0290, 0360 ja 0410

MIS EI VASTA DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõiked 1, 4, 5 ja 6, artiklid 259, 261, 263, 265, 266 ja 269

Selliste väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele.

0070, 0190, 0310 ja 0430

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 64.

0080

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul finantsinstitutsioon on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja.

0090–0136, 0210–0250 ja 0330–0370

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: BILANSIKIRJED

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõike 1 punkti a kohaselt on bilansilise väärtpaberistamise riskipositsiooni väärtus selle bilansiline väärtus pärast väärtpaberistamise positsiooni asjakohaseid spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 110.

Bilansikirjed jagatakse nii, et ridadel 0100 ja 0120 oleks näha diferentseeritud kapitalikäsitluse kohaldamine (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 243) ning ridadel 0110 ja 0130 kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise positsioonide koguväärtus (kõnealuse määruse artikli 242 punkt 6).

0100, 0220 ja 0340

MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

Selliste väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 243 sätestatud kriteeriumidele ja seetõttu ka diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele.

0110, 0131, 0134, 0160, 0180, 0230, 0251, 0254, 0280, 0300, 0350, 0371, 0374 0400 ja 0420

MILLEST: KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

Kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 lõikes 6.

0121, 0241 ja 0361

MUUDE KUI VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID

Selliste riskipositsioonide kogusumma, mis ei vasta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis a sätestatud tingimustele.

0133, 0253 ja 0373

VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE RISKIPOSITSIOONID

Selliste riskipositsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis a sätestatud tingimustele.

0134, 0254 ja 0374

MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

Selliste riskipositsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele.

0135, 0255 ja 0375

MILLEST: MITTEKVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

Selliste riskipositsioonide kogusumma, mis ei vasta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele.

0136, 0256 ja 0376

MILLEST: KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE TRADITSIOONILISE VÄÄRTPABERISTAMISE MUUD KUI KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA RISKIPOSITSIOONID

Selliste riskipositsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis a sätestatud tingimustele ja mis ei vasta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele.

0140–0180, 0260–0300 ja 0380–0420

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Nendes ridades tuleb esitada andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.

Määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud tuletisinstrumentidest tulenevad bilansivälised väärtpaberistamise positsioonid tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatükile. Määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatükile.

Likviidsus- ja krediidilimiitide ning maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad finantsinstitutsioonid kasutamata osa.

Intressimäära ja valuuta vahetustehingute puhul tuleb näidata riskipositsiooni väärtust, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 248 lõikega 1.

Bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid jagatakse nii, et ridadel 0150 ja 0170 oleks näha diferentseeritud kapitalikäsitluse kohaldamine (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 270) ning ridadel 0160 ja 0180 kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise positsioonide koguväärtus (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punkt 6). Kehtivad samad viited, mis ridade 0100–0130 puhul.

0150, 0270 ja 0390

MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

Selliste väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 243 (ainult väärtpaberistamise tehingu algatajate puhul), 270 või 494c sätestatud kriteeriumidele ja seepärast ka diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele.

0200

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul finantsinstitutsioon on investor.

Seepärast tuleb selle vormiga seoses käsitada investorina sellist finantsinstitutsiooni, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

0320

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul finantsinstitutsioon on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

0440–0670

AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

Neil ridadel on teave avatud positsioonide kohta (aruandekuupäeva seisuga), millele määrati tehingu algatamise päeval krediidikvaliteedi aste (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 263 tabelid 1 ja 2 ning artikli 264 tabelid 3 ja 4). Sisemisel hinnangul põhineva meetodi kohaselt käsitletavate väärtpaberistamise positsioonide puhul on krediidikvaliteedi aste nimetatud meetodi kohase reitingu esmase määramise aegne aste. Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.

Need read tuleb täita vaid veergudes 0180–0210, 0280, 0350–0640, 0700–0720, 0740, 0760–0830 ja 0850.

3.8.   ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS)

3.8.1.   Vormi CR IRB ulatus

| 111. | Neil vormidel kogutakse teavet tehingupõhiselt (mitte koondteabena, nagu seda kajastatakse vormides CR SEC, MKR SA SEC, MKR SA CTP, CA1 ja CA2) kõigi väärtpaberistamiste kohta, millega aruandev finantsinstitutsioon on seotud. Kajastada tuleb iga väärtpaberistamise peamisi tunnuseid (nt alusvarade kogumi laad ja omavahendite nõuded). |
| --- | --- |

111.

| 112. | Neid vorme täidetakse järgmistel juhtudel.






  a. | Aruandva finantsinstitutsiooni algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised (sh siis, kui asjaomasel finantsinstitutsioonil ei ole ühtegi väärtpaberistamise positsiooni). Kui finantsinstitutsioonil on vähemalt üks väärtpaberistamise positsioon, esitab ta (olenemata sellest, kas riski oluline osa on üle kantud või mitte) teabe kõigi (nii kauplemisportfelliväliste kui ka kauplemisportfelli kuuluvate) positsioonide kohta, mida ta hoiab. Hoitavad positsioonid on need, mida hoitakse määruse (EL) 2017/2402 artikli 6 kohaselt ja kui kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 43 lõiget 6, siis määruse (EL) nr 575/2013 31. detsembril 2018 kehtinud versiooni artikli 405 kohaselt. |
| --- | --- | --- |

112.

a.

Aruandva finantsinstitutsiooni algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised (sh siis, kui asjaomasel finantsinstitutsioonil ei ole ühtegi väärtpaberistamise positsiooni). Kui finantsinstitutsioonil on vähemalt üks väärtpaberistamise positsioon, esitab ta (olenemata sellest, kas riski oluline osa on üle kantud või mitte) teabe kõigi (nii kauplemisportfelliväliste kui ka kauplemisportfelli kuuluvate) positsioonide kohta, mida ta hoiab. Hoitavad positsioonid on need, mida hoitakse määruse (EL) 2017/2402 artikli 6 kohaselt ja kui kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 43 lõiget 6, siis määruse (EL) nr 575/2013 31. detsembril 2018 kehtinud versiooni artikli 405 kohaselt.

| b. | Väärtpaberistamised, mille esmane alusvara on finantskohustused, mille on algselt emiteerinud aruandev finantsinstitutsioon ja mille on (osaliselt) omandanud väärtpaberistamisettevõtja. See alusvara võib hõlmata pandikirju või muid kohustusi ja seda tuleb vastavalt kajastada veerus 0160. |
| --- | --- |

b.

Väärtpaberistamised, mille esmane alusvara on finantskohustused, mille on algselt emiteerinud aruandev finantsinstitutsioon ja mille on (osaliselt) omandanud väärtpaberistamisettevõtja. See alusvara võib hõlmata pandikirju või muid kohustusi ja seda tuleb vastavalt kajastada veerus 0160.

| c. | Väärtpaberistamises hoitavad positsioonid, kui aruandev finantsinstitutsioon ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor (st ta on investor või algne laenuandja).
  Vormis C 14.01 kajastatakse ainult need väärtpaberistamise positsioonid, mida käsitletakse väärtpaberistamise raamistiku alusel. |
| --- | --- |

c.

Väärtpaberistamises hoitavad positsioonid, kui aruandev finantsinstitutsioon ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor (st ta on investor või algne laenuandja).

Vormis C 14.01 kajastatakse ainult need väärtpaberistamise positsioonid, mida käsitletakse väärtpaberistamise raamistiku alusel.

| 113. | Vormi esitavad konsolideerimisgrupid ning eraldiseisvad finantsinstitutsioonid, (6) mis asuvad samas riigis, kus nende suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid. Juhul kui väärtpaberistamised hõlmavad mitut samasse konsolideerimisgruppi kuuluvat üksust, esitatakse üksikasjalik jaotus üksuste lõikes. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Vastavalt määruse (EL) 2017/2402 artiklile 5, millega on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonidesse investeerivad finantsinstitutsioonid koguvad asjaomaste väärtpaberistamiste kohta üksikasjalikku teavet hoolsuskohustuse täitmiseks, kohaldatakse käesoleva vormi aruandlusnõudeid piiratud määral ka investorite suhtes. Eelkõige peavad nad kajastama andmeid veergudes 0010–0040; 0070–0110; 0160; 0190; 0290–0300; 0310–0470. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Algse laenuandjana tegutsevad finantsinstitutsioonid (kes ei ole ka sama väärtpaberistamise tehingu algatajad ega sponsorid) kajastavad selles vormis andmeid üldiselt samal määral nagu investorid. |
| --- | --- |

115.

3.8.2.   Vormi SEC DETAILS jaotus

| 116. | SEC DETAILS koosneb kahest vormist. Vormis SEC DETAILS antakse ülevaate väärtpaberistamistest. Vormis SEK DETAILS 2 esitatakse selliste väärtpaberistamise positsioonide jaotus, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole, kohaldatud meetodite lõikes. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Kauplemisportfellis olevaid väärtpaberistamise positsioone kajastatakse ainult veergudes 0010–0020, 0420, 0430, 0431, 0432, 0440 ja 0450–0470. Veergudes 0420, 0430 ja 0440 arvestavad finantsinstitutsioonid netopositsiooni omavahendite nõudele vastava riskikaaluga. |
| --- | --- |

117.

3.8.3.   C 14.00 – Üksikasjalik teave väärtpaberistamiste kohta (SEC DETAILS)

| Veerg |
| --- |
| 0010 | SISEKOOD

  Sisekood (tähtnumbriline), mida finantsinstitutsioon kasutab väärtpaberistamise identifitseerimiseks
  Sisekood on seotud väärtpaberistamise tunnusega. |
| 0020 | VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS

  Väärtpaberistamistehingu ametlikuks registreerimiseks kasutatav kood või kui seda ei ole, siis nimi, mille all väärtpaberistamistehingut turul tuntakse (või finantsinstitutsioonis tuntakse, kui tegu on sise- või privaattehinguga)
  Kui on võimalik kasutada rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit ISIN (nt avalike tehingute puhul), kajastatakse selles veerus tähemärke, mis on samad kõigi väärtpaberistamise seeriate puhul. |
| 0021 | GRUPISISENE, SUUNATUD VÕI AVALIK VÄÄRTPABERISTAMINE?

  Selles veerus esitatakse teave selle kohta, kas väärtpaberistamise tehing on grupisisene, privaatne või avalik.
  Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest:






  — | suunatud; |

Veerg

0010

SISEKOOD

Sisekood (tähtnumbriline), mida finantsinstitutsioon kasutab väärtpaberistamise identifitseerimiseks

Sisekood on seotud väärtpaberistamise tunnusega.

0020

VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS

Väärtpaberistamistehingu ametlikuks registreerimiseks kasutatav kood või kui seda ei ole, siis nimi, mille all väärtpaberistamistehingut turul tuntakse (või finantsinstitutsioonis tuntakse, kui tegu on sise- või privaattehinguga)

Kui on võimalik kasutada rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit ISIN (nt avalike tehingute puhul), kajastatakse selles veerus tähemärke, mis on samad kõigi väärtpaberistamise seeriate puhul.

0021

GRUPISISENE, SUUNATUD VÕI AVALIK VÄÄRTPABERISTAMINE?

Selles veerus esitatakse teave selle kohta, kas väärtpaberistamise tehing on grupisisene, privaatne või avalik.

Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest:

—

suunatud;

| — | grupisisene; |
| --- | --- |

—

grupisisene;

| — | avalik. |
| --- | --- |

—

avalik.

0110

FINANTSINSTITUTSIOONI ROLL (VÄÄRTPABERISE TEHINGU ALGATAJA / SPONSOR / ALGNE LAENUANDJA / INVESTOR)

Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest:

| — | väärtpaberistamise tehingu algataja; |
| --- | --- |

—

väärtpaberistamise tehingu algataja;

| — | sponsor; |
| --- | --- |

—

sponsor;

| — | investor; |
| --- | --- |

—

investor;

| — | algne laenuandja. |
| --- | --- |

—

algne laenuandja.

Väärtpaberistamise tehingu algataja on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 13 ja sponsor kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14. Investorina käsitatakse finantsinstitutsioone, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2017/2402 artiklit 5. Kui kohaldatakse määruse (EL) 2017/2402 artikli 43 lõiget 5, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 31. detsembril 2018 kehtinud versiooni artikleid 406 ja 407.

0030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS

Sellesse veergu kantakse väärtpaberistamise tehingu algataja LEI-kood, järelevalveasutuselt väärtpaberistamise tehingu algatajale antud kood või kui seda ei ole, siis finantsinstitutsiooni nimi.

Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul, kus aruande esitaja on kas tehingu algataja, sponsor või algne laenuandja, kajastatakse kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate selliste üksuste tunnuseid, kes on tehinguga seotud (väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsori või algse laenuandjana). Kui koodi ei ole või kui aruandev finantsinstitutsioon ei tea seda, kajastatakse finantsinstitutsiooni nime.

Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul, kus aruande esitaja on investor, kajastatakse kõigi tehingu algatajate tunnuseid või kui neid ei ole, siis nende nimesid. Kui aruandev üksus nimesid ei tea, kajastab ta väärtpaberistamise tehingut mitme müüjaga tehinguna.

0040

VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK

Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest:

| — | varaga tagatud kommertsväärtpaberite programm; |
| --- | --- |

—

varaga tagatud kommertsväärtpaberite programm;

| — | varaga tagatud kommertsväärtpaberite tehing; |
| --- | --- |

—

varaga tagatud kommertsväärtpaberite tehing;

| — | muu traditsiooniline väärtpaberistamine kui viivisnõuete väärtpaberistamine; |
| --- | --- |

—

muu traditsiooniline väärtpaberistamine kui viivisnõuete väärtpaberistamine;

| — | mittekvalifitseeruv viivisnõuete väärtpaberistamine; |
| --- | --- |

—

mittekvalifitseeruv viivisnõuete väärtpaberistamine;

| — | kvalifitseeruv viivisnõuete väärtpaberistamine; |
| --- | --- |

—

kvalifitseeruv viivisnõuete väärtpaberistamine;

| — | sünteetiline tehing. |
| --- | --- |

—

sünteetiline tehing.

Varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmi ja tehingu ning traditsioonilise ja sünteetilise väärtpaberistamise määratlus on esitatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktides 11–14. Kvalifitseeruva traditsioonilise viivisnõuete väärtpaberistamise ja viivisnõuete väärtpaberistamise määratlus on esitatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõikes 1.

0051

ARVESTUSLIK KÄSITLUS: KAS VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONE KAJASTATAKSE BILANSIS VÕI NEED ARVATAKSE BILANSIST VÄLJA?

Väärtpaberistamise tehingu algatajaks, sponsoriks ja algseks laenuandjaks olevad finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest:

| — | „K – kajastatakse täielikult“, kui väärtpaberistatud riskipositsioone kajastatakse täielikult; |
| --- | --- |

—

„K – kajastatakse täielikult“, kui väärtpaberistatud riskipositsioone kajastatakse täielikult;

| — | „P – osaliselt välja arvatud“, kui väärtpaberistatud riskipositsioonide kajastamine on osaliselt lõpetatud; |
| --- | --- |

—

„P – osaliselt välja arvatud“, kui väärtpaberistatud riskipositsioonide kajastamine on osaliselt lõpetatud;

| — | „R – täielikult välja arvatud“, kui väärtpaberistatud riskipositsioonide kajastamine on täielikult lõpetatud; |
| --- | --- |

—

„R – täielikult välja arvatud“, kui väärtpaberistatud riskipositsioonide kajastamine on täielikult lõpetatud;

| — | „N – ei kohaldata“, kui ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

„N – ei kohaldata“, kui ei kohaldata.

Selles veerus kajastatakse kokkuvõtlikult tehingu arvestuslikku käsitlust. Määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 244 ja 245 kohane märkimisväärne riski ülekandmine ei mõjuta tehingu arvestuslikku käsitlust asjakohase raamatupidamisraamistiku kohaselt.

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul väärtpaberistamise tehingu algatajad selles veerus andmeid ei kajasta.

Lühend P (osaliselt välja arvatud) märgitakse juhul, kui väärtpaberistatud vara kajastatakse bilansis sel määral, mil aruandev üksus on sellega jätkuvalt seotud, vastavalt IFRS 9 punktidele 3.2.16–3.2.21.

0060

MAKSEVÕIMEKÄSITLUS: VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID?

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 109, 244 ja 245

Üksnes väärtpaberistamise tehingu algatajad märgivad ühe järgmistest:

| — | omavahendite nõudeid ei kohaldata; |
| --- | --- |

—

omavahendite nõudeid ei kohaldata;

| — | kauplemisportfelliväline; |
| --- | --- |

—

kauplemisportfelliväline;

| — | kauplemisportfelli kuuluv; |
| --- | --- |

—

kauplemisportfelli kuuluv;

| — | osaliselt kauplemisportfelliväline ja osaliselt kauplemisportfelli kuuluv. |
| --- | --- |

—

osaliselt kauplemisportfelliväline ja osaliselt kauplemisportfelli kuuluv.

Selles veerus kajastatakse kokkuvõtlikult väärtpaberistamise tehingu algataja poolset väärtpaberistamise skeemi maksevõimekäsitlust. Selles märgitakse, kas omavahendite nõudeid arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele või väärtpaberistamise positsioonidele (kauplemisportfelliväline / kauplemisportfelli kuuluv).

Kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (sest märkimisväärset riski üle ei kantud), kajastatakse krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SA nende väärtpaberistatud riskipositsioonide puhul, millele kohaldatakse standardmeetodit, või vormis CR IRB, kui kohaldatakse sisereitingute meetodit.

Kui aga omavahendite nõuded põhinevad kauplemisportfellivälistel väärtpaberistamise positsioonidel (sest saavutati märkimisväärse riski ülekandmine), kajastatakse krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist vormil CR SEC. Kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamise positsioonide puhul kajastatakse tururiski omavahendite nõuete arvutamist vormis MKR SA TDI (standarditud üldine positsioonirisk) ja vormides MKR SA SEC või MKR SA CTP (standarditud spetsiifiline positsioonirisk) või vormis MKR IM (sisemudelid).

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul väärtpaberistamise tehingu algatajad selles veerus andmeid ei kajasta.

0061

MÄRKIMISVÄÄRSE RISKI ÜLEKANDMINE

Üksnes väärtpaberistamise tehingu algatajad märgivad ühe järgmistest:

| — | ei kohaldata märkimisväärsele riski ülekandmisele; kohaldatakse aruandva üksuse väärtpaberistatud riskipositsioonide riskikaalu; |
| --- | --- |

—

ei kohaldata märkimisväärsele riski ülekandmisele; kohaldatakse aruandva üksuse väärtpaberistatud riskipositsioonide riskikaalu;

| — | märkimisväärne riski üleandmine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 2 punkti a või 245 lõike 2 punkti a kohaselt; |
| --- | --- |

—

märkimisväärne riski üleandmine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 2 punkti a või 245 lõike 2 punkti a kohaselt;

| — | märkimisväärne riski üleandmine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 2 punkti b või 245 lõike 2 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

—

märkimisväärne riski üleandmine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 2 punkti b või 245 lõike 2 punkti b kohaselt;

| — | märkimisväärne riski üleandmine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 3 punkti a või 245 lõike 3 punkti a kohaselt; |
| --- | --- |

—

märkimisväärne riski üleandmine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 3 punkti a või 245 lõike 3 punkti a kohaselt;

| — | 1 250  % riskikaalu kohaldamine või alles hoitud positsioonide mahaarvestamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 1 punkti b või 245 lõike 1 punktile b. |
| --- | --- |

—

1 250  % riskikaalu kohaldamine või alles hoitud positsioonide mahaarvestamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 1 punkti b või 245 lõike 1 punktile b.

Selles veerus on kokkuvõte selle kohta, kas on saavutatud märkimisväärne riski ülekandmine ja kui on, siis kuidas. Märkimisväärse riski ülekandmise saavutamine määrab ära tehingu algataja maksevõimekäsitluse.

0070

VÄÄRTPABERISTAMINE VÕI EDASIVÄÄRTPABERISTAMINE?

Kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktides 61 ja 63 esitatud määratlusi (vastavalt väärtpaberistamine ja edasiväärtpaberistamine) arvestades väärtpaberistamise liik, kasutades järgmisi lühendeid:

| — | väärtpaberistamine; |
| --- | --- |

—

väärtpaberistamine;

| — | edasiväärtpaberistamine. |
| --- | --- |

—

edasiväärtpaberistamine.

0075

STANDARDVÄÄRTPABERISTAMINE

Määruse (EL) 2017/2402 artikkel 18

Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest lühenditest:

| JAH | – jah; |
| --- | --- |
| EI | – ei. |

JAH

– jah;

EI

– ei.

0446

VÄÄRTPABERISTAMISED, MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 243, 270 ja 494c

Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest lühenditest:

| JAH | – jah; |
| --- | --- |
| EI | – ei. |

JAH

– jah;

EI

– ei.

„JAH“ märgitakse järgmistel juhtudel:

| — | standardväärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 243; |
| --- | --- |

—

standardväärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 243;

| — | selliste bilansiliste standardväärtpaberistamiste kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonid, mis vastavad kõnealuse käsitluse nõuetele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 270; |
| --- | --- |

—

selliste bilansiliste standardväärtpaberistamiste kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonid, mis vastavad kõnealuse käsitluse nõuetele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 270;

| — | VKE-põhised sünteetilised väärtpaberistamised, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 494c. |
| --- | --- |

—

VKE-põhised sünteetilised väärtpaberistamised, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 494c.

0076

ÜLETULU LIIK

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 2 punkt 29

Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest:

| — | ületulu puudub; |
| --- | --- |

—

ületulu puudub;

| — | ületulu, kindlaksmääratud summa - „kasuta või kaota“ mehhanism; |
| --- | --- |

—

ületulu, kindlaksmääratud summa - „kasuta või kaota“ mehhanism;

| — | ületulu, kindlaksmääratud summa - nn lõksumehhanism (trapped mechanism); |
| --- | --- |

—

ületulu, kindlaksmääratud summa - nn lõksumehhanism (trapped mechanism);

| — | ületulu, muutuvsumma - „kasuta või kaota“ mehhanism; |
| --- | --- |

—

ületulu, muutuvsumma - „kasuta või kaota“ mehhanism;

| — | ületulu, muutuvsumma - nn lõksumehhanism (trapped mechanism). |
| --- | --- |

—

ületulu, muutuvsumma - nn lõksumehhanism (trapped mechanism).

0077

AMORTISEERIMISSÜSTEEM

Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest:

| — | järjestikune amortiseerimine; |
| --- | --- |

—

järjestikune amortiseerimine;

| — | proportsionaalne amortiseerimine; |
| --- | --- |

—

proportsionaalne amortiseerimine;

| — | proportsionaalne amortiseerimine, mis muudetakse järjestikuseks amortiseerimiseks. Vastab bilansilise väärtpaberistamise standardväärtpaberistamise kriteeriumidele
  (määruse (EL) 2017/2402 artikli 26c lõige 5); |
| --- | --- |

—

proportsionaalne amortiseerimine, mis muudetakse järjestikuseks amortiseerimiseks. Vastab bilansilise väärtpaberistamise standardväärtpaberistamise kriteeriumidele

(määruse (EL) 2017/2402 artikli 26c lõige 5);

| — | proportsionaalne amortiseerimine, mis muudetakse järjestikuseks amortiseerimiseks. Vastab muude kui varaga tagatud kommertsväärtpaberite tehingute standardväärtpaberistamise kriteeriumidele
  (suunised muude kui varaga tagatud kommertsväärtpaberite tehingute standardväärtpaberistamise kriteeriumide kohta ja määruse (EL) 2017/2402 artikli 21 lõige 5); |
| --- | --- |

—

proportsionaalne amortiseerimine, mis muudetakse järjestikuseks amortiseerimiseks. Vastab muude kui varaga tagatud kommertsväärtpaberite tehingute standardväärtpaberistamise kriteeriumidele

(suunised muude kui varaga tagatud kommertsväärtpaberite tehingute standardväärtpaberistamise kriteeriumide kohta ja määruse (EL) 2017/2402 artikli 21 lõige 5);

| — | proportsionaalne amortiseerimine, mis muudetakse järjestikuseks amortiseerimiseks. Ei vasta kriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

proportsionaalne amortiseerimine, mis muudetakse järjestikuseks amortiseerimiseks. Ei vasta kriteeriumidele;

| — | muu amortiseerimissüsteem. |
| --- | --- |

—

muu amortiseerimissüsteem.

0078

TAGATISE ANDMISE VÕIMALUSED

Määruse (EL) 2017/2402 artikkel 26e

Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest krediidiriskikaitse lepingu tagamise võimalustest:

| — | tagatis 0 % riskiga kaalutud võlaväärtpaberite kujul.
  Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 esimese lõigu punkti a; |
| --- | --- |

—

tagatis 0 % riskiga kaalutud võlaväärtpaberite kujul.

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 esimese lõigu punkti a;

| — | tagatis rahana, mida hoitakse kolmandast isikust krediidiasutuses, mille krediidikvaliteedi aste on 3 või üle selle.
  Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 esimese lõigu punkti b; |
| --- | --- |

—

tagatis rahana, mida hoitakse kolmandast isikust krediidiasutuses, mille krediidikvaliteedi aste on 3 või üle selle.

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 esimese lõigu punkti b;

| — | tagatis rahana, mis on hoiustatud väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja juures, kui väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja vastab vähemalt krediidikvaliteedi astmele 2. |
| --- | --- |

—

tagatis rahana, mis on hoiustatud väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja juures, kui väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja vastab vähemalt krediidikvaliteedi astmele 2.

| — | Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 teine lõik; |
| --- | --- |

—

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 teine lõik;

| — | tagatis rahana, mis on hoiustatud väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja juures, kui väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja vastab vähemalt krediidikvaliteedi astmele 3. |
| --- | --- |

—

tagatis rahana, mis on hoiustatud väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja juures, kui väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja vastab vähemalt krediidikvaliteedi astmele 3.

| — | Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 kolmas lõik; |
| --- | --- |

—

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 kolmas lõik;

| — | nõuded on täidetud selliste investeeringute puhul, mis on tehtud krediidiriski vahetustehingut sisaldavatesse võlakirjadesse, mille on emiteerinud väärtpaberistamise tehingu algataja. |
| --- | --- |

—

nõuded on täidetud selliste investeeringute puhul, mis on tehtud krediidiriski vahetustehingut sisaldavatesse võlakirjadesse, mille on emiteerinud väärtpaberistamise tehingu algataja.

| — | Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 neljas lõik; |
| --- | --- |

—

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 neljas lõik;

| — | tagatis puudub, investori puhul saab kasutada 0 % riskikaalu. |
| --- | --- |

—

tagatis puudub, investori puhul saab kasutada 0 % riskikaalu.

| — | Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 8 punkt a; |
| --- | --- |

—

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 8 punkt a;

| — | tagatis puudub, investoril on üksuse edasigarantii, mille puhul saab kasutada 0 % riskikaalu. |
| --- | --- |

—

tagatis puudub, investoril on üksuse edasigarantii, mille puhul saab kasutada 0 % riskikaalu.

| — | Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 8 punkt b; |
| --- | --- |

—

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 8 punkt b;

| — | muud liiki tagatis: võlaväärtpaberid, mis ei vasta määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e nõuetele; |
| --- | --- |

—

muud liiki tagatis: võlaväärtpaberid, mis ei vasta määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e nõuetele;

| — | muud liiki tagatis: raha, mis ei vasta määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e nõuetele; |
| --- | --- |

—

muud liiki tagatis: raha, mis ei vasta määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e nõuetele;

| — | tagatis puudub, ei vasta bilansilise väärtpaberistamise standardväärtpaberistamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

tagatis puudub, ei vasta bilansilise väärtpaberistamise standardväärtpaberistamise kriteeriumidele.

| — | Muud juhud, kus tagatis puudub, kuid investori puhul saab kasutada 0 % riskikaalu või investoril on üksuse edasigarantii, mille puhul saab kasutada 0 % riskikaalu. |
| --- | --- |

—

Muud juhud, kus tagatis puudub, kuid investori puhul saab kasutada 0 % riskikaalu või investoril on üksuse edasigarantii, mille puhul saab kasutada 0 % riskikaalu.

Seda veergu täidetakse üksnes juhul, kui veerus 0040 on märgitud „sünteetiline tehing“.

0080–0100

SÄILITAMINE

Määruse (EL) 2017/2402 artikkel 6 Kui kohaldatakse määruse (EL) 2017/2402 artikli 43 lõiget 6, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 31. detsembril 2018 kehtinud versiooni artiklit 405.

0080

KOHALDATAV SÄILITAMISE LIIK

Iga algatatud väärtpaberistamise skeemi puhul kajastatakse asjakohast majandusliku netohuvi säilitamise liiki vastavalt määruse (EL) 2017/2402 artiklile 6.

| | A – vertikaalne lõik (väärtpaberistamise positsioonid): „säilitatakse vähemalt 5 % iga investoritele müüdud või üle kantud väärtpaberistamise seeria nimiväärtusest“; |
| --- | --- |

A – vertikaalne lõik (väärtpaberistamise positsioonid): „säilitatakse vähemalt 5 % iga investoritele müüdud või üle kantud väärtpaberistamise seeria nimiväärtusest“;

| | V – vertikaalne lõik (väärtpaberistatud riskipositsioonid): säilitatakse vähemalt 5 % iga väärtpaberistatud riskipositsiooni krediidiriskist, kui selliste väärtpaberistatud riskipositsioonidega seoses sel viisil säilitatud krediidirisk on alati sama või madalama nõudeõiguse järguga võrreldes krediidiriskiga, mis on väärtpaberistatud seoses samade asjaomaste riskipositsioonidega; |
| --- | --- |

V – vertikaalne lõik (väärtpaberistatud riskipositsioonid): säilitatakse vähemalt 5 % iga väärtpaberistatud riskipositsiooni krediidiriskist, kui selliste väärtpaberistatud riskipositsioonidega seoses sel viisil säilitatud krediidirisk on alati sama või madalama nõudeõiguse järguga võrreldes krediidiriskiga, mis on väärtpaberistatud seoses samade asjaomaste riskipositsioonidega;

| | B – uuenevad nõuded: „uuenevate riskipositsioonide väärtpaberistamise korral säilitatakse väärtpaberistamise tehingu algataja huvi vähemalt 5 % ulatuses väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest“; |
| --- | --- |

B – uuenevad nõuded: „uuenevate riskipositsioonide väärtpaberistamise korral säilitatakse väärtpaberistamise tehingu algataja huvi vähemalt 5 % ulatuses väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest“;

| | C – bilansilised: „säilitatakse juhuslikult valitud riskipositsioonid, mis on vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest, juhul kui sellised riskipositsioonid oleksid väärtpaberistamise käigus väärtpaberistatud, tingimusel, et potentsiaalselt väärtpaberistatud riskipositsioonide arv ei ole tehingu algatamisel väiksem kui 100“; |
| --- | --- |

C – bilansilised: „säilitatakse juhuslikult valitud riskipositsioonid, mis on vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest, juhul kui sellised riskipositsioonid oleksid väärtpaberistamise käigus väärtpaberistatud, tingimusel, et potentsiaalselt väärtpaberistatud riskipositsioonide arv ei ole tehingu algatamisel väiksem kui 100“;

| | D – esimese järjekoha kahju: „säilitatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria ja vajaduse korral muud väärtpaberistamise seeriad, millel on sama või kõrgem riskiprofiil kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud ja mille tähtpäev ei saabu varem kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud, nii et säilitatakse kokku vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest“; |
| --- | --- |

D – esimese järjekoha kahju: „säilitatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria ja vajaduse korral muud väärtpaberistamise seeriad, millel on sama või kõrgem riskiprofiil kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud ja mille tähtpäev ei saabu varem kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud, nii et säilitatakse kokku vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest“;

| | E – vabastatud: Seda koodi kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2017/2402 artikli 6 lõiget 6; |
| --- | --- |

E – vabastatud: Seda koodi kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2017/2402 artikli 6 lõiget 6;

| | U – nõuete rikkumine või tundmatu: seda lühendit kajastatakse juhul, kui aruandvale üksusele ei ole kindlalt teada, millist säilitamise liiki kohaldatakse, või nõuete mittejärgimise korral. |
| --- | --- |

U – nõuete rikkumine või tundmatu: seda lühendit kajastatakse juhul, kui aruandvale üksusele ei ole kindlalt teada, millist säilitamise liiki kohaldatakse, või nõuete mittejärgimise korral.

0090

SÄILITAMISE % ARUANDEKUUPÄEVA SEISUGA

Väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsor või algne laenuandja säilitab olulise majandusliku netohuvi (vähemalt 5 %, väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva seisuga).

Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui veerus 0080 (kohaldatav säilitamise liik) kajastatakse lühendit E (vabastatud).

0100

SÄILITAMISNÕUDE JÄRGIMINE?

Finantsinstitutsioonid märgivad järgmised lühendid:

| JAH | – jah; |
| --- | --- |
| EI | – ei. |

JAH

– jah;

EI

– ei.

Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui veerus 0080 (kohaldatav säilitamise liik) kajastatakse lühendit E (vabastatud).

0120–0130

VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE PROGRAMMIGA HÕLMAMATA

Tulenevalt varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmide (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punkt 11) erilaadist, mis on tingitud asjaolust, et need hõlmavad mitut individuaalset väärtpaberistamise positsiooni, ei kajastata kõnealuseid programme veergudes 0120, 0121 ja 0130.

0120

ALGATAMISE KUUPÄEV (pp.kk.aaaa)

Väärtpaberistamise tehingu algatamise kuud ja aastat (st nõuete kogumi koostamise lõppkuupäeva) kajastatakse vastavalt järgmisele vormingule: kk.aaaa.

Aruandekuupäevade vahel ühegi väärtpaberistamise skeemi algatamise kuupäev ei muutu. Avatud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul on algatamise kuupäevaks väärtpaberite esmase emiteerimise kuupäev.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

0121

VIIMASE VÄLJAANDMISE KUUPÄEV (pp.kk.aaaa)

Väärtpaberistamise viimase emissiooni kuud ja aastat kajastatakse vastavalt järgmisele vormingule: „pp.kk.aaaa“.

Määrust (EL) 2017/2402 kohaldatakse ainult nende väärtpaberistamiste suhtes, milles emiteeritakse väärtpaberid 1. jaanuaril 2019 või pärast seda kuupäeva. Viimase väärtpaberite emissiooni kuupäev määrab ära, kas väärtpaberistamise skeemile kohaldatakse määrust (EL) 2017/2402.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

0130

VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEVA SEISUGA

Selles veerus esitatakse väärtpaberistatud portfelli kogusumma (võttes aluseks esmased riskipositsioonid enne ümberhindlustegurite kohaldamist) väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva seisuga.

Avatud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul kajastatakse seda summat väärtpaberite esmase emiteerimise algatamise kuupäeva seisuga. Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul ei võeta arvesse väärtpaberistamise kogumi muid varasid. Mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul (st mitu väärtpaberistamise tehingu algatajat) kajastatakse ainult summat, mis vastab aruandva üksuse osale väärtpaberistatud portfellis. Kohustuste väärtpaberistamiste puhul kajastatakse ainult aruandva üksuse emiteeritud summat.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

0140–0225

VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONID

Veergudes 0140–0225 esitab aruandev üksus teabe väärtpaberistatud portfelli tunnuste kohta.

0140

KOGUSUMMA

Finantsinstitutsioonid kajastavad väärtpaberistatud portfelli väärtust aruandekuupäeva seisuga, st väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummat. Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul ei võeta arvesse väärtpaberistamise kogumi muid varasid. Mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul (st mitu väärtpaberistamise tehingu algatajat) kajastatakse ainult summat, mis vastab aruandva üksuse osale väärtpaberistatud portfellis. Suletud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul (st väärtpaberistatud varade portfelli ei saa pärast väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva laiendada) summat järk-järgult vähendatakse.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

0150

FINANTSINSTITUTSIOONI OSA (%)

Finantsinstitutsiooni osa (protsendina kahe komakoha täpsusega) väärtpaberistatud portfellis aruandekuupäeva seisuga. Selles veerus kajastatav näitaja on vaikimisi 100 %, välja arvatud mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul. Sel juhul kajastab aruandev üksus oma praegust osa väärtpaberistatud portfellis (samaväärne veeruga 0140 suhtelisest seisukohast).

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

0160

LIIK

Selles veerus kogutakse teavet väärtpaberistatud portfelli varade (elamuhüpoteekidest teiste äriklientidega seotud nõueteni) ja kohustuste (pandikirjad ja muud kohustused) liigi kohta. Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest valikutest, võttes arvesse suurimat makseviivituses olevat riskipositsiooni

| | Jaenõuded: | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegid |
| --- | --- | --- |

Jaenõuded:

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegid

| | Krediitkaardinõuded |
| --- | --- |

Krediitkaardinõuded

| | Tarbimislaenud |
| --- | --- |

Tarbimislaenud

| | VKEdele antud laenud (käsitatakse jaenõuetena) |
| --- | --- |

VKEdele antud laenud (käsitatakse jaenõuetena)

| | Muud jaenõuded |
| --- | --- |

Muud jaenõuded

| | Äriklientidega seotud riskipositsioonid | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegid |
| --- | --- | --- |

Äriklientidega seotud riskipositsioonid

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegid

| | Liising |
| --- | --- |

Liising

| | Äriühingutele antud laenud |
| --- | --- |

Äriühingutele antud laenud

| | VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud |
| --- | --- |

VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud

| | Nõuded klientide vastu |
| --- | --- |

Nõuded klientide vastu

| | Muud äriklientidega seotud nõuded |
| --- | --- |

Muud äriklientidega seotud nõuded

| | Kohustused: | Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid |
| --- | --- | --- |

Kohustused:

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

| | Muud kohustused |
| --- | --- |

Muud kohustused

Kui väärtpaberistatud riskipositsioonide kogum koosneb eespool osutatud eri liiki varadest või kohustustest, kajastab finantsinstitutsioon kõige olulisemat liiki. Edasiväärtpaberistamiste puhul võtab finantsinstitutsioon aluseks esmase alusvarakogumi.

Suletud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul ei saa liiki aruandekuupäevade vahel muuta.

Kohustusi tuleks mõista aruandva finantsinstitutsiooni poolt algselt emiteeritud kohustustena (vt selle lisa punkti 3.2.1 alapunkti 112 alapunkt b).

0171

SISEREITINGUTE MEETODI % KOHALDATUD MEETODIS

Selles veerus kogutakse teavet meetodi(te) kohta, mida finantsinstitutsioon väärtpaberistatud riskipositsioonide suhtes aruandekuupäeval kohaldaks.

Finantsinstitutsioonid kajastavad nende väärtpaberistatud riskipositsioonide protsenti (nende väärtuse alusel), millele aurandekuupäeval kohaldatakse sisereitingute meetodit.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Seda veergu ei kohaldata siiski kohustuste väärtpaberistamiste suhtes.

0180

RISKIPOSITSIOONIDE ARV

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 259 lõige 4

Selle veeru täitmine on kohustuslik nende finantsinstitutsioonide jaoks, kes kasutavad väärtpaberistamise positsioonide puhul väärtpaberistamise sisereitingute meetodit (ja seega märgivad veergu 171 „üle 95 %“). Finantsinstitutsioon esitab riskipositsioonide tegeliku arvu.

Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral). Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui aruandev finantsinstitutsioon ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Selles veerus ei kajasta andmeid investorid.

0181

MAKSEVIIVITUSES OLEVAD RISKIPOSITSIOONID („W“) (%)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 261 lõige 2

Isegi kui finantsinstitutsioon ei kohalda väärtpaberistamise positsioonidele väärtpaberistamise standardmeetodit, peab ta kajastama makseviivituses olevate aluspositsioonide W-d, mis arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 261 lõike 2 kohaselt.

0190

RIIK

Finantsinstitutsioon peab kajastama tehingu esmase alusvara päritoluriigi (st algsete väärtpaberistatud nõuete vahetu võlgniku riik) riigikoodi (ISO 3166-1 alpha-2) (aluspositsioonide arvessevõtmine). Kui väärtpaberistamise kogum hõlmab eri riike, märgib finantsinstitutsioon kõige olulisema riigi. Kui ühegi riigi puhul ei ole ületatud künnis 20 % varadest/kohustustest, märgitakse „muud riigid“.

0201

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJU (%)

Riskipositsioonidega kaalutud keskmist makseviivitusest tingitud kahjumäära (makseviivitusest tingitud kahju) kajastavad ainult need finantsinstitutsioonid, kes kohaldavad väärtpaberistamise sisereitingute meetodit (ja seega märgivad veergu 0170 „95 % või enam“). Makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 259 lõikele 5.

Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral).

0202

OODATAV KAHJU (%)

Väärtpaberistatud vara riskipositsiooni suurusega kaalutud keskmist oodatavat kahjumäära (oodatav kahju) kajastavad ainult need finantsinstitutsioonid, kes kohaldavad väärtpaberistamise sisereitingute meetodit (ja seega märgivad veergu 0171 „95 % või enam“). Väärtpaberistatud vara puhul, millele kohaldatakse standardmeetodit, kajastatakse oodatavat kahju spetsiifilise krediidiriskiga korrigeerimisena, nagu kirjas määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 111. Oodatav kahju arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatüki 3. jaole. Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral).

0203

OOTAMATU KAHJU (%)

Väärtpaberistatud vara riskipositsioonide suurusega kaalutud keskmist ootamatu kahju määra (ootamatu kahju) kajastavad ainult need finantsinstitutsioonid, kes kohaldavad väärtpaberistamise sisereitingute meetodit (ja seega märgivad veergu 0170 „95 % või enam“). Varaga seotud ootamatu kahju on riskiga kaalutud vara korrutatuna 8 %. Riskiga kaalutud vara arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatüki 2. jaole. Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral).

0204

VARADE RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG

Väärtpaberistatud varaga seotud nõuete suurusega kaalutud keskmine tähtaeg aurandekuupäeval tuleb esitada kõigil finantsinstitutsioonidel olenemata sellest, millisel meetodil nad kapitalinõudeid arvutavad. Finantsinstitutsioonid arvutavad iga vara lõpptähtaja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 162 lõike 2 punktide a ja f kohaselt, viie aasta ülempiiri kohaldamata.

0210

(-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised peavad hõlmama kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud varade allahindlus vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõikele 1. Eraldised peavad hõlmama bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

Selles veerus kogutakse teavet väärtpaberistatud riskipositsioonide suhtes kohaldatud väärtuste korrigeerimiste ja eraldiste kohta. Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

0221

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%) KIRB

Selle veeru täidavad ainult need finantsinstitutsioonid, kes kohaldavad väärtpaberistamise sisereitingute meetodit (ja seega märgivad veergu 171 „95 % või enam“), ning selles on teave KIRB kohta (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 255). KIRB-d väljendatakse protsentides (kahe komakohaga).

Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta. Varade väärtpaberistamise korral kajastatakse kõnealust teavet isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

0222

JAENÕUETE PROTSENT SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTES KOGUMITES

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktis 7 määratletud sisereitingute meetodil põhinevad kogumid, kui finantsinstitutsioon saab arvutada KIRB vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 3. jaole vähemalt 95 % aluspositsioonide puhul (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 259 lõige 2)

0223

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%) Ksa

See veerg tuleb täita isegi siis, kui finantsinstitutsioon ei kasuta väärtpaberistamise positsioonide puhul standardmeetodit. Selles veerus on teave KSA kohta (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 255 lõige 6). KSA-d väljendatakse protsentides (kahe komakohaga).

Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta. Varade väärtpaberistamise korral kajastatakse kõnealust teavet isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

0225

MEMOKIRJED: KREDIIDIRISKI KORRIGEERIMISED JOOKSVAL PERIOODIL

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 110

0230–0304

VÄÄRTPABERISTAMISE STRUKTUUR

Neis veergudes kogutakse teavet väärtpaberistamise struktuuri kohta vastavalt bilansilistele ja bilansivälistele positsioonidele, väärtpaberistamise seeriatele (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad / mezzanine-seeriad / esimese järjekoha kahju seeriad) ja lõpptähtajale aurandekuupäeva seisuga.

Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastatakse ainult aruandvale finantsinstitutsioonile vastavat või temale omistatavat summat.

0230–0255

BILANSIKIRJED

Nendes veergudes kogutakse teavet bilansiliste kirjete kohta, mis on jaotatud väärtpaberistamise seeriate (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad / mezzanine-seeriad / esimese järjekoha kahju seeriad) lõikes.

0230–0232

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

0230

SUMMA

Kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise positsioonide summa, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 lõikes 6.

0231

ALUMINE ERALDAMISPUNKT (%)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 256 lõikes 1 osutatud alumine eraldamispunkt (%).

0232 ja 0252

ASTE

Krediidikvaliteedi astmed on finantsinstitutsioonidele, kes kohaldavad väärtpaberistamise välisreitingute meetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 263 tabelid 1 ja 2 ning artikli 264 tabelid 3 ja 4). Need veerud tuleb täita kõigi reitinguga tehingute kohta, kasutatavast meetodist olenemata.

0240–0242

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

0240

SUMMA

Kajastatav summa hõlmab järgmist:

| — | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktis 18 määratletud väärtpaberistamise tehingu mezzanine-positsioonid; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktis 18 määratletud väärtpaberistamise tehingu mezzanine-positsioonid;

| — | täiendavad väärtpaberistamise positsioonid, mis ei ole määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktides 6, 17 ega 18 määratletud positsioonid. |
| --- | --- |

—

täiendavad väärtpaberistamise positsioonid, mis ei ole määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktides 6, 17 ega 18 määratletud positsioonid.

0241

SEERIATE ARV

Mezzanine väärtpaberistamise seeriate arv

0242

KÕIGE MADALAMA NÕUDEÕIGUSEGA SEERIA KREDIIDIKVALITEEDI ASTE

Kõige madalama nõudeõigusega mezzanine seeria krediidikvaliteedi aste, mis on tehtud kindlaks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 263 tabeli 2 ja artikli 264 tabeli 3 kohaselt.

0250–0252

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

0250

SUMMA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktis 17 määratletud esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria summa

0251

ÜLEMINE ERALDAMISPUNKT (%)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 256 lõikes 2 osutatud ülemine eraldamispunkt (%).

0252

ASTE

0254–0255

ÜLETAGATUS JA RAHASTATUD RESERVIKONTOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 256 lõiked 3 ja 4

Tagatiste ja rahastatud reservikontode summad, mis ei vasta määruse (EL) 2017/2402 artikli 2 punktis 6 esitatud „väärtpaberistamise seeria“ määratlusele, kuid mida käsitatakse seeriatena alumise ja ülemise eraldamispunkti arvutamisel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 256 lõikele 3.

0254

SUMMA

0255

MILLEST: TAGASTAMATU OSTUALLAHINDLUS

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 2 punkt 31

Finantsinstitutsioonid kajastavad tagastamatu ostuallahindlust aruandekuupäeva seisuga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõikele 7, kusjuures seda ostuallahindlust korrigeeritakse allapoole, võttes arvesse realiseerunud kahju, nagu on osutatud teises lõigus. Seda veergu täidetakse ainult juhul, kui veerus 0040 on märgitud „kvalifitseeruv viivisnõuete väärtpaberistamine“ või „mittekvalifitseeruv viivisnõuete väärtpaberistamine“.

0260–0287

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Nendes veergudes kogutakse teavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide kohta enne ümberhindlustegurite kohaldamist, mis on jaotatud väärtpaberistamise seeriate (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad / mezzanine-seeriad / esimese järjekoha kahju seeriad) lõikes.

0260–0285

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA SEERIAD / MEZZANINE SEERIAD / ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU SEERIAD

Siin kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise ning alumise eraldamispunkti, väärtpaberistamise seeriate arvu ja ülemise eraldamispunkti kindlaksmääramise kriteeriume nagu bilansikirjete puhul (vt juhised veergude 0230–0252 kohta).

0287

SÜNTEETILINE ÜLETULU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punkt 20, artikli 248 lõike 1 punkt e ja artikli 256 lõige 6

Seda veergu täidetakse üksnes juhul, kui veerus 0110 on märgitud „väärtpaberistamise tehingu algataja“.

0290–0300

LÕPPTÄHTAEG

0290

VARASEIM PROGNOOSITAV LÕPETAMISE KUUPÄEV

Kogu väärtpaberistamise tõenäoline lõpetamise kuupäev, võttes arvesse väärtpaberistamise lepingutingimusi ja praegu prognoositavaid finantstingimusi. Üldiselt on see varasem kuupäev järgmistest kuupäevadest:

| i) | varaseim kuupäev, mil lõpetavat ostuoptsiooni (määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktis 1) võib kasutada, võttes arvesse aluspositsiooni(de) lõpptähtaega, samuti nende prognoositavat ennetähtaegse tasumise määra või võimalikku lepingutingimuste uuesti läbirääkimist; |
| --- | --- |

i)

varaseim kuupäev, mil lõpetavat ostuoptsiooni (määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktis 1) võib kasutada, võttes arvesse aluspositsiooni(de) lõpptähtaega, samuti nende prognoositavat ennetähtaegse tasumise määra või võimalikku lepingutingimuste uuesti läbirääkimist;

| ii) | varaseim kuupäev, mil väärtpaberistamise tehingu algataja võib kasutada mis tahes muud ostuoptsiooni, mis on ette nähtud väärtpaberistamise lepingutingimustega ja mille tulemusel võib toimuda väärtpaberistamise täielik tagasivõtmine. |
| --- | --- |

ii)

varaseim kuupäev, mil väärtpaberistamise tehingu algataja võib kasutada mis tahes muud ostuoptsiooni, mis on ette nähtud väärtpaberistamise lepingutingimustega ja mille tulemusel võib toimuda väärtpaberistamise täielik tagasivõtmine.

Kajastatakse varaseima prognoositava lõpetamise päev, kuu ja aasta. Võimaluse korral märgitakse täpne kuupäev; kui see ei ole teada, märgitakse kuu esimene päev.

0291

TEHINGU ALGATAJA OSTUOPTSIOONID TEHINGUS

Ostuoptsiooni liik vastavalt esimesele eeldatavale lõpetamiskuupäevale:

| — | lõpetav ostuoptsioon, mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 4 punkti g nõuetele; |
| --- | --- |

—

lõpetav ostuoptsioon, mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 4 punkti g nõuetele;

| — | muu lõpetav ostuoptsioon; |
| --- | --- |

—

muu lõpetav ostuoptsioon;

| — | muud liiki ostuoptsioon. |
| --- | --- |

—

muud liiki ostuoptsioon.

0300

LEPINGUKOHANE LÕPPTÄHTAEG

Kuupäev, mil kõik väärtpaberistamise põhisummad ja intressid peavad olema lepingukohaselt tagasi makstud (põhineb tehingu dokumentatsioonil).

Kajastatakse lepingukohase lõpptähtaja päev, kuu ja aasta. Võimaluse korral märgitakse täpne kuupäev; kui see ei ole teada, märgitakse kuu esimene päev.

0302–0304

MEMOKIRJED

0302

MÜÜDUD RISKI ALUMINE ERALDAMISPUNKT (%)

Ainult väärtpaberistamise tehingu algataja peab kajastama sellise esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria alumist eraldamispunkti, mis müükase kolmandatele isikutele traditsiooniliseks väärtpaberistamiseks või mida sünteetilise väärtpaberistamisega seoses kaitsevad kolmandad isikud.

0303

MÜÜDUD RISKI ÜLEMINE ERALDAMISPUNKT (%)

Ainult väärtpaberistamise tehingu algataja peab kajastama sellise kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeria ülemist eraldamispunkti, mis müükase kolmandatele isikutele traditsiooniliseks väärtpaberistamiseks või mida sünteetilise väärtpaberistamisega seoses kaitsevad kolmandad isikud.

0304

TEHINGU ALGATAJA VÄIDETUD RISKI ÜLEKANDMINE (%)

Ainult väärtpaberistamise tehingu algataja kajastab kolmandatele isikutele üleantud väärtpaberistatud varaga seotud oodatava ja ootamatu kahju protsenti sellise kahju kogusuurusest. Kajastatakse aluspositsioonidega seotud eeldatavat ja ootamatut kahju, mis seejärel jaotatakse väärtpaberistamise kaskaadi kaudu vastavatesse väärtpaberistamise seeriatesse. Standardmeetodit kasutavate pankade jaoks on oodatav kahju väärtpaberistatud varade spetsiifiline krediidiriskiga korrigeerimine ja ootamatu kahju väärtpaberistatud riskipositsioonide kapitalinõue.

3.8.4.   C 14.01 – Üksikasjalik teave väärtpaberistamiste kohta (SEC DETAILS 2)

| 118. | Vorm SEC DETAILS 2 esitatakse eraldi järgmiste meetodite kasutamise puhul:






  1) | väärtpaberistamise sisereitingute meetod; |
| --- | --- | --- |

118.

1)

väärtpaberistamise sisereitingute meetod;

| 2) | väärtpaberistamise standardmeetod; |
| --- | --- |

2)

väärtpaberistamise standardmeetod;

| 3) | väärtpaberistamise välisreitingute meetod; |
| --- | --- |

3)

väärtpaberistamise välisreitingute meetod;

| 4) | 1 250 %; |
| --- | --- |

4)

1 250 %;

| 5) | sisemisel hinnangul põhinev meetod; |
| --- | --- |

5)

sisemisel hinnangul põhinev meetod;

| 6) | kvalifitseeruva viivisnõuete väärtpaberistamise kõrgema nõudeõiguse järguga seeriate erikäsitlus. |
| --- | --- |

6)

kvalifitseeruva viivisnõuete väärtpaberistamise kõrgema nõudeõiguse järguga seeriate erikäsitlus.

| Veerg |
| --- |
| 0010 | SISEKOOD

  Sisekood (tähtnumbriline), mida finantsinstitutsioon kasutab väärtpaberistamise identifitseerimiseks. Sisekood on seotud väärtpaberistamise tunnusega. |
| 0020 | VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS

  Väärtpaberistamispositsiooni (kui ühel real võib kajastada mitu positsiooni, siis väärtpaberistamise tehingu) ametlikuks registreerimiseks kasutatav kood või kui seda ei ole, siis nimi, mille all väärtpaberistamispositsiooni või -tehingut turul tuntakse (või finantsinstitutsioonis tuntakse, kui tegu on sise- või privaattehinguga). Kui on võimalik kasutada rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit ISIN (nt avalike tehingute puhul), kajastatakse selles veerus tähemärke, mis on samad kõigi väärtpaberistamise seeriate puhul. |
| 0310–0400 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Nendes veergudes kogutakse teavet väärtpaberistamise positsioonide kohta bilansiliste ja bilansiväliste positsioonide ning väärtpaberistamise seeriate kaupa (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad / mezzanine-seeriad / esimese järjekoha kahju seeriad) aruandekuupäeva seisuga. |
| 0310–0330 | BILANSIKIRJED

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu vormi C 14.00 veergude 0230, 0240 ja 0250 puhul. |
| 0340–0362 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu vormi C 14.00 veergude 0260–0287 puhul. |
| 0351 ja 0361 | KAITSE ANDJALE / INSTRUMENDILE VASTAV RISKIKAAL

  Garantii andja riskikaal (%) või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 249 kohase krediidiriski kaitset andva instrumendi riskikaal (%). |
| 0362 | SÜNTEETILINE ÜLETULU

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punkt 20, artikli 248 lõike 1 punkt e ja artikli 256 lõige 6
  Seda veergu täidetakse üksnes juhul, kui veerus 0110 on märgitud „väärtpaberistamise tehingu algataja“. |
| 0370–0400 | MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Nendes veergudes kogutakse lisateavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide (mida on juba kajastatud erineva jaotuse all veergudes 0340–0361) kogusumma kohta. |
| 0370 | OTSESED FINANTSGARANTIID

  Selles veerus kajastatakse andmeid selliste väärtpaberistamise positsioonide kohta, mida hoiavad väärtpaberistamise tehingu algatajad ja mis on tagatud otseste finantsgarantiidega.
  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 I lisale käsitatakse otsese finantsgarantiina järgmisi täisriskiga bilansiväliseid kirjeid:






  — | finantsgarantiid; |

Veerg

0010

SISEKOOD

Sisekood (tähtnumbriline), mida finantsinstitutsioon kasutab väärtpaberistamise identifitseerimiseks. Sisekood on seotud väärtpaberistamise tunnusega.

0020

VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS

Väärtpaberistamispositsiooni (kui ühel real võib kajastada mitu positsiooni, siis väärtpaberistamise tehingu) ametlikuks registreerimiseks kasutatav kood või kui seda ei ole, siis nimi, mille all väärtpaberistamispositsiooni või -tehingut turul tuntakse (või finantsinstitutsioonis tuntakse, kui tegu on sise- või privaattehinguga). Kui on võimalik kasutada rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit ISIN (nt avalike tehingute puhul), kajastatakse selles veerus tähemärke, mis on samad kõigi väärtpaberistamise seeriate puhul.

0310–0400

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Nendes veergudes kogutakse teavet väärtpaberistamise positsioonide kohta bilansiliste ja bilansiväliste positsioonide ning väärtpaberistamise seeriate kaupa (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad / mezzanine-seeriad / esimese järjekoha kahju seeriad) aruandekuupäeva seisuga.

0310–0330

BILANSIKIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu vormi C 14.00 veergude 0230, 0240 ja 0250 puhul.

0340–0362

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu vormi C 14.00 veergude 0260–0287 puhul.

0351 ja 0361

KAITSE ANDJALE / INSTRUMENDILE VASTAV RISKIKAAL

Garantii andja riskikaal (%) või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 249 kohase krediidiriski kaitset andva instrumendi riskikaal (%).

0362

SÜNTEETILINE ÜLETULU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punkt 20, artikli 248 lõike 1 punkt e ja artikli 256 lõige 6

Seda veergu täidetakse üksnes juhul, kui veerus 0110 on märgitud „väärtpaberistamise tehingu algataja“.

0370–0400

MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Nendes veergudes kogutakse lisateavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide (mida on juba kajastatud erineva jaotuse all veergudes 0340–0361) kogusumma kohta.

0370

OTSESED FINANTSGARANTIID

Selles veerus kajastatakse andmeid selliste väärtpaberistamise positsioonide kohta, mida hoiavad väärtpaberistamise tehingu algatajad ja mis on tagatud otseste finantsgarantiidega.

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 I lisale käsitatakse otsese finantsgarantiina järgmisi täisriskiga bilansiväliseid kirjeid:

—

finantsgarantiid;

| — | finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid. |
| --- | --- |

—

finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid.

0380

INTRESSIMÄÄRA VAHETUSTEHINGUD / VALUUTA VAHETUSTEHINGUD

IRS – intressimäära vahetustehingud; CRS – valuuta vahetustehingud. Need tuletisinstrumendid on loetletud määruse (EL) nr 575/2013 II lisas.

0390

LIKVIIDSUSLIMIIDID

Likviidsuslimiidid, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 lõikes 3.

0400

MUU

Ülejäänud bilansivälised kirjed.

0411

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

See teave on tihedalt seotud vormi CR SEC veeruga 0180.

0420

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

See teave on tihedalt seotud vormi CR SEC veeruga 0190.

Selles veerus kajastatakse negatiivseid väärtusi.

0430

RISKIGA KAALUTUD VARA KOGUSUMMA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Selles veerus kogutakse teavet riskiga kaalutud vara kohta enne väärtpaberistamise positsioonide suhtes ülempiiri kohaldamist; arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole.

Kauplemisportfellis olevate väärtpaberistamiste korral kajastatakse spetsiifilise riski riskiga kaalutud vara. Vt vastavalt vormi MKR SA SEC veerg 0570 või vormi MKR SA CTP veerud 0410 ja 0420 (olulised omavahendite nõude seisukohalt).

0431

(-) RISKIKAALU ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 267 ja 269a

0432

(-) ÜLDISEST ÜLEMPIIRIST TINGITUD VÄHENDAMINE

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 268 ja 269a

0440

RISKIGA KAALUTUD VARA KOGUSUMMA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Selles veerus kogutakse teavet riskiga kaalutud vara kohta pärast väärtpaberistamise positsioonide suhtes ülempiiri kohaldamist; arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole.

Kauplemisportfellis olevate väärtpaberistamiste korral kajastatakse spetsiifilise riski riskiga kaalutud vara. Vt vastavalt vormi MKR SA SEC veerg 0601 või vormi MKR SA CTP veerg 0450.

0447–0448

MEMOKIRJED

0447

RISKIGA KAALUTUD VARA VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETODI KOHASELT

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 263 ja 264 See veerg täidetakse ainult reitinguga tehingute puhul enne ülempiiri kohaldamist. Nende tehingute puhul, millele kohaldatakse väärtpaberistamise välisreitingute meetodit, seda ei täideta.

0448

RISKIGA KAALUTUD VARA VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETODI KOHASELT

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 261 ja 262 See veerg täidetakse enne ülempiiri kohaldamist. Nende tehingute puhul, millele kohaldatakse standardmeetodit, seda ei täideta.

0450–0470

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID – KAUPLEMISPORTFELL

0450

KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL VÕI MITTE KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL?

Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest:

| | „CTP“ - korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell; |
| --- | --- |

„CTP“ - korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell;

| | „Non-CTP“ - mitte korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell. |
| --- | --- |

„Non-CTP“ - mitte korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell.

0460–0470

NETOPOSITSIOONID – PIKK/LÜHIKE

Vt vastavalt vormide MKR SA SEC või MKR SA CTP veerud 0050/0060.

3.9.   VASTASPOOLE KREDIIDIRISK

3.9.1.   Vastaspoole krediidiriski vormide kohaldamisala

| 119. | Vastaspoole krediidiriski vormid hõlmavad teavet riskipositsioonide kohta, mis on avatud vastaspoole krediidiriskile ja mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. ja 6. peatükki. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Vormidel ei kajastata krediidiväärtuse korrigeerimise riskiga seotud omavahendite nõudeid (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkt d ja III osa VI jaotis), mille jaoks on eraldi vorm. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid, mis on seotud kesksete vastaspooltega (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatükk ja 6. peatüki 9. jagu), tuleb esitada vastaspoole krediidiriski andmete hulgas, kui ei ole kirjas teisiti. Ent määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 307–310 kohaselt arvutatud sissemakseid tagatisfondi vastaspoole krediidiriski vormidel ei esitata (v.a vormi C 34.10 vastavad read) Üldjuhul esitatakse tagatisfondi tehtavate sissemaksetega seotud riskiga kaalutud vara otse vormi C 02.00 real 0460. |
| --- | --- |

121.

3.9.2.   C 34.01 – Tuletisinstrumentidega tegelemise mahud

3.9.2.1.   Üldised märkused

| 122. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a kohaselt võib finantsinstitutsioon arvutata oma tuletisinstrumentide riskipositsiooni väärtuse määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 4. või 5. Jaos sätestatud meetodi kohaselt, kui tema bilansilise ja bilansivälise tuletisinstrumentide äri mahud ei ületa määratud künniseid. Asjaomane hindamine tuleb teha iga kuu, kasutades kuu viimase päeva seisuga teadaolevaid andmeid. Sel vormil on teave künniste järgmise kohta ja üldisemalt oluline teave tuletisinstrumentide äri mahtude kohta. |
| --- | --- |

122.

| 123. | 1., 2. ja 3. kuu viitavad vaadeldavad kvartali esimesele, teisele ja viimasele kuule. Pärast 28. juunit 2021 esitatakse teavet ainult kuu lõpu seisuga. |
| --- | --- |

123.

3.9.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010, 0040, 0070 | PIKAD TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID


  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõige 3

  Esitatakse tuletisinstrumentide pikkade positsioonide absoluutsete turuväärtuste summa kuu viimase päeva seisuga. |
| 0020, 0050,
  0080 | LÜHIKESED TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID


  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõige 3

  Esitatakse tuletisinstrumentide lühikeste positsioonide absoluutsete turuväärtuste summa kuu viimase päeva seisuga. |
| 0030, 0060,
  0090 | KOKKU

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 3 punkt b
  Tuletisinstrumentide pikkade ja lühikeste positsioonide absoluutväärtuste summa. |

Veerg

0010, 0040, 0070

PIKAD TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõige 3

Esitatakse tuletisinstrumentide pikkade positsioonide absoluutsete turuväärtuste summa kuu viimase päeva seisuga.

0020, 0050,

0080

LÜHIKESED TULETISINSTRUMENTIDE POSITSIOONID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõige 3

Esitatakse tuletisinstrumentide lühikeste positsioonide absoluutsete turuväärtuste summa kuu viimase päeva seisuga.

0030, 0060,

0090

KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 3 punkt b

Tuletisinstrumentide pikkade ja lühikeste positsioonide absoluutväärtuste summa.

| Read |
| --- |
| 0010 | Tuletisinstrumentidega tegelemise mahud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõige 3
  Kajastatakse kõiki bilansilisi ja bilansiväliseid tuletisinstrumente (v.a krediidituletisinstrumendid, mida peetakse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes). |
| 0020 | Bilansilised ja bilansivälised tuletisinstrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 3 punktid a ja b
  Esitatakse bilansiliste ja bilansiväliste tuletisinstrumentide positsioonide kogu turuväärtus kuu viimase päeva sisuga. Kui positsiooni turuväärtust ei ole selle päeva seisuga teada, kasutavad finantsinstitutsioonid selle positsiooni tolle päeva õiglast väärtust; kui ei ole teada ei turu- ega õiglast väärtust selle päeva seisuga, kasutatakse asjaomase positsiooni kõige värskemat turu- või õiglast väärtust. |
| 0030 | (-) Krediidituletisinstrumendid, mida peetakse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 3 punkt c
  Selliste krediidituletisinstrumentide kogu turuväärtus, mida peetakse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes. |
| 0040 | Varad kokku

  Vara kokku kooskõlas kohaldatavate raamatupidamisstandarditega.
  Konsolideeritud aruandluses esitab finantsinstitutsioon vara koondandmed järgides määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatüki 2. jaos sätestatud usaldatavusnõuetekohast konsolideerimise kohaldamisala. |
| 0050 | Protsent koguvarast

  Suhtarv, mis tuleb arvutada jagades tuletisfinantsinstrumentide äri (rida 0010) koguvaraga (rida 0040). |
| ERANDID VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 273a LÕIKELE 4 |
| 0060 | Kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 tingimused (sh pädeva asutuse nõusolek) on täidetud?

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõige 4
  Finantsinstitutsioonid, kes ületavad vastaspoole krediidiriski jaoks lihtsustatud meetodi kasutamise künniseid, aga kasutavad mõnd määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 alusel siiski, märgivad ära (jah-i või ei-ga), kas nad vastavad kõigile kõnealuse artikli tingimustele.
  Selle kirje esitavad ainult need finantsinstitutsioonid, kes kasutavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 kohast erandit. |
| 0070 | Konsolideeritud tasandi riskipositsioonide väärtuste arvutamise meetod

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõige 4
  Tuletisinstrumentide positsioonide konsolideeritud riskipositsiooni väärtuste arvutamise meetod, mida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 kohaselt kasutatakse ka üksiküksuse tasandil:






  — | OEM: esmase riskipositsiooni meetod; |

Read

0010

Tuletisinstrumentidega tegelemise mahud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõige 3

Kajastatakse kõiki bilansilisi ja bilansiväliseid tuletisinstrumente (v.a krediidituletisinstrumendid, mida peetakse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes).

0020

Bilansilised ja bilansivälised tuletisinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 3 punktid a ja b

Esitatakse bilansiliste ja bilansiväliste tuletisinstrumentide positsioonide kogu turuväärtus kuu viimase päeva sisuga. Kui positsiooni turuväärtust ei ole selle päeva seisuga teada, kasutavad finantsinstitutsioonid selle positsiooni tolle päeva õiglast väärtust; kui ei ole teada ei turu- ega õiglast väärtust selle päeva seisuga, kasutatakse asjaomase positsiooni kõige värskemat turu- või õiglast väärtust.

0030

(-) Krediidituletisinstrumendid, mida peetakse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 3 punkt c

Selliste krediidituletisinstrumentide kogu turuväärtus, mida peetakse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes.

0040

Varad kokku

Vara kokku kooskõlas kohaldatavate raamatupidamisstandarditega.

Konsolideeritud aruandluses esitab finantsinstitutsioon vara koondandmed järgides määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatüki 2. jaos sätestatud usaldatavusnõuetekohast konsolideerimise kohaldamisala.

0050

Protsent koguvarast

Suhtarv, mis tuleb arvutada jagades tuletisfinantsinstrumentide äri (rida 0010) koguvaraga (rida 0040).

ERANDID VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 273a LÕIKELE 4

0060

Kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 tingimused (sh pädeva asutuse nõusolek) on täidetud?

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõige 4

Finantsinstitutsioonid, kes ületavad vastaspoole krediidiriski jaoks lihtsustatud meetodi kasutamise künniseid, aga kasutavad mõnd määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 alusel siiski, märgivad ära (jah-i või ei-ga), kas nad vastavad kõigile kõnealuse artikli tingimustele.

Selle kirje esitavad ainult need finantsinstitutsioonid, kes kasutavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 kohast erandit.

0070

Konsolideeritud tasandi riskipositsioonide väärtuste arvutamise meetod

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõige 4

Tuletisinstrumentide positsioonide konsolideeritud riskipositsiooni väärtuste arvutamise meetod, mida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 kohaselt kasutatakse ka üksiküksuse tasandil:

—

OEM: esmase riskipositsiooni meetod;

| — | Simplified SA-CCR: vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetod. |
| --- | --- |

—

Simplified SA-CCR: vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetod.

Selle kirje esitavad ainult need finantsinstitutsioonid, kes kasutavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõike 4 kohast erandit.

3.9.3.   C 34.02 – Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid meetoditi

3.9.3.1.   Üldised märkused

| 124. | Finantsinstitutsioonid esitavad selle vormi eraldi kõigi vastaspoole krediidiriski riskipositsioonide kohta ja kõigi vastaspoole krediidiriski riskipositsioonide koha, millest on välja jäetud kesksete vastaspooltega seotud riskipositsioonid (määratlus vormis C 34.10). |
| --- | --- |

124.

3.9.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | VASTASPOOLTE ARV

  Vastaspoolte arv, kellega seoses finantsinstitutsioonil on vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid. |
| 0020 | TEHINGUTE ARV

  Tehingute arv, millel on aruandekuupäeva seisuga vastaspoole krediidirisk. Pange tähele, et keskse vastaspoolega seotud tehingute arvud ei peaks sisaldama mitte sissetulekuid ja väljaminekuid, vaid vastaspoole krediidiriski portfelli kogupositsioone aruandekuupäeval. Peale selle käsitatakse tuletisinstrumenti või väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingut, mis on mudeldamise otstarbel jagatud kaheks või enamaks pooleks, ikkagi ühe tehinguna. |
| 0030 | TINGLIKUD VÄÄRTUSED

  Tuletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tinglike väärtuste summa enne tasaarvestust ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 279b kohast korrigeerimist. |
| 0040 | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõige 12
  Positiivse praeguse turuväärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite praeguse turuväärtuse (määratluse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 12) summa. |
| 0050 | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõige 12
  Negatiivse praeguse absoluutse turuväärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite praeguse turuväärtuse (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 12) summa. |
| 0060 | MUUTUVTAGATIS, SAADUD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 275 lõige 2, artikli 275 lõige 3 ja artikkel 276
  Kõigi saadud muutuvtagatisega võimendustagatise lepingute muutuvtagatiste summa, mis arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 276. |
| 0070 | MUUTUVTAGATIS, ANTUD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 275 lõige 2, artikli 275 lõige 3 ja artikkel 276
  Kõigi antud muutuvtagatisega võimendustagatise lepingute muutuvtagatiste summa, mis arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 276. |
| 0080 | SÕLTUMATU TAGATISE NETOVÄÄRTUS, SAADUD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõige 12a, artikli 275 lõige 3 ja artikkel 276
  Kõigi saadud sõltumatu tagatisega võimendustagatise lepingute sõltumatu tagatise netoväärtuste summa, mis arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 276. |
| 0090 | SÕLTUMATU TAGATISE NETOVÄÄRTUS, ANTUD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõige 12a, artikli 275 lõige 3 ja artikkel 276
  Kõigi antud sõltumatu tagatisega võimendustagatise lepingute sõltumatu tagatise netoväärtuste summa, mis arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 276. |
| 0100 | ASENDUSKULU

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 275, 281 ja 282
  Asenduskulu tasaarvestatavate tehingute kogumi kohta arvutatakse alljärgneva kohaselt:






  — | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 282 lõige 3 esmase riskipositsiooni meetodi korral; |

Veerg

0010

VASTASPOOLTE ARV

Vastaspoolte arv, kellega seoses finantsinstitutsioonil on vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid.

0020

TEHINGUTE ARV

Tehingute arv, millel on aruandekuupäeva seisuga vastaspoole krediidirisk. Pange tähele, et keskse vastaspoolega seotud tehingute arvud ei peaks sisaldama mitte sissetulekuid ja väljaminekuid, vaid vastaspoole krediidiriski portfelli kogupositsioone aruandekuupäeval. Peale selle käsitatakse tuletisinstrumenti või väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingut, mis on mudeldamise otstarbel jagatud kaheks või enamaks pooleks, ikkagi ühe tehinguna.

0030

TINGLIKUD VÄÄRTUSED

Tuletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tinglike väärtuste summa enne tasaarvestust ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 279b kohast korrigeerimist.

0040

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõige 12

Positiivse praeguse turuväärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite praeguse turuväärtuse (määratluse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 12) summa.

0050

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõige 12

Negatiivse praeguse absoluutse turuväärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite praeguse turuväärtuse (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 12) summa.

0060

MUUTUVTAGATIS, SAADUD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 275 lõige 2, artikli 275 lõige 3 ja artikkel 276

Kõigi saadud muutuvtagatisega võimendustagatise lepingute muutuvtagatiste summa, mis arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 276.

0070

MUUTUVTAGATIS, ANTUD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 275 lõige 2, artikli 275 lõige 3 ja artikkel 276

Kõigi antud muutuvtagatisega võimendustagatise lepingute muutuvtagatiste summa, mis arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 276.

0080

SÕLTUMATU TAGATISE NETOVÄÄRTUS, SAADUD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõige 12a, artikli 275 lõige 3 ja artikkel 276

Kõigi saadud sõltumatu tagatisega võimendustagatise lepingute sõltumatu tagatise netoväärtuste summa, mis arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 276.

0090

SÕLTUMATU TAGATISE NETOVÄÄRTUS, ANTUD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõige 12a, artikli 275 lõige 3 ja artikkel 276

Kõigi antud sõltumatu tagatisega võimendustagatise lepingute sõltumatu tagatise netoväärtuste summa, mis arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 276.

0100

ASENDUSKULU

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 275, 281 ja 282

Asenduskulu tasaarvestatavate tehingute kogumi kohta arvutatakse alljärgneva kohaselt:

—

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 282 lõige 3 esmase riskipositsiooni meetodi korral;

| — | määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 281 vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodi korral; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 281 vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodi korral;

| — | määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 275 vastaspoole krediidiriski standardmeetodi korral. |
| --- | --- |

—

määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 275 vastaspoole krediidiriski standardmeetodi korral.

Finantsinstitutsioon esitab vastaval real tasaarvestatavate tehingute kogumite asenduskulude summa.

0110

VÕIMALIK TULEVANE RISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 278, 281 ja 282

Võimalik tulevane riskipositsioon tasaarvestatavate tehingute kogumi kohta arvutatakse alljärgneva kohaselt:

| — | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 282 lõige 4 esmase riskipositsiooni meetodi korral; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 282 lõige 4 esmase riskipositsiooni meetodi korral;

| — | määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 281 vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodi korral; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 281 vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodi korral;

| — | määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 278 vastaspoole krediidiriski standardmeetodi korral. |
| --- | --- |

—

määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 278 vastaspoole krediidiriski standardmeetodi korral.

Finantsinstitutsioon esitab vastaval real tasaarvestatavate tehingute kogumite võimalike tulevaste riskipositsioonide summa.

0120

PRAEGUNE RISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punkt 17

Tasaarvestatavate tehingute kogumi praegune riskipositsioon on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 17 määratletud väärtus.

Finantsinstitutsioon esitab vastaval real tasaarvestatavate tehingute kogumite praeguste riskipositsioonide summa.

0130

TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punkt 22, artikli 284 lõige 3 ja artikli 284 lõige 6

Tegelik oodatav positiivne riskipositsioon tasaarvestatavate tehingute kogumi kohta on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 22 ja arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 284 lõike 6 kohaselt.

Finantsinstitutsioon esitab kõigi tegelike oodatavate positiivsete riskipositsioonide summa, mida kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 284 lõike 3 kohaselt arvutatavate omavahendite nõuete kindlakstegemiseks (st tegelik oodatav positiivne riskipositsioon, mis on arvutatud kas jooksvaid turuandmeid või stressikalibreerimist kasutades, olenevalt sellest, kumb annab suurema omavahendite nõude).

0140

REGULATIIVSE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE ARVUTAMISEKS KASUTATUD ALFA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 274 lõige 2, artikli 282 lõige 2, artikli 281 lõige 1 ning artikli 284 lõiked 4 ja 9

Alfa väärtus on esmase riskipositsiooni meetodi, vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodi ja vastaspoole krediidiriski standardmeetodi ridadel määruse (EL) nr 575/2013 artikli 282 lõike 2, artikli 281 lõike 1 ja artikli 274 lõike 2 alusel 1,4. Sisemudeli meetodi kasutamisel võib alfa väärtus olla kas 1,4 või midagi muud, kui pädevad asutused nõuavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 284 lõike 4 kohaselt kõrgema alfa kasutamist või lubavad kõnealuse määruse artikli 284 lõike 9 kohaselt sisehinnangute kasutamist.

0150

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS ENNE KREDIIDIRISKI MAANDAMIST

Tasaarvestatavate vastaspoole krediidiriskile avatud tehingute kogumite riskipositsiooni väärtus enne krediidiriski maandamist tuleb arvutada määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. ja 6. peatüki kohaselt, võttes arvesse tasaarvestamise mõju, aga mitte arvestades muid krediidiriski maandamise tehnikaid (nt võimendustagatist).

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul ei tohi väärtpaberite poolt krediidiriski maandamise eelse riskipositsiooni väärtuse väljaselgitamisel arvestada, kui tagatis on saadud (st see ei tohi riskipositsiooni väärtust vähendada). Kui aga tagatis on antud, tuleb väärtpaberite poolt krediidiriski maandamise eelse riskipositsiooni väärtuse väljaselgitamisel arvesse võtta.

Peale selle käsitletakse tagatisega tegevust tagatiseta tegevusena (st võimendustagatise mõju ei arvestata).

Spetsiifilise korrelatsiooniriskiga tehingute riskipositsiooni väärtus enne krediidiriski maandamist tuleb kindlaks määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 kohaselt.

Krediidiriski maandamise eelses riskipositsiooni väärtuses ei arvestata krediidiväärtuse korrigeerimisest tuleneva kahjumi mahaarvamist, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273 lõikes 6.

Finantsinstitutsioon esitab vastaval real kõigi krediidiriski maandamise eelsete riskipositsioonide väärtuste summa.

0160

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMIST

Tasaarvestatavate vastaspoole krediidiriskile avatud tehingute kogumite riskipositsiooni väärtus pärast krediidiriski maandamist arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. ja 6. peatüki kohaselt, olles kohaldanud krediidiriski maandamise tehnikaid vastavalt kõnealuse määruse III osa II jaotise 4. ja 6. peatükile.

Spetsiifilise korrelatsiooniriskiga tehingute riskipositsiooni väärtus pärast krediidiriski maandamist tuleb kindlaks määrata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 kohaselt.

Krediidiriski maandamise järgses riskipositsiooni väärtuses ei arvestata krediidiväärtuse korrigeerimisest tuleneva kahjumi mahaarvamist, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273 lõikes 6.

Finantsinstitutsioon esitab vastaval real kõigi krediidiriski maandamise järgsete riskipositsioonide väärtuste summa.

0170

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Tasaarvestatavate vastaspoole krediidiriskile avatud tehingute kogumi riskipositsiooni väärtus, mis on arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. ja 6. peatükis sätestatud meetoditega ja mida on vaja riskiga kaalutud vara arvutamiseks, st olles kohaldanud krediidiriski maandamise tehnikaid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. ja 6. peatükile ning arvestatud krediidiväärtuse korrigeerimisest tuleneva kahju mahaarvamisega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273 lõikele 6).

Spetsiifilise korrelatsiooniriskiga tehingute riskipositsiooni väärtus tuleb välja selgitada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 kohaselt.

Kui ühe vastaspoole puhul kasutatakse mitut vastaspoole krediidiriski meetodit, määratakse vastaspoole tasandil mahaarvatav krediidiväärtuse korrigeerimise kahju iga meetodi puhul eri tasaarvestatavate tehingute kogumite riskipositsiooni väärtusele, kajastades vastavate tasaarvestatavate tehingute kogumite krediidiriski maandamise järgse riskipositsiooni väärtuse osakaalu vastaspoole kogu riskipositsiooni väärtuses pärast krediidiriski maandamist.

Finantsinstitutsioon esitab vastaval real kõigi riskipositsioonide väärtuste summa.

0180

Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit

Standardmeetodil käsitletavate vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide väärtus vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükile.

0190

Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski sisereitingute meetodit

Krediidiriski sisereitingute meetodil käsitletavate vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide väärtus vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükile.

0200

RISKIGA KAALUTUD VARA

Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide riskiga kaalutud vara (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõiked 3 ja 4), mis on arvutatud kõnealuse määruse III osa II jaotise 2. ja 3. peatükis sätestatud meetodite kohaselt.

Arvesse tuleb võtta VKEde ja taristu toetuskoefitsiente, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a.

0210

Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit

Standardmeetodil käsitletavate vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide riskiga kaalutud vara vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükile.

See on sama summa mis kantakse vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide kohta vormi C 07.00 veergu 0220.

0220

Positsioonid, millele kohaldatakse krediidiriski sisereitingute meetodit

Krediidiriski sisereitingute meetodil käsitletavate vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide riskiga kaalutud vara vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükile.

See on sama summa mis kantakse vastaspoole krediidiriskiga positsioonide kohta vormi C 08.01 veergu 0260.

| Rida |
| --- |
| 0010 | ESMASE RISKIPOSITSIOONI MEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS)

  Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud, mille riskipositsiooni väärtust finantsinstitutsioon arvutab määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 5. jao kohaselt. Riskipositsiooni väärtuse arvutamise lihtsustatud meetodit võivad kasutada ainult finantsinstitutsioonid, kes vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõikes 2 või 4 sätestatud tingimustele. |
| 0020 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI LIHTSUSTATUD STANDARDMEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS)

  Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud, mille riskipositsiooni väärtust finantsinstitutsioon arvutab määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 4. jao kohaselt. Riskipositsiooni väärtuse arvutamise lihtsustatud standardmeetodit võivad kasutada ainult finantsinstitutsioonid, kes vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõikes 1 või 4 sätestatud tingimustele. |
| 0030 | VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI STANDARDMEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS)

  Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud, mille riskipositsiooni väärtust finantsinstitutsioon arvutab määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 3. jao kohaselt. |
| 0040 | SISEMUDELI MEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JA VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS)

  Tuletisinstrumendid, pika arveldustähtajaga tehingud ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud, mille riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks on finantsinstitutsioon saanud loa kasutada määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 6. jao kohaselt sisemudeli meetodit. |
| 0050 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

  Ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid sisaldavad tasaarvestatavate tehingute kogumid (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punktis 139), mille riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks on finantsinstitutsioon saanud loa kasutada sisemudeli meetodit.
  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mis on lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumis ja mida seega kajastatakse real 0070, ei kajastata siin. |
| 0060 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

  Ainult määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud tuletisinstrumente sisaldavad tasaarvestatavate tehingute kogumid ja pika arveldustähtajaga tehingud (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 2), mille riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks on finantsinstitutsioon saanud loa kasutada sisemudeli meetodit.
  Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumis ja mida seega kajastatakse real 0070, ei kajastata siin. |
| 0070 | Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktid 11 ja 25
  Tasaarvestatavate tehingute kogumid, mis sisaldavad eri tootekategooriate tehinguid (st tuletisinstrumendid ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud) (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punkt 11) ja mille jaoks on olemas lepinguline toodetevahelise tasaarvestuse kokkulepe (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõikes 25) ning mille riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks on finantsinstitutsioon saanud loa kasutada sisemudeli meetodit. |
| 0080 | FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE LIHTMEETOD (VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 222
  Repotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud, pika arveldustähtajaga tehingud ja võimenduslaenu tehingud, mille riskipositsiooni väärtust on finantsinstitutsioon otsustanud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 271 lõiget 2 kohaselt arvutada kõnealuse määruse artiklit 222 (mitte kõnealuse määruse III osa II jaotise 6. peatükki) järgides. |
| 0090 | FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD (VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 220 ja 223
  Repotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud, pika arveldustähtajaga tehingud ja võimenduslaenu tehingud, mille riskipositsiooni väärtust on finantsinstitutsioon otsustanud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 271 lõiget 2 kohaselt arvutada kõnealuse määruse artiklit 223 (mitte kõnealuse määruse III osa II jaotise 6. peatükki) järgides. |
| 0100 | VAR RISKIHINDAMISMEETOD VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 221
  Repotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud, võimenduslaenu tehingud või teised kapitaliturupõhised tehingud (v.a tuletisinstrumenditehingud), mille riskipositsiooni väärtus arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 221 kohaselt ja pädeva asutuse loal sisemudeliga, kus on arvesse võetud tasaarvestuse raamlepingu kohaldamisalas olevate väärtpaberipositsioonide korrelatsiooni mõju ja asjaomaste instrumentide likviidsust. |
| 0110 | KOKKU |
| 0120 | Millest: spetsiifilise korrelatsiooniriski positsioonid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 291
  Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid, millel on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 kohaselt tuvastatud spetsiifiline korrelatsioonirisk. |
| 0130 | Võimendustagatisega tehingud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõige 7
  Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid, mis on võimendustagatisega (st tasaarvestatavate tehingute kogumid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punkti 7 kohast võimendustagatise lepingut). |
| 0140 | Võimendustagatiseta tehingud

  Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid, mida ei kajastata real 0130. |

Rida

0010

ESMASE RISKIPOSITSIOONI MEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS)

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud, mille riskipositsiooni väärtust finantsinstitutsioon arvutab määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 5. jao kohaselt. Riskipositsiooni väärtuse arvutamise lihtsustatud meetodit võivad kasutada ainult finantsinstitutsioonid, kes vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõikes 2 või 4 sätestatud tingimustele.

0020

VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI LIHTSUSTATUD STANDARDMEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS)

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud, mille riskipositsiooni väärtust finantsinstitutsioon arvutab määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 4. jao kohaselt. Riskipositsiooni väärtuse arvutamise lihtsustatud standardmeetodit võivad kasutada ainult finantsinstitutsioonid, kes vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 273a lõikes 1 või 4 sätestatud tingimustele.

0030

VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI STANDARDMEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JAOKS)

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud, mille riskipositsiooni väärtust finantsinstitutsioon arvutab määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 3. jao kohaselt.

0040

SISEMUDELI MEETOD (TULETISINSTRUMENTIDE JA VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS)

Tuletisinstrumendid, pika arveldustähtajaga tehingud ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud, mille riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks on finantsinstitutsioon saanud loa kasutada määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 6. jao kohaselt sisemudeli meetodit.

0050

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

Ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid sisaldavad tasaarvestatavate tehingute kogumid (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punktis 139), mille riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks on finantsinstitutsioon saanud loa kasutada sisemudeli meetodit.

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mis on lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumis ja mida seega kajastatakse real 0070, ei kajastata siin.

0060

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud – tasaarvestatavate tehingute kogumid

Ainult määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud tuletisinstrumente sisaldavad tasaarvestatavate tehingute kogumid ja pika arveldustähtajaga tehingud (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 2), mille riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks on finantsinstitutsioon saanud loa kasutada sisemudeli meetodit.

Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumis ja mida seega kajastatakse real 0070, ei kajastata siin.

0070

Lepinguliselt toodete vahel tasaarvestatavate tehingute kogumitest

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktid 11 ja 25

Tasaarvestatavate tehingute kogumid, mis sisaldavad eri tootekategooriate tehinguid (st tuletisinstrumendid ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud) (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punkt 11) ja mille jaoks on olemas lepinguline toodetevahelise tasaarvestuse kokkulepe (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõikes 25) ning mille riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks on finantsinstitutsioon saanud loa kasutada sisemudeli meetodit.

0080

FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE LIHTMEETOD (VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 222

Repotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud, pika arveldustähtajaga tehingud ja võimenduslaenu tehingud, mille riskipositsiooni väärtust on finantsinstitutsioon otsustanud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 271 lõiget 2 kohaselt arvutada kõnealuse määruse artiklit 222 (mitte kõnealuse määruse III osa II jaotise 6. peatükki) järgides.

0090

FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD (VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 220 ja 223

Repotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud, pika arveldustähtajaga tehingud ja võimenduslaenu tehingud, mille riskipositsiooni väärtust on finantsinstitutsioon otsustanud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 271 lõiget 2 kohaselt arvutada kõnealuse määruse artiklit 223 (mitte kõnealuse määruse III osa II jaotise 6. peatükki) järgides.

0100

VAR RISKIHINDAMISMEETOD VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUTE JAOKS

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 221

Repotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud, võimenduslaenu tehingud või teised kapitaliturupõhised tehingud (v.a tuletisinstrumenditehingud), mille riskipositsiooni väärtus arvutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 221 kohaselt ja pädeva asutuse loal sisemudeliga, kus on arvesse võetud tasaarvestuse raamlepingu kohaldamisalas olevate väärtpaberipositsioonide korrelatsiooni mõju ja asjaomaste instrumentide likviidsust.

0110

KOKKU

0120

Millest: spetsiifilise korrelatsiooniriski positsioonid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 291

Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid, millel on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 kohaselt tuvastatud spetsiifiline korrelatsioonirisk.

0130

Võimendustagatisega tehingud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 lõige 7

Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid, mis on võimendustagatisega (st tasaarvestatavate tehingute kogumid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punkti 7 kohast võimendustagatise lepingut).

0140

Võimendustagatiseta tehingud

Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid, mida ei kajastata real 0130.

3.9.4.   C 34.03 – Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid, millele kohaldatakse standardmeetodeid: vastaspoole krediidiriski standardmeetodit ja vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodit.

3.9.4.1.   Üldised märkused

| 125. | Vormi kasutatakse vastaspoole krediidiriski standardmeetodiga arvutatud vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide ja lihtsustatud standardmeetodiga arvutatud positsioonide jaoks eraldi. |
| --- | --- |

125.

3.9.4.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | VALUUTA

  Intressiriski kategooriasse määratud tehingute puhul esitatakse tehingu valuuta.
  Valuutariski kategooriasse määratud tehingute puhul esitatakse tehingu ühe poole valuuta. Valuutapaaride valuutad tuleb panna tähestikulisse järjekorda (nt USA dollari ja euro puhul kandke siia veergu euro ja veergu 0020 USA dollar).
  Kasutada tuleb valuutade ISO-koode. |
| 0020 | PAARI TEINE VALUUTA

  Valuutariski kategooriasse määratud tehingute puhul esitatakse tehingu teise poole valuuta (esimese poole oma veerus 0010). Valuutapaaride valuutad tuleb panna tähestikulisse järjekorda (nt USA dollari ja euro puhul kandke siia veergu USA dollar ja veergu 0010 euro).
  Kasutada tuleb valuutade ISO-koode. |
| 0030 | TEHINGUTE ARV

  Vt vormi C 34.02 veeru 0020 juhised. |
| 0040 | TINGLIKUD VÄÄRTUSED

  Vt vormi C 34.02 veeru 0030 juhised. |
| 0050 | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

  Kõigi asjaomase riskikategooria positiivse praeguse turuväärtusega maandatud positsioonide kogumite praeguste turuväärtuste summa.
  Maandatud positsioonide kogumi praegune turuväärtus tehakse kindlaks kogumi positiivsete ja negatiivsete turuväärtuste tasaarvestuse teel enne saadud või antud tagatise mahaarvamist. |
| 0060 | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

  Kõigi asjaomase riskikategooria negatiivse praeguse turuväärtusega maandatud positsioonide kogumite praeguste absoluutsete turuväärtuste summa.
  Maandatud positsioonide kogumi praegune turuväärtus tehakse kindlaks kogumi positiivsete ja negatiivsete turuväärtuste tasaarvestuse teel enne saadud või antud tagatise mahaarvamist. |
| 0070 | LISAND

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 280a–280f ja artikli 281 lõige 2
  Finantsinstitutsioon esitab asjaomase maandatud positsioonide kogumi ja/või riskikategooria kõigi lisandite summa.
  Riskikategooria lisand, mida kasutatakse tasaarvestatavate tehingute kogumi võimaliku tulevase riskipositsiooni kindlakstegemiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 278 lõike 1 või artikli 281 lõike 2 punkti f kohaselt, tuleb arvutada kõnealuse määruse artiklite 280a–280f järgi. Vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodi korral kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 281 lõiget 2. |

Veerg

0010

VALUUTA

Intressiriski kategooriasse määratud tehingute puhul esitatakse tehingu valuuta.

Valuutariski kategooriasse määratud tehingute puhul esitatakse tehingu ühe poole valuuta. Valuutapaaride valuutad tuleb panna tähestikulisse järjekorda (nt USA dollari ja euro puhul kandke siia veergu euro ja veergu 0020 USA dollar).

Kasutada tuleb valuutade ISO-koode.

0020

PAARI TEINE VALUUTA

Valuutariski kategooriasse määratud tehingute puhul esitatakse tehingu teise poole valuuta (esimese poole oma veerus 0010). Valuutapaaride valuutad tuleb panna tähestikulisse järjekorda (nt USA dollari ja euro puhul kandke siia veergu USA dollar ja veergu 0010 euro).

Kasutada tuleb valuutade ISO-koode.

0030

TEHINGUTE ARV

Vt vormi C 34.02 veeru 0020 juhised.

0040

TINGLIKUD VÄÄRTUSED

Vt vormi C 34.02 veeru 0030 juhised.

0050

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

Kõigi asjaomase riskikategooria positiivse praeguse turuväärtusega maandatud positsioonide kogumite praeguste turuväärtuste summa.

Maandatud positsioonide kogumi praegune turuväärtus tehakse kindlaks kogumi positiivsete ja negatiivsete turuväärtuste tasaarvestuse teel enne saadud või antud tagatise mahaarvamist.

0060

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

Kõigi asjaomase riskikategooria negatiivse praeguse turuväärtusega maandatud positsioonide kogumite praeguste absoluutsete turuväärtuste summa.

Maandatud positsioonide kogumi praegune turuväärtus tehakse kindlaks kogumi positiivsete ja negatiivsete turuväärtuste tasaarvestuse teel enne saadud või antud tagatise mahaarvamist.

0070

LISAND

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 280a–280f ja artikli 281 lõige 2

Finantsinstitutsioon esitab asjaomase maandatud positsioonide kogumi ja/või riskikategooria kõigi lisandite summa.

Riskikategooria lisand, mida kasutatakse tasaarvestatavate tehingute kogumi võimaliku tulevase riskipositsiooni kindlakstegemiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 278 lõike 1 või artikli 281 lõike 2 punkti f kohaselt, tuleb arvutada kõnealuse määruse artiklite 280a–280f järgi. Vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodi korral kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 281 lõiget 2.

| Read |
| --- |
| 0050,0120, 0190, 0230, 0270, 0340 | RISKIKATEGOORIAD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 277 ja 277a
  Tehingud liigitatakse nende riskikategooria alusel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõigetele 1–4.
  Maandatud positsioonide kogumid liigitatakse nende riskikategooria alusel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 277a.
  Vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodi korral kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 281 lõiget 2. |
| 0020–0040 | Millest: liigitatud mitmesse riskikategooriasse

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõige 3
  Mitme olulise riskiteguriga tuletisinstrumenditehingud, mis on olulisima riskiteguri alusel liigitatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõikes 3 ja lõikes 5 nimetatud Euroopa pangandusjärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite kohaselt kahte (0020), kolme (0030) või enamasse (0040) riskikategooriasse. |
| 0070–0110 ja 0140–0180 | Mahtudelt suurim valuuta ja valuutapaar

  Liigitatakse finantsinstitutsiooni selle portfelli praeguse turuväärtuse alusel, millele kohaldatakse vastaspoole krediidiriski standardmeetodit või vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodit, ja tehingute puhul, mis on liigitatud vastavalt kas intressiriski või valuutariski kategooriasse.
  Liigitamiseks liidetakse positsioonide praeguste turuväärtuste absoluutväärtused. |
| 0060, 0130, 0200, 0240, 0280 | Ainuliigitus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 punktid 1 ja 2
  Tuletisinstrumenditehingud, mis on liigitatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõigete 1 ja 2 kohaselt vaid ühte riskikategooriasse.
  Välja jäetakse tehingud, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõike 3 kohaselt liigitatud mitmesse riskikategooriasse. |
| 0210, 0250 | Ühe alusvaraga tehingud

  Ühe alusvaraga tehingud, mis on liigitatud vastavalt kas krediidiriski või aktsiariski kategooriasse. |
| 0220, 0260 | Mitme alusvaraga tehingud

  Mitme alusvaraga tehingud, mis on liigitatud vastavalt kas krediidiriski või aktsiariski kategooriasse. |
| 0290–0330 | Kaubariski kategooria maandatud positsioonide kogumid

  Tuletisinstrumenditehingud, mis on liigitatud kaubariski kategooria maandatud positsioonide kogumitesse, mis on loetletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277a lõike 1 punktis e. |

Read

0050,0120, 0190, 0230, 0270, 0340

RISKIKATEGOORIAD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 277 ja 277a

Tehingud liigitatakse nende riskikategooria alusel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõigetele 1–4.

Maandatud positsioonide kogumid liigitatakse nende riskikategooria alusel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 277a.

Vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodi korral kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 281 lõiget 2.

0020–0040

Millest: liigitatud mitmesse riskikategooriasse

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõige 3

Mitme olulise riskiteguriga tuletisinstrumenditehingud, mis on olulisima riskiteguri alusel liigitatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõikes 3 ja lõikes 5 nimetatud Euroopa pangandusjärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite kohaselt kahte (0020), kolme (0030) või enamasse (0040) riskikategooriasse.

0070–0110 ja 0140–0180

Mahtudelt suurim valuuta ja valuutapaar

Liigitatakse finantsinstitutsiooni selle portfelli praeguse turuväärtuse alusel, millele kohaldatakse vastaspoole krediidiriski standardmeetodit või vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodit, ja tehingute puhul, mis on liigitatud vastavalt kas intressiriski või valuutariski kategooriasse.

Liigitamiseks liidetakse positsioonide praeguste turuväärtuste absoluutväärtused.

0060, 0130, 0200, 0240, 0280

Ainuliigitus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 punktid 1 ja 2

Tuletisinstrumenditehingud, mis on liigitatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõigete 1 ja 2 kohaselt vaid ühte riskikategooriasse.

Välja jäetakse tehingud, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõike 3 kohaselt liigitatud mitmesse riskikategooriasse.

0210, 0250

Ühe alusvaraga tehingud

Ühe alusvaraga tehingud, mis on liigitatud vastavalt kas krediidiriski või aktsiariski kategooriasse.

0220, 0260

Mitme alusvaraga tehingud

Mitme alusvaraga tehingud, mis on liigitatud vastavalt kas krediidiriski või aktsiariski kategooriasse.

0290–0330

Kaubariski kategooria maandatud positsioonide kogumid

Tuletisinstrumenditehingud, mis on liigitatud kaubariski kategooria maandatud positsioonide kogumitesse, mis on loetletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277a lõike 1 punktis e.

3.9.5.   C 34.04 – Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid, millele kohaldatakse esmase riskipositsiooni meetodit (OEM)

3.9.5.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0020 | Veergude 0010 ja 0020 juhised on samad, mis vormis C 34.02. |
| 0030 | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

  Kõigi asjaomase riskikategooria positiivse praeguse turuväärtusega tehingute praeguste turuväärtuste summa. |
| 0040 | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

  Kõigi asjaomase riskikategooria negatiivse praeguse turuväärtusega tehingute praeguste absoluutsete turuväärtuste summa. |
| 0050 | VÕIMALIK TULEVANE RISKIPOSITSIOON

  Finantsinstitutsioon esitab võimalike tulevaste riskipositsioonide summa kõigi tehingute puhul, mis kuuluvad samasse riskikategooriasse. |
| Read |
| 0020–0070 | RISKIKATEGOORIAD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 282 lõike 4 punktis b loetletud riskikategooriatesse liigitatud tuletisinstrumenditehingud. |

Veerg

0010–0020

Veergude 0010 ja 0020 juhised on samad, mis vormis C 34.02.

0030

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

Kõigi asjaomase riskikategooria positiivse praeguse turuväärtusega tehingute praeguste turuväärtuste summa.

0040

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

Kõigi asjaomase riskikategooria negatiivse praeguse turuväärtusega tehingute praeguste absoluutsete turuväärtuste summa.

0050

VÕIMALIK TULEVANE RISKIPOSITSIOON

Finantsinstitutsioon esitab võimalike tulevaste riskipositsioonide summa kõigi tehingute puhul, mis kuuluvad samasse riskikategooriasse.

Read

0020–0070

RISKIKATEGOORIAD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 282 lõike 4 punktis b loetletud riskikategooriatesse liigitatud tuletisinstrumenditehingud.

3.9.6.   C 34.05 – Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid, millele kohaldatakse sisemudeli meetodit (IMM)

3.9.6.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 – 0080 | VÕIMENDUSTAGATISEGA

  Vt vormi C 34.02 rea 0130 juhised. |
| 0090 – 0160 | VÕIMENDUSTAGATISETA

  Vt vormi C 34.02 rea 0140 juhised. |
| 0010, 0090 | TEHINGUTE ARV

  Vt vormi C 34.02 veeru 0020 juhised. |
| 0020, 0100 | TINGLIKUD VÄÄRTUSED

  Vt vormi C 34.02 veeru 0030 juhised. |
| 0030, 0110 | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

  Kõigi sama varaklassi positiivse praeguse turuväärtusega tehingute praeguste turuväärtuste summa. |
| 0040, 0120 | PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

  Kõigi sama varaklassi negatiivse praeguse turuväärtusega tehingute praeguste absoluutsete turuväärtuste summa. |
| 0050, 0130 | PRAEGUNE RISKIPOSITSIOON

  Vt vormi C 34.02 veeru 0120 juhised. |
| 0060, 0140 | TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON

  Vt vormi C 34.02 veeru 0130 juhised. |
| 0070, 0150 | STRESSIOLUKORRA TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 284 lõige 6 ja artikli 292 lõige 2
  Stressiolukorra tegelik oodatav positiivne riskipositsioon arvutatakse nagu tegelik oodatav positiivne riskipositsioon (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 284 lõige 6), aga kasutades määruse (EL) nr 575/2013 artikli 292 lõike 2 kohast stressikalibreerimist. |
| 0080, 0160, 0170 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Vt vormi C 34.02 veeru 0170 juhised. |

Veerg

0010 – 0080

VÕIMENDUSTAGATISEGA

Vt vormi C 34.02 rea 0130 juhised.

0090 – 0160

VÕIMENDUSTAGATISETA

Vt vormi C 34.02 rea 0140 juhised.

0010, 0090

TEHINGUTE ARV

Vt vormi C 34.02 veeru 0020 juhised.

0020, 0100

TINGLIKUD VÄÄRTUSED

Vt vormi C 34.02 veeru 0030 juhised.

0030, 0110

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, POSITIIVNE

Kõigi sama varaklassi positiivse praeguse turuväärtusega tehingute praeguste turuväärtuste summa.

0040, 0120

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, NEGATIIVNE

Kõigi sama varaklassi negatiivse praeguse turuväärtusega tehingute praeguste absoluutsete turuväärtuste summa.

0050, 0130

PRAEGUNE RISKIPOSITSIOON

Vt vormi C 34.02 veeru 0120 juhised.

0060, 0140

TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON

Vt vormi C 34.02 veeru 0130 juhised.

0070, 0150

STRESSIOLUKORRA TEGELIK OODATAV POSITIIVNE RISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 284 lõige 6 ja artikli 292 lõige 2

Stressiolukorra tegelik oodatav positiivne riskipositsioon arvutatakse nagu tegelik oodatav positiivne riskipositsioon (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 284 lõige 6), aga kasutades määruse (EL) nr 575/2013 artikli 292 lõike 2 kohast stressikalibreerimist.

0080, 0160, 0170

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Vt vormi C 34.02 veeru 0170 juhised.

| Rida | Selgitus |
| --- | --- |
| 0010 | KOKKU

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 283
  Finantsinstitutsioon esitab asjaomase teabe nende tuletisinstrumentide, pika arveldustähtajaga tehingute ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute kohta, mille riskipositsiooni väärtuse kindlakstegemiseks on tal määruse (EL) nr 575/2013 artikli 283 kohane luba kasutada sisemudeli meetodit. |
| 0020 | Millest: spetsiifilise korrelatsiooniriski positsioonid

  Vt vormi C 34.02 rea 0120 juhised. |
| 0030 | Tasaarvestatavate tehingute kogumid, millele kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit

  Vt vormi C 34.02 veeru 0180 juhised. |
| 0040 | Tasaarvestatavate tehingute kogumid, millele kohaldatakse krediidiriski sisereitingute meetodit

  Vt vormi C 34.02 veeru 0190 juhised. |
| 0050–0110 | BÖRSIVÄLISED TULETISINSTRUMENDID

  Finantsinstitutsioon esitab teabe ainult börsiväliseid tuletisinstrumente või pika arveldustähtajaga tehinguid sisaldavate tasaarvestatavate tehingute kogumite kohta, mille riskipositsiooni väärtust on lubatud teha kindlaks sisemudeli meetodiga, jagades need alusvara (intressimäär, valuuta, krediit, omakapital, kaup vm) alusel eri varaklassidesse. |
| 0120–0180 | BÖRSIL KAUBELDAVAD TULETISINSTRUMENDID

  Finantsinstitutsioon esitab teabe ainult börsil kaubeldavaid tuletisinstrumente või pika arveldustähtajaga tehinguid sisaldavate tasaarvestatavate tehingute kogumite kohta, mille riskipositsiooni väärtust on lubatud teha kindlaks sisemudeli meetodiga, jagades need alusvara (intressimäär, valuuta, krediit, omakapital, kaup vm) alusel eri varaklassidesse. |
| 0190–0220 | VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUD

  Finantsinstitutsioon esitab teabe ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid sisaldavate tasaarvestatavate tehingute kogumite kohta, mille riskipositsiooni väärtust on lubatud teha kindlaks sisemudeli meetodiga, jagades need tehingu väärtpaberipoole alusvara (võlakiri omakapital, kaup vm) alusel eri varaklassidesse. |
| 0230 | LEPINGULISELT TOODETE VAHEL TASAARVESTATAVATE TEHINGUTE KOGUMID

  Vt vormi C 34.02 rea 0070 juhised. |

Rida

Selgitus

0010

KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 283

Finantsinstitutsioon esitab asjaomase teabe nende tuletisinstrumentide, pika arveldustähtajaga tehingute ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute kohta, mille riskipositsiooni väärtuse kindlakstegemiseks on tal määruse (EL) nr 575/2013 artikli 283 kohane luba kasutada sisemudeli meetodit.

0020

Millest: spetsiifilise korrelatsiooniriski positsioonid

Vt vormi C 34.02 rea 0120 juhised.

0030

Tasaarvestatavate tehingute kogumid, millele kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit

Vt vormi C 34.02 veeru 0180 juhised.

0040

Tasaarvestatavate tehingute kogumid, millele kohaldatakse krediidiriski sisereitingute meetodit

Vt vormi C 34.02 veeru 0190 juhised.

0050–0110

BÖRSIVÄLISED TULETISINSTRUMENDID

Finantsinstitutsioon esitab teabe ainult börsiväliseid tuletisinstrumente või pika arveldustähtajaga tehinguid sisaldavate tasaarvestatavate tehingute kogumite kohta, mille riskipositsiooni väärtust on lubatud teha kindlaks sisemudeli meetodiga, jagades need alusvara (intressimäär, valuuta, krediit, omakapital, kaup vm) alusel eri varaklassidesse.

0120–0180

BÖRSIL KAUBELDAVAD TULETISINSTRUMENDID

Finantsinstitutsioon esitab teabe ainult börsil kaubeldavaid tuletisinstrumente või pika arveldustähtajaga tehinguid sisaldavate tasaarvestatavate tehingute kogumite kohta, mille riskipositsiooni väärtust on lubatud teha kindlaks sisemudeli meetodiga, jagades need alusvara (intressimäär, valuuta, krediit, omakapital, kaup vm) alusel eri varaklassidesse.

0190–0220

VÄÄRTPABERITE KAUDU FINANTSEERIMISE TEHINGUD

Finantsinstitutsioon esitab teabe ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid sisaldavate tasaarvestatavate tehingute kogumite kohta, mille riskipositsiooni väärtust on lubatud teha kindlaks sisemudeli meetodiga, jagades need tehingu väärtpaberipoole alusvara (võlakiri omakapital, kaup vm) alusel eri varaklassidesse.

0230

LEPINGULISELT TOODETE VAHEL TASAARVESTATAVATE TEHINGUTE KOGUMID

Vt vormi C 34.02 rea 0070 juhised.

3.9.7.   C 34.06 – 20 suurimat vastaspoolt

3.9.7.1.   Üldised märkused

| 126. | Finantsinstitutsioonid esitavad teabe 20 vastaspoole kohta, kelle suhtes on neil suurimad vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid. Suurusjärjestusse tuleb panna kõigi asjaomaste vastaspooltega seotud tasaarvestatavate tehingute kogumite vastaspoole krediidiriski väärtuste alusel, mis esitatakse käesoleva vormi veerus 0120. Grupisiseseid või muid riskipositsioone, millega kaasneb vastaspoole krediidirisk, aga millele finantsinstitutsioon määrab omavahendite nõude arvutamiseks riskikaaluks nulli (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõiked 6 ja 7), võetakse 20 suurima vastaspoole väljaselgitamisel ikkagi arvesse. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Finantsinstitutsioonid, kes kasutavad määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 3. ja 6. jao kohaseks vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide arvutamiseks vastaspoole krediidiriski standardmeetodit või sisemudeli meetodit, esitavad selle vormi kvartaalselt. Finantsinstitutsioonid, kes kasutavad määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 4. ja 5. jao kohaseks vastaspoole krediidiriski positsioonide arvutamiseks vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetodit või esmase riskipositsiooni meetodit, esitavad selle vormi iga kuue kuu kohta. Juhised konkreetsete kirjete kohta |
| --- | --- |

127.

3.9.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0011 | NIMI

  Vastaspoole nimi |
| 0020 | KOOD

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava üksuse puhul kordumatu. Finantsinstitutsioonide ja kindlustusandjate korral peab kood olema LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb esitada kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0030 | KOODI LIIK

  Finantsinstitutsioon märgib ära, kas veerus 0020 esitatud kood on LEI- või riiklik kood.
  Koodi liik tuleb esitada alati. |
| 0035 | RIIKLIK KOOD

  Finantsinstitutsioonid võivad lisaks esitada ka riikliku koodi, kui kannavad koodiveergu 0020 LEI-koodi. |
| 0040 | VASTASPOOLE SEKTOR

  Igale vastaspoolele määratakse üks sektor, võttes aluseks finantsaruandlusraamistiku majandusharude klassid (vt käesoleva rakendusmääruse V lisa 3. osa):






  i) | keskpangad; |

Veerg

0011

NIMI

Vastaspoole nimi

0020

KOOD

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava üksuse puhul kordumatu. Finantsinstitutsioonide ja kindlustusandjate korral peab kood olema LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb esitada kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0030

KOODI LIIK

Finantsinstitutsioon märgib ära, kas veerus 0020 esitatud kood on LEI- või riiklik kood.

Koodi liik tuleb esitada alati.

0035

RIIKLIK KOOD

Finantsinstitutsioonid võivad lisaks esitada ka riikliku koodi, kui kannavad koodiveergu 0020 LEI-koodi.

0040

VASTASPOOLE SEKTOR

Igale vastaspoolele määratakse üks sektor, võttes aluseks finantsaruandlusraamistiku majandusharude klassid (vt käesoleva rakendusmääruse V lisa 3. osa):

i)

keskpangad;

| ii) | keskvalitsused; |
| --- | --- |

ii)

keskvalitsused;

| iii) | krediidiasutused; |
| --- | --- |

iii)

krediidiasutused;

| iv) | investeerimisühingud, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2; |
| --- | --- |

iv)

investeerimisühingud, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2;

| v) | muud finantssektori äriühingud (v.a investeerimisühingud); |
| --- | --- |

v)

muud finantssektori äriühingud (v.a investeerimisühingud);

| vi) | finantssektorivälised äriühingud. |
| --- | --- |

vi)

finantssektorivälised äriühingud.

0050

VASTASPOOLE LIIK

Finantsinstitutsioon märgib ära vastaspoole liigi:

| — | nõuetele vastav keskne vastaspool; |
| --- | --- |

—

nõuetele vastav keskne vastaspool;

| — | vastaspool, kes ei ole nõuetele vastav keskne vastaspool; |
| --- | --- |

—

vastaspool, kes ei ole nõuetele vastav keskne vastaspool;

| — | vastaspool, kes ei ole keskne vastaspool. |
| --- | --- |

—

vastaspool, kes ei ole keskne vastaspool.

0060

VASTASPOOLE RESIDENTSUS

Kasutatakse riigi, kus vastaspool on asutatud, ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sh rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).

0070

TEHINGUTE ARV

Vt vormi C 34.02 veeru 0020 juhised.

0080

TINGLIKUD VÄÄRTUSED

Vt vormi C 34.02 veeru 0030 juhised.

0090

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, positiivne

Vt vormi C 34.02 veeru 0040 juhised.

Kui ühe ja sama vastaspoolega seotud tasaarvestatavate tehingute kogumeid on mitu, esitab finantsinstitutsioon positiivse praeguse turuväärtusega kogumite summa.

0100

PRAEGUNE TURUVÄÄRTUS, negatiivne

Vt vormi C 34.02 veeru 0040 juhised.

Kui ühe ja sama vastaspoolega seotud tasaarvestatavate tehingute kogumeid on mitu, esitab finantsinstitutsioon negatiivse praeguse turuväärtusega kogumite absoluutsumma.

0110

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMIST

Vt vormi C 34.02 veeru 0160 juhised.

Kui ühe ja sama vastaspoolega seotud tasaarvestatavate tehingute kogumeid on mitu, esitab finantsinstitutsioon kogumite riskipositsiooni väärtuste summa pärast krediidiriski maandamist.

0120

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Vt vormi C 34.02 veeru 0170 juhised.

0130

RISKIGA KAALUTUD VARA

Vt vormi C 34.02 veeru 0200 juhised.

3.9.8.   C 34.07 – Sisereitingute meetod – vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid riskipositsiooni klassiti ja makseviivituse tõenäosuseti

3.9.8.1.   Üldised märkused

| 128. | Selle vormi täidavad finantsinstitutsioonid, kes kasutavad kas kõigi või osa vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide riskiga kaalutud vara arvutamiseks (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 107) kas sisereitingute põhimeetodit või täiustatud meetodit, olenemata sellest, millist vastaspoole krediidiriski meetodit nad kasutavad määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. ja 6. peatüki kohaste riskipositsiooni väärtuste väljaselgitamiseks. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Vorm täidetakse eraldi kõigi riskipositsiooni klasside kogusumma kohta ja iga riskipositsiooni klassi kohta, mis on loetletud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 147. Siin vormil ei kajastata keskse vastaspoole kaudu kliiritud riskipositsioone. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Et täpsustada, kas finantsinstitutsioon kasutab makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid, esitatakse iga kajastatava riskipositsiooni klassi kohta järgmine teave:

  „EI“ – kui kasutatakse järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite hinnanguid (sisereitingute põhimeetod)

  „JAH“ – kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid (täiustatud sisereitingute meetod) |
| --- | --- |

130.

„EI“ – kui kasutatakse järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite hinnanguid (sisereitingute põhimeetod)

„JAH“ – kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid (täiustatud sisereitingute meetod)

3.9.8.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | Riskipositsiooni väärtus

  Riskipositsiooni väärtus (vt vormi C 34.02 veeru 0170 juhised) konkreetse makseviivituse tõenäosuse skaala vahemikuti |
| 0020 | Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivituse tõenäosus (%)

  Keskmine üksikvõlgnike reitinguklasside makseviivituse tõenäosus, mis on kaalutud nende vastava riskipositsiooni väärtusega (määratlus veerus 0010) |
| 0030 | Võlgnike arv

  Kindlaksmääratud makseviivituse tõenäosuse skaala igasse klassi määratud eraldi hinnatud juriidiliste isikute ehk võlgnike arv, olenemata nendega seotud laenude või riskipositsioonide arvust
  Kui ühe ja sama võlgnikuga seotud riskipositsioone on hinnatud eraldi, siis lähevad need arvesse eraldi. Selline olukord võib ette tulla siis, kui ühe võlgnikuga seotud eri riskipositsioonid määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõike 1 punkti e teise lause kohaselt erinevatesse võlgniku reitinguklassidesse. |
| 0040 | Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär (%)

  Keskmine võlgnike reitinguklasside makseviivitusest tingitud kahjumäär, mis on kaalutud nende vastava riskipositsiooni väärtusega (määratlus veerus 0010)
  Esitatud makseviivitusest tingitud kahjumäär peab vastama lõplikule makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangule, mida kasutati riskiga kaalutud vara arvutamisel pärast krediidiriski maandamise mõju ja majanduslanguse tingimustega arvestamisega (kui asjakohane) (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. ja 4. peatükk). Finantsinstitutsioonide puhul, kes kasutavad sisereitingute meetodit, kuid ei kasuta makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, kajastatakse finantstagatise riski maandavat mõju riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuses E* ja seejärel tegelikus makseviivitusest tingitud kahjumääras LGD* vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 228 lõikele 2. Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 175 ning artikli 181 lõikeid 1 ja 2.
  Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär määruse (EL) nr 575/2013 artikli 161 lõike 4 kohasele makseviivitusest tingitud kahjumäärale.
  Makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud sisereitingute meetodit, võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punkti h. Esitatav makseviivitusest tingitud kahjumäär peab vastama makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangule makseviivituses olemise korral. |
| 0050 | Riskipositsioonidega kaalutud keskmine tähtaeg (aastates)

  Keskmine võlgnike lõpptähtaeg aastates, mis on kaalutud nende vastava riskipositsiooni väärtusega (määratlus veerus 0010)
  Lõpptähtaeg tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 162. |
| 0060 | Riskiga kaalutud vara

  Riskiga kaalutud vara (ka riskiga kaalutud vara, määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõigetes 3 ja 4) nende positsioonide puhul, mille riskikaalu hinnatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükis sätestatud nõuete järgi ja mille puhul vastaspoole krediidiriskiga tegevuse riskipositsiooni väärtus arvutatakse kõnealuse määruse III osa II jaotise 4. ja 6. peatüki kohaselt.
  Arvesse tuleb võtta VKEde ja taristu toetuskoefitsiente, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a. |
| 0070 | Riskiga kaalutud vara tihedus

  Riskiga kaalutud vara kogusumma (esitatakse veerus 0060) ja riskipositsiooni väärtuse (esitatakse veerus 0010) suhe |

Veerg

0010

Riskipositsiooni väärtus

Riskipositsiooni väärtus (vt vormi C 34.02 veeru 0170 juhised) konkreetse makseviivituse tõenäosuse skaala vahemikuti

0020

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivituse tõenäosus (%)

Keskmine üksikvõlgnike reitinguklasside makseviivituse tõenäosus, mis on kaalutud nende vastava riskipositsiooni väärtusega (määratlus veerus 0010)

0030

Võlgnike arv

Kindlaksmääratud makseviivituse tõenäosuse skaala igasse klassi määratud eraldi hinnatud juriidiliste isikute ehk võlgnike arv, olenemata nendega seotud laenude või riskipositsioonide arvust

Kui ühe ja sama võlgnikuga seotud riskipositsioone on hinnatud eraldi, siis lähevad need arvesse eraldi. Selline olukord võib ette tulla siis, kui ühe võlgnikuga seotud eri riskipositsioonid määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõike 1 punkti e teise lause kohaselt erinevatesse võlgniku reitinguklassidesse.

0040

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär (%)

Keskmine võlgnike reitinguklasside makseviivitusest tingitud kahjumäär, mis on kaalutud nende vastava riskipositsiooni väärtusega (määratlus veerus 0010)

Esitatud makseviivitusest tingitud kahjumäär peab vastama lõplikule makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangule, mida kasutati riskiga kaalutud vara arvutamisel pärast krediidiriski maandamise mõju ja majanduslanguse tingimustega arvestamisega (kui asjakohane) (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. ja 4. peatükk). Finantsinstitutsioonide puhul, kes kasutavad sisereitingute meetodit, kuid ei kasuta makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, kajastatakse finantstagatise riski maandavat mõju riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuses E* ja seejärel tegelikus makseviivitusest tingitud kahjumääras LGD* vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 228 lõikele 2. Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 175 ning artikli 181 lõikeid 1 ja 2.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär määruse (EL) nr 575/2013 artikli 161 lõike 4 kohasele makseviivitusest tingitud kahjumäärale.

Makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud sisereitingute meetodit, võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punkti h. Esitatav makseviivitusest tingitud kahjumäär peab vastama makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangule makseviivituses olemise korral.

0050

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine tähtaeg (aastates)

Keskmine võlgnike lõpptähtaeg aastates, mis on kaalutud nende vastava riskipositsiooni väärtusega (määratlus veerus 0010)

Lõpptähtaeg tehakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 162.

0060

Riskiga kaalutud vara

Riskiga kaalutud vara (ka riskiga kaalutud vara, määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõigetes 3 ja 4) nende positsioonide puhul, mille riskikaalu hinnatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükis sätestatud nõuete järgi ja mille puhul vastaspoole krediidiriskiga tegevuse riskipositsiooni väärtus arvutatakse kõnealuse määruse III osa II jaotise 4. ja 6. peatüki kohaselt.

Arvesse tuleb võtta VKEde ja taristu toetuskoefitsiente, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a.

0070

Riskiga kaalutud vara tihedus

Riskiga kaalutud vara kogusumma (esitatakse veerus 0060) ja riskipositsiooni väärtuse (esitatakse veerus 0010) suhe

| Read |
| --- |
| 0010–0170 | Makseviivituse tõenäosuse skaala

  Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid (mis tehakse kindlaks vastaspoole tasandil) jagatakse kindlaksmääratud makseviivituse tõenäosuse skaala sobivasse klassi, võttes aluseks iga konkreetse klassi võlgnike makseviivituse tõenäosused (võtmata arvesse garantii või krediidituletisinstrumendi olemasolust tingitud asendust). Finantsinstitutsioonid jagavad riskipositsioonid vormil esitatud makseviivituse tõenäosuse skaalale, võttes arvesse ka pidevskaalasid. Kõik makseviivituses olevad riskipositsioonid koondatakse rühma, mille makseviivituse tõenäosus on 100 %. |

Read

0010–0170

Makseviivituse tõenäosuse skaala

Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonid (mis tehakse kindlaks vastaspoole tasandil) jagatakse kindlaksmääratud makseviivituse tõenäosuse skaala sobivasse klassi, võttes aluseks iga konkreetse klassi võlgnike makseviivituse tõenäosused (võtmata arvesse garantii või krediidituletisinstrumendi olemasolust tingitud asendust). Finantsinstitutsioonid jagavad riskipositsioonid vormil esitatud makseviivituse tõenäosuse skaalale, võttes arvesse ka pidevskaalasid. Kõik makseviivituses olevad riskipositsioonid koondatakse rühma, mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.

3.9.9.   C 34.08 – Mida sisaldab vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide tagatis

3.9.9.1.   Üldised märkused

| 131. | Sellele vormile kantakse tuletisinstrumenditehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega seotud vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonides kasutatud (antud ja saadud) tagatise õiglased väärtused, olenemata sellest, kas need tehingud kliiritakse keskse vastaspoole kaudu ja kas kesksele vastaspoolele antakse tagatis või mitte. |
| --- | --- |

131.

3.9.9.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0080 | Tuletisinstrumentidega tehtud tehingutes kasutatud tagatis

  Finantsinstitutsioonid esitavad tagatised (sh alustamise tagatis ja muutuvtagatis), mida kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud tuletisinstrumentidega või sama määruse artikli 272 punkti 2 kohaste väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguks mittekvalifitseeruvate pika arveldustähtajaga tehingutega seotud vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonides. |
| 0090–0180 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutes kasutatud tagatis

  Finantsinstitutsioonid esitavad tagatised (sh alustamise tagatis ja muutuvtagatis ning väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingus väärtpaberina näiv tagatis), mida kasutatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute või tuletisinstrumendiks mittekvalifitseeruvate pika arveldustähtajaga tehingutega seotud vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonides. |
| 0010, 0020, 0050, 0060, 0090, 0100, 0140, 0150 | Eraldatud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 lõige 1
  Finantsinstitutsioonid esitavad siin pankrotivarast välistatud (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 punktis 1) tagatisena hoitavad tagatised, mis on jagatud alustamise ja muutuvtagatisena näivaks. |
| 0030, 0040, 0070, 0080, 0110, 0120, 0130, 0160, 0170, 0180 | Eraldamata

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 lõige 1
  Finantsinstitutsioonid esitavad siin pankrotivarast välistatud (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 punktis 1) tagatisena mittehoitavad tagatised, mis on jagatud alustamise tagatiseks, muutuvtagatiseks ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaberiks. |
| 0010, 0030, 0050, 0070, 0090, 0110, 0140, 0160 | Alustamise tagatis

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 140
  Finantsinstitutsioonid esitavad alustamise tagatisena (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 140) saadud või antud tagatiste õiglase väärtuse. |
| 0020, 0040, 0060, 0080, 0100, 0120, 0150, 0170 | Muutuvtagatis

  Finantsinstitutsioonid esitavad muutuvtagatisena saadud või antud tagatiste õiglase väärtuse. |
| 0130, 0180 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaber

  Finantsinstitutsioonid esitavad väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutes väärtpaberina näivate tagatiste õiglased väärtused (nt väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaberipool, mis on saadud, esitatakse veerus 0130 ja antud pool veerus 0180). |

Veerg

0010–0080

Tuletisinstrumentidega tehtud tehingutes kasutatud tagatis

Finantsinstitutsioonid esitavad tagatised (sh alustamise tagatis ja muutuvtagatis), mida kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud tuletisinstrumentidega või sama määruse artikli 272 punkti 2 kohaste väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguks mittekvalifitseeruvate pika arveldustähtajaga tehingutega seotud vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonides.

0090–0180

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutes kasutatud tagatis

Finantsinstitutsioonid esitavad tagatised (sh alustamise tagatis ja muutuvtagatis ning väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingus väärtpaberina näiv tagatis), mida kasutatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute või tuletisinstrumendiks mittekvalifitseeruvate pika arveldustähtajaga tehingutega seotud vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonides.

0010, 0020, 0050, 0060, 0090, 0100, 0140, 0150

Eraldatud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 lõige 1

Finantsinstitutsioonid esitavad siin pankrotivarast välistatud (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 punktis 1) tagatisena hoitavad tagatised, mis on jagatud alustamise ja muutuvtagatisena näivaks.

0030, 0040, 0070, 0080, 0110, 0120, 0130, 0160, 0170, 0180

Eraldamata

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 lõige 1

Finantsinstitutsioonid esitavad siin pankrotivarast välistatud (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 300 punktis 1) tagatisena mittehoitavad tagatised, mis on jagatud alustamise tagatiseks, muutuvtagatiseks ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaberiks.

0010, 0030, 0050, 0070, 0090, 0110, 0140, 0160

Alustamise tagatis

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 140

Finantsinstitutsioonid esitavad alustamise tagatisena (määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 140) saadud või antud tagatiste õiglase väärtuse.

0020, 0040, 0060, 0080, 0100, 0120, 0150, 0170

Muutuvtagatis

Finantsinstitutsioonid esitavad muutuvtagatisena saadud või antud tagatiste õiglase väärtuse.

0130, 0180

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaber

Finantsinstitutsioonid esitavad väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutes väärtpaberina näivate tagatiste õiglased väärtused (nt väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaberipool, mis on saadud, esitatakse veerus 0130 ja antud pool veerus 0180).

| Read |
| --- |
| 0010–0080 | Tagatise liik

  Jaotus tagatise liigiti |

Read

0010–0080

Tagatise liik

Jaotus tagatise liigiti

3.9.10.   C 34.09 – Krediidituletisinstrumentide riskipositsioonid

3.9.10.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0040 | KREDIIDITULETISINSTRUMENTIDE KAITSE

  Ostetud või müüdud krediidituletisinstrumendikaitse |
| 0010, 0020 | TINGLIKUD VÄÄRTUSED

  Tuletisinstrumentide tinglike väärtuste summa tooteliigiti enne tasaarvestust |
| 0030, 0040 | ÕIGLASED VÄÄRTUSED

  Õiglaste väärtuse summa ostetud ja müüdud kaitse lõikes |

Veerg

0010–0040

KREDIIDITULETISINSTRUMENTIDE KAITSE

Ostetud või müüdud krediidituletisinstrumendikaitse

0010, 0020

TINGLIKUD VÄÄRTUSED

Tuletisinstrumentide tinglike väärtuste summa tooteliigiti enne tasaarvestust

0030, 0040

ÕIGLASED VÄÄRTUSED

Õiglaste väärtuse summa ostetud ja müüdud kaitse lõikes

| Read |
| --- |
| 0010–0050 | Tooteliik

  Jaotus krediidituletisinstrumendi tooteliigiti |
| 0060 | Kokku

  Kõik tooteliigid kokku |
| 0070, 0080 | Õiglased väärtused

  Õiglased väärtused tooteliigiti ning varade (positiivsed õiglased väärtused) ja kohustuste (negatiivsed õiglased väärtused) kaupa |

Read

0010–0050

Tooteliik

Jaotus krediidituletisinstrumendi tooteliigiti

0060

Kokku

Kõik tooteliigid kokku

0070, 0080

Õiglased väärtused

Õiglased väärtused tooteliigiti ning varade (positiivsed õiglased väärtused) ja kohustuste (negatiivsed õiglased väärtused) kaupa

3.9.11.   C 34.10 – Kesksete vastaspooltega seotud riskipositsioonid

3.9.11.1.   Üldised märkused

| 132. | Finantsinstitutsioonid esitavad kesksete vastaspooltega seotud riskipositsioonid (st määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõikes 1 loetletud lepingud ja tehingud, mis on keskse vastaspoolega lõpule viimata, ning keskse vastaspoolega seotud tehingutest (määratlus kõnealuse määruse artikli 300 punktis 2) tingitud riskipositsioonid), mille jaoks arvutatakse omavahendite nõuded kõnealuse määruse III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaselt. |
| --- | --- |

132.

3.9.11.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaldamisalas olevate tehingute riskipositsiooni väärtus, mis on arvutatud nimetatud peatükis ja eriti selle 9. jaos sätestatud meetoditega.
  Esitatav riskipositsiooni väärtus on summa, mida kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaseks omavahendite nõuete arvutamiseks, võttes üleminekuperioodil (määratlus samas) arvesse kõnealuse määruse artiklis 497 sätestatud nõudeid.
  Riskipositsioon võib olla määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 91 määratletud kauplemisriski positsioon. |
| 0020 | RISKIGA KAALUTUD VARA

  Määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaselt välja selgitatud riskiga kaalutud vara, võttes üleminekuperioodil (määratlus samas) arvesse kõnealuse määruse artiklis 497 sätestatud nõudeid. |

Veerg

0010

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaldamisalas olevate tehingute riskipositsiooni väärtus, mis on arvutatud nimetatud peatükis ja eriti selle 9. jaos sätestatud meetoditega.

Esitatav riskipositsiooni väärtus on summa, mida kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaseks omavahendite nõuete arvutamiseks, võttes üleminekuperioodil (määratlus samas) arvesse kõnealuse määruse artiklis 497 sätestatud nõudeid.

Riskipositsioon võib olla määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 91 määratletud kauplemisriski positsioon.

0020

RISKIGA KAALUTUD VARA

Määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaselt välja selgitatud riskiga kaalutud vara, võttes üleminekuperioodil (määratlus samas) arvesse kõnealuse määruse artiklis 497 sätestatud nõudeid.

| Read |
| --- |
| 0010–0100 | Nõuetele vastav keskne vastaspool

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 88 määratletud nõuetele vastav keskne vastaspool. |
| 0070, 0080
  0170, 0180 | Alustamise tagatis

  Vt vormi C 34.08 juhised.
  Sellel vormil esitatav alustamise tagatis ei tohi sisaldada kahjumi jaotamise kokkulepete alusel kesksele vastaspoolele tehtud makseid (st kui keskne vastaspool kasutab alustamise tagatist kahjumi jaotamiseks kliirivate liikmete vahel, käsitatakse seda tagatisfondiga seotud riskipositsioonina). |
| 0090, 0190 | Eelrahastatud sissemaksed tagatisfondi

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 308 ja 309; määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 89 määratletud tagatisfond; finantsinstitutsiooni sissemakse keskse vastaspoole tagatisfondi |
| 0100, 0200 | Rahastamata sissemaksed tagatisfondi

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 309 ja 310; määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 89 määratletud tagatisfond
  Finantsinstitutsioonid esitavad sissemaksed, mida nad on kliiriva liikmena tegutsedes lepinguliselt kohustunud tegema kesksele vastaspoolele pärast seda, kui kõnealune keskne vastaspool on ammendanud oma tagatisfondi, et katta kahjusid, mida ta kannab ühe või mitme oma kliiriva liikme makseviivituse tõttu. |
| 0070, 0170 | Eraldatud

  Vt vormi C 34.08 juhised. |
| 0080, 0180 | Eraldamata

  Vt vormi C 34.08 juhised. |

Read

0010–0100

Nõuetele vastav keskne vastaspool

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 88 määratletud nõuetele vastav keskne vastaspool.

0070, 0080

0170, 0180

Alustamise tagatis

Vt vormi C 34.08 juhised.

Sellel vormil esitatav alustamise tagatis ei tohi sisaldada kahjumi jaotamise kokkulepete alusel kesksele vastaspoolele tehtud makseid (st kui keskne vastaspool kasutab alustamise tagatist kahjumi jaotamiseks kliirivate liikmete vahel, käsitatakse seda tagatisfondiga seotud riskipositsioonina).

0090, 0190

Eelrahastatud sissemaksed tagatisfondi

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 308 ja 309; määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 89 määratletud tagatisfond; finantsinstitutsiooni sissemakse keskse vastaspoole tagatisfondi

0100, 0200

Rahastamata sissemaksed tagatisfondi

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 309 ja 310; määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 89 määratletud tagatisfond

Finantsinstitutsioonid esitavad sissemaksed, mida nad on kliiriva liikmena tegutsedes lepinguliselt kohustunud tegema kesksele vastaspoolele pärast seda, kui kõnealune keskne vastaspool on ammendanud oma tagatisfondi, et katta kahjusid, mida ta kannab ühe või mitme oma kliiriva liikme makseviivituse tõttu.

0070, 0170

Eraldatud

Vt vormi C 34.08 juhised.

0080, 0180

Eraldamata

Vt vormi C 34.08 juhised.

3.9.12.   C 34.11 – Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide riskiga kaalutud vara vooaruanded sisemudeli meetodi kohaselt

3.9.12.1.   Üldised märkused

| 133. | Finantsinstitutsioonid, kes kasutavad kas kõigi või osa vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide riskiga kaalutud vara arvutamiseks määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki kohaselt (olenemata sellest, millist krediidiriski meetodit asjaomase riskikaalu väljaselgitamiseks kasutatakse), esitavad selle vormiga vooaruande, kust on näha sisemudeli meetodi kohaldamisalas olevate tuletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute riskiga kaalutud vara muutused, mis on eristatud olulisimate mõjurite alusel ja mille aluseks on põhjendatud hinnangud. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Finantsinstitutsioonid, kes esitavad selle vormi iga kvartali kohta, täidavad ainult veeru 0010. Finantsinstitutsioonid, kes esitavad selle vormi iga aasta kohta, täidavad ainult veeru 0020. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Sellel vormil ei kajastata keskse vastaspoolega seotud riskipositsioonide riskiga kaalutud vara (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 9. jagu). |
| --- | --- |

135.

3.9.12.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010, 0020 | RISKIGA KAALUTUD VARA

  Riskiga kaalutud vara (ka riskiga kaalutud vara, määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõigetes 3 ja 4) nende positsioonide puhul, mille riskikaalu hinnatakse kõnealuse määruse III osa II jaotise 2. ja 3. peatükis sätestatud nõuete järgi ja mille puhul on finantsinstitutsioon saanud loa arvutada riskipositsiooni väärtus määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 6. jao kohaselt sisemudeli meetodil.
  Arvesse tuleb võtta VKEde ja taristu toetuskoefitsiente, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a. |

Veerg

0010, 0020

RISKIGA KAALUTUD VARA

Riskiga kaalutud vara (ka riskiga kaalutud vara, määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõigetes 3 ja 4) nende positsioonide puhul, mille riskikaalu hinnatakse kõnealuse määruse III osa II jaotise 2. ja 3. peatükis sätestatud nõuete järgi ja mille puhul on finantsinstitutsioon saanud loa arvutada riskipositsiooni väärtus määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 6. jao kohaselt sisemudeli meetodil.

Arvesse tuleb võtta VKEde ja taristu toetuskoefitsiente, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 501 ja 501a.

| Read |
| --- |
| 0010 | Riskiga kaalutud vara eelmise aruandeperioodi lõpus

  Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide riskiga kaalutud vara eelmise aruandeperioodi lõpus sisemudeli meetodil |
| 0020 | Vara suurus

  Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud pangaportfelli suuruse ja koostise muutumisest tavalise äritegevuse tõttu (sh uute äride algatamine ja riskipositsioonide lõpptähtaja saabumine) (v.a üksuste omandamised ja võõrandamised). |
| 0030 | Vastaspoolte krediidikvaliteet

  Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud finantsinstitutsiooni vastaspoole hinnangulise kvaliteedi (mõõdetuna krediidiriski raamistiku kohasel meetodil) muutumisest. Sellel real kajastatakse ka potentsiaalseid riskiga kaalutud vara muutusi, mis on tingitud sisereitingute mudelist, kui finantsinstitutsioon kasutab sisereitingute meetodit. |
| 0040 | Mudeli värskendused (ainult sisemudeli meetod)

  Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud mudeli rakendamisest, mudeli kohaldamisala muutumisest või mudeli nõrkade külgede kaotamiseks tehtud muudatustest.
  Sellel real kajastatakse vaid sisemudeli muutusi. |
| 0050 | Metoodika ja põhimõte (ainult sisemudeli meetod)

  Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud arvutusmeetodite muutumisest, mis on omakorda tingitud õiguspoliitika muutumisest (nt uued õigusaktid) (ainult sisemudelis) |
| 0060 | Omandamised ja võõrandamised

  Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud pangaportfelli suuruse muutumisest üksuste omandamiste ja võõrandamiste tõttu |
| 0070 | Valuuta liikumine

  Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud välisvaluutast ümberarvestustest |
| 0080 | Muu

  Selle kategooria all kajastatakse riskiga kaalutud vara (positiivseid või negatiivseid) muutusi, mida ei saa esitada üheski eelmises kategoorias. |
| 0090 | Riskiga kaalutud vara vaadeldava aruandeperioodi lõpus

  Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide riskiga kaalutud vara praeguse aruandeperioodi lõpus sisemudeli meetodil |

Read

0010

Riskiga kaalutud vara eelmise aruandeperioodi lõpus

Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide riskiga kaalutud vara eelmise aruandeperioodi lõpus sisemudeli meetodil

0020

Vara suurus

Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud pangaportfelli suuruse ja koostise muutumisest tavalise äritegevuse tõttu (sh uute äride algatamine ja riskipositsioonide lõpptähtaja saabumine) (v.a üksuste omandamised ja võõrandamised).

0030

Vastaspoolte krediidikvaliteet

Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud finantsinstitutsiooni vastaspoole hinnangulise kvaliteedi (mõõdetuna krediidiriski raamistiku kohasel meetodil) muutumisest. Sellel real kajastatakse ka potentsiaalseid riskiga kaalutud vara muutusi, mis on tingitud sisereitingute mudelist, kui finantsinstitutsioon kasutab sisereitingute meetodit.

0040

Mudeli värskendused (ainult sisemudeli meetod)

Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud mudeli rakendamisest, mudeli kohaldamisala muutumisest või mudeli nõrkade külgede kaotamiseks tehtud muudatustest.

Sellel real kajastatakse vaid sisemudeli muutusi.

0050

Metoodika ja põhimõte (ainult sisemudeli meetod)

Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud arvutusmeetodite muutumisest, mis on omakorda tingitud õiguspoliitika muutumisest (nt uued õigusaktid) (ainult sisemudelis)

0060

Omandamised ja võõrandamised

Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud pangaportfelli suuruse muutumisest üksuste omandamiste ja võõrandamiste tõttu

0070

Valuuta liikumine

Riskiga kaalutud vara (positiivsed või negatiivsed) muutused, mis on tingitud välisvaluutast ümberarvestustest

0080

Muu

Selle kategooria all kajastatakse riskiga kaalutud vara (positiivseid või negatiivseid) muutusi, mida ei saa esitada üheski eelmises kategoorias.

0090

Riskiga kaalutud vara vaadeldava aruandeperioodi lõpus

Vastaspoole krediidiriskile avatud positsioonide riskiga kaalutud vara praeguse aruandeperioodi lõpus sisemudeli meetodil

4.   OPERATSIOONIRISKI VORMID

4.1   C 16.00 – OPERATSIOONIRISK (OPR)

4.1.1.   Üldised märkused

| 136. | Selles vormis esitatakse teave, mis käsitleb määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 312–324 kohaste operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamist baasmeetodi, standardmeetodi, alternatiivse standardmeetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaselt. Finantsinstitutsioon ei või kohaldada standardmeetodit ja alternatiivset standardmeetodit jaepanganduse ja äripanganduse äriliinides samal ajal individuaalsel tasandil. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Baasmeetodit, standardmeetodit või alternatiivset standardmeetodit kasutavad finantsinstitutsioonid arvutavad omavahendite nõuded majandusaasta lõpu andmete alusel. Kui auditeeritud andmed ei ole kättesaadavad, võivad finantsinstitutsioonid kasutada majandustegevuse prognoose. Auditeeritud andmete kasutamise korral kajastavad finantsinstitutsioonid auditeeritud andmeid, mis eeldatavasti peaksid jääma muutumatuks. „Muutumatuse“ põhimõttest võib kõrvale kalduda näiteks juhul, kui kõnealusel ajavahemikul on olnud erandlikke asjaolusid nagu hiljutised üksuste või tegevusalade omandamised või võõrandamised. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Kui finantsinstitutsioon suudab oma pädevale asutusele tõendada, et tulenevalt erandlikest asjaoludest (nt üksuste või tegevusalade ühinemine või võõrandamine) võib asjaomase näitaja arvutamisel kolme aasta keskmiste andmete kasutamine põhjustada operatsiooniriski omavahendite nõuete hindamisel moonutusi, võib pädev asutus lubada finantsinstitutsioonil kohandada arvutamist nii, et neid sündmusi saaks arvesse võtta. Samuti võib pädev asutus omal algatusel nõuda, et finantsinstitutsioon kohandaks oma arvutust. Kui finantsinstitutsioon on tegutsenud vähem kui kolm aastat, võib ta asjaomase näitaja arvutamiseks kasutada majandustegevuse prognoose, tingimusel et ta hakkab kasutama ajaloolisi andmeid kohe, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Käesoleva vormi veergudes esitatakse andmed kolme viimase aasta operatsiooniriskiga seotud pangandustegevuse asjaomase näitaja suuruse kohta ning laenude ja ettemaksete kohta (viimast kajastatakse ainult alternatiivse standardmeetodi kohaldamise korral). Seejärel kajastatakse andmed operatsiooniriski omavahendite nõuete suuruse kohta. Vajaduse korral täpsustatakse, milline osa kõnealustest omavahendite nõuetest tuleneb jaotusmehhanismist. Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul lisatakse memokirjed, et üksikasjalikult kajastada oodatava kahju määra, hajutamise ja riskimaandamise tehnikate mõju operatsiooniriski omavahendite nõuetele. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Ridades esitatakse teave operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise meetodite lõikes, kajastades üksikasjalikult äriliine standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi puhul. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Käesolevas vormis kajastavad andmeid kõik finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite nõudeid. |
| --- | --- |

141.

4.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0030 | ASJAOMANE NÄITAJA

  Finantsinstitutsioonid, kes kasutavad operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamisel (baasmeetodi, standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi kohaselt) asjaomast näitajat, kajastavad vastava aasta asjaomast näitajat veergudes 0010–0030. Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 314 kajastavad finantsinstitutsioonid teavitamise eesmärgil asjaomast näitajat ka selliste tegevusalade puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. Sama kehtib kõigi teiste täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.
  Edaspidi osutab mõiste „asjaomane näitaja“ elementide summale majandusaasta lõpu seisuga, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 316 tabeli 1 punktis 1.
  Kui finantsinstitutsioonil on asjaomase näitaja kohta vähem kui kolme aasta andmed, määratakse olemasolevad ajaloolised (auditeeritud) andmed vormi vastavatesse veergudesse prioriteetide kaupa. Näiteks kui ajaloolised andmed on olemas ainult ühe aasta kohta, kajastatakse neid veerus 0030. Kui see on mõistlik, kajastatakse seejärel prognoositavaid andmeid veerus 0020 (järgmise aasta prognoos) ja veerus 0010 (ülejärgmise aasta prognoos).
  Kui ajaloolised andmed asjaomase näitaja kohta ei ole kättesaadavad, võib finantsinstitutsioon kasutada majandustegevuse prognoose. |
| 0040–0060 | LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

  Neis veergudes kajastatakse laenude ja ettemaksete summat (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 319 lõike 1 punkt b) äriliinide „jaepangandus“ ja „äripangandus“ puhul. Kõnealuseid summasid kasutatakse alternatiivse asjaomase näitaja arvutamiseks, mille põhjal arvutatakse omavahendite nõuded, mis vastavad sellistele tegevusaladele, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 319 lõike 1 punkt a).
  Äriliini „äripangandus“ puhul võetakse arvesse ka kauplemisportfelliväliseid väärtpabereid. |
| 0070 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Omavahendite nõue arvutatakse kasutatava meetodi kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 312–324. Tulemus kajastatakse veerus 0070. |
| 0071 | KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõige 4
  Veerus 0070 kajastatud omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |
| 0080 | MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

  Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 312 lõike 2 kohaselt on saadud luba kasutada täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit konsolideerimisgrupi tasandil (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 18 lõige 1), tuleb operatsiooniriski katvad omavahendid jaotada konsolideerimisgrupi erinevate üksuste vahel, võttes arvesse seda, kuidas võetakse ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse ja tema tütarettevõtjate kasutatavas või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate ühiselt kasutatavas riskimõõtmissüsteemis arvesse hajutamise mõju. Selles veerus kajastatakse jaotamise mõju. |
| 0090–0120 | VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED |
| 0090 | OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

  Veerus 090 kajastatavad omavahendite nõuded on samad nagu veerus 070 kajastatavad nõuded, kuid need on arvutatud enne oodatava kahju määrast, hajutamisest ja riskimaandamise tehnikatest tuleneva vähendamise mõju (vt allpool) arvessevõtmist. |
| 0100 | (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

  Veerus 100 kajastatakse omavahendite nõuete vähendamist tulenevalt äritavades arvesse võetud oodatava kahju määrast (vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a). |
| 0110 | (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

  Siin veerus kajastatav hajutamise mõju võrdub iga operatsiooniriski klassi puhul eraldi arvutatud omavahendite nõuete summa (st nn täielik sõltuvus) ning korrelatsiooni ja sõltuvust arvesse võttes arvutatud hajutatud omavahendite nõuete (st eeldades mittetäielikku sõltuvust riskiklasside vahel) vahega. Nn täielik sõltuvus leiab aset makseviivituse korral, kui finantsinstitutsioon ei kasuta riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, ning seepärast arvutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohased omavahendid valitud riskiklasside individuaalsete operatsiooniriski näitajate summana. Sel juhul eeldatakse, et korrelatsioon riskiklasside vahel on 100 %, ja märgitakse selles veerus väärtuseks null. Seevastu kui finantsinstitutsioon kasutab riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, peab ta kajastama selles veerus makseviivitusest tulenevate täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaste omavahendite ja riskiklasside vahelise korrelatsioonistruktuuri kohaldamisest tulenevate asjaomaste omavahendite vahet. Kõnealune väärtus kajastab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi „hajutamisvõimet“, st mudeli võimet võtta arvesse mitut erineval ajal aset leidvat operatsiooniriski tõsist kahjujuhtumit. Veerus 110 kajastatakse summat, mille võrra eeldatav korrelatsioonistruktuur vähendab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaseid omavahendeid võrreldes 100 % korrelatsiooni eeldusega. |
| 0120 | (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

  Siin veerus kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 323 kohaste kindlustuste ja muude riskide ülekandmise mehhanismide mõju. |

Veerg

0010–0030

ASJAOMANE NÄITAJA

Finantsinstitutsioonid, kes kasutavad operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamisel (baasmeetodi, standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi kohaselt) asjaomast näitajat, kajastavad vastava aasta asjaomast näitajat veergudes 0010–0030. Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 314 kajastavad finantsinstitutsioonid teavitamise eesmärgil asjaomast näitajat ka selliste tegevusalade puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. Sama kehtib kõigi teiste täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.

Edaspidi osutab mõiste „asjaomane näitaja“ elementide summale majandusaasta lõpu seisuga, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 316 tabeli 1 punktis 1.

Kui finantsinstitutsioonil on asjaomase näitaja kohta vähem kui kolme aasta andmed, määratakse olemasolevad ajaloolised (auditeeritud) andmed vormi vastavatesse veergudesse prioriteetide kaupa. Näiteks kui ajaloolised andmed on olemas ainult ühe aasta kohta, kajastatakse neid veerus 0030. Kui see on mõistlik, kajastatakse seejärel prognoositavaid andmeid veerus 0020 (järgmise aasta prognoos) ja veerus 0010 (ülejärgmise aasta prognoos).

Kui ajaloolised andmed asjaomase näitaja kohta ei ole kättesaadavad, võib finantsinstitutsioon kasutada majandustegevuse prognoose.

0040–0060

LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

Neis veergudes kajastatakse laenude ja ettemaksete summat (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 319 lõike 1 punkt b) äriliinide „jaepangandus“ ja „äripangandus“ puhul. Kõnealuseid summasid kasutatakse alternatiivse asjaomase näitaja arvutamiseks, mille põhjal arvutatakse omavahendite nõuded, mis vastavad sellistele tegevusaladele, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 319 lõike 1 punkt a).

Äriliini „äripangandus“ puhul võetakse arvesse ka kauplemisportfelliväliseid väärtpabereid.

0070

OMAVAHENDITE NÕUDED

Omavahendite nõue arvutatakse kasutatava meetodi kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 312–324. Tulemus kajastatakse veerus 0070.

0071

KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõige 4

Veerus 0070 kajastatud omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

0080

MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 312 lõike 2 kohaselt on saadud luba kasutada täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit konsolideerimisgrupi tasandil (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 18 lõige 1), tuleb operatsiooniriski katvad omavahendid jaotada konsolideerimisgrupi erinevate üksuste vahel, võttes arvesse seda, kuidas võetakse ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse ja tema tütarettevõtjate kasutatavas või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate ühiselt kasutatavas riskimõõtmissüsteemis arvesse hajutamise mõju. Selles veerus kajastatakse jaotamise mõju.

0090–0120

VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED

0090

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

Veerus 090 kajastatavad omavahendite nõuded on samad nagu veerus 070 kajastatavad nõuded, kuid need on arvutatud enne oodatava kahju määrast, hajutamisest ja riskimaandamise tehnikatest tuleneva vähendamise mõju (vt allpool) arvessevõtmist.

0100

(-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

Veerus 100 kajastatakse omavahendite nõuete vähendamist tulenevalt äritavades arvesse võetud oodatava kahju määrast (vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a).

0110

(-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

Siin veerus kajastatav hajutamise mõju võrdub iga operatsiooniriski klassi puhul eraldi arvutatud omavahendite nõuete summa (st nn täielik sõltuvus) ning korrelatsiooni ja sõltuvust arvesse võttes arvutatud hajutatud omavahendite nõuete (st eeldades mittetäielikku sõltuvust riskiklasside vahel) vahega. Nn täielik sõltuvus leiab aset makseviivituse korral, kui finantsinstitutsioon ei kasuta riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, ning seepärast arvutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohased omavahendid valitud riskiklasside individuaalsete operatsiooniriski näitajate summana. Sel juhul eeldatakse, et korrelatsioon riskiklasside vahel on 100 %, ja märgitakse selles veerus väärtuseks null. Seevastu kui finantsinstitutsioon kasutab riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, peab ta kajastama selles veerus makseviivitusest tulenevate täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaste omavahendite ja riskiklasside vahelise korrelatsioonistruktuuri kohaldamisest tulenevate asjaomaste omavahendite vahet. Kõnealune väärtus kajastab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi „hajutamisvõimet“, st mudeli võimet võtta arvesse mitut erineval ajal aset leidvat operatsiooniriski tõsist kahjujuhtumit. Veerus 110 kajastatakse summat, mille võrra eeldatav korrelatsioonistruktuur vähendab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaseid omavahendeid võrreldes 100 % korrelatsiooni eeldusega.

0120

(-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

Siin veerus kajastatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 323 kohaste kindlustuste ja muude riskide ülekandmise mehhanismide mõju.

| Read |
| --- |
| 0010 | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT

  Sellel real esitatakse summad, mis vastavad tegevusaladele, mille puhul kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite arvutamisel baasmeetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 315 ja 316). |
| 0020 | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

  Kajastatakse standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt arvutatud omavahendite nõuded (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 317, 318 ja 319). |
| 0030–0100 | KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT

  Standardmeetodi kasutamise korral jaotatakse asjaomane näitaja iga vastava aasta puhul ridadesse 0030–0100 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes. Tegevusalade määramisel äriliinidesse järgitakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 318 sätestatud põhimõtteid. |
| 0110–0120 | KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

  Alternatiivset standardmeetodit kasutavad finantsinstitutsioonid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 319) kajastavad iga vastava aasta asjaomast näitajat eraldi iga äriliini kohta ridadel 0030–0050 ja 0080–0100 ning äriliinide „äripangandus“ ja „jaepangandus“ kohta ridadel 0110 ja 0120.
  Ridadel 110 ja 120 esitatakse selliste tegevusalade asjaomane näitaja, mille puhul kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit, jaotades need äriliinide „äripangandus“ ja „jaepangandus“ lõikes (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 319). Summasid võib kajastada nii äripanganduse ja jaepanganduse äriliini standardmeetodi ridadel 0060 ja 0070 kui ka alternatiivse standardmeetodi ridadel 0110–0120 (nt kui tütarettevõtja kohaldab standardmeetodit, samas kui emaettevõtja kohaldab alternatiivset standardmeetodit. |
| 0130 | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT

  Kajastatakse andmeid, mis on asjakohased täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kohaldavate finantsinstitutsioonide puhul (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 312 lõige 2 ja artiklid 321, 322 ja 323).
  Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 314) kajastatakse teavet selliste tegevusalade asjaomaste näitajate kohta, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. Sama kehtib kõigi teiste täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta. |

Read

0010

PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT

Sellel real esitatakse summad, mis vastavad tegevusaladele, mille puhul kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite arvutamisel baasmeetodit (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 315 ja 316).

0020

PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

Kajastatakse standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt arvutatud omavahendite nõuded (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 317, 318 ja 319).

0030–0100

KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT

Standardmeetodi kasutamise korral jaotatakse asjaomane näitaja iga vastava aasta puhul ridadesse 0030–0100 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes. Tegevusalade määramisel äriliinidesse järgitakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 318 sätestatud põhimõtteid.

0110–0120

KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

Alternatiivset standardmeetodit kasutavad finantsinstitutsioonid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 319) kajastavad iga vastava aasta asjaomast näitajat eraldi iga äriliini kohta ridadel 0030–0050 ja 0080–0100 ning äriliinide „äripangandus“ ja „jaepangandus“ kohta ridadel 0110 ja 0120.

Ridadel 110 ja 120 esitatakse selliste tegevusalade asjaomane näitaja, mille puhul kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit, jaotades need äriliinide „äripangandus“ ja „jaepangandus“ lõikes (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 319). Summasid võib kajastada nii äripanganduse ja jaepanganduse äriliini standardmeetodi ridadel 0060 ja 0070 kui ka alternatiivse standardmeetodi ridadel 0110–0120 (nt kui tütarettevõtja kohaldab standardmeetodit, samas kui emaettevõtja kohaldab alternatiivset standardmeetodit.

0130

PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT

Kajastatakse andmeid, mis on asjakohased täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kohaldavate finantsinstitutsioonide puhul (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 312 lõige 2 ja artiklid 321, 322 ja 323).

Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 314) kajastatakse teavet selliste tegevusalade asjaomaste näitajate kohta, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. Sama kehtib kõigi teiste täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.

4.2.   OPERATSIOONIRISK: ÜKSIKASJALIK TEAVE EELMISE AASTA KAHJUDE KOHTA (OPR DETAILS)

4.2.1.   Üldised märkused

| 142. | Vormil C 17.01 (OPR DETAILS 1) esitatakse kokkuvõtlikult teave finantsinstitutsiooni eelmise aasta brutokahju ja hüvituste kohta juhtumiliikide ja äriliinide kaupa. Vormil C 17.02 (OPR DETAILS 2) esitatakse üksikasjalik teave eelmise aasta suurimate kahjujuhtumite kohta. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Operatsiooniriski kahjusid, mis on seotud krediidiriskiga ja mille suhtes kohaldatakse krediidiriski omavahendite nõudeid (krediidiga seotud operatsiooniriski piirjuhtumid), ei võeta arvesse vormis C 17.01 ega vormis C 17.02. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise eri meetodite kombineeritud kasutamise korral vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 314 kajastatakse finantsinstitutsiooni kahjusid ja hüvitusi vormidel C 17.01 ja C 17.02, sõltumata omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatud meetodist. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Ilma et see mõjutaks allpool määratletud kirjet „kiiresti hüvitatud kahjujuhtumid“, on „brutokahju“ operatsiooniriski juhtumist või juhtumi liigist tulenev kahju enne mis tahes liiki hüvitusi (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punkt b). |
| --- | --- |

145.

| 146. | „Hüvitus“ on operatsiooniriski algse kahjuga seotud ajas eraldi seisev sõltumatu juhtum, mille puhul saadakse esimeselt või kolmandalt isikult (näiteks kindlustusandja või muu isik) rahalisi vahendeid või majanduslikku kasu. Hüvitused on jaotatud kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevateks hüvitusteks ning otsehüvitusteks. |
| --- | --- |

146.

| 147. | „Kiiresti hüvitatud kahjujuhtumid“ on operatsiooniriski juhtumid, mis põhjustavad kahju, mis hüvitatakse osaliselt või täielikult viie tööpäeva jooksul. Kiiresti hüvitatud kahjujuhtumi korral võetakse brutokahju väljaselgitamisel arvesse ainult kahju seda osa, mis ei ole täielikult hüvitatud (st kahju, millest on maha arvatud kiiresti hüvitatud osaline kahju). Järelikult ei võeta brutokahju kindlakstegemisel arvesse ega kajastata vormis OPR DETAILS kahjujuhtumeid, mis põhjustasid kahju, mis hüvitati täielikult viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

147.

| 148. | „Arvestuspäev“ on kuupäev, mil kahju või reservi/eraldist kasumiaruandes esimest korda kajastati seoses operatsiooniriski raames tekkinud kahjuga. See kuupäev järgneb loogiliselt „toimumispäevale“ (st kuupäev, mil operatsiooniriski juhtum toimus või algas) ja „avastamispäevale“ (st kuupäev, mil finantsinstitutsioon sai operatsiooniriski juhtumist teadlikuks). |
| --- | --- |

148.

| 149. | Ühisest operatsiooniriski kahjujuhtumist või algse operatsiooniriski kahjujuhtumiga seotud mitmest kahjujuhtumist, mis tekitavad kahjujuhtumeid või kahju, (nn algjuhtum (root-event)) tingitud kahju koondatakse. Koondatud juhtumeid käsitatakse ja kajastatakse ühe juhtumina ning seega liidetakse asjaomased brutokahju summad ja kahju korrigeerimiste summad kokku. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Asjaomase aasta juunis kajastatud andmed on vaheandmed, lõplikud andmed kajastatakse detsembris. Juuni andmete puhul on aruandeperiood kuus kuud (st kalendriaasta 1. jaanuarist 30. juunini), detsembri andmete puhul kaksteist kuud (st kalendriaasta 1. jaanuarist 31. detsembrini). Nii juuni kui ka detsembri andmete puhul tähendab „eelmised aruandeperioodid“ kõiki aruandeperioode kuni aruandeperioodini, mis lõpeb eelmise kalendriaasta lõpus (kaasa arvatud). |
| --- | --- |

150.

4.2.2.   C 17.01: Operatsiooniriski kahjud ja hüvitused äriliinide ja juhtumiliikide lõikes eelmisel aastal (OPR DETAILS 1)

4.2.2.1.   Üldised märkused

| 151. | Vormil C 17.01 teabe esitamisel jaotatakse sisemist miinimummäära ületavad kahjude ja hüvituste kogusummad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes, sealhulgas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendava äriliini „ettevõtteülesed“ ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 324 määratletud juhtumiliikide lõikes. Ühele juhtumile vastav kahju võib olla jaotatud mitme äriliini vahel. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Veergudes esitatakse eri juhtumiliigid ja iga äriliini koguandmed koos memokirjega, mis kajastab kahjuandmete kogumisel kohaldatavat madalaimat sisemist miinimummäära, märkides iga äriliini puhul kõrgeima ja madalaima miinimummäära, kui kohaldatakse mitut miinimummäära. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Ridadel kajastatakse äriliine ja iga äriliini puhul esitatakse juhtumite arv (uued juhtumid), brutokahju summa (uued juhtumid), selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised, suurim ühekordne kahju, viie suurima kahju kogusumma ja hüvitatud kahju kogusumma (otsehüvituse ning kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevad hüvitused). |
| --- | --- |

153.

| 154. | Kõigi äriliinidega seoses esitatakse kahjujuhtumite arvu ja kahju kogusumma kohta andmeid ka kindlaks määratud miinimummääradel – 10 000, 20 000, 100 000 ja 1 000 000 – põhinevate vahemike kaupa. Miinimummäärad on eurodes ning need on esitatud finantsinstitutsioonide kajastatud kahjude võrdluse eesmärgil. Seepärast ei pruugi need olla seotud kahju miinimummääradega, mida kasutatakse sisemiste kahjuandmete kogumiseks ja mida tuleb kajastada vormi teises jaos. |
| --- | --- |

154.

4.2.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0070 | JUHTUMILIIGID

  Finantsinstitutsioonid kajastavad kahju vastavates veergudes 0010–0070 vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 324 määratletud juhtumiliikidele.
  Finantsinstitutsioonid, kes arvutavad omavahendite nõudeid baasmeetodi kohaselt, võivad kajastada kahju, mille puhul juhtumiliik ei ole kindlaks tehtud, üksnes veerus 080. |
| 0080 | JUHTUMILIIGID KOKKU

  Finantsinstitutsioonid esitavad veerus 0080 iga äriliini kohta kirje „juhtumite arv (uued juhtumid)“ kogusumma, kirje „brutokahju summa (uued juhtumid)“ kogusumma, kirje „selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist“ kogusumma, kirje „eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised“ kogusumma, kirje „suurim ühekordne kahju“, kirje „viie suurima kahju kogusumma“, kirje „otse hüvitatud kahju kogusumma“ kogusumma ja kirje „kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma“ kogusumma.
  Kui finantsinstitutsioon on juhtumiliigid kõigi kahjude puhul välja selgitanud, esitatakse veerus 080 iga äriliini kohta juhtumite koguarv, kogu kahju kogusumma, hüvitatud kahju kogusumma ja eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimiste summa, liites kokku veergudes 0010–0070 kajastatud kahjujuhtumite arvu, brutokahju kogusummad, hüvitatud kahju kogusummad ja eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised.
  Veerus 0080 esitatud „suurim ühekordne kahju“ on suurim ühekordne kahju äriliini raames ja sama kui veergudes 0010–0070 esitatud „suurimate ühekordsete kahjude“ suurim näitaja, tingimusel et finantsinstitutsioon on juhtumiliigid kõigi kahjude puhul välja selgitanud.
  Viie suurima kahju kogusummana kajastatakse veerus 0080 üheainsa äriliini viie suurima kahju kogusummat. |
| 0090–0100 | MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

  Finantsinstitutsioonid kajastavad veergudes 0090 ja 0100 kahju miinimummäära, mida nad kohaldavad sisemiste kahjuandmete kogumisel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punkti c viimasele lausele.
  Kui finantsinstitutsioon kohaldab iga äriliini puhul ainult ühte miinimummäära, kajastatakse andmeid ainult veerus 0090.
  Kui sama regulatiivse äriliini puhul kohaldatakse eri miinimummäärasid, märgitakse ka kõrgeim kohaldatav miinimummäär (veerg 0100). |

Veerg

0010–0070

JUHTUMILIIGID

Finantsinstitutsioonid kajastavad kahju vastavates veergudes 0010–0070 vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 324 määratletud juhtumiliikidele.

Finantsinstitutsioonid, kes arvutavad omavahendite nõudeid baasmeetodi kohaselt, võivad kajastada kahju, mille puhul juhtumiliik ei ole kindlaks tehtud, üksnes veerus 080.

0080

JUHTUMILIIGID KOKKU

Finantsinstitutsioonid esitavad veerus 0080 iga äriliini kohta kirje „juhtumite arv (uued juhtumid)“ kogusumma, kirje „brutokahju summa (uued juhtumid)“ kogusumma, kirje „selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist“ kogusumma, kirje „eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised“ kogusumma, kirje „suurim ühekordne kahju“, kirje „viie suurima kahju kogusumma“, kirje „otse hüvitatud kahju kogusumma“ kogusumma ja kirje „kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma“ kogusumma.

Kui finantsinstitutsioon on juhtumiliigid kõigi kahjude puhul välja selgitanud, esitatakse veerus 080 iga äriliini kohta juhtumite koguarv, kogu kahju kogusumma, hüvitatud kahju kogusumma ja eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimiste summa, liites kokku veergudes 0010–0070 kajastatud kahjujuhtumite arvu, brutokahju kogusummad, hüvitatud kahju kogusummad ja eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised.

Veerus 0080 esitatud „suurim ühekordne kahju“ on suurim ühekordne kahju äriliini raames ja sama kui veergudes 0010–0070 esitatud „suurimate ühekordsete kahjude“ suurim näitaja, tingimusel et finantsinstitutsioon on juhtumiliigid kõigi kahjude puhul välja selgitanud.

Viie suurima kahju kogusummana kajastatakse veerus 0080 üheainsa äriliini viie suurima kahju kogusummat.

0090–0100

MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

Finantsinstitutsioonid kajastavad veergudes 0090 ja 0100 kahju miinimummäära, mida nad kohaldavad sisemiste kahjuandmete kogumisel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punkti c viimasele lausele.

Kui finantsinstitutsioon kohaldab iga äriliini puhul ainult ühte miinimummäära, kajastatakse andmeid ainult veerus 0090.

Kui sama regulatiivse äriliini puhul kohaldatakse eri miinimummäärasid, märgitakse ka kõrgeim kohaldatav miinimummäär (veerg 0100).

| Read |
| --- |
| 0010–0880 | ÄRILIINID: FINANTSNÕUSTAMINE, KAUPLEMINE JA MÜÜK, JAEKLIENDIMAAKLERLUS, ÄRIPANGANDUS, JAEPANGANDUS, MAKSED JA ARVELDUSED, HOIDMISTEENUSED, VARAHALDUS, ETTEVÕTTEÜLENE

  Iga määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 määratletud äriliini puhul, sealhulgas kõnealuse määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendav äriliin „ettevõtteülesed“, ja iga juhtumiliigi puhul kajastab finantsinstitutsioon vastavalt sisemistele miinimummääradele järgmist teavet: juhtumite arv (uued juhtumid), brutokahju summa (uued juhtumid), selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised, suurim ühekordne kahju, viie suurima kahju kogusumma ning otsehüvituste kogusumma ning kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma.
  Kahjujuhtumi puhul, mis mõjutab mitut äriliini, jaotatakse brutokahju summa kõigi asjaomaste äriliinide lõikes.
  Finantsinstitutsioonid, kes arvutavad omavahendite nõuded baasmeetodi kohaselt, saavad kajastada kahju, mille puhul äriliin ei ole kindlaks tehtud, üksnes ridades 0910–0980. |
| 0010, 0110, 0210, 0310, 0410, 0510, 0610, 0710, 0810 | Kahjujuhtumite arv (uued juhtumid)

  Juhtumite arv on selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kajastati aruandeperioodil brutokahju.
  Juhtumite arv osutab „uutele juhtumitele“, st operatsiooniriski juhtumitele,






  i) | mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all aruandeperioodil või |

Read

0010–0880

ÄRILIINID: FINANTSNÕUSTAMINE, KAUPLEMINE JA MÜÜK, JAEKLIENDIMAAKLERLUS, ÄRIPANGANDUS, JAEPANGANDUS, MAKSED JA ARVELDUSED, HOIDMISTEENUSED, VARAHALDUS, ETTEVÕTTEÜLENE

Iga määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 määratletud äriliini puhul, sealhulgas kõnealuse määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendav äriliin „ettevõtteülesed“, ja iga juhtumiliigi puhul kajastab finantsinstitutsioon vastavalt sisemistele miinimummääradele järgmist teavet: juhtumite arv (uued juhtumid), brutokahju summa (uued juhtumid), selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised, suurim ühekordne kahju, viie suurima kahju kogusumma ning otsehüvituste kogusumma ning kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma.

Kahjujuhtumi puhul, mis mõjutab mitut äriliini, jaotatakse brutokahju summa kõigi asjaomaste äriliinide lõikes.

Finantsinstitutsioonid, kes arvutavad omavahendite nõuded baasmeetodi kohaselt, saavad kajastada kahju, mille puhul äriliin ei ole kindlaks tehtud, üksnes ridades 0910–0980.

0010, 0110, 0210, 0310, 0410, 0510, 0610, 0710, 0810

Kahjujuhtumite arv (uued juhtumid)

Juhtumite arv on selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kajastati aruandeperioodil brutokahju.

Juhtumite arv osutab „uutele juhtumitele“, st operatsiooniriski juhtumitele,

i)

mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all aruandeperioodil või

| ii) | mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all eelmistel aruandeperioodidel, kui juhtumit ei ole arvesse võetud eelmistes järelevalvelistes aruannetes, nt seetõttu, et seda käsitati operatsiooniriski juhtumina alles jooksval aruandeperioodil või et selle juhtumiga seotud akumuleerunud kogukahju (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised) ületas kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära alles jooksval aruandeperioodil. |
| --- | --- |

ii)

mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all eelmistel aruandeperioodidel, kui juhtumit ei ole arvesse võetud eelmistes järelevalvelistes aruannetes, nt seetõttu, et seda käsitati operatsiooniriski juhtumina alles jooksval aruandeperioodil või et selle juhtumiga seotud akumuleerunud kogukahju (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised) ületas kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära alles jooksval aruandeperioodil.

„Uued juhtumid“ ei hõlma eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ kahjujuhtumeid, mida on eelmistes järelevalvelistes aruannetes juba arvesse võetud.

0020, 0120, 0220, 0320, 0420, 0520, 0620, 0720, 0820

Brutokahju summa (uued juhtumid)

Brutokahju summa, mis on seotud operatsiooniriski juhtumitega (nt otsesed tasud, eraldised, arveldused). Kõik üheainsa juhtumiga seotud kahjud, mida on kajastatud aruandeperioodil, liidetakse kokku ja neid käsitatakse kõnealuse juhtumi brutokahjuna asjaomasel aruandeperioodil.

Kajastatud brutokahju summa on seotud uute juhtumitega, nagu on märgitud tabeli eelmisel real. Eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ kahjujuhtumite puhul, mida ei ole arvesse võetud eelmistes järelevalvelistes aruannetes, kajastatakse aruandekuupäevani akumuleerunud kogukahju (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised) brutokahjuna aruandeperioodil.

Kajastatavates summades ei võeta arvesse saadud hüvitussummasid.

0030, 0130, 0230, 0330, 0430, 0530, 0630, 0730, 0830

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, on eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ selliste operatsiooniriski juhtumite arv, mida on eelmistes aruannetes juba arvesse võetud ja mille puhul on praegusel aruandeperioodil tehtud kahju korrigeerimisi.

Kui juhtumi puhul tehti aruandeperioodil mitu kahju korrigeerimist, kajastatakse kõnealuste kahju korrigeerimiste summat asjaomasel perioodil ühe korrigeerimisena.

0040, 0140, 0240, 0340, 0440, 0540, 0640, 0740, 0840

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised on järgmiste elementide summa (positiivne või negatiivne):

| i) | brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumite kahju positiivsete korrigeerimistega aruandeperioodil (nt eraldiste suurenemine, seotud kahjujuhtumid, lisaarveldused); |
| --- | --- |

i)

brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumite kahju positiivsete korrigeerimistega aruandeperioodil (nt eraldiste suurenemine, seotud kahjujuhtumid, lisaarveldused);

| ii) | brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumite kahju negatiivsete korrigeerimistega (nt tingitud eraldiste vähenemisest) aruandeperioodil. |
| --- | --- |

ii)

brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumite kahju negatiivsete korrigeerimistega (nt tingitud eraldiste vähenemisest) aruandeperioodil.

Kui juhtumi puhul tehti aruandeperioodil mitu kahju korrigeerimist, liidetakse kõigi kõnealuste kahju korrigeerimiste summad kokku, võttes arvesse korrigeerimise märki (positiivne või negatiivne). Seda kogusummat käsitatakse kõnealuse juhtumi kahju korrigeerimisena asjaomasel aruandeperioodil.

Kui negatiivse kahju korrigeerimise tõttu langeb juhtumiga seotud korrigeeritud kahjusumma allapoole Finantsinstitutsiooni poolt kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära, kajastab finantsinstitutsioon juhtumiga seotud kahju kogusummat, mis oli kogunenud kuni viimase korrani, mil juhtumit kajastati detsembri aruandekuupäeva seisuga (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised), negatiivse kahju korrigeerimise summa asemel miinusmärgiga.

Kajastatavates summades ei võeta arvesse saadud hüvitussummasid.

0050, 0150, 0250, 0350, 0450, 0550, 0650, 0750, 0850

Suurim ühekordne kahju

Suurim ühekordne kahju on järgmistest suurim:

| i) | suurim brutokahju summa, mis on seotud aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumiga, ning |
| --- | --- |

i)

suurim brutokahju summa, mis on seotud aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumiga, ning

| ii) | kahju positiivse korrigeerimise summad (nagu määratletud eespool ridade 0040, 0140, ..., 0840 puhul), mis on seotud eelmisel aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumitega. |
| --- | --- |

ii)

kahju positiivse korrigeerimise summad (nagu määratletud eespool ridade 0040, 0140, ..., 0840 puhul), mis on seotud eelmisel aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumitega.

Kajastatavates summades ei võeta arvesse saadud hüvitussummasid.

0060, 0160, 0260, 0360, 0460, 0560, 0660, 0760, 0860

Viie suurima kahju kogusumma

Viie suurima kahju kogusumma on viie suurima kogusumma järgmiste hulgast:

| i) | brutokahju summad, mis on seotud aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumitega, ning |
| --- | --- |

i)

brutokahju summad, mis on seotud aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumitega, ning

| ii) | kahju positiivse korrigeerimise summad (nagu määratletud eespool ridade 0040, 0140, ..., 0840 puhul), mis on seotud eelmisel aruandeperioodil esimest korda kajastatud kahjujuhtumitega. Summa, mida võib käsitada ühena viiest suurimast summast, on kahju korrigeerimise summa, mitte vastava juhtumiga seotud kogukahju enne või pärast kahju korrigeerimist. |
| --- | --- |

ii)

kahju positiivse korrigeerimise summad (nagu määratletud eespool ridade 0040, 0140, ..., 0840 puhul), mis on seotud eelmisel aruandeperioodil esimest korda kajastatud kahjujuhtumitega. Summa, mida võib käsitada ühena viiest suurimast summast, on kahju korrigeerimise summa, mitte vastava juhtumiga seotud kogukahju enne või pärast kahju korrigeerimist.

Kajastatavates summades ei võeta arvesse saadud hüvitussummasid.

0070, 0170, 0270, 0370, 0470, 0570, 0670, 0770, 0870

Otse hüvitatud kahju kogusumma

Otsesed hüvitused on kõik saadud hüvitussummad, v.a need, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 323 ja mida kajastatakse allpool osutatud tabelireal.

Otse hüvitatud kahju kogusumma on kõigi aruandeperioodil kajastatud otse hüvitatud kahjude ja otse hüvitatud kahjude korrigeerimiste summa ning see on seotud operatsiooniriski juhtumitega, mida kajastati esimest korda aruandeperioodil või eelmistel aruandeperioodidel.

0080, 0180, 0280, 0380, 0480, 0580, 0680, 0780, 0880

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevad hüvitused on hüvitused, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 323.

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma on kõigi aruandeperioodil kajastatud kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste ja selliste hüvituste korrigeerimiste summa ning see on seotud operatsiooniriski juhtumitega, mida kajastati esimest korda aruandeperioodil või eelmistel aruandeperioodidel.

0910–0980

ÄRILIINID KOKKU

Iga kahjujuhtumi liigi kohta (veerud 0010–0080) tuleb esitada teave äriliinide kohta kokku.

0910–0914

Kahjujuhtumite arv

Real 0910 kajastatakse sisemist miinimummäära ületavate juhtumite arv juhtumiliikide lõikes kõigi äriliinide puhul. See arv võib olla väiksem kui äriliinide lõikes kokku liidetud juhtumite arv, kuna mitut eri äriliini mõjutavaid juhtumeid käsitatakse ühe juhtumina. See arv võib olla suurem, kui finantsinstitutsioon, kes arvutab omavahendite nõudeid baasmeetodi kohaselt, ei suuda igal juhul kindlaks teha äriliini või äriliine, mida kahju mõjutab.

Ridadel 0911–0914 kajastatakse nende juhtumite arv, mille brutokahju summa jääb vormi asjaomastel ridadel kindlaks määratud vahemikku.

Tingimusel, et finantsinstitutsioon on määranud kõik kahjud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kõnealuse määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülesed“ ja ta on välja selgitanud kõigi kahjude juhtumiliigid, kehtib veeru 0080 puhul järgmine:

| — | ridadel 0910–0914 kajastatud juhtumite koguarv võrdub vastava rea juhtumite arvu horisontaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna kõnealuste juhtumite arvu puhul on eri äriliine mõjutavaid juhtumeid juba käsitatud ühe juhtumina; |
| --- | --- |

—

ridadel 0910–0914 kajastatud juhtumite koguarv võrdub vastava rea juhtumite arvu horisontaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna kõnealuste juhtumite arvu puhul on eri äriliine mõjutavaid juhtumeid juba käsitatud ühe juhtumina;

| — | veeru 0080 real 0910 kajastatud arv ei pruugi tingimata olla võrdne veerus 0080 kajastatud juhtumite arvu vertikaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna üks juhtum võib mõjutada samaaegselt eri äriliine. |
| --- | --- |

—

veeru 0080 real 0910 kajastatud arv ei pruugi tingimata olla võrdne veerus 0080 kajastatud juhtumite arvu vertikaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna üks juhtum võib mõjutada samaaegselt eri äriliine.

0920–0924

Brutokahju summa (uued juhtumid)

Tingimusel, et finantsinstitutsioon on määranud kõik kahjud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kõnealuse määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülesed“, võrdub real 0920 kajastatud brutokahju summa (uued juhtumid) iga äriliini puhul uute juhtumite brutokahju summade kogusummaga.

Ridadel 0921–0924 kajastatakse nende juhtumite brutokahju summa, mille brutokahju summa jääb asjaomastel ridadel kindlaks määratud vahemikku.

0930, 0935, 0936

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

Real 0930 kajastatakse selliste kahjujuhtumite koguarv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, nagu on märgitud ridadel 0030, 0130, ..., 0830. See arv võib olla väiksem kui äriliinide lõikes kokku liidetud selliste juhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, kuna mitut eri äriliini mõjutavaid juhtumeid käsitatakse ühe juhtumina. See arv võib olla suurem, kui finantsinstitutsioon, kes arvutab omavahendite nõudeid baasmeetodi kohaselt, ei suuda igal juhul kindlaks teha äriliini või äriliine, mida kahju mõjutab.

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, jaotatakse selliste kahjujuhtumite arvuks, mille puhul tehti aruandeperioodil positiivne kahju korrigeerimine, ja selliste kahjujuhtumite arvuks, mille puhul tehti aruandeperioodil negatiivne kahju korrigeerimine (kõiki kajastatakse plussmärgiga).

0940, 0945, 0946

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

Real 0940 kajastatakse eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimiste kogusumma äriliinide lõikes (nagu on kajastatud ridadel 0040, 0140, ..., 0840). Tingimusel, et finantsinstitutsioon on määranud kõik kahjud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kõnealuse määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülesed“, võrdub real 0940 kajastatud summa eelmiste aruandeperioodidega seotud ja eri äriliinide lõikes kajastatud kahju korrigeerimiste kogusummaga.

Kahju korrigeerimiste summad jaotatakse summadeks, mis on seotud juhtumitega, mille puhul tehti aruandeperioodil positiivne kahju korrigeerimine (rida 0945, kajastatud plussmärgiga), ja summadeks, mis on seotud juhtumitega, mille puhul tehti aruandeperioodil negatiivne kahju korrigeerimine (rida 0946, kajastatud miinusmärgiga). Kui negatiivse kahju korrigeerimise tõttu langeb juhtumiga seotud korrigeeritud kahjusumma allapoole Finantsinstitutsiooni poolt kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära, kajastab finantsinstitutsioon juhtumiga seotud kahju kogusummat, mis oli kogunenud kuni viimase korrani, mil juhtumit kajastati detsembri aruandekuupäeva seisuga (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised), negatiivse kahju korrigeerimise summa asemel miinusmärgiga real 0946.

0950

Suurim ühekordne kahju

Tingimusel, et finantsinstitutsioon on määranud kõik kahjud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kõnealuse määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülesed“, on suurim ühekordne kahju sisemist miinimummäära ületav suurim kahju iga juhtumiliigi puhul ja kõigi äriliinide lõikes. Need näitajad võivad olla suuremad kui iga äriliini puhul kajastatavad suurimad ühekordsed kahjud, kui juhtum mõjutab eri äriliine.

Tingimusel, et finantsinstitutsioon on määranud kõik kahjud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kõnealuse määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülesed“ ja ta on välja selgitanud kõigi kahjude juhtumiliigid, kehtib veeru 0080 puhul järgmine:

| — | kajastatav suurim ühekordne kahju võrdub käesoleva rea veergudes 0010–0070 kajastatud väärtustest suurimaga; |
| --- | --- |

—

kajastatav suurim ühekordne kahju võrdub käesoleva rea veergudes 0010–0070 kajastatud väärtustest suurimaga;

| — | kui on mitut äriliini mõjutavaid juhtumeid, võib andmeväljal {rida 0950, veerg 0080} kajastatud summa olla suurem kui muudel veeru 0080 ridadel kajastatud suurim ühekordne kahju äriliini puhul. |
| --- | --- |

—

kui on mitut äriliini mõjutavaid juhtumeid, võib andmeväljal {rida 0950, veerg 0080} kajastatud summa olla suurem kui muudel veeru 0080 ridadel kajastatud suurim ühekordne kahju äriliini puhul.

0960

Viie suurima kahju kogusumma

Kajastatakse viie suurima brutokahju summat iga juhtumiliigi puhul kõigi äriliinide lõikes. See summa võib olla suurem kui iga äriliini puhul kajastatud viie suurima kahju suurim summa. Kõnealust summat tuleb kajastada olenemata kahjude arvust.

Tingimusel, et finantsinstitutsioon on määranud kõik kahjud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülesed“ ja ta on selgitanud välja kõigi kahjude juhtumiliigid (veerg 0080), on viie suurima kahju kogusumma kogu maatriksi viie suurima kahju kogusumma, mis tähendab, et see ei pruugi võrduda real 0960 kajastatud kirje „viie suurima kahju kogusumma“ maksimumväärtusega ega veerus 0080 kajastatud kirje „viie suurima kahju kogusumma“ maksimumväärtusega.

0970

Otse hüvitatud kahju kogusumma

Tingimusel, et finantsinstitutsioon on määranud kõik kahjud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülesed“, on otse hüvitatud kahju kogusumma iga äriliini puhul otse hüvitatud kahju kogusummad kokku liidetuna.

0980

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

Tingimusel, et finantsinstitutsioon on määranud kõik kahjud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kõnealuse määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülesed“, on kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma iga äriliini puhul kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma kogunäitaja.

4.2.3.   C 17.02: Operatsioonirisk: üksikasjalik teave eelmise aasta suurimate kahjujuhtumite kohta (OPR DETAILS 2)

4.2.3.1.   Üldised märkused

| 155. | Vormis C 17.02 esitatakse teave üksikute kahjujuhtumite kohta (iga juhtum eraldi real). |
| --- | --- |

155.

| 156. | Selles vormis esitatav teave osutab „uutele juhtumitele“, st operatsiooniriski juhtumitele,






  a) | mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all aruandeperioodil või |
| --- | --- | --- |

156.

a)

mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all aruandeperioodil või

| b) | mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all eelmistel aruandeperioodidel, kui juhtumit ei ole arvesse võetud eelmistes järelevalvelistes aruannetes, nt seetõttu, et seda käsitati operatsiooniriski juhtumina alles jooksval aruandeperioodil või et selle juhtumiga seotud akumuleerunud kogukahju (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised) ületas kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära alles jooksval aruandeperioodil. |
| --- | --- |

b)

mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all eelmistel aruandeperioodidel, kui juhtumit ei ole arvesse võetud eelmistes järelevalvelistes aruannetes, nt seetõttu, et seda käsitati operatsiooniriski juhtumina alles jooksval aruandeperioodil või et selle juhtumiga seotud akumuleerunud kogukahju (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised) ületas kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära alles jooksval aruandeperioodil.

| 157. | Kajastatakse üksnes juhtumeid, mille puhul on brutokahju summa 100 000 eurot või rohkem.
  Võttes arvesse seda miinimummäära:






  a) | kajastatakse vormil suurim kahjujuhtum (brutokahju summa põhjal) iga kahjuliigi puhul, tingimusel et finantsinstitutsioon on välja selgitanud kahjude juhtumiliigid, ning |
| --- | --- | --- |

157.

Võttes arvesse seda miinimummäära:

a)

kajastatakse vormil suurim kahjujuhtum (brutokahju summa põhjal) iga kahjuliigi puhul, tingimusel et finantsinstitutsioon on välja selgitanud kahjude juhtumiliigid, ning

| b) | vähemalt kümme suurimat (brutokahju summa põhjal) ülejäänud juhtumit, mille puhul juhtumiliik on või ei ole kindlaks tehtud; |
| --- | --- |

b)

vähemalt kümme suurimat (brutokahju summa põhjal) ülejäänud juhtumit, mille puhul juhtumiliik on või ei ole kindlaks tehtud;

| c) | kahjujuhtumid järjestatakse neile määratud brutokahju summa põhjal; |
| --- | --- |

c)

kahjujuhtumid järjestatakse neile määratud brutokahju summa põhjal;

| d) | võetakse iga juhtumit arvesse ainult üks kord. |
| --- | --- |

d)

võetakse iga juhtumit arvesse ainult üks kord.

4.2.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | Juhtumi kood

  Juhtumi kood on rea tunnus ja see peab vormi iga rea puhul olema kordumatu.
  Kui on olemas ettevõttesisene kood, esitavad finantsinstitutsioonid ettevõttesisese koodi. Muul juhul esitatakse kood numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne). |
| 0020 | Arvestuspäev

  Arvestuspäev on kuupäev, mil operatsiooniriski kahjut või sellega seotud reservi/eraldist esimest korda kajastati kasumiaruandes. |
| 0030 | Toimumispäev

  Toimumispäev on kuupäev, mil operatsiooniriski juhtum toimus või algas. |
| 0040 | Avastamispäev

  Avastamispäev on kuupäev, mil finantsinstitutsioon sai operatsiooniriski juhtumist teadlikuks. |
| 0050 | Juhtumiliik

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 324 osutatud kahjujuhtumite liigid. |
| 0060 | Brutokahju

  Juhtumiga seotud brutokahju, nagu on märgitud vormi C 17.01 ridadel 0020, 0120 jne. |
| 0070 | Brutokahju ilma otsehüvitusteta

  Juhtumiga seotud brutokahju, nagu on märgitud vormi C 17.01 ridade 0020, 0120 jne puhul, millest on maha arvatud kõnealuse kahjujuhtumiga seotud otsehüvitused. |
| 0080–0160 | Brutokahju äriliinide lõikes

  Veerus 0060 kajastatud brutokahju määratakse asjaomasesse äriliini, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 ja artikli 322 lõike 3 punktis b. |
| 0170 | Juriidilise isiku nimi

  Vormi C 06.02 veerus 0011 kajastatud sellise juriidilise isiku nimi, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut juriidilist isikut) aset leidis. |
| 0181 | Kood

  Vormi C 06.02 veerus 0021 kajastatud sellise juriidilise isiku kood, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut juriidilist isikut) aset leidis. |
| 0185 | KOODI LIIK

  Finantsinstitutsioonid märgivad kooskõlas vormi C 06.02 veeruga 0026 ära, kas veerus 0181 esitatud kood on LEI-kood või mitte. Koodi liik tuleb ära märkida alati. |
| 0190 | Äriüksus

  Finantsinstitutsiooni äriüksus või osakond, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut äriüksust või osakonda) aset leidis. |
| 0200 | Kirjeldus

  Juhtumi kirjeldus, vajaduse korral üldises või anonüümses vormis. See peab hõlmama vähemalt teavet juhtumi enda kohta ja teavet juhtumi ajaolude või põhjuste (kui need on teada) kohta. |

Veerg

0010

Juhtumi kood

Juhtumi kood on rea tunnus ja see peab vormi iga rea puhul olema kordumatu.

Kui on olemas ettevõttesisene kood, esitavad finantsinstitutsioonid ettevõttesisese koodi. Muul juhul esitatakse kood numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne).

0020

Arvestuspäev

Arvestuspäev on kuupäev, mil operatsiooniriski kahjut või sellega seotud reservi/eraldist esimest korda kajastati kasumiaruandes.

0030

Toimumispäev

Toimumispäev on kuupäev, mil operatsiooniriski juhtum toimus või algas.

0040

Avastamispäev

Avastamispäev on kuupäev, mil finantsinstitutsioon sai operatsiooniriski juhtumist teadlikuks.

0050

Juhtumiliik

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 324 osutatud kahjujuhtumite liigid.

0060

Brutokahju

Juhtumiga seotud brutokahju, nagu on märgitud vormi C 17.01 ridadel 0020, 0120 jne.

0070

Brutokahju ilma otsehüvitusteta

Juhtumiga seotud brutokahju, nagu on märgitud vormi C 17.01 ridade 0020, 0120 jne puhul, millest on maha arvatud kõnealuse kahjujuhtumiga seotud otsehüvitused.

0080–0160

Brutokahju äriliinide lõikes

Veerus 0060 kajastatud brutokahju määratakse asjaomasesse äriliini, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 317 lõike 4 tabelis 2 ja artikli 322 lõike 3 punktis b.

0170

Juriidilise isiku nimi

Vormi C 06.02 veerus 0011 kajastatud sellise juriidilise isiku nimi, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut juriidilist isikut) aset leidis.

0181

Kood

Vormi C 06.02 veerus 0021 kajastatud sellise juriidilise isiku kood, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut juriidilist isikut) aset leidis.

0185

KOODI LIIK

Finantsinstitutsioonid märgivad kooskõlas vormi C 06.02 veeruga 0026 ära, kas veerus 0181 esitatud kood on LEI-kood või mitte. Koodi liik tuleb ära märkida alati.

0190

Äriüksus

Finantsinstitutsiooni äriüksus või osakond, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut äriüksust või osakonda) aset leidis.

0200

Kirjeldus

Juhtumi kirjeldus, vajaduse korral üldises või anonüümses vormis. See peab hõlmama vähemalt teavet juhtumi enda kohta ja teavet juhtumi ajaolude või põhjuste (kui need on teada) kohta.

5.   TURURISKI VORMID

| 158. | Käesolevates juhistes käsitletakse vorme, milles kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt valuutariski (MKR SA FX), kaubariski (MKR SA COM) intressipositsiooni riski (MKR SA TDI, MKR SA SEC, MKR SA CTP) ja aktsiariski (MKR SA EQU) puhul. Lisaks on selles osas esitatud juhised selle kohta, kuidas vormil MKR IM kajastada omavahendite nõuete arvutamist sisemudelitel põhineva meetodi kohaselt. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Kaubeldava võlainstrumendi või omakapitaliinstrumendi (või nendega seotud tuletisinstrumendi) positsioonirisk jagatakse kaheks komponendiks, et arvutada selle katmiseks vajalikud omavahendid. Esimene komponent on selle spetsiifiline risk – asjaomase instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb tema emitendi või tuletisinstrumendi puhul selle aluseks oleva instrumendi emitendiga seotud teguritest. Teine komponent hõlmab selle üldriski – instrumendi hinna muutumise riski, mis tuleneb kaubeldava võlainstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul intressimäärade taseme muutusest või omakapitali või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul laialdasest aktsiaturu liikumisest, mis ei ole seotud ühegi konkreetse väärtpaberi spetsiifiliste omadustega. Konkreetsete instrumentide ja tasaarvestusprotseduuride üldkäsitlus on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 326–333. |
| --- | --- |

159.

5.1.   C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)

5.1.1.   Üldised märkused

| 160. | Käesolevas vormis kajastatakse kaubeldavate võlainstrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 325 lõike 2 punkt a). Ridadel kajastatakse erinevaid riske ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaseid meetodeid. Vormidel MKR SA SEC ja MKR SA CTP kajastatud riskipositsioonidega seotud spetsiifilist riski kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI vormil „Kokku“. Nendes vormides kajastatud omavahendite nõuded kantakse üle vastavalt lahtrisse {0325;0060} (väärtpaberistamised) ja {0330;0060} (korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell). |
| --- | --- |

160.

| 161. | Vorm tuleb täita eraldi vormina „Total“ ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud valuutade loetelu kohta esitatavate vormidena: EUR, ALL, BGN, CZK, DKK, EGP, GBP, HRK, HUF, ISK, JPY, MKD, NOK, PLN, RON, RUB, RSD, SEK, CHF, TRY, UAH, USD. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude valuutade kohta. |
| --- | --- |

161.

5.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 345 lõike 1 esimese lõigu teine lause). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2. |
| 0030–0040 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 327–329 ja 334 Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2. |
| 0050 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. |
| 0060 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile. |
| 0070 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

0010–0020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 345 lõike 1 esimese lõigu teine lause). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2.

0030–0040

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 327–329 ja 334 Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2.

0050

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet.

0060

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile.

0070

KOGURISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Read |
| --- |
| 0010–0350 | KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

  Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide positsioone ja vastavaid positsiooniriski omavahendite nõudeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktile i ja määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile kajastatakse olenevalt riskikategooriast, lõpptähtajast ja kasutatud meetodist. |
| 0011 | ÜLDRISK. |
| 0012 | Tuletisinstrumendid

  Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 328–331. |
| 0013 | Muud varad ja kohustused

  Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid. |
| 0020–0200 | LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

  Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 339 lõigetele 1–8 lõpptähtajal põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 339 lõikele 9. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3, mis omakorda jaotatakse instrumentide lõpptähtaja lõikes. |
| 0210–0240 | ÜLDRISK. KESTUSEL PÕHINEV MEETOD

  Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 340 lõigetele 1–6 kestusel põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 340 lõikele 7. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3. |
| 0250 | SPETSIIFILINE RISK

  Esitatakse ridades 0251, 0325 ja 0330 kajastatud andmete kogusumma.
  Kaubeldavate võlainstrumentidega seotud positsioonid, millele kohaldatakse spetsiifilise riski kapitalinõudeid ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti b, artikli 335, artikli 336 lõigete 1, 2 ja 3 ning artiklite 337 ja 338 kohaseid kapitalinõudeid. Samuti tuleb arvesse võtta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 327 lõike 1 viimast lauset. |
| 0251–0321 | Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

  Esitatakse ridades 260–321 kajastatud andmete kogusumma.
  Omavahendite nõuded n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, millele ei ole antud välisreitingut, arvutatakse aluseks olevate üksuste riskikaalude kokkuliitmise teel (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 332 lõike 1 punkt e ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 332 lõike 1 teine lõik – „aluspositsioonide arvessevõtmine“). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, millele on antud välisreiting (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 332 lõike 1 kolmas lõik), kajastatakse eraldi real 321.
  Selliste positsioonide kajastamine, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 336 lõiget 3. Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikele 3 kohaldatakse kauplemisportfelliväliste võlakirjade suhtes, millele on määratud 10 % riskikaal, (pandikirjad) erikäsitlust. Need spetsiifilised omavahendite nõuded võrduvad poolega määruse (EL) nr 575/2013 artikli 336 tabeli 1 teises kategoorias esitatud protsendimäärast. Kõnealused positsioonid tuleb määrata ridadesse 0280–0300 vastavalt lõpptähtajani jäänud ajale.
  Kui intressimäära riski positsioonide üldrisk on maandatud krediidituletisinstrumendiga, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 346 ja 347. |
| 0325 | Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

  Vormi MKR SA SEC veerus 0601 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku“ tasandil. |
| 0330 | Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

  Vormi MKR SA CTP veerus 0450 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku“ tasandil. |
| 0350–0390 | LISANÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 329 lõige 3
  Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid lisanõudeid kajastatakse arvutamiseks kasutatud meetodite lõikes. |

Read

0010–0350

KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide positsioone ja vastavaid positsiooniriski omavahendite nõudeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktile i ja määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile kajastatakse olenevalt riskikategooriast, lõpptähtajast ja kasutatud meetodist.

0011

ÜLDRISK.

0012

Tuletisinstrumendid

Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 328–331.

0013

Muud varad ja kohustused

Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid.

0020–0200

LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 339 lõigetele 1–8 lõpptähtajal põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 339 lõikele 9. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3, mis omakorda jaotatakse instrumentide lõpptähtaja lõikes.

0210–0240

ÜLDRISK. KESTUSEL PÕHINEV MEETOD

Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 340 lõigetele 1–6 kestusel põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 340 lõikele 7. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3.

0250

SPETSIIFILINE RISK

Esitatakse ridades 0251, 0325 ja 0330 kajastatud andmete kogusumma.

Kaubeldavate võlainstrumentidega seotud positsioonid, millele kohaldatakse spetsiifilise riski kapitalinõudeid ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti b, artikli 335, artikli 336 lõigete 1, 2 ja 3 ning artiklite 337 ja 338 kohaseid kapitalinõudeid. Samuti tuleb arvesse võtta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 327 lõike 1 viimast lauset.

0251–0321

Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

Esitatakse ridades 260–321 kajastatud andmete kogusumma.

Omavahendite nõuded n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, millele ei ole antud välisreitingut, arvutatakse aluseks olevate üksuste riskikaalude kokkuliitmise teel (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 332 lõike 1 punkt e ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 332 lõike 1 teine lõik – „aluspositsioonide arvessevõtmine“). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, millele on antud välisreiting (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 332 lõike 1 kolmas lõik), kajastatakse eraldi real 321.

Selliste positsioonide kajastamine, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 336 lõiget 3. Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikele 3 kohaldatakse kauplemisportfelliväliste võlakirjade suhtes, millele on määratud 10 % riskikaal, (pandikirjad) erikäsitlust. Need spetsiifilised omavahendite nõuded võrduvad poolega määruse (EL) nr 575/2013 artikli 336 tabeli 1 teises kategoorias esitatud protsendimäärast. Kõnealused positsioonid tuleb määrata ridadesse 0280–0300 vastavalt lõpptähtajani jäänud ajale.

Kui intressimäära riski positsioonide üldrisk on maandatud krediidituletisinstrumendiga, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 346 ja 347.

0325

Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

Vormi MKR SA SEC veerus 0601 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku“ tasandil.

0330

Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

Vormi MKR SA CTP veerus 0450 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku“ tasandil.

0350–0390

LISANÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 329 lõige 3

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid lisanõudeid kajastatakse arvutamiseks kasutatud meetodite lõikes.

5.2.   C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC)

5.2.1.   Üldised märkused

| 162. | Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodikohaste kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamiste/edasiväärtpaberistamiste (ei aktsepteerita korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul) positsiooniriski spetsiifilise riski komponendi positsioonide (kõik/neto ja pikad/lühikesed) ja nendega seotud omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Vormil MKR SA SEC kajastatakse ainult väärtpaberistamise positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 335 kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 337. Kui kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 346 ja 347. Kõiki kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühel vormil, olenemata sellest, millist määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5. peatüki kohast meetodit finantsinstitutsioon positsioonide riskikaalu määramiseks kasutab. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormidel MKR SA TDI või MKR IM. |
| --- | --- |

163.

| 164. | Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse 1 250 % riskikaalu, võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 1 punkt b, artikli 245 lõike 1 punkt b ning artikkel 253). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 0460. |
| --- | --- |

164.

5.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 337 (väärtpaberistamise positsioonid). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2. |
| 0030–0040 | (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 1 punkt b, artikli 245 lõike 1 punkt b ja artikkel 253 |
| 0050–0060 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 327, 328, 329 ja 334 Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2. |
| 0061–0104 | NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 259–262, artikli 263 tabelid 1 ja 2, artikli 264 tabelid 3 ja 4 ning artikkel 266
  Jaotus tuleb esitada eraldi pikkade ja lühikeste positsioonide puhul. |
| 0402–0406 | NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS MEETODITE LÕIKES

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 254 |
| 0402 | VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 259 ja 260 |
| 0403 | VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 261 ja 262 |
| 0404 | VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 263 ja 264 |
| 0405 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 254 ja 265 ning artikli 266 lõige 5 |
| 0900 | KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõige 3 |
| 0406 | MUU (RISKIKAAL = 1 250  %)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõige 7 |
| 0530–0540 | MÄÄRUSE (EL) 2017/2402 2. PEATÜKI RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 270 a |
| 0570 | ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 337, võtmata arvesse kõnealuse määruse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad finantsinstitutsioonid piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju. |
| 0601 | PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST / OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 337, võttes arvesse kõnealuse määruse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust. |

Veerg

0010–0020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 337 (väärtpaberistamise positsioonid). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2.

0030–0040

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 1 punkt b, artikli 245 lõike 1 punkt b ja artikkel 253

0050–0060

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 327, 328, 329 ja 334 Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2.

0061–0104

NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 259–262, artikli 263 tabelid 1 ja 2, artikli 264 tabelid 3 ja 4 ning artikkel 266

Jaotus tuleb esitada eraldi pikkade ja lühikeste positsioonide puhul.

0402–0406

NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS MEETODITE LÕIKES

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 254

0402

VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 259 ja 260

0403

VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 261 ja 262

0404

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 263 ja 264

0405

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 254 ja 265 ning artikli 266 lõige 5

0900

KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõige 3

0406

MUU (RISKIKAAL = 1 250  %)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõige 7

0530–0540

MÄÄRUSE (EL) 2017/2402 2. PEATÜKI RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 270 a

0570

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 337, võtmata arvesse kõnealuse määruse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad finantsinstitutsioonid piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju.

0601

PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST / OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 337, võttes arvesse kõnealuse määruse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

| Read |
| --- |
| 0010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Avatud väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide (kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks, investoriks või sponsoriks olev finantsinstitutsioon. |
| 0040, 0070 ja 0100 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 62 |
| 0020, 0050, 0080 ja 0110 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 64 |
| 0041, 0071 ja 0101 | MILLEST: MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

  Selliste väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 243 või kõnealuse määruse artiklis 270 sätestatud kriteeriumidele ja seetõttu ka diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele. |
| 0030–0050 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 13 |
| 0060–0080 | INVESTOR

  Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsor ega algne laenuandja. |
| 0090–0110 | SPONSOR

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 14
  Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |

Read

0010

KOGURISKIPOSITSIOON

Avatud väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide (kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks, investoriks või sponsoriks olev finantsinstitutsioon.

0040, 0070 ja 0100

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 62

0020, 0050, 0080 ja 0110

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 64

0041, 0071 ja 0101

MILLEST: MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

Selliste väärtpaberistamise positsioonide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 243 või kõnealuse määruse artiklis 270 sätestatud kriteeriumidele ja seetõttu ka diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele.

0030–0050

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 13

0060–0080

INVESTOR

Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsor ega algne laenuandja.

0090–0110

SPONSOR

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 14

Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

5.3.   C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVASSE KAUPLEMISPORTFELLI MÄÄRATUD POSITSIOONIDE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP)

5.3.1.   Üldised märkused

| 165. | Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodikohaste korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide (sh väärtpaberistamised, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid ja muud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 338 lõike 3 kohaselt korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud positsioonid) ja vastavate omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Vormis MKR SA CTP kajastatakse ainult korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli määratud positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 335 koostoimes kõnealuse määruse artikli 338 lõigetega 2 ja 3. Kui korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 346 ja 347. Kõiki korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühel vormil, olenemata sellest, millist määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 5. peatüki kohast meetodit finantsinstitutsioon positsioonide riskikaalu määramiseks kasutab. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormidel MKR SA TDI või MKR IM. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Sellel vormil kajastatakse eraldi väärtpaberistamise positsioone, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja muid korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone. Väärtpaberistamise positsioone kajastatakse alati ridadel 0030, 0060 või 0090 (sõltuvalt finantsinstitutsiooni rollist väärtpaberistamises). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse alati real 0110. „Muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid“ ei ole väärtpaberistamise positsioonid ega n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 338 lõige 3), kuid need on otseselt seotud ühega nendest positsioonidest (kuna neid hoitakse riskimaandamise eesmärgil). |
| --- | --- |

167.

| 168. | Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse 1 250 % riskikaalu, võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 244 lõike 1 punkt b, artikli 245 lõike 1 punkt b ning artikkel 253). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 0460. |
| --- | --- |

168.

5.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 102 ja artikli 105 lõige 1 koostoimes kõnealuse määruse artikli 338 lõigetega 2 ja 3 (korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli määratud positsioonid)
  Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2. |
| 0030–0040 | (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 253 |
| 0050–0060 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 327, 328, 329 ja 334
  Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2. |
| 0071–0097 | NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 259–262, artikli 263 tabelid 1 ja 2, artikli 264 tabelid 3 ja 4 ning artikkel 266 |
| 0402–0406 | NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS MEETODITE LÕIKES

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 254 |
| 0402 | VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 259 ja 260 |
| 0403 | VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 261 ja 262 |
| 0404 | VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 263 ja 264 |
| 0405 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 254 ja 265 ning artikli 266 lõige 5 |
| 0900 | KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõige 3 |
| 0406 | MUU (RISKIKAAL = 1 250  %)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõige 7 |
| 0410–0420 | KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 338, võtmata arvesse kõnealuse määruse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust. |
| 0430–0440 | KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 338, võttes arvesse kõnealuse määruse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust. |
| 0450 | OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

  Omavahendite nõue on: i) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult pikkade netopositsioonide (veerg 0430) suhtes või ii) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult lühikeste netopositsioonide (veerg 0440) suhtes (suurim neist). |

Veerg

0010–0020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 102 ja artikli 105 lõige 1 koostoimes kõnealuse määruse artikli 338 lõigetega 2 ja 3 (korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli määratud positsioonid)

Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2.

0030–0040

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 253

0050–0060

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 327, 328, 329 ja 334

Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 328 lõikes 2.

0071–0097

NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 259–262, artikli 263 tabelid 1 ja 2, artikli 264 tabelid 3 ja 4 ning artikkel 266

0402–0406

NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS MEETODITE LÕIKES

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 254

0402

VÄÄRTPABERISTAMISE SISEREITINGUTE MEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 259 ja 260

0403

VÄÄRTPABERISTAMISE STANDARDMEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 261 ja 262

0404

VÄÄRTPABERISTAMISE VÄLISREITINGUTE MEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 263 ja 264

0405

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 254 ja 265 ning artikli 266 lõige 5

0900

KVALIFITSEERUVA VIIVISNÕUETE VÄÄRTPABERISTAMISE KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIATE ERIKÄSITLUS

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 269a lõige 3

0406

MUU (RISKIKAAL = 1 250  %)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 254 lõige 7

0410–0420

KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 338, võtmata arvesse kõnealuse määruse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

0430–0440

KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 338, võttes arvesse kõnealuse määruse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

0450

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

Omavahendite nõue on: i) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult pikkade netopositsioonide (veerg 0430) suhtes või ii) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult lühikeste netopositsioonide (veerg 0440) suhtes (suurim neist).

| Read |
| --- |
| 0010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Avatud positsioonide (korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks, investoriks või sponsoriks olev finantsinstitutsioon. |
| 0020–0040 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 13 |
| 0050–0070 | INVESTOR

  Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsor ega algne laenuandja. |
| 0080–0100 | SPONSOR

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 14
  Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |
| 0030, 0060 ja 0090 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

  Korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell hõlmab väärtpaberistamisi, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja võimaluse korral ka muid riskimaandamise positsioone, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 338 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteeriumidele.
  Väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumente, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioone kajastatakse real „muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid“. |
| 0110 | N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

  Sellel real kajastatakse selliseid n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, mis on maandatud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 347.
  N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul ei ole positsiooni algatajad, investorid ja sponsorid asjakohased. Seepärast ei esitata n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul jaotust väärtpaberistamise positsioonide lõikes. |
| 0040, 0070, 0100 ja 0120 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

  Hõlmab järgmisi positsioone:






  — | väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumendid, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioonid; |

Read

0010

KOGURISKIPOSITSIOON

Avatud positsioonide (korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks, investoriks või sponsoriks olev finantsinstitutsioon.

0020–0040

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 13

0050–0070

INVESTOR

Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsor ega algne laenuandja.

0080–0100

SPONSOR

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 14

Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

0030, 0060 ja 0090

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

Korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell hõlmab väärtpaberistamisi, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja võimaluse korral ka muid riskimaandamise positsioone, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 338 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteeriumidele.

Väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumente, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioone kajastatakse real „muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid“.

0110

N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Sellel real kajastatakse selliseid n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, mis on maandatud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 347.

N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul ei ole positsiooni algatajad, investorid ja sponsorid asjakohased. Seepärast ei esitata n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul jaotust väärtpaberistamise positsioonide lõikes.

0040, 0070, 0100 ja 0120

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

Hõlmab järgmisi positsioone:

—

väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumendid, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioonid;

| — | korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid, mis on maandatud krediidituletisinstrumentidega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 346; |
| --- | --- |

—

korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid, mis on maandatud krediidituletisinstrumentidega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 346;

| — | muud positsioonid, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 338 lõike 3 sätetele. |
| --- | --- |

—

muud positsioonid, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 338 lõike 3 sätetele.

5.4.   C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALIINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)

5.4.1.   Üldised märkused

| 169. | Käesoleval vormil kogutakse teavet kauplemisportfellis hoitavate ja standardmeetodi kohaselt käsitletavate omakapitali instrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

169.

| 170. | Vorm tuleb täita eraldi vormina „Kokku“ ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud turgude loetelu kohta esitatavate vormidena: Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Taani, Egiptus, Ungari, Island, Liechtenstein, Norra, Poola, Rumeenia, Rootsi, Ühendkuningriik, Albaania, Jaapan, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Venemaa Föderatsioon, Serbia, Šveits, Türgi, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid, euroala. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude turgude kohta. Kõnealuse aruandlusnõude järgimisel tõlgendatakse viidet turule viitena riigile (v.a euroala riigid, vt komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 525/2014 (7)). |
| --- | --- |

170.

5.4.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1
  Need on brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 345 lõike 1 teine lause). |
| 0030–0040 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 327, 329, 332, 341 ja 345 |
| 0050 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. Omavahendite nõue arvutatakse iga riigi turu puhul eraldi. Käesolevas veerus ei kajastata aktsiaindeksifutuuride positsioone vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 344 lõike 4 teisele lausele. |
| 0060 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile. |
| 0070 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b
  Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

0010–0020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1

Need on brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 345 lõike 1 teine lause).

0030–0040

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 327, 329, 332, 341 ja 345

0050

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. Omavahendite nõue arvutatakse iga riigi turu puhul eraldi. Käesolevas veerus ei kajastata aktsiaindeksifutuuride positsioone vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 344 lõike 4 teisele lausele.

0060

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile.

0070

KOGURISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b

Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Read |
| --- |
| 0010–0130 | KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktis i ja III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaos osutatud positsiooniriski omavahendite nõuded. |
| 0020–0040 | ÜLDRISK

  Omakapitali instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb üldrisk (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 343), ja nende vastavad omavahendite nõuded vastavalt kõnealuse määruse III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.
  Mõlemad jaotused (read 0021/0022 ja 0030/0040) on seotud kõigi positsioonidega, mille puhul esineb üldrisk.
  Ridades 0021 ja 0022 esitatakse jaotus instrumentide lõikes.
  Omavahendite nõuete arvutamisel võetakse aluseks ainult ridadel 0030 ja 0040 esitatud jaotus. |
| 0021 | Tuletisinstrumendid

  Kauplemisportfelli aktsiariski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 329–332. |
| 0022 | Muud varad ja kohustused

  Kauplemisportfelli aktsiariski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid. |
| 0030 | Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

  Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 945/2014 (8) kohast erimeetodit
  Kõnealuste positsioonide puhul esineb ainult üldrisk ja seega ei tohi neid kajastada real 0050. |
| 0040 | Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

  Muud omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 343 (sh aktsiaindeksifutuurides olevad positsioonid, mida käsitletakse kõnealuse määruse artikli 344 lõike 3 kohaselt). |
| 0050 | SPETSIIFILINE RISK

  Omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 342 (v.a aktsiaindeksifutuurides olevad positsioonid, mida käsitletakse kõnealuse määruse artikli 344 lõike 4 kohaselt). |
| 0090–0130 | LISANÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 329 lõiked 2 ja 3
  Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid lisanõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks. |

Read

0010–0130

KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktis i ja III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaos osutatud positsiooniriski omavahendite nõuded.

0020–0040

ÜLDRISK

Omakapitali instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb üldrisk (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 343), ja nende vastavad omavahendite nõuded vastavalt kõnealuse määruse III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.

Mõlemad jaotused (read 0021/0022 ja 0030/0040) on seotud kõigi positsioonidega, mille puhul esineb üldrisk.

Ridades 0021 ja 0022 esitatakse jaotus instrumentide lõikes.

Omavahendite nõuete arvutamisel võetakse aluseks ainult ridadel 0030 ja 0040 esitatud jaotus.

0021

Tuletisinstrumendid

Kauplemisportfelli aktsiariski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 329–332.

0022

Muud varad ja kohustused

Kauplemisportfelli aktsiariski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid.

0030

Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 945/2014 (8) kohast erimeetodit

Kõnealuste positsioonide puhul esineb ainult üldrisk ja seega ei tohi neid kajastada real 0050.

0040

Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

Muud omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 343 (sh aktsiaindeksifutuurides olevad positsioonid, mida käsitletakse kõnealuse määruse artikli 344 lõike 3 kohaselt).

0050

SPETSIIFILINE RISK

Omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 342 (v.a aktsiaindeksifutuurides olevad positsioonid, mida käsitletakse kõnealuse määruse artikli 344 lõike 4 kohaselt).

0090–0130

LISANÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 329 lõiked 2 ja 3

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid lisanõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

5.5.   C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)

5.5.1.   Üldised märkused

| 171. | Finantsinstitutsioonid esitavad teabe iga standardmeetodikohase valuutapositsiooni (sealhulgas aruandlusvaluuta) ja vastavate valuutariski omavahendite nõuete kohta. Positsioon arvutatakse iga valuuta (sealhulgas euro), kulla ja investeerimisfondides olevate positsioonide puhul. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Selle vormi ridades 0100–0480 esitatakse andmed isegi juhul, kui finantsinstitutsioonid ei pea arvutama valuutariski omavahendite nõudeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 351. Kõnealused memokirjed hõlmavad kõiki aruandlusvaluutas olevaid positsioone, sõltumata sellest, kas neid võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 354 kohaldamisel. Vormi memokirjete read 0130–0480 täidetakse eraldi kõigi liidu liikmesriikide valuutade ning järgmiste valuutade puhul: GBP, USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõik muud valuutad. |
| --- | --- |

172.

5.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0020–0030 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Brutopositsioonid, mis tulenevad varadest, saadaolevatest summadest ja sarnastest kirjetest, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõikes 1.
  Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõikele 2 ja pädevate asutuste loa korral jäetakse välja positsioonid, mis on võetud, et maandada valuutakursi kahjulikku mõju oma suhtarvudele vastavalt kõnealuse määruse artikli 92 lõikele 1, ja positsioonid, mis on seotud kirjetega, mis on omavahendite arvutamisel juba maha arvatud. |
| 0040–0050 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõige 3, artikli 352 lõike 4 kaks esimest lauset ja artikkel 353
  Netopositsioonid arvutatakse iga valuuta puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõike 1 kohaselt. Seega võib korraga kajastada nii pikki kui ka lühikesi positsioone. |
| 0060–0080 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõike 4 kolmas lause ning artiklid 353 ja 354 |
| 0060–0070 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Iga valuuta pika ja lühikese netopositsiooni arvutamiseks arvatakse lühikeste positsioonide summa maha pikkade positsioonide summast.
  Asjaomase valuuta pika netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu pikad netopositsioonid.
  Asjaomase valuuta lühikese netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu lühikesed netopositsioonid.
  Muus kui aruandlusvaluutas olevad tasakaalustamata positsioonid lisatakse positsioonidele, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõuet muude valuutade puhul (rida 030), veerus 060 või 070, sõltuvalt sellest, kas need on lühikesed või pikad. |
| 0080 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (TASAKAALUSTATUD)

  Tugeva korrelatsiooniga valuutade tasakaalustatud positsioonid. |
| 0090 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 3. peatükile. |
| 0100 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b
  Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

0020–0030

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Brutopositsioonid, mis tulenevad varadest, saadaolevatest summadest ja sarnastest kirjetest, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõikes 1.

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõikele 2 ja pädevate asutuste loa korral jäetakse välja positsioonid, mis on võetud, et maandada valuutakursi kahjulikku mõju oma suhtarvudele vastavalt kõnealuse määruse artikli 92 lõikele 1, ja positsioonid, mis on seotud kirjetega, mis on omavahendite arvutamisel juba maha arvatud.

0040–0050

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõige 3, artikli 352 lõike 4 kaks esimest lauset ja artikkel 353

Netopositsioonid arvutatakse iga valuuta puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõike 1 kohaselt. Seega võib korraga kajastada nii pikki kui ka lühikesi positsioone.

0060–0080

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõike 4 kolmas lause ning artiklid 353 ja 354

0060–0070

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (PIKAD JA LÜHIKESED)

Iga valuuta pika ja lühikese netopositsiooni arvutamiseks arvatakse lühikeste positsioonide summa maha pikkade positsioonide summast.

Asjaomase valuuta pika netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu pikad netopositsioonid.

Asjaomase valuuta lühikese netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu lühikesed netopositsioonid.

Muus kui aruandlusvaluutas olevad tasakaalustamata positsioonid lisatakse positsioonidele, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõuet muude valuutade puhul (rida 030), veerus 060 või 070, sõltuvalt sellest, kas need on lühikesed või pikad.

0080

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (TASAKAALUSTATUD)

Tugeva korrelatsiooniga valuutade tasakaalustatud positsioonid.

0090

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 3. peatükile.

0100

KOGURISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b

Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Read |
| --- |
| 0010 | KOGUPOSITSIOONID

  Kõik muus kui aruandlusvaluutas olevad positsioonid ja sellised aruandlusvaluutas olevad positsioonid, mida võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 354 kohaldamisel, ja vastavad valuutariskiga seotud omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile i ning artikli 352 lõigetele 2 ja 4 (konverteerimine aruandlusvaluutasse). |
| 0020 | TUGEVA KORRELATSIOONIGA VALUUTAD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 354 osutatud korreleeruvate valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded. |
| 0025 | Tugeva korrelatsiooniga valuutad millest: aruandlusvaluuta

  Aruandlusvaluutas olevad positsioonid, mida võetakse arvesse kapitalinõuete arvutamisel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 354. |
| 0030 | KÕIK MUUD VALUUTAD (sh investeerimisfondid, keda käsitatakse eri valuutadena)

  Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.
  Selliste investeerimisfondide kajastamine, keda käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 353 kohaselt eri valuutadena.
  Kapitalinõuete arvutamisel võidakse investeerimisfonde, keda käsitatakse eri valuutadena, käsitleda kahel erineval viisil:






  1. | kulla modifitseeritud käsitlus, kui investeerimisfondi investeeringu suund ei ole teada (kõnealused fondid lisatakse finantsinstitutsiooni kogu välisvaluuta netopositsioonile); |

Read

0010

KOGUPOSITSIOONID

Kõik muus kui aruandlusvaluutas olevad positsioonid ja sellised aruandlusvaluutas olevad positsioonid, mida võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 354 kohaldamisel, ja vastavad valuutariskiga seotud omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile i ning artikli 352 lõigetele 2 ja 4 (konverteerimine aruandlusvaluutasse).

0020

TUGEVA KORRELATSIOONIGA VALUUTAD

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 354 osutatud korreleeruvate valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded.

0025

Tugeva korrelatsiooniga valuutad millest: aruandlusvaluuta

Aruandlusvaluutas olevad positsioonid, mida võetakse arvesse kapitalinõuete arvutamisel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 354.

0030

KÕIK MUUD VALUUTAD (sh investeerimisfondid, keda käsitatakse eri valuutadena)

Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.

Selliste investeerimisfondide kajastamine, keda käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 353 kohaselt eri valuutadena.

Kapitalinõuete arvutamisel võidakse investeerimisfonde, keda käsitatakse eri valuutadena, käsitleda kahel erineval viisil:

1.

kulla modifitseeritud käsitlus, kui investeerimisfondi investeeringu suund ei ole teada (kõnealused fondid lisatakse finantsinstitutsiooni kogu välisvaluuta netopositsioonile);

| 2. | kui investeerimisfondi investeeringu suund on teada, lisatakse kõnealused fondid välisvaluuta avatud kogupositsioonile (pikk või lühike, olenevalt fondi suunast). |
| --- | --- |

2.

kui investeerimisfondi investeeringu suund on teada, lisatakse kõnealused fondid välisvaluuta avatud kogupositsioonile (pikk või lühike, olenevalt fondi suunast).

Kapitalinõuded arvutatakse vastavalt sellele, kuidas kõnealuseid investeerimisfonde kajastatakse.

0040

KULD

Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.

0050–0090

LISANÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 lõiked 5 ja 6

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid lisanõudeid kajastatakse arvutamiseks kasutatud meetodite lõikes.

0100–0120

Koguriskipositsioonide (sealhulgas aruandlusvaluuta) jaotus riskipositsiooni liikide lõikes

Kogupositsioonid jaotatakse tuletisinstrumentide, muude varade ja kohustuste ning bilansiväliste kirjete lõikes.

0100

Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid

Sellel real kajastatakse positsioone, mida ei ole arvesse võetud ridades 0110 või 0120.

0110

Bilansivälised kirjed

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 kohaldamisalasse kuuluvad kirjed (olenemata nomineerimisvaluutast), mis on loetletud kõnealuse määruse I lisas, välja arvatud need, mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingulistest toodetevahelise tasaarvestuse kokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena.

0120

Tuletisinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 352 kohaselt hinnatavad positsioonid.

0130–0480

MEMOKIRJED: VALUUTAPOSITSIOONID

Vormi memokirjete read täidetakse eraldi kõigi liidu liikmesriikide valuutade, GBP, USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõigi muude valuutade puhul.

5.6.   C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBARISKIPOSITSIOONID (MKR SA COM)

5.6.1.   Üldised märkused

| 173. | Selle vormiga kogutakse teavet standardmeetodikohaste kaubapositsioonide ja vastavate omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

173.

5.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Lühikesed ja pikad brutopositsioonid, mida käsitatakse samas kaubas olevate positsioonidena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 357 lõikele 4 (vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 359 lõige 1). |
| 0030–0040 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Nagu määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 357 lõikes 3 |
| 0050 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 4. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. |
| 0060 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 4. peatükile. |
| 0070 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b
  Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

0010–0020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Lühikesed ja pikad brutopositsioonid, mida käsitatakse samas kaubas olevate positsioonidena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 357 lõikele 4 (vt ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 359 lõige 1).

0030–0040

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Nagu määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 357 lõikes 3

0050

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 4. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet.

0060

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 4. peatükile.

0070

KOGURISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b

Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Read |
| --- |
| 0010 | KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

  Kaubapositsioonid ja vastavad tururiski omavahendite nõuded, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile iii ja määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 4. peatükile |
| 0020–0060 | POSITSIOONIDE JAOTUS KAUBA LIIKIDE LÕIKES

  Aruandluse eesmärgil rühmitatakse kaubad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 361 tabelis 2 osutatud nelja kaubarühma. |
| 0070 | LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

  Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 359 kohast lõpptähtajal põhinevat meetodit. |
| 0080 | LAIENDATUD LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

  Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 361 kohast laiendatud lõpptähtajal põhinevat meetodit. |
| 0090 | LIHTSUSTATUD MEETOD

  Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 360 kohast lihtsustatud meetodit. |
| 0100–0140 | LISANÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 358 lõige 4
  Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid lisanõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks. |

Read

0010

KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

Kaubapositsioonid ja vastavad tururiski omavahendite nõuded, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile iii ja määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 4. peatükile

0020–0060

POSITSIOONIDE JAOTUS KAUBA LIIKIDE LÕIKES

Aruandluse eesmärgil rühmitatakse kaubad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 361 tabelis 2 osutatud nelja kaubarühma.

0070

LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 359 kohast lõpptähtajal põhinevat meetodit.

0080

LAIENDATUD LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 361 kohast laiendatud lõpptähtajal põhinevat meetodit.

0090

LIHTSUSTATUD MEETOD

Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 360 kohast lihtsustatud meetodit.

0100–0140

LISANÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 358 lõige 4

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid lisanõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

5.7.   C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM)

5.7.1.   Üldised märkused

| 174. | Käesoleval vormil esitatakse VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (sVaR) jaotus eri tururiskide (intressipositsiooni risk, aktsiarisk, valuutarisk ja kaubarisk) lõikes ning muu omavahendinõuete arvutamiseks vajalik teave. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Üldiselt oleneb finantsinstitutsiooni kasutatava mudeli struktuurist, kas üldise ja spetsiifilise riski näitajaid kajastatakse eraldi või ainult koondsummana. Sama kehtib VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotamisel eri riskikategooriatesse (intressipositsiooni risk, aktsiarisk, kaubarisk ja valuutarisk). finantsinstitutsioon võib loobuda eespool osutatud jaotuse kajastamisest, kui ta suudab tõendada, et see on põhjendamatult koormav. |
| --- | --- |

175.

5.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0030–0040 | VaR riskiväärtus

  VaR tähendab suurimat võimalikku kahju hinnamuutusest, mida võidakse saada kindlaks määratud aja jooksul teatava tõenäosusega. |
| 0030 | Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud riskihinnangute väärtuste keskmisega (VaRavg)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1 |
| 0040 | VaR meetodiga saadud eelmise päeva riskihinnangu väärtus (VaRt-1)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt i ja artikli 365 lõige 1 |
| 0050–0060 | Stressiolukorra VaR riskiväärtus

  Stressiolukorra VaR tähendab suurimat võimalikku kahju hinnamuutusest, mida võidakse saada kindlaks määratud aja jooksul teatava tõenäosusega. Selle arvutamiseks kasutatakse sisenditena andmeid, mis on kalibreeritud vastavalt finantsinstitutsiooni portfelli seisukohalt olulise finantsstressi olukorra pidevast 12-kuulisest perioodist pärinevate varasemate andmetega. |
| 0050 | Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud stressiolukorra riskihinnangute väärtuste keskmisega (SVaRavg)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1 |
| 0060 | Viimane kättesaadav (SVaRt-1)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt i ja artikli 365 lõige 1 |
| 0070–0080 | TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

  Täiendava makseviivituse risk ja reitingute muutmise risk on suurim võimalik kahju, mida võidakse saada hinnamuutusest, mis on seotud täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riskiga, mida arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 2 punktile b koostoimes III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga. |
| 0070 | 12 nädala keskmine väärtus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 2 punkti b alapunkt ii koostoimes III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga |
| 0080 | Viimane väärtus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 2 punkti b alapunkt i koostoimes III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga |
| 0090–0110 | KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL |
| 0090 | ALAMPIIR

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 3 punkt c
  8 % omavahendite nõudest, mida arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 338 lõikele 1 kõigi selliste positsioonide puhul, mida võetakse arvesse kõigi hinnariskide omavahendite nõude arvutamisel. |
| 0100–0110 | 12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS JA VIIMANE VÄÄRTUS

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 3 punkt b |
| 0110 | VIIMANE VÄÄRTUS

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 3 punkt a |
| 0120 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 364 osutatud omavahendite nõuded kõigi riskitegurite puhul, võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ja kõiki hinnariske korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul, kuid jättes välja väärtpaberistamise puhul kohaldatavad väärtpaberistamise positsioonide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõikele 2. |
| 0130 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b
  Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |
| 0140 | Ületamiste arv (eelneva 250 tööpäeva jooksul)

  Osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 366.
  Märgitakse ületamiste arv, mille alusel määratakse kindaks liidetav. Kui finantsinstitutsioon võib liidetava arvutamisest (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 500c) teatavad ületamised välja jätta, ei sisalda siin veerus esitatavate ületamiste arv neid välja jäetud ületamisi. |
| 0150–0160 | VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc) ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (SVaR) korrutustegur (ms)

  Nagu osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 366.
  Esitatakse omavahendite nõuete arvutamiseks tegelikult kasutatavad korrutustegurid; asjakohasel juhul pärast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 500c kohaldamist. |
| 0170–0180 | EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kajastatavas summas, mille alusel arvutatakse kõigi hinnariskide omavahendite nõude alampiir vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 3 punktile c, võetakse arvesse kõnealuse määruse artikli 335 kohast kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad finantsinstitutsioonid piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju. |

Veerg

0030–0040

VaR riskiväärtus

VaR tähendab suurimat võimalikku kahju hinnamuutusest, mida võidakse saada kindlaks määratud aja jooksul teatava tõenäosusega.

0030

Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud riskihinnangute väärtuste keskmisega (VaRavg)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1

0040

VaR meetodiga saadud eelmise päeva riskihinnangu väärtus (VaRt-1)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt i ja artikli 365 lõige 1

0050–0060

Stressiolukorra VaR riskiväärtus

Stressiolukorra VaR tähendab suurimat võimalikku kahju hinnamuutusest, mida võidakse saada kindlaks määratud aja jooksul teatava tõenäosusega. Selle arvutamiseks kasutatakse sisenditena andmeid, mis on kalibreeritud vastavalt finantsinstitutsiooni portfelli seisukohalt olulise finantsstressi olukorra pidevast 12-kuulisest perioodist pärinevate varasemate andmetega.

0050

Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud stressiolukorra riskihinnangute väärtuste keskmisega (SVaRavg)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1

0060

Viimane kättesaadav (SVaRt-1)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt i ja artikli 365 lõige 1

0070–0080

TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

Täiendava makseviivituse risk ja reitingute muutmise risk on suurim võimalik kahju, mida võidakse saada hinnamuutusest, mis on seotud täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riskiga, mida arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 2 punktile b koostoimes III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

0070

12 nädala keskmine väärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 2 punkti b alapunkt ii koostoimes III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga

0080

Viimane väärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 2 punkti b alapunkt i koostoimes III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga

0090–0110

KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL

0090

ALAMPIIR

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 3 punkt c

8 % omavahendite nõudest, mida arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 338 lõikele 1 kõigi selliste positsioonide puhul, mida võetakse arvesse kõigi hinnariskide omavahendite nõude arvutamisel.

0100–0110

12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS JA VIIMANE VÄÄRTUS

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 3 punkt b

0110

VIIMANE VÄÄRTUS

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 3 punkt a

0120

OMAVAHENDITE NÕUDED

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 364 osutatud omavahendite nõuded kõigi riskitegurite puhul, võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ja kõiki hinnariske korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul, kuid jättes välja väärtpaberistamise puhul kohaldatavad väärtpaberistamise positsioonide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide omavahendite nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõikele 2.

0130

KOGURISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b

Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

0140

Ületamiste arv (eelneva 250 tööpäeva jooksul)

Osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 366.

Märgitakse ületamiste arv, mille alusel määratakse kindaks liidetav. Kui finantsinstitutsioon võib liidetava arvutamisest (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 500c) teatavad ületamised välja jätta, ei sisalda siin veerus esitatavate ületamiste arv neid välja jäetud ületamisi.

0150–0160

VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc) ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (SVaR) korrutustegur (ms)

Nagu osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 366.

Esitatakse omavahendite nõuete arvutamiseks tegelikult kasutatavad korrutustegurid; asjakohasel juhul pärast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 500c kohaldamist.

0170–0180

EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kajastatavas summas, mille alusel arvutatakse kõigi hinnariskide omavahendite nõude alampiir vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 364 lõike 3 punktile c, võetakse arvesse kõnealuse määruse artikli 335 kohast kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad finantsinstitutsioonid piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju.

| Read |
| --- |
| 0010 | KOGUPOSITSIOONID

  Vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski osale, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud riskiteguritega.
  Veergude 0030–0060 (VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtus) kogusummat kajastaval real esitatud näitajad ei võrdu asjaomaste riskikomponentide VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotatud näitajate summaga. |
| 0020 | KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

  Vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 367 lõike 2 punktis a kindlaks määratud intressipositsiooni riski teguritega. |
| 0030 | KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – ÜLDRISK

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 362 osutatud üldriski komponent. |
| 0040 | KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 362 osutatud spetsiifilise riski komponent. |
| 0050 | AKTSIAD

  Vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 367 lõike 2 punktis c kindlaks määratud aktsiariski teguritega. |
| 0060 | AKTSIAD – ÜLDRISK

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 362 osutatud üldriski komponent. |
| 0070 | AKTSIAD – SPETSIIFILINE RISK

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 362 osutatud spetsiifilise riski komponent. |
| 0080 | VALUUTARISK

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõike 2 punkt b |
| 0090 | KAUBARISK

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõike 2 punkt d |
| 0100 | ÜLDRISKI KOGUSUMMA

  Kaubeldavate võlainstrumentide, omakapitali instrumentide, välisvaluuta ja kaupade üldisest turuliikumisest tulenev tururisk. Kõigi riskitegurite üldriski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju). |
| 0110 | SPETSIIFILISE RISKI KOGUSUMMA

  Kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski komponent. Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju). |

Read

0010

KOGUPOSITSIOONID

Vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski osale, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud riskiteguritega.

Veergude 0030–0060 (VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtus) kogusummat kajastaval real esitatud näitajad ei võrdu asjaomaste riskikomponentide VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotatud näitajate summaga.

0020

KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

Vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 367 lõike 2 punktis a kindlaks määratud intressipositsiooni riski teguritega.

0030

KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – ÜLDRISK

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 362 osutatud üldriski komponent.

0040

KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 362 osutatud spetsiifilise riski komponent.

0050

AKTSIAD

Vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 367 lõike 2 punktis c kindlaks määratud aktsiariski teguritega.

0060

AKTSIAD – ÜLDRISK

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 362 osutatud üldriski komponent.

0070

AKTSIAD – SPETSIIFILINE RISK

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 362 osutatud spetsiifilise riski komponent.

0080

VALUUTARISK

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõike 2 punkt b

0090

KAUBARISK

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõike 2 punkt d

0100

ÜLDRISKI KOGUSUMMA

Kaubeldavate võlainstrumentide, omakapitali instrumentide, välisvaluuta ja kaupade üldisest turuliikumisest tulenev tururisk. Kõigi riskitegurite üldriski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju).

0110

SPETSIIFILISE RISKI KOGUSUMMA

Kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski komponent. Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju).

5.8.   C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA)

5.8.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | Riskipositsiooni väärtus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 271 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 382
  Kõigi selliste tehingute makseviivituses olevad riskipositsioonid kokku, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet. |
| 0020 | millest: börsivälised tuletisinstrumendid

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 271 koostoimes kõnealuse määruse artikli 382 lõikega 1
  Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult börsivälistest tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis. |
| 0030 | millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 271 koostoimes kõnealuse määruse artikli 382 lõikega 2
  Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis. |
| 0040 | KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 383 koostoimes kõnealuse määruse artikli 363 lõike 1 punktiga d
  VaR riskiväärtuse arvutamine tururiski sisemudelite põhjal. |
| 0050 | VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

  Vt veeru 0040 juhised. |
| 0060 | KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

  Vt veeru 0040 juhised. |
| 0070 | VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

  Vt veeru 0040 juhised. |
| 0080 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkt d
  Valitud meetodi kohaselt arvutatud vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuded. |
| 0090 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b
  Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |
| | Memokirjed |
| 0100 | Vastaspoolte arv

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 382
  Vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete arvutamisel arvesse võetud vastaspoolte arv.
  Vastaspooled on võlgnike alajaotis. Nad on olemas üksnes tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute või väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul, kus nad on teiseks lepingupooleks. |
| 0110 | millest: krediidiriski marginaali väljaselgitamiseks kasutati asendajat

  Vastaspoolte arv, kui krediidiriski marginaali kindlakstegemiseks kasutati otseselt jälgitavate turuandmete asemel asendajat. |
| 0120 | KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

  Tuletisinstrumentide vastaspoolte krediidivõimelisuse vähenemisest tingitud raamatupidamislikud eraldised. |
| 0130 | ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 386 lõike 1 punkt a
  Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud ühe alusvaraga krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus. |
| 0140 | INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 386 lõike 1 punkt b
  Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud indeksipõhiste krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus. |

Veerg

0010

Riskipositsiooni väärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 271 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 382

Kõigi selliste tehingute makseviivituses olevad riskipositsioonid kokku, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet.

0020

millest: börsivälised tuletisinstrumendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 271 koostoimes kõnealuse määruse artikli 382 lõikega 1

Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult börsivälistest tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis.

0030

millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 271 koostoimes kõnealuse määruse artikli 382 lõikega 2

Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis.

0040

KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 383 koostoimes kõnealuse määruse artikli 363 lõike 1 punktiga d

VaR riskiväärtuse arvutamine tururiski sisemudelite põhjal.

0050

VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

Vt veeru 0040 juhised.

0060

KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

Vt veeru 0040 juhised.

0070

VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

Vt veeru 0040 juhised.

0080

OMAVAHENDITE NÕUDED

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 punkt d

Valitud meetodi kohaselt arvutatud vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuded.

0090

KOGURISKIPOSITSIOON

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 4 punkt b

Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

Memokirjed

0100

Vastaspoolte arv

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 382

Vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete arvutamisel arvesse võetud vastaspoolte arv.

Vastaspooled on võlgnike alajaotis. Nad on olemas üksnes tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute või väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul, kus nad on teiseks lepingupooleks.

0110

millest: krediidiriski marginaali väljaselgitamiseks kasutati asendajat

Vastaspoolte arv, kui krediidiriski marginaali kindlakstegemiseks kasutati otseselt jälgitavate turuandmete asemel asendajat.

0120

KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

Tuletisinstrumentide vastaspoolte krediidivõimelisuse vähenemisest tingitud raamatupidamislikud eraldised.

0130

ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 386 lõike 1 punkt a

Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud ühe alusvaraga krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus.

0140

INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 386 lõike 1 punkt b

Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud indeksipõhiste krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus.

| Read |
| --- |
| 0010 | Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

  Ridade 0020–0040 summa. |
| 0020 | Täiustatud meetod

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 383 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetod. |
| 0030 | Standardmeetod

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 384 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski standardmeetod. |
| 0040 | Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

  Summad, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 385. |

Read

0010

Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

Ridade 0020–0040 summa.

0020

Täiustatud meetod

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 383 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetod.

0030

Standardmeetod

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 384 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski standardmeetod.

0040

Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

Summad, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 385.

6.   USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE (PruVal)

6.1.   C 32.01 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED (PruVal 1)

6.1.1.   Üldised märkused

| 176. | Selle vormi peavad täitma kõik finantsinstitutsioonid, olenemata sellest, kas nad täiendavate väärtuse korrigeerimiste (edaspidi „AVA“) kindlakstegemiseks kasutavad või ei kasuta lihtsustatud meetodit. Vormis kajastatakse õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mida kasutatakse selleks, et teha kindlaks, kas on täidetud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/101 (9) artiklis 4 sätestatud tingimused lihtsustatud meetodi kasutamiseks AVAde väljaselgitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

176.

| 177. | Lihtsustatud meetodit kasutavad finantsinstitutsioonid esitavad selles vormis AVA kogusumma, mis arvatakse maha omavahenditest määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 34 ja 105 kohaselt, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklis 5, ja mis kajastatakse vastavalt vormi C 01.00 real 0290. |
| --- | --- |

177.

6.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, nagu on kajastatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud finantsaruannetes, enne nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 kohast mahaarvamist. |
| 0020 | MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus (mida kajastatakse veerus 010), mis vastavad kauplemisportfellis hoitavatele positsioonidele. |
| 0030–0070 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIS ON VÄLJA JÄETUD, KUNA NEED OSALISELT MÕJUTAVAD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDEID

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2. |
| 0030 | TÄIELIKULT VASTAVUSES OLEVAD

  Täielikult vastavuses olevad, õiglases väärtuses hinnatavad tasakaalustatud varad ja kohustused, mis on välja jäetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2. |
| 0040 | RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

  Positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt riskimaandamisinstrumentide arvestust, selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud proportsionaalselt asjaomase väärtuse muutuse mõjuga esimese taseme põhiomavahenditele vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2. |
| 0050 | USALDATAVUSFILTRID

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 467 ja 468 osutatud üleminekusätete kohaste usaldatavusfiltritega. |
| 0060 | MUU

  Muud positsioonid, mis on välja jäetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2 seoses nende bilansilise väärtuse korrigeerimisega, millel on üksnes proportsionaalne mõju esimese taseme põhiomavahenditele.
  Seda rida kasutatakse üksnes harvadel juhtudel, mil delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõike 2 kohaselt välja jäetud elemente ei saa kajastada selle vormi veergudes 0030, 0040 või 0050. |
| 0070 | MÄRKUSED MUUDE POSITSIOONIDE KOHTA

  Märgitakse peamised põhjused, miks veerus 0060 kajastatud positsioonid on välja jäetud. |
| 0080 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIDA ON ARVESSE VÕETUD ARTIKLI 4 LÕIKE 1 KOHASE KÜNNISE ARVUTAMISEL

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on tegelikult arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1. |
| 0090 | MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus (mida kajastatakse veerus 0080), mis vastavad kauplemisportfellis hoitavatele positsioonidele. |

Veerg

0010

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, nagu on kajastatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud finantsaruannetes, enne nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 kohast mahaarvamist.

0020

MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus (mida kajastatakse veerus 010), mis vastavad kauplemisportfellis hoitavatele positsioonidele.

0030–0070

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIS ON VÄLJA JÄETUD, KUNA NEED OSALISELT MÕJUTAVAD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDEID

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2.

0030

TÄIELIKULT VASTAVUSES OLEVAD

Täielikult vastavuses olevad, õiglases väärtuses hinnatavad tasakaalustatud varad ja kohustused, mis on välja jäetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2.

0040

RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

Positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt riskimaandamisinstrumentide arvestust, selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud proportsionaalselt asjaomase väärtuse muutuse mõjuga esimese taseme põhiomavahenditele vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2.

0050

USALDATAVUSFILTRID

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 467 ja 468 osutatud üleminekusätete kohaste usaldatavusfiltritega.

0060

MUU

Muud positsioonid, mis on välja jäetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2 seoses nende bilansilise väärtuse korrigeerimisega, millel on üksnes proportsionaalne mõju esimese taseme põhiomavahenditele.

Seda rida kasutatakse üksnes harvadel juhtudel, mil delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõike 2 kohaselt välja jäetud elemente ei saa kajastada selle vormi veergudes 0030, 0040 või 0050.

0070

MÄRKUSED MUUDE POSITSIOONIDE KOHTA

Märgitakse peamised põhjused, miks veerus 0060 kajastatud positsioonid on välja jäetud.

0080

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIDA ON ARVESSE VÕETUD ARTIKLI 4 LÕIKE 1 KOHASE KÜNNISE ARVUTAMISEL

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on tegelikult arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1.

0090

MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus (mida kajastatakse veerus 0080), mis vastavad kauplemisportfellis hoitavatele positsioonidele.

| Read |
| --- |
| 0010–0210 | Nende kategooriate määratlused vastavad FINREPi vormide 1.1 ja 1.2 vastavates ridades esitatud määratlustele. |
| 0010 | 1. ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED KOKKU

  Ridadel 0020–0210 kajastatud õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused kokku. |
| 0020 | 1.1. ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD KOKKU

  Ridadel 0030–0140 kajastatud õiglases väärtuses hinnatavad varad kokku.
  Ridade 0030–0130 asjaomased andmeväljad täidetakse kooskõlas käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa FINREPi vormiga F 01.01, olenevalt sellest, milliseid standardeid finantsinstitutsioon kohaldab:






  — | IFRS, nagu liit on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 („ELi IFRS“) (10) heaks kiitnud; |

Read

0010–0210

Nende kategooriate määratlused vastavad FINREPi vormide 1.1 ja 1.2 vastavates ridades esitatud määratlustele.

0010

1. ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED KOKKU

Ridadel 0020–0210 kajastatud õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused kokku.

0020

1.1. ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD KOKKU

Ridadel 0030–0140 kajastatud õiglases väärtuses hinnatavad varad kokku.

Ridade 0030–0130 asjaomased andmeväljad täidetakse kooskõlas käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa FINREPi vormiga F 01.01, olenevalt sellest, milliseid standardeid finantsinstitutsioon kohaldab:

—

IFRS, nagu liit on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 („ELi IFRS“) (10) heaks kiitnud;

| — | ELi IFRSiga ühilduvad siseriiklikud raamatupidamisstandardid („IFRSiga ühilduv siseriiklik GAAP“) või |
| --- | --- |

—

ELi IFRSiga ühilduvad siseriiklikud raamatupidamisstandardid („IFRSiga ühilduv siseriiklik GAAP“) või

| — | nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinev siseriiklik GAAP (FINREP „nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinev siseriiklik GAAP“). |
| --- | --- |

—

nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinev siseriiklik GAAP (FINREP „nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinev siseriiklik GAAP“).

0030

1.1.1. KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSVARAD

IFRS 9 lisa A.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0050 esitatavale teabele.

0040

1.1.2 KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSVARAD

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artiklid 32 ja 33; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 17

Sellel real esitatav teave vastab õiglase väärtusega varadele, mis esitatakse käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0091.

0050

1.1.3. KOHUSTUSLIKULT ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL

IFRS 7.8(a)(ii); IFRS 9.4.1.4.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0096 esitatavale teabele.

0060

1.1.4 FINANTSVARAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

IFRS 7.8(a)(i); IFRS 9.4.1.5; direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõige 6

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0100 esitatavale teabele.

0070

1.1.5. ÕIGLASES VÄÄRTUSES LÄBI MUU KOONDKASUMI MÕÕDETUD FINANTSVARAD

IFRS 7.8(h); IFRS 9.4.1.2A.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0141 esitatavale teabele.

0080

1.1.6. ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikli 36 lõige 2. Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0171 esitatavale teabele.

0090

1.1.7. OMAKAPITALIS KAJASTATAVAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

Direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõige 8

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0175 esitatavale teabele.

0100

1.1.8. MUUD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikkel 37; direktiivi 2013/34/EL artikli 12 lõige 7; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 20

Sellel real esitatav teave vastab õiglase väärtusega varadele, mis esitatakse käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0234.

0110

1.1.9. TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

IFRS 9.6.2.1; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 22; direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõiked 6 ja 8; IAS 39.9

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0240 esitatavale teabele.

0120

1.1.10. MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL

IAS 39.89A(a); IFRS 9.6.5.8; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (11) artikli 8 lõiked 5 ja 6. Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0250 esitatavale teabele.

0130

1.1.11. TÜTARETTEVÕTJATESSE, ÜHISETTEVÕTJATESSE JA SIDUSETTEVÕTJATESSE TEHTUD INVESTEERINGUD

IAS 1.54(e); käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 21 ja 2. osa punkt 4; nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikli 4 punktid 7 ja 8; direktiivi 2013/34/EL artikli 2 lõige 2

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0260 esitatavale teabele.

0140

1.1.12. (-) ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE VARADE VÄÄRTUSKÄRPED

Käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 29

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 0375 esitatavale teabele.

0142

1.1.13 MUUD VARAD

Käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktides 5 ja 6 osutatud varad sel määral, mil need on hinnatud õiglases väärtuses.

0143

1.1.14 MÜÜGIKS HOITAVAD PÕHIVARAD JA MÜÜGIGRUPID

Käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktis 7 osutatud varad sel määral, mil need on hinnatud õiglases väärtuses.

0150

1.2. ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED KOKKU

Ridadel 0160–0210 kajastatud õiglases väärtuses hinnatavad kohustused kokku.

Ridade 0150–0190 asjaomased andmeväljad täidetakse kooskõlas käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa FINREPi vormiga F 01.02, olenevalt sellest, milliseid standardeid finantsinstitutsioon kohaldab:

| — | IFRS, nagu liit on heaks kiitnud määrusega (EÜ) nr 1606/2002 („ELi IFRS“); |
| --- | --- |

—

IFRS, nagu liit on heaks kiitnud määrusega (EÜ) nr 1606/2002 („ELi IFRS“);

| — | ELi IFRSiga ühilduvad siseriiklikud raamatupidamisstandardid („IFRSiga ühilduv siseriiklik GAAP“) |
| --- | --- |

—

ELi IFRSiga ühilduvad siseriiklikud raamatupidamisstandardid („IFRSiga ühilduv siseriiklik GAAP“)

| — | või nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinev siseriiklik GAAP (FINREP „nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinev siseriiklik GAAP“). |
| --- | --- |

—

või nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinev siseriiklik GAAP (FINREP „nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinev siseriiklik GAAP“).

0160

1.2.1 KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSKOHUSTUSED

IFRS 7.8 (e)(ii); IFRS 9.BA.6.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 0010 esitatavale teabele.

0170

1.2.2. KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSKOHUSTUSED

Direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõiked 3 ja 6

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 0061 esitatavale teabele.

0180

1.2.3 FINANTSKOHUSTUSED ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

IFRS 7.8 (e)(i); IFRS 9.4.2.2; direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõige 6; IAS 39.9.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 0070 esitatavale teabele.

0190

1.2.4 TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

IFRS 9.6.2.1; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 26; direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a, lõige 6 ja lõike 8 punkt a

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 0150 esitatavale teabele.

0200

1.2.5. MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL

IAS 39.89A(b), IFRS 9.6.5.8; direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõiked 5 ja 6; käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punkt 8

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 0160 esitatavale teabele.

0210

1.2.6. ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE KOHUSTUSTE VÄÄRTUSKÄRPED

Käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 29

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva rakendusmääruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 0295 esitatavale teabele.

0220

1.2.7 MUUD KOHUSTUSED

Käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktis 13 osutatud kohustused sel määral, mil need on hinnatud õiglases väärtuses.

0230

1.2.8 KOHUSTUSED, MIS KUULUVAD MÜÜGIKS HOITAVAKS LIIGITATUD MÜÜGIGRUPPIDESSE

Käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktis 14 osutatud kohustused sel määral, mil need on hinnatud õiglases väärtuses.

6.2.   C 32.02 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: PÕHIMEETOD (PRUVAL 2)

6.2.1.   Üldised märkused

| 178. | Selles vormis esitatakse teave sellise AVA kogusumma koosseisu kohta, mis arvatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 34 ja 105 maha omavahenditest, ja asjakohane teave selliste positsioonide bilansilise väärtuse kohta, mille alusel tehakse kindlaks AVAd. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Selle vormi peavad täitma kõik finantsinstitutsioonid, kes:






  a) | peavad kasutama põhimeetodit, kuna nad ületavad delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud künnist kas individuaalselt või konsolideeritud tasandil, nagu on sätestatud nimetatud määruse artikli 4 lõikes 3, või |
| --- | --- | --- |

179.

a)

peavad kasutama põhimeetodit, kuna nad ületavad delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud künnist kas individuaalselt või konsolideeritud tasandil, nagu on sätestatud nimetatud määruse artikli 4 lõikes 3, või

| b) | hoolimata sellest, et nad ei ületa künnist, on otsustanud kohaldada põhimeetodit. |
| --- | --- |

b)

hoolimata sellest, et nad ei ületa künnist, on otsustanud kohaldada põhimeetodit.

| 180. | Selle vormi puhul on „hinnatõusu ebakindlus“: nagu kindlaks määratud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 8 lõikes 2, arvutatakse AVAd õiglase väärtuse ja sellise usaldusväärse väärtuse vahena, mille puhul on 90 % kindlus, et finantsinstitutsioonid suudavad sulgeda riskipositsiooni selles või paremas punktis usutavate väärtuste tinglikus vahemikus. Hinnatõusu väärtus ehk „hinnatõusu ebakindlus“ on usutavate väärtuste jaotuses vastaspunkt, mille puhul finantsinstitutsioonid on üksnes 10 % kindlad, et nad suudavad sulgeda positsiooni selles või paremas punktis. Hinnatõusu ebakindlus arvutatakse ja agregeeritakse samal alusel nagu AVA kogusumma, kuid asendades AVA kogusumma väljaselgitamiseks kasutatud 90 % kindlustaseme 10 % kindlustasemega. |
| --- | --- |

180.

6.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0100 | KATEGOORIA TASANDI AVA

  Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude, mudeliriski, kontsentreeritud positsioonide, tulevaste halduskulude, ennetähtaegse lõpetamise ja operatsiooniriskiga seotud kategooria tasandi AVAd arvutatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklitele 9, 10, 11 ja 14–17.
  Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude ja mudeliriski kategooriate puhul, mille suhtes kohaldatakse diversifitseerimisest saadavat kasu, nagu on sätestatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikes 6, artikli 10 lõikes 7 ja artikli 11 lõikes 7, kajastatakse kategooria tasandi AVAsid (kui ei ole märgitud teisiti) individuaalsete AVAde otsese summana enne diversifitseerimisest saadavat kasu [kuna delegeeritud määruse (EL) 2016/101 lisas sätestatud 1. või 2. meetodi kohaselt arvutatud diversifitseerimisest saadav kasu kajastatakse selle vormi kirjetes 1.1.2, 1.1.2.1 ja 1.1.2.2].
  Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude ja mudeliriski kategooriate puhul esitatakse sellise eksperdipõhise meetodi kohaselt arvutatud summad, mis on määratletud delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 5 punktis b, artikli 10 lõike 6 punktis b ja artikli 11 lõikes 4, eraldi veergudes 0020, 0040 ja 0060. |
| 0010 | TURUHINDADE EBAKINDLUS

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10
  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 kohaselt arvutatud turuhindade ebakindlusega seotud AVAd. |
| 0020 | MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 5 punkti b kohaselt arvutatud turuhindade ebakindlusega seotud AVAd. |
| 0030 | POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10
  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 kohaselt arvutatud sulgemiskuludega seotud AVAd. |
| 0040 | MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõike 6 punkti b kohaselt arvutatud sulgemiskuludega seotud AVAd. |
| 0050 | MUDELIRISK

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10
  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 kohaselt arvutatud mudeliriskiga seotud AVAd. |
| 0060 | MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 lõike 4 kohaselt arvutatud mudeliriskiga seotud AVAd. |
| 0070 | KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 11
  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 kohaselt arvutatud kontsentreeritud positsioonidega seotud AVAd. |
| 0080 | TULEVASED HALDUSKULUD

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10
  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 15 kohaselt arvutatud futuurlepingute halduskuludega seotud AVAd. |
| 0090 | ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10
  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 16 kohaselt arvutatud ennetähtaegse lõpetamisega seotud AVAd. |
| 0100 | OPERATSIOONIRISK

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10
  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 17 kohaselt arvutatud operatsiooniriskiga seotud AVAd. |
| 0110 | AVA KOGUSUMMA

  Rida 0010: AVA kogusumma, mis arvatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 34 ja 105 maha omavahenditest ning mida kajastatakse vastavalt vormi C 01.00 real 0290. AVA kogusumma on ridade 0030 ja 0180 summa.
  Rida 0020: real 0010 kajastatud AVA kogusumma osa, mis tuleneb kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus).
  Read 0030–0160: veergude 0010, 0030, 0050 ja 0070–0100 summa.
  Read 0180–0210: AVA kogusumma, mis tuleneb nn varumeetodi kohastest portfellidest. |
| 0120 | HINNATÕUSU EBAKINDLUS

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 8 lõige 2.
  Hinnatõusu ebakindlus arvutatakse ja agregeeritakse samal alusel nagu veerus 0110 arvutatud AVA kogusumma, kuid asendades AVA kogusumma väljaselgitamiseks kasutatud 90 % kindlustaseme 10 % kindlustasemega. |
| 0130–0140 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad ridadel 0010–0130 ja 0180 kajastatud AVA summadele. Mõne rea, eelkõige read 0090–0130, puhul võib olla vaja neid summasid eksperdihinnangu alusel aproksimeerida või jaotada.
  Rida 0010: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus kokku, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille väärtuseks on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null ning mida kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080.
  Rida 0010 on ridade 0030 ja 0180 summa.
  Rida 0020: real 0010 kajastatud selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtuse osa, mis tulenevad kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus).
  Rida 0030: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 9–17 kohastele portfellidele. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille väärtuseks on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null ning mida kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080. Rida 0030 on ridade 0090–0130 summa.
  Rida 0050: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud realiseerimata krediidiriski marginaaliga seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.
  Rida 0060: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.
  Rida 0070: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 2 kohaselt null.
  Rida 0080: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaselt null.
  Read 0090–0130: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on määratud (vt vastava rea juhised) järgmistesse riskikategooriatesse: intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille väärtuseks on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null ning mida kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080.
  Rida 0180: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad varumeetodi kohastele portfellidele. |
| 0130 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade absoluutväärtus, mis vastavad eri ridadele, nagu on selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes. |
| 0140 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad eri ridadele, nagu on selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes. |
| 0150 | KVARTALI JOOKSEVTULU

  Alates viimasest aruandekuupäevast kuni asjaomase kuupäevani saadud tulu, mis tuleneb õiglases väärtuses hinnatavatest varadest ja kohustustest, mis vastavad eri ridadele, nagu selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes. Vajaduse korral võib seda eksperdihinnangu alusel aproksimeerida või jaotada. |
| 0160 | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

  Kõigi positsioonide ja riskitegurite puhul korrigeerimata erinevuse summade („sõltumatu hinnakontrolli kohane erinevus“) summa, mis on arvutatud aruandekuupäevale kõige lähema kuu lõpu seisuga määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõike 8 kohaselt tehtud sõltumatu hinnakontrolli raames, võrreldes asjaomase positsiooni või riskiteguri parimate kättesaadavate sõltumatute andmetega.
  Korrigeerimata erinevuse summad osutavad kauplemissüsteemi tekitatud väärtuste ja igakuise sõltumatu hinnakontrolli käigus hinnatud väärtuste korrigeerimata erinevustele.
  Sõltumatu hinnakontrolli kohase erinevuse arvutamisel ei võeta arvesse korrigeeritud erinevuse summasid finantsinstitutsiooni raamatupidamisarvestuses asjaomase kuu lõpu kuupäeva seisuga. |
| 0170–0250 | ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED

  Korrigeerimised (mõnikord osutatakse neile ka kui reservidele), mida võidakse kohaldada finantsinstitutsiooni bilansilise õiglase väärtuse suhtes ja mis tehakse väljaspool hindamismudelit, mida kasutatakse bilansilise väärtuse (välja arvatud esimese päeva kasumi ja kahjumi edasilükkamine) määramisel, ning mida saab seega pidada asjaomase AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks. Need võivad kajastada riskitegureid, mida ei ole arvesse võtnud hindamistehnikad ja mis on riskipreemia või sulgemiskulude vormis ning kooskõlas õiglase väärtuse määratlusega. Turuosalised peavad neid sellest hoolimata hinna määramisel arvesse võtma. (IFRS 13.9 ja IFRS 13.88) |
| 0170 | TURUHINDADE EBAKINDLUS

  Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada riskipreemiat, mis tuleneb vaadeldud hindade vahemiku olemasolust samaväärsete instrumentide puhul, või seoses turu parameetrite sisendiga hindamismudelisse instrumentide puhul, mille alusel on sisendid kalibreeritud, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu turuhindade ebakindlusega seotud AVA. |
| 0180 | POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

  Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada asjaolu, et positsiooni tasandi väärtus ei kajasta positsiooni või portfelli sulgemishinda, eelkõige juhul, kui sellised väärtused on kalibreeritud parima ostu- ja müügihinna keskmise hinnaga, ning mida saab seega pidada positsioonide sulgemiskuludega seotud AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks. |
| 0190 | MUDELIRISK

  Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada turu- või tootetegureid, mida ei võta arvesse päevaste positsiooni väärtuste ja riskide arvutamiseks kasutatav mudel („hindamismudel“), või et kajastada asjakohast usaldusväärsuse taset, võttes arvesse alternatiivsete kehtivate mudelite ja mudeli kalibreerimiste olemasolust tulenevat ebakindlust, ning mida saab seega pidada mudeliriskiga seotud AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks. |
| 0200 | KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

  Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, kajastamaks asjaolu, et finantsinstitutsiooni hoitav koondpositsioon on suurem kui tavapärane kauplemismaht või suurem kui positsiooni suurus, millel põhinevad vaadeldavad hinnad või tehingud, mida kasutatakse hindamismudeli puhul kasutatavate hindade või sisendite kalibreerimiseks, ning mida saab seega pidada kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks. |
| 0210 | REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALID

  Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et katta oodatav kahju, mis tuleneb tuletisinstrumentide positsioonide vastaspoole makseviivitusest (st krediidiväärtuse korrigeerimise (CVA) kogusumma finantsinstitutsiooni tasemel). |
| 0220 | INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUD

  Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kompenseerida seda, et hindamismudel ei võta täielikult arvesse rahastamiskulusid, mida turuosalised arvavad positsiooni või portfelli sulgemishinna hulka (st rahastamisväärtuse korrigeerimise kogusumma finantsinstitutsiooni tasandil, kui finantsinstitutsioon arvutab sellist korrigeerimist, või samaväärne korrigeerimine). |
| 0230 | TULEVASED HALDUSKULUD

  Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada portfelli või positsiooni halduskulusid, mida ei ole kajastatud hindamismudelis, või hindasid, mida on kasutatud kõnealuse mudeli sisendite kalibreerimiseks, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu tulevaste halduskuludega seotud AVA. |
| 0240 | ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

  Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada lepingulise või lepinguvälise ennetähtaegse lõpetamise ootusi, mida ei ole kajastatud hindamismudelis ja mida saab seega pidada ennetähtaegse lõpetamisega seotud AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks. |
| 0250 | OPERATSIOONIRISK

  Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, kajastamaks riskipreemiat, mida turuosalised nõuaksid, et kompenseerida portfelli kuuluvate lepingute riski maandamisest, haldamisest ja arveldamisest tulenevaid operatsiooniriske, ning mida saab seega pidada operatsiooniriskiga seotud AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks. |
| 0260 | ESIMESE PÄEVA KASUM JA KAHJUM

  Korrigeerimine, et kajastada juhtusid, mil hindamismudel ja kõik muud asjakohased õiglase väärtuse korrigeerimised, mida kohaldatakse positsiooni või portfelli suhtes, ei kajastanud esimesel päeval kajastatud makstud või saadud hinda, st esimese päeva kasumi ja kahjumi edasilükkamine (IFRS 9.B5.1.2.A). |
| 0270 | SELGITUS JA KIRJELDUS

  Selliste positsioonide kirjeldus, mida käsitletakse delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alusel, ja põhjus, miks ei olnud võimalik kohaldada kõnealuse määruse artikleid 9–17. |

Veerg

0010–0100

KATEGOORIA TASANDI AVA

Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude, mudeliriski, kontsentreeritud positsioonide, tulevaste halduskulude, ennetähtaegse lõpetamise ja operatsiooniriskiga seotud kategooria tasandi AVAd arvutatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklitele 9, 10, 11 ja 14–17.

Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude ja mudeliriski kategooriate puhul, mille suhtes kohaldatakse diversifitseerimisest saadavat kasu, nagu on sätestatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikes 6, artikli 10 lõikes 7 ja artikli 11 lõikes 7, kajastatakse kategooria tasandi AVAsid (kui ei ole märgitud teisiti) individuaalsete AVAde otsese summana enne diversifitseerimisest saadavat kasu [kuna delegeeritud määruse (EL) 2016/101 lisas sätestatud 1. või 2. meetodi kohaselt arvutatud diversifitseerimisest saadav kasu kajastatakse selle vormi kirjetes 1.1.2, 1.1.2.1 ja 1.1.2.2].

Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude ja mudeliriski kategooriate puhul esitatakse sellise eksperdipõhise meetodi kohaselt arvutatud summad, mis on määratletud delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 5 punktis b, artikli 10 lõike 6 punktis b ja artikli 11 lõikes 4, eraldi veergudes 0020, 0040 ja 0060.

0010

TURUHINDADE EBAKINDLUS

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 kohaselt arvutatud turuhindade ebakindlusega seotud AVAd.

0020

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 5 punkti b kohaselt arvutatud turuhindade ebakindlusega seotud AVAd.

0030

POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 kohaselt arvutatud sulgemiskuludega seotud AVAd.

0040

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõike 6 punkti b kohaselt arvutatud sulgemiskuludega seotud AVAd.

0050

MUDELIRISK

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 kohaselt arvutatud mudeliriskiga seotud AVAd.

0060

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 lõike 4 kohaselt arvutatud mudeliriskiga seotud AVAd.

0070

KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 11

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 kohaselt arvutatud kontsentreeritud positsioonidega seotud AVAd.

0080

TULEVASED HALDUSKULUD

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 15 kohaselt arvutatud futuurlepingute halduskuludega seotud AVAd.

0090

ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 16 kohaselt arvutatud ennetähtaegse lõpetamisega seotud AVAd.

0100

OPERATSIOONIRISK

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 17 kohaselt arvutatud operatsiooniriskiga seotud AVAd.

0110

AVA KOGUSUMMA

Rida 0010: AVA kogusumma, mis arvatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 34 ja 105 maha omavahenditest ning mida kajastatakse vastavalt vormi C 01.00 real 0290. AVA kogusumma on ridade 0030 ja 0180 summa.

Rida 0020: real 0010 kajastatud AVA kogusumma osa, mis tuleneb kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus).

Read 0030–0160: veergude 0010, 0030, 0050 ja 0070–0100 summa.

Read 0180–0210: AVA kogusumma, mis tuleneb nn varumeetodi kohastest portfellidest.

0120

HINNATÕUSU EBAKINDLUS

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 8 lõige 2.

Hinnatõusu ebakindlus arvutatakse ja agregeeritakse samal alusel nagu veerus 0110 arvutatud AVA kogusumma, kuid asendades AVA kogusumma väljaselgitamiseks kasutatud 90 % kindlustaseme 10 % kindlustasemega.

0130–0140

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad ridadel 0010–0130 ja 0180 kajastatud AVA summadele. Mõne rea, eelkõige read 0090–0130, puhul võib olla vaja neid summasid eksperdihinnangu alusel aproksimeerida või jaotada.

Rida 0010: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus kokku, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille väärtuseks on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null ning mida kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080.

Rida 0010 on ridade 0030 ja 0180 summa.

Rida 0020: real 0010 kajastatud selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtuse osa, mis tulenevad kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus).

Rida 0030: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 9–17 kohastele portfellidele. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille väärtuseks on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null ning mida kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080. Rida 0030 on ridade 0090–0130 summa.

Rida 0050: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud realiseerimata krediidiriski marginaaliga seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.

Rida 0060: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.

Rida 0070: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 2 kohaselt null.

Rida 0080: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaselt null.

Read 0090–0130: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on määratud (vt vastava rea juhised) järgmistesse riskikategooriatesse: intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille väärtuseks on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null ning mida kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080.

Rida 0180: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad varumeetodi kohastele portfellidele.

0130

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade absoluutväärtus, mis vastavad eri ridadele, nagu on selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes.

0140

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad eri ridadele, nagu on selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes.

0150

KVARTALI JOOKSEVTULU

Alates viimasest aruandekuupäevast kuni asjaomase kuupäevani saadud tulu, mis tuleneb õiglases väärtuses hinnatavatest varadest ja kohustustest, mis vastavad eri ridadele, nagu selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes. Vajaduse korral võib seda eksperdihinnangu alusel aproksimeerida või jaotada.

0160

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

Kõigi positsioonide ja riskitegurite puhul korrigeerimata erinevuse summade („sõltumatu hinnakontrolli kohane erinevus“) summa, mis on arvutatud aruandekuupäevale kõige lähema kuu lõpu seisuga määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõike 8 kohaselt tehtud sõltumatu hinnakontrolli raames, võrreldes asjaomase positsiooni või riskiteguri parimate kättesaadavate sõltumatute andmetega.

Korrigeerimata erinevuse summad osutavad kauplemissüsteemi tekitatud väärtuste ja igakuise sõltumatu hinnakontrolli käigus hinnatud väärtuste korrigeerimata erinevustele.

Sõltumatu hinnakontrolli kohase erinevuse arvutamisel ei võeta arvesse korrigeeritud erinevuse summasid finantsinstitutsiooni raamatupidamisarvestuses asjaomase kuu lõpu kuupäeva seisuga.

0170–0250

ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED

Korrigeerimised (mõnikord osutatakse neile ka kui reservidele), mida võidakse kohaldada finantsinstitutsiooni bilansilise õiglase väärtuse suhtes ja mis tehakse väljaspool hindamismudelit, mida kasutatakse bilansilise väärtuse (välja arvatud esimese päeva kasumi ja kahjumi edasilükkamine) määramisel, ning mida saab seega pidada asjaomase AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks. Need võivad kajastada riskitegureid, mida ei ole arvesse võtnud hindamistehnikad ja mis on riskipreemia või sulgemiskulude vormis ning kooskõlas õiglase väärtuse määratlusega. Turuosalised peavad neid sellest hoolimata hinna määramisel arvesse võtma. (IFRS 13.9 ja IFRS 13.88)

0170

TURUHINDADE EBAKINDLUS

Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada riskipreemiat, mis tuleneb vaadeldud hindade vahemiku olemasolust samaväärsete instrumentide puhul, või seoses turu parameetrite sisendiga hindamismudelisse instrumentide puhul, mille alusel on sisendid kalibreeritud, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu turuhindade ebakindlusega seotud AVA.

0180

POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada asjaolu, et positsiooni tasandi väärtus ei kajasta positsiooni või portfelli sulgemishinda, eelkõige juhul, kui sellised väärtused on kalibreeritud parima ostu- ja müügihinna keskmise hinnaga, ning mida saab seega pidada positsioonide sulgemiskuludega seotud AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks.

0190

MUDELIRISK

Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada turu- või tootetegureid, mida ei võta arvesse päevaste positsiooni väärtuste ja riskide arvutamiseks kasutatav mudel („hindamismudel“), või et kajastada asjakohast usaldusväärsuse taset, võttes arvesse alternatiivsete kehtivate mudelite ja mudeli kalibreerimiste olemasolust tulenevat ebakindlust, ning mida saab seega pidada mudeliriskiga seotud AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks.

0200

KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, kajastamaks asjaolu, et finantsinstitutsiooni hoitav koondpositsioon on suurem kui tavapärane kauplemismaht või suurem kui positsiooni suurus, millel põhinevad vaadeldavad hinnad või tehingud, mida kasutatakse hindamismudeli puhul kasutatavate hindade või sisendite kalibreerimiseks, ning mida saab seega pidada kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks.

0210

REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALID

Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et katta oodatav kahju, mis tuleneb tuletisinstrumentide positsioonide vastaspoole makseviivitusest (st krediidiväärtuse korrigeerimise (CVA) kogusumma finantsinstitutsiooni tasemel).

0220

INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUD

Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kompenseerida seda, et hindamismudel ei võta täielikult arvesse rahastamiskulusid, mida turuosalised arvavad positsiooni või portfelli sulgemishinna hulka (st rahastamisväärtuse korrigeerimise kogusumma finantsinstitutsiooni tasandil, kui finantsinstitutsioon arvutab sellist korrigeerimist, või samaväärne korrigeerimine).

0230

TULEVASED HALDUSKULUD

Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada portfelli või positsiooni halduskulusid, mida ei ole kajastatud hindamismudelis, või hindasid, mida on kasutatud kõnealuse mudeli sisendite kalibreerimiseks, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu tulevaste halduskuludega seotud AVA.

0240

ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada lepingulise või lepinguvälise ennetähtaegse lõpetamise ootusi, mida ei ole kajastatud hindamismudelis ja mida saab seega pidada ennetähtaegse lõpetamisega seotud AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks.

0250

OPERATSIOONIRISK

Finantsinstitutsiooni õiglase väärtuse korrigeerimine, kajastamaks riskipreemiat, mida turuosalised nõuaksid, et kompenseerida portfelli kuuluvate lepingute riski maandamisest, haldamisest ja arveldamisest tulenevaid operatsiooniriske, ning mida saab seega pidada operatsiooniriskiga seotud AVA käsitletavaga sama hindamise ebakindluse allikat käsitlevaks.

0260

ESIMESE PÄEVA KASUM JA KAHJUM

Korrigeerimine, et kajastada juhtusid, mil hindamismudel ja kõik muud asjakohased õiglase väärtuse korrigeerimised, mida kohaldatakse positsiooni või portfelli suhtes, ei kajastanud esimesel päeval kajastatud makstud või saadud hinda, st esimese päeva kasumi ja kahjumi edasilükkamine (IFRS 9.B5.1.2.A).

0270

SELGITUS JA KIRJELDUS

Selliste positsioonide kirjeldus, mida käsitletakse delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alusel, ja põhjus, miks ei olnud võimalik kohaldada kõnealuse määruse artikleid 9–17.

| Read |
| --- |
| 0010 | 1. PÕHIMEETODIKOHANE KOGUSUMMA

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõige 2
  Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul delegeeritud määruse (EL) 2016/101 3. peatükis sätestatud põhimeetodi kohaselt arvutatud AVAde kogusumma õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste puhul, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikele 1. See hõlmab diversifitseerimisest saadavat kasu, mida kajastatakse real 0140 vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7. |
| 0020 | MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõige 2
  Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul real 0010 kajastatud AVAde kogusumma osa, mis tuleneb kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus). |
| 0030 | 1.1. KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2016/101 ARTIKLITE 9–17 KOHASED PORTFELLID – KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA PÄRAST DIVERSIFITSEERIMIST

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkt a
  Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 9–17 kohaselt arvutatud AVAde kogusumma õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste puhul, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikele 1, välja arvatud õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punktis b kirjeldatud käsitlust.
  See hõlmab delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 12 ja 13 kohaselt arvutatud AVAsid, mida kajastatakse ridadel 0050 ja 0060 ning mida võetakse arvesse turuhindade ebakindlusega seotud AVAdes, positsioonide sulgemiskuludega seotud AVAdes ja mudeliriskiga seotud AVAdes, nagu on sätestatud nimetatud määruse artikli 12 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2.
  See hõlmab diversifitseerimisest saadavat kasu, mida kajastatakse real 0140 vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7.
  Rida 0030 peab olema ridade 0040 ja 0140 vahe. |
| 0040–0130 | 1.1.1. KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA ENNE DIVERSIFITSEERIMIST

  Ridade 0090–0130 puhul määravad finantsinstitutsioonid õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused (kauplemisportfelli kuuluvad ja kauplemisportfellivälised), mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1, järgmiste riskikategooriate järgi: intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad.
  Selleks kasutavad finantsinstitutsioonid oma sisemist riskijuhtimise struktuuri ja määravad pärast eksperdihinnangut oma äriliinid või kauplemisüksused kõige asjakohasemasse riskikategooriasse. AVAd, õiglase väärtuse korrigeerimised ja muu nõutud teave, mis vastavad määratud äriliinidele või kauplemisüksustele, määratakse seejärel samasse asjakohasesse riskikategooriasse, et anda rea tasandil iga riskikategooria puhul ühtne ülevaade nii usaldatavusnõuete täitmise kui ka raamatupidamislikul eesmärgil tehtud korrigeerimistest ning asjaomaste positsioonide suurusest (õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste seisukohast). Kui AVAd ja muud korrigeerimised arvutatakse erineval agregeerimise tasemel, eelkõige ettevõtte tasandil, töötavad finantsinstitutsioonid välja meetodi, mille kohaselt määratakse AVAd asjakohastesse positsioonide kogumitesse. Määramismeetodi kohaselt peab rida 0040 olema ridade 0050–0130 summa veergude 0010–0100 puhul.
  Olenemata sellest, millist meetodit kasutatakse, peab esitatav teave olema rea tasandil võimalikult ühtne, kuna esitatud teavet võrreldakse sellel tasandil (AVA summad, hinnatõusu ebakindlus, õiglase väärtuse summad ja võimalikud õiglase väärtuse korrigeerimised).
  Ridade 0090–0130 jaotus ei hõlma delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 12 ja 13 kohaselt arvutatud AVAsid, mida kajastatakse ridadel 0050 ja 0060 ning mida võetakse arvesse turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAdes, nagu on sätestatud nimetatud määruse artikli 12 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2.
  Diversifitseerimisest saadav kasu kajastatakse real 0140 vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7 ning seega jäetakse see välja ridadelt 0040–0130. |
| 0050 | MILLEST: REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALIDEGA SEOTUD AVA

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikkel 12
  Realiseerimata krediidiriski marginaalidega seotud AVA kogusumma ja selle jaotus turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 12.
  Veerg 0110: AVA kogusumma esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil, kuna seoses selle jaotusega turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel võetakse seda – pärast diversifitseerimisest saadava kasu arvessevõtmist – arvesse vastavates kategooria tasandi AVAdes.
  Veerud 0130 ja 0140: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud realiseerimata krediidiriski marginaaliga seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna. |
| 0060 | MILLEST: INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUDEGA SEOTUD AVA

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikkel 17
  Investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA kogusumma ja selle jaotus turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 13.
  Veerg 0110: AVA kogusumma esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil, kuna seoses selle jaotusega turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel võetakse seda – pärast diversifitseerimisest saadava kasu arvessevõtmist – arvesse vastavates kategooria tasandi AVAdes.
  Veerud 0130 ja 0140: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna. |
| 0070 | MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2016/101 ARTIKLI 9 LÕIKE 2 KOHASELT NULL

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 2 kohaselt null. |
| 0080 | MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2016/101 ARTIKLI 10 LÕIGETE 2 JA 3 KOHASELT NULL

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõike 2 või artikli 10 lõike 3 kohaselt null. |
| 0090 | 1.1.1.1. INTRESSIMÄÄRAD |
| 0100 | 1.1.1.2 VALUUTA |
| 0110 | 1.1.1.3. KREDIIT |
| 0120 | 1.1.1.4 AKTSIAD |
| 0130 | 1.1.1.5. KAUBAD |
| 0140 | 1.1.2 (-) DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

  Diversifitseerimisest saadav kasu kokku. Ridade 0150 ja 0160 summa. |
| 0150 | 1.1.2.1 (-) 1. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

  Selliste AVA kategooriate puhul, mis on agregeeritud 1. meetodi kohaselt vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 6, individuaalsete AVAde summa ja kategooria tasandi AVA kogusumma (pärast agregeerimisega seotud korrigeerimist) vahe. |
| 0160 | 1.1.2.2 (-) 2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

  Selliste AVA kategooriate puhul, mis on agregeeritud 2. meetodi kohaselt vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 6, individuaalsete AVAde summa ja kategooria tasandi AVA kogusumma (pärast agregeerimisega seotud korrigeerimist) vahe. |
| 0170 | 1.1.2.2* MEMOKIRJE: DIVERSIFITSEERIMISEELSED AVAD, MIDA ON 2. MEETODI KOHASE DIVERSIFITSEERIMISE TULEMUSEL VÄHENDATUD ROHKEM KUI 90 %

  2. meetodi kohaselt kõigi selliste hinnatavate riskipositsioonide FV – PV summa, mille puhul APVA < 10 % (FV – PV). |
| 0180 | 1.2. VARUMEETODI KOHASELT ARVUTATUD PORTFELLID

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkt b
  Portfellide puhul, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b kohast varumeetodit, on AVA kogusumma ridade 0190, 0200 ja 0210 summa.
  Asjaomane bilansiline ja muu taustteave esitatakse veergudes 0130–0260. Positsioonide kirjeldus ja põhjus, miks ei olnud võimalik kohaldada delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikleid 9–17, esitatakse veerus 0270. |
| 0190 | 1.2.1 VARUMEETOD; 100 % REALISEERIMATA NETOKASUMIST

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alapunkt i |
| 0200 | 1.2.2 VARUMEETOD: 10 % TINGLIKUST VÄÄRTUSEST

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alapunkt ii |
| 0210 | 1.2.3 VARUMEETOD; 25 % ALGVÄÄRTUSEST

  Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alapunkt iii |

Read

0010

1. PÕHIMEETODIKOHANE KOGUSUMMA

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõige 2

Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul delegeeritud määruse (EL) 2016/101 3. peatükis sätestatud põhimeetodi kohaselt arvutatud AVAde kogusumma õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste puhul, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikele 1. See hõlmab diversifitseerimisest saadavat kasu, mida kajastatakse real 0140 vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7.

0020

MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõige 2

Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul real 0010 kajastatud AVAde kogusumma osa, mis tuleneb kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus).

0030

1.1. KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2016/101 ARTIKLITE 9–17 KOHASED PORTFELLID – KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA PÄRAST DIVERSIFITSEERIMIST

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkt a

Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 9–17 kohaselt arvutatud AVAde kogusumma õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste puhul, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikele 1, välja arvatud õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punktis b kirjeldatud käsitlust.

See hõlmab delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 12 ja 13 kohaselt arvutatud AVAsid, mida kajastatakse ridadel 0050 ja 0060 ning mida võetakse arvesse turuhindade ebakindlusega seotud AVAdes, positsioonide sulgemiskuludega seotud AVAdes ja mudeliriskiga seotud AVAdes, nagu on sätestatud nimetatud määruse artikli 12 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2.

See hõlmab diversifitseerimisest saadavat kasu, mida kajastatakse real 0140 vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7.

Rida 0030 peab olema ridade 0040 ja 0140 vahe.

0040–0130

1.1.1. KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA ENNE DIVERSIFITSEERIMIST

Ridade 0090–0130 puhul määravad finantsinstitutsioonid õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused (kauplemisportfelli kuuluvad ja kauplemisportfellivälised), mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1, järgmiste riskikategooriate järgi: intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad.

Selleks kasutavad finantsinstitutsioonid oma sisemist riskijuhtimise struktuuri ja määravad pärast eksperdihinnangut oma äriliinid või kauplemisüksused kõige asjakohasemasse riskikategooriasse. AVAd, õiglase väärtuse korrigeerimised ja muu nõutud teave, mis vastavad määratud äriliinidele või kauplemisüksustele, määratakse seejärel samasse asjakohasesse riskikategooriasse, et anda rea tasandil iga riskikategooria puhul ühtne ülevaade nii usaldatavusnõuete täitmise kui ka raamatupidamislikul eesmärgil tehtud korrigeerimistest ning asjaomaste positsioonide suurusest (õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste seisukohast). Kui AVAd ja muud korrigeerimised arvutatakse erineval agregeerimise tasemel, eelkõige ettevõtte tasandil, töötavad finantsinstitutsioonid välja meetodi, mille kohaselt määratakse AVAd asjakohastesse positsioonide kogumitesse. Määramismeetodi kohaselt peab rida 0040 olema ridade 0050–0130 summa veergude 0010–0100 puhul.

Olenemata sellest, millist meetodit kasutatakse, peab esitatav teave olema rea tasandil võimalikult ühtne, kuna esitatud teavet võrreldakse sellel tasandil (AVA summad, hinnatõusu ebakindlus, õiglase väärtuse summad ja võimalikud õiglase väärtuse korrigeerimised).

Ridade 0090–0130 jaotus ei hõlma delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 12 ja 13 kohaselt arvutatud AVAsid, mida kajastatakse ridadel 0050 ja 0060 ning mida võetakse arvesse turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAdes, nagu on sätestatud nimetatud määruse artikli 12 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2.

Diversifitseerimisest saadav kasu kajastatakse real 0140 vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7 ning seega jäetakse see välja ridadelt 0040–0130.

0050

MILLEST: REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALIDEGA SEOTUD AVA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikkel 12

Realiseerimata krediidiriski marginaalidega seotud AVA kogusumma ja selle jaotus turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 12.

Veerg 0110: AVA kogusumma esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil, kuna seoses selle jaotusega turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel võetakse seda – pärast diversifitseerimisest saadava kasu arvessevõtmist – arvesse vastavates kategooria tasandi AVAdes.

Veerud 0130 ja 0140: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud realiseerimata krediidiriski marginaaliga seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.

0060

MILLEST: INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUDEGA SEOTUD AVA

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõige 10 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikkel 17

Investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA kogusumma ja selle jaotus turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 13.

Veerg 0110: AVA kogusumma esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil, kuna seoses selle jaotusega turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel võetakse seda – pärast diversifitseerimisest saadava kasu arvessevõtmist – arvesse vastavates kategooria tasandi AVAdes.

Veerud 0130 ja 0140: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.

0070

MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2016/101 ARTIKLI 9 LÕIKE 2 KOHASELT NULL

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 2 kohaselt null.

0080

MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2016/101 ARTIKLI 10 LÕIGETE 2 JA 3 KOHASELT NULL

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõike 2 või artikli 10 lõike 3 kohaselt null.

0090

1.1.1.1. INTRESSIMÄÄRAD

0100

1.1.1.2 VALUUTA

0110

1.1.1.3. KREDIIT

0120

1.1.1.4 AKTSIAD

0130

1.1.1.5. KAUBAD

0140

1.1.2 (-) DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

Diversifitseerimisest saadav kasu kokku. Ridade 0150 ja 0160 summa.

0150

1.1.2.1 (-) 1. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

Selliste AVA kategooriate puhul, mis on agregeeritud 1. meetodi kohaselt vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 6, individuaalsete AVAde summa ja kategooria tasandi AVA kogusumma (pärast agregeerimisega seotud korrigeerimist) vahe.

0160

1.1.2.2 (-) 2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

Selliste AVA kategooriate puhul, mis on agregeeritud 2. meetodi kohaselt vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 6, individuaalsete AVAde summa ja kategooria tasandi AVA kogusumma (pärast agregeerimisega seotud korrigeerimist) vahe.

0170

1.1.2.2* MEMOKIRJE: DIVERSIFITSEERIMISEELSED AVAD, MIDA ON 2. MEETODI KOHASE DIVERSIFITSEERIMISE TULEMUSEL VÄHENDATUD ROHKEM KUI 90 %

2. meetodi kohaselt kõigi selliste hinnatavate riskipositsioonide FV – PV summa, mille puhul APVA < 10 % (FV – PV).

0180

1.2. VARUMEETODI KOHASELT ARVUTATUD PORTFELLID

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkt b

Portfellide puhul, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b kohast varumeetodit, on AVA kogusumma ridade 0190, 0200 ja 0210 summa.

Asjaomane bilansiline ja muu taustteave esitatakse veergudes 0130–0260. Positsioonide kirjeldus ja põhjus, miks ei olnud võimalik kohaldada delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikleid 9–17, esitatakse veerus 0270.

0190

1.2.1 VARUMEETOD; 100 % REALISEERIMATA NETOKASUMIST

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alapunkt i

0200

1.2.2 VARUMEETOD: 10 % TINGLIKUST VÄÄRTUSEST

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alapunkt ii

0210

1.2.3 VARUMEETOD; 25 % ALGVÄÄRTUSEST

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alapunkt iii

6.3.   C 32.03 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA (PruVal 3)

6.3.1.   Üldised märkused

| 181. | Seda vormi peavad täitma üksnes need finantsinstitutsioonid, kes enda tasandil ületavad delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud künnist. Finantsinstitutsioonid, kes kuuluvad konsolideerimisgruppi, mis ületab künnist konsolideeritud tasandil, peavad esitama selle vormi üksnes juhul, kui nad ületavad künnist ka enda tasandil. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Selles vormis esitatakse üksikasjalik teave 20 suurima individuaalse mudeliriskiga seotud AVA kohta, mida võetakse arvesse kategooria tasandi mudeliriskiga seotud AVA kogusumma arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 11. See teave vastab vormi C 32.02 real 0050 esitatavale teabele. |
| --- | --- |

182.

| 183. | 20 suurimat individuaalset mudeliriskiga seotud AVA ja vastav tooteteave esitatakse kahanevas järjekorras, alustades suurimast individuaalsest mudeliriskiga seotud AVAst. |
| --- | --- |

183.

| 184. | Suurimatele individuaalsetele mudeliriskiga seotud AVAdele vastavate toodete esitamiseks kasutatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 19 lõike 3 punktis a ette nähtud toodete loetelu. |
| --- | --- |

184.

| 185. | Kui tooted on hindamismudeli ja mudeliriskiga seotud AVA seisukohast piisavalt ühesugused, koondatakse need ja kajastatakse ühel real, et maksimeerida selle vormi katvust seoses finantsinstitutsiooni kategooria tasandi mudeliriskiga seotud AVA kogusummaga. |
| --- | --- |

185.

6.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0005 | JÄRJENUMBER

  Järjenumber on rea tunnus ja see peab vormi iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne), kusjuures 1 määratakse suurimale individuaalsele mudeliriskiga seotud AVA-le, 2 suuruselt teisele AVA-le jne. |
| 0010 | MUDEL

  Mudeli sisenimi (tähtnumbriline), mida finantsinstitutsioon kasutab mudeli identifitseerimiseks. |
| 0020 | RISKIKATEGOORIA

  Riskikategooria (intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad), mis kõige asjakohasemalt kirjeldab toodet või tooterühma, mis on mudeliriskiga seotud väärtuse korrigeerimise aluseks.
  Finantsinstitutsioonid märgivad järgmised koodid:







  IR | – | intressimäärad |
| FX | – | valuuta |
| CR | – | krediit |
| EQ | – | aktsiad |
| CO | – | kaubad |

Veerg

0005

JÄRJENUMBER

Järjenumber on rea tunnus ja see peab vormi iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne), kusjuures 1 määratakse suurimale individuaalsele mudeliriskiga seotud AVA-le, 2 suuruselt teisele AVA-le jne.

0010

MUDEL

Mudeli sisenimi (tähtnumbriline), mida finantsinstitutsioon kasutab mudeli identifitseerimiseks.

0020

RISKIKATEGOORIA

Riskikategooria (intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad), mis kõige asjakohasemalt kirjeldab toodet või tooterühma, mis on mudeliriskiga seotud väärtuse korrigeerimise aluseks.

Finantsinstitutsioonid märgivad järgmised koodid:

IR

–

intressimäärad

FX

–

valuuta

CR

–

krediit

EQ

–

aktsiad

CO

–

kaubad

0030

TOODE

Sellise toote või tooterühma sisenimi (tähtnumbriline) kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 19 lõike 3 punktis a ette nähtud toodete loeteluga, mida on mudeli abil hinnatud.

0040

VAADELDAVUS

Toote või tooterühma puhul selliste hinnavaatluste arv viimase kaheteistkümne kuu jooksul, mis vastavad mõnele järgmistest kriteeriumidest.

| — | Hinnavaatlus on hind, millega finantsinstitutsioon tegi tehingu. |
| --- | --- |

—

Hinnavaatlus on hind, millega finantsinstitutsioon tegi tehingu.

| — | See on kolmandate isikute vahel tegelikult tehtud tehingu kontrollitav hind. |
| --- | --- |

—

See on kolmandate isikute vahel tegelikult tehtud tehingu kontrollitav hind.

| — | Hind on saadud kolmanda isiku esitatud spetsiaalsest hinnapakkumisest. |
| --- | --- |

—

Hind on saadud kolmanda isiku esitatud spetsiaalsest hinnapakkumisest.

Finantsinstitutsioonid märgivad ühe järgmistest väärtustest: „mitte ühtegi“, „1–6“, „6–24“, „24–100“, „100+“.

0050

MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 lõige 1.

Individuaalne mudeliriskiga seotud AVA enne diversifitseerimisest saadavat kasu, kuid pärast portfelli tasaarvestust, kui see on asjakohane.

0060

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

Veeru 0050 summad, mis on arvutatud delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 lõikes 4 määratletud eksperdipõhise meetodi kohaselt.

0070

MILLEST: AGREGEERITUD 2. MEETODI KOHASELT

Veeru 0050 summad, mis on agregeeritud delegeeritud määruse (EL) 2016/101 lisas sätestatud 2. meetodi kohaselt. Lisa terminoloogia kohaselt on need samad mis FV – PV.

0080

2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD AGREGEERITUD AVA

Selliste individuaalsete mudeliriskiga seotud AVAde panus kategooria tasandi mudeliriskiga seotud AVA kogusummasse, nagu arvutatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 lõikele 7, mis on agregeeritud nimetatud määruse lisas sätestatud 2. meetodi kohaselt. Lisa terminoloogia kohaselt vastab see summa APVA-le.

0090–0100

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on hinnatud veerus 0010 märgitud mudeli abil, nagu on kajastatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud finantsaruannetes.

0090

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade absoluutväärtus, mida on hinnatud veerus 0010 märgitud mudeli abil, nagu on kajastatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud finantsaruannetes.

0100

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate kohustuste absoluutväärtus, mida on hinnatud veerus 0010 märgitud mudeli abil, nagu on kajastatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud finantsaruannetes.

0110

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE)

Korrigeerimata erinevuse summade („sõltumatu hinnakontrolli kohane erinevus“) summa, mis on arvutatud aruandekuupäevale kõige lähema kuu lõpu seisuga määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõike 8 kohaselt tehtud sõltumatu hinnakontrolli raames, võrreldes vastava toote või tooterühma parimate kättesaadavate sõltumatute andmetega.

Korrigeerimata erinevuse summad osutavad kauplemissüsteemi tekitatud väärtuste ja igakuise sõltumatu hinnakontrolli käigus hinnatud väärtuste korrigeerimata erinevustele.

Sõltumatu hinnakontrolli kohase erinevuse arvutamisel ei võeta arvesse korrigeeritud erinevuse summasid finantsinstitutsiooni raamatupidamisarvestuses asjaomase kuu lõpu kuupäeva seisuga.

Arvesse võetakse üksnes tulemusi, mis on kalibreeritud selliste instrumentide hindade alusel, mida kajastataks sama tootena (väljundite testimine). Arvesse ei võeta sisendite testimise tulemusi turuandmesisendite puhul, mida testitakse selliste tasemete suhtes, mida on kalibreeritud erinevate toodete alusel.

0120

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KATVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE)

Selliste mudelis kajastatud ja mudeliriskiga seotud AVAga kaalutud positsioonide osakaal protsentides, mida hõlmavad sõltumatu hinnakontrolli väljundite testimise tulemused veerus 0110.

0130–0140

ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED

Vormi C 32.02 veergudes 0190 ja 0240 määratletud õiglase väärtuse korrigeerimised, mida on kohaldatud mudelis kajastatud positsioonide suhtes (veerg 0010).

0150

ESIMESE PÄEVA KASUM JA KAHJUM

Vormi C 32.02 veerus 0260 määratletud korrigeerimised, mida on kohaldatud mudelis kajastatud positsioonide suhtes (veerg 0010).

6.4.   C 32.04 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA (PruVal 4)

6.4.1.   Üldised märkused

| 186. | Seda vormi peavad täitma üksnes need finantsinstitutsioonid, kes enda tasandil ületavad delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud künnist. Finantsinstitutsioonid, kes kuuluvad konsolideerimisgruppi, mis ületab künnist konsolideeritud tasandil, peavad esitama selle vormi üksnes juhul, kui nad ületavad künnist ka enda tasandil. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Selles vormis esitatakse üksikasjalik teave 20 suurima individuaalse kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA kohta, mida võetakse arvesse kategooria tasandi kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA kogusumma arvutamisel vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 14. See teave vastab vormi C 32.02 real 0070 esitatavale teabele. |
| --- | --- |

187.

| 188. | 20 suurimat individuaalset kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA ja vastav tooteteave esitatakse kahanevas järjekorras, alustades suurimast individuaalsest kontsentreeritud positsioonidega seotud AVAst. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Suurimatele individuaalsetele kontsentreeritud positsioonidega seotud AVAdele vastavate toodete esitamiseks kasutatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 19 lõike 3 punktis a ette nähtud toodete loetelu. |
| --- | --- |

189.

| 190. | Võimaluse korral koondatakse AVA arvutamise metoodika seisukohast ühesugused positsioonid, et maksimeerida selle vormi katvust. |
| --- | --- |

190.

6.4.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0005 | JÄRJENUMBER

  Järjenumber on rea tunnus ja see peab vormi iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne), kusjuures 1 määratakse suurimale individuaalsele kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA-le, 2 suuruselt teisele AVA-le jne. |
| 0010 | RISKIKATEGOORIA

  Riskikategooria (intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad), mis kõige asjakohasemalt kirjeldab positsiooni.
  Finantsinstitutsioonid märgivad järgmised koodid:







  IR | – | intressimäärad |
| FX | – | valuuta |
| CR | – | krediit |
| EQ | – | aktsiad |
| CO | – | kaubad |

Veerg

0005

JÄRJENUMBER

Järjenumber on rea tunnus ja see peab vormi iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne), kusjuures 1 määratakse suurimale individuaalsele kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA-le, 2 suuruselt teisele AVA-le jne.

0010

RISKIKATEGOORIA

Riskikategooria (intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad), mis kõige asjakohasemalt kirjeldab positsiooni.

Finantsinstitutsioonid märgivad järgmised koodid:

IR

–

intressimäärad

FX

–

valuuta

CR

–

krediit

EQ

–

aktsiad

CO

–

kaubad

0020

TOODE

Toote või tooterühma sisenimi kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 19 lõike 3 punktis a ette nähtud toodete loeteluga.

0030

ALUSVARA

Alusvara või alusvarade sisenimi tuletisinstrumentide puhul või instrumendi sisenimi mitte-tuletisinstrumentide puhul.

0040

KONTSENTREERITUD POSITSIOONI SUURUS

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 lõike 1 punkti a kohaselt kindlaks tehtud üksiku kontsentreeritud hinnatava positsiooni suurus veerus 0050 kirjeldatud ühikus.

0050

SUURUSMÕÕT

Suuruse mõõtühik, mida kasutatakse ettevõttesiseselt kontsentreeritud hinnatava positsiooni identifitseerimise osana, et arvutada veerus 0040 osutatud kontsentreeritud positsiooni suurus.

Võlakirjades või aktsiates olevate positsioonide puhul tuleks märkida ühik, mida kasutatakse sisemisel riskijuhtimisel, nt „võlakirjade arv“, „aktsiate arv“ või „turuväärtus“.

Tuletisinstrumentides olevate positsioonide puhul palun märkida ühik, mida kasutatakse sisemisel riskijuhtimisel, nt „PV01; eurot 1 baaspunkti suuruse paralleelse intressikõvera nihke kohta“.

0060

TURUVÄÄRTUS

Positsiooni turuväärtus.

0070

USALDUSVÄÄRNE VÄLJUMISPERIOOD

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt leitud usaldusväärne väljumisperiood päevades.

0080

KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA

Delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 lõike 1 kohaselt arvutatud kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA summa asjaomaste individuaalsete kontsentreeritud hinnatavate positsioonide puhul.

0090

KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMINE

Õiglase väärtuse mis tahes sellise korrigeerimise summa, mis on tehtud, et kajastada asjaolu, et finantsinstitutsiooni hoitav koondpositsioon on suurem kui tavapärane kauplemismaht või suurem kui positsiooni suurus, millel põhinevad vaadeldavad hinnad või tehingud, mida kasutatakse hindamismudeli puhul kasutatavate hindade või sisendite kalibreerimiseks.

Kajastatav summa vastab summale, mida on kohaldatud asjaomaste individuaalsete kontsentreeritud hinnatavate positsioonide suhtes.

0100

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

Korrigeerimata erinevuse summade („sõltumatu hinnakontrolli kohane erinevus“) summa, mis on arvutatud aruandekuupäevale kõige lähema kuu lõpu seisuga määruse (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõike 8 kohaselt tehtud sõltumatu hinnakontrolli raames, võrreldes asjaomaste individuaalsete kontsentreeritud hinnatavate positsioonide parimate kättesaadavate sõltumatute andmetega.

Korrigeerimata erinevuse summad osutavad kauplemissüsteemi tekitatud väärtuste ja igakuise sõltumatu hinnakontrolli käigus hinnatud väärtuste korrigeerimata erinevustele.

Sõltumatu hinnakontrolli kohase erinevuse arvutamisel ei võeta arvesse korrigeeritud erinevuse summasid finantsinstitutsiooni raamatupidamisarvestuses asjaomase kuu lõpu kuupäeva seisuga.

7.   C 33.00 – RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES (GOV)

7.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 191. | Vormis C 33.00 esitatav teave hõlmab kõiki valitsemissektori suhtes olevaid riskipositsioone, nagu on määratletud käesoleva rakendusmääruse V lisa punkti 42 alapunktis b. |
| --- | --- |

191.

| 192. | Kui valitsemissektoriga seotud riskipositsioonidele kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise kohaseid omavahendite nõudeid, jagatakse valitsemissektoriga seotud riskipositsioonid eri riskipositsiooni klassides vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 112 ja 147, nagu on kindlaks määratud vormide C 07.00, C 08.01 ja C 08.02 täitmise juhistes. |
| --- | --- |

192.

| 193. | Vastaspoole sektori „valitsemissektor“ puhul määruse (EL) nr 575/2013 kohaste kapitalinõuete arvutamiseks kasutatavate riskipositsiooni klasside määramisel järgitakse käesoleva rakendusmääruse V lisa 3. osa tabelit 2 (standardmeetod) ja tabelit 3 (sisereitingute meetod). |
| --- | --- |

193.

| 194. | Teave esitatakse koguriskipositsioonide kohta (st summa kõikide riikide puhul, kelle keskvalitsuse suhtes pangal on riskipositsioon) ja iga riigi kohta, võttes aluseks vastaspoole asukoha vahetu laenuvõtja põhjal. |
| --- | --- |

194.

| 195. | Riskipositsioonide määramisel riskipositsioonide klassidesse või jurisdiktsioonidesse ei võeta arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid ega asendusmõju. Riskipositsiooni väärtuste ja riskiga kaalutud vara arvutamisel iga riskipositsiooni klassi või jurisdiktsiooni puhul võetakse siiski arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, sealhulgas asendusmõju. |
| --- | --- |

195.

| 196. | Teabe esitamisel valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide kohta muude vahetu vastaspoole asukoha jurisdiktsioonide lõikes kui aruandva finantsinstitutsiooni asukoha jurisdiktsioon kohaldatakse rakendusmääruse artikli 6 lõikes 3 sätestatud künniseid. |
| --- | --- |

196.

7.2.   VORMI „RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES“ KÄSITLUSALA

| 197. | Vorm „Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes“ hõlmab bilansilisi, bilansiväliseid ja tuletisinstrumentidest tulenevaid otseseid riskipositsioone (nii kauplemisportfellivälised kui ka kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid). Samuti tuleb esitada memokirje, mis kajastab kaudseid riskipositsioone krediidituletisinstrumentides, mille alusvaraks on valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid. |
| --- | --- |

197.

| 198. | Riskipositsioon on otsene riskipositsioon, kui vahetu vastaspool on üksus, mis kuulub käesoleva rakendusmääruse V lisa punkti 42 alapunktis b esitatud valitsemissektori määratluse alla. |
| --- | --- |

198.

| 199. | Vorm on jagatud kaheks osaks. Esimeses osas esitatakse riskipositsioonide jaotus riskide, regulatiivsete lähenemisviiside ja riskipositsiooni klasside lõikes ning teises osas riskipositsioonide jaotus järelejäänud tähtaja lõikes. |
| --- | --- |

199.

7.3.   JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0010–0260 | OTSESED RISKIPOSITSIOONID |
| 0010–0140 | BILANSILISED RISKIPOSITSIOONID |
| 0010 | Selliste finantsvarade bilansiline brutoväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid

  Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline kogubrutoväärtus (vastavalt käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punktile 34), mis ei ole tuletisinstrumendid, kõigi arvestusportfellide puhul IFRSi või nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, nagu on määratletud käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punktides 15–22 ja loetletud veergudes 0030–0120.
  Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine ei vähenda kauplemisportfelli kuuluvate ja kauplemisportfelliväliste õiglases väärtuses mõõdetavate riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust. |
| 0020 | Selliste finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid (pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist)

  Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline koguväärtus (vastavalt rakendusmääruse V lisa 1. osa punktile 27), mis ei ole tuletisinstrumendid, kõigi arvestusportfellide puhul IFRSi või nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, nagu on määratletud käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punktides 15–22 ja loetletud veergudes 0030–0120, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist.
  Kui finantsinstitutsioonil on lühike positsioon sama järelejäänud tähtaja ja sama vahetu vastaspoole puhul ning see on nomineeritud samas valuutas, arvatakse lühikese positsiooni bilansiline väärtus maha otsese riskipositsiooni bilansilisest väärtusest. Kui netoväärtus on negatiivne, kajastatakse seda nullina. Kui finantsinstitutsioonil on lühike positsioon ilma vastava otsese positsioonita, on lühikese positsiooni summa selles veerus null. |
| 0030–0120 | FINANTSVARAD, MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID, ARVESTUSPORTFELLIDE LÕIKES

  Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid, (nagu määratletud tabeli eelmises reas) arvestusportfellide lõikes vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 0030 | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

  IFRS 7.8(a)(ii); IFRS 9 lisa A |
| 0040 | Kauplemisel kasutatavad finantsvarad

  Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artiklid 32 ja 33; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 16 ning direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a
  Seda teavet esitavad üksnes need finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP). |
| 0050 | Kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel

  IFRS 7.8(a)(ii); IFRS 9.4.1.4 |
| 0060 | Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

  IFRS 7.8(a)(i); IFRS 9.4.1.5 ja direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõige 6 |
| 0070 | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikli 36 lõige 2; direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a
  Seda teavet esitavad üksnes need finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP). |
| 0080 | Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad

  IFRS 7.8(d); IFRS 9.4.1.2A |
| 0090 | Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  Direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõige 8
  Seda teavet esitavad üksnes need finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP). |
| 0100 | Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad

  IFRS 7.8(f); IFRS 9.4.1.2; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 15. |
| 0110 | Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikkel 35; direktiivi 2013/34/EL artikli 6 lõike 1 punkt i ja artikli 8 lõige 2; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 16
  Seda teavet esitavad üksnes need finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP). |
| 0120 | Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikkel 37; direktiivi 2013/34/EL artikli 12 lõige 7; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 16
  Seda teavet esitavad üksnes need finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP). |
| 0130 | Lühikesed positsioonid

  Lühikeste positsioonide bilansiline väärtus, nagu on määratletud IFRS 9 BA.7(b), kui otsene vastaspool on valitsemissektor, nagu on määratletud käesoleva lisa punktides 155–160.
  Lühike positsioon tekib juhul, kui finantsinstitutsioon müüb väärtpabereid, mis on omandatud pöördrepolaenu raames või mis on laenuks võetud väärtpaberite laenuks andmise tehingu raames.
  Bilansiline väärtus on lühikeste positsioonide õiglane väärtus.
  Lühikesed positsioonid tuleb kajastada järelejäänud tähtaja klasside (nagu on loetletud ridades 0170–0230) ja vahetute vastaspoolte lõikes.
  Selles veerus esitatavad lühikesed positsioonid võib tasaarvestada sama järelejäänud tähtajaga positsioonidega, mille vahetu vastaspool on sama ja mis on samas vääringus, mis veergudes 0030–0120 esitatud, et saada veerus 0020 esitatav netopositsioon. |
| 0140 | Millest: lühikesed positsioonid, mis tulenevad pöördrepolaenudest, mis on liigitatud kauplemiseks hoitavateks või kauplemisel kasutatavateks finantsvaradeks

  Lühikeste positsioonide bilansiline väärtus, nagu on määratletud IFRS 9 BA.7(b), mis tuleneb juhul, kui finantsinstitutsioon müüb väärtpabereid, mis on omandatud pöördrepolaenu raames, mille otsene vastaspool on valitsemissektor, kusjuures kõnealuseid väärtpaberid on liigitatud kauplemiseesmärgil hoitavateks või kauplemisel kasutatavate finantsvarade arvestusportfelli (veerg 0030 või 0040).
  Selles veerus ei kajastata lühikesi positsioone, mis tekivad juhul, kui müüdud väärtpaberid olid laenuks võetud väärtpaberite laenuks andmise tehingu raames. |
| 0150 | Varade väärtuse akumuleeritud langus

  Varade väärtuse akumuleeritud kogulangus, mis on seotud finantsvaradega, mis ei ole tuletisinstrumendid ja mida kajastatakse veergudes 0080–0120 (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktid 70 ja 71) |
| 0160 | Varade väärtuse akumuleeritud langus – millest; õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  Varade väärtuse akumuleeritud kogulangus, mis on seotud finantsvaradega, mis ei ole tuletisinstrumendid ja mida kajastatakse veergudes 0080 ja 0090. |
| 0170 | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

  Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 0050, 0060, 0070, 0080 ja 0090 kajastatud positsioonidega (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punkt 69). |
| 0180 | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused – millest: kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel, finantsvaradest õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel

  Krediidiriskist tulenev õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 0050, 0060 ja 0070 kajastatud positsioonidega. |
| 0190 | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused – millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  Krediidiriskist tulenev õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 0080 ja 0090 kajastatud positsioonidega. |
| 0200–0230 | TULETISINSTRUMENDID

  Otseselt tuletisinstrumentidest tulenevad positsioonid kajastatakse veergudes 0200–0230.
  Selliste tuletisinstrumentide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski kui ka tururiski kapitalinõudeid, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid. |
| 0200–0210 | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

  Kõik tuletisinstrumendid, mille vastaspool on valitsemissektor ja millel on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval positiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kas neid IFRSi või kohaldatava nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kasutatakse kvalifitseeruva riskimaandusena, kauplemiseks hoitavatena või kauplemisportfelli kuuluvatena.
  Majanduslikuks riskimaanduseks kasutatavaid tuletisinstrumente kajastatakse juhul, kui need kuuluvad kauplemisportfelli või kauplemiseks hoitavate instrumentide portfelli (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktid 120, 124, 125 ja 137–140). |
| 0200 | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: bilansiline väärtus

  Aruandekuupäeval finantsvarana kajastatavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus.
  Nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad nendes veergudes kajastatavad tuletisinstrumendid tuletisinstrumente, mida mõõdetakse soetusmaksumuses või soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem, ja mis kuuluvad kauplemisportfelli või on määratletud riskimaandamisinstrumentidena. |
| 0210 | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: tinglik väärtus

  IFRSi või kohaldatava nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kõigi selliste tuletisfinantsinstrumentide tinglik väärtus (nagu on määratletud käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktides 133–135), mis on sõlmitud ja mida ei ole veel aruandekuupäeval arveldatud ning mille vastaspool on valitsemissektor (nagu on määratletud käesoleva lisa punktides 191–196), kui selle õiglane väärtus on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval positiivne. |
| 0220–0230 | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

  Kõik tuletisinstrumendid, mille vastaspool on valitsemissektor ja millel on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval negatiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kas neid IFRSi või kohaldatava nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kasutatakse kvalifitseeruva riskimaandusena, kauplemiseks hoitavatena või kauplemisportfelli kuuluvatena.
  Majanduslikuks riskimaanduseks kasutatavaid tuletisinstrumente kajastatakse juhul, kui need kuuluvad kauplemisportfelli või kauplemiseks hoitavate instrumentide portfelli (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktid 120, 124, 125 ja 137–140). |
| 0220 | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: bilansiline väärtus

  Aruandekuupäeval finantskohustustena kajastatavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus.
  Nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad nendes veergudes kajastatavad tuletisinstrumendid tuletisinstrumente, mida mõõdetakse soetusmaksumuses või soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem, ja mis kuuluvad kauplemisportfelli või on määratletud riskimaandamisinstrumentidena. |
| 0230 | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: Tinglik väärtus

  IFRSi või kohaldatava nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kõigi selliste tuletisfinantsinstrumentide tinglik väärtus (nagu on määratletud käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktides 133–135), mis on sõlmitud ja mida ei ole veel aruandekuupäeval arveldatud ning mille vastaspool on valitsemissektor (nagu on määratletud käesoleva lisa punktides 191–196), kui selle õiglane väärtus on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval negatiivne. |
| 0240–0260 | BILANSIVÄLISED RISKIPOSITSIOONID |
| 0240 | Nimiväärtus

  Kui bilansivälise kirje otsene vastaspool on valitsemissektor, nagu on määratletud käesoleva lisa punktides 155–160, selliste kohustuste ja finantsgarantiide nimiväärtus, mida ei käsitleta IFRSi ega nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt tuletisinstrumendina (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktid 102–119).
  Käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktide 43 ja 44 kohaselt on valitsemissektor vahetu vastaspool: a) antud finantsgarantii puhul, kui ta on garanteeritud võlainstrumendi otsene vastaspool ning b) võetud siduva laenuandmiskohustuse ja muu kohustuse puhul, kui ta on vastaspool, kelle krediidiriski kannab aruandev finantsinstitutsioon. |
| 0250 | Eraldised

  Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikli 4 „Kohustused“ lõike 6 punkt c ja samas artiklis osutatud bilansivälised kirjed, artikli 27 lõige 11, artikli 28 lõige 8 ning artikkel 33; IFRS 9.4.2.1(c)(ii), (d)(ii), 9.5.5.20, IAS 37, IFRS 4, käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punkt 11.
  Kõigi bilansiväliste riskipositsioonide eraldised, sõltumata sellest, kuidas neid mõõdetakse, välja arvatud need, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande vastavalt IFRS 9-le.
  IFRSi kohaselt kajastatakse laenuandmiskohustuse väärtuse langust veerus 150, kui finantsinstitutsioon ei saa eraldi kindlaks teha võlainstrumendi kasutatud ja kasutamata summaga seotud eeldatavat krediidikahjumit. Kui kõnealuse finantsinstrumendi kogu eeldatav krediidikahjum ületab instrumendi laenukomponendi bilansilist brutoväärtust, kajastatakse eeldatava krediidikahjumi ülejäänud osa eraldisena veerus 0250. |
| 0260 | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

  Bilansiväliste kirjete puhul, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande vastavalt IFRS 9-le, krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punkt 110). |
| 0270–280 | Memokirje: krediidituletisinstrumendid, mille alusvaraks on valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid

  Kajastatakse krediidituletisinstrumente, mis ei vasta finantsgarantii määratlusele (V lisa 2. osa punktis 58) ja millega seotud tehingud on aruandev finantsinstitutsioon sõlminud muude vastaspooltega kui valitsemissektor ning mille aluseks olev riskipositsioon on valitsemissektori suhtes.
  Nendes veergudes ei kajastata riskipositsioone, mis on jaotatud riskide, regulatiivsete lähenemisviiside ja riskipositsiooni klasside lõikes (read 0020–0160). |
| 0270 | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

  Selliste krediidituletisinstrumentide bilansiline koguväärtus, mille alusvaraks on kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid ja millel on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval positiivne õiglane väärtus, võtmata arvesse usaldusväärse hindamise nõuetest tulenevat väärtuse korrigeerimist.
  Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse IFRSi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on aruandekuupäeva seisuga finantsvarad.
  Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinevat GAAPi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide õiglane väärtus, millel on aruandekuupäeva seisuga positiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kuidas neid kajastatakse. |
| 0280 | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

  Selliste krediidituletisinstrumentide bilansiline koguväärtus, mille alusvaraks on kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid ja millel on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval negatiivne õiglane väärtus, võtmata arvesse usaldusväärse hindamise nõuetest tulenevat väärtuse korrigeerimist.
  Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse IFRSi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on aruandekuupäeva seisuga finantskohustused.
  Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinevat GAAPi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide õiglane väärtus, millel on aruandekuupäeva seisuga negatiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kuidas neid kajastatakse. |
| 0290 | Riskipositsiooni väärtus

  Selliste riskipositsioonide väärtus, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku.
  Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit: vt määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 111. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit: vt määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 166 ja artikli 230 lõike 1 teine lause
  Selliste tuletisinstrumentide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski kui ka tururiski kapitalinõudeid, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid.
  Veergudes 0270 ja 0280 esitatavaid riskipositsioone selles veerus esitatavates andmetes arvesse ei võeta, sest siin esitatava väärtuse aluseks on vaid otsesed riskipositsioonid. |
| 0300 | Riskiga kaalutud vara

  Riskiga kaalutud vara riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku.
  Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit: Vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõiked 1–5. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit: vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõiked 1 ja 3.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvate selliste otseste riskipositsioonide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid.
  Veergudes 0270 ja 0280 esitatavaid riskipositsioone selles veerus esitatavates andmetes arvesse ei võeta, sest siin esitatava väärtuse aluseks on vaid otsesed riskipositsioonid. |

Veerg

Juhised

0010–0260

OTSESED RISKIPOSITSIOONID

0010–0140

BILANSILISED RISKIPOSITSIOONID

0010

Selliste finantsvarade bilansiline brutoväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid

Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline kogubrutoväärtus (vastavalt käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punktile 34), mis ei ole tuletisinstrumendid, kõigi arvestusportfellide puhul IFRSi või nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, nagu on määratletud käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punktides 15–22 ja loetletud veergudes 0030–0120.

Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine ei vähenda kauplemisportfelli kuuluvate ja kauplemisportfelliväliste õiglases väärtuses mõõdetavate riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust.

0020

Selliste finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid (pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist)

Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline koguväärtus (vastavalt rakendusmääruse V lisa 1. osa punktile 27), mis ei ole tuletisinstrumendid, kõigi arvestusportfellide puhul IFRSi või nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, nagu on määratletud käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punktides 15–22 ja loetletud veergudes 0030–0120, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist.

Kui finantsinstitutsioonil on lühike positsioon sama järelejäänud tähtaja ja sama vahetu vastaspoole puhul ning see on nomineeritud samas valuutas, arvatakse lühikese positsiooni bilansiline väärtus maha otsese riskipositsiooni bilansilisest väärtusest. Kui netoväärtus on negatiivne, kajastatakse seda nullina. Kui finantsinstitutsioonil on lühike positsioon ilma vastava otsese positsioonita, on lühikese positsiooni summa selles veerus null.

0030–0120

FINANTSVARAD, MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID, ARVESTUSPORTFELLIDE LÕIKES

Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid, (nagu määratletud tabeli eelmises reas) arvestusportfellide lõikes vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

0030

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

IFRS 7.8(a)(ii); IFRS 9 lisa A

0040

Kauplemisel kasutatavad finantsvarad

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artiklid 32 ja 33; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 16 ning direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a

Seda teavet esitavad üksnes need finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP).

0050

Kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel

IFRS 7.8(a)(ii); IFRS 9.4.1.4

0060

Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

IFRS 7.8(a)(i); IFRS 9.4.1.5 ja direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõige 6

0070

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikli 36 lõige 2; direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a

Seda teavet esitavad üksnes need finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP).

0080

Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad

IFRS 7.8(d); IFRS 9.4.1.2A

0090

Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Direktiivi 2013/34/EL artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõige 8

Seda teavet esitavad üksnes need finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP).

0100

Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad

IFRS 7.8(f); IFRS 9.4.1.2; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 15.

0110

Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikkel 35; direktiivi 2013/34/EL artikli 6 lõike 1 punkt i ja artikli 8 lõige 2; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 16

Seda teavet esitavad üksnes need finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP).

0120

Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikkel 37; direktiivi 2013/34/EL artikli 12 lõige 7; käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa punkt 16

Seda teavet esitavad üksnes need finantsinstitutsioonid, kelle suhtes kohaldatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP).

0130

Lühikesed positsioonid

Lühikeste positsioonide bilansiline väärtus, nagu on määratletud IFRS 9 BA.7(b), kui otsene vastaspool on valitsemissektor, nagu on määratletud käesoleva lisa punktides 155–160.

Lühike positsioon tekib juhul, kui finantsinstitutsioon müüb väärtpabereid, mis on omandatud pöördrepolaenu raames või mis on laenuks võetud väärtpaberite laenuks andmise tehingu raames.

Bilansiline väärtus on lühikeste positsioonide õiglane väärtus.

Lühikesed positsioonid tuleb kajastada järelejäänud tähtaja klasside (nagu on loetletud ridades 0170–0230) ja vahetute vastaspoolte lõikes.

Selles veerus esitatavad lühikesed positsioonid võib tasaarvestada sama järelejäänud tähtajaga positsioonidega, mille vahetu vastaspool on sama ja mis on samas vääringus, mis veergudes 0030–0120 esitatud, et saada veerus 0020 esitatav netopositsioon.

0140

Millest: lühikesed positsioonid, mis tulenevad pöördrepolaenudest, mis on liigitatud kauplemiseks hoitavateks või kauplemisel kasutatavateks finantsvaradeks

Lühikeste positsioonide bilansiline väärtus, nagu on määratletud IFRS 9 BA.7(b), mis tuleneb juhul, kui finantsinstitutsioon müüb väärtpabereid, mis on omandatud pöördrepolaenu raames, mille otsene vastaspool on valitsemissektor, kusjuures kõnealuseid väärtpaberid on liigitatud kauplemiseesmärgil hoitavateks või kauplemisel kasutatavate finantsvarade arvestusportfelli (veerg 0030 või 0040).

Selles veerus ei kajastata lühikesi positsioone, mis tekivad juhul, kui müüdud väärtpaberid olid laenuks võetud väärtpaberite laenuks andmise tehingu raames.

0150

Varade väärtuse akumuleeritud langus

Varade väärtuse akumuleeritud kogulangus, mis on seotud finantsvaradega, mis ei ole tuletisinstrumendid ja mida kajastatakse veergudes 0080–0120 (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktid 70 ja 71)

0160

Varade väärtuse akumuleeritud langus – millest; õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Varade väärtuse akumuleeritud kogulangus, mis on seotud finantsvaradega, mis ei ole tuletisinstrumendid ja mida kajastatakse veergudes 0080 ja 0090.

0170

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 0050, 0060, 0070, 0080 ja 0090 kajastatud positsioonidega (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punkt 69).

0180

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused – millest: kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel, finantsvaradest õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel

Krediidiriskist tulenev õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 0050, 0060 ja 0070 kajastatud positsioonidega.

0190

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused – millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Krediidiriskist tulenev õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 0080 ja 0090 kajastatud positsioonidega.

0200–0230

TULETISINSTRUMENDID

Otseselt tuletisinstrumentidest tulenevad positsioonid kajastatakse veergudes 0200–0230.

Selliste tuletisinstrumentide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski kui ka tururiski kapitalinõudeid, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid.

0200–0210

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

Kõik tuletisinstrumendid, mille vastaspool on valitsemissektor ja millel on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval positiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kas neid IFRSi või kohaldatava nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kasutatakse kvalifitseeruva riskimaandusena, kauplemiseks hoitavatena või kauplemisportfelli kuuluvatena.

Majanduslikuks riskimaanduseks kasutatavaid tuletisinstrumente kajastatakse juhul, kui need kuuluvad kauplemisportfelli või kauplemiseks hoitavate instrumentide portfelli (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktid 120, 124, 125 ja 137–140).

0200

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: bilansiline väärtus

Aruandekuupäeval finantsvarana kajastatavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus.

Nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad nendes veergudes kajastatavad tuletisinstrumendid tuletisinstrumente, mida mõõdetakse soetusmaksumuses või soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem, ja mis kuuluvad kauplemisportfelli või on määratletud riskimaandamisinstrumentidena.

0210

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: tinglik väärtus

IFRSi või kohaldatava nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kõigi selliste tuletisfinantsinstrumentide tinglik väärtus (nagu on määratletud käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktides 133–135), mis on sõlmitud ja mida ei ole veel aruandekuupäeval arveldatud ning mille vastaspool on valitsemissektor (nagu on määratletud käesoleva lisa punktides 191–196), kui selle õiglane väärtus on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval positiivne.

0220–0230

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

Kõik tuletisinstrumendid, mille vastaspool on valitsemissektor ja millel on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval negatiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kas neid IFRSi või kohaldatava nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kasutatakse kvalifitseeruva riskimaandusena, kauplemiseks hoitavatena või kauplemisportfelli kuuluvatena.

Majanduslikuks riskimaanduseks kasutatavaid tuletisinstrumente kajastatakse juhul, kui need kuuluvad kauplemisportfelli või kauplemiseks hoitavate instrumentide portfelli (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktid 120, 124, 125 ja 137–140).

0220

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: bilansiline väärtus

Aruandekuupäeval finantskohustustena kajastatavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus.

Nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad nendes veergudes kajastatavad tuletisinstrumendid tuletisinstrumente, mida mõõdetakse soetusmaksumuses või soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem, ja mis kuuluvad kauplemisportfelli või on määratletud riskimaandamisinstrumentidena.

0230

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: Tinglik väärtus

IFRSi või kohaldatava nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kõigi selliste tuletisfinantsinstrumentide tinglik väärtus (nagu on määratletud käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktides 133–135), mis on sõlmitud ja mida ei ole veel aruandekuupäeval arveldatud ning mille vastaspool on valitsemissektor (nagu on määratletud käesoleva lisa punktides 191–196), kui selle õiglane väärtus on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval negatiivne.

0240–0260

BILANSIVÄLISED RISKIPOSITSIOONID

0240

Nimiväärtus

Kui bilansivälise kirje otsene vastaspool on valitsemissektor, nagu on määratletud käesoleva lisa punktides 155–160, selliste kohustuste ja finantsgarantiide nimiväärtus, mida ei käsitleta IFRSi ega nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt tuletisinstrumendina (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktid 102–119).

Käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punktide 43 ja 44 kohaselt on valitsemissektor vahetu vastaspool: a) antud finantsgarantii puhul, kui ta on garanteeritud võlainstrumendi otsene vastaspool ning b) võetud siduva laenuandmiskohustuse ja muu kohustuse puhul, kui ta on vastaspool, kelle krediidiriski kannab aruandev finantsinstitutsioon.

0250

Eraldised

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikli 4 „Kohustused“ lõike 6 punkt c ja samas artiklis osutatud bilansivälised kirjed, artikli 27 lõige 11, artikli 28 lõige 8 ning artikkel 33; IFRS 9.4.2.1(c)(ii), (d)(ii), 9.5.5.20, IAS 37, IFRS 4, käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punkt 11.

Kõigi bilansiväliste riskipositsioonide eraldised, sõltumata sellest, kuidas neid mõõdetakse, välja arvatud need, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande vastavalt IFRS 9-le.

IFRSi kohaselt kajastatakse laenuandmiskohustuse väärtuse langust veerus 150, kui finantsinstitutsioon ei saa eraldi kindlaks teha võlainstrumendi kasutatud ja kasutamata summaga seotud eeldatavat krediidikahjumit. Kui kõnealuse finantsinstrumendi kogu eeldatav krediidikahjum ületab instrumendi laenukomponendi bilansilist brutoväärtust, kajastatakse eeldatava krediidikahjumi ülejäänud osa eraldisena veerus 0250.

0260

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

Bilansiväliste kirjete puhul, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande vastavalt IFRS 9-le, krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused (käesoleva rakendusmääruse V lisa 2. osa punkt 110).

0270–280

Memokirje: krediidituletisinstrumendid, mille alusvaraks on valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid

Kajastatakse krediidituletisinstrumente, mis ei vasta finantsgarantii määratlusele (V lisa 2. osa punktis 58) ja millega seotud tehingud on aruandev finantsinstitutsioon sõlminud muude vastaspooltega kui valitsemissektor ning mille aluseks olev riskipositsioon on valitsemissektori suhtes.

Nendes veergudes ei kajastata riskipositsioone, mis on jaotatud riskide, regulatiivsete lähenemisviiside ja riskipositsiooni klasside lõikes (read 0020–0160).

0270

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

Selliste krediidituletisinstrumentide bilansiline koguväärtus, mille alusvaraks on kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid ja millel on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval positiivne õiglane väärtus, võtmata arvesse usaldusväärse hindamise nõuetest tulenevat väärtuse korrigeerimist.

Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse IFRSi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on aruandekuupäeva seisuga finantsvarad.

Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinevat GAAPi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide õiglane väärtus, millel on aruandekuupäeva seisuga positiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kuidas neid kajastatakse.

0280

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

Selliste krediidituletisinstrumentide bilansiline koguväärtus, mille alusvaraks on kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid ja millel on finantsinstitutsiooni jaoks aruandekuupäeval negatiivne õiglane väärtus, võtmata arvesse usaldusväärse hindamise nõuetest tulenevat väärtuse korrigeerimist.

Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse IFRSi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on aruandekuupäeva seisuga finantskohustused.

Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivil 86/635/EMÜ põhinevat GAAPi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide õiglane väärtus, millel on aruandekuupäeva seisuga negatiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kuidas neid kajastatakse.

0290

Riskipositsiooni väärtus

Selliste riskipositsioonide väärtus, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku.

Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit: vt määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 111. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit: vt määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 166 ja artikli 230 lõike 1 teine lause

Selliste tuletisinstrumentide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski kui ka tururiski kapitalinõudeid, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid.

Veergudes 0270 ja 0280 esitatavaid riskipositsioone selles veerus esitatavates andmetes arvesse ei võeta, sest siin esitatava väärtuse aluseks on vaid otsesed riskipositsioonid.

0300

Riskiga kaalutud vara

Riskiga kaalutud vara riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku.

Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit: Vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõiked 1–5. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit: vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõiked 1 ja 3.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvate selliste otseste riskipositsioonide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid.

Veergudes 0270 ja 0280 esitatavaid riskipositsioone selles veerus esitatavates andmetes arvesse ei võeta, sest siin esitatava väärtuse aluseks on vaid otsesed riskipositsioonid.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS REGULATIIVSETE LÄHENEMISVIISIDE LÕIKES |
| 0010 | Koguriskipositsioon

  Valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide (nagu määratletud käesoleva lisa punktides 191–196) kogusumma. |
| 0020–0155 | Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku

  Valitsemissektori suhtes olev koguriskipositsioon, mis on riskiga kaalutud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotisele. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku, hõlmavad nii kauplemisportfelliväliseid kui ka kauplemisportfelli kuuluvaid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvad otsesed riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, kajastatakse nii krediidiriski ridadel (0020–0155) kui ka tururiski real (0160): vastaspoole krediidiriskist tulenevad riskipositsioonid kajastatakse krediidiriski ridadel, samas kui tururiskist tulenevad riskipositsioonid kajastatakse tururiski real. |
| 0030 | Standardmeetod

  Valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on riskiga kaalutud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükile, sealhulgas kauplemisportfellivälised riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealusele peatükile riskiga kaalumist vastaspoole krediidiriski puhul. |
| 0040 | Keskvalitsused

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on keskvalitsused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „keskvalitsused ja keskpangad“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 112 ja 114, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 0050 | Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 112 ja 115, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 0060 | Avaliku sektori asutused

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on avaliku sektori asutused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „avaliku sektori asutused“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 112 ja 116, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 0070 | Rahvusvahelised organisatsioonid

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on rahvusvahelised organisatsioonid. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „rahvusvahelised organisatsioonid“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 112 ja 118, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 0075 | Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit

  Muud kui eespool ridadel 0040–0070 kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil määratud standardmeetodikohastesse riskipositsiooni klassidesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 112. |
| 0080 | Sisereitingute meetod

  Valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on riskiga kaalutud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükile, sealhulgas kauplemisportfellivälised riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealusele peatükile riskiga kaalumist vastaspoole krediidiriski puhul. |
| 0090 | Keskvalitsused

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on keskvalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „keskvalitsused ja keskpangad“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 0100 | Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused [keskvalitsused ja keskpangad]

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „keskvalitsused ja keskpangad“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 0110 | Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused [finantsinstitutsioonid]

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „finantsinstitutsioonid“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 4 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 0120 | Avaliku sektori asutused [keskvalitsused ja keskpangad]

  Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on avaliku sektori asutused vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõikele 8, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „keskvalitsused ja keskpangad“ vastavalt kõnealuse määruse artiklile 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 0130 | Avaliku sektori asutused [finantsinstitutsioonid]

  Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on avaliku sektori asutused vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõikele 8, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „finantsinstitutsioonid“ vastavalt kõnealuse määruse artiklile 147 lõike 4 punktile b, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 0140 | Rahvusvahelised organisatsioonid [keskvalitsused ja keskpangad]

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on rahvusvahelised organisatsioonid, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „keskvalitsused ja keskpangad“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 3 punktile c, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 0155 | Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit

  Muud kui eespool ridadel 0090–0140 kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil määratud sisereitingute meetodi kohastesse riskipositsiooni klassidesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 147. |
| 0160 | Tururiskiga riskipositsioonid

  Selles veerus kajastatakse positsioone, mille jaoks arvutatakse üks järgmistest määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotises sätestatud omavahendite nõuetest:






  — | omavahendite nõuded positsiooniriski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 326; |

Read

Juhised

RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS REGULATIIVSETE LÄHENEMISVIISIDE LÕIKES

0010

Koguriskipositsioon

Valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide (nagu määratletud käesoleva lisa punktides 191–196) kogusumma.

0020–0155

Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku

Valitsemissektori suhtes olev koguriskipositsioon, mis on riskiga kaalutud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotisele. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku, hõlmavad nii kauplemisportfelliväliseid kui ka kauplemisportfelli kuuluvaid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvad otsesed riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, kajastatakse nii krediidiriski ridadel (0020–0155) kui ka tururiski real (0160): vastaspoole krediidiriskist tulenevad riskipositsioonid kajastatakse krediidiriski ridadel, samas kui tururiskist tulenevad riskipositsioonid kajastatakse tururiski real.

0030

Standardmeetod

Valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on riskiga kaalutud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükile, sealhulgas kauplemisportfellivälised riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealusele peatükile riskiga kaalumist vastaspoole krediidiriski puhul.

0040

Keskvalitsused

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on keskvalitsused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „keskvalitsused ja keskpangad“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 112 ja 114, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

0050

Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 112 ja 115, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

0060

Avaliku sektori asutused

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on avaliku sektori asutused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „avaliku sektori asutused“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 112 ja 116, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

0070

Rahvusvahelised organisatsioonid

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on rahvusvahelised organisatsioonid. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „rahvusvahelised organisatsioonid“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 112 ja 118, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

0075

Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit

Muud kui eespool ridadel 0040–0070 kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil määratud standardmeetodikohastesse riskipositsiooni klassidesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 112.

0080

Sisereitingute meetod

Valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on riskiga kaalutud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükile, sealhulgas kauplemisportfellivälised riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealusele peatükile riskiga kaalumist vastaspoole krediidiriski puhul.

0090

Keskvalitsused

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on keskvalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „keskvalitsused ja keskpangad“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

0100

Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused [keskvalitsused ja keskpangad]

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „keskvalitsused ja keskpangad“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

0110

Piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused [finantsinstitutsioonid]

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „finantsinstitutsioonid“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 4 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

0120

Avaliku sektori asutused [keskvalitsused ja keskpangad]

Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on avaliku sektori asutused vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõikele 8, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „keskvalitsused ja keskpangad“ vastavalt kõnealuse määruse artiklile 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

0130

Avaliku sektori asutused [finantsinstitutsioonid]

Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on avaliku sektori asutused vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõikele 8, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „finantsinstitutsioonid“ vastavalt kõnealuse määruse artiklile 147 lõike 4 punktile b, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

0140

Rahvusvahelised organisatsioonid [keskvalitsused ja keskpangad]

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on rahvusvahelised organisatsioonid, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „keskvalitsused ja keskpangad“ vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 3 punktile c, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

0155

Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit

Muud kui eespool ridadel 0090–0140 kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil määratud sisereitingute meetodi kohastesse riskipositsiooni klassidesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 147.

0160

Tururiskiga riskipositsioonid

Selles veerus kajastatakse positsioone, mille jaoks arvutatakse üks järgmistest määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotises sätestatud omavahendite nõuetest:

—

omavahendite nõuded positsiooniriski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 326;

| — | omavahendite nõuded spetsiifilise või üldriski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 5. peatükile. |
| --- | --- |

—

omavahendite nõuded spetsiifilise või üldriski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 5. peatükile.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvad otsesed riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, kajastatakse nii krediidiriski ridadel (0020–0155) kui ka tururiski real (0160): vastaspoole krediidiriskist tulenev riskipositsioon kajastatakse krediidiriski ridadel, samas kui tururiskist tulenev riskipositsioon kajastatakse tururiski real.

0170–0230

RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS JÄRELEJÄÄNUD TÄHTAEGADE LÕIKES

Järelejäänud tähtaeg arvutatakse kõigi positsioonide puhul päevades, mis jäävad lepingulise tähtaja ja aruandekuupäeva vahele.

Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes jaotatakse järelejäänud tähtaja järgi ja määratakse klassidesse järgmiselt:

| — | 0–3 kuud: alla 90 päeva; |
| --- | --- |

—

0–3 kuud: alla 90 päeva;

| — | 3 kuud – 1 aasta: 90 päeva või enam aga alla 365 päeva; |
| --- | --- |

—

3 kuud – 1 aasta: 90 päeva või enam aga alla 365 päeva;

| — | 1–2 aastat: 365 päeva või enam aga alla 730 päeva; |
| --- | --- |

—

1–2 aastat: 365 päeva või enam aga alla 730 päeva;

| — | 2–3 aastat: 730 päeva või enam aga alla 1 095 päeva; |
| --- | --- |

—

2–3 aastat: 730 päeva või enam aga alla 1 095 päeva;

| — | 3–5 aastat: 1 095 päeva või enam aga alla 1 825 päeva; |
| --- | --- |

—

3–5 aastat: 1 095 päeva või enam aga alla 1 825 päeva;

| — | 5–10 aastat: 1 825 päeva või enam aga alla 3 650 päeva; |
| --- | --- |

—

5–10 aastat: 1 825 päeva või enam aga alla 3 650 päeva;

| — | 10 aastat ja enam: 3 650 päeva või enam. |
| --- | --- |

—

10 aastat ja enam: 3 650 päeva või enam.

Kui lepinguline lõpptähtaeg on varasem kui aruandekuupäev (st aruandekuupäeva ja lõpptähtaja vahe on negatiivne), määratakse riskipositsioon klassi 0–3 kuud.

Järelejäänud tähtajata riskipositsioonid jagatakse järelejäänud tähtaja klassidesse nende etteteatamistähtaja või muude lepinguliste tähtajale viitavate tunnuste alusel. Kui etteteatamistähtaega määratud ei ole ja puuduvad ka muud lepingulised tähtajale viitavad tunnused, paigutatakse riskipositsioon järelejäänud tähtaja klassi 10 aastat ja enam.

8.   VIIVISNÕUETEST TINGITUD KAHJUMI KATMINE (NPE LC)

8.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 200. | Viivisnõuetest tingitud kahjumi katmise vormidel esitatakse teave viivisnõuete kohta, et arvutada viivisnõuete jaoks minimaalne kahjumi kattevara nõue, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 47a, 47b ja 47c. |
| --- | --- |

200.

| 201. | Vorme on kolm.






  a) | Viivisnõuetega seotud mahaarvamiste arvutamine (C 35.01). See on ülevaatlik vorm, millel kajastatakse ebapiisava kattevara summat, mis arvutatakse viivisnõuete minimaalse kattevara kogunõuete ning juba tehtud eraldiste ja korrigeerimiste või mahaarvamiste kogusumma vahena. Vorm hõlmab nii viivisnõudeid, mille puhul ei ole saadud luba rakendada makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, ja makseraskuste tõttu restruktureeritud viivisnõudeid. |
| --- | --- | --- |

201.

a)

Viivisnõuetega seotud mahaarvamiste arvutamine (C 35.01). See on ülevaatlik vorm, millel kajastatakse ebapiisava kattevara summat, mis arvutatakse viivisnõuete minimaalse kattevara kogunõuete ning juba tehtud eraldiste ja korrigeerimiste või mahaarvamiste kogusumma vahena. Vorm hõlmab nii viivisnõudeid, mille puhul ei ole saadud luba rakendada makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, ja makseraskuste tõttu restruktureeritud viivisnõudeid.

| b) | Viivisnõuetega seotud minimaalsed kattevara nõuded ja riskipositsiooni väärtused (v.a määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevad makseraskuste tõttu restruktureeritud riskipositsioonid) (C 35.02). Sellel vormil arvutatakse minimaalsete kattevara nõuete kogusumma nende viivisnõuete puhul, mis ei ole makseraskuste tõttu restruktureeritud, millele kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõiget 6, kus on sätestatud tegurid, mida selleks arvutamiseks riskipositsioonide väärtustele kohaldada, olenevalt sellest, kas positsioon on tagatud või tagamata ja kui kaua see on olnud makseviivituses. |
| --- | --- |

b)

Viivisnõuetega seotud minimaalsed kattevara nõuded ja riskipositsiooni väärtused (v.a määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevad makseraskuste tõttu restruktureeritud riskipositsioonid) (C 35.02). Sellel vormil arvutatakse minimaalsete kattevara nõuete kogusumma nende viivisnõuete puhul, mis ei ole makseraskuste tõttu restruktureeritud, millele kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõiget 6, kus on sätestatud tegurid, mida selleks arvutamiseks riskipositsioonide väärtustele kohaldada, olenevalt sellest, kas positsioon on tagatud või tagamata ja kui kaua see on olnud makseviivituses.

| c) | Makseraskuste tõttu restruktureeritud viivisnõuetega seotud minimaalsed kattevara nõuded ja riskipositsiooni väärtused, mis kuuluvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalasse (C 35.03). Sellel vormil arvutatakse minimaalsete kattevara nõuete kogusumma määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevate restruktureeritud viivisnõuete puhul ning esitatakse tegurid, mida selle arvutamiseks riskipositsioonide väärtustele kohaldada, olenevalt sellest, kas positsioon on tagatud või tagamata ja kui kaua see on olnud makseviivituses. |
| --- | --- |

c)

Makseraskuste tõttu restruktureeritud viivisnõuetega seotud minimaalsed kattevara nõuded ja riskipositsiooni väärtused, mis kuuluvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalasse (C 35.03). Sellel vormil arvutatakse minimaalsete kattevara nõuete kogusumma määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevate restruktureeritud viivisnõuete puhul ning esitatakse tegurid, mida selle arvutamiseks riskipositsioonide väärtustele kohaldada, olenevalt sellest, kas positsioon on tagatud või tagamata ja kui kaua see on olnud makseviivituses.

| 202. | Viivisnõuetega seotud minimaalset kahjumi kattevara nõuet kohaldatakse i) 26. aprillil 2019 ja pärast seda tekkinud riskipositsioonidele, mis on muutunud viivituses olevaks, ning ii) enne 26. aprilli 2019 tekkinud riskipositsioonidele, mida on muudetud hiljem nii, et suurenes riskipositsiooni väärtus võlgniku suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 469a), ja mis on muutunud viivituses olevaks. |
| --- | --- |

202.

| 203. | Finantsinstitutsioonid arvutavad viivisnõuetega seotud mahaarvamised määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punktide a ja b kohaselt (sh minimaalse kattevara nõude, ning eraldiste ja korrigeerimiste või mahaarvamiste kogusumma) iga konkreetse riskipositsiooni (mitte võlgniku või portfelli) kohta eraldi. |
| --- | --- |

203.

| 204. | Viivisnõuetega seotud mahaarvamiste arvutamiseks eristavad finantsinstitutsioonid positsiooni tagatud ja tagamata osa, järgides määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõiget 1. Selleks esitavad finantsinstitutsioonid riskipositsiooni väärtused ja minimaalsed kattevara nõuded viivisnõuete tagamata ja tagatud osa kohta eraldi. |
| --- | --- |

204.

| 205. | Kohaldatavate tegurite kaardistamiseks ja minimaalse kattevara nõuete arvutamiseks liigitavad finantsinstitutsioonid viivisnõuete tagatud osa krediidiriski kaitse liigi alusel järgmiselt (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõige 3): i) tagatud kinnisasjaga või mis on eluasemelaen, mille jaoks on andnud garantii aktsepteeritav krediidiriski kaitse andja (artikkel 201); ii) tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega või iii) ametliku ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustusega. Kui viivisnõue on tagatud mitme krediidiriski kaitsega, jagatakse selle positsiooni väärtus kaitse kvaliteedi alusel, alustades kõige paremast. |
| --- | --- |

205.

8.2.   C 35.01 – VIIVISNÕUETEGA SEOTUD MAHAARVAMISTE ARVUTAMINE (NPE LC1)

8.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0010–0100 | Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg

  Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg viitab viivisnõudeks liigitamise hetkest kuni aruandekuupäevani möödunud aastatele. Ostetud viivisnõuete puhul hakkab aeg jooksma sellest päevast, mil positsioon esimest korda viivisnõudeks liigitati, mitte selle ostmise päevast.
  Finantsinstitutsioonid esitavad andmed nende riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb asjaomasesse ajavahemikku, mis näitab viivisnõudeks liigitamisest möödunud aega aastates (makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete kohaldamisest olenemata).
  Ajavahemiku „> X aasta(t), <= Y aasta(t)“ puhul esitavad finantsinstitutsioonid andmed riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb viivisnõudeks liigitamisele järgneva Y. aasta esimese ja viimase päeva vahele. |
| 0110 | Kokku

  Finantsinstitutsioonid esitavad veergude 0010–0100 kogusumma. |

Veerg

Juhised

0010–0100

Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg

Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg viitab viivisnõudeks liigitamise hetkest kuni aruandekuupäevani möödunud aastatele. Ostetud viivisnõuete puhul hakkab aeg jooksma sellest päevast, mil positsioon esimest korda viivisnõudeks liigitati, mitte selle ostmise päevast.

Finantsinstitutsioonid esitavad andmed nende riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb asjaomasesse ajavahemikku, mis näitab viivisnõudeks liigitamisest möödunud aega aastates (makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete kohaldamisest olenemata).

Ajavahemiku „> X aasta(t), <= Y aasta(t)“ puhul esitavad finantsinstitutsioonid andmed riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb viivisnõudeks liigitamisele järgneva Y. aasta esimese ja viimase päeva vahele.

0110

Kokku

Finantsinstitutsioonid esitavad veergude 0010–0100 kogusumma.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Kohaldatav ebapiisava kattevara summa

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõige 1
  Kohaldatava ebapiisava katte summa arvutamiseks lahutavad finantsinstitutsioonid viivisnõuete jaoks mõeldud minimaalse kattevara kogunõudest (rida 0020) eraldiste ja korrigeerimiste või mahaarvamiste kogusumma (ülempiiriga) (rida 0080).
  Kohaldatav ebapiisava katte summa (st viivisnõuete jaoks mõeldud minimaalse kattevara kogunõude puudujääk) peab olema null või sellest suurem. |
| 0020 | Viivisnõuete jaoks mõeldud kattevara miinimumnõue kokku

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkt a
  Viivisnõuete jaoks minimaalse kattevara kogunõude arvutamiseks liidavad finantsinstitutsioonid viivisnõuete tagamata ja tagatud osade minimaalse kattevara nõude (vastavalt read 0030 ja 0040). |
| 0030 | Viivisnõuete tagamata osa

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt i, artikli 47c lõige 2 ja artikli 47c lõige 6
  finantsinstitutsioon esitab viivisnõuete tagamata osa minimaalse kattevara kogunõude (st riskipositsiooni tasandi arvutuste koondsumma).
  Veergudes esitatav summa peab võrduma vormi C 35.02 ja (kui asjakohane) C 35.03 vastavate veergude real 0020 esitatud summadega. |
| 0040 | Viivisnõuete tagatud osa

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt ii, artikli 47c lõige 3, artikli 47c lõige 4 ja artikli 47c lõige 6
  Finantsinstitutsioonid esitavad viivisnõuete tagatud osa minimaalse kattevara kogunõude (st riskipositsiooni tasandi arvutuste koondsumma).
  Igas veerus esitatav summa peab võrduma vormi C 35.02 vastava veeru ridadel 0030–0050 ja (kui asjakohane) C 35.03 vastava veeru ridadel 0030–0040 esitatud summadega. |
| 0050 | Riskipositsiooni väärtus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47 a lõige 2
  Finantsinstitutsioonid esitavad viivisnõuete koguväärtuse (sh tagatud ja tagamata osad). See peab olema ridade 0060 ja 0070 summa. |
| 0060 | Viivisnõuete tagamata osa

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2 ja artikli 47c lõige 1 |
| 0070 | Viivisnõuete tagatud osa

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2 ja artikli 47c lõige 1 |
| 0080 | Eraldised ja korrigeerimised või mahaarvamised kokku (ülempiiriga)

  Finantsinstitutsioonid esitavad ridadel 0100–0150 loetletud kirjete summa, millele on kohaldatud ülempiiri, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punktis b. Ülempiiriga eraldiste ja korrigeerimise või mahaarvamiste maksimum on riskipositsiooni tasandi minimaalne kattevara nõue.
  Ülempiiriga summa arvutatakse iga riskipositsiooni jaoks eraldi ja selleks on kas asjaomase riskipositsiooni minimaalse kattevara nõue või sama riskipositsiooni eraldise ja korrigeerimiste või mahaarvamiste kogusumma, olenevalt sellest, kumb neist kahest on väiksem. |
| 0090 | Eraldised ja korrigeerimised või mahaarvamised kokku (ülempiirita)

  Finantsinstitutsioonid esitavad ridadel 0100–0150 loetletud kirjete summa, millele ei ole kohaldatud ülempiiri, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punktis b. Eraldised ja korrigeerimine või mahaarvamised (ülempiirita) ei piirdu riskipositsiooni tasandi minimaalse kattevara nõudega. |
| 0100 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt i |
| 0110 | Täiendavad väärtuse korrigeerimised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt ii |
| 0120 | Muud omavahendite vähendamised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt iii |
| 0130 | Sisereitingute meetodi kohane puudujääk

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt iv |
| 0140 | Ostuhinna ja võlgniku võlgnevuse vahe

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt v |
| 0150 | Summad, mille finantsinstitutsioon on riskipositsiooni viivituses olevaks liigitamisest alates maha kandnud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt vi |

Read

Juhised

0010

Kohaldatav ebapiisava kattevara summa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõige 1

Kohaldatava ebapiisava katte summa arvutamiseks lahutavad finantsinstitutsioonid viivisnõuete jaoks mõeldud minimaalse kattevara kogunõudest (rida 0020) eraldiste ja korrigeerimiste või mahaarvamiste kogusumma (ülempiiriga) (rida 0080).

Kohaldatav ebapiisava katte summa (st viivisnõuete jaoks mõeldud minimaalse kattevara kogunõude puudujääk) peab olema null või sellest suurem.

0020

Viivisnõuete jaoks mõeldud kattevara miinimumnõue kokku

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkt a

Viivisnõuete jaoks minimaalse kattevara kogunõude arvutamiseks liidavad finantsinstitutsioonid viivisnõuete tagamata ja tagatud osade minimaalse kattevara nõude (vastavalt read 0030 ja 0040).

0030

Viivisnõuete tagamata osa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt i, artikli 47c lõige 2 ja artikli 47c lõige 6

finantsinstitutsioon esitab viivisnõuete tagamata osa minimaalse kattevara kogunõude (st riskipositsiooni tasandi arvutuste koondsumma).

Veergudes esitatav summa peab võrduma vormi C 35.02 ja (kui asjakohane) C 35.03 vastavate veergude real 0020 esitatud summadega.

0040

Viivisnõuete tagatud osa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt ii, artikli 47c lõige 3, artikli 47c lõige 4 ja artikli 47c lõige 6

Finantsinstitutsioonid esitavad viivisnõuete tagatud osa minimaalse kattevara kogunõude (st riskipositsiooni tasandi arvutuste koondsumma).

Igas veerus esitatav summa peab võrduma vormi C 35.02 vastava veeru ridadel 0030–0050 ja (kui asjakohane) C 35.03 vastava veeru ridadel 0030–0040 esitatud summadega.

0050

Riskipositsiooni väärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47 a lõige 2

Finantsinstitutsioonid esitavad viivisnõuete koguväärtuse (sh tagatud ja tagamata osad). See peab olema ridade 0060 ja 0070 summa.

0060

Viivisnõuete tagamata osa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2 ja artikli 47c lõige 1

0070

Viivisnõuete tagatud osa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2 ja artikli 47c lõige 1

0080

Eraldised ja korrigeerimised või mahaarvamised kokku (ülempiiriga)

Finantsinstitutsioonid esitavad ridadel 0100–0150 loetletud kirjete summa, millele on kohaldatud ülempiiri, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punktis b. Ülempiiriga eraldiste ja korrigeerimise või mahaarvamiste maksimum on riskipositsiooni tasandi minimaalne kattevara nõue.

Ülempiiriga summa arvutatakse iga riskipositsiooni jaoks eraldi ja selleks on kas asjaomase riskipositsiooni minimaalse kattevara nõue või sama riskipositsiooni eraldise ja korrigeerimiste või mahaarvamiste kogusumma, olenevalt sellest, kumb neist kahest on väiksem.

0090

Eraldised ja korrigeerimised või mahaarvamised kokku (ülempiirita)

Finantsinstitutsioonid esitavad ridadel 0100–0150 loetletud kirjete summa, millele ei ole kohaldatud ülempiiri, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punktis b. Eraldised ja korrigeerimine või mahaarvamised (ülempiirita) ei piirdu riskipositsiooni tasandi minimaalse kattevara nõudega.

0100

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt i

0110

Täiendavad väärtuse korrigeerimised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt ii

0120

Muud omavahendite vähendamised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt iii

0130

Sisereitingute meetodi kohane puudujääk

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt iv

0140

Ostuhinna ja võlgniku võlgnevuse vahe

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt v

0150

Summad, mille finantsinstitutsioon on riskipositsiooni viivituses olevaks liigitamisest alates maha kandnud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti b alapunkt vi

8.3.   C 35.02 – VIIVISNÕUETEGA SEOTUD MINIMAALSED KATTEVARA NÕUDED JA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSED (V.A MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 47C LÕIKE 6 KOHALDAMISALAS OLEVAD MAKSERASKUSTE TÕTTU RESTRUKTUREERITUD RISKIPOSITSIOONID) (NPE LC2)

8.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0010–0100 | Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg

  Riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg viitab viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aastatele. Finantsinstitutsioonid esitavad andmed nende riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb asjaomasesse ajavahemikku, mis näitab viivisnõudeks liigitamisest möödunud aega aastates (makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete kohaldamisest olenemata).
  Ajavahemiku „> X aasta(t), <= Y aasta(t)“ puhul esitavad finantsinstitutsioonid andmed riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb viivisnõudeks liigitamisele järgneva Y. aasta esimese ja viimase päeva vahele. |
| 0110 | Kokku

  Finantsinstitutsioonid esitavad veergude 0010–0100 kogusumma. |

Veerg

Juhised

0010–0100

Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg

Riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg viitab viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aastatele. Finantsinstitutsioonid esitavad andmed nende riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb asjaomasesse ajavahemikku, mis näitab viivisnõudeks liigitamisest möödunud aega aastates (makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete kohaldamisest olenemata).

Ajavahemiku „> X aasta(t), <= Y aasta(t)“ puhul esitavad finantsinstitutsioonid andmed riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb viivisnõudeks liigitamisele järgneva Y. aasta esimese ja viimase päeva vahele.

0110

Kokku

Finantsinstitutsioonid esitavad veergude 0010–0100 kogusumma.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Kattevara miinimumnõue kokku

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkt a
  Viivisnõuete jaoks minimaalse kattevara kogunõude arvutamiseks (v.a määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevad makseraskuste tõttu restruktureeritud riskipositsioonid) liidavad finantsinstitutsioonid viivisnõuete tagamata ja tagatud osade minimaalse kattevara nõude (vastavalt read 0020 ja 0030–0050). |
| 0020 | Viivisnõuete tagamata osa

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt i ja artikli 47c lõige 2
  Minimaalse kattevara nõude arvutamiseks korrutatakse real 0070 esitatud riskipositsiooni koondväärtused igas veerus vastava teguriga. |
| 0030 | Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, d, f, h ja i
  Minimaalne kattevara nõue arvutamiseks korrutatakse real 0080 esitatud riskipositsiooni koondväärtused vastava teguriga igas veerus. |
| 0040 | Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, e ja g
  Minimaalne kattevara nõue arvutamiseks korrutatakse real 0090 esitatud riskipositsiooni koondväärtused vastava teguriga igas veerus. |
| 0050 | Viivisnõuete osa, mille jaoks on olemas ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõige 4
  Minimaalne kattevara nõue arvutamiseks korrutatakse real 0100 esitatud riskipositsiooni koondväärtused vastava teguriga igas veerus. |
| 0060 | Riskipositsiooni väärtus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47 a lõige 2
  Rea 0060 arvutamiseks liidavad finantsinstitutsioonid viivisnõuete tagamata osa (rida 0070), kinnisasjadega tagatud viivisnõuete osa või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenude (rida 0080), muude otsese ja kaudse krediidiriski kaitsega tagatud osa (rida 0090) ning ametliku ekspordikrediidi agentuuri kindlustuse või garantiiga osa (rida 0100) kohta esitatud riskipositsiooni väärtused. |
| 0070 | Viivisnõuete tagamata osa

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2, artikli 47c lõige 1 ja artikli 47c lõige 2
  Finantsinstitutsioonid esitavad viivisnõuete tagamata osa riskipositsiooni koguväärtuse riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisest möödunud aja alusel. |
| 0080 | Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2, artikli 47c lõige 1 ja artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, d, f, h ja i
  Finantsinstitutsioonid esitavad kinnisasjadega tagatud (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotis) või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenuga seotud (kõnealuse määruse artikkel 201) viivisnõuete osa koguväärtuse. |
| 0090 | Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2, artikli 47c lõige 1 ja artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, e ja g
  Finantsinstitutsioonid esitavad muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotis) tagatud viivisnõuete osa koguväärtuse. |
| 0100 | Viivisnõuete osa, mille jaoks on olemas ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2 ja artikli 47c lõige 4
  Finantsinstitutsioonid esitavad ametliku ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustusega või muu aktsepteeritava kaitseandja garantii või edasigarantiiga (määruse (EL) nr 575/2013 47c lõige 4) viivisnõude koguväärtuse. |

Read

Juhised

0010

Kattevara miinimumnõue kokku

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkt a

Viivisnõuete jaoks minimaalse kattevara kogunõude arvutamiseks (v.a määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevad makseraskuste tõttu restruktureeritud riskipositsioonid) liidavad finantsinstitutsioonid viivisnõuete tagamata ja tagatud osade minimaalse kattevara nõude (vastavalt read 0020 ja 0030–0050).

0020

Viivisnõuete tagamata osa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt i ja artikli 47c lõige 2

Minimaalse kattevara nõude arvutamiseks korrutatakse real 0070 esitatud riskipositsiooni koondväärtused igas veerus vastava teguriga.

0030

Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, d, f, h ja i

Minimaalne kattevara nõue arvutamiseks korrutatakse real 0080 esitatud riskipositsiooni koondväärtused vastava teguriga igas veerus.

0040

Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, e ja g

Minimaalne kattevara nõue arvutamiseks korrutatakse real 0090 esitatud riskipositsiooni koondväärtused vastava teguriga igas veerus.

0050

Viivisnõuete osa, mille jaoks on olemas ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõige 4

Minimaalne kattevara nõue arvutamiseks korrutatakse real 0100 esitatud riskipositsiooni koondväärtused vastava teguriga igas veerus.

0060

Riskipositsiooni väärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47 a lõige 2

Rea 0060 arvutamiseks liidavad finantsinstitutsioonid viivisnõuete tagamata osa (rida 0070), kinnisasjadega tagatud viivisnõuete osa või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenude (rida 0080), muude otsese ja kaudse krediidiriski kaitsega tagatud osa (rida 0090) ning ametliku ekspordikrediidi agentuuri kindlustuse või garantiiga osa (rida 0100) kohta esitatud riskipositsiooni väärtused.

0070

Viivisnõuete tagamata osa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2, artikli 47c lõige 1 ja artikli 47c lõige 2

Finantsinstitutsioonid esitavad viivisnõuete tagamata osa riskipositsiooni koguväärtuse riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisest möödunud aja alusel.

0080

Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2, artikli 47c lõige 1 ja artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, d, f, h ja i

Finantsinstitutsioonid esitavad kinnisasjadega tagatud (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotis) või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenuga seotud (kõnealuse määruse artikkel 201) viivisnõuete osa koguväärtuse.

0090

Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2, artikli 47c lõige 1 ja artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, e ja g

Finantsinstitutsioonid esitavad muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotis) tagatud viivisnõuete osa koguväärtuse.

0100

Viivisnõuete osa, mille jaoks on olemas ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2 ja artikli 47c lõige 4

Finantsinstitutsioonid esitavad ametliku ekspordikrediidi agentuuri garantii või kindlustusega või muu aktsepteeritava kaitseandja garantii või edasigarantiiga (määruse (EL) nr 575/2013 47c lõige 4) viivisnõude koguväärtuse.

8.4.   C 35.03 – MÄÄRUSE (EL) Nr 575/2013 ARTIKLI 47C LÕIKE 6 KOHALDAMISALAS OLEVATE RESTRUKTUREERITUD VIIVISNÕUETEGA SEOTUD MINIMAALSED KATTEVARA NÕUDED JA RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSED (NPE LC3)

8.4.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 0010–0100 | Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg

  Riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg viitab viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aastatele. Finantsinstitutsioonid esitavad andmed nende riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb asjaomasesse ajavahemikku, mis näitab viivisnõudeks liigitamisest möödunud aega aastates (makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete kohaldamisest olenemata).
  Ajavahemiku „> X aasta(t), <= Y aasta(t)“ puhul esitavad finantsinstitutsioonid andmed riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb viivisnõudeks liigitamisele järgneva Y. aasta esimese ja viimase päeva vahele. |
| 0110 | Kokku

  Finantsinstitutsioonid esitavad veergude 0010–0100 kogusumma. |

Veerg

Juhised

0010–0100

Viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg

Riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aeg viitab viivisnõudeks liigitamise hetkest möödunud aastatele. Finantsinstitutsioonid esitavad andmed nende riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb asjaomasesse ajavahemikku, mis näitab viivisnõudeks liigitamisest möödunud aega aastates (makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete kohaldamisest olenemata).

Ajavahemiku „> X aasta(t), <= Y aasta(t)“ puhul esitavad finantsinstitutsioonid andmed riskipositsioonide kohta, mille aruandekuupäev jääb viivisnõudeks liigitamisele järgneva Y. aasta esimese ja viimase päeva vahele.

0110

Kokku

Finantsinstitutsioonid esitavad veergude 0010–0100 kogusumma.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Kattevara miinimumnõue kokku

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkt a ja artikli 47c lõige 6
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevate restruktureeritud viivisnõuete jaoks minimaalse kattevara nõude arvutamiseks liidavad finantsinstitutsioonid järgmised makseraskuste tõttu restruktureeritud riskipositsioonide osade minimaalse kattevara kogunõuded: tagamata osa (rida 0020), kinnisasjadega tagatud osa või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenude osa (rida (0030) ja muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega osa (rida 0040). |
| 0020 | Viivisnõuete tagamata osa

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt i, artikli 47c lõige 2 ja artikli 47c lõige 6
  Finantsinstitutsioonid esitavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevate viivituses restruktureeritud riskipositsioonide tagamata osa minimaalse kattevara kogunõude (st riskipositsiooni tasandi arvutuste koondsumma). |
| 0030 | Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt ii, artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, d, f, h ja i ning artikli 47c lõige 6
  Finantsinstitutsioonid esitavad minimaalse kattevara kogunõude viivituses restruktureeritud riskipositsioonide jaoks, mis on kinnisasjadega tagatud (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotis) või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud (kõnealuse määruse artikkel 201) ning mis on kõnealuse määruse artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas (st riskipositsiooni tasandi arvutuste koondsumma). |
| 0040 | Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt ii, artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, e ja g ning artikli 47c lõige 6
  Finantsinstitutsioonid esitavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevate viivituses restruktureeritud riskipositsioonide otsese või kaudse krediidiriski kaitsega tagatud osa minimaalse kattevara kogunõude (st riskipositsiooni tasandi arvutuste koondsumma). |
| 0050 | Riskipositsiooni väärtus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2 ja artikli 47c lõige 6
  Riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks liidavad finantsinstitutsioonid järgmiste viivisnõuete osade väärtused: tagamata osa (rida 0060), kinnisasjadega tagatud osa või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenude osa (rida 0070) ning muude otsese ja (asjakohasel juhul) kaudse krediidiriski kaitsega tagatud osa (rida 0120). |
| 0060 | Viivisnõuete tagamata osa

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2, artikli 47c lõige 1, artikli 47c lõige 2 ja artikli 47c lõige 6
  Finantsinstitutsioonid esitavad nende viivisnõuete tagamata osa koguväärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, makseraskuste tõttu restruktureeritud ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva teise aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal (> 1 aasta, <= 2 aastat). |
| 0070 | Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2, artikli 47c lõige 1, artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, d, f, h ja i ning artikli 47c lõige 6
  Finantsinstitutsioonid esitavad riskipositsiooni koguväärtuse makseraskuste tõttu restruktureeritud viivisnõuetel, mis on kinnisasjadega tagatud (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotis) või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud (kõnealuse määruse artikkel 201) ning mis on kõnealuse määruse artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas. |
| 0080 | > 2 ja <= 3 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

  Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, mis on tagatud kinnisvaraga või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaen ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva kolmanda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal. |
| 0090 | > 3 ja <= 4 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

  Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, mis on tagatud kinnisvaraga või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaen ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva kolmanda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal. |
| 0100 | > 4 ja <= 5 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

  Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, mis on tagatud kinnisvaraga või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaen ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva neljanda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal. |
| 0110 | > 5 ja <= 6 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

  Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, mis on tagatud kinnisvaraga või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaen ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva kuuenda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal. |
| 0120 | Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõige 1, artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, e ja g ning artikli 47c lõige 6
  Finantsinstitutsioonid esitavad makseraskuste tõttu restruktureeritud viivisnõuete sellise osa koguväärtuse, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotis) ja on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas. |
| 0130 | > 2 ja <= 3 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

  Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva kolmanda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal. |
| 0140 | > 3 ja <= 4 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

  Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva neljanda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal. |
| 0150 | > 4 ja <= 5 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

  Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva viienda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal. |
| 0160 | > 5 ja <= 6 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

  Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva kuuenda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal.“ |

Read

Juhised

0010

Kattevara miinimumnõue kokku

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkt a ja artikli 47c lõige 6

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevate restruktureeritud viivisnõuete jaoks minimaalse kattevara nõude arvutamiseks liidavad finantsinstitutsioonid järgmised makseraskuste tõttu restruktureeritud riskipositsioonide osade minimaalse kattevara kogunõuded: tagamata osa (rida 0020), kinnisasjadega tagatud osa või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenude osa (rida (0030) ja muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega osa (rida 0040).

0020

Viivisnõuete tagamata osa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt i, artikli 47c lõige 2 ja artikli 47c lõige 6

Finantsinstitutsioonid esitavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevate viivituses restruktureeritud riskipositsioonide tagamata osa minimaalse kattevara kogunõude (st riskipositsiooni tasandi arvutuste koondsumma).

0030

Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt ii, artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, d, f, h ja i ning artikli 47c lõige 6

Finantsinstitutsioonid esitavad minimaalse kattevara kogunõude viivituses restruktureeritud riskipositsioonide jaoks, mis on kinnisasjadega tagatud (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotis) või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud (kõnealuse määruse artikkel 201) ning mis on kõnealuse määruse artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas (st riskipositsiooni tasandi arvutuste koondsumma).

0040

Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 1 punkti a alapunkt ii, artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, e ja g ning artikli 47c lõige 6

Finantsinstitutsioonid esitavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas olevate viivituses restruktureeritud riskipositsioonide otsese või kaudse krediidiriski kaitsega tagatud osa minimaalse kattevara kogunõude (st riskipositsiooni tasandi arvutuste koondsumma).

0050

Riskipositsiooni väärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2 ja artikli 47c lõige 6

Riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks liidavad finantsinstitutsioonid järgmiste viivisnõuete osade väärtused: tagamata osa (rida 0060), kinnisasjadega tagatud osa või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenude osa (rida 0070) ning muude otsese ja (asjakohasel juhul) kaudse krediidiriski kaitsega tagatud osa (rida 0120).

0060

Viivisnõuete tagamata osa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2, artikli 47c lõige 1, artikli 47c lõige 2 ja artikli 47c lõige 6

Finantsinstitutsioonid esitavad nende viivisnõuete tagamata osa koguväärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, makseraskuste tõttu restruktureeritud ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva teise aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal (> 1 aasta, <= 2 aastat).

0070

Viivisnõuete osa, mille tagatiseks on kinnisasjad, või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47a lõige 2, artikli 47c lõige 1, artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, d, f, h ja i ning artikli 47c lõige 6

Finantsinstitutsioonid esitavad riskipositsiooni koguväärtuse makseraskuste tõttu restruktureeritud viivisnõuetel, mis on kinnisasjadega tagatud (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotis) või aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaenud (kõnealuse määruse artikkel 201) ning mis on kõnealuse määruse artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas.

0080

> 2 ja <= 3 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, mis on tagatud kinnisvaraga või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaen ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva kolmanda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal.

0090

> 3 ja <= 4 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, mis on tagatud kinnisvaraga või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaen ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva kolmanda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal.

0100

> 4 ja <= 5 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, mis on tagatud kinnisvaraga või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaen ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva neljanda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal.

0110

> 5 ja <= 6 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, mis on tagatud kinnisvaraga või mis on aktsepteeritava kaitseandja garantiiga eluasemelaen ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva kuuenda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal.

0120

Viivisnõuete osa, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriskikaitsega

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõige 1, artikli 47c lõike 3 punktid a, b, c, e ja g ning artikli 47c lõige 6

Finantsinstitutsioonid esitavad makseraskuste tõttu restruktureeritud viivisnõuete sellise osa koguväärtuse, mis on tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega (määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotis) ja on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas.

0130

> 2 ja <= 3 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva kolmanda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal.

0140

> 3 ja <= 4 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva neljanda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal.

0150

> 4 ja <= 5 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva viienda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal.

0160

> 5 ja <= 6 aastat pärast viivisnõudeks liigitamist

Finantsinstitutsioonid esitavad nende restruktureeritud viivisnõuete väärtuse, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47c lõike 6 kohaldamisalas, tagatud muu otsese või kaudse krediidiriski kaitsega ning mille esimene makseraskuste tõttu restruktureerimise meede võeti riskipositsiooni viivisnõudeks liigitamisele järgneva kuuenda aasta esimese ja viimase päeva vahelisel ajal.“

---

(1)  Komisjoni 7. jaanuari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid (ELT L 74, 14.3.2014, lk 8).

1

(2)  Nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmes direktiiv 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

3

(4)  Komisjoni 4. juuni 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad asjakohaste krediidiriskipositsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemist krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määrade arvutamiseks (ELT L 309, 30.10.2014, lk 5).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).

5

(6)  Eraldiseisev finantsinstitutsioon ei kuulu konsolideerimisgruppi ning teda ei konsolideerita samas riigis, kus tema suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid.

6

(7)  Komisjoni 12. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 525/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse turu määratlust (ELT L 148, 20.5.2014, lk 15).

7

(8)  Komisjoni 4. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 945/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses asjaomaste nõuetekohaselt diversifitseeritud indeksitega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013

8

(9)  Komisjoni 26. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 2016/101, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõike 14 kohaste regulatiivsete tehniliste standarditega usaldusväärse hindamise kohta (ELT L 21, 28.1.2016, lk 54).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

11

---

III LISA

„XVI LISA

VARA KOORMATISTE ARUANDLUSVORMID

| VARA KOORMATISTE VORMID |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimi | Lühinimi |
| | | A OSA — KOORMATISTE ÜLEVAADE | |
| 32.1 | F 32.01 | ARUANDVA FINANTSINSTITUTSIOONI VARAD | AE-ASS |
| 32.2 | F 32.02 | SAADUD TAGATISED | AE-COL |
| 32.3 | F 32.03 | EMITEERITUD JA VEEL TAGATISEKS ANDMATA OMA PANDIKIRJAD JA VÄÄRTPABERISTAMISED | AE-NPL |
| 32.4 | F 32.04 | KOORMATISE ALLIKAD | AE-SOU |
| | | B OSA — TÄHTAJA ANDMED | |
| 33 | F 33.00 | TÄHTAJA ANDMED | AE-MAT |
| | | C OSA — TINGIMUSLIKUD KOORMATISED | |
| 34 | F 34.00 | TINGIMUSLIKUD KOORMATISED | AE-CONT |
| | | D OSA — PANDIKIRJAD | |
| 35 | F 35.00 | PANDIKIRJADE EMISSIOONID | AE-CB |
| | | E OSA — TÄIENDAVAD ANDMED | |
| 36.1 | F 36.01 | TÄIENDATUD ANDMED. I OSA | AE-ADV1 |
| 36.2 | F 36.02 | TÄIENDATUD ANDMED. II OSA | AE-ADV2 |

VARA KOORMATISTE VORMID

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimi

Lühinimi

A OSA — KOORMATISTE ÜLEVAADE

32.1

F 32.01

ARUANDVA FINANTSINSTITUTSIOONI VARAD

AE-ASS

32.2

F 32.02

SAADUD TAGATISED

AE-COL

32.3

F 32.03

EMITEERITUD JA VEEL TAGATISEKS ANDMATA OMA PANDIKIRJAD JA VÄÄRTPABERISTAMISED

AE-NPL

32.4

F 32.04

KOORMATISE ALLIKAD

AE-SOU

B OSA — TÄHTAJA ANDMED

33

F 33.00

TÄHTAJA ANDMED

AE-MAT

C OSA — TINGIMUSLIKUD KOORMATISED

34

F 34.00

TINGIMUSLIKUD KOORMATISED

AE-CONT

D OSA — PANDIKIRJAD

35

F 35.00

PANDIKIRJADE EMISSIOONID

AE-CB

E OSA — TÄIENDAVAD ANDMED

36.1

F 36.01

TÄIENDATUD ANDMED. I OSA

AE-ADV1

36.2

F 36.02

TÄIENDATUD ANDMED. II OSA

AE-ADV2

F 32.01 — ARUANDVA FINANTSINSTITUTSIOONI VARAD (AE-ASS)

| | Koormatud varade bilansiline väärtus | Koormatud varade õiglane väärtus | Koormamata varade bilansiline väärtus | Koormamata varade õiglane väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA | | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA | | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | millest EHQLA ja HQLA | | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | millest EHQLA ja HQLA |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0035 | 0040 | 0050 | 0055 | 0060 | 0070 | 0080 | 0085 | 0090 | 0100 | 0105 |
| 0010 | Aruandva finantsinstitutsiooni varad | | | | | | | | | | | | | | |
| 0015 | millest: kvalifitseeruvad usaldusvarad | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Nõudelaenud | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Omakapitaliinstrumendid | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Võlaväärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | millest: pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | millest: väärtpaberistamised | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | millest: valitsemissektori emiteeritud | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | millest: kinnisvaraga tagatud laenud | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Muud varad | | | | | | | | | | | | | | |

Koormatud varade bilansiline väärtus

Koormatud varade õiglane väärtus

Koormamata varade bilansiline väärtus

Koormamata varade õiglane väärtus

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest EHQLA ja HQLA

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest EHQLA ja HQLA

0010

0020

0030

0035

0040

0050

0055

0060

0070

0080

0085

0090

0100

0105

0010

Aruandva finantsinstitutsiooni varad

0015

millest: kvalifitseeruvad usaldusvarad

0020

Nõudelaenud

0030

Omakapitaliinstrumendid

0040

Võlaväärtpaberid

0050

millest: pandikirjad

0060

millest: väärtpaberistamised

0070

millest: valitsemissektori emiteeritud

0080

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

0090

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

0100

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

0110

millest: kinnisvaraga tagatud laenud

0120

Muud varad

F 32.02 — SAADUD TAGATISED (AE-COL)

| | Saadud koormatud tagatise või emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus | Koormamata |
| --- | --- | --- |
| Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad | Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud |
| | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA | | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | millest EHQLA ja HQLA |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0035 | 0040 | 0050 | 0060 | 0065 | 0070 |
| 0130 | Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis | | | | | | | | | |
| 0140 | Nõudelaenud | | | | | | | | | |
| 0150 | Omakapitaliinstrumendid | | | | | | | | | |
| 0160 | Võlaväärtpaberid | | | | | | | | | |
| 0170 | millest: pandikirjad | | | | | | | | | |
| 0180 | millest: väärtpaberistamised | | | | | | | | | |
| 0190 | millest: valitsemissektori emiteeritud | | | | | | | | | |
| 0200 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud | | | | | | | | | |
| 0210 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud | | | | | | | | | |
| 0220 | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud | | | | | | | | | |
| 0230 | Muu saadud tagatis | | | | | | | | | |
| 0240 | Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised | | | | | | | | | |
| 0245 | Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised | | | | | | | | | |
| 0250 | KOGUVARAD, SAADUD TAGATIS JA EMITEERITUD OMA VÕLAVÄÄRTPABERID | | | | | | | | | |

Saadud koormatud tagatise või emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus

Koormamata

Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest EHQLA ja HQLA

0010

0020

0030

0035

0040

0050

0060

0065

0070

0130

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis

0140

Nõudelaenud

0150

Omakapitaliinstrumendid

0160

Võlaväärtpaberid

0170

millest: pandikirjad

0180

millest: väärtpaberistamised

0190

millest: valitsemissektori emiteeritud

0200

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

0210

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

0220

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

0230

Muu saadud tagatis

0240

Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised

0245

Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised

0250

KOGUVARAD, SAADUD TAGATIS JA EMITEERITUD OMA VÕLAVÄÄRTPABERID

F 32.03 — EMITEERITUD JA VEEL TAGATISEKS ANDMATA OMA PANDIKIRJAD JA VÄÄRTPABERISTAMISED (AE-NPL)

| | Koormamata |
| --- | --- |
| Alusvarakogumi bilansiline väärtus | Selliste emiteeritud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad | Selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud |
| | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0035 | 0040 |
| 0010 | Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised | | | | | |
| 0020 | Säilitatud emiteeritud pandikirjad | | | | | |
| 0030 | Säilitatud emiteeritud väärtpaberistamised | | | | | |
| 0040 | Kõrgema nõudeõiguse järguga | | | | | |
| 0050 | Mezzanine väärtpaberistamise seeriad | | | | | |
| 0060 | Esimese järjekoha kahju | | | | | |

Koormamata

Alusvarakogumi bilansiline väärtus

Selliste emiteeritud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

Selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

0010

0020

0030

0035

0040

0010

Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised

0020

Säilitatud emiteeritud pandikirjad

0030

Säilitatud emiteeritud väärtpaberistamised

0040

Kõrgema nõudeõiguse järguga

0050

Mezzanine väärtpaberistamise seeriad

0060

Esimese järjekoha kahju

F 32.04 — KOORMATISE ALLIKAD (AE-SOU)

| | Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid | Varad, saadud tagatis ja muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui koormatud pandikirjad ja väärtpaberistamised |
| --- | --- | --- |
| | millest: konsolideerimisgrupi muudelt üksustelt | | millest: saadud uuesti kasutatud tagatis | millest: koormatud oma võlaväärtpaberid |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| 0010 | Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus | | | | | |
| 0020 | Tuletisinstrumendid | | | | | |
| 0030 | millest: börsivälised | | | | | |
| 0040 | Hoiused | | | | | |
| 0050 | Repolepingud | | | | | |
| 0060 | millest: tehingud keskpankadega | | | | | |
| 0070 | Muud tagatud hoiused kui repolepingud | | | | | |
| 0080 | millest: tehingud keskpankadega | | | | | |
| 0090 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | | | | | |
| 0100 | millest: emiteeritud pandikirjad | | | | | |
| 0110 | millest: emiteeritud väärtpaberistamised | | | | | |
| 0120 | Muud koormatise allikad | | | | | |
| 0130 | Aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus | | | | | |
| 0140 | Saadud finantsgarantiide nimiväärtus | | | | | |
| 0150 | Mitterahalise tagatisega laenuks võetud väärtpaberite õiglane väärtus | | | | | |
| 0160 | Muu | | | | | |
| 0170 | KOORMATISE ALLIKAD KOKKU | | | | | |
| |
| | | Ei märgita konsolideeritud alusel kajastatavas vormis. |
| | Ei märgita ühelgi juhul. |

Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

Varad, saadud tagatis ja muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui koormatud pandikirjad ja väärtpaberistamised

millest: konsolideerimisgrupi muudelt üksustelt

millest: saadud uuesti kasutatud tagatis

millest: koormatud oma võlaväärtpaberid

0010

0020

0030

0040

0050

0010

Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus

0020

Tuletisinstrumendid

0030

millest: börsivälised

0040

Hoiused

0050

Repolepingud

0060

millest: tehingud keskpankadega

0070

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

0080

millest: tehingud keskpankadega

0090

Emiteeritud võlaväärtpaberid

0100

millest: emiteeritud pandikirjad

0110

millest: emiteeritud väärtpaberistamised

0120

Muud koormatise allikad

0130

Aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus

0140

Saadud finantsgarantiide nimiväärtus

0150

Mitterahalise tagatisega laenuks võetud väärtpaberite õiglane väärtus

0160

Muu

0170

KOORMATISE ALLIKAD KOKKU

Ei märgita konsolideeritud alusel kajastatavas vormis.

Ei märgita ühelgi juhul.

F 33.00 — TÄHTAJA ANDMED (AE-MAT)

| | Kohustuste järelejäänud tähtaeg |
| --- | --- |
| Lahtine tähtaeg | Üleöö | > 1 päev <= 1 nädal | > 1 nädal <= 2 nädalat | > 2 nädalat <= 1 kuu | > 1 kuu <= 3 kuud | > 3 kuud <= 6 kuud | > 6 kuud <= 1 aasta | > 1 aasta <= 2 aastat | > 2 aastat <= 3 aastat | 3 aastat <= 5 aastat | 5 aastat <= 10 aastat | > 10 aastat |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 |
| 0010 | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Saadud uuesti kasutatud tagatis (saamise pool) | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Saadud uuesti kasutatud tagatis (uuestikasutamise pool) | | | | | | | | | | | | | |

Kohustuste järelejäänud tähtaeg

Lahtine tähtaeg

Üleöö

> 1 päev <= 1 nädal

> 1 nädal <= 2 nädalat

> 2 nädalat <= 1 kuu

> 1 kuu <= 3 kuud

> 3 kuud <= 6 kuud

> 6 kuud <= 1 aasta

> 1 aasta <= 2 aastat

> 2 aastat <= 3 aastat

3 aastat <= 5 aastat

5 aastat <= 10 aastat

> 10 aastat

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0010

Koormatud varad

0020

Saadud uuesti kasutatud tagatis (saamise pool)

0030

Saadud uuesti kasutatud tagatis (uuestikasutamise pool)

F 34.00 — TINGIMUSLIKUD KOORMATISED (AE-CONT)

| | Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid | Tingimuslikud koormatised |
| --- | --- | --- |
| A. | Koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine 30 % |

Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

Tingimuslikud koormatised

A.

| B. | Oluliste valuutade 10 % nõrgenemise netomõju |
| --- | --- |

B.

Koormatud varade täiendav summa

Koormatud varade täiendav summa

Oluline valuuta 1

Oluline valuuta 2

...

Oluline valuuta n

0010

0020

0030

0040

...

...

0010

Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus

0020

Tuletisinstrumendid

0030

millest: börsivälised

0040

Hoiused

0050

Repolepingud

0060

millest: tehingud keskpankadega

0070

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

0080

millest: tehingud keskpankadega

0090

Emiteeritud võlaväärtpaberid

0100

millest: emiteeritud pandikirjad

0110

millest: emiteeritud väärtpaberistamised

0120

Muud koormatise allikad

0170

KOORMATISE ALLIKAD KOKKU

F 35.00 — PANDIKIRJADE EMISSIOONID (AE-CB)

z-telg

Tagatiste kogumi tunnus (lahtine)

| | Vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 nõuetele | Pandikirjadega seotud kohustused | Tagatiste kogum |
| --- | --- | --- | --- |
| Aruandekuupäev | + 6 kuud | + 12 kuud | + 2 aastat | + 5 aastat | + 10 aastat | Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on negatiivne netoturuväärtus | Pandikirja välisreiting | Aruandekuupäev | + 6 kuud | + 12 kuud | + 2 aastat | + 5 aastat | + 10 aastat | Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus | Tagatise miinimumnõudeid ületav tagatiste kogumi summa |
| [JAH/EI] | Kui JAH, märkida tagatiste kogumi peamine varaklass | Tulenevalt asjaomasest pandikirjade suhtes kohaldatavast õiguslikust korrast | tulenevalt reitinguagentuuri metoodikast, et säilitada olemasolev pandikirjade välisreiting |
| Aruandekuupäev | Reitinguagentuur 1 | Krediidireiting 1 | Reitinguagentuur 2 | Krediidireiting 2 | Reitinguagentuur 3 | Krediidireiting 3 | Aruandekuupäev | Reitinguagentuur 1 | Reitinguagentuur 2 | Reitinguagentuur 3 |
| 0010 | 0012 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 |
| 0010 | Nimiväärtus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Nüüdisväärtus (vahetustehing) / Turuväärtus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Varapõhine väärtus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Bilansiline väärtus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 nõuetele

Pandikirjadega seotud kohustused

Tagatiste kogum

Aruandekuupäev

- 6 kuud

- 12 kuud

- 2 aastat

- 5 aastat

- 10 aastat

Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on negatiivne netoturuväärtus

Pandikirja välisreiting

Aruandekuupäev

- 6 kuud

- 12 kuud

- 2 aastat

- 5 aastat

- 10 aastat

Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus

Tagatise miinimumnõudeid ületav tagatiste kogumi summa

[JAH/EI]

Kui JAH, märkida tagatiste kogumi peamine varaklass

Tulenevalt asjaomasest pandikirjade suhtes kohaldatavast õiguslikust korrast

tulenevalt reitinguagentuuri metoodikast, et säilitada olemasolev pandikirjade välisreiting

Aruandekuupäev

Reitinguagentuur 1

Krediidireiting 1

Reitinguagentuur 2

Krediidireiting 2

Reitinguagentuur 3

Krediidireiting 3

Aruandekuupäev

Reitinguagentuur 1

Reitinguagentuur 2

Reitinguagentuur 3

0010

0012

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0230

0240

0250

0010

Nimiväärtus

0020

Nüüdisväärtus (vahetustehing) / Turuväärtus

0030

Varapõhine väärtus

0040

Bilansiline väärtus

F 36.01 — TÄIENDATUD ANDMED. I OSA (AE-ADV-1)

| | Koormatise allikad | Varad/Kohustused | Tagatise liik — Liigitamine varaliigi lõikes | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nõudelaenud | Omakapitaliinstrumendid | Võlaväärtpaberid | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud | Muu varad |
| Kokku | millest: pandikirjad | millest: väärtpaberistamised | millest: valitsemissektori emiteeritud | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud | Keskpangad ja valitsemissektor | Finantssektori äriühingud | Finantssektorivälised äriühingud | Kodumajapidamised |
| | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | | millest: kinnisvaraga tagatud laenud | | millest: kinnisvaraga tagatud laenud |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 |
| 0010 | Keskpanga poolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud) | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Börsivälised tuletisinstrumendid | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | Repolepingud | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | Muud tagatud hoiused kui repolepingud | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Emiteeritud pandikirjad | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Emiteeritud väärtpaberistamised | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Muud emiteeritud võlaväärpaberid kui pandikirjad ja väärtpaberistamised | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0170 | Muud koormatise allikad | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0180 | Tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0190 | Koormatud varad kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0200 | aktsepteeritakse keskpankade puhul | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0210 | Koormamata varad kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0220 | aktsepteeritakse keskpankade puhul | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0230 | Koormatud + koormamata varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Koormatise allikad

Varad/Kohustused

Tagatise liik — Liigitamine varaliigi lõikes

Kokku

Nõudelaenud

Omakapitaliinstrumendid

Võlaväärtpaberid

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

Muu varad

Kokku

millest: pandikirjad

millest: väärtpaberistamised

millest: valitsemissektori emiteeritud

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Keskpangad ja valitsemissektor

Finantssektori äriühingud

Finantssektorivälised äriühingud

Kodumajapidamised

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: kinnisvaraga tagatud laenud

millest: kinnisvaraga tagatud laenud

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0010

Keskpanga poolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud)

Koormatud varad

0020

Sobitatud kohustused

0030

Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

Koormatud varad

0040

Sobitatud kohustused

0050

Börsivälised tuletisinstrumendid

Koormatud varad

0060

Sobitatud kohustused

0070

Repolepingud

Koormatud varad

0080

Sobitatud kohustused

0090

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

Koormatud varad

0100

Sobitatud kohustused

0110

Emiteeritud pandikirjad

Koormatud varad

0120

Sobitatud kohustused

0130

Emiteeritud väärtpaberistamised

Koormatud varad

0140

Sobitatud kohustused

0150

Muud emiteeritud võlaväärpaberid kui pandikirjad ja väärtpaberistamised

Koormatud varad

0160

Sobitatud kohustused

0170

Muud koormatise allikad

Koormatud varad

0180

Tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

0190

Koormatud varad kokku

0200

aktsepteeritakse keskpankade puhul

0210

Koormamata varad kokku

0220

aktsepteeritakse keskpankade puhul

0230

Koormatud + koormamata varad

F 36.02 -TÄIENDATUD ANDMED. II OSA (AE-ADV-2)

| | Koormatise allikad | Varad/Kohustused | Tagatise liik — Liigitamine varaliigi lõikes | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nõudelaenud | Omakapitaliinstrumendid | Võlaväärtpaberid | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud | Muu saadud tagatis | Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised |
| Kokku | millest: pandikirjad | millest: väärtpaberistamised | millest: valitsemissektori emiteeritud | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud | Keskpangad ja valitsemissektor | Finantssektori äriühingud | Finantssektorivälised äriühingud | Kodumajapidamised |
| | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | | millest: kinnisvaraga tagatud laenud | | millest: kinnisvaraga tagatud laenud |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 |
| 0010 | Keskpanga poolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud) | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | Börsivälised tuletisinstrumendid | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | Repolepingud | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | Muud tagatud hoiused kui repolepingud | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Emiteeritud pandikirjad | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Emiteeritud väärtpaberistamised | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Muud emiteeritud võlaväärpaberid kui pandikirjad ja väärtpaberistamised | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0170 | Muud koormatise allikad | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0180 | Tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0190 | Saadud koormatud tagatis kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0200 | aktsepteeritakse keskpankade puhul | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0210 | Saadud koormamata tagatis kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0220 | aktsepteeritakse keskpankade puhul | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0230 | Saadud koormatud + koormamata tagatis kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| |
| | Ei märgita konsolideeritud alusel kajastatavas vormis. |
| | Ei märgita ühelgi juhul.“ |

Koormatise allikad

Varad/Kohustused

Tagatise liik — Liigitamine varaliigi lõikes

Kokku

Nõudelaenud

Omakapitaliinstrumendid

Võlaväärtpaberid

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

Muu saadud tagatis

Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised

Kokku

millest: pandikirjad

millest: väärtpaberistamised

millest: valitsemissektori emiteeritud

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Keskpangad ja valitsemissektor

Finantssektori äriühingud

Finantssektorivälised äriühingud

Kodumajapidamised

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: kinnisvaraga tagatud laenud

millest: kinnisvaraga tagatud laenud

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0010

Keskpanga poolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud)

Saadud koormatud tagatis

0020

Sobitatud kohustused

0030

Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

Saadud koormatud tagatis

0040

Sobitatud kohustused

0050

Börsivälised tuletisinstrumendid

Saadud koormatud tagatis

0060

Sobitatud kohustused

0070

Repolepingud

Saadud koormatud tagatis

0080

Sobitatud kohustused

0090

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

Saadud koormatud tagatis

0100

Sobitatud kohustused

0110

Emiteeritud pandikirjad

Saadud koormatud tagatis

0120

Sobitatud kohustused

0130

Emiteeritud väärtpaberistamised

Saadud koormatud tagatis

0140

Sobitatud kohustused

0150

Muud emiteeritud võlaväärpaberid kui pandikirjad ja väärtpaberistamised

Saadud koormatud tagatis

0160

Sobitatud kohustused

0170

Muud koormatise allikad

Saadud koormatud tagatis

0180

Tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

0190

Saadud koormatud tagatis kokku

0200

aktsepteeritakse keskpankade puhul

0210

Saadud koormamata tagatis kokku

0220

aktsepteeritakse keskpankade puhul

0230

Saadud koormatud + koormamata tagatis kokku

Ei märgita konsolideeritud alusel kajastatavas vormis.

Ei märgita ühelgi juhul.“

---

IV LISA

„XVII LISA

VARA KOORMATISTE ARUANDLUSE JUHISED

Sisukord

| ÜLDISED JUHISED | 533 |
| --- | --- |

| 1. | STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED | 533 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | STRUKTUUR | 533 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | RAAMATUPIDAMISSTANDARD | 533 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED | 534 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | MÄRGI PÕHIMÕTTED | 534 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | KOHALDAMISE TASE | 534 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | PROPORTSIONAALSUS | 534 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | KOORMATISE MÄÄRATLUS | 534 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 535 |
| --- | --- |

| 2. | A OSA: KOORMATISTE ÜLEVAADE | 535 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | VORM: AE-ASS. ARUANDVA FINANTSINSTITUTSIOONI VARAD | 535 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 535 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 538 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 539 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | VORM: AE-COL. ARUANDVA FINANTSINSTITUTSIOONI SAADUD TAGATIS | 542 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 542 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 542 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 544 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.3. | VORM: AE-NPL. EMITEERITUD JA VEEL TAGATISEKS ANDMATA OMA PANDIKIRJAD JA VÄÄRTPABERISTAMISED | 546 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 546 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 546 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 547 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | VORM: AE-SOU. KOORMATISE ALLIKAD | 548 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 548 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 548 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 550 |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

| 3. | B OSA: TÄHTAJA ANDMED | 551 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 551 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | VORM: AE-MAT. TÄHTAJA ANDMED | 551 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 551 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 552 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 4. | C OSA: TINGIMUSLIKUD KOORMATISED | 553 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 553 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | STSENAARIUM A: KOORMATUD VARADE VÄHENEMINE 30 %. | 553 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | STSENAARIUM B: OLULISTE VALUUTADE NÕRGENEMINE 10 %. | 553 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | VORM: AE-CONT. TINGIMUSLIKUD KOORMATISED | 553 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 553 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 554 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 5. | D OSA: PANDIKIRJAD | 554 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 554 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | VORM: AE-CB. PANDIKIRJADE EMISSIOONID | 554 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | JUHISED Z-TELJE KOHTA | 555 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 555 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 555 |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

| 6. | E OSA: TÄIENDAVAD ANDMED | 558 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 558 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | VORM: AE-ADV1 ARUANDVA FINANTSINSTITUTSIOONI VARADE TÄIENDATUD VORM | 558 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 558 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 560 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.3. | VORM: AE-ADV2 ARUANDVA FINANTSINSTITUTSIOONI SAADUD TAGATISE TÄIENDATUD VORM | 561 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 561 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 561 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

ÜLDISED JUHISED

1.   STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED

1.1.   Struktuur

| 1. | Raamistik koosneb viiest vormide kogumist, mis sisaldavad kokku üheksat vormi järgmiselt.






  a) | A osa: Koormatiste ülevaade:






  — | vorm AE-ASS. Aruandva finantsinstitutsiooni varad |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

A osa: Koormatiste ülevaade:

—

vorm AE-ASS. Aruandva finantsinstitutsiooni varad

| — | vorm AE-COL. Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis |
| --- | --- |

—

vorm AE-COL. Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis

| — | vorm AE-NPL. Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised |
| --- | --- |

—

vorm AE-NPL. Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised

| — | vorm AE-SOU. Koormatise allikad |
| --- | --- |

—

vorm AE-SOU. Koormatise allikad

| b) | B osa: Tähtaja andmed:






  — | vorm AE-MAT. Tähtaja andmed |
| --- | --- | --- |

b)

B osa: Tähtaja andmed:

—

vorm AE-MAT. Tähtaja andmed

| c) | C osa: Tingimuslikud koormatised:






  — | vorm AE-CONT. Tingimuslikud koormatised |
| --- | --- | --- |

c)

C osa: Tingimuslikud koormatised:

—

vorm AE-CONT. Tingimuslikud koormatised

| d) | D osa: Pandikirjad:






  — | vorm AE-CB. Pandikirjade emissioonid |
| --- | --- | --- |

d)

D osa: Pandikirjad:

—

vorm AE-CB. Pandikirjade emissioonid

| e) | E osa: Täiendavad andmed:






  — | vorm AE-ADV-1. Aruandva finantsinstitutsiooni varade täiendatud vorm |
| --- | --- | --- |

e)

E osa: Täiendavad andmed:

—

vorm AE-ADV-1. Aruandva finantsinstitutsiooni varade täiendatud vorm

| — | vorm AE-ADV-2. Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatise täiendatud vorm |
| --- | --- |

—

vorm AE-ADV-2. Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatise täiendatud vorm

| 2. | Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele ja täiendav üksikasjalik teave aruandluse üldisemate aspektide kohta. |
| --- | --- |

2.

1.2.   Raamatupidamisstandard

| 3. | Finantsinstitutsioonid kajastavad bilansilist väärtust sellise raamatupidamistava kohaselt, mida nad kasutavad finantsteabe esitamiseks vastavalt artiklitele 11 ja 12. Finantsinstitutsioonid, kes ei pea finantsteavet esitama, kohaldavad oma vastavat raamatupidamistava. Vormis AE-SOU kajastavad finantsinstitutsioonid üldjuhul bilansilisi väärtusi koos raamatupidamisliku tasaarvestusega (selle olemasolul) kooskõlas varade ja tagatiste koormatise brutosumma kohta esitatava aruandlusega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesoleva lisa kohaldamisel osutavad lühendid „IAS“ ja „IFRS“ määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2 määratletud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Finantsinstitutsioonide jaoks, kes esitavad finantsteabe IFRS standardite kohaselt, on sisestatud viited asjakohastele IFRS standarditele. |
| --- | --- |

4.

1.3.   Nummerdamise põhimõtted

| 5. | Vormi veergude, ridade ja lahtrite tähistamiseks on käesolevas juhendis kasutatud järgmist üldist märget: {Vorm; Rida; Veerg}. Tärni kasutatakse selle väljendamiseks, et valideerimisele kuulub terve rida või veerg. Näiteks {AE-ASS; *; 2} osutab vormi AE-ASS veeru 2 kõigi ridade andmepunktidele. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui valideerimine on vormisisene, kasutatakse asjaomase vormi andmepunktidele osutamiseks järgmist märget: {Rida; Veerg}. |
| --- | --- |

6.

1.4.   Märgi põhimõtted

| 7. | XVI lisa vormides järgitakse V lisa 1. osa punktides 9 ja 10 kirjeldatud märgipõhimõtteid. |
| --- | --- |

7.

1.5.   Kohaldamise tase

| 8. | Vara koormatiste aruandluse kohaldamise puhul järgitakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 lõike 1 esimese lõigu punkti a kohaseid omavahendite aruandlusnõudeid. Seega ei pea finantsinstitutsioonid, kelle suhtes ei kohaldata usaldatavusnõudeid vastavalt kõnealuse nõuete määruse artiklile 7, esitama teavet vara koormatiste kohta. |
| --- | --- |

8.

1.6.   Proportsionaalsus

| 9. | Käesoleva määruse artikli 19 lõike 3 punkti c kohaldamisel arvutatakse vara koormatise tase järgmiselt:






  — | Koormatud varade ja tagatise bilansiline väärtus = {AE-ASS;0010;0010}– {AE-ASS;0015;0010} + {AE-COL;0130;0010}; |
| --- | --- | --- |

9.

—

Koormatud varade ja tagatise bilansiline väärtus = {AE-ASS;0010;0010}– {AE-ASS;0015;0010} + {AE-COL;0130;0010};

| — | Koguvarad ja -tagatis = {AE-ASS;0010;0010} + {AE-ASS;0010;0060}– {AE-ASS;0015;0010} + {AE-COL;0130;0010}+{AE-COL;0130;0040}; |
| --- | --- |

—

Koguvarad ja -tagatis = {AE-ASS;0010;0010} + {AE-ASS;0010;0060}– {AE-ASS;0015;0010} + {AE-COL;0130;0010}+{AE-COL;0130;0040};

| — | Vara koormatuse määr = (koormatud varade ja tagatise bilansiline väärtus)/(koguvarad ja -tagatis). |
| --- | --- |

—

Vara koormatuse määr = (koormatud varade ja tagatise bilansiline väärtus)/(koguvarad ja -tagatis).

| 10. | [välja jäetud] |
| --- | --- |

10.

1.7.   Koormatise määratlus

| 11. | Käesoleva lisa ja XVI lisa kohaldamisel käsitatakse vara koormatuna, kui see on antud tagatiseks või kui selle suhtes kehtib mis tahes kokkulepe tagada mis tahes tehingut, millest ei saa vara vabalt välja võtta, või parandada sellise tehingu krediidikvaliteeti.
  Oluline on märkida, et tagatiseks antud varasid, mille suhtes kohaldatakse mis tahes väljavõtmise piiranguid, nt varad, mille väljavõtmiseks või teiste varadega asendamiseks on vaja eelnevat nõusolekut, tuleb käsitada koormatuna. Määratlus ei põhine sõnaselgel õiguslikul määratlusel nagu omandiõiguse üleminek, vaid pigem majanduslikel põhimõtetel, kuna õigusraamistikud võivad riikide lõikes erineda. Määratlus on siiski tihedalt seotud lepingutingimustega. Euroopa Pangandusjärelevalve kohaselt kuuluvad kõnealuse määratluse alla järgmised lepingute liigid (mittetäielik loetelu):






  — | tagatud rahastamistehingud, sealhulgas repolepingud ja -tehingud, väärtpaberite laenuks andmise tehingud ja muud laadi tagatud laenuandmistehingud; |
| --- | --- | --- |

11.

Oluline on märkida, et tagatiseks antud varasid, mille suhtes kohaldatakse mis tahes väljavõtmise piiranguid, nt varad, mille väljavõtmiseks või teiste varadega asendamiseks on vaja eelnevat nõusolekut, tuleb käsitada koormatuna. Määratlus ei põhine sõnaselgel õiguslikul määratlusel nagu omandiõiguse üleminek, vaid pigem majanduslikel põhimõtetel, kuna õigusraamistikud võivad riikide lõikes erineda. Määratlus on siiski tihedalt seotud lepingutingimustega. Euroopa Pangandusjärelevalve kohaselt kuuluvad kõnealuse määratluse alla järgmised lepingute liigid (mittetäielik loetelu):

—

tagatud rahastamistehingud, sealhulgas repolepingud ja -tehingud, väärtpaberite laenuks andmise tehingud ja muud laadi tagatud laenuandmistehingud;

| — | eri tagatistehingud, nt tuletisinstrumentide turuväärtuse põhjal antud tagatis; |
| --- | --- |

—

eri tagatistehingud, nt tuletisinstrumentide turuväärtuse põhjal antud tagatis;

| — | tagatisega finantsgarantiid. Kui garantii kasutamata osa puhul ei kohaldata tagatise väljavõtmise piiranguid (nt eelnev nõusolek), tuleb jaotada ainult kasutatud summa (proportsionaalne jaotus); |
| --- | --- |

—

tagatisega finantsgarantiid. Kui garantii kasutamata osa puhul ei kohaldata tagatise väljavõtmise piiranguid (nt eelnev nõusolek), tuleb jaotada ainult kasutatud summa (proportsionaalne jaotus);

| — | kliiringsüsteemidele, kesksetele vastaspooltele ja muudele taristuettevõtjatele teenustele juurdepääsu tingimusena antud tagatis. See hõlmab tagatisfonde ja alustamise tagatisi; |
| --- | --- |

—

kliiringsüsteemidele, kesksetele vastaspooltele ja muudele taristuettevõtjatele teenustele juurdepääsu tingimusena antud tagatis. See hõlmab tagatisfonde ja alustamise tagatisi;

| — | keskpankade vahendeid. Eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid ei käsitata koormatuna, välja arvatud juhul, kui keskpank ei luba mis tahes paigutatud vara eelneva nõusolekuta välja võtta. Kasutamata finantsgarantiide puhul jaotatakse kasutamata osa (st keskpanga nõutavat miinimumi ületav summa) proportsionaalselt keskpanka paigutatud varade vahel; |
| --- | --- |

—

keskpankade vahendeid. Eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid ei käsitata koormatuna, välja arvatud juhul, kui keskpank ei luba mis tahes paigutatud vara eelneva nõusolekuta välja võtta. Kasutamata finantsgarantiide puhul jaotatakse kasutamata osa (st keskpanga nõutavat miinimumi ületav summa) proportsionaalselt keskpanka paigutatud varade vahel;

| — | väärtpaberistamise struktuuride alusvara, kui finantsvarade kajastamist finantsinstitutsiooni finantsvaradena ei ole lõpetatud. Koormatud varana ei võeta arvesse aluseks olevaid säilitatud väärtpabereid, välja arvatud juhul, kui kõnealused väärtpaberid on tehingu tagamiseks panditud või tagatiseks antud; |
| --- | --- |

—

väärtpaberistamise struktuuride alusvara, kui finantsvarade kajastamist finantsinstitutsiooni finantsvaradena ei ole lõpetatud. Koormatud varana ei võeta arvesse aluseks olevaid säilitatud väärtpabereid, välja arvatud juhul, kui kõnealused väärtpaberid on tehingu tagamiseks panditud või tagatiseks antud;

| — | pandikirjade emiteerimiseks kasutatud tagatiste kogumi varad. Pandikirjade aluseks olevaid varasid käsitatakse koormatuna, välja arvatud teatavatel juhtudel, kui finantsinstitutsioon hoiab vastavaid pandikirju („oma emiteeritud võlakirjad“); |
| --- | --- |

—

pandikirjade emiteerimiseks kasutatud tagatiste kogumi varad. Pandikirjade aluseks olevaid varasid käsitatakse koormatuna, välja arvatud teatavatel juhtudel, kui finantsinstitutsioon hoiab vastavaid pandikirju („oma emiteeritud võlakirjad“);

| — | üldpõhimõttena ei käsitata koormatuna varasid, mis on paigutatud vahenditesse, mida ei kasutata, ja mida saab vabalt välja võtta. |
| --- | --- |

—

üldpõhimõttena ei käsitata koormatuna varasid, mis on paigutatud vahenditesse, mida ei kasutata, ja mida saab vabalt välja võtta.

VORMIDE TÄITMISE JUHISED

2.   A OSA: KOORMATISTE ÜLEVAADE

| 12. | Koormatiste ülevaate vormides esitatakse eraldi varad, mida kasutatakse rahastamise või tagatise vajaduste toetamiseks bilansipäeva seisuga („koormatis teataval ajahetkel“), ja võimalike rahastamisvajaduste katmiseks kättesaadavad varad. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ülevaate vormis esitatakse aruandva finantsinstitutsiooni koormatud ja koormamata varad tabelina toodete lõikes. Sama jaotust kohaldatakse saadud tagatiste ja muude emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui pandikirjad ja väärtpaberistamised suhtes. |
| --- | --- |

13.

2.1.   Vorm: AE-ASS. Aruandva finantsinstitutsiooni varad

2.1.1.   Üldised märkused

| 14. | Selles punktis esitatakse peamisi tehingute liike käsitlevad juhised, mida tuleb AE vormide täitmisel arvesse võtta.
  Kõigi tehingute puhul, mis suurendavad finantsinstitutsiooni koormatise taset, on kaks aspekti, mida kajastatakse sõltumatult kõigis AE vormides. Selliseid tehinguid kajastatakse nii koormatise allikana kui ka koormatud vara või tagatisena.
  Järgmistes näidetes kirjeldatakse, kuidas kajastada eri liiki tehinguid käesolevas osas, kuid samu eeskirju kohaldatakse ka muude AE vormide puhul.
  a)   Tagatud hoius

  Tagatud hoiust kajastatakse järgmiselt:






  i) | hoiuse bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r0070; c0010}; |
| --- | --- | --- |

14.

Kõigi tehingute puhul, mis suurendavad finantsinstitutsiooni koormatise taset, on kaks aspekti, mida kajastatakse sõltumatult kõigis AE vormides. Selliseid tehinguid kajastatakse nii koormatise allikana kui ka koormatud vara või tagatisena.

Järgmistes näidetes kirjeldatakse, kuidas kajastada eri liiki tehinguid käesolevas osas, kuid samu eeskirju kohaldatakse ka muude AE vormide puhul.

a)   Tagatud hoius

Tagatud hoiust kajastatakse järgmiselt:

i)

hoiuse bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r0070; c0010};

| ii) | kui tagatis on aruandva finantsinstitutsiooni vara: kajastatakse selle bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c0010} ja {AE-SOU; r0070; c0030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c0040}; |
| --- | --- |

ii)

kui tagatis on aruandva finantsinstitutsiooni vara: kajastatakse selle bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c0010} ja {AE-SOU; r0070; c0030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c0040};

| iii) | kui aruandev finantsinstitutsioon on tagatise saanud, kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c0010}, {AE-SOU; r0070; c0030} ja {AE-SOU; r0070; c0040}. |
| --- | --- |

iii)

kui aruandev finantsinstitutsioon on tagatise saanud, kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c0010}, {AE-SOU; r0070; c0030} ja {AE-SOU; r0070; c0040}.

b)   Repolepingud/sobitatud repolepingud

Repolepinguid kajastatakse järgmiselt:

| i) | repolepingu bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r0050; c0010}; |
| --- | --- |

i)

repolepingu bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r0050; c0010};

| ii) | repolepingu tagatist kajastatakse järgmiselt:






  — | kui tagatis on aruandva finantsinstitutsiooni vara: kajastatakse selle bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c0010} ja {AE-SOU; r0050; c0030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c0040}; |
| --- | --- | --- |

ii)

repolepingu tagatist kajastatakse järgmiselt:

—

kui tagatis on aruandva finantsinstitutsiooni vara: kajastatakse selle bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c0010} ja {AE-SOU; r0050; c0030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c0040};

| — | kui aruandev finantsinstitutsioon on tagatise saanud varasema pöördrepolepingu kaudu (sobitatud repoleping), kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c0010}, {AE-SOU; r0050; c0030} ja{AE-SOU; r0050; c0040}. |
| --- | --- |

—

kui aruandev finantsinstitutsioon on tagatise saanud varasema pöördrepolepingu kaudu (sobitatud repoleping), kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c0010}, {AE-SOU; r0050; c0030} ja{AE-SOU; r0050; c0040}.

c)   Keskpankadepoolne rahastamine

Kuna keskpankadepoolne tagatisega rahastamine on tagatud hoiuse või repotehingu erijuhtum, mille puhul on vastaspool keskpank, kohaldatakse punkti 14 alapunktides a ja b esitatud eeskirju.

Tehingute puhul, kus ei ole võimalik kindlaks teha iga tehingu konkreetset tagatist, kuna tagatis on kogumisse koondatud, tuleb tagatis jaotada proportsionaalselt tagatise kogumi ülesehituse alusel.

Eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid ei käsitata koormatud varadena, välja arvatud juhul, kui keskpank ei luba mis tahes paigutatud vara eelneva nõusolekuta välja võtta. Kasutamata finantsgarantiide puhul jaotatakse kasutamata osa (st keskpanga nõutavat miinimumi ületav summa) proportsionaalselt keskpanka paigutatud varade vahel.

d)   Väärtpaberite laenuks andmine

Väärtpaberite rahalise tagatisega laenuks andmise puhul kohaldatakse repolepingute/sobitatud repolepingute puhul kohaldatavaid eeskirju.

Väärtpaberite rahalise tagatiseta laenuks andmist kajastatakse järgmiselt:

| i) | laenuks võetud väärtpaberite õiglast väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r0150; c0010}. Kui laenuandja ei saa laenuks antud väärtpaberite eest mingeid väärtpabereid, kuid saab selle asemel tasu, märgitakse {AE-SOU; r0150; c0010} nullina; |
| --- | --- |

i)

laenuks võetud väärtpaberite õiglast väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r0150; c0010}. Kui laenuandja ei saa laenuks antud väärtpaberite eest mingeid väärtpabereid, kuid saab selle asemel tasu, märgitakse {AE-SOU; r0150; c0010} nullina;

| ii) | kui tagatisena laenuks antud väärtpaberid on aruandva finantsinstitutsiooni vara: kajastatakse nende bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c0010} ja {AE-SOU; r0150; c0030}; kajastatakse nende õiglast väärtust {AE-ASS; *; c0040}; |
| --- | --- |

ii)

kui tagatisena laenuks antud väärtpaberid on aruandva finantsinstitutsiooni vara: kajastatakse nende bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c0010} ja {AE-SOU; r0150; c0030}; kajastatakse nende õiglast väärtust {AE-ASS; *; c0040};

| iii) | kui aruandev finantsinstitutsioon on saanud tagatisena laenuks antud väärtpabereid, kajastatakse nende õiglast väärtust {AE-COL; *; c0010}, {AE-SOU; r0150; c0030} ja {AE-SOU; r0150; c0040}. |
| --- | --- |

iii)

kui aruandev finantsinstitutsioon on saanud tagatisena laenuks antud väärtpabereid, kajastatakse nende õiglast väärtust {AE-COL; *; c0010}, {AE-SOU; r0150; c0030} ja {AE-SOU; r0150; c0040}.

e)   Tuletisinstrumendid (kohustused)

Tagatud tuletisinstrumente, mille õiglane väärtus on negatiivne, kajastatakse järgmiselt:

| i) | tuletisinstrumendi bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r0020; c0010}; |
| --- | --- |

i)

tuletisinstrumendi bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r0020; c0010};

| ii) | tagatist (positsiooni avamiseks nõutav alustamise tagatis ning tuletisinstrumentide turuväärtuse põhjal antud mis tahes tagatis) kajastatakse järgmiselt:






  — | kui see on aruandva finantsinstitutsiooni vara: kajastatakse selle bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c0010} ja {AE-SOU; r0020; c0030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c0040}; |
| --- | --- | --- |

ii)

tagatist (positsiooni avamiseks nõutav alustamise tagatis ning tuletisinstrumentide turuväärtuse põhjal antud mis tahes tagatis) kajastatakse järgmiselt:

—

kui see on aruandva finantsinstitutsiooni vara: kajastatakse selle bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c0010} ja {AE-SOU; r0020; c0030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c0040};

| — | kui see on aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c0010}, {AE-SOU; r0020; c0030} ja {AE-SOU; r0020; c0040}. |
| --- | --- |

—

kui see on aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c0010}, {AE-SOU; r0020; c0030} ja {AE-SOU; r0020; c0040}.

f)   Pandikirjad

Vara koormatiste aruandluse puhul käsitatakse pandikirjadena direktiivi 2009/65/EL artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud instrumente, olenemata sellest, kas kõnealused instrumendid on väärtpaberi õiguslikus vormis või mitte.

Pandikirjade suhtes ei kohaldata erieeskirju, kui aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud väärtpaberite osa ei säilitata.

Emiteeritud väärtpaberite osa säilitamise korral ja topelt arvessevõtmise vältimiseks kohaldatakse järgmist käsitlust:

| i) | kui oma pandikirju ei ole tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud väärtpabereid, mida ei ole veel tagatiseks antud, vormis AE-ASS koormamata varadena. Täiendav teave säilitatud pandikirjade kohta, mida ei ole veel tagatiseks antud (alusvara, koormamiseks kättesaadavate pandikirjade õiglane väärtus ja aktsepteeritavus ning koormamiseks kättesaamatute pandikirjade nimiväärtus), esitatakse vormis AE-NPL; |
| --- | --- |

i)

kui oma pandikirju ei ole tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud väärtpabereid, mida ei ole veel tagatiseks antud, vormis AE-ASS koormamata varadena. Täiendav teave säilitatud pandikirjade kohta, mida ei ole veel tagatiseks antud (alusvara, koormamiseks kättesaadavate pandikirjade õiglane väärtus ja aktsepteeritavus ning koormamiseks kättesaamatute pandikirjade nimiväärtus), esitatakse vormis AE-NPL;

| ii) | kui oma pandikirjad on tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud ja tagatiseks antud väärtpabereid, vormis AE-ASS koormatud varadena. |
| --- | --- |

ii)

kui oma pandikirjad on tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud ja tagatiseks antud väärtpabereid, vormis AE-ASS koormatud varadena.

Järgmises tabelis näidatakse, kuidas kajastada 100 euro väärtuses emiteeritud pandikirju, millest 15 % on säilitatud, kuid mitte tagatiseks antud, ja 10 % on säilitatud ja tagatiseks antud keskpangaga tehtud 11 euro suuruse repotehingu raames, kui tagatiste kogum hõlmab tagamata laene, mille bilansiline väärtus on 150 eurot.

| KOORMATISE ALLIKAD |
| --- |
| Liik | Summa | Lahtrid | Koormatud laenud | Lahtrid |
| Pandikirjad | 75 % (100) = 75 | {AE-Sources, r110, c010} | 75 % (150) = 112.5 | {AE-Assets, r100, c010}
  {AE-Sources, r110, c030} |
| Keskpankadepoolne rahastamine | 11 | {AE-Sources, r060, c010} | 10 % (150) = 15 | {AE-Assets, r100, c010}
  {AE-Sources, r060, c030} |
| MITTEKOORMATIS |
| Liik | Summa | Lahtrid | Koormatud laenud | Lahtrid |
| Säilitatud oma pandikirjad | 15 % (100) = 15 | {AE-Not pledged, r010, c040} | 15 % (150) = 22.5 | {AE-Assets, r100, c060}
  {AE-Not pledged, r020, c010} |

KOORMATISE ALLIKAD

Liik

Summa

Lahtrid

Koormatud laenud

Lahtrid

Pandikirjad

75 % (100) = 75

{AE-Sources, r110, c010}

75 % (150) = 112.5

{AE-Assets, r100, c010}

{AE-Sources, r110, c030}

Keskpankadepoolne rahastamine

11

{AE-Sources, r060, c010}

10 % (150) = 15

{AE-Assets, r100, c010}

{AE-Sources, r060, c030}

MITTEKOORMATIS

Liik

Summa

Lahtrid

Koormatud laenud

Lahtrid

Säilitatud oma pandikirjad

15 % (100) = 15

{AE-Not pledged, r010, c040}

15 % (150) = 22.5

{AE-Assets, r100, c060}

{AE-Not pledged, r020, c010}

g)   Väärtpaberistamised

Väärtpaberistamised on aruandva finantsinstitutsiooni hoitavad võlaväärtpaberid, mis tulenevad väärtpaberistamise tehingust nõuete määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 61 tähenduses.

Bilansis kajastavate väärtpaberistamiste (väärtpaberistamised, mille kajastamist ei ole lõpetatud) suhtes kohaldatakse pandikirjade suhtes kohaldatavaid eeskirju.

Väärtpaberistamiste puhul, mille kajastamine bilansis on lõpetatud, puudub koormatis juhul, kui finantsinstitutsioon hoiab teatavat osa väärtpaberitest. Kõnealuseid väärtpabereid kajastatakse aruandva finantsinstitutsiooni kauplemisportfellis või selle väliselt nagu mis tahes muid kolmanda isiku emiteeritud väärtpabereid.

2.1.2.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Read | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Aruandva finantsinstitutsiooni varad

  IAS 1.9 (a), rakendusjuhised (IG) 6 Aruandva finantsinstitutsiooni bilansis kajastatavad koguvarad. |
| 0015 | millest: kvalifitseeruvad usaldusvarad

  Usaldusvarad, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | neid kajastatakse finantsinstitutsiooni bilansis riiklike üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt vastavalt direktiivi 86/635/EMÜ artiklile 10; |

Read

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Aruandva finantsinstitutsiooni varad

IAS 1.9 (a), rakendusjuhised (IG) 6 Aruandva finantsinstitutsiooni bilansis kajastatavad koguvarad.

0015

millest: kvalifitseeruvad usaldusvarad

Usaldusvarad, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

a)

neid kajastatakse finantsinstitutsiooni bilansis riiklike üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt vastavalt direktiivi 86/635/EMÜ artiklile 10;

| b) | need vastavad rahvusvahelises finantsaruandlusstandardis (IFRS) 9 sätestatud kajastamata jätmise kriteeriumidele, mida kohaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002; |
| --- | --- |

b)

need vastavad rahvusvahelises finantsaruandlusstandardis (IFRS) 9 sätestatud kajastamata jätmise kriteeriumidele, mida kohaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002;

| c) | need vastavad IFRS 10 sätestatud konsolideerimata jätmise kriteeriumidele, mida kohaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

c)

need vastavad IFRS 10 sätestatud konsolideerimata jätmise kriteeriumidele, mida kohaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002, kui see on asjakohane.

0020

Nõudelaenud

IAS 1.54 (i)

Finantsinstitutsioonid kajastavad keskpankade ning muude finantsinstitutsioonide vastu olevaid rahalisi nõudeid. Sularaha, mis hõlmab hoitavaid siseriiklikke ja välismaised ringluses olevaid pangatähti ja münte, mida üldiselt kasutatakse maksete tegemiseks, kajastatakse real „muud varad“.

0030

Omakapitaliinstrumendid

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavad omakapitaliinstrumendid, nagu on määratletud standardis IAS 32.1.

0040

Võlaväärtpaberid

V lisa 1. osa punkt 31.

Finantsinstitutsioonid kajastavad aruandva finantsinstitutsiooni hoitavaid võlainstrumente, mis on emiteeritud väärtpaberitena ning ei ole määruse (EL) 2021/379 (1) kohaselt laenud.

0050

millest: pandikirjad

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavad võlaväärtpaberid, mis on direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud võlakirjad.

0060

millest: väärtpaberistamised

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavad võlaväärtpaberid, mis on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 61 määratletud väärtpaberistamised.

0070

millest: valitsemissektori emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud valitsemissektor.

0080

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud V lisa 1. osa punkti 42 alapunktides c ja d määratletud finantssektori äriühingud.

0090

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud V lisa 1. osa punkti 42 alapunktis e määratletud finantssektorivälised äriühingud.

0100

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

Laenud ja ettemaksed, mis on võlainstrumendid, v.a aruandvate finantsinstitutsioonide hoitavad väärtpaberid; muud kui nõudmiseni saldod.

0110

millest: kinnisvaraga tagatud laenud

Muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on vastavalt V lisa 2. osa punktile 86 kinnisvaraga tagatud.

0120

Muud varad

Aruandva finantsinstitutsiooni bilansis kajastatud varad, mida ei ole kajastatud ridadel 0020–0040 ja 0100 ning mis erinevad oma võlaväärtpaberitest ja oma võlaomakapitaliinstrumentidest, mille kajastamist bilansis ei või lõpetada finantsinstitutsioon, kes ei kohalda IFRSi.

Sel juhul kajastatakse oma võlainstrumente vormi AE-COL real 0240 ning oma omakapitaliinstrumendid jäetakse vara koormatiste aruandlusest välja.

2.1.3.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Koormatud varade bilansiline väärtus

  Finantsinstitutsioonid kajastavad oma selliste varade bilansilist väärtust, mis on koormatud vastavalt käesoleva lisa punktis 11 osutatud vara koormatise määratlusele. Bilansiline väärtus (IFRSi kohaselt „bilansiline (jääk)maksumus“) on summa, mis kajastatakse bilansi aktiva poolel. |
| 0020 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 0030 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.
  Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 0035 | millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

  Selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mida tinglikult aktsepteeritakse äärmiselt kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varadena (EHQLA) ja kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varadena (HQLA).
  Käesoleva määruse kohaldamisel on tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA sellised varad, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastaksid kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, kui neid ei käsitataks koormatud varadena vastavalt käesolevale lisale.
  Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA peavad vastama ka delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA bilansiline väärtus on bilansiline väärtus enne kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist. |
| 0040 | Koormatud varade õiglane väärtus

  IFRS 13 ning direktiivi 2013/34/EL artikkel 8 finantsinstitutsioonide puhul, kes ei kohalda IFRSi.
  Finantsinstitutsioonid kajastavad oma selliste võlaväärtpaberite õiglast väärtust, mis on koormatud vastavalt käesoleva lisa punktis 11 osutatud vara koormatise määratlusele.
  Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustise üleandmiseks (vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine“). |
| 0050 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormatud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.
  Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 0055 | millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

  Selliste koormatud varade õiglane väärtus, mida tinglikult aktsepteeritakse EHQLAna ja HQLAna.
  Käesoleva määruse kohaldamisel on tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA sellised varad, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastaksid kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, kui neid ei käsitataks koormatud varadena vastavalt käesolevale lisale. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA peavad vastama ka delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA õiglane väärtus on õiglane väärtus enne kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist. |
| 0060 | Koormamata varade bilansiline väärtus

  Finantsinstitutsioonid kajastavad oma selliste varade bilansilist väärtust, mis on koormamata vastavalt käesoleva lisa punktis 11 osutatud vara koormatise määratlusele.
  Bilansiline väärtus on summa, mida kajastatakse bilansi aktiva poolel. |
| 0070 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormamata varade bilansiline väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 0080 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormamata varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.
  Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 0085 | millest EHQLA ja HQLA

  Selliste koormamata EHQLAde ja HQLAde bilansiline väärtus, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastavad kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, samuti kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele.
  EHQLA ja HQLA bilansiline väärtus on bilansiline väärtus enne delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist. |
| 0090 | Koormamata varade õiglane väärtus

  IFRS 13 ning direktiivi 2013/34/EL artikkel 8 finantsinstitutsioonide puhul, kes ei kohalda IFRSi.
  Finantsinstitutsioonid kajastavad oma selliste võlaväärtpaberite õiglast väärtust, mis on koormamata vastavalt käesoleva lisa punktis 11 osutatud vara koormatise määratlusele.
  Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustise üleandmiseks (vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine“). |
| 0100 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormamata võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.
  Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 0105 | millest EHQLA ja HQLA

  Selliste koormamata EHQLAde ja HQLAde õiglane väärtus, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastavad kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, samuti kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele.
  EHQLA ja HQLA õiglane väärtus on õiglane väärtus enne delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Koormatud varade bilansiline väärtus

Finantsinstitutsioonid kajastavad oma selliste varade bilansilist väärtust, mis on koormatud vastavalt käesoleva lisa punktis 11 osutatud vara koormatise määratlusele. Bilansiline väärtus (IFRSi kohaselt „bilansiline (jääk)maksumus“) on summa, mis kajastatakse bilansi aktiva poolel.

0020

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

0030

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.

Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

0035

millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

Selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mida tinglikult aktsepteeritakse äärmiselt kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varadena (EHQLA) ja kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varadena (HQLA).

Käesoleva määruse kohaldamisel on tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA sellised varad, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastaksid kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, kui neid ei käsitataks koormatud varadena vastavalt käesolevale lisale.

Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA peavad vastama ka delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA bilansiline väärtus on bilansiline väärtus enne kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist.

0040

Koormatud varade õiglane väärtus

IFRS 13 ning direktiivi 2013/34/EL artikkel 8 finantsinstitutsioonide puhul, kes ei kohalda IFRSi.

Finantsinstitutsioonid kajastavad oma selliste võlaväärtpaberite õiglast väärtust, mis on koormatud vastavalt käesoleva lisa punktis 11 osutatud vara koormatise määratlusele.

Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustise üleandmiseks (vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine“).

0050

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormatud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.

Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

0055

millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

Selliste koormatud varade õiglane väärtus, mida tinglikult aktsepteeritakse EHQLAna ja HQLAna.

Käesoleva määruse kohaldamisel on tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA sellised varad, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastaksid kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, kui neid ei käsitataks koormatud varadena vastavalt käesolevale lisale. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA peavad vastama ka delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA õiglane väärtus on õiglane väärtus enne kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist.

0060

Koormamata varade bilansiline väärtus

Finantsinstitutsioonid kajastavad oma selliste varade bilansilist väärtust, mis on koormamata vastavalt käesoleva lisa punktis 11 osutatud vara koormatise määratlusele.

Bilansiline väärtus on summa, mida kajastatakse bilansi aktiva poolel.

0070

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormamata varade bilansiline väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

0080

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormamata varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.

Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

0085

millest EHQLA ja HQLA

Selliste koormamata EHQLAde ja HQLAde bilansiline väärtus, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastavad kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, samuti kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele.

EHQLA ja HQLA bilansiline väärtus on bilansiline väärtus enne delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist.

0090

Koormamata varade õiglane väärtus

IFRS 13 ning direktiivi 2013/34/EL artikkel 8 finantsinstitutsioonide puhul, kes ei kohalda IFRSi.

Finantsinstitutsioonid kajastavad oma selliste võlaväärtpaberite õiglast väärtust, mis on koormamata vastavalt käesoleva lisa punktis 11 osutatud vara koormatise määratlusele.

Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustise üleandmiseks (vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine“).

0100

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste koormamata võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.

Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

0105

millest EHQLA ja HQLA

Selliste koormamata EHQLAde ja HQLAde õiglane väärtus, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastavad kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, samuti kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele.

EHQLA ja HQLA õiglane väärtus on õiglane väärtus enne delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist.

2.2.   Vorm: AE-COL. Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis

2.2.1.   Üldised märkused

| 15. | Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatise ja muude emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised puhul, jagatakse kategooria „koormamata varad“ kaheks – „koormamiseks kättesaadavad“ või koormamiseks potentsiaalselt aktsepteeritavad varad ning „koormamiseks kättesaamatud“ varad. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Varad on „koormamiseks kättesaamatud“, kui need on saadud tagatisena ning aruandev finantsinstitutsioon ei tohi neid müüa ega uuesti tagatiseks anda, välja arvatud tagatise omaniku makseviivituse korral. Muud emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised on koormamiseks kättesaamatud, kui emissiooni tingimustes on mis tahes piirangud hoitavate väärtpaberite müümiseks või uuesti tagatiseks andmiseks. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vara koormatiste aruandluse puhul kajastatakse tasu eest ilma rahalist või mitterahalist tagatist andmata laenuks võetud väärtpabereid saadud tagatisena. |
| --- | --- |

17.

2.2.2.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Read | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0130 | Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis

  Kõik aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatise klassid |
| 0140 | Nõudelaenud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab nõudelaenusid.
  Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0020. |
| 0150 | Omakapitaliinstrumendid

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab omakapitaliinstrumente.
  Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0030. |
| 0160 | Võlaväärtpaberid

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab võlaväärtpabereid.
  Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0040. |
| 0170 | millest: pandikirjad

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab pandikirju.
  Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0050. |
| 0180 | millest: väärtpaberistamised

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab väärtpaberistamisi.
  Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0060. |
| 0190 | millest: valitsemissektori emiteeritud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab valitsemissektori emiteeritud võlaväärtpabereid.
  Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0070. |
| 0200 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab finantssektori äriühingute emiteeritud võlaväärtpabereid.
  Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0080. |
| 0210 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud võlaväärtpabereid.
  Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0090. |
| 0220 | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab muid laene ja ettemakseid kui nõudelaenud.
  Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0100. |
| 0230 | Muu saadud tagatis

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab muid varasid.
  Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0120. |
| 0240 | Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised

  Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud säilitatud oma võlaväärtpaberid, mis ei ole emiteeritud oma pandikirjad ega emiteeritud oma väärtpaberistamised.
  Kuna emiteeritud säilitatud või tagasiostetud oma võlaväärtpaberid vastavalt standardile IAS 39.42 vähendavad seotud finantskohustusi, ei arvata kõnealuseid väärtpabereid aruandva finantsinstitutsiooni varade kategooria alla (vormi AE-ASS rida 0010). Oma võlaväärtpaberid, mille kajastamist bilansis ei või lõpetada finantsinstitutsioon, kes ei kohalda IFRSi, kajastatakse selles reas.
  Emiteeritud oma pandikirju ega emiteeritud oma väärtpaberistamisi ei kajastata selle kategooria all, kuna neil juhtudel kohaldatakse topelt arvessevõtmise vältimiseks erinevaid eeskirju.






  a) | Kui oma võlaväärtpaberid on tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi/alusvara summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud ja tagatiseks antud väärtpabereid, vormis AE-ASS koormatud varadena. |

Read

Viited õigussätetele ja juhised

0130

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis

Kõik aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatise klassid

0140

Nõudelaenud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab nõudelaenusid.

Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0020.

0150

Omakapitaliinstrumendid

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab omakapitaliinstrumente.

Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0030.

0160

Võlaväärtpaberid

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab võlaväärtpabereid.

Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0040.

0170

millest: pandikirjad

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab pandikirju.

Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0050.

0180

millest: väärtpaberistamised

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab väärtpaberistamisi.

Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0060.

0190

millest: valitsemissektori emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab valitsemissektori emiteeritud võlaväärtpabereid.

Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0070.

0200

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab finantssektori äriühingute emiteeritud võlaväärtpabereid.

Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0080.

0210

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud võlaväärtpabereid.

Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0090.

0220

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab muid laene ja ettemakseid kui nõudelaenud.

Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0100.

0230

Muu saadud tagatis

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis hõlmab muid varasid.

Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 0120.

0240

Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised

Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud säilitatud oma võlaväärtpaberid, mis ei ole emiteeritud oma pandikirjad ega emiteeritud oma väärtpaberistamised.

Kuna emiteeritud säilitatud või tagasiostetud oma võlaväärtpaberid vastavalt standardile IAS 39.42 vähendavad seotud finantskohustusi, ei arvata kõnealuseid väärtpabereid aruandva finantsinstitutsiooni varade kategooria alla (vormi AE-ASS rida 0010). Oma võlaväärtpaberid, mille kajastamist bilansis ei või lõpetada finantsinstitutsioon, kes ei kohalda IFRSi, kajastatakse selles reas.

Emiteeritud oma pandikirju ega emiteeritud oma väärtpaberistamisi ei kajastata selle kategooria all, kuna neil juhtudel kohaldatakse topelt arvessevõtmise vältimiseks erinevaid eeskirju.

a)

Kui oma võlaväärtpaberid on tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi/alusvara summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud ja tagatiseks antud väärtpabereid, vormis AE-ASS koormatud varadena.

| b) | Kui oma võlaväärtpaberid ei ole veel tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi/alusvara summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud väärtpabereid, mida ei ole veel tagatiseks antud, vormis AE-ASS koormamata varadena. Täiendav teave kõnealust teist liiki oma võlaväärtpaberite kohta, mida ei ole veel tagatiseks antud (alusvara, koormamiseks kättesaadavate väärtpaberite õiglane väärtus ja aktsepteeritavus ning koormamiseks kättesaamatute väärtpaberite nimiväärtus) esitatakse vormis AE-NPL. |
| --- | --- |

b)

Kui oma võlaväärtpaberid ei ole veel tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi/alusvara summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud väärtpabereid, mida ei ole veel tagatiseks antud, vormis AE-ASS koormamata varadena. Täiendav teave kõnealust teist liiki oma võlaväärtpaberite kohta, mida ei ole veel tagatiseks antud (alusvara, koormamiseks kättesaadavate väärtpaberite õiglane väärtus ja aktsepteeritavus ning koormamiseks kättesaamatute väärtpaberite nimiväärtus) esitatakse vormis AE-NPL.

0245

Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised

Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised.

Topelt arvessevõtmise vältimiseks kohaldatakse aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja hoitavate oma pandikirjade ja väärtpaberistamiste suhtes järgmisi eeskirju.

| a) | Kui kõnealused väärtpaberid on tagatiseks antud, kajastatakse neid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS (F 32.01) koormatud varana. Oma pandikirjade ja väärtpaberistamiste tagatiseks andmise korral on rahastamisallikas uus tehing, millega väärtpaberid tagatiseks antakse (keskpangapoolne rahastamine või muud liiki tagatud rahastamine), mitte pandikirjade või väärtpaberistamiste esmane emiteerimine. |
| --- | --- |

a)

Kui kõnealused väärtpaberid on tagatiseks antud, kajastatakse neid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS (F 32.01) koormatud varana. Oma pandikirjade ja väärtpaberistamiste tagatiseks andmise korral on rahastamisallikas uus tehing, millega väärtpaberid tagatiseks antakse (keskpangapoolne rahastamine või muud liiki tagatud rahastamine), mitte pandikirjade või väärtpaberistamiste esmane emiteerimine.

| b) | Kui kõnealused väärtpaberid ei ole veel tagatiseks antud, kajastatakse neid väärtpabereid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS (F32.01) koormamata varana. |
| --- | --- |

b)

Kui kõnealused väärtpaberid ei ole veel tagatiseks antud, kajastatakse neid väärtpabereid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS (F32.01) koormamata varana.

0250

KOGUVARAD, SAADUD TAGATIS JA EMITEERITUD OMA VÕLAVÄÄRTPABERID

Kõik aruandva finantsinstitutsiooni bilansis kajastatud varad, kõik aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatise klassid ning aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud säilitatud oma võlaväärtpaberid, mis ei ole emiteeritud oma pandikirjad või emiteeritud oma väärtpaberistamised.

2.2.3.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Saadud koormatud tagatise või emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus

  Finantsinstitutsioonid kajastavad saadud tagatise või nende hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglast väärtust, mis on koormatud vastavalt käesoleva lisa punktis 11 osutatud vara koormatise määratlusele.
  Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustise üleandmiseks (vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine“). |
| 0020 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud koormatud tagatise või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 0030 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Aruandva finantsinstitutsiooni sellise saadud koormatud tagatise või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.
  Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 0035 | millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

  Finantsinstitutsiooni saadud sellise koormatud tagatise (sealhulgas väärtpaberite laenuks võtmise tehingute raames) või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida tinglikult aktsepteeritakse EHQLAna ja HQLAna.
  Käesoleva määruse kohaldamisel on tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA finantsinstitutsiooni saadud tagatis või tema emiteeritud hoitavad/säilitatud oma võlaväärtpaberid, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastaksid kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, kui neid ei käsitataks koormatud varadena vastavalt käesolevale lisale. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja koormatud HQLA peavad vastama ka delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA õiglane väärtus on õiglane väärtus enne delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist. |
| 0040 | Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud sellise tagatise õiglane väärtus, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadav, kuna aruandval finantsinstitutsioonil on lubatud neid müüa või uuesti tagatiseks anda tagatise omaniku makseviivituse puudumise korral. See hõlmab ka selliste muude emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglast väärtust, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadavad. |
| 0050 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Sellise saadud tagatise või muude selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad ja mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 0060 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Sellise saadud tagatise või muude selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglane väärtus, mis koormamiseks kättesaadavad ja mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.
  Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 0065 | millest EHQLA ja HQLA

  Finantsinstitutsiooni saadud sellise koormamata tagatise või selliste muude emiteeritud hoitavate/säilitatud koormamata oma võlaväärtpaberite kui koormamiseks kättesaadavad pandikirjad või väärtpaberistamise positsioonid õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse EHQLAna ja HQLAna ning mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastavad kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, samuti kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele.
  EHQLA ja HQLA õiglane väärtus on õiglane väärtus enne delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist. |
| 0070 | Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud sellise tagatise nimiväärtus, mis on koormamata ja koormamiseks kättesaamatu.
  See hõlmab ka aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud selliste muude oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või säilitatud väärtpaberistamised nimiväärtust, mis on koormamata ja koormamiseks kättesaamatud. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Saadud koormatud tagatise või emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus

Finantsinstitutsioonid kajastavad saadud tagatise või nende hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglast väärtust, mis on koormatud vastavalt käesoleva lisa punktis 11 osutatud vara koormatise määratlusele.

Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustise üleandmiseks (vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine“).

0020

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud koormatud tagatise või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

0030

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Aruandva finantsinstitutsiooni sellise saadud koormatud tagatise või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.

Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

0035

millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

Finantsinstitutsiooni saadud sellise koormatud tagatise (sealhulgas väärtpaberite laenuks võtmise tehingute raames) või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida tinglikult aktsepteeritakse EHQLAna ja HQLAna.

Käesoleva määruse kohaldamisel on tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA finantsinstitutsiooni saadud tagatis või tema emiteeritud hoitavad/säilitatud oma võlaväärtpaberid, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastaksid kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, kui neid ei käsitataks koormatud varadena vastavalt käesolevale lisale. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja koormatud HQLA peavad vastama ka delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA õiglane väärtus on õiglane väärtus enne delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist.

0040

Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud sellise tagatise õiglane väärtus, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadav, kuna aruandval finantsinstitutsioonil on lubatud neid müüa või uuesti tagatiseks anda tagatise omaniku makseviivituse puudumise korral. See hõlmab ka selliste muude emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglast väärtust, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadavad.

0050

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Sellise saadud tagatise või muude selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad ja mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

0060

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Sellise saadud tagatise või muude selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglane väärtus, mis koormamiseks kättesaadavad ja mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.

Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

0065

millest EHQLA ja HQLA

Finantsinstitutsiooni saadud sellise koormamata tagatise või selliste muude emiteeritud hoitavate/säilitatud koormamata oma võlaväärtpaberite kui koormamiseks kättesaadavad pandikirjad või väärtpaberistamise positsioonid õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse EHQLAna ja HQLAna ning mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastavad kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, samuti kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele.

EHQLA ja HQLA õiglane väärtus on õiglane väärtus enne delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist.

0070

Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud sellise tagatise nimiväärtus, mis on koormamata ja koormamiseks kättesaamatu.

See hõlmab ka aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud selliste muude oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või säilitatud väärtpaberistamised nimiväärtust, mis on koormamata ja koormamiseks kättesaamatud.

2.3.   Vorm: AE-NPL. Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised

2.3.1.   Üldised märkused

| 18. | Topelt arvessevõtmise vältimiseks kohaldatakse aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja hoitavate oma pandikirjade ja väärtpaberistamiste suhtes järgmisi eeskirju.






  a) | Kui kõnealused väärtpaberid on tagatiseks antud, kajastatakse neid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS koormatud varana. Oma pandikirjade ja väärtpaberistamiste tagatiseks andmise korral on rahastamisallikas uus tehing, millega väärtpaberid tagatiseks antakse (keskpangapoolne rahastamine või muud liiki tagatud rahastamine), mitte pandikirjade või väärtpaberistamiste esmane emiteerimine. |
| --- | --- | --- |

18.

a)

Kui kõnealused väärtpaberid on tagatiseks antud, kajastatakse neid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS koormatud varana. Oma pandikirjade ja väärtpaberistamiste tagatiseks andmise korral on rahastamisallikas uus tehing, millega väärtpaberid tagatiseks antakse (keskpangapoolne rahastamine või muud liiki tagatud rahastamine), mitte pandikirjade või väärtpaberistamiste esmane emiteerimine.

| b) | Kui kõnealused väärtpaberid ei ole veel tagatiseks antud, kajastatakse neid väärtpabereid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS koormamata varana. |
| --- | --- |

b)

Kui kõnealused väärtpaberid ei ole veel tagatiseks antud, kajastatakse neid väärtpabereid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS koormamata varana.

2.3.2.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Read | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised

  Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised. |
| 0020 | Säilitatud emiteeritud pandikirjad

  Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma pandikirjad. |
| 0030 | Säilitatud emiteeritud väärtpaberistamised

  Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamised. |
| 0040 | Kõrgema nõudeõiguse järguga

  Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamiste kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad.
  Vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 67. |
| 0050 | Mezzanine väärtpaberistamise seeriad

  Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata mezzanine väärtpaberistamise seeriad.

  Mezzanine väärtpaberistamise seeriatena käsitatakse kõiki seeriaid, mis ei ole kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad, st viimasena kahjumit katvad seeriad, ega esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriad. Vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 67. |
| 0060 | Esimese järjekoha kahju

  Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamiste esimese järjekoha kahju seeriad.
  Vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 67. |

Read

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised

Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised.

0020

Säilitatud emiteeritud pandikirjad

Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma pandikirjad.

0030

Säilitatud emiteeritud väärtpaberistamised

Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamised.

0040

Kõrgema nõudeõiguse järguga

Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamiste kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad.

Vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 67.

0050

Mezzanine väärtpaberistamise seeriad

Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata mezzanine väärtpaberistamise seeriad.

Mezzanine väärtpaberistamise seeriatena käsitatakse kõiki seeriaid, mis ei ole kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad, st viimasena kahjumit katvad seeriad, ega esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriad. Vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 67.

0060

Esimese järjekoha kahju

Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamiste esimese järjekoha kahju seeriad.

Vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 67.

2.3.3.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Alusvarakogumi bilansiline väärtus

  Sellise tagatiste kogumi/alusvara bilansiline väärtus, millega kaetakse säilitatud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirju ja oma väärtpaberistamisi. |
| 0020 | Selliste emiteeritud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

  Selliste säilitatud oma pandikirjade ja oma väärtpaberistamiste õiglane väärtus, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadavad. |
| 0030 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Selliste säilitatud oma pandikirjade ja oma väärtpaberistamiste õiglane väärtus, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | need on koormamata; |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Alusvarakogumi bilansiline väärtus

Sellise tagatiste kogumi/alusvara bilansiline väärtus, millega kaetakse säilitatud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirju ja oma väärtpaberistamisi.

0020

Selliste emiteeritud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

Selliste säilitatud oma pandikirjade ja oma väärtpaberistamiste õiglane väärtus, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadavad.

0030

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Selliste säilitatud oma pandikirjade ja oma väärtpaberistamiste õiglane väärtus, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

a)

need on koormamata;

| b) | need on koormamiseks kättesaadavad; |
| --- | --- |

b)

need on koormamiseks kättesaadavad;

| c) | neid aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs. |
| --- | --- |

c)

neid aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.

Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

0035

millest tinglikult aktsepteeritud EHQLA ja HQLA

Finantsinstitutsiooni saadud sellise koormatud tagatise (sealhulgas väärtpaberite laenuks võtmise tehingute raames) või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida tinglikult aktsepteeritakse EHQLAna ja HQLAna.

Käesoleva määruse kohaldamisel on tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA finantsinstitutsiooni saadud tagatis või tema emiteeritud hoitavad/säilitatud oma võlaväärtpaberid, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklites 10–13 ning mis vastaksid kõnealuse delegeeritud määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud üld- ja tegevusnõuetele, kui neid ei käsitataks koormatud varadena vastavalt XVII lisale. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja koormatud HQLA peavad vastama ka delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 ja 35–37 kohastele riskipositsiooni klassi põhistele nõuetele. Tinglikult aktsepteeritud koormatud EHQLA ja tinglikult aktsepteeritud koormatud HQLA õiglane väärtus on õiglane väärtus enne delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 10–16 kohaste väärtuskärbete kohaldamist.

0040

Selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud

Selliste säilitatud oma pandikirjade ja oma väärtpaberistamiste nimiväärtus, mis on koormamata ning koormamiseks kättesaamatud.

2.4.   Vorm: AE-SOU. Koormatise allikad

2.4.1.   Üldised märkused

| 19. | Selles vormis esitatakse teave selle kohta, kui olulised on aruandva finantsinstitutsiooni jaoks erinevad koormatise allikad, sealhulgas rahastamisega mitteseotud allikad, nagu saadud siduvad laenuandmiskohustused või finantsgarantiid ning väärtpaberite laenuksandmine ilma rahalise tagatiseta. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vormides AE-ASS ja AE-COL kajastatavad varade ja saadud tagatise kogusummad vastavad järgmisele valideerimisreeglile: {AE-SOU; r0170; c0030} = {AE-ASS; r0010; c0010} + {AE-COL; r0130; c0010} + {AE-COL; r0240; c0010}. |
| --- | --- |

20.

2.4.2.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Read | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus

  Aruandva finantsinstitutsiooni valitud tagatud finantskohustuste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste kohustustega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis. |
| 0020 | Tuletisinstrumendid

  Aruandva finantsinstitutsiooni selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused ja mille õiglane väärtus on negatiivne, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis. |
| 0030 | millest: börsivälised

  Aruandva finantsinstitutsiooni selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, millega kaubeldakse börsiväliselt, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaasneb vara koormatis. |
| 0040 | Hoiused

  Aruandva finantsinstitutsiooni tagatud hoiuste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis. |
| 0050 | Repolepingud

  Aruandva finantsinstitutsiooni repolepingute bilansiline brutoväärtus (ilma raamatupidamistavades lubatud tasaarvestuseta), kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.
  „Repolepingud“ („repod“) on tehingud, mille käigus aruandev finantsinstitutsioon saab sularaha teatava hinnaga müüdud finantsvarade vastu ja millega kaasneb siduv kohustus osta samad (või identsed) varad tagasi kindlaksmääratud hinnaga konkreetsel kuupäeval tulevikus. Repolepingutena tuleb kajastada kõiki järgmisi repo-tüüpi tehinguid:






  a) | summad, mis on saadud kolmandale isikule rahalise tagatise vastu väärtpaberite laenuks andmise vormis ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest, ning |

Read

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus

Aruandva finantsinstitutsiooni valitud tagatud finantskohustuste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste kohustustega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0020

Tuletisinstrumendid

Aruandva finantsinstitutsiooni selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused ja mille õiglane väärtus on negatiivne, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0030

millest: börsivälised

Aruandva finantsinstitutsiooni selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, millega kaubeldakse börsiväliselt, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaasneb vara koormatis.

0040

Hoiused

Aruandva finantsinstitutsiooni tagatud hoiuste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0050

Repolepingud

Aruandva finantsinstitutsiooni repolepingute bilansiline brutoväärtus (ilma raamatupidamistavades lubatud tasaarvestuseta), kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

„Repolepingud“ („repod“) on tehingud, mille käigus aruandev finantsinstitutsioon saab sularaha teatava hinnaga müüdud finantsvarade vastu ja millega kaasneb siduv kohustus osta samad (või identsed) varad tagasi kindlaksmääratud hinnaga konkreetsel kuupäeval tulevikus. Repolepingutena tuleb kajastada kõiki järgmisi repo-tüüpi tehinguid:

a)

summad, mis on saadud kolmandale isikule rahalise tagatise vastu väärtpaberite laenuks andmise vormis ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest, ning

| b) | summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest. |
| --- | --- |

b)

summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest.

0060

millest: keskpangad

Aruandva finantsinstitutsiooni ja keskpanga vaheliste repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb vara koormatis.

0070

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

Aruandva finantsinstitutsiooni muude tagatud hoiuste kui repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0080

millest: keskpangad

Aruandva finantsinstitutsiooni ja keskpanga vaheliste muude tagatud hoiuste kui repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0090

Emiteeritud võlaväärtpaberid

Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud võlaväärtpaberite bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

Mis tahes emissiooni säilitatud osa puhul järgitakse A osa punkti 15 alapunktis vi sätestatud erikäsitlust, nii et selle kategooria alla kaasatakse ainult see osa võlaväärtpaberitest, mis on välja viidud konsolideerimisgrupi üksustest.

0100

millest: emiteeritud pandikirjad

Selliste pandikirjade bilansiline väärtus, mille varad on välja andnud aruandev finantsinstitutsioon, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0110

millest: emiteeritud väärtpaberistamised

Aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud väärtpaberistamiste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0120

Muud koormatise allikad

Aruandva finantsinstitutsiooni muude tagatisega tehingute kui finantskohustuste summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0130

Aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus

Aruandva finantsinstitutsiooni ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus, kuivõrd kõnealuste kohustustega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0140

Saadud finantsgarantiide nimiväärtus

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud finantsgarantiide nimiväärtus, kuivõrd kõnealuste garantiidega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0150

Mitterahalise tagatisega laenuks võetud väärtpaberite õiglane väärtus

Aruandva finantsinstitutsiooni poolt ilma rahalise tagatiseta laenuks võetud väärtpaberite õiglane väärtus, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0160

Muu

Aruandva finantsinstitutsiooni selliste muude tagatisega tehingute kui finantskohustuste summa, mida ei hõlma ridadel 0130–0150 loetletud kirjeid, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0170

KOORMATISE ALLIKAD KOKKU

Aruandva finantsinstitutsiooni kõigi tagatisega tehingute summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

2.4.3.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

  Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.
  Finantskohustusi kajastatakse nende bilansilises väärtuses; tingimuslikke kohustusi kajastatakse nende nimiväärtuses ning mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberid kajastatakse nende õiglases väärtuses. |
| 0020 | millest: konsolideerimisgrupi muudelt üksustelt

  Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd vastaspool on usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes muu üksus ning kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.
  Vt juhised summa liikide suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta veerus 0010. |
| 0030 | Koormatud varad, saadud tagatis ja muud emiteeritud oma väärtpaberid kui pandikirjad või väärtpaberistamised

  Selliste varade, saadud tagatise ja muude emiteeritud oma väärtpaberite kui pandikirjad või väärtpaberistamised summa, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel koormatud.
  Selleks et tagada kooskõla vormide AE-ASS ja AE-COL kriteeriumidega, kajastatakse aruandva finantsinstitutsiooni bilansis kirjendatud varasid bilansilises väärtuses ning saadud uuesti kasutatud tagatist ja muid emiteeritud oma väärtpabereid kui pandikirjad või väärtpaberistamised õiglases väärtuses. |
| 0040 | millest: saadud uuesti kasutatud tagatis

  Sellise saadud tagatise õiglane väärtus, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel uuesti kasutatud/koormatud. |
| 050 | millest: koormatud oma võlaväärtpaberid

  Muude selliste emiteeritud oma väärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglane väärtus, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel koormatud. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

Finantskohustusi kajastatakse nende bilansilises väärtuses; tingimuslikke kohustusi kajastatakse nende nimiväärtuses ning mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberid kajastatakse nende õiglases väärtuses.

0020

millest: konsolideerimisgrupi muudelt üksustelt

Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd vastaspool on usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes muu üksus ning kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

Vt juhised summa liikide suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta veerus 0010.

0030

Koormatud varad, saadud tagatis ja muud emiteeritud oma väärtpaberid kui pandikirjad või väärtpaberistamised

Selliste varade, saadud tagatise ja muude emiteeritud oma väärtpaberite kui pandikirjad või väärtpaberistamised summa, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel koormatud.

Selleks et tagada kooskõla vormide AE-ASS ja AE-COL kriteeriumidega, kajastatakse aruandva finantsinstitutsiooni bilansis kirjendatud varasid bilansilises väärtuses ning saadud uuesti kasutatud tagatist ja muid emiteeritud oma väärtpabereid kui pandikirjad või väärtpaberistamised õiglases väärtuses.

0040

millest: saadud uuesti kasutatud tagatis

Sellise saadud tagatise õiglane väärtus, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel uuesti kasutatud/koormatud.

050

millest: koormatud oma võlaväärtpaberid

Muude selliste emiteeritud oma väärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglane väärtus, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel koormatud.

3.   B OSA: TÄHTAJA ANDMED

3.1.   Üldised märkused

| 21. | B osas esitatud vormis antakse üldine ülevaade nende koormatud varade ja saadud uuesti kasutatud tagatise summast, mis jäävad sobitatud kohustuste järelejäänud tähtaja kindlaksmääratud vahemikku. |
| --- | --- |

21.

3.2.   Vorm: AE-MAT. Tähtaja andmed

3.2.1.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Read | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Koormatud varad

  Selle vormi puhul hõlmavad koormatud varad kõike järgmist:






  a) | aruandva finantsinstitutsiooni varad (vt juhised vormi AE-ASS rea 0010 kohta), mida kajastatakse bilansilises väärtuses; |

Read

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Koormatud varad

Selle vormi puhul hõlmavad koormatud varad kõike järgmist:

a)

aruandva finantsinstitutsiooni varad (vt juhised vormi AE-ASS rea 0010 kohta), mida kajastatakse bilansilises väärtuses;

| b) | muud sellised emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui pandikirjad või väärtpaberistamised (vt juhised vormi AE-COL rea 240 kohta), mida kajastatakse õiglases väärtuses. |
| --- | --- |

b)

muud sellised emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui pandikirjad või väärtpaberistamised (vt juhised vormi AE-COL rea 240 kohta), mida kajastatakse õiglases väärtuses.

Need summad jaotatakse järelejäänud tähtaja vahemike lõikes, mis on kindlaks määratud veergudes vastavalt koormatise allika (sobitatud kohustus, tingimuslik kohustus või väärtpaberite laenuks andmise tehing) järelejäänud tähtajale.

0020

Saadud uuesti kasutatud tagatis (saamise pool)

Vt juhised vormi AE-COL rea 130 ja vormi AE-SOU veeru 0040 kohta.

Finantsinstitutsioonid kajastavad summad õiglases väärtuses ja jaotavad need järelejäänud tähtaja vahemike lõikes, mis on kindlaks määratud veergudes vastavalt sellise tehingu järelejäänud tähtajale, mille tulemusel sai üksus tagatise, mida kasutatakse uuesti (saamise pool).

0030

Saadud uuesti kasutatud tagatis (uuestikasutamise pool)

Vt juhised vormi AE-COL rea 130 ja vormi AE-SOU veeru 0040 kohta.

Finantsinstitutsioonid kajastavad summad õiglases väärtuses ja jaotavad need järelejäänud tähtaja vahemike lõikes, mis on kindlaks määratud veergudes vastavalt koormatise allika (uuestikasutamise pool) järelejäänud tähtajale: sobitatud kohustus, tingimuslik kohustus või väärtpaberite laenuks andmise tehing.

3.2.2.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Lahtine tähtaeg

  Nõudmisel, ilma konkreetse tähtajata. |
| 0020 | Üleöö

  Lõpptähtaeg 1 päev või varem. |
| 0030 | > 1 päev <=1 nädal

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 päev ja lähemal kui 1 nädal või võrdne sellega. |
| 0040 | > 1 nädal <=2 nädalat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 nädal ja lähemal kui 2 nädalat või võrdne sellega. |
| 0050 | > 2 nädalat <=1 kuu

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 2 nädalat ja lähemal kui 1 kuu või võrdne sellega. |
| 0060 | > 1 kuu <=3 kuud

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 kuu ja lähemal kui 3 kuud või võrdne sellega. |
| 0070 | > 3 kuud <=6 kuud

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 3 kuud ja lähemal kui 6 kuud või võrdne sellega. |
| 0080 | > 6 kuud <=1 aasta

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 6 kuud ja lähemal kui 1 aasta või võrdne sellega. |
| 0090 | > 1 aasta <=2 aastat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 aasta ja lähemal kui 2 aastat või võrdne sellega. |
| 0100 | > 2 aastat <=3 aastat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 2 aastat ja lähemal kui 3 aastat või võrdne sellega. |
| 0110 | > 3 aastat <=5 aastat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 3 aastat ja lähemal kui 5 aastat või võrdne sellega. |
| 0120 | > 5 aastat <=10 aastat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 5 aastat ja lähemal kui 10 aastat või võrdne sellega. |
| 0130 | > 10 aastat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 10 aastat. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Lahtine tähtaeg

Nõudmisel, ilma konkreetse tähtajata.

0020

Üleöö

Lõpptähtaeg 1 päev või varem.

0030

> 1 päev <=1 nädal

Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 päev ja lähemal kui 1 nädal või võrdne sellega.

0040

> 1 nädal <=2 nädalat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 nädal ja lähemal kui 2 nädalat või võrdne sellega.

0050

> 2 nädalat <=1 kuu

Lõpptähtaeg kaugemal kui 2 nädalat ja lähemal kui 1 kuu või võrdne sellega.

0060

> 1 kuu <=3 kuud

Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 kuu ja lähemal kui 3 kuud või võrdne sellega.

0070

> 3 kuud <=6 kuud

Lõpptähtaeg kaugemal kui 3 kuud ja lähemal kui 6 kuud või võrdne sellega.

0080

> 6 kuud <=1 aasta

Lõpptähtaeg kaugemal kui 6 kuud ja lähemal kui 1 aasta või võrdne sellega.

0090

> 1 aasta <=2 aastat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 aasta ja lähemal kui 2 aastat või võrdne sellega.

0100

> 2 aastat <=3 aastat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 2 aastat ja lähemal kui 3 aastat või võrdne sellega.

0110

> 3 aastat <=5 aastat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 3 aastat ja lähemal kui 5 aastat või võrdne sellega.

0120

> 5 aastat <=10 aastat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 5 aastat ja lähemal kui 10 aastat või võrdne sellega.

0130

> 10 aastat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 10 aastat.

4.   C OSA: TINGIMUSLIKUD KOORMATISED

4.1.   Üldised märkused

| 22. | Selles vormis esitavad finantsinstitutsioonid vara koormatise taseme, mis tuleneb mitmest stressistsenaariumist. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tingimuslikud koormatised osutavad täiendavatele varadele, mida võib olla vaja koormata, kui aruandev finantsinstitutsioon seisab silmitsi ebasoodsate suundumustega, mille on käivitanud välissündmus, mille üle puudub aruandval finantsinstitutsioonil kontroll (reitingu alandamine, koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine või üldine usalduse kaotus). Nendel juhtudel peab aruandev finantsinstitutsioon tulenevalt juba tehtud tehingutest koormama täiendavaid varasid. Koormatud varade täiendava summa puhul ei võeta arvesse finantsinstitutsiooni selliste tehingute mõju, mis on tehtud eespool osutatud stressistsenaariumides kirjeldatud sündmuste maandamiseks. |
| --- | --- |

23.

| 24. | See vorm hõlmab tingimuslike koormatiste kajastamise kahte stsenaariumit, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud punktides 4.1.1 ja 4.1.2. Kajastatav teave on finantsinstitutsiooni põhjendatud hinnang, mis põhineb parimal kättesaadaval teabel.






  a) | Koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine 30 %. See stsenaarium hõlmab ainult varade õiglase alusväärtuse muutust, mitte mis tahes muid muutusi, mis võivad mõjutada nende bilansilist väärtust, nt vahetuskursikasum või -kahjum või varade väärtuse võimalik langus. Aruandev finantsinstitutsioon võib seega olla sunnitud andma rohkem tagatist, et hoida tagatise väärtus muutumatuna. |
| --- | --- | --- |

24.

a)

Koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine 30 %. See stsenaarium hõlmab ainult varade õiglase alusväärtuse muutust, mitte mis tahes muid muutusi, mis võivad mõjutada nende bilansilist väärtust, nt vahetuskursikasum või -kahjum või varade väärtuse võimalik langus. Aruandev finantsinstitutsioon võib seega olla sunnitud andma rohkem tagatist, et hoida tagatise väärtus muutumatuna.

| b) | Iga sellise valuuta nõrgenemine 10 %, milles aruandval finantsinstitutsioonil on kohustusi, mille kogumaht on 5 % finantsinstitutsiooni kogukohustustest või rohkem. |
| --- | --- |

b)

Iga sellise valuuta nõrgenemine 10 %, milles aruandval finantsinstitutsioonil on kohustusi, mille kogumaht on 5 % finantsinstitutsiooni kogukohustustest või rohkem.

| 25. | Stsenaariumid kajastatakse üksteisest sõltumatult ning olulise valuuta nõrgenemine kajastatakse samuti sõltumatult teiste oluliste valuutade nõrgenemisest. Seega ei võta finantsinstitutsioon arvesse stsenaariumidevahelist korrelatsiooni. |
| --- | --- |

25.

4.1.1.   Stsenaarium A: koormatud varade vähenemine 30 %.

| 26. | Eeldatakse, et kõigi koormatud varade väärtus väheneb 30 %. Sellisest vähenemisest tingitud täiendava tagatise vajaduse puhul võetakse arvesse olemasolevat ületagatuse taset, nii et säilitatakse ainult minimaalne tagatuse tase. Samuti võetakse täiendava tagatise vajaduse puhul arvesse asjaomaste lepingute ja kokkulepete lepingulisi nõudeid, sealhulgas künniste käiviteid. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Arvesse võetakse ainult lepinguid ja kokkuleppeid, millega on ette nähtud õiguslik kohustus anda täiendav tagatis. See hõlmab pandikirjade emissioone, kui nendega on ette nähtud õiguslik nõue säilitada ületagatuse minimaalne tase, kuid ei ole ette nähtud nõuet säilitada pandikirjade olemasolev reiting. |
| --- | --- |

27.

4.1.2.   Stsenaarium B: oluliste valuutade nõrgenemine 10 %.

| 28. | Valuuta on oluline valuuta, kui aruandval finantsinstitutsioonil on selles valuutas kohustusi, mille kogumaht on 5 % finantsinstitutsiooni kogukohustustest või rohkem. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Valuutade 10 % nõrgenemise arvutamisel võetakse arvesse muutusi nii varade kui ka kohustuste poolel, st keskendutakse varade ja kohustuste mittevastavusele. Näiteks USA dollaris vääringustatud varadel põhineva USA dollaris tehtava repotehinguga ei kaasne täiendavat koormatist, samas kui USA dollaris vääringustatud varadel põhineva euros tehtava repotehinguga see kaasneb. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Arvutamisel võetakse arvesse kõiki mitme erineva valuutaga seotud tehinguid. |
| --- | --- |

30.

4.2.   Vorm: AE-CONT. Tingimuslikud koormatised

4.2.1.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| 31. | Vt juhised vormi AE-SOU konkreetsete ridade kohta punktis 2.4.2. Vormi AE-CONT ridade sisu ei erine vormist AE-SOU. |
| --- | --- |

31.

4.2.2.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

  Samad juhised ja andmed nagu vormi AE-SOU veeru 0010 puhul. Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.
  Nagu vormi kõigi ridade puhul, kajastavad finantsinstitutsioonid finantskohustusi bilansilises väärtuses, tingimuslikke kohustusi nimiväärtuses ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpabereid õiglases väärtuses. |
| 0020 | A.   Täiendavad koormatud varad

  Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada stsenaarium A.
  Käesoleva lisa A osas sätestatud juhiste kohaselt kajastavad finantsinstitutsioonid kõnealused summad bilansilises väärtuses, kui summa on seotud aruandva finantsinstitutsiooni varadega, või õiglases väärtuses, kui see on seotud saadud tagatisega. Finantsinstitutsiooni koormamata varasid ja tagatisi ületav summa kajastatakse õiglases väärtuses. |
| 0030 | B.   Täiendav koormatud varade summa. Oluline valuuta 1

  Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada olulise valuuta 1 nõrgenemine stsenaariumi B korral.
  Vt eeskirjad summa liikide kohta real 0020. |
| 0040 | B.   Täiendav koormatud varade summa. Oluline valuuta 2

  Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada olulise valuuta 2 nõrgenemine stsenaariumi B korral.
  Vt eeskirjad summa liikide kohta real 0020. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

Samad juhised ja andmed nagu vormi AE-SOU veeru 0010 puhul. Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

Nagu vormi kõigi ridade puhul, kajastavad finantsinstitutsioonid finantskohustusi bilansilises väärtuses, tingimuslikke kohustusi nimiväärtuses ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpabereid õiglases väärtuses.

0020

A.   Täiendavad koormatud varad

Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada stsenaarium A.

Käesoleva lisa A osas sätestatud juhiste kohaselt kajastavad finantsinstitutsioonid kõnealused summad bilansilises väärtuses, kui summa on seotud aruandva finantsinstitutsiooni varadega, või õiglases väärtuses, kui see on seotud saadud tagatisega. Finantsinstitutsiooni koormamata varasid ja tagatisi ületav summa kajastatakse õiglases väärtuses.

0030

B.   Täiendav koormatud varade summa. Oluline valuuta 1

Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada olulise valuuta 1 nõrgenemine stsenaariumi B korral.

Vt eeskirjad summa liikide kohta real 0020.

0040

B.   Täiendav koormatud varade summa. Oluline valuuta 2

Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada olulise valuuta 2 nõrgenemine stsenaariumi B korral.

Vt eeskirjad summa liikide kohta real 0020.

5.   D OSA: PANDIKIRJAD

5.1.   Üldised märkused

| 32. | Selles vormis kajastatakse teavet kõigi eurofondi nõuetele vastavate pandikirjade kohta, mille on emiteerinud aruandev finantsinstitutsioon. Eurofondi nõuetele vastavad pandikirjad on direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud võlakirjad. Need on aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud pandikirjad, kui aruandva finantsinstitutsiooni suhtes kohaldavad ametiasutused seoses pandikirjadega õigusaktide kohaselt erijärelevalvet, mille eesmärk on kaitsta võlakirjaomanikke, ja kui selliste pandikirjade puhul on ette nähtud, et kõnealuste pandikirjade emiteerimisest saadavad vahendid investeeritakse vastavalt õigusaktidele varadesse, mis kogu võlakirjade kehtivusaja vältel suudavad tagada võlakirjadega seotud nõuded ja mida emitendi maksejõuetuse korral kasutataks esmajärjekorras põhisumma tagasimaksmiseks ning kogunenud intresside tasumiseks. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Aruandva finantsinstitutsiooni või tema nimel emiteeritud pandikirju, mis ei vasta eurofondi nõuetele, ei kajastata vormides AE-CB. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Aruandlus põhineb pandikirjade suhtes kohaldataval õiguslikul korral, st õigusraamistikul, mida kohaldatakse pandikirjade emissiooni suhtes. |
| --- | --- |

34.

5.2.   Vorm: AE-CB. Pandikirjade emissioonid

5.2.1.   Juhised z-telje kohta

| z-telg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Tagatiste kogumi tunnus (lahtine)

  Tagatiste kogumi tunnus koosneb tagatise kogumi emiteerinud üksuse nimest või üheselt mõistetavast lühendist ning sellise tagatiste kogumi tähisest, mille suhtes konkreetselt kohaldatakse asjaomaseid pandikirjade kaitsemeetmeid. |

z-telg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Tagatiste kogumi tunnus (lahtine)

Tagatiste kogumi tunnus koosneb tagatise kogumi emiteerinud üksuse nimest või üheselt mõistetavast lühendist ning sellise tagatiste kogumi tähisest, mille suhtes konkreetselt kohaldatakse asjaomaseid pandikirjade kaitsemeetmeid.

5.2.2.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Read | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Nimiväärtus

  Nimiväärtus on põhisumma tasumise nõuete summa, mis on kindlaks määratud vastava pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mida kohaldatakse piisava katte kindlaksmääramiseks. |
| 0020 | Nüüdisväärtus (vahetustehing)/Turuväärtus

  Nüüdisväärtus (vahetustehing) on põhisumma ja intresside tasumise nõuete summa, mida on diskonteeritud valuutapõhise riskivaba intressikõveraga ning mis on kindlaks määratud asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mida kohaldatakse piisava katte kindlaksmääramiseks.
  Veergudes 0080 ja 0210 kajastatakse tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide turuväärtust. |
| 0030 | Varapõhine väärtus

  Varapõhine väärtus on tagatiste kogumi varade majanduslik väärtus, mida võib kajastada IFRSi 13 kohane õiglane väärtus, likviidsel turul tehtud tehingutel põhinev turuväärtus või nüüdisväärtus, mille puhul diskonteeritakse varade tulevasi rahavoogusid varapõhise intressikõveraga. |
| 0040 | Bilansiline väärtus

  Pandikirjaga seotud kohustuse või tagatiste kogumi vara bilansiline väärtus on pandikirja emitendi poolt kajastatav bilansiline väärtus. |

Read

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Nimiväärtus

Nimiväärtus on põhisumma tasumise nõuete summa, mis on kindlaks määratud vastava pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mida kohaldatakse piisava katte kindlaksmääramiseks.

0020

Nüüdisväärtus (vahetustehing)/Turuväärtus

Nüüdisväärtus (vahetustehing) on põhisumma ja intresside tasumise nõuete summa, mida on diskonteeritud valuutapõhise riskivaba intressikõveraga ning mis on kindlaks määratud asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mida kohaldatakse piisava katte kindlaksmääramiseks.

Veergudes 0080 ja 0210 kajastatakse tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide turuväärtust.

0030

Varapõhine väärtus

Varapõhine väärtus on tagatiste kogumi varade majanduslik väärtus, mida võib kajastada IFRSi 13 kohane õiglane väärtus, likviidsel turul tehtud tehingutel põhinev turuväärtus või nüüdisväärtus, mille puhul diskonteeritakse varade tulevasi rahavoogusid varapõhise intressikõveraga.

0040

Bilansiline väärtus

Pandikirjaga seotud kohustuse või tagatiste kogumi vara bilansiline väärtus on pandikirja emitendi poolt kajastatav bilansiline väärtus.

5.2.3.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 nõuetele [JAH/EI]

  Finantsinstitutsioonid märgivad, kas tagatiste kogum vastab määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 129 sätestatud nõuetele, et selle suhtes võiks kohaldada kõnealuse määruse artikli 129 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eeliskäsitlust. |
| 0012 | Kui JAH, märkida tagatiste kogumi peamine varaklass

  Kui tagatiste kogumi suhtes võib kohaldada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eeliskäsitlust (vastus JAH veerus 0011), märgitakse sellesse lahtrisse tagatiste kogumi peamine varaklass. Selleks kasutatakse kõnealuse määruse artikli 129 lõikes 1 sätestatud liigitust ja märgitakse vastavalt koodid „a“, „b“, „c“, „d“, „e“, „f“ ja „g“. Kood „h“ märgitakse juhul, kui tagatiste kogumi peamine varaklass ei kuulu eespool osutatud kategooriatesse. |
| 0020–0140 | Pandikirjadega seotud kohustused

  Pandikirjadega seotud kohustused on pandikirjade emiteerimisest tulenevad emiteeriva üksuse kohustused, mis hõlmavad kõiki selliseid positsioone nagu on määratletud pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mille suhtes kohaldatakse asjaomaseid pandikirjade kaitsemeetmeid (see võib näiteks hõlmata järelturul ringluses olevaid väärtpabereid, samuti pandikirjade emitendi vastaspoolte sellist positsiooni tuletisinstrumentide positsioonides, millel on pandikirjade emitendi seisukohast negatiivne turuväärtus ja mida võetakse arvesse tagatiste kogumis ja mida käsitatakse pandikirjadega seotud kohustustena vastavalt asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatavale õigusliku korrale). |
| 0020 | Aruandekuupäev

  Pandikirjadega seotud kohustuste summad, välja arvatud tuletisinstrumentide positsioonid, eri tulevaste kuupäevade lõikes. |
| 0030 | + 6 kuud

  Kuupäev „+ 6 kuud“ on 6 kuud pärast aruandekuupäeva. Summad kajastatakse eeldusel, et pandikirjadega seotud kohustused võrreldes aruandekuupäevaga ei muutu, välja arvatud amortisatsiooni puhul. Kindlaks määratud maksegraafiku puudumisel tuleb tuleviku kuupäevadel olemasolevate jääksummade puhul kasutada eeldatavat lõpptähtaega järjepideval viisil. |
| 0040–0070 | + 12 kuud – + 10 aastat

  Nagu „+ 6 kuud“ puhul (veerg 0030), vastav tähtpäev pärast aruandekuupäeva. |
| 0080 | Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on negatiivne netoturuväärtus

  Selliste tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide negatiivne netoturuväärtus, millel on pandikirjade emitendi seisukohast negatiivne turuväärtus.
  Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid on sellised tuletisinstrumentide netopositsioonid, mida vastavalt asjaomasele pandikirjade suhtes kohaldatavale õiguslikule korrale on arvesse võetud tagatise kogumis ja mille suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid, kuivõrd selliseid negatiivse turuväärtusega tuletisinstrumentide positsioone on vaja katta aktsepteeritavate tagatiste kogumi varadega.
  Negatiivset netoturuväärtust kajastatakse ainult aruandekuupäeva seisuga. |
| 0090–0140 | Pandikirja välisreiting

  Finantsinstitutsioonid kajastavad teabe vastava pandikirja välisreitingu kohta aruandekuupäeva seisuga, kui kõnealune reiting on olemas. |
| 0090 | Reitinguagentuur 1

  Kui aruandekuupäeva seisuga on andnud krediidireitingu vähemalt üks reitinguagentuur, märgivad finantsinstitutsioonid sellesse lahtrisse asjaomase reitinguagentuuri nimi. Kui aruandekuupäeva seisuga on andnud krediidireitingu rohkem kui kolm reitinguagentuuri, valitakse kolm reitinguagentuuri, kelle kohta esitatakse teave, selle põhjal, kellel on suurem turuosa. |
| 0100 | Krediidireiting 1

  Veerus 0090 kajastatud reitinguagentuuri poolt pandikirjale antud krediidireiting aruandekuupäeva seisuga.
  Kui sama reitinguagentuur on andnud nii pikaajalise kui ka lühiajalise krediidireitingu, kajastatakse pikaajalist reitingut. Kajastatav krediidireiting hõlmab mis tahes modifikaatoreid. |
| 0110, 130 | Reitinguagentuur 2 ja reitinguagentuur 3

  Nagu reitinguagentuuri 1 puhul (veerg 0090), kajastatakse teave teiste reitinguagentuuride kohta, kes on andnud pandikirjale krediidireitingu aruandekuupäeva seisuga. |
| 0120, 0140 | Krediidireiting 2 ja krediidireiting 3

  Nagu krediidireitingu 1 puhul (veerg 0100), kajastatakse teave reitinguagentuuride 2 ja 3 poolt pandikirjale antud krediidireitingu kohta aruandekuupäeva seisuga. |
| 0150–0250 | Tagatiste kogum

  Tagatiste kogum koosneb kõigist positsioonidest, sealhulgas tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on pandikirja emitendi seisukohast positiivne netoturuväärtus, kusjuures nende suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid. |
| 0150 | Aruandekuupäev

  Tagatiste kogumi varade summa, välja arvatud tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid.
  See summa hõlmab ületagatuse miinimumnõudeid ja lisaks miinimumnõudeid ületavat mis tahes täiendavat ületagatust määral, mil selle suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid. |
| 0160 | + 6 kuud

  Aruande esitamise kuupäev „+6 kuud“ on 6 kuud pärast aruandekuupäeva. Finantsinstitutsioonid kajastatavad summad eeldusel, et tagatiste kogum võrreldes aruande esitamise kuupäevaga ei muutu, välja arvatud amortisatsiooni puhul. Kindlaks määratud maksegraafiku puudumisel tuleb tuleviku kuupäevadel olemasolevate jääksummade puhul kasutada eeldatavat lõpptähtaega järjepideval viisil. |
| 0170–0200 | + 12 kuud – + 10 aastat

  Nagu „+ 6 kuud“ puhul (veerg 0160), vastav tähtpäev pärast aruandekuupäeva. |
| 0210 | Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus

  Selliste tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide positiivne netoturuväärtus, millel on pandikirjade emitendi seisukohast positiivne turuväärtus.
  Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid on sellised tuletisinstrumentide netopositsioonid, mida vastavalt asjaomasele pandikirjade suhtes kohaldatavale õiguslikule korrale on arvesse võetud tagatise kogumis ja mille suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid, kuivõrd sellised positiivse turuväärtusega tuletisinstrumentide positsioonid ei kuuluks pandikirjade emitendi pankrotivara hulka.
  Positiivset netoturuväärtust kajastatakse ainult aruandekuupäeva seisuga. |
| 0220–0250 | Tagatise miinimumnõudeid ületav tagatiste kogumi summa

  Tagatiste kogumi summad (sealhulgas tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus), mis ületavad tagatise miinimumnõudeid (ületagatus). |
| 0220 | Tulenevalt asjaomasest pandikirjade suhtes kohaldatavast õiguslikust korrast

  Ületagatuse summad võrreldes minimaalse tagatisega, mis on ette nähtud asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga. |
| 0230–0250 | Tulenevalt reitinguagentuuri metoodikast, et säilitada olemasolev pandikirjade välisreiting

  Ületagatuse summad võrreldes tasemega, mida vastavalt pandikirjade emitendile kättesaadava teabe kohaselt, mis käsitleb vastava reitinguagentuuri metoodikat, oleks vähemalt vaja, et toetada vastava reitinguagentuuri antud olemasolevat krediidireitingut. |
| 0230 | Reitinguagentuur 1

  Ületagatuse summad võrreldes tasemega, mida vastavalt pandikirjade emitendile kättesaadava teabe kohaselt, mis käsitleb reitinguagentuuri 1 (veerg 0090) metoodikat, oleks vähemalt vaja, et toetada krediidireitingut 1 (veerg 0100). |
| 0240–0250 | Reitinguagentuur 2 ja reitinguagentuur 3

  Juhised reitinguagentuuri 1 (veerg 0230) kohta kehtivad ka reitinguagentuuri 2 (veerg 0110) ja reitinguagentuuri 3 (veerg 0130) kohta. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 nõuetele [JAH/EI]

Finantsinstitutsioonid märgivad, kas tagatiste kogum vastab määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 129 sätestatud nõuetele, et selle suhtes võiks kohaldada kõnealuse määruse artikli 129 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eeliskäsitlust.

0012

Kui JAH, märkida tagatiste kogumi peamine varaklass

Kui tagatiste kogumi suhtes võib kohaldada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eeliskäsitlust (vastus JAH veerus 0011), märgitakse sellesse lahtrisse tagatiste kogumi peamine varaklass. Selleks kasutatakse kõnealuse määruse artikli 129 lõikes 1 sätestatud liigitust ja märgitakse vastavalt koodid „a“, „b“, „c“, „d“, „e“, „f“ ja „g“. Kood „h“ märgitakse juhul, kui tagatiste kogumi peamine varaklass ei kuulu eespool osutatud kategooriatesse.

0020–0140

Pandikirjadega seotud kohustused

Pandikirjadega seotud kohustused on pandikirjade emiteerimisest tulenevad emiteeriva üksuse kohustused, mis hõlmavad kõiki selliseid positsioone nagu on määratletud pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mille suhtes kohaldatakse asjaomaseid pandikirjade kaitsemeetmeid (see võib näiteks hõlmata järelturul ringluses olevaid väärtpabereid, samuti pandikirjade emitendi vastaspoolte sellist positsiooni tuletisinstrumentide positsioonides, millel on pandikirjade emitendi seisukohast negatiivne turuväärtus ja mida võetakse arvesse tagatiste kogumis ja mida käsitatakse pandikirjadega seotud kohustustena vastavalt asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatavale õigusliku korrale).

0020

Aruandekuupäev

Pandikirjadega seotud kohustuste summad, välja arvatud tuletisinstrumentide positsioonid, eri tulevaste kuupäevade lõikes.

0030

- 6 kuud

Kuupäev „+ 6 kuud“ on 6 kuud pärast aruandekuupäeva. Summad kajastatakse eeldusel, et pandikirjadega seotud kohustused võrreldes aruandekuupäevaga ei muutu, välja arvatud amortisatsiooni puhul. Kindlaks määratud maksegraafiku puudumisel tuleb tuleviku kuupäevadel olemasolevate jääksummade puhul kasutada eeldatavat lõpptähtaega järjepideval viisil.

0040–0070

- 12 kuud – + 10 aastat

Nagu „+ 6 kuud“ puhul (veerg 0030), vastav tähtpäev pärast aruandekuupäeva.

0080

Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on negatiivne netoturuväärtus

Selliste tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide negatiivne netoturuväärtus, millel on pandikirjade emitendi seisukohast negatiivne turuväärtus.

Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid on sellised tuletisinstrumentide netopositsioonid, mida vastavalt asjaomasele pandikirjade suhtes kohaldatavale õiguslikule korrale on arvesse võetud tagatise kogumis ja mille suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid, kuivõrd selliseid negatiivse turuväärtusega tuletisinstrumentide positsioone on vaja katta aktsepteeritavate tagatiste kogumi varadega.

Negatiivset netoturuväärtust kajastatakse ainult aruandekuupäeva seisuga.

0090–0140

Pandikirja välisreiting

Finantsinstitutsioonid kajastavad teabe vastava pandikirja välisreitingu kohta aruandekuupäeva seisuga, kui kõnealune reiting on olemas.

0090

Reitinguagentuur 1

Kui aruandekuupäeva seisuga on andnud krediidireitingu vähemalt üks reitinguagentuur, märgivad finantsinstitutsioonid sellesse lahtrisse asjaomase reitinguagentuuri nimi. Kui aruandekuupäeva seisuga on andnud krediidireitingu rohkem kui kolm reitinguagentuuri, valitakse kolm reitinguagentuuri, kelle kohta esitatakse teave, selle põhjal, kellel on suurem turuosa.

0100

Krediidireiting 1

Veerus 0090 kajastatud reitinguagentuuri poolt pandikirjale antud krediidireiting aruandekuupäeva seisuga.

Kui sama reitinguagentuur on andnud nii pikaajalise kui ka lühiajalise krediidireitingu, kajastatakse pikaajalist reitingut. Kajastatav krediidireiting hõlmab mis tahes modifikaatoreid.

0110, 130

Reitinguagentuur 2 ja reitinguagentuur 3

Nagu reitinguagentuuri 1 puhul (veerg 0090), kajastatakse teave teiste reitinguagentuuride kohta, kes on andnud pandikirjale krediidireitingu aruandekuupäeva seisuga.

0120, 0140

Krediidireiting 2 ja krediidireiting 3

Nagu krediidireitingu 1 puhul (veerg 0100), kajastatakse teave reitinguagentuuride 2 ja 3 poolt pandikirjale antud krediidireitingu kohta aruandekuupäeva seisuga.

0150–0250

Tagatiste kogum

Tagatiste kogum koosneb kõigist positsioonidest, sealhulgas tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on pandikirja emitendi seisukohast positiivne netoturuväärtus, kusjuures nende suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid.

0150

Aruandekuupäev

Tagatiste kogumi varade summa, välja arvatud tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid.

See summa hõlmab ületagatuse miinimumnõudeid ja lisaks miinimumnõudeid ületavat mis tahes täiendavat ületagatust määral, mil selle suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid.

0160

- 6 kuud

Aruande esitamise kuupäev „+6 kuud“ on 6 kuud pärast aruandekuupäeva. Finantsinstitutsioonid kajastatavad summad eeldusel, et tagatiste kogum võrreldes aruande esitamise kuupäevaga ei muutu, välja arvatud amortisatsiooni puhul. Kindlaks määratud maksegraafiku puudumisel tuleb tuleviku kuupäevadel olemasolevate jääksummade puhul kasutada eeldatavat lõpptähtaega järjepideval viisil.

0170–0200

- 12 kuud – + 10 aastat

Nagu „+ 6 kuud“ puhul (veerg 0160), vastav tähtpäev pärast aruandekuupäeva.

0210

Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus

Selliste tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide positiivne netoturuväärtus, millel on pandikirjade emitendi seisukohast positiivne turuväärtus.

Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid on sellised tuletisinstrumentide netopositsioonid, mida vastavalt asjaomasele pandikirjade suhtes kohaldatavale õiguslikule korrale on arvesse võetud tagatise kogumis ja mille suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid, kuivõrd sellised positiivse turuväärtusega tuletisinstrumentide positsioonid ei kuuluks pandikirjade emitendi pankrotivara hulka.

Positiivset netoturuväärtust kajastatakse ainult aruandekuupäeva seisuga.

0220–0250

Tagatise miinimumnõudeid ületav tagatiste kogumi summa

Tagatiste kogumi summad (sealhulgas tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus), mis ületavad tagatise miinimumnõudeid (ületagatus).

0220

Tulenevalt asjaomasest pandikirjade suhtes kohaldatavast õiguslikust korrast

Ületagatuse summad võrreldes minimaalse tagatisega, mis on ette nähtud asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga.

0230–0250

Tulenevalt reitinguagentuuri metoodikast, et säilitada olemasolev pandikirjade välisreiting

Ületagatuse summad võrreldes tasemega, mida vastavalt pandikirjade emitendile kättesaadava teabe kohaselt, mis käsitleb vastava reitinguagentuuri metoodikat, oleks vähemalt vaja, et toetada vastava reitinguagentuuri antud olemasolevat krediidireitingut.

0230

Reitinguagentuur 1

Ületagatuse summad võrreldes tasemega, mida vastavalt pandikirjade emitendile kättesaadava teabe kohaselt, mis käsitleb reitinguagentuuri 1 (veerg 0090) metoodikat, oleks vähemalt vaja, et toetada krediidireitingut 1 (veerg 0100).

0240–0250

Reitinguagentuur 2 ja reitinguagentuur 3

Juhised reitinguagentuuri 1 (veerg 0230) kohta kehtivad ka reitinguagentuuri 2 (veerg 0110) ja reitinguagentuuri 3 (veerg 0130) kohta.

6.   E OSA: TÄIENDAVAD ANDMED

6.1.   Üldised märkused

| 35. | E osas järgitakse sama struktuuri nagu A osas esitatud koormatiste ülevaate vormides, kasutades aruandva finantsinstitutsiooni vara koormatiste ning saadud tagatiste kajastamiseks eri vorme: vastavalt AE-ADV1 ja AE-ADV2. Seega vastavad sobitatud kohustused koormatud varadega tagatud kohustustele ning üks-ühele seost ei pea olema. |
| --- | --- |

35.

6.2.   Vorm: AE-ADV1 Aruandva finantsinstitutsiooni varade täiendatud vorm

6.2.1.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Read | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Keskpangapoolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud)

  Aruandva finantsinstitutsiooni igat liiki kohustused, mille puhul on tehingu vastaspool keskpank.
  Eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid ei käsitata koormatud varadena, välja arvatud juhul, kui keskpank ei luba mis tahes paigutatud vara eelneva nõusolekuta välja võtta. Kasutamata finantsgarantiide puhul jaotatakse kasutamata osa (st keskpanga nõutavat miinimumi ületav summa) proportsionaalselt keskpanka paigutatud varade vahel. |
| 0030–0040 | Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

  Aruandva finantsinstitutsiooni selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, kuivõrd kõnealused tuletisinstrumendid on noteeritud või nendega kaubeldakse tunnustatud või määratud investeerimisbörsil ning nendega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis. |
| 0050–0060 | Börsivälised tuletisinstrumendid

  Aruandva finantsinstitutsiooni selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaubeldakse börsiväliselt ning nendega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis. Samad juhised nagu vormi AE-SOU rea 030 kohta. |
| 0070–0080 | Repolepingud

  Aruandva finantsinstitutsiooni selliste repolepingute bilansiline väärtus, mille puhul ei ole tehingu vastaspool keskpank, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.
  Kolmepoolsete repolepingute puhul järgitakse sama käsitlust nagu repolepingute puhul, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb aruandva finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis. |
| 0090–0100 | Muud tagatud hoiused kui repolepingud

  Aruandva finantsinstitutsiooni selliste muude tagatud hoiuste kui repolepingute bilansiline väärtus, mille puhul ei ole tehingu vastaspool keskpank, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis. |
| 0110–0120 | Emiteeritud pandikirjad

  Vt juhised vormi AE-SOU real 0100. |
| 0130–0140 | Emiteeritud väärtpaberistamised

  Vt juhised vormi AE-SOU real 0110. |
| 0150–0160 | Muud emiteeritud võlaväärpaberid kui pandikirjad ja väärtpaberistamised

  Aruandva finantsinstitutsiooni selliste muude emiteeritud võlaväärtpaberite kui pandikirjad ja väärtpaberistamised bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.
  Kui aruandev finantsinstitutsioon on säilitanud osa emiteeritud võlaväärtpaberitest kas alates emiteerimise kuupäevast või hiljem tagasiostmise tulemusel, ei kajastata kõnealuseid säilitatud väärtpabereid selle kirje all. Lisaks käsitatakse nendele määratud tagatist kõnealuse vormi puhul koormamata tagatisena. |
| 0170–0180 | Muud koormatise allikad

  Vt juhised vormi AE-SOU real 0120. |
| 0190 | Koormatud varad kokku

  Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormatud. |
| 0200 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Vormi AE-ADV1 ridadel kajastatud iga varaliigi puhul aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormatud ja mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.
  Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 0210 | Koormamata varad kokku

  Vormi AE-ADV1 ridadel kajastatud iga varaliigi puhul aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormamata.
  Bilansiline väärtus (IFRSi kohaselt „bilansiline (jääk)maksumus“) on summa, mis kajastatakse bilansi aktiva poolel. |
| 0220 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Vormi AE-ADV1 ridadel kajastatud iga varaliigi puhul aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormamata mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.
  Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 0230 | Koormatud + koormamata varad

  Vormi AE-ADV1 ridadel kajastatud iga varaliigi puhul aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate varade bilansiline väärtus. |

Read

Viited õigussätetele ja juhised

0010–0020

Keskpangapoolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud)

Aruandva finantsinstitutsiooni igat liiki kohustused, mille puhul on tehingu vastaspool keskpank.

Eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid ei käsitata koormatud varadena, välja arvatud juhul, kui keskpank ei luba mis tahes paigutatud vara eelneva nõusolekuta välja võtta. Kasutamata finantsgarantiide puhul jaotatakse kasutamata osa (st keskpanga nõutavat miinimumi ületav summa) proportsionaalselt keskpanka paigutatud varade vahel.

0030–0040

Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

Aruandva finantsinstitutsiooni selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, kuivõrd kõnealused tuletisinstrumendid on noteeritud või nendega kaubeldakse tunnustatud või määratud investeerimisbörsil ning nendega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0050–0060

Börsivälised tuletisinstrumendid

Aruandva finantsinstitutsiooni selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaubeldakse börsiväliselt ning nendega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis. Samad juhised nagu vormi AE-SOU rea 030 kohta.

0070–0080

Repolepingud

Aruandva finantsinstitutsiooni selliste repolepingute bilansiline väärtus, mille puhul ei ole tehingu vastaspool keskpank, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

Kolmepoolsete repolepingute puhul järgitakse sama käsitlust nagu repolepingute puhul, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb aruandva finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0090–0100

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

Aruandva finantsinstitutsiooni selliste muude tagatud hoiuste kui repolepingute bilansiline väärtus, mille puhul ei ole tehingu vastaspool keskpank, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

0110–0120

Emiteeritud pandikirjad

Vt juhised vormi AE-SOU real 0100.

0130–0140

Emiteeritud väärtpaberistamised

Vt juhised vormi AE-SOU real 0110.

0150–0160

Muud emiteeritud võlaväärpaberid kui pandikirjad ja väärtpaberistamised

Aruandva finantsinstitutsiooni selliste muude emiteeritud võlaväärtpaberite kui pandikirjad ja väärtpaberistamised bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse finantsinstitutsiooni jaoks vara koormatis.

Kui aruandev finantsinstitutsioon on säilitanud osa emiteeritud võlaväärtpaberitest kas alates emiteerimise kuupäevast või hiljem tagasiostmise tulemusel, ei kajastata kõnealuseid säilitatud väärtpabereid selle kirje all. Lisaks käsitatakse nendele määratud tagatist kõnealuse vormi puhul koormamata tagatisena.

0170–0180

Muud koormatise allikad

Vt juhised vormi AE-SOU real 0120.

0190

Koormatud varad kokku

Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormatud.

0200

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Vormi AE-ADV1 ridadel kajastatud iga varaliigi puhul aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormatud ja mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.

Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

0210

Koormamata varad kokku

Vormi AE-ADV1 ridadel kajastatud iga varaliigi puhul aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormamata.

Bilansiline väärtus (IFRSi kohaselt „bilansiline (jääk)maksumus“) on summa, mis kajastatakse bilansi aktiva poolel.

0220

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Vormi AE-ADV1 ridadel kajastatud iga varaliigi puhul aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormamata mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval finantsinstitutsioonil on juurdepääs.

Aruandvad finantsinstitutsioonid, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

0230

Koormatud + koormamata varad

Vormi AE-ADV1 ridadel kajastatud iga varaliigi puhul aruandva finantsinstitutsiooni hoitavate varade bilansiline väärtus.

6.2.2.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Nõudelaenud

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 0020 kohta. |
| 0020 | Omakapitaliinstrumendid

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 0030 kohta. |
| 0030 | Kokku

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 0040 kohta. |
| 0040 | millest: pandikirjad

  Vt kirjeldavad juhised vormi AE-ASS rea 0050 kohta. |
| 0050 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Vormi AE-ASS rea 0050 juhistes kirjeldatud pandikirjad, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 0060 | millest: väärtpaberistamised

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 0060 kohta. |
| 0070 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Vormi AE-ASS rea 0060 juhistes kirjeldatud väärtpaberistamised, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 0080 | millest: valitsemissektori emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 0070 kohta. |
| 0090 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 0080 kohta. |
| 0100 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 0090 kohta. |
| 0110 | Keskpangad ja valitsemissektor

  Muud laenud ja ettemaksed keskpangale või valitsemissektorile kui nõudelaenud. |
| 0120 | Finantssektori äriühingud

  Muud laenud ja ettemaksed finantssektori äriühingutele kui nõudelaenud. |
| 0130 | Finantssektorivälised äriühingud

  Muud laenud ja ettemaksed finantssektorivälistele äriühingutele kui nõudelaenud. |
| 0140 | millest: kinnisvaraga tagatud laenud

  Muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud finantssektorivälistele äriühingutele antud laenuga, mis on tagatud kinnisvaraga. |
| 0150 | Kodumajapidamised

  Muud laenud ja ettemaksed kodumajapidamistele kui nõudelaenud. |
| 0160 | millest: kinnisvaraga tagatud laenud

  Muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud kodumajapidamistele antud laenuga, mis on tagatud kinnisvaraga. |
| 0170 | Muud varad

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 120 kohta. |
| 0180 | Kokku

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 010 kohta. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Nõudelaenud

Vt juhised vormi AE-ASS rea 0020 kohta.

0020

Omakapitaliinstrumendid

Vt juhised vormi AE-ASS rea 0030 kohta.

0030

Kokku

Vt juhised vormi AE-ASS rea 0040 kohta.

0040

millest: pandikirjad

Vt kirjeldavad juhised vormi AE-ASS rea 0050 kohta.

0050

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Vormi AE-ASS rea 0050 juhistes kirjeldatud pandikirjad, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

0060

millest: väärtpaberistamised

Vt juhised vormi AE-ASS rea 0060 kohta.

0070

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Vormi AE-ASS rea 0060 juhistes kirjeldatud väärtpaberistamised, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

0080

millest: valitsemissektori emiteeritud

Vt juhised vormi AE-ASS rea 0070 kohta.

0090

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

Vt juhised vormi AE-ASS rea 0080 kohta.

0100

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Vt juhised vormi AE-ASS rea 0090 kohta.

0110

Keskpangad ja valitsemissektor

Muud laenud ja ettemaksed keskpangale või valitsemissektorile kui nõudelaenud.

0120

Finantssektori äriühingud

Muud laenud ja ettemaksed finantssektori äriühingutele kui nõudelaenud.

0130

Finantssektorivälised äriühingud

Muud laenud ja ettemaksed finantssektorivälistele äriühingutele kui nõudelaenud.

0140

millest: kinnisvaraga tagatud laenud

Muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud finantssektorivälistele äriühingutele antud laenuga, mis on tagatud kinnisvaraga.

0150

Kodumajapidamised

Muud laenud ja ettemaksed kodumajapidamistele kui nõudelaenud.

0160

millest: kinnisvaraga tagatud laenud

Muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud kodumajapidamistele antud laenuga, mis on tagatud kinnisvaraga.

0170

Muud varad

Vt juhised vormi AE-ASS rea 120 kohta.

0180

Kokku

Vt juhised vormi AE-ASS rea 010 kohta.

6.3.   Vorm: AE-ADV2 Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatise täiendatud vorm

6.3.1.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| 36. | Vt punkt 6.2.1, kuna juhised mõlema vormi kohta on sarnased. |
| --- | --- |

36.

6.3.2.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Nõudelaenud

  Vt juhised vormi AE-COL rea 0140 kohta. |
| 0020 | Omakapitaliinstrumendid

  Vt juhised vormi AE-COL rea 0150 kohta. |
| 0030 | Kokku

  Vt juhised vormi AE-COL rea 0160 kohta. |
| 0040 | millest: pandikirjad

  Vt juhised vormi AE-COL real 0170. |
| 0050 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on pandikirjad, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 0060 | millest: väärtpaberistamised

  Vt juhised vormi AE-COL rea 0180 kohta. |
| 0070 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on väärtpaberistamised, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 0080 | millest: valitsemissektori emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-COL rea 0190 kohta. |
| 0090 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-COL rea 0200 kohta. |
| 0100 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-COL rea 0210 kohta. |
| 0110 | Keskpangad ja valitsemissektor

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed keskpangale või valitsemissektorile kui nõudelaenud. |
| 0120 | Finantssektori äriühingud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed finantssektori äriühingutele kui nõudelaenud. |
| 0130 | Finantssektorivälised äriühingud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed finantssektorivälistele äriühingutele kui nõudelaenud. |
| 0140 | millest: kinnisvaraga tagatud laenud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on kinnisvaraga tagatud laenud ja ettemaksed finantssektorivälistele äriühingutele, välja arvatud nõudelaenud. |
| 0150 | Kodumajapidamised

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed kodumajapidamistele kui nõudelaenud. |
| 0160 | millest: kinnisvaraga tagatud laenud

  Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud kinnisvaraga ja antud kodumajapidamistele. |
| 0170 | Muud varad

  Vt juhised vormi AE-COL rea 0230 kohta. |
| 0180 | Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised

  Vt juhised vormi AE-COL rea 0240 kohta. |
| 0190 | Kokku

  Vt juhised vormi AE-COL ridade 0130 ja 0140 kohta.“ |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Nõudelaenud

Vt juhised vormi AE-COL rea 0140 kohta.

0020

Omakapitaliinstrumendid

Vt juhised vormi AE-COL rea 0150 kohta.

0030

Kokku

Vt juhised vormi AE-COL rea 0160 kohta.

0040

millest: pandikirjad

Vt juhised vormi AE-COL real 0170.

0050

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on pandikirjad, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

0060

millest: väärtpaberistamised

Vt juhised vormi AE-COL rea 0180 kohta.

0070

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on väärtpaberistamised, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

0080

millest: valitsemissektori emiteeritud

Vt juhised vormi AE-COL rea 0190 kohta.

0090

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

Vt juhised vormi AE-COL rea 0200 kohta.

0100

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Vt juhised vormi AE-COL rea 0210 kohta.

0110

Keskpangad ja valitsemissektor

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed keskpangale või valitsemissektorile kui nõudelaenud.

0120

Finantssektori äriühingud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed finantssektori äriühingutele kui nõudelaenud.

0130

Finantssektorivälised äriühingud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed finantssektorivälistele äriühingutele kui nõudelaenud.

0140

millest: kinnisvaraga tagatud laenud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on kinnisvaraga tagatud laenud ja ettemaksed finantssektorivälistele äriühingutele, välja arvatud nõudelaenud.

0150

Kodumajapidamised

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed kodumajapidamistele kui nõudelaenud.

0160

millest: kinnisvaraga tagatud laenud

Aruandva finantsinstitutsiooni saadud tagatis, mis on muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud kinnisvaraga ja antud kodumajapidamistele.

0170

Muud varad

Vt juhised vormi AE-COL rea 0230 kohta.

0180

Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised

Vt juhised vormi AE-COL rea 0240 kohta.

0190

Kokku

Vt juhised vormi AE-COL ridade 0130 ja 0140 kohta.“

---

(1)  Euroopa Keskpanga 22. jaanuari 2021. aasta määrus (EL) 2021/379 krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2021/2) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 16–85).

1

---

V LISA

„XVIII LISA

| TÄIENDAVATE LIKVIIDSUSE SEIRE PARAMEETRITE VORMID |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimi |
| | | TÄIENDAVATE SEIREVAHENDITE VORMID |
| 67 | C 67.00 | RAHASTUSE KONTSENTRATSIOON VASTASPOOLTE LÕIKES |
| 68 | C 68.00 | RAHASTUSE KONTSENTRATSIOON TOOTELIIKIDE LÕIKES |
| 69 | C 69.00 | ERINEVA TÄHTAJAGA RAHASTUSE HINNAD |
| 70 | C 70.00 | RAHASTUSE PIKENDAMINE |

TÄIENDAVATE LIKVIIDSUSE SEIRE PARAMEETRITE VORMID

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimi

TÄIENDAVATE SEIREVAHENDITE VORMID

67

C 67.00

RAHASTUSE KONTSENTRATSIOON VASTASPOOLTE LÕIKES

68

C 68.00

RAHASTUSE KONTSENTRATSIOON TOOTELIIKIDE LÕIKES

69

C 69.00

ERINEVA TÄHTAJAGA RAHASTUSE HINNAD

70

C 70.00

RAHASTUSE PIKENDAMINE

C 67.00 – RAHASTUSE KONTSENTRATSIOON VASTASPOOLTE LÕIKES

Kokku ja olulised valuutad

| Rahastuse kontsentratsioon vastaspoolte lõikes |
| --- |
| | Vastaspoole nimi | Kood | Koodi liik | Riiklik kood | Vastaspoole sektor | Vastaspoole residentsus | Tooteliik | Saadud summa | Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg | Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg |
| Rida | ID | 0010 | 0015 | 0016 | 0017 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 |
| 0010 | 1. | KÜMME OLULISIMAT VASTASPOOLT, KELLEST IGAÜKS ÜLETAB 1 % KOHUSTUSTE KOGUSUMMAST |

Rahastuse kontsentratsioon vastaspoolte lõikes

Vastaspoole nimi

Kood

Koodi liik

Riiklik kood

Vastaspoole sektor

Vastaspoole residentsus

Tooteliik

Saadud summa

Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg

Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg

Rida

ID

0010

0015

0016

0017

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0010

1.

0020

1.01

0030

1.02

0040

1.03

0050

1.04

0060

1.05

0070

1.06

0080

1.07

0090

1.08

0100

1.09

0110

1.10

0120

| 2. | KOGU MUU RAHASTUS |
| --- | --- |

2.

C 68.00 – RAHASTUSE KONTSENTRATSIOON TOOTELIIKIDE LÕIKES

Kokku ja olulised valuutad

| Rahastuse kontsentratsioon tooteliikide lõikes |
| --- |
| Rida | ID | Toote nimetus | Saadud bilansiline väärtus | Summa, mis on tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga | Summa, mis ei ole tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga | Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg | Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg |
| | | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| 0010 | 1 | JAERAHASTUS | | | | | |
| 0020 | 1.1 | millest: nõudmiseni hoiused | | | | | |
| 0031 | 1.2 | millest: tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta | | | | | |
| 0041 | 1.3 | millest: tähtajalised hoiused, millelt saab järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta | | | | | |
| 0070 | 1.4 | Säästukontod | | | | | |
| 0080 | 1.4.1 | mille puhul on raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg pikem kui 30 päeva | | | | | |
| 0090 | 1.4.2 | mille puhul ei ole raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg pikem kui 30 päeva | | | | | |
| 0100 | 2 | HULGIRAHASTUS | | | | | |
| 0110 | 2.1 | Tagamata hulgirahastus | | | | | |
| 0120 | 2.1.1. | millest: finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt saadud laenud ja hoiused | | | | | |
| 0130 | 2.1.2 | millest: finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt saadud laenud ja hoiused | | | | | |
| 0140 | 2.1.3 | millest: grupisisestelt üksustelt saadud laenud ja hoiused | | | | | |
| 0150 | 2.2 | Tagatud hulgirahastus | | | | | |
| 0160 | 2.2.1 | millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | | | | | |
| 0170 | 2.2.2 | millest: pandikirjade emissioonid | | | | | |
| 0180 | 2.2.3 | millest: varaga tagatud väärtpaberite emissioonid | | | | | |
| 0190 | 2.2.4 | millest muud finantskohustused kui tuletisinstrumendid ja lühikesed positsioonid grupisisestelt üksustelt | | | | | |

Rahastuse kontsentratsioon tooteliikide lõikes

Rida

ID

Toote nimetus

Saadud bilansiline väärtus

Summa, mis on tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga

Summa, mis ei ole tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga

Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg

Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg

0010

0020

0030

0040

0050

0010

1

JAERAHASTUS

0020

1.1

millest: nõudmiseni hoiused

0031

1.2

millest: tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta

0041

1.3

millest: tähtajalised hoiused, millelt saab järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta

0070

1.4

Säästukontod

0080

1.4.1

mille puhul on raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg pikem kui 30 päeva

0090

1.4.2

mille puhul ei ole raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg pikem kui 30 päeva

0100

2

HULGIRAHASTUS

0110

2.1

Tagamata hulgirahastus

0120

2.1.1.

millest: finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt saadud laenud ja hoiused

0130

2.1.2

millest: finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt saadud laenud ja hoiused

0140

2.1.3

millest: grupisisestelt üksustelt saadud laenud ja hoiused

0150

2.2

Tagatud hulgirahastus

0160

2.2.1

millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

0170

2.2.2

millest: pandikirjade emissioonid

0180

2.2.3

millest: varaga tagatud väärtpaberite emissioonid

0190

2.2.4

millest muud finantskohustused kui tuletisinstrumendid ja lühikesed positsioonid grupisisestelt üksustelt

C 69.00 - ERINEVA TÄHTAJAGA RAHASTUSE HINNAD

Kokku ja olulised valuutad

| | Erineva tähtajaga rahastuse hinnad |
| --- | --- |
| Üleöö | 1 nädal | 1 kuu | 3 kuud | 6 kuud | 1 aasta | 2 aastat | 5 aastat | 10 aastat |
| Intressivahe | Maht | Intressivahe | Maht | Intressivahe | Maht | Intressivahe | Maht | Intressivahe | Maht | Intressivahe | Maht | Intressivahe | Maht | Intressivahe | Maht | Intressivahe | Maht |
| Rida | ID | Kirje | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 |
| 0010 | 1 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | 1.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | 1.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0035 | 1.2.1 | millest: kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata väärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0045 | 1.3 | Tagatud rahastus (mitte keskpank) | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0065 | 1.3.1 | millest: pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0075 | 1.3.2 | millest: varaga tagatud väärtpaberid, sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | 1.4 | Muu rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Erineva tähtajaga rahastuse hinnad

Üleöö

1 nädal

1 kuu

3 kuud

6 kuud

1 aasta

2 aastat

5 aastat

10 aastat

Intressivahe

Maht

Intressivahe

Maht

Intressivahe

Maht

Intressivahe

Maht

Intressivahe

Maht

Intressivahe

Maht

Intressivahe

Maht

Intressivahe

Maht

Intressivahe

Maht

Rida

ID

Kirje

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0010

1

Rahastus kokku

0020

1.1

Jaerahastus

0030

1.2

Tagamata hulgirahastus

0035

1.2.1

millest: kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata väärtpaberid

0045

1.3

Tagatud rahastus (mitte keskpank)

0065

1.3.1

millest: pandikirjad

0075

1.3.2

millest: varaga tagatud väärtpaberid, sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberid

0080

1.4

Muu rahastus

C 70.00 - RAHASTUSE PIKENDAMINE

Kokku ja olulised valuutad

| | Rahastuse pikendamine |
| --- | --- |
| Üleöö | > 1 päev ≤ 7 päeva | > 7 päeva ≤ 14 päeva | > 14 päeva ≤ 1 kuu | > 1 kuu ≤ 3 kuud | > 3 kuud ≤ 6 kuud | > 6 kuud | Netorahavood kokku | Keskmine tähtaeg (päevades) |
| Tähtaeguv | Pikendamine | Uued vahendid | Neto | Tähtaeguv | Pikendamine | Uued vahendid | Neto | Tähtaeguv | Pikendamine | Uued vahendid | Neto | Tähtaeguv | Pikendamine | Uued vahendid | Neto | Tähtaeguv | Pikendamine | Uued vahendid | Neto | Tähtaeguv | Pikendamine | Uued vahendid | Neto | Tähtaeguv | Pikendamine | Uued vahendid | Neto | Tähtaeguva rahastuse tähtaeg | Pikendatud rahastuse tähtaeg | Uue rahastuse tähtaeg |
| Rida | ID | Päev | Kirje | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 | 0260 | 0270 | 0280 | 0290 | 0300 | 0310 | 0320 |
| 0010 | 1.1 | 1 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | 1.1.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | 1.1.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | 1.1.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | 1.2 | 2 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | 1.2.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | 1.2.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | 1.2.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | 1.3 | 3 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | 1.3.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | 1.3.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | 1.3.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | 1.4 | 4 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | 1.4.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0150 | 1.4.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | 1.4.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0170 | 1.5 | 5 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0180 | 1.5.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0190 | 1.5.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0200 | 1.5.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0210 | 1.6 | 6 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0220 | 1.6.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0230 | 1.6.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0240 | 1.6.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0250 | 1.7 | 7 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0260 | 1.7.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0270 | 1.7.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0280 | 1.7.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0290 | 1.8 | 8 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0300 | 1.8.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0310 | 1.8.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0320 | 1.8.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0330 | 1.9 | 9 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0340 | 1.9.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0350 | 1.9.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0360 | 1.9.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0370 | 1.10 | 10 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0380 | 1.10.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0390 | 1.10.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0400 | 1.10.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0410 | 1.11 | 11 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0420 | 1.11.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0430 | 1.11.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0440 | 1.11.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0450 | 1.12 | 12 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0460 | 1.12.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0470 | 1.12.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0480 | 1.12.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0490 | 1.13 | 13 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0500 | 1.13.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0510 | 1.13.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0520 | 1.13.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0530 | 1.14 | 14 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0540 | 1.14.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0550 | 1.14.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0560 | 1.14.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0570 | 1.15 | 15 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0580 | 1.15.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0590 | 1.15.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0600 | 1.15.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0610 | 1.16 | 16 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0620 | 1.16.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0630 | 1.16.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0640 | 1.16.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0650 | 1.17 | 17 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0660 | 1.17.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0670 | 1.17.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0680 | 1.17.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0690 | 1.18 | 18 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0700 | 1.18.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0710 | 1.18.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0720 | 1.18.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0730 | 1.19 | 19 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0740 | 1.19.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0750 | 1.19.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0760 | 1.19.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0770 | 1.20 | 20 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0780 | 1.20.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0790 | 1.20.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0800 | 1.20.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0810 | 1.21 | 21 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0820 | 1.21.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0830 | 1.21.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0840 | 1.21.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0850 | 1.22 | 22 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0860 | 1.22.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0870 | 1.22.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0880 | 1.22.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0890 | 1.23 | 23 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0900 | 1.23.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0910 | 1.23.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0920 | 1.23.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0930 | 1.24 | 24 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0940 | 1.24.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0950 | 1.24.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0960 | 1.24.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0970 | 1.25 | 25 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0980 | 1.25.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0990 | 1.25.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1000 | 1.25.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1010 | 1.26 | 26 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1020 | 1.26.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1030 | 1.26.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1040 | 1.26.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1050 | 1.27 | 27 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1060 | 1.27.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1070 | 1.27.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1080 | 1.27.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1090 | 1.28 | 28 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1100 | 1.28.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1110 | 1.28.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1120 | 1.28.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1130 | 1.29 | 29 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1140 | 1.29.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1150 | 1.29.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1160 | 1.29.3. | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1170 | 1.30 | 30 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1180 | 1.30.1 | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1190 | 1.30.2 | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1200 | 1.30.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1210 | 1.31 | 31 | Rahastus kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1220 | 1.31.1. | Jaerahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1230 | 1.31.2. | Tagamata hulgirahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1240 | 1.31.3 | Tagatud rahastus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | “ |

Rahastuse pikendamine

Üleöö

> 1 päev ≤ 7 päeva

> 7 päeva ≤ 14 päeva

> 14 päeva ≤ 1 kuu

> 1 kuu ≤ 3 kuud

> 3 kuud ≤ 6 kuud

> 6 kuud

Netorahavood kokku

Keskmine tähtaeg (päevades)

Tähtaeguv

Pikendamine

Uued vahendid

Neto

Tähtaeguv

Pikendamine

Uued vahendid

Neto

Tähtaeguv

Pikendamine

Uued vahendid

Neto

Tähtaeguv

Pikendamine

Uued vahendid

Neto

Tähtaeguv

Pikendamine

Uued vahendid

Neto

Tähtaeguv

Pikendamine

Uued vahendid

Neto

Tähtaeguv

Pikendamine

Uued vahendid

Neto

Tähtaeguva rahastuse tähtaeg

Pikendatud rahastuse tähtaeg

Uue rahastuse tähtaeg

Rida

ID

Päev

Kirje

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0230

0240

0250

0260

0270

0280

0290

0300

0310

0320

0010

1.1

1

Rahastus kokku

0020

1.1.1.

Jaerahastus

0030

1.1.2

Tagamata hulgirahastus

0040

1.1.3

Tagatud rahastus

0050

1.2

2

Rahastus kokku

0060

1.2.1

Jaerahastus

0070

1.2.2

Tagamata hulgirahastus

0080

1.2.3

Tagatud rahastus

0090

1.3

3

Rahastus kokku

0100

1.3.1

Jaerahastus

0110

1.3.2

Tagamata hulgirahastus

0120

1.3.3

Tagatud rahastus

0130

1.4

4

Rahastus kokku

0140

1.4.1

Jaerahastus

0150

1.4.2

Tagamata hulgirahastus

0160

1.4.3

Tagatud rahastus

0170

1.5

5

Rahastus kokku

0180

1.5.1

Jaerahastus

0190

1.5.2

Tagamata hulgirahastus

0200

1.5.3

Tagatud rahastus

0210

1.6

6

Rahastus kokku

0220

1.6.1

Jaerahastus

0230

1.6.2

Tagamata hulgirahastus

0240

1.6.3

Tagatud rahastus

0250

1.7

7

Rahastus kokku

0260

1.7.1

Jaerahastus

0270

1.7.2

Tagamata hulgirahastus

0280

1.7.3

Tagatud rahastus

0290

1.8

8

Rahastus kokku

0300

1.8.1

Jaerahastus

0310

1.8.2

Tagamata hulgirahastus

0320

1.8.3

Tagatud rahastus

0330

1.9

9

Rahastus kokku

0340

1.9.1

Jaerahastus

0350

1.9.2

Tagamata hulgirahastus

0360

1.9.3

Tagatud rahastus

0370

1.10

10

Rahastus kokku

0380

1.10.1.

Jaerahastus

0390

1.10.2.

Tagamata hulgirahastus

0400

1.10.3.

Tagatud rahastus

0410

1.11

11

Rahastus kokku

0420

1.11.1.

Jaerahastus

0430

1.11.2.

Tagamata hulgirahastus

0440

1.11.3.

Tagatud rahastus

0450

1.12

12

Rahastus kokku

0460

1.12.1.

Jaerahastus

0470

1.12.2.

Tagamata hulgirahastus

0480

1.12.3.

Tagatud rahastus

0490

1.13

13

Rahastus kokku

0500

1.13.1.

Jaerahastus

0510

1.13.2.

Tagamata hulgirahastus

0520

1.13.3.

Tagatud rahastus

0530

1.14

14

Rahastus kokku

0540

1.14.1.

Jaerahastus

0550

1.14.2.

Tagamata hulgirahastus

0560

1.14.3.

Tagatud rahastus

0570

1.15

15

Rahastus kokku

0580

1.15.1.

Jaerahastus

0590

1.15.2.

Tagamata hulgirahastus

0600

1.15.3.

Tagatud rahastus

0610

1.16

16

Rahastus kokku

0620

1.16.1.

Jaerahastus

0630

1.16.2.

Tagamata hulgirahastus

0640

1.16.3.

Tagatud rahastus

0650

1.17

17

Rahastus kokku

0660

1.17.1.

Jaerahastus

0670

1.17.2.

Tagamata hulgirahastus

0680

1.17.3.

Tagatud rahastus

0690

1.18

18

Rahastus kokku

0700

1.18.1.

Jaerahastus

0710

1.18.2.

Tagamata hulgirahastus

0720

1.18.3.

Tagatud rahastus

0730

1.19

19

Rahastus kokku

0740

1.19.1.

Jaerahastus

0750

1.19.2.

Tagamata hulgirahastus

0760

1.19.3.

Tagatud rahastus

0770

1.20

20

Rahastus kokku

0780

1.20.1

Jaerahastus

0790

1.20.2

Tagamata hulgirahastus

0800

1.20.3

Tagatud rahastus

0810

1.21

21

Rahastus kokku

0820

1.21.1.

Jaerahastus

0830

1.21.2.

Tagamata hulgirahastus

0840

1.21.3.

Tagatud rahastus

0850

1.22

22

Rahastus kokku

0860

1.22.1.

Jaerahastus

0870

1.22.2.

Tagamata hulgirahastus

0880

1.22.3.

Tagatud rahastus

0890

1.23

23

Rahastus kokku

0900

1.23.1.

Jaerahastus

0910

1.23.2.

Tagamata hulgirahastus

0920

1.23.3.

Tagatud rahastus

0930

1.24

24

Rahastus kokku

0940

1.24.1.

Jaerahastus

0950

1.24.2.

Tagamata hulgirahastus

0960

1.24.3.

Tagatud rahastus

0970

1.25

25

Rahastus kokku

0980

1.25.1.

Jaerahastus

0990

1.25.2.

Tagamata hulgirahastus

1000

1.25.3.

Tagatud rahastus

1010

1.26

26

Rahastus kokku

1020

1.26.1.

Jaerahastus

1030

1.26.2.

Tagamata hulgirahastus

1040

1.26.3.

Tagatud rahastus

1050

1.27

27

Rahastus kokku

1060

1.27.1.

Jaerahastus

1070

1.27.2.

Tagamata hulgirahastus

1080

1.27.3.

Tagatud rahastus

1090

1.28

28

Rahastus kokku

1100

1.28.1.

Jaerahastus

1110

1.28.2.

Tagamata hulgirahastus

1120

1.28.3.

Tagatud rahastus

1130

1.29

29

Rahastus kokku

1140

1.29.1.

Jaerahastus

1150

1.29.2.

Tagamata hulgirahastus

1160

1.29.3.

Tagatud rahastus

1170

1.30

30

Rahastus kokku

1180

1.30.1

Jaerahastus

1190

1.30.2

Tagamata hulgirahastus

1200

1.30.3

Tagatud rahastus

1210

1.31

31

Rahastus kokku

1220

1.31.1.

Jaerahastus

1230

1.31.2.

Tagamata hulgirahastus

1240

1.31.3

Tagatud rahastus

“

---

VI LISA

„XIX LISA

JUHISED XVIII LISAS ESITATUD TÄIENDAVATE SEIREVAHENDITE VORMI TÄITMISEKS

1.   Täiendavad seirevahendid

1.1.   Üldteave

| 1. | [tühi] |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kogurahastus sisaldab kõiki finantskohustusi, v.a tuletisinstrumente ja lühikesi positsioone. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lahtise tähtajaga mis tahes rahastust, sh nõudmiseni hoiuste puhul, loetakse üleöö tähtaeguvaks. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Esialgne tähtaeg vastab rahastuse alguskuupäeva ja rahastuse lõppkuupäeva vahelisele ajale. Rahastuse lõppkuupäev määratakse kindlaks kooskõlas XXIII lisa punktiga 12. See tähendab, et kui on tegemist valikulisusega, nagu XXIII lisa punktis 12 osutatud juhul, võib rahastuse kirje esialgne tähtaeg olla alates selle alguskuupäevast möödunud ajast lühem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Järelejäänud tähtaeg vastab aruandeperioodi lõpu ja rahastuse lõppkuupäeva vahelisele ajale. Rahastuse lõppkuupäev määratakse kindlaks kooskõlas XXIII lisa punktiga 12. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kaalutud keskmise esialgse või järelejäänud tähtaja arvutamisel loetakse, et üleöise tähtajaga hoiused või lahtise tähtajaga mis tahes rahastus on ühepäevase tähtajaga. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui finantsinstitutsiooni vastaspool kasutab rahastamisel etteteatamistähtaega või tühistamise või ennetähtaegse väljavõtmise klauslit, eeldatakse esialgse ja järelejäänud tähtaja arvutamisel, et raha võetakse välja esimesel võimalikul kuupäeval. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tähtajatute kohustuste korral, v.a kui on tegemist XXIII lisa punktis 12 osutatud valikulisusega, eeldatakse fikseeritud 20aastast esialgset ja järelejäänud tähtaega. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Oluliste valuutade kaupa aruandlusvormis C 67.00 osutatud protsendi künnise arvutamiseks kasutavad finantsinstitutsioonid künnist, mis on 1 % kõigis valuutades olevate kohustuste kogusummast. |
| --- | --- |

9.

1.2.   Rahastuse kontsentratsioon vastaspoolte lõikes (C 67.00)

| 1. | Et saaks koguda vastaspoolte lõikes vormis C 67.00 nõutud teavet aruandvate finantsinstitutsioonide rahastuse kontsentratsiooni kohta, peavad finantsinstitutsioonid kohaldama käesolevas jaos esitatud juhiseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Finantsinstitutsioonid esitavad vormi 1. jao ridadel 020–110 kümme olulisimat vastaspoolt või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 kohast omavahel seotud klientide rühma, kellelt saadud rahastus ületab neist vastaspooltest või omavahel seotud klientide rühmast igaühe puhul künnist, milleks on 1 % kohustuste kogusummast. Kirjes 1.01 märgitakse vastaspool, kellelt saadud 1 % künnist ületav rahastuse summa on ühelt vastaspoolelt või omavahel seotud klientide rühmalt saadud summadest aruandekuupäeva seisuga kõige suurem. Kirjes 1.02 märgitakse 1 % künnist ületav suuruselt teise summa andnud vastaspool või omavahel seotud klientide rühm jne ülejäänud kirjete märkimisel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui vastaspool kuulub mitmesse omavahel seotud klientide rühma, kajastatakse teda ainult ühel korral ja siis rühmas, kellelt saadud rahastuse summa on neist suurim. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Finantsinstitutsioonid kajastavad ülejäänud rahastuse kogusummat 2. jaos. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 1. jao („Kümme olulisimat vastaspoolt“) ja 2. jao (Kogu muu rahastus) summa võrdub finantsinstitutsiooni kogurahastusega tema bilansis vastavalt finantsaruandlusraamistikule (FINREP – kajastab finantskohustusi, mida on korrigeeritud tuletisinstrumentide ja lühikeste positsioonide väljajätmiseks kooskõlas 1.1 jao punktiga 2) nendel aruandeperioodidel, mil mõlemad aruanded on kättesaadavad (nt Finrep 1. kvartal ja C 67.00 märts/1. kvartal). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finantsinstitutsioonid täidavad iga vastaspoole kohta kõik veerud 0010–0080. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui rahastust saadakse rohkem kui ühest tooteliigist, siis kajastatakse seda tooteliiki, mille osakaal saadud rahastuses on suurim. Aluseks olevate väärtpaberite hoidja võib kindlaks määrata lähtuvalt põhimõttest, et võimaluste piires tehakse selleks kõik endast olenev. Kui finantsinstitutsioonil on kontohaldurist panga ülesannete täitjana teavet väärtpaberite hoidja kohta, võtab ta seda summat vastaspoolte kontsentratsiooni kohta esitatavas aruandes arvesse. Kui väärtpaberite hoidja kohta teave puudub, ei ole asjaomast summat tarvis kajastada. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Juhised konkreetsete veergude kohta.






  Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Vastaspoole nimi

  Veerus 0010 esitatakse kahanevas järjekorras, st saadud rahastuse summa suuruse järjekorras, iga sellise vastaspoole nimi, kellelt saadud rahastus ületab 1 % kohustuste kogusummast.
  Märgitakse vastaspooleks oleva juriidilise isiku või füüsilise isiku nimi. Kui vastaspool on juriidiline isik, peab vastaspoole nimi olema selle juriidilise isiku täielik nimi, kust rahastus saadi, sealhulgas tuleb kooskõlas riikliku äriühinguõigusega esitada viited äriühingu liigile.
  Kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, on esitatavaks vastaspooleks üksus, mis on finantsinstitutsiooni arvates selles omavahel seotud klientide rühmas kõige tähtsam üksus. Igal muul juhul peab see vastama üksikule vastaspoolele. |
| 0015 | Kood

  See kood on rea tunnus ja peab iga vastaspoole puhul olema kordumatu. Finantsinstitutsioonide ja kindlustusandjate korral peab see olema juriidilise isiku tunnus (LEI-kood). Teiste ettevõtjate korral tuleb esitada kas LEI-kood või selle puudumisel riiklik kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0016 | Koodi liik

  Finantsinstitutsioonid märgivad ära, kas veerus 0015 esitatud kood on LEI-kood või muu kood.
  Koodi liik tuleb esitada alati. |
| 0017 | Riiklik kood

  Kui finantsinstitutsioon kannab koodiveergu LEI-koodi, võib ta lisaks esitada ka riikliku koodi. |
| 0030 | Vastaspoole sektor

  Iga vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt [FINREPi] majandussektorite klassidest (käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa):
  i) keskpank; ii) valitsemissektor; iii) krediidiasutus; iv) muu finantssektori äriühing; v) finantssektoriväline äriühing; vi) kodumajapidamine.
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul majandussektorit ei märgita. |
| 0040 | Vastaspoole residentsus

  Kasutatakse vastaspoole asutamise riigi ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul riiki ei märgita. |
| 0050 | Tooteliik

  Veerus 0010 loetletud vastaspooltele määratakse tooteliik, mis vastab emiteeritud tootele, milles rahastus saadi (või milles kombineeritud tooteliikide puhul saadi suurim osa rahastusest), kasutades järgmisi rasvases kirjas näidatud koode: | UWF (unsecured wholesale funding obtained from financial customers) – finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt saadud tagamata hulgirahastus, sealhulgas pankadevaheline rahastus; |

8.

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Vastaspoole nimi

Veerus 0010 esitatakse kahanevas järjekorras, st saadud rahastuse summa suuruse järjekorras, iga sellise vastaspoole nimi, kellelt saadud rahastus ületab 1 % kohustuste kogusummast.

Märgitakse vastaspooleks oleva juriidilise isiku või füüsilise isiku nimi. Kui vastaspool on juriidiline isik, peab vastaspoole nimi olema selle juriidilise isiku täielik nimi, kust rahastus saadi, sealhulgas tuleb kooskõlas riikliku äriühinguõigusega esitada viited äriühingu liigile.

Kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, on esitatavaks vastaspooleks üksus, mis on finantsinstitutsiooni arvates selles omavahel seotud klientide rühmas kõige tähtsam üksus. Igal muul juhul peab see vastama üksikule vastaspoolele.

0015

Kood

See kood on rea tunnus ja peab iga vastaspoole puhul olema kordumatu. Finantsinstitutsioonide ja kindlustusandjate korral peab see olema juriidilise isiku tunnus (LEI-kood). Teiste ettevõtjate korral tuleb esitada kas LEI-kood või selle puudumisel riiklik kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0016

Koodi liik

Finantsinstitutsioonid märgivad ära, kas veerus 0015 esitatud kood on LEI-kood või muu kood.

Koodi liik tuleb esitada alati.

0017

Riiklik kood

Kui finantsinstitutsioon kannab koodiveergu LEI-koodi, võib ta lisaks esitada ka riikliku koodi.

0030

Vastaspoole sektor

Iga vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt [FINREPi] majandussektorite klassidest (käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa):

i) keskpank; ii) valitsemissektor; iii) krediidiasutus; iv) muu finantssektori äriühing; v) finantssektoriväline äriühing; vi) kodumajapidamine.

Omavahel seotud klientide rühmade puhul majandussektorit ei märgita.

0040

Vastaspoole residentsus

Kasutatakse vastaspoole asutamise riigi ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).

Omavahel seotud klientide rühmade puhul riiki ei märgita.

0050

Tooteliik

Veerus 0010 loetletud vastaspooltele määratakse tooteliik, mis vastab emiteeritud tootele, milles rahastus saadi (või milles kombineeritud tooteliikide puhul saadi suurim osa rahastusest), kasutades järgmisi rasvases kirjas näidatud koode:

UWF (unsecured wholesale funding obtained from financial customers) – finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt saadud tagamata hulgirahastus, sealhulgas pankadevaheline rahastus;

| | UWNF (unsecured wholesale funding obtained from non-financial customers) – finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt saadud tagamata hulgirahastus; |
| --- | --- |

UWNF (unsecured wholesale funding obtained from non-financial customers) – finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt saadud tagamata hulgirahastus;

| | SFT (securities financing transaction) – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingutest saadud rahastus; |
| --- | --- |

SFT (securities financing transaction) – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingutest saadud rahastus;

| | CB (covered bonds) – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud pandikirjade emissioonist saadud rahastus; |
| --- | --- |

CB (covered bonds) – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud pandikirjade emissioonist saadud rahastus;

| | ABS (asset backed securities) – varaga tagatud väärtpaberite (sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberite) emissioonist saadud rahastus; |
| --- | --- |

ABS (asset backed securities) – varaga tagatud väärtpaberite (sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberite) emissioonist saadud rahastus;

| | CBM (Central bank funding related to monetary policy operations) keskpangalt saadud rahastus seoses rahapoliitika operatsioonidega |
| --- | --- |

CBM (Central bank funding related to monetary policy operations) keskpangalt saadud rahastus seoses rahapoliitika operatsioonidega

| | IGUWF (unsecured wholesale funding obtained from intragroup counterparties) – grupisisestelt vastaspooltelt saadud tagamata hulgirahastus; |
| --- | --- |

IGUWF (unsecured wholesale funding obtained from intragroup counterparties) – grupisisestelt vastaspooltelt saadud tagamata hulgirahastus;

| | IGSWF (secured wholesale funding obtained from intragroup counterparties) – grupisisestelt vastaspooltelt saadud tagatud hulgirahastus; |
| --- | --- |

IGSWF (secured wholesale funding obtained from intragroup counterparties) – grupisisestelt vastaspooltelt saadud tagatud hulgirahastus;

| | OSWF (other secured wholesale funding) – muu tagatud hulgirahastus; |
| --- | --- |

OSWF (other secured wholesale funding) – muu tagatud hulgirahastus;

| | OFP (other funding products) – muud rahastamistooted, nt jaerahastus. |
| --- | --- |

OFP (other funding products) – muud rahastamistooted, nt jaerahastus.

0060

Saadud summa

Veerus 0010 märgitud vastaspooltelt saadud rahastuse kogusummat kajastatakse veerus 0060 ning finantsinstitutsioonid esitavad seal bilansilise väärtuse.

0070

Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg

Veerus 0010 märgitud vastaspoolelt saadud veerus 0060 kajastatud rahastuse summa kaalutud keskmine esialgne tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 0070.

Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg arvutatakse asjaomaselt vastaspooltelt saadud rahastuse esialgsete tähtaegade (päevades) keskmisena. Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastuse summade suuruste osakaal asjaomaselt vastaspooltelt kokku saadud rahastuses.

Tähtajatute kohustuste puhul võtavad finantsinstitutsioonid arvesse fikseeritud 20aastast tähtaega ja nõudehoiuste puhul ühepäevast tähtaega.

0080

Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg

Veerus 0010 märgitud vastaspoolelt saadud veerus 0060 kajastatud rahastuse summa kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 0080.

Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg arvutatakse vastaspooltelt saadud rahastuse järelejäänud tähtaegade (päevades) keskmisena. Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastuse summade suuruste osakaal asjaomaselt vastaspooltelt kokku saadud rahastuses.

Tähtajatute kohustuste puhul võtavad finantsinstitutsioonid arvesse fikseeritud 20aastast tähtaega ja nõudehoiuste puhul ühepäevast tähtaega.

1.3.   Rahastuse kontsentratsioon tooteliikide lõikes (C 68.00)

| 1. | Käesoleva vormi eesmärk on koguda teavet aruandva finantsinstitutsiooni rahastuse kontsentratsiooni kohta tooteliikide lõikes, jaotatuna rahastusliikidesse kooskõlas alljärgnevate ridade kohta esitatud juhistega.






  Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010 | 1.   Jaerahastus

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 punktis 2 määratletud jaehoiused ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 28 lõikes 6 osutatud jaevõlakirjad. |
| 0020 | 1.1. | millest: nõudmiseni hoiused
  Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad nõudmiseni hoiused. |

1.

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

1.   Jaerahastus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 punktis 2 määratletud jaehoiused ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 28 lõikes 6 osutatud jaevõlakirjad.

0020

1.1.

Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad nõudmiseni hoiused.

0031

| 1.2. | millest: tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta
  Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta. |
| --- | --- |

1.2.

Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta.

0041

| 1.3. | millest: tähtajalised hoiused, millelt saab järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta
  Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad tähtajalised hoiused, millelt saab järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta. |
| --- | --- |

1.3.

Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad tähtajalised hoiused, millelt saab järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta.

0070

| 1.4. | Säästukontod
  Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad säästukontod, millel on üks järgmistest tunnustest:






  — | mille puhul raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg on pikem kui 30 päeva |
| --- | --- | --- |

1.4.

Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad säästukontod, millel on üks järgmistest tunnustest:

—

mille puhul raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg on pikem kui 30 päeva

| — | mille puhul puudub 30 päeva ületav raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg. |
| --- | --- |

—

mille puhul puudub 30 päeva ületav raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg.

Seda rida ei kajastata.

0080

| 1.4.1. | mille puhul raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg on pikem kui 30 päeva
  Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad säästukontod, mille puhul raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg on pikem kui 30 päeva. |
| --- | --- |

1.4.1.

Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad säästukontod, mille puhul raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg on pikem kui 30 päeva.

0090

| 1.4.2. | mille puhul puudub 30 päeva ületav raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg
  Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad säästukontod, mille puhul puudub 30 päeva ületav raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg. |
| --- | --- |

1.4.2.

Real 0010 kajastatud jaerahastuse alla kuuluvad säästukontod, mille puhul puudub 30 päeva ületav raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg.

0100

2.   Hulgirahastus

Kõik vastaspooled, v.a määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 punktis 2 määratletud jaehoiuste puhul.

Seda rida ei kajastata.

0110

| 2.1. | Tagamata hulgirahastus
  Tagamata rahastuse korral kõik vastaspooled, v.a delegeeritud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 punktis 2 määratletud jaehoiuste puhul. |
| --- | --- |

2.1.

Tagamata rahastuse korral kõik vastaspooled, v.a delegeeritud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 punktis 2 määratletud jaehoiuste puhul.

0120

| 2.1.1. | millest: finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt saadud laenud ja hoiused
  Real 0110 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mille moodustavad finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt saadud laenud ja hoiused.
  Sellel real ei kajastata keskpangalt saadud rahastust. |
| --- | --- |

2.1.1.

Real 0110 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mille moodustavad finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt saadud laenud ja hoiused.

Sellel real ei kajastata keskpangalt saadud rahastust.

0130

| 2.1.2. | millest: finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt saadud laenud ja hoiused
  Real 0110 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mille moodustavad finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt saadud laenud ja hoiused.
  Sellel real ei kajastata keskpangalt saadud rahastust. |
| --- | --- |

2.1.2.

Real 0110 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mille moodustavad finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt saadud laenud ja hoiused.

Sellel real ei kajastata keskpangalt saadud rahastust.

0140

| 2.1.3. | millest: grupisisestelt üksustelt saadud laenud ja hoiused
  Real 0110 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mille moodustavad grupisisestelt üksustelt saadud laenud ja hoiused, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses.
  Grupisisestelt üksustest saadud hulgirahastust kajastatakse ainult individuaalsel või allkonsolideeritud alusel. |
| --- | --- |

2.1.3.

Real 0110 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mille moodustavad grupisisestelt üksustelt saadud laenud ja hoiused, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses.

Grupisisestelt üksustest saadud hulgirahastust kajastatakse ainult individuaalsel või allkonsolideeritud alusel.

0150

| 2.2. | Tagatud hulgirahastus
  Tagatud rahastuse korral kõik vastaspooled, v.a delegeeritud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 punktis 2 määratletud jaehoiuste puhul. |
| --- | --- |

2.2.

Tagatud rahastuse korral kõik vastaspooled, v.a delegeeritud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 punktis 2 määratletud jaehoiuste puhul.

0160

| 2.2.1. | millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud
  Real 0150 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mis on saadud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingutest. |
| --- | --- |

2.2.1.

Real 0150 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mis on saadud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingutest.

0170

| 2.2.2. | millest: pandikirjade emissioonid
  Real 0150 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mis on saadud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 osutatud pandikirjade emissioonist. |
| --- | --- |

2.2.2.

Real 0150 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mis on saadud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 osutatud pandikirjade emissioonist.

0180

| 2.2.3. | millest: varaga tagatud väärtpaberite emissioonid
  Real 0150 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mis on saadud varaga tagatud väärtpaberite (sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberite) emissioonist. |
| --- | --- |

2.2.3.

Real 0150 kajastatud rahastuse alla kuuluv rahastus, mis on saadud varaga tagatud väärtpaberite (sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberite) emissioonist.

0190

| 2.2.4. | millest muud finantskohustused kui tuletisinstrumendid ja lühikesed positsioonid grupisisestelt üksustelt
  Real 0150 kajastatud rahastuse alla kuuluv grupisisestelt üksustelt saadud rahastus, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses.
  Grupisisestelt üksustest saadud hulgirahastust kajastatakse ainult individuaalsel või allkonsolideeritud alusel. |
| --- | --- |

2.2.4.

Real 0150 kajastatud rahastuse alla kuuluv grupisisestelt üksustelt saadud rahastus, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses.

Grupisisestelt üksustest saadud hulgirahastust kajastatakse ainult individuaalsel või allkonsolideeritud alusel.

| 2. | Finantsinstitutsioonid täidavad iga tooteliigi kohta kõik veerud 0010–0050. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ridadel 1 („jaerahastus“), 2.1 („tagamata hulgirahastus“) ja 2.2 („tagatud hulgirahastus“) esitatud arvnäitajad võivad sisaldada laiapõhjalisemaid tooteliike kui alusvarana rea „millest:“ all nimetatud kirjed. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Selles vormis ei kajastata omakapitali. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Juhised konkreetsete veergude kohta.






  Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Saadud bilansiline väärtus

  Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tooteliigist saadud rahastuse bilansiline väärtus esitatakse vormi veerus 0010. |
| 0020 | Summa, mis on tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga

  Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tooteliigist saadud ja veerus 0010 esitatud rahastuse kogusumma osa, mis on tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga.
  Märkus: veerus „Toote nimetus“ loetletud iga tooteliigi kohta veergudes 0020 ja 0030 esitatud summad peavad võrduma veerus 0010 esitatud saadud kogusummaga. |
| 0030 | Summa, mis ei ole tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga

  Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tooteliigist saadud ja veerus 0010 esitatud rahastuse kogusumma osa, mis ei ole tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga.
  Märkus: veerus „Toote nimetus“ loetletud iga tooteliigi kohta veergudes 0020 ja 0030 esitatud summad peavad võrduma veerus 0010 esitatud saadud kogusummaga. |
| 0040 | Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg

  Veerus „Toote nimetus“ loetletud tooteliigi kohta kajastatakse veerus 0010 märgitud saadud rahastuse summa kaalutud keskmine esialgne tähtaeg (päevades) veerus 0040.
  Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg arvutatakse selle tooteliigi puhul saadud rahastuse keskmise esialgse tähtajana (päevades). Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastuse summade suuruste osakaal selle tooteliigi kõigist emiteerimistest kokku saadud rahastuses. |
| 0050 | Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg

  Veerus „Toote nimetus“ loetletud tooteliigi kohta kajastatakse veerus 0010 märgitud saadud rahastuse summa kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (päevades) veerus 0050.
  Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg arvutatakse selle tooteliigi puhul saadud rahastuse järelejäänud tähtaegade (päevades) keskmisena. Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastuse summade suuruste osakaal kõnealuse tooteliigi kõigist emiteerimistest saadud kogurahastuses. |

5.

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Saadud bilansiline väärtus

Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tooteliigist saadud rahastuse bilansiline väärtus esitatakse vormi veerus 0010.

0020

Summa, mis on tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga

Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tooteliigist saadud ja veerus 0010 esitatud rahastuse kogusumma osa, mis on tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga.

Märkus: veerus „Toote nimetus“ loetletud iga tooteliigi kohta veergudes 0020 ja 0030 esitatud summad peavad võrduma veerus 0010 esitatud saadud kogusummaga.

0030

Summa, mis ei ole tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga

Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tooteliigist saadud ja veerus 0010 esitatud rahastuse kogusumma osa, mis ei ole tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga.

Märkus: veerus „Toote nimetus“ loetletud iga tooteliigi kohta veergudes 0020 ja 0030 esitatud summad peavad võrduma veerus 0010 esitatud saadud kogusummaga.

0040

Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg

Veerus „Toote nimetus“ loetletud tooteliigi kohta kajastatakse veerus 0010 märgitud saadud rahastuse summa kaalutud keskmine esialgne tähtaeg (päevades) veerus 0040.

Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg arvutatakse selle tooteliigi puhul saadud rahastuse keskmise esialgse tähtajana (päevades). Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastuse summade suuruste osakaal selle tooteliigi kõigist emiteerimistest kokku saadud rahastuses.

0050

Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg

Veerus „Toote nimetus“ loetletud tooteliigi kohta kajastatakse veerus 0010 märgitud saadud rahastuse summa kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (päevades) veerus 0050.

Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg arvutatakse selle tooteliigi puhul saadud rahastuse järelejäänud tähtaegade (päevades) keskmisena. Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastuse summade suuruste osakaal kõnealuse tooteliigi kõigist emiteerimistest saadud kogurahastuses.

1.4.   Erineva tähtajaga rahastuse hinnad (C 69.00)

| 1. | Finantsinstitutsioonid esitavad vormis C 69.00 järgmiste esialgsete tähtaegade kaupa nõutud teabe tehingumahtude kohta ning aruandeperioodil saadud ja aruandeperioodi lõpus endiselt olemasoleva rahastuse eest finantsinstitutsiooni makstud hindade kohta:






  a) | üleöö (veerud 0010 ja 0020); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üleöö (veerud 0010 ja 0020);

| b) | pikem kui üleöö ja kuni 1 nädal (veerud 0030 ja 0040); |
| --- | --- |

b)

pikem kui üleöö ja kuni 1 nädal (veerud 0030 ja 0040);

| c) | pikem kui 1 nädal ja kuni 1 kuu (veerud 0050 ja 0060); |
| --- | --- |

c)

pikem kui 1 nädal ja kuni 1 kuu (veerud 0050 ja 0060);

| d) | pikem kui 1 kuu ja kuni 3 kuud (veerud 0070 ja 0080); |
| --- | --- |

d)

pikem kui 1 kuu ja kuni 3 kuud (veerud 0070 ja 0080);

| e) | pikem kui 3 kuud ja kuni 6 kuud (veerud 0090 ja 0100); |
| --- | --- |

e)

pikem kui 3 kuud ja kuni 6 kuud (veerud 0090 ja 0100);

| f) | pikem kui 6 kuud ja kuni 1 aasta (veerud 0110 ja 0120); |
| --- | --- |

f)

pikem kui 6 kuud ja kuni 1 aasta (veerud 0110 ja 0120);

| g) | pikem kui 1 aasta ja kuni 2 aastat (veerud 0130 ja 0140); |
| --- | --- |

g)

pikem kui 1 aasta ja kuni 2 aastat (veerud 0130 ja 0140);

| h) | pikem kui 2 aastat ja kuni 5 aastat (veerud 0150 ja 0160); |
| --- | --- |

h)

pikem kui 2 aastat ja kuni 5 aastat (veerud 0150 ja 0160);

| i) | pikem kui 5 aastat ja kuni 10 aastat (veerud 0170 ja 0180). |
| --- | --- |

i)

pikem kui 5 aastat ja kuni 10 aastat (veerud 0170 ja 0180).

Valuuta ümberhindluse korral ei hangita algses valuutas uut rahastust ja aruandev finantsinstitutsioon ei ole maksnud midagi rohkem kui algne hind vahendite esmasel hoiustamisel. Seega ei kajastata selles vormis valuuta ümberhindlusest tingitud positiivset juurdekasvu.

Rahastamisallikaid, mille esialgne tähtaeg on üle 10 aasta, ei kajastata.

| 2. | Saadud rahastuse lõpptähtaegade kindlaksmääramisel ei võta finantsinstitutsioonid arvesse tehingupäeva ja arvelduspäeva vahelist aega; see tähendab, et näiteks kahe nädala jooksul arveldatavat kolmekuulist kohustust kajastatakse 3kuulise lõpptähtaja all (veergudes 0070 ja 0080). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iga tähtajaklassi vasakus veerus kajastatav intressivahe (spread) on üks järgmistest: |
| --- | --- |

3.

| 4. | intressivahe, mis kuuluks finantsinstitutsiooni poolt tasumisele kuni üheaastaste kohustuste eest, kui hiljemalt tehingupäevaks oleva tööpäeva lõpuks oleks toimunud vahetus asjaomase valuuta puhul võrdlusaluseks oleva üleööindeksi vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | intressivahe, mis kuuluks ettevõtte poolt tasumisele üle üheaastase esialgse tähtajaga kohustuste eest, kui hiljemalt tehingupäevaks oleva tööpäeva lõpuks toimuks vahetus asjaomase valuuta asjakohaseks kolmekuuliseks võrdlusaluseks oleva indeksi vastu (nt euro puhul kolme kuu euribor). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üksnes alapunktide a ja b kohase intressivahe arvutamiseks võib finantsinstitutsioon varasema kogemuse põhjal määrata esialgse tähtaja kindlaks valikulisust arvesse võttes või seda arvesse võtmata, nagu on asjakohane. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Intressivahesid kajastatakse baaspunktides, ja kui uus rahastus on odavam kui asjaomase võrdlusaluse puhul, miinusmärgiga. Need arvutatakse kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Erinevate emissioonide/hoiuste/laenude eest tasumisele kuuluva keskmise intressivahe arvutamisel arvutavad finantsinstitutsioonid kogumaksumuse emissiooni valuutas, võtmata sealjuures arvesse välisvaluuta vahetustehinguid, kuid võttes arvesse mis tahes preemiaid või diskontosid ja tasumisele või laekumisele kuuluvaid teenustasusid, võttes arvutamisel aluseks mis tahes teoreetilise või tegeliku intressimäära vahetustehingu lõpptähtaja, mis langeb kokku kohustuse lõpptähtajaga. Intressivahe on kohustuse intressimäär miinus vahetuslepingu intressimäär. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Veerus „Kirje“ loetletud rahastuse kategooriatest saadud rahastuse summa esitatakse asjakohase tähtajaklassi veerus „Maht“. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Veerus „Maht“ kajastavad finantsinstitutsioonid esialgse tähtaja lõikes asjakohase tähtajaklassi jooksul saadud uue rahastuse bilansilist väärust. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nagu kõigi muude kirjete puhul, nii kajastavad finantsinstitutsioonid ka bilansiväliste kohustuste all üksnes bilansis kajastatud asjaomaseid summasid. Finantsinstitutsioonile antud bilansivälist kohustust kajastatakse vormis C 69.00 alles pärast kasutuselevõttu. Kasutuselevõtu korral kajastatav maht ja intressivahe vastavad aruandeperioodi lõpu seisuga kasutatud summadele ja kehtivale intressivahele. Kui kasutuselevõttu ei saa finantsinstitutsiooni otsusel pikendada, kajastatakse kasutuselevõtu tegelikku tähtaega. Kui finantsinstitutsioon on vahendit kasutama asunud juba eelmise aruandeperioodi lõpus ja kui finantsinstitutsioon on seejärel vahendi kasutamist suurendanud, kajastatakse ainult lisaks kasutusele võetud summat. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Jaeklientide hoiused on delegeeritud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 punktis 2 määratletud hoiused. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Aruandeperioodi jooksul pikendatud ja aruandeperioodi lõpus endiselt avatud rahastuse puhul kajastatakse sel ajal (st aruandeperioodi lõpus) kehtivate intressivahede keskmist. Vormi C 69.00 täitmisel loetakse pikendatud ja aruandeperioodi lõpus endiselt olemasolevat rahastust uueks rahastuseks. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Erandina jao 1.4 muudest osadest kajastatakse nõudmiseni hoiuste mahtu ja intressivahet ainult siis, kui hoiustajal ei olnud eelmisel aruandeperioodil nõudmiseni hoiust või kui võrreldes eelmise aruandekuupäevaga on hoiustatavat summat suurendatud; viimasel juhul käsitatakse suurendamist uue rahastusena. Intressivahet arvestatakse selle perioodi lõpu seisuga. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kui esitatavad andmed puuduvad, jäetakse intressivahet kajastavad lahtrid tühjaks. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Selles vormis ei kajastata omakapitali. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Konkreetsete ridade täitmise juhised.






  Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010 | 1   Rahastus kokku

  Kogu rahastuse kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe saadakse kõigi järgmiste tähtaegade puhul järgmiselt:






  a) | üleöö (veerud 0010 ja 0020); |

17.

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

1   Rahastus kokku

Kogu rahastuse kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe saadakse kõigi järgmiste tähtaegade puhul järgmiselt:

a)

üleöö (veerud 0010 ja 0020);

| b) | pikem kui üleöö ja kuni 1 nädal (veerud 0030 ja 0040); |
| --- | --- |

b)

pikem kui üleöö ja kuni 1 nädal (veerud 0030 ja 0040);

| c) | pikem kui 1 nädal ja kuni 1 kuu (veerud 0050 ja 0060); |
| --- | --- |

c)

pikem kui 1 nädal ja kuni 1 kuu (veerud 0050 ja 0060);

| d) | pikem kui 1 kuu ja kuni 3 kuud (veerud 0070 ja 0080); |
| --- | --- |

d)

pikem kui 1 kuu ja kuni 3 kuud (veerud 0070 ja 0080);

| e) | pikem kui 3 kuud ja kuni 6 kuud (veerud 0090 ja 0100); |
| --- | --- |

e)

pikem kui 3 kuud ja kuni 6 kuud (veerud 0090 ja 0100);

| f) | pikem kui 6 kuud ja kuni 1 aasta (veerud 0110 ja 0120); |
| --- | --- |

f)

pikem kui 6 kuud ja kuni 1 aasta (veerud 0110 ja 0120);

| g) | pikem kui 1 aasta ja kuni 2 aastat (veerud 0130 ja 0140); |
| --- | --- |

g)

pikem kui 1 aasta ja kuni 2 aastat (veerud 0130 ja 0140);

| h) | pikem kui 2 aastat ja kuni 5 aastat (veerud 0150 ja 0160); |
| --- | --- |

h)

pikem kui 2 aastat ja kuni 5 aastat (veerud 0150 ja 0160);

| i) | pikem kui 5 aastat ja kuni 10 aastat (veerud 0170 ja 0180). |
| --- | --- |

i)

pikem kui 5 aastat ja kuni 10 aastat (veerud 0170 ja 0180).

0020

1.1   Jaerahastus

Kirjes 1 kajastatud kogurahastuse hulgas kajastatud saadud jaerahastuse kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

0030

1.2   Tagamata hulgirahastus

Kirjes 1 kajastatud kogurahastuse hulgas kajastatud saadud tagamata hulgirahastuse kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

0035

1.2.1   millest: kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata väärtpaberid

Kirjes 1.2 kajastatud tagamata hulgirahastuse hulgas kajastatud saadud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata väärtpaberite kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

0045

1.3   Tagatud rahastus (mitte keskpank)

Kirjes 1 kajastatud kogurahastuse hulgas kajastatud muult vastaspoolelt kui keskpank saadud tagatud rahastuse kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

0065

1.3.1   millest: pandikirjad

Kirjes 1.3 kajastatud tagatud rahastuse hulgas kajastatud kõigi finantsinstitutsiooni enda varasid koormavate pandikirja emissioonide kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

0075

1.3.2   millest: varaga tagatud väärtpaberid, sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberid

Kirjes 1.3 kajastatud tagatud rahastuse hulgas kajastatud emiteeritud varaga tagatud väärtpaberite, sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberite kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

0080

1.4   Muu rahastus

Kirjes 1 kajastatud kogurahastuse hulgas sellise rahastuse (sealhulgas keskpankadelt saadud tagatud rahastus) kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe, mis ei kuulu kirjete 1.1–1.3 alla.

1.5.   Rahastuse pikendamine (C 70.00)

| 1. | Selle vormiga kogutakse teavet tähtaeguva rahastuse ja saadud uue rahastuse mahu kohta, st „rahastuse pikendamise“ kohta päevade kaupa aruandekuupäevale eelneva kuu jooksul. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Finantsinstitutsioonid kajastavad (kalendripäevades) oma tähtaeguvat rahastust kõikides järgmistes tähtajaklassides nende esialgse tähtaja alusel:






  a) | üleöö (veerud 0010–0040); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

üleöö (veerud 0010–0040);

| b) | 1 päev kuni 7 päeva (veerud 0050–0080); |
| --- | --- |

b)

1 päev kuni 7 päeva (veerud 0050–0080);

| c) | 7 päev kuni 14 päeva (veerud 0090–0120); |
| --- | --- |

c)

7 päev kuni 14 päeva (veerud 0090–0120);

| d) | 14 päeva kuni 1 kuu (veerud 0130–0160); |
| --- | --- |

d)

14 päeva kuni 1 kuu (veerud 0130–0160);

| e) | 1 kuu kuni 3 kuud (veerud 0170–0200); |
| --- | --- |

e)

1 kuu kuni 3 kuud (veerud 0170–0200);

| f) | 3 kuu kuni 6 kuud (veerud 0210–0240); |
| --- | --- |

f)

3 kuu kuni 6 kuud (veerud 0210–0240);

| g) | üle 6 kuu (veerud 0250–0280). |
| --- | --- |

g)

üle 6 kuu (veerud 0250–0280).

| 3. | Igas punktis 2 kirjeldatud tähtajaklassis kajastatakse tähtaeguvat summat vasakus veerus, pikendatud rahastuse summa esitatakse veerus „Pikendamine“, uued saadud vahendid veerus „Uued vahendid“ ja netoerinevus, mille leidmiseks liidetakse uued vahendid ja pikendatavad vahendid ning lahutatakse tähtaeguvad vahendid, esitatakse paremas veerus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Netorahavoogude kogusumma esitatakse veerus 290 ja see võrdub kõigis veergudes „Neto“ (0040, 0080, 0120, 0160, 0200, 0240 ja 0280) esitatud arvude summaga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tähtaeguva rahastuse keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 0300. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pikendatavate vahendite rahastamise keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 0310. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Uue rahastuse keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 0320. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tähtaeguv summa koosneb kõikidest kohustustest, millest rahastuse pakkuja sai lepinguliselt loobuda või mis kuulusid aruandeperioodi vastaval päeval tasumisele. Seda kajastatakse alati plussmärgiga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Veeru „Pikendamine“ summa koosneb punktides 2 ja 3 määratletud tähtaeguvast summast, mis on aruandeperioodi vastaval päeval finantsinstitutsiooni käes. Seda kajastatakse alati plussmärgiga. Kui rahastuse tähtaeg on pikendamise tulemusel muutunud, kajastatakse rahastuse pikendamise all esitatavat summat uuele tähtajale vastavas tähtajaklassis. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Veeru „Uued vahendid“ summa koosneb aruandeperioodi vastava päeva seisuga tegelikult juurde tulnud vahenditest. Seda kajastatakse alati plussmärgiga. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Netosumma all peetakse silmas teatava esialgse tähtaja piires aruandeperioodi vastava päeva seisuga rahastuses toimunud muutust ning selle arvutamiseks lisatakse netoveerus uutele vahenditele pikendatavad vahendid ja lahutatakse tähtaeguvad vahendid. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Juhised konkreetsete veergude kohta.






  Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010–0040 | Üleöö

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 0010 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 0020 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 0030 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva päevase rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue päevase rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0040 ridadel 1.1–1.31. |
| 0050–0080 | > 1 päev ≤ 7 päeva

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 0050 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 0060 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 0070 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0080 ridadel 1.1–1.31. |
| 0090–0120 | > 7 päeva ≤ 14 päeva

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–2 nädalat esitatakse veerus 0090 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1– 2 nädalat esitatakse veerus 0100 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–2 nädalat esitatakse veerus 0110 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0120 ridadel 1.1–1.31. |
| 0130–0160 | > 14 päeva ≤ 1 kuu

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 0130 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 0140 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 0150 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0160 ridadel 1.1–1.31. |
| 0170–0200 | > 1 kuu ≤ 3 kuud

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 0170 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 0180 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 0190 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0200 ridadel 1.1–1.31. |
| 0210–0240 | > 3 kuud ≤ 6 kuud

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus kolm kuni kuus kuud esitatakse veerus 0210 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus kolm kuni kuus kuud esitatakse veerus 0220 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus kolm kuni kuus kuud esitatakse veerus 0230 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0240 ridadel 1.1–1.31. |
| 0250–0280 | > 6 kuud

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga üle kuue kuu esitatakse veerus 0250 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga üle kuue kuu esitatakse veerus 0260 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga üle kuue kuu esitatakse veerus 0270 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0280 ridadel 1.1–1.31. |
| 0290 | Netorahavood kokku

  Netorahavoogude kogusumma, mis võrdub kõigis veergudes „Neto“ (0040, 0080, 0120, 0160, 0200, 0240, 0280) esitatud arvude summaga, esitatakse veerus 0290. |
| 0300–0320 | Keskmine tähtaeg (päevades)

  Kõigi tähtaeguvate vahendite kaalutud keskmist tähtaega (päevades) kajastatakse veerus 0300. Kõigi pikendatavate vahendite rahastamise kaalutud keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 0310, kõigi uute vahendite kaalutud keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 0320.“ |

12.

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010–0040

Üleöö

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 0010 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 0020 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 0030 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva päevase rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue päevase rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0040 ridadel 1.1–1.31.

0050–0080

> 1 päev ≤ 7 päeva

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 0050 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 0060 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 0070 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0080 ridadel 1.1–1.31.

0090–0120

> 7 päeva ≤ 14 päeva

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–2 nädalat esitatakse veerus 0090 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1– 2 nädalat esitatakse veerus 0100 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–2 nädalat esitatakse veerus 0110 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0120 ridadel 1.1–1.31.

0130–0160

> 14 päeva ≤ 1 kuu

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 0130 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 0140 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 0150 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0160 ridadel 1.1–1.31.

0170–0200

> 1 kuu ≤ 3 kuud

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 0170 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 0180 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 0190 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0200 ridadel 1.1–1.31.

0210–0240

> 3 kuud ≤ 6 kuud

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus kolm kuni kuus kuud esitatakse veerus 0210 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus kolm kuni kuus kuud esitatakse veerus 0220 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus kolm kuni kuus kuud esitatakse veerus 0230 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0240 ridadel 1.1–1.31.

0250–0280

> 6 kuud

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga üle kuue kuu esitatakse veerus 0250 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga üle kuue kuu esitatakse veerus 0260 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastuse kogusumma esialgse tähtajaga üle kuue kuu esitatakse veerus 0270 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastuse ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastuse netoerinevus esitatakse veerus 0280 ridadel 1.1–1.31.

0290

Netorahavood kokku

Netorahavoogude kogusumma, mis võrdub kõigis veergudes „Neto“ (0040, 0080, 0120, 0160, 0200, 0240, 0280) esitatud arvude summaga, esitatakse veerus 0290.

0300–0320

Keskmine tähtaeg (päevades)

Kõigi tähtaeguvate vahendite kaalutud keskmist tähtaega (päevades) kajastatakse veerus 0300. Kõigi pikendatavate vahendite rahastamise kaalutud keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 0310, kõigi uute vahendite kaalutud keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 0320.“

---

VII LISA

„XX LISA

ARUANDMINE TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUSE KOHTA

| TÄIENDAVATE LIKVIIDSUSE SEIRE PARAMEETRITE VORMID |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimi |
| | | TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUSE KONTSENTRATSIOONI VORMID |
| 71 | C 71.00 | TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUSE KONTSENTRATSIOON EMITENTIDE KAUPA |

TÄIENDAVATE LIKVIIDSUSE SEIRE PARAMEETRITE VORMID

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimi

TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUSE KONTSENTRATSIOONI VORMID

71

C 71.00

TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUSE KONTSENTRATSIOON EMITENTIDE KAUPA

C 71.00 – TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUSE KONTSENTRATSIOON EMITENTIDE KAUPA

Kokku ja olulised valuutad

| Tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsioon emitentide kaupa |
| --- |
| | Emitent | LEI | Emitendi majandussektor | Emitendi residentsus | Tooteliik | Valuuta | Krediidikvaliteedi aste | Turuväärtus/ nimiväärtus | Keskpanga seisukohalt aktsepteeritava tagatise väärtus |
| Rida | ID | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 |
| 0010 | 1. | KÜMME OLULISIMAT EMITENTI |

Tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsioon emitentide kaupa

Emitent

LEI

Emitendi majandussektor

Emitendi residentsus

Tooteliik

Valuuta

Krediidikvaliteedi aste

Turuväärtus/ nimiväärtus

Keskpanga seisukohalt aktsepteeritava tagatise väärtus

Rida

ID

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0010

1.

0020

1.01

0030

1.02

0040

1.03

0050

1.04

0060

1.05

0070

1.06

0080

1.07

0090

1.08

0100

1.09

0110

1.10

0120

| 2. | KÕIK MUUD TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUSENA KASUTATAVAD KIRJED |
| --- | --- |

2.

“

---

VIII LISA

„XXI LISA

JUHISED XX LISAS ESITATUD TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUSE KONTSENTRATSIOONI VORMI (C 71.00) TÄITMISEKS

Tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsioon emitentide/vastaspoolte kaupa (C 71.00)

| 1. | Selleks et saaks vormi C 71.00 alusel koguda teavet aruandva finantsinstitutsiooni tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsiooni kohta kümne suurima tema hoitava vara või talle selleks võimaldatud likviidsusliini kaupa, peavad finantsinstitutsioonid kohaldama käesolevas lisas sisalduvaid juhiseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui emitendile või vastaspoolele määratakse rohkem kui üks tooteliik, valuuta või krediidikvaliteedi aste, esitatakse kogusumma. Kajastada tuleb tooteliik, valuuta või krediidikvaliteedi aste, mis on seotud tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsiooni suurima osaga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tasakaalustamissuutlikkus vormis C 71.00 on sama, mis vormis C 66.01, kuid vormis C 71.00 tasakaalustamissuutlikkusena kajastatud varad on koormamata, et finantsinstitutsioonil oleks võimalik need aruandekuupäeval raha vastu vahetada. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kontsentratsioonide arvutamisel, et esitada vormis C 71.00 teavet olulise valuuta kaupa, kasutavad finantsinstitutsioonid kontsentratsioone kõigis valuutades. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui emitent või vastaspool kuulub mitmesse omavahel seotud klientide rühma, kajastatakse teda ainult üks kord rühmas, mille tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsioon on suurem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui välja arvata rida 0120, siis tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsioone emitendis või vastaspooles, milleks on keskpank, käesolevas vormis ei kajastata. Kui finantsinstitutsioonil on eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid tavapäraste likviidsusoperatsioonide jaoks ja kui need varad kuuluvad koormamata tasakaalustamissuutlikkuse kümne suurima emitendi või vastaspoole alla, esitab finantsinstitutsioon teabe algse emitendi ja algse tooteliigi kohta.






  Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Emitendi nimi

  Veerus 0010 esitatakse kahanevas järjekorras kümne olulisima koormamata vara emitendi või finantsinstitutsioonile võimaldatud kasutamata likviidsusliini vastaspoole nimed. Suurim kirje kajastatakse kirjes 1.01, suuruselt teine kirjes 1.02 jne. Omavahel seotud klientide rühma moodustavaid emitente ja vastaspooli kajastatakse üheainsa kontsentratsioonina.
  Kajastatav emitendi/vastaspoole nimi peab olema varad emiteerinud või likviidsusliinid võimaldanud juriidilise isiku täielik nimi, sh viited äriühingu liigile riigi äriühinguõiguse kohaselt. |
| 0020 | LEI

  Vastaspoole juriidilise isiku tunnuskood |
| 0030 | Emitendi majandussektor

  Iga emitent või vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt järgmistest finantsaruandluse (FINREP) majandussektorite klassidest (käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa):
  i) valitsemissektor, ii) krediidiasutus, iii) muu finantssektori äriühing, iv) finantssektoriväline äriühing, v) kodumajapidamine.
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul majandussektorit ei märgita. |
| 0040 | Emitendi residentsus

  Kasutatakse riigi, kus emitent või vastaspool on asutatud, ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul riiki ei märgita. |
| 0050 | Tooteliik

  Veerus 0010 loetletud emitentidele/vastaspooltele määratakse toote liik, mis vastab tootele, milles vara hoitakse või milles ootel likviidsuslimiit on saadud, kasutades järgmisi rasvases kirjas näidatud koode: | SrB (Senior Bond) – kõrgema nõudeõiguse järgu võlakiri |

6.

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Emitendi nimi

Veerus 0010 esitatakse kahanevas järjekorras kümne olulisima koormamata vara emitendi või finantsinstitutsioonile võimaldatud kasutamata likviidsusliini vastaspoole nimed. Suurim kirje kajastatakse kirjes 1.01, suuruselt teine kirjes 1.02 jne. Omavahel seotud klientide rühma moodustavaid emitente ja vastaspooli kajastatakse üheainsa kontsentratsioonina.

Kajastatav emitendi/vastaspoole nimi peab olema varad emiteerinud või likviidsusliinid võimaldanud juriidilise isiku täielik nimi, sh viited äriühingu liigile riigi äriühinguõiguse kohaselt.

0020

LEI

Vastaspoole juriidilise isiku tunnuskood

0030

Emitendi majandussektor

Iga emitent või vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt järgmistest finantsaruandluse (FINREP) majandussektorite klassidest (käesoleva rakendusmääruse V lisa 1. osa):

i) valitsemissektor, ii) krediidiasutus, iii) muu finantssektori äriühing, iv) finantssektoriväline äriühing, v) kodumajapidamine.

Omavahel seotud klientide rühmade puhul majandussektorit ei märgita.

0040

Emitendi residentsus

Kasutatakse riigi, kus emitent või vastaspool on asutatud, ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).

Omavahel seotud klientide rühmade puhul riiki ei märgita.

0050

Tooteliik

Veerus 0010 loetletud emitentidele/vastaspooltele määratakse toote liik, mis vastab tootele, milles vara hoitakse või milles ootel likviidsuslimiit on saadud, kasutades järgmisi rasvases kirjas näidatud koode:

SrB (Senior Bond) – kõrgema nõudeõiguse järgu võlakiri

| | SubB (Subordinated Bond) – allutatud võlakiri |
| --- | --- |

SubB (Subordinated Bond) – allutatud võlakiri

| | CP (Commercial Paper) – kommertsväärtpaber |
| --- | --- |

CP (Commercial Paper) – kommertsväärtpaber

| | CB (Covered Bond) – pandikiri |
| --- | --- |

CB (Covered Bond) – pandikiri

| | US (UCITS-security) – eurofondide väärtpaberid, st finantsinstrumendid, mis kujutavad endast osalust vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas (eurofondis) või mille eurofond on välja lasknud |
| --- | --- |

US (UCITS-security) – eurofondide väärtpaberid, st finantsinstrumendid, mis kujutavad endast osalust vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas (eurofondis) või mille eurofond on välja lasknud

| | ABS (Asset Backed Security) – varaga tagatud väärtpaber |
| --- | --- |

ABS (Asset Backed Security) – varaga tagatud väärtpaber

| | CrCl (Credit Claim) – krediidinõue |
| --- | --- |

CrCl (Credit Claim) – krediidinõue

| | Eq (Equity) – aktsia |
| --- | --- |

Eq (Equity) – aktsia

| | Gold (kui tegemist on füüsilise kullaga, mida saab käsitada ühe vastaspoolena) |
| --- | --- |

Gold (kui tegemist on füüsilise kullaga, mida saab käsitada ühe vastaspoolena)

| | LiqL (Liquidity Line) – finantsinstitutsioonile võimaldatud kasutamata likviidsusliin |
| --- | --- |

LiqL (Liquidity Line) – finantsinstitutsioonile võimaldatud kasutamata likviidsusliin

| | OPT (Other product type) – muu tooteliik |
| --- | --- |

OPT (Other product type) – muu tooteliik

0060

Valuuta

Veerus 0010 loetletud emitendile või vastaspooltele määratakse veerus 0060 selle valuuta ISO kood, milles saadud vara või finantsinstitutsioonile võimaldatud kasutamata likviidsusliin on nomineeritud. Märgitakse ISO 4217 kohane kolmetäheline valuutakood.

Kui tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsiooni osa on mitut valuutat hõlmav liin, võetakse seda liini arvesse valuutas, mis on ülejäänud kontsentratsiooni puhul domineeriv. Seoses eraldi kajastamisega olulistes valuutades, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 415 artiklis 2, hindavad finantsinstitutsioonid valuutat, milles rahavoog tõenäoliselt toimub, ja kajastavad kirjet üksnes selles olulises valuutas kooskõlas oluliste valuutade eraldi kajastamise juhistega likviidsuskatte nõuete puhul vastavalt määrusele (EL) 2021/451.

0070

Krediidikvaliteedi aste

Asjakohane krediidikvaliteedi aste määratakse määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt ja see on sama, mis lõpptähtaegade jaotuses kajastatud kirjetel. Kui reitingut ei ole, määratakse aste „reitinguta“.

0080

Turuväärtus/nimiväärtus

Varade turuväärtus või õiglane väärtus, või kui see on kohaldatav, siis finantsinstitutsioonile võimaldatud kasutamata likviidsusliini nimiväärtus.

0090

Keskpanga seisukohalt aktsepteeritava tagatise väärtus

Tagatise väärtus vastavalt püsivõimalusi käsitlevatele keskpanga eeskirjadele, mis on kohaldatavad konkreetse vara suhtes.

Varade puhul, mis on nomineeritud valuutas, mis on lisatud komisjoni rakendusmäärusesse (EL) nr 2015/233 (*1) valuutana, mille puhul on keskpanga aktsepteeritavad tagatised määratletud väga kitsalt, jätavad finantsinstitutsioonid selle lahtri tühjaks.“

---

(*1)  Komisjoni 13. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/233, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses valuutadega, mille puhul on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 keskpanga aktsepteeritavad tagatised määratletud väga kitsalt (ELT L 39, 14.2.2015, lk 11).

*1

---

IX LISA

„XXII LISA

ARUANDMINE TÄIENDAVATE LIKVIIDSUSE SEIRE PARAMEETRITE LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE KOHTA

| TÄIENDAVATE LIKVIIDSUSE SEIRE PARAMEETRITE VORMID |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimi |
| | | LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE VORM |
| 66 | C 66.01 | LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE VORM |

TÄIENDAVATE LIKVIIDSUSE SEIRE PARAMEETRITE VORMID

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimi

LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE VORM

66

C 66.01

LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE VORM

C 66.01 – LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUS

Kokku ja olulised valuutad

| Kood | ID | Kirje | Lepingulise voo lõpptähtaeg |
| --- | --- | --- | --- |
| 0010 | 0020 | 0025 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 |
| 0010–0380 | 1 | VAHENDITE VÄLJAVOOL | Algne seis | | Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva | Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva | Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva | Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva | Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva | Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva | Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat | Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat | Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva | Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat | Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud | Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud | Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud | Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud | Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud | Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud | Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud | Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat | Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta |
| Üleöö | millest: lahtise tähtajaga kirjed |
| 0010 | 1.1 | Kohustused, mis tulenevad emiteeritud väärtpaberitest (kui neid ei käsitata jaehoiustena) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0011 | 1.1.0.1. | millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | 1.1.1. | Tasumisele kuuluvad tagatiseta võlakirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | 1.1.2 | Reguleeritud pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | 1.1.3 | Tasumisele kuuluvad väärtpaberistamise tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | 1.1.4 | Muu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0065 | 1.2 | Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on (vastaspool on muu kui keskpank): | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0066 | 1.2.0.1 | millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0075 | 1.2.1 | 1. tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0085 | 1.2.1.1 | 1. tasandi varad, v.a pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0095 | 1.2.1.1.1 | 1. tasandi keskpanga varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0105 | 1.2.1.1.2 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0115 | 1.2.1.1.3 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0125 | 1.2.1.1.4 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0135 | 1.2.1.2 | 1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0145 | 1.2.2 | 2A tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0155 | 1.2.2.1 | 2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0165 | 1.2.2.2 | 2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0175 | 1.2.2.3 | 2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0185 | 1.2.3 | 2B tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0195 | 1.2.3.1 | 2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0205 | 1.2.3.2 | 2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0215 | 1.2.3.3 | 2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0225 | 1.2.3.4 | 2B tasandi aktsiad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0235 | 1.2.3.5 | 2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0245 | 1.2.4 | Muud kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0251 | 1.2.5 | Muud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0252 | 1.2a | Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on (vastaspool on keskpank): | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0253 | 1.2a.1 | 1. tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0254 | 1.2a.2 | 2A tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0255 | 1.2a.3 | 2B tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0256 | 1.2a.4 | Muud kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0257 | 1.2a.5 | Muud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0260 | 1.3 | Kirjes 1.2 kajastamata kohustused, mis tulenevad saadud hoiustest (v.a tagatisena saadud hoiused) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0261 | 1.3.0.1 | millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0270 | 1.3.1 | Stabiilsed jaehoiused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0280 | 1.3.2 | Muud jaehoiused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0290 | 1.3.3 | Tegevushoiused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0300 | 1.3.4 | Mittetegevushoiused krediidiasutustelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0310 | 1.3.5 | Mittetegevushoiused muudelt finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0320 | 1.3.6 | Mittetegevushoiused keskpankadelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0330 | 1.3.7 | Mittetegevushoiused finantssektorivälistelt äriühingutelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0340 | 1.3.8 | Mittetegevushoiused muudelt vastaspooltelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0350 | 1.4 | Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0360 | 1.5 | Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 1.4 kajastatu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0370 | 1.6 | Muud vahendite väljavoolud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0380 | 1.7 | Vahendite väljavool kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0390–0720 | 2 | VAHENDITE SISSEVOOL | Algne seis | | Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva | Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva | Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva | Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva | Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva | Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva | Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat | Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat | Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva | Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat | Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud | Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud | Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud | Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud | Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud | Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud | Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud | Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat | Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta |
| Üleöö | millest: lahtise tähtajaga kirjed |
| 0390 | 2.1 | Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad rahalised nõuded, mille tagatiseks on: | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0391 | 2.1.0.1 | millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0400 | 2.1.1. | 1. tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0410 | 2.1.1.1. | 1. tasandi varad, v.a pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0420 | 2.1.1.1.1. | 1. tasandi keskpanga varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0430 | 2.1.1.1.2 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0440 | 2.1.1.1.3 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0450 | 2.1.1.1.4 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0460 | 2.1.1.2 | 1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0470 | 2.1.2 | 2A tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0480 | 2.1.2.1 | 2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0490 | 2.1.2.2 | 2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0500 | 2.1.2.3 | 2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0510 | 2.1.3 | 2B tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0520 | 2.1.3.1 | 2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0530 | 2.1.3.2 | 2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0540 | 2.1.3.3 | 2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0550 | 2.1.3.4 | 2B tasandi aktsiad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0560 | 2.1.3.5 | 2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0570 | 2.1.4 | Muud kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0580 | 2.1.5 | Muud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0590 | 2.2 | Kirjes 2.1 kajastamata rahalised nõuded, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest: | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0600 | 2.2.1 | Jaeklientidele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0610 | 2.2.2 | Finantssektorivälistele äriühingutele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0620 | 2.2.3 | Krediidiasutustele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0621 | 2.2.3.1 | millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0630 | 2.2.4 | Muudele finantssektorisse kuuluvatele klientidele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0640 | 2.2.5 | Keskpankadele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0650 | 2.2.6 | Muudele vastaspooltele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0660 | 2.3 | Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0670 | 2.4 | Tuletisinstrumentide alusel laekumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 2.3 kajastatu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0680 | 2.5 | Enda portfellis tähtaeguvad võlaväärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0690 | 2.6 | Muud vahendite sissevoolud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0691 | 2.6.1 | millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0700 | 2.7 | Kogusissevool | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0710 | 2.8 | Lepinguline netopuudujääk | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0720 | 2.9 | Kumulatiivne lepinguline netopuudujääk | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0730–1080 | 3 | TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUS | Algne seis | | Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva | Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva | Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva | Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva | Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva | Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva | Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat | Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat | Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva | Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat | Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud | Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud | Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud | Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud | Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud | Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud | Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud | Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat | Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta |
| Üleöö | millest: lahtise tähtajaga kirjed |
| 0730 | 3.1 | Mündid ja pangatähed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0740 | 3.2 | Väljavõetavad keskpanga reservid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0750 | 3.3 | 1. tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0760 | 3.3.1 | 1. tasandi varad, v.a pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0770 | 3.3.1.1. | 1. tasandi keskpanga varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0780 | 3.3.1.2 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0790 | 3.3.1.3 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0800 | 3.3.1.4 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0810 | 3.3.2 | 1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0820 | 3.4 | 2A tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0830 | 3.4.1 | 2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0840 | 3.4.3 | 2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0850 | 3.4.4 | 2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0860 | 3.5 | 2B tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0870 | 3.5.1 | 2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0880 | 3.5.2 | 2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0890 | 3.5.3 | 2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0900 | 3.5.4 | 2B tasandi aktsiad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0910 | 3.5.5 | 2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0920 | 3.6 | Muud kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0930 | 3.6.1 | Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0940 | 3.6.2 | Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0950 | 3.6.3 | Aktsiad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0960 | 3.6.4 | Pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0970 | 3.6.5 | Varaga tagatud väärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0980 | 3.6.7 | Muud kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0990 | 3.7 | Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad mittekaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0991 | 3.7a | Keskpankade seisukohalt aktsepteeritavad enda emissioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1000 | 3.8 | Saadud kasutamata siduvad krediidilimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1010 | 3.8.1 | 1. tasandi krediidilimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1020 | 3.8.2 | 2B tasandi piiratud kasutusega krediidilimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1030 | 3.8.3 | 2B tasandi finantsinstitutsioonide kaitseskeemi limiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1040 | 3.8.4 | Muud krediidilimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1050 | 3.8.4.1 | Grupisisestelt vastaspooltelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1060 | 3.8.4.2 | Muudelt vastaspooltelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1070 | 3.9 | Tasakaalustamissuutlikkuse netomuutus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1080 | 3.10 | Kumulatiivne tasakaalustamissuutlikkus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1090–1140 | 4 | TINGIMUSLIKUD KIRJED | Algne seis | | Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva | Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva | Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva | Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva | Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva | Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva | Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat | Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat | Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva | Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat | Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud | Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud | Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud | Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud | Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud | Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud | Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud | Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat | Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta |
| Üleöö | millest: lahtise tähtajaga kirjed |
| 1090 | 4.1 | Siduvatest vahenditest tulenev vahendite väljavool | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1091 | 4.1.0.1 | millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1100 | 4.1.1. | Siduvad krediidilimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1110 | 4.1.1.1. | Varad, mida saaja käsitab 2B tasandi varadena | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1120 | 4.1.1.2 | Muu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1130 | 4.1.2 | Likviidsuslimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1131 | 4.1a | Mittesiduvatest rahastamisvahenditest tulenev vahendite väljavool | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1140 | 4.2 | Reitingu alandamise käivitajatest tulenevad väljavoolud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1150–1290 | MEMOKIRJED | Algne seis | | Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva | Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva | Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva | Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva | Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva | Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva | Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat | Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat | Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva | Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat | Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud | Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud | Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud | Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud | Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud | Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud | Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud | Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat | Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta |
| Üleöö | millest: lahtise tähtajaga kirjed |
| 1230 | 13 | Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad – kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1241 | 14 | Kirje 3.6 all kajastatud varad, mis on keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad muud kui kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1270 | 17 | Ootuspärased väljavoolud, mis tulenevad hoiustest | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1280 | 18 | Ootuspärased sissevoolud, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1290 | 19 | Siduvate krediidilimiitide ootuspärane kasutuselevõtt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | “ |

Kood

ID

Kirje

Lepingulise voo lõpptähtaeg

0010

0020

0025

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0010–0380

1

VAHENDITE VÄLJAVOOL

Algne seis

Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva

Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva

Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva

Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva

Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva

Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva

Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat

Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat

Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva

Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat

Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud

Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud

Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud

Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud

Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud

Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud

Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud

Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat

Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Üleöö

millest: lahtise tähtajaga kirjed

0010

1.1

Kohustused, mis tulenevad emiteeritud väärtpaberitest (kui neid ei käsitata jaehoiustena)

0011

1.1.0.1.

millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

0020

1.1.1.

Tasumisele kuuluvad tagatiseta võlakirjad

0030

1.1.2

Reguleeritud pandikirjad

0040

1.1.3

Tasumisele kuuluvad väärtpaberistamise tehingud

0050

1.1.4

Muu

0065

1.2

Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on (vastaspool on muu kui keskpank):

0066

1.2.0.1

millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

0075

1.2.1

1. tasandi kaubeldavad varad

0085

1.2.1.1

1. tasandi varad, v.a pandikirjad

0095

1.2.1.1.1

1. tasandi keskpanga varad

0105

1.2.1.1.2

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

0115

1.2.1.1.3

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

0125

1.2.1.1.4

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem)

0135

1.2.1.2

1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

0145

1.2.2

2A tasandi kaubeldavad varad

0155

1.2.2.1

2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

0165

1.2.2.2

2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

0175

1.2.2.3

2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

0185

1.2.3

2B tasandi kaubeldavad varad

0195

1.2.3.1

2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

0205

1.2.3.2

2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

0215

1.2.3.3

2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

0225

1.2.3.4

2B tasandi aktsiad

0235

1.2.3.5

2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

0245

1.2.4

Muud kaubeldavad varad

0251

1.2.5

Muud varad

0252

1.2a

Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on (vastaspool on keskpank):

0253

1.2a.1

1. tasandi kaubeldavad varad

0254

1.2a.2

2A tasandi kaubeldavad varad

0255

1.2a.3

2B tasandi kaubeldavad varad

0256

1.2a.4

Muud kaubeldavad varad

0257

1.2a.5

Muud varad

0260

1.3

Kirjes 1.2 kajastamata kohustused, mis tulenevad saadud hoiustest (v.a tagatisena saadud hoiused)

0261

1.3.0.1

millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

0270

1.3.1

Stabiilsed jaehoiused

0280

1.3.2

Muud jaehoiused

0290

1.3.3

Tegevushoiused

0300

1.3.4

Mittetegevushoiused krediidiasutustelt

0310

1.3.5

Mittetegevushoiused muudelt finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt

0320

1.3.6

Mittetegevushoiused keskpankadelt

0330

1.3.7

Mittetegevushoiused finantssektorivälistelt äriühingutelt

0340

1.3.8

Mittetegevushoiused muudelt vastaspooltelt

0350

1.4

Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud

0360

1.5

Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 1.4 kajastatu

0370

1.6

Muud vahendite väljavoolud

0380

1.7

Vahendite väljavool kokku

0390–0720

2

VAHENDITE SISSEVOOL

Algne seis

Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva

Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva

Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva

Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva

Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva

Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva

Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat

Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat

Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva

Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat

Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud

Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud

Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud

Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud

Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud

Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud

Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud

Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat

Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Üleöö

millest: lahtise tähtajaga kirjed

0390

2.1

Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad rahalised nõuded, mille tagatiseks on:

0391

2.1.0.1

millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

0400

2.1.1.

1. tasandi kaubeldavad varad

0410

2.1.1.1.

1. tasandi varad, v.a pandikirjad

0420

2.1.1.1.1.

1. tasandi keskpanga varad

0430

2.1.1.1.2

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

0440

2.1.1.1.3

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

0450

2.1.1.1.4

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem)

0460

2.1.1.2

1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

0470

2.1.2

2A tasandi kaubeldavad varad

0480

2.1.2.1

2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

0490

2.1.2.2

2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

0500

2.1.2.3

2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

0510

2.1.3

2B tasandi kaubeldavad varad

0520

2.1.3.1

2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

0530

2.1.3.2

2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

0540

2.1.3.3

2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

0550

2.1.3.4

2B tasandi aktsiad

0560

2.1.3.5

2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

0570

2.1.4

Muud kaubeldavad varad

0580

2.1.5

Muud varad

0590

2.2

Kirjes 2.1 kajastamata rahalised nõuded, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest:

0600

2.2.1

Jaeklientidele

0610

2.2.2

Finantssektorivälistele äriühingutele

0620

2.2.3

Krediidiasutustele

0621

2.2.3.1

millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

0630

2.2.4

Muudele finantssektorisse kuuluvatele klientidele

0640

2.2.5

Keskpankadele

0650

2.2.6

Muudele vastaspooltele

0660

2.3

Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud

0670

2.4

Tuletisinstrumentide alusel laekumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 2.3 kajastatu

0680

2.5

Enda portfellis tähtaeguvad võlaväärtpaberid

0690

2.6

Muud vahendite sissevoolud

0691

2.6.1

millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

0700

2.7

Kogusissevool

0710

2.8

Lepinguline netopuudujääk

0720

2.9

Kumulatiivne lepinguline netopuudujääk

0730–1080

3

TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUS

Algne seis

Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva

Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva

Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva

Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva

Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva

Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva

Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat

Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat

Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva

Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat

Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud

Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud

Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud

Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud

Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud

Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud

Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud

Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat

Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Üleöö

millest: lahtise tähtajaga kirjed

0730

3.1

Mündid ja pangatähed

0740

3.2

Väljavõetavad keskpanga reservid

0750

3.3

1. tasandi kaubeldavad varad

0760

3.3.1

1. tasandi varad, v.a pandikirjad

0770

3.3.1.1.

1. tasandi keskpanga varad

0780

3.3.1.2

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

0790

3.3.1.3

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

0800

3.3.1.4

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem)

0810

3.3.2

1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

0820

3.4

2A tasandi kaubeldavad varad

0830

3.4.1

2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

0840

3.4.3

2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

0850

3.4.4

2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

0860

3.5

2B tasandi kaubeldavad varad

0870

3.5.1

2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

0880

3.5.2

2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

0890

3.5.3

2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

0900

3.5.4

2B tasandi aktsiad

0910

3.5.5

2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

0920

3.6

Muud kaubeldavad varad

0930

3.6.1

Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi aste 1)

0940

3.6.2

Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

0950

3.6.3

Aktsiad

0960

3.6.4

Pandikirjad

0970

3.6.5

Varaga tagatud väärtpaberid

0980

3.6.7

Muud kaubeldavad varad

0990

3.7

Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad mittekaubeldavad varad

0991

3.7a

Keskpankade seisukohalt aktsepteeritavad enda emissioonid

1000

3.8

Saadud kasutamata siduvad krediidilimiidid

1010

3.8.1

1. tasandi krediidilimiidid

1020

3.8.2

2B tasandi piiratud kasutusega krediidilimiidid

1030

3.8.3

2B tasandi finantsinstitutsioonide kaitseskeemi limiidid

1040

3.8.4

Muud krediidilimiidid

1050

3.8.4.1

Grupisisestelt vastaspooltelt

1060

3.8.4.2

Muudelt vastaspooltelt

1070

3.9

Tasakaalustamissuutlikkuse netomuutus

1080

3.10

Kumulatiivne tasakaalustamissuutlikkus

1090–1140

4

TINGIMUSLIKUD KIRJED

Algne seis

Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva

Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva

Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva

Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva

Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva

Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva

Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat

Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat

Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva

Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat

Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud

Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud

Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud

Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud

Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud

Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud

Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud

Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat

Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Üleöö

millest: lahtise tähtajaga kirjed

1090

4.1

Siduvatest vahenditest tulenev vahendite väljavool

1091

4.1.0.1

millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

1100

4.1.1.

Siduvad krediidilimiidid

1110

4.1.1.1.

Varad, mida saaja käsitab 2B tasandi varadena

1120

4.1.1.2

Muu

1130

4.1.2

Likviidsuslimiidid

1131

4.1a

Mittesiduvatest rahastamisvahenditest tulenev vahendite väljavool

1140

4.2

Reitingu alandamise käivitajatest tulenevad väljavoolud

1150–1290

MEMOKIRJED

Algne seis

Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva

Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva

Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva

Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva

Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva

Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva

Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat

Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat

Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva

Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat

Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud

Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud

Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud

Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud

Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud

Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud

Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud

Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat

Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Üleöö

millest: lahtise tähtajaga kirjed

1230

13

Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad – kaubeldavad varad

1241

14

Kirje 3.6 all kajastatud varad, mis on keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad muud kui kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad

1270

17

Ootuspärased väljavoolud, mis tulenevad hoiustest

1280

18

Ootuspärased sissevoolud, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest

1290

19

Siduvate krediidilimiitide ootuspärane kasutuselevõtt

“

---

X LISA

„XXIII LISA

XXII LISAS ESITATUD LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE VORMI TÄITMISE JUHISED

| PART I: GENERAL INSTRUCTIONS | 668 |
| --- | --- |

| PART II: INSTRUCTIONS CONCERNING SPECIFIC ROWS | 670 |
| --- | --- |

I OSA. ÜLDISED JUHISED

| 1. | Oma tegevuse lõpptähtaegade mittevastavuse („lõpptähtaegade jaotus“) kajastamisel XXII lisas esitatud vormis kasutavad finantsinstitutsioonid käesolevas lisas sisalduvaid juhiseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lõpptähtaegade jaotuse seirevahend hõlmab lepingulisi ja tingimuslikke väljavoole. Õiguslikult siduvatest kokkulepetest tulenevaid lepingulisi vooge ja järelejäänud tähtaega aruandekuupäeva seisuga kajastatakse vastavalt asjaomaste õiguslikult siduvate kokkulepete sätetele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finantsinstitutsioonid ei võta vahendite sissevoole arvesse topelt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Veerus „Algne seis“ kajastatakse kirjete seisu aruandekuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | XXII lisas esitatud vormis tuleb täita ainult tühjad valged lahtrid. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lõpptähtaegade jaotuse vormi jagu „Vahendite väljavool ja sissevool“ hõlmab kõigist bilansilistest ja bilansivälistest kirjetest tulenevaid tulevasi lepingulisi rahavoogusid. Kajastatakse üksnes aruandekuupäeval kehtivate lepingute kohaseid vahendite välja- ja sissevoole. Kõigist bilansilistest ja bilansivälistest instrumentidest tulenevaid intresside välja- ja sissevoole kajastatakse jagude „Vahendite väljavool“ ja „Vahendite sissevool“ kõigis asjaomastes kirjetes vastavas tähtajaklassis, mille alla need kuuluvad. Intressimaksed ja -laekumised, mille tähtaeg saabub viie aasta möödumisel aruandekuupäevast, jäetakse lõpptähtaegade jaotusest välja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lõpptähtaegade jaotuse vormi jagu „Tasakaalustamissuutlikkus“ kujutab endast selliste koormamata varade või muude rahastamisallikate seisu, mis on finantsinstitutsioonile aruandekuupäeva seisuga õiguslikult ja praktiliselt kättesaadavad potentsiaalsete lepinguliste puudujääkide katmiseks. Kajastatakse üksnes aruandekuupäeval kehtivate lepingute kohaseid vahendite välja- ja sissevoole. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jaos „Vahendite väljavool“ esitatavaid raha väljavoole ja jaos „Vahendite sissevool“ esitatavaid raha sissevoole kajastatakse plussmärgiga brutosummana. Tasumisele kuuluvaid summasid kajastatakse jaos „Vahendite väljavool“ ja laekumisele kuuluvaid summasid jaos „Vahendite sissevool“. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lõpptähtaegade jaotuse vormi jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“ kajastatakse vahendite sissevoolu plussmärgiga ja väljavoolu miinusmärgiga netosummana. Rahavoogude puhul kajastatakse tasumisele kuuluvaid summasid. Väärpaberite vooge kajastatakse praeguses turuväärtuses. Krediidi- ja likviidsusliinidest tulenevaid vooge kajastatakse lepingulises kasutada olevas summas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lepingulised vood jaotatakse nende järelejäänud tähtaja järgi 22 tähtajaklassi; päevad tähistavad kalendripäevi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kajastatakse kõiki lepingulisi vooge, sealhulgas kõik muust tegevusest kui finantstegevus tulenevad rahavood, nagu maksud, lisatasud, dividendid ja üürimaksed. Mittefinantstegevusest tulenevaid rahavoogusid kajastatakse vastavas tähtajaklassis, mille alla nende tähtaeg kuulub. Need rahavood jäetakse lõpptähtaegade jaotusest välja, kui nende tähtaeg saabub viie aasta möödumisel aruandekuupäevast. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Voogude lepinguliste lõpptähtaegade kindlaksmääramisel konservatiivse lähenemisviisi kasutamiseks tagavad finantsinstitutsioonid kogu järgmise:






  a) | kui on võimalus tasumine edasi lükata või saada ettemakse, eeldatakse, et seda võimalust kasutatakse, kui selle tulemusel toimuks väljavool finantsinstitutsioonist varem või kui sissevool finantsinstitutsiooni lükkuks edasi; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

kui on võimalus tasumine edasi lükata või saada ettemakse, eeldatakse, et seda võimalust kasutatakse, kui selle tulemusel toimuks väljavool finantsinstitutsioonist varem või kui sissevool finantsinstitutsiooni lükkuks edasi;

| b) | kui võimalus, mis puudutab varasemat väljavoolu finantsinstitutsioonist, on üksnes finantsinstitutsiooni otsustada, eeldatakse, et seda võimalust kasutatakse ainult juhul, kui turg ootab, et finantsinstitutsioon seda teeks. Eeldatakse, et seda võimalust ei kasutata, kui selle tulemusel toimuks sissevool finantsinstitutsiooni varem või kui väljavool finantsinstitutsioonist lükkuks edasi. Raha väljavoole, mille kõnealune sissevool endaga lepingu kohaselt kaasa toob (näiteks vahendaja kaudu rahastamise puhul), kajastatakse kõnealuse sissevooluga samal kuupäeval; |
| --- | --- |

b)

kui võimalus, mis puudutab varasemat väljavoolu finantsinstitutsioonist, on üksnes finantsinstitutsiooni otsustada, eeldatakse, et seda võimalust kasutatakse ainult juhul, kui turg ootab, et finantsinstitutsioon seda teeks. Eeldatakse, et seda võimalust ei kasutata, kui selle tulemusel toimuks sissevool finantsinstitutsiooni varem või kui väljavool finantsinstitutsioonist lükkuks edasi. Raha väljavoole, mille kõnealune sissevool endaga lepingu kohaselt kaasa toob (näiteks vahendaja kaudu rahastamise puhul), kajastatakse kõnealuse sissevooluga samal kuupäeval;

| c) | üleöise tähtajaga hoiuseid, sealhulgas nõudmiseni ja mittetähtaeguvaid hoiuseid kajastatakse üleööhoiustena veerus 0020. Lisaks kajastatakse veerus 0025 tehinguid, millel ei ole lepingus kindlaks määratud lõpptähtaega; |
| --- | --- |

c)

üleöise tähtajaga hoiuseid, sealhulgas nõudmiseni ja mittetähtaeguvaid hoiuseid kajastatakse üleööhoiustena veerus 0020. Lisaks kajastatakse veerus 0025 tehinguid, millel ei ole lepingus kindlaks määratud lõpptähtaega;

| d) | avatud repotehinguid või pöördrepotehinguid ja sarnaseid tehinguid, mille mõlemad pooled võivad mis tahes päeval lõpetada, käsitatakse ööpäeva jooksul tähtaeguvana, välja arvatud juhul, kui etteteatamise tähtaeg on pikem kui üks päev; viimasel juhul kajastatakse neid etteteatamise tähtajaga järgi asjaomases tähtajaklassis; |
| --- | --- |

d)

avatud repotehinguid või pöördrepotehinguid ja sarnaseid tehinguid, mille mõlemad pooled võivad mis tahes päeval lõpetada, käsitatakse ööpäeva jooksul tähtaeguvana, välja arvatud juhul, kui etteteatamise tähtaeg on pikem kui üks päev; viimasel juhul kajastatakse neid etteteatamise tähtajaga järgi asjaomases tähtajaklassis;

| e) | tähtajalisi jaehoiuseid, millel on ennetähtaegse väljavõtmise võimalus, käsitatakse tähtaeguvana ajavahemikus, mille jooksul ei kaasneks hoiuse ennetähtaegse väljavõtmisega delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 25 lõike 4 punkti b kohast leppetrahvi; |
| --- | --- |

e)

tähtajalisi jaehoiuseid, millel on ennetähtaegse väljavõtmise võimalus, käsitatakse tähtaeguvana ajavahemikus, mille jooksul ei kaasneks hoiuse ennetähtaegse väljavõtmisega delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 25 lõike 4 punkti b kohast leppetrahvi;

| f) | kui finantsinstitutsioon ei suuda teatava kirje või selle osa puhul käesoleva lõike eeskirjade kohaselt minimaalsete lepinguliste maksete graafikut kehtestada, kajastab ta kirje või selle osa veerus 0220 „Üle 5 aasta“. |
| --- | --- |

f)

kui finantsinstitutsioon ei suuda teatava kirje või selle osa puhul käesoleva lõike eeskirjade kohaselt minimaalsete lepinguliste maksete graafikut kehtestada, kajastab ta kirje või selle osa veerus 0220 „Üle 5 aasta“.

| 13. | [tühi] |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tähtaeguvate välisvaluuta vahetustehingute puhul kajastatakse vormi asjaomastes tähtajaklassides erinevate valuutade intressimäära vahetustehingute ning valuuta forvardtehingute ja arveldamata hetkelepingute tähtaeguvat tinglikku väärtust. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Arveldamata tehingutest tulenevaid rahavooge kajastatakse lühikese arveldamiseelse aja jooksul asjakohastel ridadel ja tähtajaklassides. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Selliste kirjete puhul, millele vastav äritegevus finantsinstitutsioonil puudub, näiteks kui tal ei ole teatavasse kategooriasse kuuluvaid hoiuseid, jäetakse lahter tühjaks. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kirjeid, mille tähtaeg on möödunud, ning kirjeid, mille puhul on finantsinstitutsioonil põhjust eeldada, et kohustusi ei täideta, ei kajastata. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kui saadud tagatist kasutatakse edasitagamiseks tehingus, mis tähtaegub hiljem, kui tehing, mille käigus finantsinstitutsioon tagatise sai, kajastatakse väärtpaberite väljavool saadud tagatise õiglase väärtuse summana jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“ asjaomases klassis vastavalt selle tehingu lõpptähtajale, mis tingis tagatise saamise. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kui delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 16 kohaselt käsitatakse nõudmiseni hoiuseid, mida aruandev finantsinstitutsioon hoiab keskasutuses, likviidsete varadena, tuleks nõudmiseni hoiuseid käsitada lõpptähtaegade jaotuses lepingulise pankadevahelise sissevooluna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Grupisisesed kirjed ei mõjuta andmete konsolideeritud alusel esitamist. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Keskpanga reservide osa, mida ei saa kasutusele võtta, ei kajastata selles vormis kusagil. |
| --- | --- |

21.

II OSA. JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010–
  0380 | 1 VAHENDITE VÄLJAVOOL

  Raha väljavoolu kogusummat kajastatakse järgmistes alamkategooriates. |
| 0010 | 1.1 Kohustused, mis tulenevad emiteeritud väärtpaberitest (kui neid ei käsitata jaehoiustena)

  Raha väljavoolud, mis tulenevad aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud võlaväärtpaberitest,
  st enda emissioonidest. |
| 0011 | 1.1.0.1 millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

  Real 1.1 kajastatud väljavoolude summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis. |
| 0020 | 1.1.1 Tasumisele kuuluvad tagatiseta võlakirjad

  Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille moodustavad tagamata võlakirjad, mille aruandev finantsinstitutsioon on kolmandatele isikutele emiteerinud. |
| 0030 | 1.1.2 Reguleeritud pandikirjad

  Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille moodustavad võlakirjad, mida saab käsitleda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 sätestatud korra kohaselt. |
| 0040 | 1.1.3 Tasumisele kuuluvad väärtpaberistamise tehingud

  Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille puhul on tegemist kolmandate isikutega sõlmitud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 61 kohaste väärtpaberistamise tehingutega. |
| 0050 | 1.1.4 Muu

  Real 1.1 kajastatud emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, v.a eespool esitatud alamkategooriates kajastatu. |
| 0065 | 1.2 Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on (vastaspool on muu kui keskpank):

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 192 määratletud sellistest tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevate kõigi raha väljavoolude kogusumma, kus vastaspool ei ole keskpank.
  Märkus: siin kajastatakse üksnes rahavooge; tagatud laenuandmistehingute ja kapitaliturupõhiste tehingutega seonduvaid väärpaberite vooge kajastatakse jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“. |
| 0066 | 1.2.0.1 millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

  Real 1.2 kajastatud väljavoolude summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis. |
| 0075 | 1.2.1 1. tasandi kaubeldavad varad

  Kirje 1.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 10 nõuetele.
  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 1. tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates. |
| 0085 | 1.2.1.1 1. tasandi varad, v.a pandikirjad

  Kirje 1.2.1 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud muu varaga kui pandikirjad. |
| 0095 | 1.2.1.1.1 1. tasandi keskpanga varad

  Kirje 1.2.1.1 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud keskpankade vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega. |
| 0105 | 1.2.1.1.2 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

  Kirje 1.2.1.1 all kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirje 1.2.1.1.1 all ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1. |
| 0115 | 1.2.1.1.3 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

  Kirje 1.2.1.1 all kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirje 1.2.1.1.1 all ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 2 või 3. |
| 0125 | 1.2.1.1.4 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 või halvem)

  Kirje 1.2.1.1 all kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirje 1.2.1.1.1 all ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 4 või sellest halvema krediidikvaliteedi astme. |
| 0135 | 1.2.1.2 1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

  Kirje 1.2.1 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega. Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punktiga f aktsepteeritakse 1. tasandi varadena ainult pandikirju, millel on krediidikvaliteedi aste 1. |
| 0145 | 1.2.2 2A tasandi kaubeldavad varad

  Kirje 1.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 11 nõuetele.
  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2A tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates. |
| 0155 | 1.2.2.1 2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

  Kirje 1.2.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlakirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1. |
| 0165 | 1.2.2.2 2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

  Kirje 1.2.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1 või 2. |
| 0175 | 1.2.2.3 2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

  Kirje 1.2.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega. Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punktidega a ja b peab kõigil 2A tasandi varadena aktsepteeritavatel avaliku sektori varadel olema kas krediidikvaliteedi aste 1 või 2. |
| 0185 | 1.2.3 2B tasandi kaubeldavad varad

  Kirje 1.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 12 või 13 nõuetele.
  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2B tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates. |
| 0195 | 1.2.3.1 2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

  Kirje 1.2.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud varaga tagatud väärtpaberitega, sh eluasemehüpoteekväärtpaberid. Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 13 lõike 2 punktiga a peab kõigil 2B tasandi varadena aktsepteeritavatel varaga tagatud väärtpaberitel olema krediidikvaliteedi aste 1. |
| 0205 | 1.2.3.2 2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

  Kirje 1.2.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega. |
| 0215 | 1.2.3.3 2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

  Kirje 1.2.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlaväärtpaberitega. |
| 0225 | 1.2.3.4 2B tasandi aktsiad

  Kirje 1.2.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud aktsiatega. |
| 0235 | 1.2.3.5 2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

  Kirje 1.2.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud 2B tasandi varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 1.2.3.1–1.2.3.4 all. |
| 0245 | 1.2.4 Muud kaubeldavad varad

  Kirje 1.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 1.2.1, 1.2.2 või 1.2.3 all. |
| 0251 | 1.2.5 Muud varad

  Kirje 1.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 1.2.1, 1.2.2, 1.2.3 või 1.2.4 all. |
| 0252 | 1.2a Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on (vastaspool on keskpank):

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 192 määratletud sellistest tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevate kõigi raha väljavoolude kogusumma, kus vastaspool on keskpank.
  Märkus: siin kajastatakse üksnes rahavooge; tagatud laenuandmistehingute ja kapitaliturupõhiste tehingutega seonduvaid väärpaberite vooge kajastatakse jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“. |
| 0253 | 1.2a.1 1. tasandi kaubeldavad varad

  Kirje 1.X all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 10 nõuetele.
  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 1. tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates. |
| 0254 | 1.2a.2 2A tasandi kaubeldavad varad

  Kirje 1.X all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 11 nõuetele.
  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2A tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates. |
| 0255 | 1.2a.3 2B tasandi kaubeldavad varad

  Kirje 1.X all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 12 või 13 nõuetele.
  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2B tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates. |
| 0256 | 1.2a.4 Muud kaubeldavad varad

  Kirje 1.2a all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 1.2a.1, 1.2a.2 või 1.2a.3 all. |
| 0257 | 1.2a.5 Muud varad

  Kirje 1.X all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 1.2a.1, 1.2a.2, 1.2A.3 või 1.2a.4 all. |
| 0260 | 1.3 Kirje 1.2 all kajastamata kohustused, mis tulenevad saadud hoiustest, v.a tagatisena saadud hoiused

  Raha väljavoolud, mis tulenevad kõigist saadud hoiustest, v.a kirje 1.2 all kajastatud väljavoolud ja tagatisena saadud hoiused. Tuletisinstrumentidega tehtud tehingutest tulenevaid raha väljavoole kajastatakse kirjete 1.4 või 1.5 all.
  Hoiuseid kajastatakse vastavalt nende varaseimale võimalikule lepingulisele lõpptähtajale. Hoiuseid, mille saab etteteatamiseta viivitamatult välja võtta (nõudmiseni hoiused) ja mittetähtaeguvaid hoiuseid kajastatakse tähtajaklassis „Üleöö“. |
| 0261 | 1.3.0.1 millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

  Real 1.3 kajastatud väljavoolude summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis. |
| 0270 | 1.3.1 Stabiilsed jaehoiused

  Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 lõike 2 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 24 kohastest jaehoiustest. |
| 0280 | 1.3.2 Muud jaehoiused

  Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 lõike 2 kohastest jaehoiustest, v.a kirje 1.3.1 all kajastatud jaehoiused. |
| 0290 | 1.3.3 Tegevushoiused

  Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 27 kohastest tegevushoiustest. |
| 0300 | 1.3.4 Mittetegevushoiused krediidiasutustelt

  Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad krediidiasutuste hoiustest, v.a need, mis on kajastatud kirje 1.3.3 all. |
| 0310 | 1.3.5 Mittetegevushoiused muudelt finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt

  Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 lõike 1 kohastest finantssektorisse kuuluvate klientide hoiustest, v.a kirjete 1.3.3 ja 1.3.4 all kajastatud hoiused. |
| 0320 | 1.3.6 Mittetegevushoiused keskpankadelt

  Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad keskpankade mittetegevushoiustest. |
| 0330 | 1.3.7 Mittetegevushoiused finantssektorivälistelt äriühingutelt

  Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad finantssektoriväliste äriühingute mittetegevushoiustest. |
| 0340 | 1.3.8 Mittetegevushoiused muudelt vastaspooltelt

  Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad hoiustest, mida ei ole kajastatud kirjete 1.3.1–1.3.7 all. |
| 0350 | 1.4 Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud

  Selliste raha väljavoolude kogusumma, mis tulenevad välisvaluuta vahetustehingute lõpptähtajast, näiteks põhisummade vahetamisest lepingu lõppedes. |
| 0360 | 1.5 Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad, v.a kirje 1.4 all kajastatu

  Selliste raha väljavoolude kogusumma, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingute kohaselt tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvate summade positsioonidest (välja arvatud tähtaeguvatest välisvaluuta vahetustehingutest tulenevad väljavoolud, mida kajastatakse kirje 1.4 all).
  Kogusummas kajastatakse arveldussummasid, sealhulgas arveldamata lisatagatise nõudeid, aruandekuupäeva seisuga.
  Kogusumma on eri tähtajaklasside lõikes punktide 1 ja 2 summa järgmiselt.






  1. | Lõpptähtaegade jaotuse vormides ei kajastata rahavooge ja väärpaberite vooge, mis on seotud tuletisinstrumentidega, mille puhul on sõlmitud tagatiskokkulepe, mille kohaselt on nõutav vastaspoole riskipositsioonide täielik või piisav tagatus. Neist vormidest jäetakse välja selliste tuletisinstrumentidega seotud raha-, väärpaberi- ning rahalise ja väärtpaberitagatise vood. Väljajätmist ei kohaldata järgmise suhtes:






  a) | Tasakaalustamissuutlikkuse seisukohast kõlblikud varad, mis on seoses tagatud tuletisinstrumentidega aruandekuupäeva seisuga juba saadud või antud (st lõpptähtaegade jaotuse 3. jao veerg „Seis“, kui need on koormamata ja koormamiseks kättesaadavad). |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010–
  0380

1 VAHENDITE VÄLJAVOOL

Raha väljavoolu kogusummat kajastatakse järgmistes alamkategooriates.

0010

1.1 Kohustused, mis tulenevad emiteeritud väärtpaberitest (kui neid ei käsitata jaehoiustena)

Raha väljavoolud, mis tulenevad aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud võlaväärtpaberitest,

st enda emissioonidest.

0011

1.1.0.1 millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

Real 1.1 kajastatud väljavoolude summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

0020

1.1.1 Tasumisele kuuluvad tagatiseta võlakirjad

Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille moodustavad tagamata võlakirjad, mille aruandev finantsinstitutsioon on kolmandatele isikutele emiteerinud.

0030

1.1.2 Reguleeritud pandikirjad

Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille moodustavad võlakirjad, mida saab käsitleda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 sätestatud korra kohaselt.

0040

1.1.3 Tasumisele kuuluvad väärtpaberistamise tehingud

Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille puhul on tegemist kolmandate isikutega sõlmitud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 61 kohaste väärtpaberistamise tehingutega.

0050

1.1.4 Muu

Real 1.1 kajastatud emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, v.a eespool esitatud alamkategooriates kajastatu.

0065

1.2 Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on (vastaspool on muu kui keskpank):

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 192 määratletud sellistest tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevate kõigi raha väljavoolude kogusumma, kus vastaspool ei ole keskpank.

Märkus: siin kajastatakse üksnes rahavooge; tagatud laenuandmistehingute ja kapitaliturupõhiste tehingutega seonduvaid väärpaberite vooge kajastatakse jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“.

0066

1.2.0.1 millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

Real 1.2 kajastatud väljavoolude summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

0075

1.2.1 1. tasandi kaubeldavad varad

Kirje 1.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 10 nõuetele.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 1. tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0085

1.2.1.1 1. tasandi varad, v.a pandikirjad

Kirje 1.2.1 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud muu varaga kui pandikirjad.

0095

1.2.1.1.1 1. tasandi keskpanga varad

Kirje 1.2.1.1 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud keskpankade vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega.

0105

1.2.1.1.2 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 1.2.1.1 all kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirje 1.2.1.1.1 all ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

0115

1.2.1.1.3 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

Kirje 1.2.1.1 all kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirje 1.2.1.1.1 all ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 2 või 3.

0125

1.2.1.1.4 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 või halvem)

Kirje 1.2.1.1 all kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirje 1.2.1.1.1 all ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 4 või sellest halvema krediidikvaliteedi astme.

0135

1.2.1.2 1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 1.2.1 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega. Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punktiga f aktsepteeritakse 1. tasandi varadena ainult pandikirju, millel on krediidikvaliteedi aste 1.

0145

1.2.2 2A tasandi kaubeldavad varad

Kirje 1.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 11 nõuetele.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2A tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0155

1.2.2.1 2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 1.2.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlakirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

0165

1.2.2.2 2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirje 1.2.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1 või 2.

0175

1.2.2.3 2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirje 1.2.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega. Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punktidega a ja b peab kõigil 2A tasandi varadena aktsepteeritavatel avaliku sektori varadel olema kas krediidikvaliteedi aste 1 või 2.

0185

1.2.3 2B tasandi kaubeldavad varad

Kirje 1.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 12 või 13 nõuetele.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2B tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0195

1.2.3.1 2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 1.2.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud varaga tagatud väärtpaberitega, sh eluasemehüpoteekväärtpaberid. Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 13 lõike 2 punktiga a peab kõigil 2B tasandi varadena aktsepteeritavatel varaga tagatud väärtpaberitel olema krediidikvaliteedi aste 1.

0205

1.2.3.2 2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

Kirje 1.2.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega.

0215

1.2.3.3 2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

Kirje 1.2.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlaväärtpaberitega.

0225

1.2.3.4 2B tasandi aktsiad

Kirje 1.2.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud aktsiatega.

0235

1.2.3.5 2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

Kirje 1.2.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud 2B tasandi varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 1.2.3.1–1.2.3.4 all.

0245

1.2.4 Muud kaubeldavad varad

Kirje 1.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 1.2.1, 1.2.2 või 1.2.3 all.

0251

1.2.5 Muud varad

Kirje 1.2 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 1.2.1, 1.2.2, 1.2.3 või 1.2.4 all.

0252

1.2a Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on (vastaspool on keskpank):

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 192 määratletud sellistest tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevate kõigi raha väljavoolude kogusumma, kus vastaspool on keskpank.

Märkus: siin kajastatakse üksnes rahavooge; tagatud laenuandmistehingute ja kapitaliturupõhiste tehingutega seonduvaid väärpaberite vooge kajastatakse jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“.

0253

1.2a.1 1. tasandi kaubeldavad varad

Kirje 1.X all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 10 nõuetele.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 1. tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0254

1.2a.2 2A tasandi kaubeldavad varad

Kirje 1.X all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 11 nõuetele.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2A tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0255

1.2a.3 2B tasandi kaubeldavad varad

Kirje 1.X all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 12 või 13 nõuetele.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2B tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0256

1.2a.4 Muud kaubeldavad varad

Kirje 1.2a all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 1.2a.1, 1.2a.2 või 1.2a.3 all.

0257

1.2a.5 Muud varad

Kirje 1.X all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 1.2a.1, 1.2a.2, 1.2A.3 või 1.2a.4 all.

0260

1.3 Kirje 1.2 all kajastamata kohustused, mis tulenevad saadud hoiustest, v.a tagatisena saadud hoiused

Raha väljavoolud, mis tulenevad kõigist saadud hoiustest, v.a kirje 1.2 all kajastatud väljavoolud ja tagatisena saadud hoiused. Tuletisinstrumentidega tehtud tehingutest tulenevaid raha väljavoole kajastatakse kirjete 1.4 või 1.5 all.

Hoiuseid kajastatakse vastavalt nende varaseimale võimalikule lepingulisele lõpptähtajale. Hoiuseid, mille saab etteteatamiseta viivitamatult välja võtta (nõudmiseni hoiused) ja mittetähtaeguvaid hoiuseid kajastatakse tähtajaklassis „Üleöö“.

0261

1.3.0.1 millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

Real 1.3 kajastatud väljavoolude summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

0270

1.3.1 Stabiilsed jaehoiused

Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 lõike 2 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 24 kohastest jaehoiustest.

0280

1.3.2 Muud jaehoiused

Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 lõike 2 kohastest jaehoiustest, v.a kirje 1.3.1 all kajastatud jaehoiused.

0290

1.3.3 Tegevushoiused

Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 27 kohastest tegevushoiustest.

0300

1.3.4 Mittetegevushoiused krediidiasutustelt

Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad krediidiasutuste hoiustest, v.a need, mis on kajastatud kirje 1.3.3 all.

0310

1.3.5 Mittetegevushoiused muudelt finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt

Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 lõike 1 kohastest finantssektorisse kuuluvate klientide hoiustest, v.a kirjete 1.3.3 ja 1.3.4 all kajastatud hoiused.

0320

1.3.6 Mittetegevushoiused keskpankadelt

Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad keskpankade mittetegevushoiustest.

0330

1.3.7 Mittetegevushoiused finantssektorivälistelt äriühingutelt

Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad finantssektoriväliste äriühingute mittetegevushoiustest.

0340

1.3.8 Mittetegevushoiused muudelt vastaspooltelt

Kirje 1.3 all kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad hoiustest, mida ei ole kajastatud kirjete 1.3.1–1.3.7 all.

0350

1.4 Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud

Selliste raha väljavoolude kogusumma, mis tulenevad välisvaluuta vahetustehingute lõpptähtajast, näiteks põhisummade vahetamisest lepingu lõppedes.

0360

1.5 Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad, v.a kirje 1.4 all kajastatu

Selliste raha väljavoolude kogusumma, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingute kohaselt tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvate summade positsioonidest (välja arvatud tähtaeguvatest välisvaluuta vahetustehingutest tulenevad väljavoolud, mida kajastatakse kirje 1.4 all).

Kogusummas kajastatakse arveldussummasid, sealhulgas arveldamata lisatagatise nõudeid, aruandekuupäeva seisuga.

Kogusumma on eri tähtajaklasside lõikes punktide 1 ja 2 summa järgmiselt.

1.

Lõpptähtaegade jaotuse vormides ei kajastata rahavooge ja väärpaberite vooge, mis on seotud tuletisinstrumentidega, mille puhul on sõlmitud tagatiskokkulepe, mille kohaselt on nõutav vastaspoole riskipositsioonide täielik või piisav tagatus. Neist vormidest jäetakse välja selliste tuletisinstrumentidega seotud raha-, väärpaberi- ning rahalise ja väärtpaberitagatise vood. Väljajätmist ei kohaldata järgmise suhtes:

a)

Tasakaalustamissuutlikkuse seisukohast kõlblikud varad, mis on seoses tagatud tuletisinstrumentidega aruandekuupäeva seisuga juba saadud või antud (st lõpptähtaegade jaotuse 3. jao veerg „Seis“, kui need on koormamata ja koormamiseks kättesaadavad).

| b) | Raha- ja väärpaberivood, mis on seotud lisatagatise nõuetega („rahaliste või väärtpaberitagatiste vood“), mis kuuluvad ettenähtud ajal tasumisele, kuid mida ei ole veel arveldatud. Neid kajastatakse ridadel 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) ning vormi 3. jaos („Tasakaalustamissuutlikkus“), kui tegemist on väärtpaberitagatisega. |
| --- | --- |

b)

Raha- ja väärpaberivood, mis on seotud lisatagatise nõuetega („rahaliste või väärtpaberitagatiste vood“), mis kuuluvad ettenähtud ajal tasumisele, kuid mida ei ole veel arveldatud. Neid kajastatakse ridadel 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) ning vormi 3. jaos („Tasakaalustamissuutlikkus“), kui tegemist on väärtpaberitagatisega.

| c) | Füüsiliselt arveldatavad tuletisinstrumendid (nt füüsiliselt arveldatav kullaforvard), kui need tuletisinstrumendid on täielikult või piisavalt tagatud. Nende tuletisinstrumentide puhul esitatakse lisaks punktidele a ja b ka arveldusvoog lõpparvelduse ajal (tavaliselt lõpptähtaja lähedal). Eeldatav rahavoog lisatakse raha väljavoolu korral asjakohasesse tähtajaklassi real 1.5 „Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“ ja raha sissevoolu korral asjakohasesse tähtajaklassi real 2.4 „Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“. Kui füüsiliselt arveldatav vara kvalifitseerub 3. jaos tasakaalustamissuutlikkusena, lisatakse see voog käesoleva jao asjakohasesse tähtajaklassi ja vastavale reale. Väljavoolu korral on see negatiivne summa ja sissevoolu korral positiivne summa. |
| --- | --- |

c)

Füüsiliselt arveldatavad tuletisinstrumendid (nt füüsiliselt arveldatav kullaforvard), kui need tuletisinstrumendid on täielikult või piisavalt tagatud. Nende tuletisinstrumentide puhul esitatakse lisaks punktidele a ja b ka arveldusvoog lõpparvelduse ajal (tavaliselt lõpptähtaja lähedal). Eeldatav rahavoog lisatakse raha väljavoolu korral asjakohasesse tähtajaklassi real 1.5 „Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“ ja raha sissevoolu korral asjakohasesse tähtajaklassi real 2.4 „Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“. Kui füüsiliselt arveldatav vara kvalifitseerub 3. jaos tasakaalustamissuutlikkusena, lisatakse see voog käesoleva jao asjakohasesse tähtajaklassi ja vastavale reale. Väljavoolu korral on see negatiivne summa ja sissevoolu korral positiivne summa.

| 2. | Raha ja väärtpaberite sisse- ja väljavoolude puhul, mis on seotud selliste tuletisinstrumentidega, mille puhul ei ole sõlmitud tagatiskokkulepet, või üksnes osalise tagatuse nõudmise korral, eristatakse valikuvõimalusi sisaldavaid lepinguid ja muid lepinguid:






  a) | optsioonilaadsete tuletisinstrumentidega seotud vooge kajastatakse vaid juhul, kui täitmishind on ostuoptsiooni puhul turuhinnast madalam või müügioptsiooni puhul turuhinnast kõrgem („rahas“). Nende voogude puhul kasutatakse asendusväärtust, toimides mõlema järgmise punkti kohaselt:






  i) | kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni hiliseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite sissevooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“), kui pangal endal on õigus optsiooni kasutada; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Raha ja väärtpaberite sisse- ja väljavoolude puhul, mis on seotud selliste tuletisinstrumentidega, mille puhul ei ole sõlmitud tagatiskokkulepet, või üksnes osalise tagatuse nõudmise korral, eristatakse valikuvõimalusi sisaldavaid lepinguid ja muid lepinguid:

a)

optsioonilaadsete tuletisinstrumentidega seotud vooge kajastatakse vaid juhul, kui täitmishind on ostuoptsiooni puhul turuhinnast madalam või müügioptsiooni puhul turuhinnast kõrgem („rahas“). Nende voogude puhul kasutatakse asendusväärtust, toimides mõlema järgmise punkti kohaselt:

i)

kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni hiliseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite sissevooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“), kui pangal endal on õigus optsiooni kasutada;

| ii) | kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni varaseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite väljavooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“), kui panga vastaspoolel on õigus optsiooni kasutada; |
| --- | --- |

ii)

kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni varaseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite väljavooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“), kui panga vastaspoolel on õigus optsiooni kasutada;

| b) | muude kui punktis a osutatud lepingutega seotud vooge kajastatakse selliselt, et projitseeritakse raha lepingulised brutovood lõpptähtaegade jaotuse vormi ridade 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) asjaomastesse tähtajaklassidesse ning likviidsete väärtpaberite lepingulised vood tasakaalustamissuutlikkuse jakku, kasutades juhul, kui summad ei ole veel kindlad, aruandekuupäeva seisuga kohaldatavaid praeguseid turupõhiseid forvardintressimäärasid ja/või -kursse. |
| --- | --- |

b)

muude kui punktis a osutatud lepingutega seotud vooge kajastatakse selliselt, et projitseeritakse raha lepingulised brutovood lõpptähtaegade jaotuse vormi ridade 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) asjaomastesse tähtajaklassidesse ning likviidsete väärtpaberite lepingulised vood tasakaalustamissuutlikkuse jakku, kasutades juhul, kui summad ei ole veel kindlad, aruandekuupäeva seisuga kohaldatavaid praeguseid turupõhiseid forvardintressimäärasid ja/või -kursse.

Kooskõlas eespool esitatuga tuleb silmas pidada järgmist.

Punktis 1 nimetatud tuletisinstrumentide puhul ei kajastata tähtaegade jaotuses juba saadud või makstud tagatise tagastamist.

Punktis 2 nimetatud tuletisinstrumentide puhul kajastatakse juba saadud või makstud tagatise tagastamist tähtaegade jaotuse 3. jaos. Juba saadud (makstud) tagatise tagastamist kajastatakse negatiivse (positiivse) muutusena tuletisinstrumendi lõpptähtajale vastavas tähtajaklassis. Positiivset muutust kajastatakse ainult juhul, kui see kvalifitseeruks tagastamise korral tasakaalustamissuutlikkusena. Kui juba saadud (makstud) tagatise tagastamine kujutab endast rahalist tagatist, kajastatakse tagatise tagastamist real 1.6 „Muud vahendite väljavoolud“ (real 2.6 „Muud vahendite sissevoolud“) asjakohases tähtajaklassis.

Selle rea puhul käsitatakse olukorda, kus vastaspoolega vahetatud tagatis ei ole tuletisinstrumendi väärtuse muutusega täielikult võrdne, siiski piisavalt tagatuna, kui erinevus ei ületa minimaalset ülekandesummat.

0370

1.6 Muud vahendite väljavoolud

Kõigi selliste muude raha väljavoolude kogusumma, mida ei ole kajastatud kirjete 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 või 1.5 all. Tingimuslikke väljavoole siin ei kajastata.

0380

1.7 Vahendite väljavool kokku

Kirjete 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 ja 1.6 all kajastatud vahendite väljavoolude summa.

0390–0700

2 VAHENDITE SISSEVOOL

0390

2.1 Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad rahalised nõuded, mille tagatiseks on:

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 192 määratletud tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevate raha sissevoolude kogusumma.

siin kajastatakse üksnes rahavooge; tagatud laenuandmistehingute ja kapitaliturupõhiste tehingutega seonduvaid väärpaberite vooge kajastatakse jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“.

0391

2.1.0.1 millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

Kirje 2.1 all kajastatud sissevoolude summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

0400

2.1.1 1. tasandi kaubeldavad varad

Kirje 2.1 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 10 kohaste kaubeldavate varadega.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 1. tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0410

2.1.1.1 1. tasandi varad, v.a pandikirjad

Kirje 2.1.1 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud muu varaga kui pandikirjad.

0420

2.1.1.1.1 1. tasandi keskpanga varad

Kirje 2.1.1.1 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud keskpankade vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega.

0430

2.1.1.1.2 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 2.1.1.1 all kajastatud raha sissevoolude summa, mida ei ole kajastatud kirje 2.1.1.1.1 all ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

0440

2.1.1.1.3 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

Kirje 2.1.1.1 all kajastatud raha sissevoolude summa, mida ei ole kajastatud kirje 2.1.1.1.1 all ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 2 või 3.

0450

2.1.1.1.4 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 või halvem)

Kirje 2.1.1.1 all kajastatud raha sissevoolude summa, mida ei ole kajastatud kirje 2.1.1.1.1 all ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 4 või sellest halvema krediidikvaliteedi astme.

0460

2.1.1.2 1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 2.1.1 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega. Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punktiga f aktsepteeritakse 1. tasandi varadena ainult pandikirju, millel on krediidikvaliteedi aste 1.

0470

2.1.2 2A tasandi kaubeldavad varad

Kirje 2.1 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 11 kohaste kaubeldavate varadega.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2A tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0480

2.1.2.1 2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 2.1.2 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlakirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

0490

2.1.2.2 2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirje 2.1.2 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1 või 2.

0500

2.1.2.3 2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirje 2.1.2 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega. Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punktidega a ja b peab kõigil 2A tasandi varadena aktsepteeritavatel avaliku sektori varadel olema kas krediidikvaliteedi aste 1 või 2.

0510

2.1.3 2B tasandi kaubeldavad varad

Kirje 2.1 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 12 või 13 kohaste kaubeldavate varadega.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2B tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0520

2.1.3.1 2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 2.1.3 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud varaga tagatud väärtpaberitega, sh eluasemehüpoteekväärtpaberid.

0530

2.1.3.2 2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

Kirje 2.1.3 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega.

0540

2.1.3.3 2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

Kirje 2.1.3 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlaväärtpaberitega.

0550

2.1.3.4 2B tasandi aktsiad

Kirje 2.1.3 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud aktsiatega.

0560

2.1.3.5 2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

Kirje 2.1.3 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud 2B tasandi varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 2.1.3.1–2.1.3.4 all.

0570

2.1.4 Muud kaubeldavad varad

Kirje 2.1 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 2.1.1, 2.1.2 või 2.1.3 all.

0580

2.1.5 Muud varad

Kirje 2.1 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud varadega, mida ei ole kajastatud kirjete 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3 või 2.1.4 all.

0590

2.2 Kirje 2.1 all kajastamata rahalised nõuded, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest:

Laenudest ja ettemaksetest tulenevad raha sissevoolud.

Raha sissevoole kajastatakse hilisemail lepingujärgsel tagasimaksekuupäeval. Uuenevate laenude korral eeldatakse, et olemasolevat laenu on pikendatud, ja võimalikke jääke käsitletakse siduva krediidilimiidina.

0600

2.2.1 Jaeklientidele

Kirje 2.2 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 lõike 2 kohastest füüsilistest isikutest või VKEdest.

0610

2.2.2 Finantssektorivälistele äriühingutele

Kirje 2.2 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad finantssektorivälistest äriühingutest.

0620

2.2.3 Krediidiasutustele

Kirje 2.2 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad krediidiasutustest.

0621

2.2.3.1 millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

Kirje 2.2.3 all kajastatud sissevoolude summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

0630

2.2.4 Muudele finantssektorisse kuuluvatele klientidele

Kirje 2.2 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 411 lõike 1 kohastest finantssektorisse kuuluvatest klientidest, v.a need, mis on kajastatud kirje 2.2.3 all.

0640

2.2.5 Keskpankadele

Kirje 2.2 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad keskpankadest. See kirje ei hõlma kirje 3.2 all kajastatud väljavõetavaid rahareserve.

0650

2.2.6 Muudele vastaspooltele

Kirje 2.2 all kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad muudest kui kirjetes 2.2.1–2.2.5 osutatud vastaspooltest.

0660

2.3 Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud

Selliste lepinguliste raha sissevoolude kogusumma, mis tulenevad välisvaluuta vahetustehingute lõpptähtajast, näiteks põhisummade vahetamisest lepingu lõppedes.

Siin kajastatakse vormi asjaomastes tähtajaklassides erinevate valuutade intressimäära vahetustehingute ning valuuta hetke- ja forvardtehingute tähtaeguvat tinglikku väärtust.

0670

2.4. Tuletisinstrumentide alusel laekumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 2.3 kajastatu

Selliste lepinguliste raha sissevoolude kogusumma, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingute kohaselt tuletisinstrumentide alusel laekumisele kuuluvate nõuete positsioonidest (välja arvatud tähtaeguvatest välisvaluuta vahetustehingutest tulenevad sissevoolud, mida kajastatakse kirje 2.3 all).

Kogusummas kajastatakse arveldussummasid, sealhulgas arveldamata lisatagatise nõuded, aruandekuupäeva seisuga.

Kogusumma on eri tähtajaklasside lõikes punktide 1 ja 2 summa järgmiselt.

| 1. | Lõpptähtaegade jaotuse vormis ei kajastata rahavooge ja väärpaberite vooge, mis on seotud tuletisinstrumentidega, mille puhul on sõlmitud tagatiskokkulepe, mille kohaselt on nõutav vastaspoole riskipositsioonide täielik või piisav tagatus. Vormis ei kajastata mingeid selliste tuletisinstrumentidega seotud rahavooge, väärpaberite vooge ega rahalistest tagatistest ja väärtpaberitagatistest tulenevaid vooge. Väljajätmist ei kohaldata järgmise suhtes:






  a) | Tasakaalustamissuutlikkuse seisukohast kõlblikud varad, mis on seoses tagatud tuletisinstrumentidega aruandekuupäeva seisuga juba saadud või antud (st lõpptähtaegade jaotuse 3. jao veerg „Seis“, kui need on koormamata ja koormamiseks kättesaadavad). |
| --- | --- | --- |

1.

Lõpptähtaegade jaotuse vormis ei kajastata rahavooge ja väärpaberite vooge, mis on seotud tuletisinstrumentidega, mille puhul on sõlmitud tagatiskokkulepe, mille kohaselt on nõutav vastaspoole riskipositsioonide täielik või piisav tagatus. Vormis ei kajastata mingeid selliste tuletisinstrumentidega seotud rahavooge, väärpaberite vooge ega rahalistest tagatistest ja väärtpaberitagatistest tulenevaid vooge. Väljajätmist ei kohaldata järgmise suhtes:

a)

Tasakaalustamissuutlikkuse seisukohast kõlblikud varad, mis on seoses tagatud tuletisinstrumentidega aruandekuupäeva seisuga juba saadud või antud (st lõpptähtaegade jaotuse 3. jao veerg „Seis“, kui need on koormamata ja koormamiseks kättesaadavad).

| b) | Raha- ja väärpaberivood, mis on seotud lisatagatise nõuetega („rahaliste või väärtpaberitagatiste vood“), mis kuuluvad ettenähtud ajal tasumisele, kuid mida ei ole veel arveldatud. Neid kajastatakse ridadel 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) ning vormi 3. jaos („Tasakaalustamissuutlikkus“), kui tegemist on väärtpaberitagatisega. |
| --- | --- |

b)

Raha- ja väärpaberivood, mis on seotud lisatagatise nõuetega („rahaliste või väärtpaberitagatiste vood“), mis kuuluvad ettenähtud ajal tasumisele, kuid mida ei ole veel arveldatud. Neid kajastatakse ridadel 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) ning vormi 3. jaos („Tasakaalustamissuutlikkus“), kui tegemist on väärtpaberitagatisega.

| c) | Füüsiliselt arveldatavad tuletisinstrumendid (nt füüsiliselt arveldatav kullaforvard), kui need tuletisinstrumendid on täielikult või piisavalt tagatud. Nende tuletisinstrumentide puhul esitatakse lisaks punktidele a ja b ka arveldusvoog lõpparvelduse ajal (tavaliselt lõpptähtaja lähedal). Eeldatav rahavoog lisatakse raha väljavoolu korral asjakohasesse tähtajaklassi real 1.5 „Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“ ja raha sissevoolu korral asjakohasesse tähtajaklassi real 2.4 „Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“. Kui füüsiliselt arveldatav vara kvalifitseerub 3. jaos tasakaalustamissuutlikkusena, lisatakse see voog käesoleva jao asjakohasesse tähtajaklassi ja vastavale reale. Väljavoolu korral on see negatiivne summa ja sissevoolu korral positiivne summa. |
| --- | --- |

c)

Füüsiliselt arveldatavad tuletisinstrumendid (nt füüsiliselt arveldatav kullaforvard), kui need tuletisinstrumendid on täielikult või piisavalt tagatud. Nende tuletisinstrumentide puhul esitatakse lisaks punktidele a ja b ka arveldusvoog lõpparvelduse ajal (tavaliselt lõpptähtaja lähedal). Eeldatav rahavoog lisatakse raha väljavoolu korral asjakohasesse tähtajaklassi real 1.5 „Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“ ja raha sissevoolu korral asjakohasesse tähtajaklassi real 2.4 „Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“. Kui füüsiliselt arveldatav vara kvalifitseerub 3. jaos tasakaalustamissuutlikkusena, lisatakse see voog käesoleva jao asjakohasesse tähtajaklassi ja vastavale reale. Väljavoolu korral on see negatiivne summa ja sissevoolu korral positiivne summa.

| 2. | Raha ja väärtpaberite sisse- ja väljavoolude puhul, mis on seotud selliste tuletisinstrumentidega, mille puhul ei ole sõlmitud tagatiskokkulepet, või üksnes osalise tagatuse nõudmise korral, eristatakse valikuvõimalusi sisaldavaid lepinguid ja muid lepinguid:






  a) | optsioonilaadsete tuletisinstrumentidega seotud vooge kajastatakse vaid juhul, kui need on rahas. Nende voogude puhul kasutatakse asendusväärtust, toimides mõlema järgmise punkti kohaselt:






  i) | kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni hiliseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite sissevooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“), kui pangal endal on õigus optsiooni kasutada; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Raha ja väärtpaberite sisse- ja väljavoolude puhul, mis on seotud selliste tuletisinstrumentidega, mille puhul ei ole sõlmitud tagatiskokkulepet, või üksnes osalise tagatuse nõudmise korral, eristatakse valikuvõimalusi sisaldavaid lepinguid ja muid lepinguid:

a)

optsioonilaadsete tuletisinstrumentidega seotud vooge kajastatakse vaid juhul, kui need on rahas. Nende voogude puhul kasutatakse asendusväärtust, toimides mõlema järgmise punkti kohaselt:

i)

kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni hiliseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite sissevooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“), kui pangal endal on õigus optsiooni kasutada;

| ii) | kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni varaseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite väljavooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“), kui panga vastaspoolel on õigus optsiooni kasutada; |
| --- | --- |

ii)

kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni varaseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite väljavooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“), kui panga vastaspoolel on õigus optsiooni kasutada;

| b) | muude kui punktis a osutatud lepingutega seotud vooge kajastatakse selliselt, et projitseeritakse raha lepingulised brutovood lõpptähtaegade jaotuse vormi ridade 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) asjaomastesse tähtajaklassidesse ning väärtpaberite lepingulised vood tasakaalustamissuutlikkuse jakku, kasutades juhul, kui summad ei ole veel kindlad, aruandekuupäeva seisuga kohaldatavaid praeguseid turupõhiseid forvardintressimäärasid ja/või -kursse. |
| --- | --- |

b)

muude kui punktis a osutatud lepingutega seotud vooge kajastatakse selliselt, et projitseeritakse raha lepingulised brutovood lõpptähtaegade jaotuse vormi ridade 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) asjaomastesse tähtajaklassidesse ning väärtpaberite lepingulised vood tasakaalustamissuutlikkuse jakku, kasutades juhul, kui summad ei ole veel kindlad, aruandekuupäeva seisuga kohaldatavaid praeguseid turupõhiseid forvardintressimäärasid ja/või -kursse.

Kooskõlas eespool esitatuga tuleb silmas pidada järgmist.

Punktis 1 nimetatud tuletisinstrumentide puhul ei kajastata tähtaegade jaotuses juba saadud või makstud tagatise tagastamist.

Punktis 2 nimetatud tuletisinstrumentide puhul kajastatakse juba saadud või makstud tagatise tagastamist tähtaegade jaotuse 3. jaos. Juba saadud (makstud) tagatise tagastamist kajastatakse negatiivse (positiivse) muutusena tuletisinstrumendi lõpptähtajale vastavas tähtajaklassis. Positiivset muutust kajastatakse ainult juhul, kui see kvalifitseeruks tagastamise korral tasakaalustamissuutlikkusena. Kui juba saadud (makstud) tagatise tagastamine kujutab endast rahalist tagatist, kajastatakse tagatise tagastamist real 1.6 „Muud vahendite väljavoolud“ (real 2.6 „Muud vahendite sissevoolud“) asjakohases tähtajaklassis.

Selle rea puhul käsitatakse olukorda, kus vastaspoolega vahetatud tagatis ei ole tuletisinstrumendi väärtuse muutusega täielikult võrdne, siiski piisavalt tagatuna, kui erinevus ei ületa minimaalset ülekandesummat.

0680

2.5 Enda portfellis tähtaeguvad võlaväärtpaberid

Selliste sissevoolude summa võlakirjadesse tehtud enda tähtaeguvatelt investeeringutelt, mida kajastatakse vastavalt nende lepingulisele järelejäänud tähtajale. See kirje hõlmab tasakaalustamissuutlikkuse jaos kajastatud tähtaeguvatest võlaväärtpaberitest tulenevaid raha sissevoole. Kui väärtpaber on tähtaegunud, kajastatakse seda tasakaalustamissuutlikkuse jaos väärtpaberite väljavooluna ning sellest tulenevalt siin raha sissevooluna.

0690

2.6 Muud vahendite sissevoolud

Kõigi selliste muude raha sissevoolude kogusumma, mida ei ole kajastatud eespool kirjete 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 või 2.5 all. Tingimuslikke sissevoole siin ei kajastata.

0691

2.6.1 millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

Kirje 2.6 all kajastatud sissevoolude summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

0700

2.7 Kogusissevool

Kirjete 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.5 ja 2.6 kajastatud vahendite sissevoolude summa.

0710

2.8 Lepinguline netopuudujääk

Kirje 2.7 all kajastatud vahendite kogusissevool miinus kirje 1.7 all kajastatud vahendite koguväljavool.

0720

2.9 Kumulatiivne lepinguline netopuudujääk

Kumulatiivne lepinguline netopuudujääk alates aruandekuupäevast kuni asjaomase tähtajaklassi ülempiirini.

0730–1080

3 TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUS

Lõpptähtaegade jaotuse vormi jagu „Tasakaalustamissuutlikkus“ sisaldab teavet finantsinstitutsiooni hoitavate erineva likviidsusega varade, sealhulgas kaubeldavad varad, keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad varad ning finantsinstitutsiooni lepinguliselt siduvad krediidilimiidid, arengu kohta.

Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavuse puhul on konsolideeritud alusel toimuva aruandluse korral aluseks iga konsolideeritud finantsinstitutsiooni suhtes tema asutamise jurisdiktsioonis kohaldatavad keskpanga seisukohalt aktsepteeritavuse eeskirjad.

Kui tasakaalustamissuutlikkus viitab kaubeldavatele varadele, kajastavad finantsinstitutsioonid

kaubeldavaid varasid, millega kaubeldakse suurtel, sügavatel ja aktiivsetel repo- või hetketurgudel, mida iseloomustab madal kontsentreerituse tase.

Tasakaalustamissuutlikkuse veergudes kajastatud varad hõlmavad ainult koormamata varasid, mida finantsinstitutsioonil on võimalik vahetada igal ajal raha vastu, et katta asjaomase perioodi jooksul raha sisse- ja väljavoolude vahelisi lepingulisi puudujääke. Selles kontekstis kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/61 kohast koormatud varade määratlust. Kõnealuseid varasid ei tohi kasutada krediidikvaliteedi parandamiseks struktureeritud tehingutes ega tegevuskulude (nagu üür ja töötasud) katmiseks ning nende haldamise selge ja ainus eesmärk peab olema nende kasutamine tingimuslike rahaliste vahendite allikana.

Tasakaalustamissuutlikkuse hulka võib lugeda varasid, mille finantsinstitutsiooni on saanud tagatisena pöördrepotehingute ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul, juhul kui neid varasid hoitakse selles finantsinstitutsioonis, neid ei ole edasi tagatud ning need on juriidiliselt ja lepingujärgselt kättesaadavad kasutamiseks finantsinstitutsiooni poolt.

Kui finantsinstitutsioon kajastab eelpositsioneeritud varasid kirjete 3.1–3.7 all, ei kajasta ta topelt arvessevõtmise vältimiseks neid kirje 3.8 all.

Finantsinstitutsioonid kajastavad rea kirjeldusele vastavaid ja aruandekuupäeval kättesaadavaid varasid algse seisuna veerus 0010.

Veergudes 0020–0220 kajastatakse tasakaalustamissuutlikkusele vastavaid lepingulisi voogusid. Kui finantsinstitutsioon on sõlminud repotehingu, siis kajastatakse repotehingu raames tagasi ostetud vara uuesti väärtpaberite sissevooluna selles tähtajaklassis, kus repotehing tähtaegub. Tähtaeguvast repotehingust tulenevat raha väljavoolu kajastatakse kirje 1.2 all asjaomases raha väljavoolu tähtajaklassis. Kui finantsinstitutsioon on sõlminud pöördrepotehingu, siis kajastatakse repotehingu raames tagasi müüdud vara uuesti väärtpaberite väljavooluna selles tähtajaklassis, kus repotehing tähtaegub. Tähtaeguvast repotehingust tulenevat raha sissevoolu kajastatakse kirje 2.1 all asjaomases raha sissevoolu tähtajaklassis. Tagatise vahetustehinguid kajastatakse väärtpaberite lepinguliste sisse- ja väljavooludena tasakaalustamissuutlikkuse jao asjaomases tähtajaklassis, lähtuvalt sellest, millal need vahetustehingud tähtaeguvad.

Tasakaalustamissuutlikkuse seisukohast kõlblikud varad, mis on seoses tuletisinstrumentidega aruandekuupäeva seisuga juba saadud või antud (st lõpptähtaegade jaotuse 3. jao veerg „Seis“, kui need on koormamata ja koormamiseks kättesaadavad).

Täielikult või piisavalt tagatud tuletisinstrumentide puhul ei kajastata tähtaegade jaotuses juba saadud või makstud tagatise tagastamist.

Osaliselt tagatud tuletisinstrumentide puhul kajastatakse juba saadud või makstud tagatise tagastamist tähtaegade jaotuse 3. jaos. Juba saadud (makstud) tagatise tagastamist kajastatakse negatiivse (positiivse) muutusena tuletisinstrumendi lõpptähtajale vastavas tähtajaklassis. Positiivset muutust kajastatakse ainult juhul, kui see kvalifitseeruks tagastamise korral tasakaalustamissuutlikkusena.

Kirje 3.8 all kajastatavat krediidi- ja likviidsusliinide lepingulise kasutadaoleva summa muutust kajastatakse voona asjaomases tähtajaklassis. Kui finantsinstitutsioonil on keskpangas üleööhoius, siis kajastatakse hoiuse summat algse seisuna kirje 3.2 all.

Tasakaalustamissuutlikkuse hulka kuuluvaid tähtaeguvaid väärtpabereid kajastatakse lepingulise lõpptähtaja alusel. Lõpptähtaja saabudes arvatakse väärtpaber välja sellest varakategooriast, kus seda oli algselt kajastatud, seda käsitatakse väärtpaberite väljavooluna ning sellest tulenevat raha sissevoolu kajastatakse kirje 2.5 all.

Kõiki väärtpaberite väärtusi kajastatakse asjaomases tähtajaklassis praeguses turuväärtuses.

Kirje 3.8 all kajastatakse ainult lepinguliselt kasutadaolevaid summasid.

Topelt arvessevõtmise vältimiseks raha sissevoole tasakaalustamissuutlikkuse kirje 3.1 või 3.2 all ei kajastata.

Tasakaalustamissuutlikkuse kirjeid tuleks kajastada järgmistes alamkategooriates.

0730

3.1 Mündid ja pangatähed

Raha (sealhulgas mündid ja pangatähed) kogusumma.

0740

3.2 Väljavõetavad keskpanga reservid

Keskpankades olevate hiljemalt ööpäeva jooksul väljavõetavate reservide kogusumma kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti b alapunktiga iii.

Siin ei kajastata väärtpabereid, milleks on keskpankade vastu olevad või nende poolt garanteeritud nõuded.

Seda summat kajastatakse ainult algseisu veerus ja seda ei kajastata kirje 2.2.5 all keskpankadest tuleneva sissevooluna.

0750

3.3 1. tasandi kaubeldavad varad

Kaubeldavate varade turuväärtus kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklitega 7, 8 ja 10.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 1. tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0760

3.3.1 1. tasandi varad, v.a pandikirjad

Kirje 3.3 all kajastatud summa, mis ei tulene pandikirjadest.

0770

3.3.1.1 1. tasandi keskpanga varad

Kirje 3.3.1 all kajastatud summa, mis tuleneb keskpankade vastu olevatest või nende poolt garanteeritud nõuetest.

0780

3.3.1.2 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 3.3.1 all kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirje 3.3.1.1 all ja mis tuleneb emitendi või garantiiandja vastu olevatest või tema poolt garanteeritud nõuetest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

0790

3.3.1.3 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

Kirje 3.3.1 all kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirje 3.3.1.1 all ja mis tuleneb emitendi või garantiiandja vastu olevatest või tema poolt garanteeritud nõuetest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 2 või 3.

0800

3.3.1.4 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 või halvem)

Kirje 3.3.1 all kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirje 3.3.1.1 all ja mis tuleneb emitendi või garantiiandja vastu olevatest või tema poolt garanteeritud nõuetest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 4 või sellest halvema krediidikvaliteedi astme.

0810

3.3.2 1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 3.3 all kajastatud summa, mis tuleneb pandikirjadest. Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punktiga f aktsepteeritakse 1. tasandi varadena ainult pandikirju, millel on krediidikvaliteedi aste 1.

0820

3.4 2A tasandi kaubeldavad varad

Kaubeldavate varade turuväärtus kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklitega 7, 8 ja 11.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2A tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0830

3.4.1 2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 3.4 kajastatud summa, mis tuleneb äriühingu võlakirjadest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

0840

3.4.3 2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirje 3.4 kajastatud summa, mis tuleneb pandikirjadest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1 või 2.

0850

3.4.4 2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirje 3.4 all kajastatud summa, mis tuleneb keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu olevatest või nende poolt garanteeritud nõuetest. Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punktidega a ja b peab kõigil 2A tasandi varadena aktsepteeritavatel avaliku sektori varadel olema kas krediidikvaliteedi aste 1 või 2.

0860

3.5 2B tasandi kaubeldavad varad

Kaubeldavate varade turuväärtus kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklitega 7, 8 ja 12 või 13.

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2B tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

0870

3.5.1 2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 3.5 all kajastatud summa, mis tuleneb varaga tagatud väärtpaberitest (sh eluasemehüpoteekväärtpaberid). Pange tähele, et kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 13 lõike 2 punktiga a peab kõigil 2B tasandi varadena aktsepteeritavatel varaga tagatud väärtpaberitel olema krediidikvaliteedi aste 1.

0880

3.5.2 2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

Kirje 3.5 all kajastatud summa, mis tuleneb pandikirjadest.

0890

3.5.3 2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

Kirje 3.5 all kajastatud summa, mis tuleneb äriühingu võlaväärtpaberitest.

0900

3.5.4 2B tasandi aktsiad

Kirje 3.5 all kajastatud summa, mis tuleneb aktsiatest.

0910

3.5.5 2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

Kirje 3.5 all kajastatud summa, mis on 2B tasandi varad, mida ei ole kajastatud kirjete 3.5.1–3.5.4 all.

0920

3.6 Muud kaubeldavad varad

Muude kui kirjete 3.3, 3.4 ja 3.5 all kajastatud kaubeldavate varade turuväärtus.

Grupisiseste varade kujul muudest kaubeldavatest varadest tulenevaid väärtpabereid ja väärtpaberite vooge tasakaalustamissuutlikkuses ei kajastata. Sellistest kirjetest tulenevaid rahavooge kajastatakse siiski vormi 1. ja 2. jao asjaomases osas.

0930

3.6.1 Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirje 3.6 all kajastatud summa, mis tuleneb keskvalitsuse vastu olevatest või selle garanteeritud nõuetest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

0940

3.6.2 Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

Kirje 3.6 all kajastatud summa, mis tuleneb keskvalitsuse vastu olevatest või selle garanteeritud nõuetest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 2 või 3.

0950

3.6.3 Aktsiad

Kirje 3.6 all kajastatud summa, mis tuleneb aktsiatest.

0960

3.6.4 Pandikirjad

Kirje 3.6 all kajastatud summa, mis tuleneb pandikirjadest.

0970

3.6.5 Varaga tagatud väärtpaberid

Kirje 3.6 all kajastatud summa, mis tuleneb varaga tagatud väärtpaberitest.

0980

3.6.6 Muud kaubeldavad varad

Kirje 3.6 all kajastatud summa, mis muud kaubeldavad varad, mida ei ole kajastatud kirjete 3.6.1–3.6.5 ja 3.7a all.

0990

3.7 Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad mittekaubeldavad varad

Selliste mittekaubeldavate varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tagatisena keskpanga tavapärastes likviidsusoperatsioonides, millele finantsinstitutsioonil on tema konsolideerimistasandil otse juurdepääs.

Varade puhul, mis on nomineeritud valuutas, mis on lisatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/233 (1) lisasse valuutana, mille puhul on keskpanga aktsepteeritavad tagatised määratletud väga kitsalt, jätavad finantsinstitutsioonid selle lahtri tühjaks. Grupisiseste varade kujul muudest mittekaubeldavatest varadest tulenevaid väärtpabereid ja väärtpaberite vooge tasakaalustamissuutlikkuses ei kajastata. Sellistest kirjetest tulenevaid rahavooge kajastatakse siiski vormi 1. ja 2. jao asjaomases osas.

0991

3.7a Keskpankade seisukohalt aktsepteeritavad enda emissioonid

Finantsinstitutsiooni emiteeritud tagatud võlainstrumendid, mis on keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad ja finantsinstitutsiooni bilansis kajastatud ning millele finantsinstitutsioonil on tema konsolideerimistasandil otse juurdepääs.

1000

3.8 Saadud kasutamata siduvad krediidilimiidid

Aruandvale finantsinstitutsioonile antud kasutamata siduvate krediidilimiitide kogusumma. Need hõlmavad lepingulisi limiite, mida ei saa tühistada. Kui kõnealuste limiitide kasutamiseks potentsiaalselt vajalik tagatis on suurem kui kättesaadav tagatis, kajastavad finantsinstitutsioonid vähendatud summat.

Kui aruandev finantsinstitutsioon on varad kasutamata krediidilimiidi jaoks juba tagatisena eelpositsioneerinud ja need juba kirjete 3.1–3.7 all kajastanud, siis topelt arvessevõtmise vältimiseks ei kajastata neid enam kirje 3.8 all. Sama kehtib ka olukorras, kui aruandval finantsinstitutsioonil võib olla vaja varad tagatisena eelpositsioneerida krediidilimiidi siin lahtris kajastatud viisil kasutamiseks.

1010

3.8.1 1. tasandi krediidilimiidid

Kirje 3.8 all kajastatud summa, mis tuleneb delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 19 lõike 1 punkti b kohasest keskpanga krediidilimiidist.

1020

3.8.2 2B tasandi piiratud kasutusega krediidilimiidid

Kirje 3.8 all kajastatud summa, mis tuleneb delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 14 kohastest likviidsuslimiitidest.

1030

3.8.3 2B tasandi finantsinstitutsioonide kaitseskeemi limiidid

Kirje 3.8 all kajastatud summa, mis tuleneb delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 16 lõike 2 kohasest likviidsuse rahastamisest.

1040

3.8.4 Muud krediidilimiidid

Kirje 3.8 all kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirjete 3.8.1–3.8.3 all.

1050

3.8.4.1 Grupisisestelt vastaspooltelt

Kirje 3.8.4 all kajastatud summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

1060

3.8.4.2 Muudelt vastaspooltelt

Kirje 3.8.4 all kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirje 3.8.4.1 all.

1070

3.9 Tasakaalustamissuutlikkuse netomuutus

Siin kajastatakse kirjete 3.2, 3.3, 3.4 ja 3.5, 3.6, 3.7 ja 3.8 riskipositsioonide netomuutust, mis kajastavad vastavalt asjaomases tähtajaklassis keskpankade vastu olevaid nõudeid, väärtpaberite vooge ja krediidiliine.

1080

3.10 Kumulatiivne tasakaalustamissuutlikkus

Tasakaalustamissuutlikkuse kumulatiivne summa alates aruandekuupäevast kuni asjaomase tähtajaklassi ülempiirini.

1090–1140

4 TINGIMUSLIKUD KIRJED

Lõpptähtaegade jaotuse vormi jagu „Tingimuslikud kirjed“ sisaldab teavet tingimuslike väljavoolude kohta.

1090

4.1 Siduvatest vahenditest tulenev vahendite väljavool

Siduvatest vahenditest tulenev raha väljavool. Finantsinstitutsioonid kajastavad väljavooluna maksimaalset summat, mille saab teataval ajavahemikul kasutusele võtta. Uuenevate krediidilimiitide korral kajastatakse ainult summat, mis ületab olemasolevat laenu.

1091

4.1.0.1 millest: grupisisesed või finantsinstitutsioonide kaitseskeemi sisesed

Kirje 4.1 all kajastatud tingimuslike kirjete summa, kui vastaspool on finantsinstitutsiooni emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama finantsinstitutsioonide kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

1100

4.1.1 Siduvad krediidilimiidid

Kirje 4.1 all kajastatud summa, mis tuleneb delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 31 kohastest siduvatest krediidilimiitidest.

1110

4.1.1.1 Varad, mida saaja käsitab 2B tasandi varadena

Kirje 4.1.1 all kajastatud summa, mida käsitatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 16 lõike 2 kohase likviidsuse rahastamisena.

1120

4.1.1.2 Muu

Kirje 4.1.1 all kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirje 4.1.1.1 all.

1130

4.1.2 Likviidsuslimiidid

Kirje 4.1 all kajastatud summa, mis tuleneb delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 31 kohastest likviidsuslimiitidest.

1131

4.1a Mittesiduvatest rahastamisvahenditest tulenev vahendite väljavool

Mittesiduvad krediidi- ja likviidsuslimiidid vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 23 lõike 1 punktidele a, b, d ja e. Finantsinstitutsioonid kajastavad väljavooluna maksimaalset summat, mille saab teataval ajavahemikul kasutusele võtta, kajastatuna tähtajaklassis, mis vastab selle summa varaseimale kättesaadavusele. Garantiisid sellel real ei kajastata.

1140

4.2 Reitingu alandamise käivitajatest tulenevad väljavoolud

Finantsinstitutsioonid kajastavad siin oma sellise krediidikvaliteedi olulise halvenemise mõju, mis vastab välise krediidireitingu alandamisele vähemalt kolme astme võrra.

Positiivsed summad vastavad tinglikele väljavooludele ja negatiivsed algse kohustuse vähenemisele.

Kui reitingu alandamise mõjuks on tasumata kohustuste varajane lunastamine, kajastatakse asjaomaseid kohustusi miinusmärgiga ajavahemikus, mis vastab ajavahemikule, milles neid kajastati kirjes 1, ja samal ajal plussmärgiga ajavahemikus, mil saabub kohustuse tähtaeg, juhul kui reitingu alandamise mõju jõustub aruandekuupäeval.

Kui reitingu alandamise mõjuks on lisatagatise nõue, kajastatakse antava tagatise turuväärtust plussmärgiga ajavahemikus, mil saabub nõude tähtaeg, juhul kui reitingu alandamise mõju jõustub aruandekuupäeval.

Kui reitingu alandamise mõjuks on vastaspooltelt tagatisena saadud väärtpaberite edasitagamise õiguste muutumine, kajastatakse asjaomaste väärtpaberite turuväärtust plussmärgiga ajavahemikus, mil väärtpaberid muutuvad asjaomasele aruandvale finantsinstitutsioonile kättesaamatuks, juhul kui reitingu alandamise mõju jõustub aruandekuupäeval.

1150–1290

MEMOKIRJED

1230

13 Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad – kaubeldavad varad

Kirjete 3.3, 3.4 ja 3.5 all kajastatud summad, mida aktsepteeritakse tagatisena keskpanga tavapärastes likviidsusoperatsioonides, millele finantsinstitutsioonil on tema konsolideerimistasandil otse juurdepääs.

Varade puhul, mis on nomineeritud valuutas, mis on lisatud määruse (EL) 2015/233 lisasse valuutana, mille puhul on keskpanga aktsepteeritavad tagatised määratletud väga kitsalt, jätavad finantsinstitutsioonid selle lahtri tühjaks.

1241

14 Kirje 3.6 all kajastatud varad, mis on keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad muud kui kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad

Kirje 3.6 all kajastatud selliste summade summa, mida aktsepteeritakse tagatisena keskpanga tavapärastes likviidsusoperatsioonides, millele finantsinstitutsioonil on tema konsolideerimistasandil otse juurdepääs.

Varade puhul, mis on nomineeritud valuutas, mis on lisatud määrusesse (EL) 2015/233 valuutana, mille puhul on keskpanga aktsepteeritavad tagatised määratletud väga kitsalt, jätavad finantsinstitutsioonid selle lahtri tühjaks.

1270

17 Ootuspärased väljavoolud, mis tulenevad hoiustest

Kirje 1.3 all kajastatud summa, mis on jaotatud ümber tähtajaklassidesse lähtuvalt ootuspärasest lõpptähtajast ja mis põhineb seniste suundumuste jätkumise eeldusel ning mida kasutatakse aruandva finantsinstitutsiooni likviidsuse juhtimise eesmärgil. Käesoleva lahtri puhul tähendab seniste suundumuste jätkumine olukorda, kus ei eeldata likviidsuse puudumist.

Ümberjaotamine kajastab hoiuste jäikust.

See kirje ei kajasta äriplaani eeldusi ja ei hõlma seega teavet uute äritegevuste kohta.

Tähtajaklassidesse jaotamine toimub sama detailsusega, mida kasutati sisemistel eesmärkidel. Järelikult ei ole kõiki tähtajaklasse täita vaja.

1280

18 Ootuspärased sissevoolud, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest

Kirje 2.2 all kajastatud summa, mis on jaotatud ümber tähtajaklassidesse lähtuvalt ootuspärasest lõpptähtajast ja mis põhineb seniste suundumuste jätkumise eeldusel ning mida kasutatakse aruandva finantsinstitutsiooni likviidsuse juhtimise eesmärgil. Käesoleva lahtri puhul tähendab seniste suundumuste jätkumine olukorda, kus ei eeldata likviidsuse puudumist.

See kirje ei kajasta äriplaani eeldusi ja ei hõlma seega uusi äritegevusi.

Tähtajaklassidesse jaotamine toimub sama detailsusega, mida kasutati sisemistel eesmärkidel. Järelikult ei ole kõiki tähtajaklasse täita vaja.

1290

19 Krediidilimiitide ootuspärane kasutuselevõtt

Kirje 4.1 all kajastatud summa, mis on jaotatud ümber tähtajaklassidesse lähtuvalt krediidilimiitide kasutuselevõtu ja sellest tulenevate likviidsusvajaduste ootuspärasest tasemest, mis põhineb seniste suundumuste jätkumise eeldusel ja mida kasutatakse aruandva finantsinstitutsiooni likviidsuse juhtimise eesmärgil. Käesoleva lahtri puhul tähendab seniste suundumuste jätkumine olukorda, kus ei eeldata likviidsuse puudumist.

See kirje ei kajasta äriplaani eeldusi ja ei hõlma seega uusi äritegevusi.

Tähtajaklassidesse jaotamine toimub sama detailsusega, mida kasutati sisemistel eesmärkidel. Järelikult ei ole kõiki tähtajaklasse täita vaja.“

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A32015R0233

1

---

XI LISA

„XXVI LISA

LISAARUANDLUS GLOBAALSETE SÜSTEEMSELT OLULISTE ETTEVÕTJATE KINDLAKSTEGEMISEKS JA NENDE PUHVRI MÄÄRADE MÄÄRAMISEKS

| VORMID |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimi | Lühinimi |
| | | GLOBAALSETE SÜSTEEMSELT OLULISTE ETTEVÕTJATE NÄITAJAD JA EUROOPA PANGANDUSLIIDU KIRJED | |
| 1 | G 01.00 GLOBAALSETE SÜSTEEMSELT OLULISTE ETTEVÕTJATE NÄITAJAD JA EUROOPA PANGANDUSLIIDU KIRJED | GLOBAALSETE SÜSTEEMSELT OLULISTE ETTEVÕTJATE NÄITAJAD JA EUROOPA PANGANDUSLIIDU KIRJED | GSII |

VORMID

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimi

Lühinimi

GLOBAALSETE SÜSTEEMSELT OLULISTE ETTEVÕTJATE NÄITAJAD JA EUROOPA PANGANDUSLIIDU KIRJED

1

G 01.00 GLOBAALSETE SÜSTEEMSELT OLULISTE ETTEVÕTJATE NÄITAJAD JA EUROOPA PANGANDUSLIIDU KIRJED

GLOBAALSETE SÜSTEEMSELT OLULISTE ETTEVÕTJATE NÄITAJAD JA EUROOPA PANGANDUSLIIDU KIRJED

GSII

G 01.00 – Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate näitajad ja Euroopa pangandusliidu kirjed

| Read | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- |
| | Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate näitajad |
| 0010 | Koguriskipositsioon, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad | |
| 0020 | Finantssüsteemisisesed varad, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad | |
| 0030 | Finantssüsteemisisesed kohustused, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad | |
| 0040 | Lunastamata väärtpaberid, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtete emiteeritud väärtpaberid | |
| 0050 | Maksetegevus | |
| 0060 | Hoiul olevad varad | |
| 0070 | Kindlustustegevus | |
| 0081 | Kauplemismaht – fikseeritud tulumääraga väärtpaberid | |
| 0085 | Kauplemismaht – aktsiad ja muud väärtpaberid | |
| 0090 | Börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad | |
| 0100 | Kaubeldavad ja müügivalmis väärtpaberid | |
| 0110 | 3. taseme varad, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad | |
| 0120 | Jurisdiktsiooniülesed nõuded | |
| 0130 | Jurisdiktsiooniülesed kohustused | |
| | Kirjed, mille puhul Euroopa pangandusliit on ühtne jurisdiktsioon |
| 0140 | Välismaiste nõuete kogusumma lõppriski alusel | |
| 0150 | Tuletisinstrumentidega seotud välismaised nõuded lõppriski alusel | |
| 0160 | Välismaised kohustused kohese riski alusel, sealhulgas tuletisinstrumendid“ | |

Read

Kirje

Summa

Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate näitajad

0010

Koguriskipositsioon, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad

0020

Finantssüsteemisisesed varad, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad

0030

Finantssüsteemisisesed kohustused, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad

0040

Lunastamata väärtpaberid, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtete emiteeritud väärtpaberid

0050

Maksetegevus

0060

Hoiul olevad varad

0070

Kindlustustegevus

0081

Kauplemismaht – fikseeritud tulumääraga väärtpaberid

0085

Kauplemismaht – aktsiad ja muud väärtpaberid

0090

Börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad

0100

Kaubeldavad ja müügivalmis väärtpaberid

0110

3. taseme varad, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad

0120

Jurisdiktsiooniülesed nõuded

0130

Jurisdiktsiooniülesed kohustused

Kirjed, mille puhul Euroopa pangandusliit on ühtne jurisdiktsioon

0140

Välismaiste nõuete kogusumma lõppriski alusel

0150

Tuletisinstrumentidega seotud välismaised nõuded lõppriski alusel

0160

Välismaised kohustused kohese riski alusel, sealhulgas tuletisinstrumendid“

---

XII LISA

„XXVII LISA

ARUANDLUSJUHISED GLOBAALSETE SÜSTEEMSELT OLULISTE ETTEVÕTJATE KINDLAKSTEGEMISEKS JA NENDE PUHVRI MÄÄRADE MÄÄRAMISEKS

Sisukord

| I OSA. ÜLDISED JUHISED | 691 |
| --- | --- |

| 1. | STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED | 691 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | STRUKTUUR | 691 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED | 691 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | MÄRGI PÕHIMÕTTED | 691 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| II OSA. VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 692 |
| --- | --- |

| 1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 692 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 692 |
| --- | --- | --- |

2.

I OSA. ÜLDISED JUHISED

1.   Struktuur ja põhimõtted

1.1.   Struktuur

| 1. | Need aruandlusnõuded, mille eesmärk on toetada globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemist ja vastavate globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade määramist, koosnevad ühest vormist, mis sisaldab teavet globaalse süsteemse olulisuse näitajate ja teatavate kirjete kohta, mida on vaja, et saaks kohaldada liidu metoodikat globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks ja vastavate globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade määramiseks. |
| --- | --- |

1.

1.2.   Nummerdamise põhimõtted

| 2. | Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud punktides 3–5 kirjeldatud nummerdamispõhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimise eeskirjades laialdaselt kasutusel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {Vorm; Rida; Veerg}. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui viited on esitatud vormisiseselt ja seega kasutatakse ainult selle vormi andmepunkte, ei märgita vormi: {Rida; Veerg}. Kui vormis on ainult üks veerg, viidatakse ainult ridadele: {Vorm; Rida}. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et viide hõlmab eelnevalt kindlaks määratud ridu või veerge. |
| --- | --- |

5.

1.3.   Märgi põhimõtted

| 6. | Iga summa, mis suurendab näitaja, varade, kohustuste või riskipositsioonide väärtust, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Iga summa, mis vähendab näitaja, varade, kohustuste või riskipositsioonide väärtust, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (–), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu. |
| --- | --- |

6.

II OSA. VORMIDE TÄITMISE JUHISED

1.   Üldised märkused

| 8. | Vorm on jagatud kaheks osaks. Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate näitajaid kajastav ülemine osa sisaldab näitajaid globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemiseks, nagu on määratletud Baseli pangajärelevalve komitee väljatöötatud metoodikas. Alumine osa sisaldab mitut kirjet, mis on vajalikud asjakohaste näitajate arvutamiseks vastavalt direktiivi 2013/36/EL (1) artikli 131 lõike 18 alusel kindlaksmääratud metoodikale. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Asjakohasel juhul peab käesolevas vormis esitatud teave olema kooskõlas teabega, mis esitatakse asjaomastele asutustele selleks, et need asutused saaksid koguda näitajate väärtusi, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1222/2014 (2) artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

9.

2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010–0130 | Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate näitajad

  Näitajate määratlus on sama, mida kasutatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1222/2014 lisas loetletud teabe kindlaksmääramiseks.
  Selle metoodika määratluste muutmise korral kasutatakse sellise sama metoodika muudetud määratlusi, mida kasutatakse näitajate väärtuste kindlaksmääramiseks alates majandusaasta lõpust („aasta lõpu metoodika“), teabe esitamiseks alates sama majandusaasta esimese, teise ja kolmanda kvartali lõpust. Kui XXVI lisas esitatud vormi muudetakse kõnealuse eelarveaasta jooksul, kohaldatakse aasta lõpu metoodikat alates esimesest kohaldatavast aruandekuupäevast pärast muutmismääruse jõustumist.
  Näitajad, mis kujutavad endast voogude näitajaid, esitatakse kumulatiivselt alates kalendri- või majandusaasta algusest, nagu on asjakohane. |
| 0010 | Koguriskipositsioon, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad |
| 0020 | Finantssüsteemisisesed varad, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad |
| 0030 | Finantssüsteemisisesed kohustused, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad |
| 0040 | Lunastamata väärtpaberid, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtete emiteeritud väärtpaberid |
| 0050 | Maksetegevus |
| 0060 | Hoiul olevad varad |
| 0070 | Kindlustustegevus |
| 0081 | Kauplemismaht – fikseeritud tulumääraga väärtpaberid |
| 0085 | Kauplemismaht – aktsiad ja muud väärtpaberid |
| 0090 | Börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad |
| 0100 | Kaubeldavad ja müügivalmis väärtpaberid |
| 0110 | 3. taseme varad, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad |
| 0120 | Jurisdiktsiooniülesed nõuded |
| 0130 | Jurisdiktsiooniülesed kohustused |
| 0140–0160 | Kirjed, mille puhul Euroopa pangandusliit on ühtne jurisdiktsioon

  Allpool täpsustatud kirjete kindlaksmääramiseks ning juhul, kui allpool esitatud juhistes ei ole muid täpsustusi, viiakse kasutatavad mõisted ja kontseptsioonid võimalikult suures ulatuses kooskõlla Rahvusvaheliste Arvelduste Panga rahvusvahelise pangandusstatistika aruandluse suunistes määratletud mõistete ja kontseptsioonidega.
  Erandina jäetakse välja aruandvate üksuste tegevus kõigis osalevates liikmesriikides, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 4, (3) st osalevaid liikmesriike käsitatakse ühe jurisdiktsioonina. |
| 0140 | Välismaiste nõuete kogusumma lõppriski alusel

  Välismaiste nõuete kogusumma on piiriüleste nõuete ja välismaiste sidusettevõtjate kohalike kohalikus valuutas ja välisvaluutas nõuete kogusumma. Välja jäetakse tuletislepingute kirjetest tulenevad nõuded. „Nõuded“, „piiriülesed nõuded“, „välismaiste sidusettevõtjate kohalikud välisvaluutas ja kohalikus valuutas nõuded“ on määratletud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga rahvusvahelise pangandusstatistika aruandluse suunistes.
  „Lõppriski alusel“ tähendab seda, et selleks, et teha kindlaks, kas nõue on piiriülene või kohalik nõue, määratakse positsioon kolmandale isikule, kes on sõlminud lepingu esimese vastaspoole võlgade või kohustuste ülevõtmiseks, kui see pool ei täida oma kohustusi, kui selline kolmas isik on olemas. Selline määramine toimub kooskõlas riskide ülekandmist käsitlevate sätetega, mis on esitatud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga rahvusvahelise pangandusstatistika aruandluse suunistes. |
| 0150 | Tuletisinstrumentidega seotud välismaised nõuded lõppriski alusel

  Kõigi selliste tuletisinstrumentide nõuete positiivne õiglane väärtus, mis on piiriülesed nõuded või välismaiste sidusettevõtjate kohalikud nõuded kohalikus või välisvaluutas.
  Tuletisinstrumentide hulka kuuluvad forvardid, vahetuslepingud ja optsioonid, mis on seotud välisvaluuta, intressimäära, aktsiate, kauba ja krediidiinstrumentidega. See hõlmab ostetud krediidituletisinstrumente, millega maandatakse või tasaarvestatakse krediidiriski kaitset, mida müüakse või hoitakse kauplemise eesmärgil.
  Selliste ostetud krediidituletisinstrumentide puhul ei tohi väärtuse ülempiiriks olla tagatiseks ostetud vahetu nõude väärtus.
  Tuletislepingute positiivsed õiglased väärtused võib tasaarvestada negatiivsete õiglaste väärtustega ainult juhul, kui positsioonid täideti sama vastaspoolega õiguslikult jõustatava tasaarvestuskokkuleppe alusel. Sellesse kirjesse lisatakse ainult positiivse väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumid.
  Tuletisinstrumentide nõuded esitatakse koos mis tahes rahalise tagatisega.
  Teabe esitamisel lõppriski alusel kohaldatakse järgmist:






  a) | Kui lõplik risk lasub vastaspoolel, käsitatakse tuletisinstrumenti välismaisena, kui vastaspool ei kuulu aruandvate üksuste asukoha jurisdiktsiooni. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010–0130

Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate näitajad

Näitajate määratlus on sama, mida kasutatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1222/2014 lisas loetletud teabe kindlaksmääramiseks.

Selle metoodika määratluste muutmise korral kasutatakse sellise sama metoodika muudetud määratlusi, mida kasutatakse näitajate väärtuste kindlaksmääramiseks alates majandusaasta lõpust („aasta lõpu metoodika“), teabe esitamiseks alates sama majandusaasta esimese, teise ja kolmanda kvartali lõpust. Kui XXVI lisas esitatud vormi muudetakse kõnealuse eelarveaasta jooksul, kohaldatakse aasta lõpu metoodikat alates esimesest kohaldatavast aruandekuupäevast pärast muutmismääruse jõustumist.

Näitajad, mis kujutavad endast voogude näitajaid, esitatakse kumulatiivselt alates kalendri- või majandusaasta algusest, nagu on asjakohane.

0010

Koguriskipositsioon, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad

0020

Finantssüsteemisisesed varad, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad

0030

Finantssüsteemisisesed kohustused, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad

0040

Lunastamata väärtpaberid, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtete emiteeritud väärtpaberid

0050

Maksetegevus

0060

Hoiul olevad varad

0070

Kindlustustegevus

0081

Kauplemismaht – fikseeritud tulumääraga väärtpaberid

0085

Kauplemismaht – aktsiad ja muud väärtpaberid

0090

Börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad

0100

Kaubeldavad ja müügivalmis väärtpaberid

0110

3. taseme varad, sealhulgas kindlustusvaldkonna tütarettevõtjad

0120

Jurisdiktsiooniülesed nõuded

0130

Jurisdiktsiooniülesed kohustused

0140–0160

Kirjed, mille puhul Euroopa pangandusliit on ühtne jurisdiktsioon

Allpool täpsustatud kirjete kindlaksmääramiseks ning juhul, kui allpool esitatud juhistes ei ole muid täpsustusi, viiakse kasutatavad mõisted ja kontseptsioonid võimalikult suures ulatuses kooskõlla Rahvusvaheliste Arvelduste Panga rahvusvahelise pangandusstatistika aruandluse suunistes määratletud mõistete ja kontseptsioonidega.

Erandina jäetakse välja aruandvate üksuste tegevus kõigis osalevates liikmesriikides, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 4, (3) st osalevaid liikmesriike käsitatakse ühe jurisdiktsioonina.

0140

Välismaiste nõuete kogusumma lõppriski alusel

Välismaiste nõuete kogusumma on piiriüleste nõuete ja välismaiste sidusettevõtjate kohalike kohalikus valuutas ja välisvaluutas nõuete kogusumma. Välja jäetakse tuletislepingute kirjetest tulenevad nõuded. „Nõuded“, „piiriülesed nõuded“, „välismaiste sidusettevõtjate kohalikud välisvaluutas ja kohalikus valuutas nõuded“ on määratletud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga rahvusvahelise pangandusstatistika aruandluse suunistes.

„Lõppriski alusel“ tähendab seda, et selleks, et teha kindlaks, kas nõue on piiriülene või kohalik nõue, määratakse positsioon kolmandale isikule, kes on sõlminud lepingu esimese vastaspoole võlgade või kohustuste ülevõtmiseks, kui see pool ei täida oma kohustusi, kui selline kolmas isik on olemas. Selline määramine toimub kooskõlas riskide ülekandmist käsitlevate sätetega, mis on esitatud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga rahvusvahelise pangandusstatistika aruandluse suunistes.

0150

Tuletisinstrumentidega seotud välismaised nõuded lõppriski alusel

Kõigi selliste tuletisinstrumentide nõuete positiivne õiglane väärtus, mis on piiriülesed nõuded või välismaiste sidusettevõtjate kohalikud nõuded kohalikus või välisvaluutas.

Tuletisinstrumentide hulka kuuluvad forvardid, vahetuslepingud ja optsioonid, mis on seotud välisvaluuta, intressimäära, aktsiate, kauba ja krediidiinstrumentidega. See hõlmab ostetud krediidituletisinstrumente, millega maandatakse või tasaarvestatakse krediidiriski kaitset, mida müüakse või hoitakse kauplemise eesmärgil.

Selliste ostetud krediidituletisinstrumentide puhul ei tohi väärtuse ülempiiriks olla tagatiseks ostetud vahetu nõude väärtus.

Tuletislepingute positiivsed õiglased väärtused võib tasaarvestada negatiivsete õiglaste väärtustega ainult juhul, kui positsioonid täideti sama vastaspoolega õiguslikult jõustatava tasaarvestuskokkuleppe alusel. Sellesse kirjesse lisatakse ainult positiivse väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumid.

Tuletisinstrumentide nõuded esitatakse koos mis tahes rahalise tagatisega.

Teabe esitamisel lõppriski alusel kohaldatakse järgmist:

a)

Kui lõplik risk lasub vastaspoolel, käsitatakse tuletisinstrumenti välismaisena, kui vastaspool ei kuulu aruandvate üksuste asukoha jurisdiktsiooni.

| b) | Kui lõplik risk lasub garantii andjal, käsitatakse tuletisinstrumenti välismaisena, kui garantii andja ei kuulu aruandvate üksuste asukoha jurisdiktsiooni. |
| --- | --- |

b)

Kui lõplik risk lasub garantii andjal, käsitatakse tuletisinstrumenti välismaisena, kui garantii andja ei kuulu aruandvate üksuste asukoha jurisdiktsiooni.

0160

Välismaised kohustused kohese riski alusel, sealhulgas tuletisinstrumendid

Välismaised kohustused, sealhulgas tuletisinstrumendid, on välismaiste kohustuste ja tuletisinstrumentidest tulenevate välismaiste kohustuste summa. Sellest kirjest jäetakse välja väärtpaberitest tulenevad kohustused, mis on aruandva finantsinstitutsiooni emiteeritud kaubeldavad finantsvarad.

Tuletisinstrumentide määratlus on sama, mida kohaldatakse rea 0150 puhul.

Tuletislepingute negatiivsed õiglased väärtused võib tasaarvestada positiivsete õiglaste väärtustega ainult juhul, kui positsioonid täideti sama vastaspoolega õiguslikult jõustatava tasaarvestuskokkuleppe alusel. Tuletisinstrumentidest tulenevad kohustused kajastatakse koos mis tahes tagatisega (rahaline ja mitterahaline).

„Kohese riski alusel“ tähendab, et selleks, et teha kindlaks, kas nõue on piiriülene või kohalik nõue, määratakse positsioon lepingu otsesele vastaspoolele.“

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

1

(2)  Komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1222/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad (ELT L 330, 15.11.2014, lk 27).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

3

---