# Eiropas Savienības L 335/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 335 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 29. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 335

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 29. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2022/2576 (2022. gada 19. decembris) par solidaritātes veicināšanu, labāk koordinējot gāzes iepirkumus, uzticamus cenu kritērijus un gāzes pārrobežu apmaiņu | 1 |
| | * | Padomes Regula (ES) 2022/2577 (2022. gada 22. decembris), ar ko nosaka satvaru atjaunīgās enerģijas apguves paātrināšanai | 36 |
| | * | Padomes Regula (ES) 2022/2578 (2022. gada 22. decembris), ar ko izveido tirgus korekcijas mehānismu Savienības iedzīvotāju un ekonomikas aizsardzībai pret pārmērīgi augstām cenām | 45 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2579 (2022. gada 10. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizēta informācija, kas uzņēmumam jāsniedz pieteikumā atļaujas saņemšanai saskaņā ar minētās direktīvas 8.a pantu (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2580 (2022. gada 17. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par informāciju, kas jāsniedz pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai, un šķēršļiem, kuri var kavēt kompetento iestāžu uzraudzības funkciju efektīvu īstenošanu (
  1
  ) | 64 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2581 (2022. gada 20. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES piemērošanai attiecībā uz informācijas sniegšanu kredītiestādes atļaujas pieteikumā (
  1
  ) | 86 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | EPN komitejas, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Lēmums Nr. 2/2022 (2022. gada 30. novembris) par strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu [2022/2582] | 103 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2022/2576 (2022. gada 19. decembris) par solidaritātes veicināšanu, labāk koordinējot gāzes iepirkumus, uzticamus cenu kritērijus un gāzes pārrobežu apmaiņu

1

*

Padomes Regula (ES) 2022/2577 (2022. gada 22. decembris), ar ko nosaka satvaru atjaunīgās enerģijas apguves paātrināšanai

36

*

Padomes Regula (ES) 2022/2578 (2022. gada 22. decembris), ar ko izveido tirgus korekcijas mehānismu Savienības iedzīvotāju un ekonomikas aizsardzībai pret pārmērīgi augstām cenām

45

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2579 (2022. gada 10. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizēta informācija, kas uzņēmumam jāsniedz pieteikumā atļaujas saņemšanai saskaņā ar minētās direktīvas 8.a pantu (
  1
  )

1

61

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2580 (2022. gada 17. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par informāciju, kas jāsniedz pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai, un šķēršļiem, kuri var kavēt kompetento iestāžu uzraudzības funkciju efektīvu īstenošanu (
  1
  )

1

64

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2581 (2022. gada 20. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES piemērošanai attiecībā uz informācijas sniegšanu kredītiestādes atļaujas pieteikumā (
  1
  )

1

86

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

EPN komitejas, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Lēmums Nr. 2/2022 (2022. gada 30. novembris) par strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu [2022/2582]

103

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/818 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā un groza Regulas (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816 ( OV L 135, 22.5.2019. ) | 112 |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2022/2417 (2022. gada 26. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par kravu autopārvadājumiem ( OV L 318, 12.12.2022. ) | 113 |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2022/2435 (2022. gada 26. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par kravu autopārvadājumiem ( OV L 319, 13.12.2022. ) | 114 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/818 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā un groza Regulas (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816 ( OV L 135, 22.5.2019. )

( OV L 135, 22.5.2019. )

112

*

Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2022/2417 (2022. gada 26. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par kravu autopārvadājumiem ( OV L 318, 12.12.2022. )

( OV L 318, 12.12.2022. )

113

*

Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2022/2435 (2022. gada 26. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par kravu autopārvadājumiem ( OV L 319, 13.12.2022. )

( OV L 319, 13.12.2022. )

114

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 335/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2022/2576

(2022. gada 19. decembris)

par solidaritātes veicināšanu, labāk koordinējot gāzes iepirkumus, uzticamus cenu kritērijus un gāzes pārrobežu apmaiņu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 122. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Krievijas Federācijas neprovocētais un nepamatotais agresijas karš pret Ukrainu un nepieredzētais dalībvalstīm domāto dabasgāzes piegāžu samazinājums no Krievijas Federācijas apdraud Savienības un tās dalībvalstu piegādes drošību. Tajā pašā laikā gāzes piegādes izmantošana par ieroci un Krievijas Federācijas manipulācijas ar tirgiem, tīši traucējot gāzes plūsmas, ir izraisījušas enerģijas cenu krasu pieaugumu Savienībā, tādējādi ne tikai kaitējot Savienības ekonomikai, bet arī nopietni apdraudot piegādes drošību. |
| --- | --- |

(1)

Krievijas Federācijas neprovocētais un nepamatotais agresijas karš pret Ukrainu un nepieredzētais dalībvalstīm domāto dabasgāzes piegāžu samazinājums no Krievijas Federācijas apdraud Savienības un tās dalībvalstu piegādes drošību. Tajā pašā laikā gāzes piegādes izmantošana par ieroci un Krievijas Federācijas manipulācijas ar tirgiem, tīši traucējot gāzes plūsmas, ir izraisījušas enerģijas cenu krasu pieaugumu Savienībā, tādējādi ne tikai kaitējot Savienības ekonomikai, bet arī nopietni apdraudot piegādes drošību.

| (2) | Tas nozīmē, ka Savienībai ir stingri un koordinēti jāreaģē, lai savus iedzīvotājus un ekonomiku aizsargātu pret pārmērīgām un manipulētām tirgus cenām un nodrošinātu gāzes piegādes pāri robežām visiem patērētājiem, kam tā vajadzīga, arī gāzes trūkuma situācijās. Lai samazinātu atkarību no dabasgāzes piegādēm no Krievijas Federācijas un pazeminātu pārmērīgās cenas, ir būtiski labāk koordinēt gāzes iepirkumus no ārējiem piegādātājiem. |
| --- | --- |

(2)

Tas nozīmē, ka Savienībai ir stingri un koordinēti jāreaģē, lai savus iedzīvotājus un ekonomiku aizsargātu pret pārmērīgām un manipulētām tirgus cenām un nodrošinātu gāzes piegādes pāri robežām visiem patērētājiem, kam tā vajadzīga, arī gāzes trūkuma situācijās. Lai samazinātu atkarību no dabasgāzes piegādēm no Krievijas Federācijas un pazeminātu pārmērīgās cenas, ir būtiski labāk koordinēt gāzes iepirkumus no ārējiem piegādātājiem.

| (3) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 122. panta 1. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma, dalībvalstīm savstarpēji solidarizējoties, var lemt par ekonomikas situācijai piemērotiem pasākumiem, jo īpaši, ja rodas nopietnas grūtības apgādē ar dažiem ražojumiem, it īpaši enerģijas jomā. Augstais risks, ka Krievijas gāzes piegādes varētu tikt pilnībā apturētas, un ārkārtīgais enerģijas cenu pieaugums, kas apdraud Savienības ekonomiku, ir uzskatāmi par šādām nopietnām grūtībām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 122. panta 1. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma, dalībvalstīm savstarpēji solidarizējoties, var lemt par ekonomikas situācijai piemērotiem pasākumiem, jo īpaši, ja rodas nopietnas grūtības apgādē ar dažiem ražojumiem, it īpaši enerģijas jomā. Augstais risks, ka Krievijas gāzes piegādes varētu tikt pilnībā apturētas, un ārkārtīgais enerģijas cenu pieaugums, kas apdraud Savienības ekonomiku, ir uzskatāmi par šādām nopietnām grūtībām.

| (4) | 2022. gada 18. maija paziņojumā “Plāns REPowerEU” Komisija paziņoja, ka kopā ar dalībvalstīm izveidos ES Enerģijas iepirkuma platformu kopīgai gāzes, sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) un ūdeņraža iegādei. Minēto paziņojumu apstiprināja Eiropadome 2022. gada 30. un 31. maijā. Plāna REPowerEU ietvaros Komisija arī nāca klajā ar ES ārējās enerģētiskās sadarbības stratēģiju, kurā paskaidrots, kā Savienība atbalsta globālu, tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu, drošu un cenas ziņā pieejamu enerģiju, cita starpā dažādojot Savienības energoapgādi, jo īpaši – ar esošajiem vai jauniem gāzes piegādātājiem risinot sarunas par politiskām saistībām, lai palielinātu gāzes piegādi un tādējādi aizstātu Krievijas gāzes piegādes Eiropai. |
| --- | --- |

(4)

2022. gada 18. maija paziņojumā “Plāns REPowerEU” Komisija paziņoja, ka kopā ar dalībvalstīm izveidos ES Enerģijas iepirkuma platformu kopīgai gāzes, sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) un ūdeņraža iegādei. Minēto paziņojumu apstiprināja Eiropadome 2022. gada 30. un 31. maijā. Plāna REPowerEU ietvaros Komisija arī nāca klajā ar ES ārējās enerģētiskās sadarbības stratēģiju, kurā paskaidrots, kā Savienība atbalsta globālu, tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu, drošu un cenas ziņā pieejamu enerģiju, cita starpā dažādojot Savienības energoapgādi, jo īpaši – ar esošajiem vai jauniem gāzes piegādātājiem risinot sarunas par politiskām saistībām, lai palielinātu gāzes piegādi un tādējādi aizstātu Krievijas gāzes piegādes Eiropai.

| (5) | ES Enerģijas iepirkuma platformai var būt izšķiroša nozīme tādu savstarpēji izdevīgu partnerību veidošanas centienos, kas veicina piegādes drošību un samazina no trešām valstīm iegādātas gāzes importa cenas, liekot lietā visu Savienības kolektīvo ietekmi. Šajā nolūkā ir būtiski starptautiskā mērogā pastiprināti uzrunāt gāzes piegādātājus (gan cauruļvadu gāzes, gan LNG piegādātājus), kā arī nākotnes zaļā ūdeņraža piegādātājus. Konkrētāk, daudz ciešāka koordinācija ar dalībvalstīm un to starpā attiecībā uz trešām valstīm, izmantojot ES Enerģijas iepirkuma platformu, nodrošinātu, ka Savienības kolektīvā ietekme ir iedarbīgāka. |
| --- | --- |

(5)

ES Enerģijas iepirkuma platformai var būt izšķiroša nozīme tādu savstarpēji izdevīgu partnerību veidošanas centienos, kas veicina piegādes drošību un samazina no trešām valstīm iegādātas gāzes importa cenas, liekot lietā visu Savienības kolektīvo ietekmi. Šajā nolūkā ir būtiski starptautiskā mērogā pastiprināti uzrunāt gāzes piegādātājus (gan cauruļvadu gāzes, gan LNG piegādātājus), kā arī nākotnes zaļā ūdeņraža piegādātājus. Konkrētāk, daudz ciešāka koordinācija ar dalībvalstīm un to starpā attiecībā uz trešām valstīm, izmantojot ES Enerģijas iepirkuma platformu, nodrošinātu, ka Savienības kolektīvā ietekme ir iedarbīgāka.

| (6) | Tā kā ir nopietnas grūtības nodrošināt piegādes drošību, kopīgam iepirkumam būtu jāpalīdz nodrošināt uzņēmumiem visās dalībvalstīs vienlīdzīgāku piekļuvi jauniem vai papildu gāzes avotiem un, par labu galapatērētājiem, nodrošināt zemākas cenas nekā citādi tiktu piemērots tiem, kas gāzi pērk caur pakalpojumu sniedzēju individuāli. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā ir nopietnas grūtības nodrošināt piegādes drošību, kopīgam iepirkumam būtu jāpalīdz nodrošināt uzņēmumiem visās dalībvalstīs vienlīdzīgāku piekļuvi jauniem vai papildu gāzes avotiem un, par labu galapatērētājiem, nodrošināt zemākas cenas nekā citādi tiktu piemērots tiem, kas gāzi pērk caur pakalpojumu sniedzēju individuāli.

| (7) | Kopīga iepirkuma rezultātā varētu noteikt labvēlīgāku režīmu vai atbalstu atjaunīgo gāzu, piemēram, biometāna un ūdeņraža, piegādei, ciktāl tās var droši ievadīt gāzes sistēmā, un tādas gāzes piegādei, kas citādi tiktu novadīta atmosfērā vai sadedzināta. Ja kādā attiecīgajā jurisdikcijā nav oficiālas juridiskas prasības, uzņēmumiem, kas slēdz līgumus, ievērojot šo regulu, būs iespēja metāna emisijas visā piegādes ķēdē uz Savienību mērīt, ziņot un verificēt saskaņā ar ANO Naftas un gāzes metāna partnerības 2.0 satvaru. |
| --- | --- |

(7)

Kopīga iepirkuma rezultātā varētu noteikt labvēlīgāku režīmu vai atbalstu atjaunīgo gāzu, piemēram, biometāna un ūdeņraža, piegādei, ciktāl tās var droši ievadīt gāzes sistēmā, un tādas gāzes piegādei, kas citādi tiktu novadīta atmosfērā vai sadedzināta. Ja kādā attiecīgajā jurisdikcijā nav oficiālas juridiskas prasības, uzņēmumiem, kas slēdz līgumus, ievērojot šo regulu, būs iespēja metāna emisijas visā piegādes ķēdē uz Savienību mērīt, ziņot un verificēt saskaņā ar ANO Naftas un gāzes metāna partnerības 2.0 satvaru.

| (8) | Jaunajam mehānismam, kas izstrādāts saskaņā ar šo regulu, būtu jāsastāv no diviem posmiem. Pirmajā posmā dabasgāzes uzņēmumi vai gāzi patērējoši uzņēmumi, kas ir iedibināti Savienībā, savu gāzes pieprasījumu agregētu ar Komisijas nolīgta pakalpojumu sniedzēja starpniecību. Tas gāzes piegādātājiem dotu iespēju izteikt piedāvājumus, balstoties uz lieliem agregētajiem apjomiem, nevis daudziem mazākiem piedāvājumiem no pircējiem, kas tos uzrunātu atsevišķi. Otrajā posmā dabasgāzes uzņēmumi vai gāzi patērējoši uzņēmumi, kas ir iedibināti Savienībā, varētu individuāli vai koordinēti ar citiem slēgt gāzes pirkuma līgumus ar dabasgāzes piegādātājiem vai ražotājiem, kuru piedāvājums atbilst agregētajam pieprasījumam. |
| --- | --- |

(8)

Jaunajam mehānismam, kas izstrādāts saskaņā ar šo regulu, būtu jāsastāv no diviem posmiem. Pirmajā posmā dabasgāzes uzņēmumi vai gāzi patērējoši uzņēmumi, kas ir iedibināti Savienībā, savu gāzes pieprasījumu agregētu ar Komisijas nolīgta pakalpojumu sniedzēja starpniecību. Tas gāzes piegādātājiem dotu iespēju izteikt piedāvājumus, balstoties uz lieliem agregētajiem apjomiem, nevis daudziem mazākiem piedāvājumiem no pircējiem, kas tos uzrunātu atsevišķi. Otrajā posmā dabasgāzes uzņēmumi vai gāzi patērējoši uzņēmumi, kas ir iedibināti Savienībā, varētu individuāli vai koordinēti ar citiem slēgt gāzes pirkuma līgumus ar dabasgāzes piegādātājiem vai ražotājiem, kuru piedāvājums atbilst agregētajam pieprasījumam.

| (9) | Tā kā ir nopietnas grūtības nodrošināt piegādes drošību, pieprasījuma agregēšanai un kopīgam iepirkumam būtu jāpalīdz nodrošināt uzņēmumiem visās dalībvalstīs vienlīdzīgāku piekļuvi jauniem vai papildu gāzes avotiem un, par labu galapatērētājiem, nodrošināt zemākas cenas nekā citādi tiktu piemērotas uzņēmumiem, kas gāzi pērk caur pakalpojumu sniedzēju. Pirmā atsauce uz iespēju balansēšanas vajadzībām ļoti ierobežotā formā kopīgi iepirkt gāzi jau ir iekļauta Komisijas priekšlikumā regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu. Tomēr minētais priekšlikums ir no laika pirms Krievijas Federācijas agresijas kara pret Ukrainu. Turklāt minētajā priekšlikumā nebija iekļauta detalizēta koncepcija, jo tas attiecās tikai uz ļoti specifiskajām pārvades sistēmu operatoru enerģijas balansēšanas vajadzībām. Tā kā trūkstošo koordinētas gāzes iepirkšanas struktūru problēmai ir vajadzīgs tūlītējs un daudz visaptverošāks risinājums, ir lietderīgi ierosināt ātri īstenojamu pagaidu risinājumu. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā ir nopietnas grūtības nodrošināt piegādes drošību, pieprasījuma agregēšanai un kopīgam iepirkumam būtu jāpalīdz nodrošināt uzņēmumiem visās dalībvalstīs vienlīdzīgāku piekļuvi jauniem vai papildu gāzes avotiem un, par labu galapatērētājiem, nodrošināt zemākas cenas nekā citādi tiktu piemērotas uzņēmumiem, kas gāzi pērk caur pakalpojumu sniedzēju. Pirmā atsauce uz iespēju balansēšanas vajadzībām ļoti ierobežotā formā kopīgi iepirkt gāzi jau ir iekļauta Komisijas priekšlikumā regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu. Tomēr minētais priekšlikums ir no laika pirms Krievijas Federācijas agresijas kara pret Ukrainu. Turklāt minētajā priekšlikumā nebija iekļauta detalizēta koncepcija, jo tas attiecās tikai uz ļoti specifiskajām pārvades sistēmu operatoru enerģijas balansēšanas vajadzībām. Tā kā trūkstošo koordinētas gāzes iepirkšanas struktūru problēmai ir vajadzīgs tūlītējs un daudz visaptverošāks risinājums, ir lietderīgi ierosināt ātri īstenojamu pagaidu risinājumu.

| (10) | Tāpēc pieprasījuma agregēšana un kopīgi iepirkumi varētu stiprināt Savienības solidaritāti gāzes iepirkšanā un sadalē. Solidaritātes garā kopīgam iepirkumam jo īpaši būtu jāatbalsta tie uzņēmumi, kuri iepriekš gāzi iepirka tikai vai galvenokārt no Krievijas piegādātājiem; pieprasījuma agregēšanas un kopīgā iepirkuma rezultātā tiem jāpalīdz saņemt piegādes no alternatīviem dabasgāzes piegādātājiem vai nodrošinātājiem ar izdevīgiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc pieprasījuma agregēšana un kopīgi iepirkumi varētu stiprināt Savienības solidaritāti gāzes iepirkšanā un sadalē. Solidaritātes garā kopīgam iepirkumam jo īpaši būtu jāatbalsta tie uzņēmumi, kuri iepriekš gāzi iepirka tikai vai galvenokārt no Krievijas piegādātājiem; pieprasījuma agregēšanas un kopīgā iepirkuma rezultātā tiem jāpalīdz saņemt piegādes no alternatīviem dabasgāzes piegādātājiem vai nodrošinātājiem ar izdevīgiem nosacījumiem.

| (11) | Ja pēc nākamās ziemas lielākā daļa Eiropas gāzes krātuvju būs izsmeltas, pieprasījuma agregēšanai un kopīgajam iepirkumam pašreizējā ārkārtas situācijā būtu jāpalīdz gāzes krātuves uzpildīt. Turklāt minētajiem pasākumiem būtu jāveicina labāk koordinēta gāzes iegāde solidaritātes garā. |
| --- | --- |

(11)

Ja pēc nākamās ziemas lielākā daļa Eiropas gāzes krātuvju būs izsmeltas, pieprasījuma agregēšanai un kopīgajam iepirkumam pašreizējā ārkārtas situācijā būtu jāpalīdz gāzes krātuves uzpildīt. Turklāt minētajiem pasākumiem būtu jāveicina labāk koordinēta gāzes iegāde solidaritātes garā.

| (12) | Tālab ir nepieciešams steidzamā kārtā un uz laiku izveidot pieprasījuma agregēšanu un kopīgu iepirkuma kārtību. Tas dotu iespēju ātri noteikt pakalpojumu sniedzēju, lai varētu agregēt pieprasījumu. Komisijas nolīgtajam pakalpojumu sniedzējam būtu tikai dažas pamatfunkcijas, un tā organizētajā procesā būtu obligāti elementi tikai attiecībā uz dalību pieprasījuma agregēšanā, bet tas vēl neietvertu līguma nosacījumu obligātu koordināciju vai pienākumu iesniegt saistošus gāzes iegādes piedāvājumus ar tā starpniecību. |
| --- | --- |

(12)

Tālab ir nepieciešams steidzamā kārtā un uz laiku izveidot pieprasījuma agregēšanu un kopīgu iepirkuma kārtību. Tas dotu iespēju ātri noteikt pakalpojumu sniedzēju, lai varētu agregēt pieprasījumu. Komisijas nolīgtajam pakalpojumu sniedzējam būtu tikai dažas pamatfunkcijas, un tā organizētajā procesā būtu obligāti elementi tikai attiecībā uz dalību pieprasījuma agregēšanā, bet tas vēl neietvertu līguma nosacījumu obligātu koordināciju vai pienākumu iesniegt saistošus gāzes iegādes piedāvājumus ar tā starpniecību.

| (13) | Nebūtu jāizvirza nekādas prasības dabasgāzes uzņēmumiem vai gāzi patērējošiem uzņēmumiem pirkt gāzi ar pakalpojumu sniedzēja starpniecību, noslēdzot gāzes piegādes līgumus vai saprašanās memorandus ar gāzes piegādātājiem vai ražotājiem, kuru piedāvājums atbilst agregētajam pieprasījumam. Tomēr dabasgāzes uzņēmumi vai gāzi patērējoši uzņēmumi tiek stingri mudināti izpētīt sadarbības veidus, kas ir saderīgi ar konkurences tiesībām, un izmantot pakalpojumu sniedzēju, lai pilnībā izmantotu kopīgā iepirkuma sniegtās priekšrocības. Tas nozīmē, ka starp pakalpojumu sniedzēju un līdzdalīgajiem uzņēmumiem varētu izstrādāt mehānismu, kurā būtu izklāstīti galvenie nosacījumi, ar kādiem līdzdalīgie uzņēmumi uzņemtos saistības iegādāties agregētajam pieprasījumam atbilstošo gāzi. |
| --- | --- |

(13)

Nebūtu jāizvirza nekādas prasības dabasgāzes uzņēmumiem vai gāzi patērējošiem uzņēmumiem pirkt gāzi ar pakalpojumu sniedzēja starpniecību, noslēdzot gāzes piegādes līgumus vai saprašanās memorandus ar gāzes piegādātājiem vai ražotājiem, kuru piedāvājums atbilst agregētajam pieprasījumam. Tomēr dabasgāzes uzņēmumi vai gāzi patērējoši uzņēmumi tiek stingri mudināti izpētīt sadarbības veidus, kas ir saderīgi ar konkurences tiesībām, un izmantot pakalpojumu sniedzēju, lai pilnībā izmantotu kopīgā iepirkuma sniegtās priekšrocības. Tas nozīmē, ka starp pakalpojumu sniedzēju un līdzdalīgajiem uzņēmumiem varētu izstrādāt mehānismu, kurā būtu izklāstīti galvenie nosacījumi, ar kādiem līdzdalīgie uzņēmumi uzņemtos saistības iegādāties agregētajam pieprasījumam atbilstošo gāzi.

| (14) | Lai varētu novērtēt, vai ir sasniegti piegādes drošības un enerģētiskās solidaritātes mērķi, Komisijai un dalībvalstīm ir vajadzīgs skaidrs priekšstats par visā Savienībā iecerētajiem un noslēgtajiem gāzes piegādes līgumiem. Tāpēc uzņēmumiem vai dalībvalstu iestādēm būtu jāinformē Komisija un dalībvalstis, kurās minētie uzņēmumi ir iedibināti, par lieliem plānotiem gāzes iepirkumiem virs 5 TWh/gadā. Tam jo īpaši vajadzētu attiekties uz pamatinformāciju par jauniem vai atjaunotiem līgumiem. Būtu jāļauj Komisijai sniegt ieteikumus dabasgāzes uzņēmumiem vai attiecīgo dalībvalstu iestādēm, jo īpaši gadījumos, kad turpmāka koordinācija varētu uzlabot kopīgā iepirkuma funkcionēšanu vai kad iepirkuma uzsākšanai gāzes iepirkumam vai plānotiem gāzes iepirkumiem var būt negatīva ietekme uz kopīgā iepirkuma darbību, piegādes drošību, iekšējo tirgu vai enerģētisko solidaritāti. Ieteikuma sniegšanai nevajadzētu atturēt dabasgāzes uzņēmumus vai attiecīgo dalībvalstu iestādes no sarunu turpināšanas šajā laikā. |
| --- | --- |

(14)

Lai varētu novērtēt, vai ir sasniegti piegādes drošības un enerģētiskās solidaritātes mērķi, Komisijai un dalībvalstīm ir vajadzīgs skaidrs priekšstats par visā Savienībā iecerētajiem un noslēgtajiem gāzes piegādes līgumiem. Tāpēc uzņēmumiem vai dalībvalstu iestādēm būtu jāinformē Komisija un dalībvalstis, kurās minētie uzņēmumi ir iedibināti, par lieliem plānotiem gāzes iepirkumiem virs 5 TWh/gadā. Tam jo īpaši vajadzētu attiekties uz pamatinformāciju par jauniem vai atjaunotiem līgumiem. Būtu jāļauj Komisijai sniegt ieteikumus dabasgāzes uzņēmumiem vai attiecīgo dalībvalstu iestādēm, jo īpaši gadījumos, kad turpmāka koordinācija varētu uzlabot kopīgā iepirkuma funkcionēšanu vai kad iepirkuma uzsākšanai gāzes iepirkumam vai plānotiem gāzes iepirkumiem var būt negatīva ietekme uz kopīgā iepirkuma darbību, piegādes drošību, iekšējo tirgu vai enerģētisko solidaritāti. Ieteikuma sniegšanai nevajadzētu atturēt dabasgāzes uzņēmumus vai attiecīgo dalībvalstu iestādes no sarunu turpināšanas šajā laikā.

| (15) | Dalībvalstīm būtu Komisijai jāpalīdz novērtēt, vai attiecīgie gāzes iepirkumi uzlabo piegādes drošību Savienībā un ir saderīgi ar enerģētiskās solidaritātes principu. Tāpēc, lai palīdzētu koordinēt šo novērtējumu, būtu jāizveido ad hoc koordinācijas padome, kuras sastāvā būtu dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm būtu Komisijai jāpalīdz novērtēt, vai attiecīgie gāzes iepirkumi uzlabo piegādes drošību Savienībā un ir saderīgi ar enerģētiskās solidaritātes principu. Tāpēc, lai palīdzētu koordinēt šo novērtējumu, būtu jāizveido ad hoc koordinācijas padome, kuras sastāvā būtu dalībvalstu un Komisijas pārstāvji.

| (16) | Pieprasījuma agregēšana kopīga iepirkuma vajadzībām būtu jāveic piemērotam pakalpojumu sniedzējam. Tāpēc Komisijai, izmantojot iepirkuma procesu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (1), būtu jānoslēdz līgums ar pakalpojumu sniedzēju, kas var izstrādāt piemērotu informācijas tehnoloģiju rīku (“IT rīks”) un organizēt pieprasījuma agregēšanu. No kopīgā iepirkuma dalībniekiem varētu iekasēt maksu, kas segtu darbības izmaksas. |
| --- | --- |

(16)

Pieprasījuma agregēšana kopīga iepirkuma vajadzībām būtu jāveic piemērotam pakalpojumu sniedzējam. Tāpēc Komisijai, izmantojot iepirkuma procesu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (1), būtu jānoslēdz līgums ar pakalpojumu sniedzēju, kas var izstrādāt piemērotu informācijas tehnoloģiju rīku (“IT rīks”) un organizēt pieprasījuma agregēšanu. No kopīgā iepirkuma dalībniekiem varētu iekasēt maksu, kas segtu darbības izmaksas.

| (17) | Tad, kad starp uzņēmumiem, kas agregē pieprasījumu, piešķir tiesības uz piekļuvi piegādei, pakalpojumu sniedzējam būtu jāpiemēro metodes, kas nediskriminē mazākus un lielākus pieprasījuma agregēšanas dalībniekus, un tām vajadzētu būt taisnīgām neatkarīgi no gāzes apjomiem, ko pieprasījuši atsevišķi uzņēmumi. Piemēram, pakalpojumu sniedzējam būtu jāpiešķir tiesības uz piekļuvi proporcionāli gāzes apjomiem, ko atsevišķi uzņēmumi deklarējuši pirkt attiecībā uz konkrēto piegādes laiku un vietu. Tas varētu būt svarīgi gadījumos, kad piedāvājums pietiekami nesedz pieprasījumu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(17)

Tad, kad starp uzņēmumiem, kas agregē pieprasījumu, piešķir tiesības uz piekļuvi piegādei, pakalpojumu sniedzējam būtu jāpiemēro metodes, kas nediskriminē mazākus un lielākus pieprasījuma agregēšanas dalībniekus, un tām vajadzētu būt taisnīgām neatkarīgi no gāzes apjomiem, ko pieprasījuši atsevišķi uzņēmumi. Piemēram, pakalpojumu sniedzējam būtu jāpiešķir tiesības uz piekļuvi proporcionāli gāzes apjomiem, ko atsevišķi uzņēmumi deklarējuši pirkt attiecībā uz konkrēto piegādes laiku un vietu. Tas varētu būt svarīgi gadījumos, kad piedāvājums pietiekami nesedz pieprasījumu Savienības tirgū.

| (18) | Pieprasījuma agregēšana un dabasgāzes iegāde ir kompleksi procesi, kuros jāņem vērā dažādi elementi un kuri neattiecas tikai uz cenām, bet ietver arī apjomus, piegādes punktus un citus parametrus. Tāpēc izraudzītajam pakalpojumu sniedzējam vajadzētu būt pietiekamai pieredzei dabasgāzes iepirkumu pārvaldībā un agregēšanā vai ar saistītiem pakalpojumiem Savienības līmenī. Turklāt pieprasījuma agregēšana un dabasgāzes iegāde ir svarīgs priekšnoteikums gāzes piegādes drošības panākšanai un enerģētiskās solidaritātes principa ievērošanai Savienībā. |
| --- | --- |

(18)

Pieprasījuma agregēšana un dabasgāzes iegāde ir kompleksi procesi, kuros jāņem vērā dažādi elementi un kuri neattiecas tikai uz cenām, bet ietver arī apjomus, piegādes punktus un citus parametrus. Tāpēc izraudzītajam pakalpojumu sniedzējam vajadzētu būt pietiekamai pieredzei dabasgāzes iepirkumu pārvaldībā un agregēšanā vai ar saistītiem pakalpojumiem Savienības līmenī. Turklāt pieprasījuma agregēšana un dabasgāzes iegāde ir svarīgs priekšnoteikums gāzes piegādes drošības panākšanai un enerģētiskās solidaritātes principa ievērošanai Savienībā.

| (19) | Kad informācija tiek darīta pieejama Komisijai, ad hoc koordinācijas padomes locekļiem vai pakalpojumu sniedzējam, kas uzstāda vai pārvalda pieprasījuma agregēšanai paredzēto IT rīku, ir ārkārtīgi svarīgi aizsargāt komerciāli sensitīvu informāciju. Tāpēc Komisijai būtu jāpiemēro efektīvi instrumenti, lai aizsargātu šo informāciju pret jebkādu neatļautu piekļuvi un kiberdrošības riskiem. Visi personas dati, ko varētu apstrādāt pieprasījuma agregēšanas un kopīga iepirkuma satvarā, būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (2) un Regulu (ES) 2018/1725 (3) *. |
| --- | --- |

(19)

Kad informācija tiek darīta pieejama Komisijai, ad hoc koordinācijas padomes locekļiem vai pakalpojumu sniedzējam, kas uzstāda vai pārvalda pieprasījuma agregēšanai paredzēto IT rīku, ir ārkārtīgi svarīgi aizsargāt komerciāli sensitīvu informāciju. Tāpēc Komisijai būtu jāpiemēro efektīvi instrumenti, lai aizsargātu šo informāciju pret jebkādu neatļautu piekļuvi un kiberdrošības riskiem. Visi personas dati, ko varētu apstrādāt pieprasījuma agregēšanas un kopīga iepirkuma satvarā, būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (2) un Regulu (ES) 2018/1725 (3) *.

| (20) | Kopīgais iepirkums varētu noritēt dažādi. Tas varētu notikt, izmantojot konkursus vai izsoles, ko organizē pakalpojumu sniedzējs, kurš agregē dabasgāzes uzņēmumu un gāzi patērējošu uzņēmumu pieprasījumu, lai to potenciāli salāgotu ar dabasgāzes piegādātāju vai ražotāju piedāvājumiem, izmantojot IT rīku. |
| --- | --- |

(20)

Kopīgais iepirkums varētu noritēt dažādi. Tas varētu notikt, izmantojot konkursus vai izsoles, ko organizē pakalpojumu sniedzējs, kurš agregē dabasgāzes uzņēmumu un gāzi patērējošu uzņēmumu pieprasījumu, lai to potenciāli salāgotu ar dabasgāzes piegādātāju vai ražotāju piedāvājumiem, izmantojot IT rīku.

| (21) | Viens no pieprasījuma agregēšanas un kopīga iepirkuma mērķiem ir samazināt nevajadzīga cenu pieauguma risku, kas rodas tāpēc, ka uzņēmumi iesniedz konkurējošus piedāvājumus par vienu un to pašu gāzes daļu. Nodrošināt, ka visi ieguvumi no kopīga iepirkuma sasniedz galapatērētājus, galu galā ir atkarīgs no pašu uzņēmumu lēmumiem. Lieliem uzņēmumiem būtu jārīkojas atturīgi pat tad, ja tie var pārdot gāzi par augstākām cenām. Uzņēmumiem, kas gāzi kopīgajā iepirkumā iegādājas par zemākām cenām, minētais ieguvums būtu jānodod tālāk patērētājiem. Zemāku cenu tālāknodošana būtu svarīgs kopīgā iepirkuma izdošanās rādītājs, jo tā ir ļoti svarīga patērētājiem. |
| --- | --- |

(21)

Viens no pieprasījuma agregēšanas un kopīga iepirkuma mērķiem ir samazināt nevajadzīga cenu pieauguma risku, kas rodas tāpēc, ka uzņēmumi iesniedz konkurējošus piedāvājumus par vienu un to pašu gāzes daļu. Nodrošināt, ka visi ieguvumi no kopīga iepirkuma sasniedz galapatērētājus, galu galā ir atkarīgs no pašu uzņēmumu lēmumiem. Lieliem uzņēmumiem būtu jārīkojas atturīgi pat tad, ja tie var pārdot gāzi par augstākām cenām. Uzņēmumiem, kas gāzi kopīgajā iepirkumā iegādājas par zemākām cenām, minētais ieguvums būtu jānodod tālāk patērētājiem. Zemāku cenu tālāknodošana būtu svarīgs kopīgā iepirkuma izdošanās rādītājs, jo tā ir ļoti svarīga patērētājiem.

| (22) | Pieprasījuma agregēšanai un kopīgajam iepirkumam vajadzētu būt atvērtam dabasgāzes uzņēmumiem un gāzi patērējošajiem uzņēmumiem, kas ir iedibināti Savienībā. Jo īpaši rūpnieciskie patērētāji, kas intensīvi izmanto gāzi savos ražošanas procesos, piemēram, mēslošanas līdzekļu, tērauda, keramikas un stikla ražotājiem, arī var gūt labumu no kopīgā iepirkuma, ļaujot tiem apvienot savu pieprasījumu, slēgt līgumus par gāzes un LNG kravām un strukturēt piedāvājumu atbilstoši savām konkrētajām vajadzībām. Kopīgā iepirkuma organizēšanas procesā vajadzētu būt pārredzamiem noteikumiem par to, kā tam pievienoties, un vajadzētu nodrošināt tā atvērtību. |
| --- | --- |

(22)

Pieprasījuma agregēšanai un kopīgajam iepirkumam vajadzētu būt atvērtam dabasgāzes uzņēmumiem un gāzi patērējošajiem uzņēmumiem, kas ir iedibināti Savienībā. Jo īpaši rūpnieciskie patērētāji, kas intensīvi izmanto gāzi savos ražošanas procesos, piemēram, mēslošanas līdzekļu, tērauda, keramikas un stikla ražotājiem, arī var gūt labumu no kopīgā iepirkuma, ļaujot tiem apvienot savu pieprasījumu, slēgt līgumus par gāzes un LNG kravām un strukturēt piedāvājumu atbilstoši savām konkrētajām vajadzībām. Kopīgā iepirkuma organizēšanas procesā vajadzētu būt pārredzamiem noteikumiem par to, kā tam pievienoties, un vajadzētu nodrošināt tā atvērtību.

| (23) | Pieprasījuma agregēšanas un kopīga iepirkuma atvēršana arī Rietumbalkāniem un trim asociētajām Austrumu partnervalstīm, ir pasludināts Savienības politiskais mērķis. Tāpēc uzņēmumiem, kuri ir iedibināti Enerģētikas kopienas līgumslēdzējās pusēs, būtu jāļauj piedalīties ar šo regulu izveidotajā pieprasījuma agregēšanā un kopīgajā iepirkumā ar noteikumu, ka ir ieviesta nepieciešamā kārtība. |
| --- | --- |

(23)

Pieprasījuma agregēšanas un kopīga iepirkuma atvēršana arī Rietumbalkāniem un trim asociētajām Austrumu partnervalstīm, ir pasludināts Savienības politiskais mērķis. Tāpēc uzņēmumiem, kuri ir iedibināti Enerģētikas kopienas līgumslēdzējās pusēs, būtu jāļauj piedalīties ar šo regulu izveidotajā pieprasījuma agregēšanā un kopīgajā iepirkumā ar noteikumu, ka ir ieviesta nepieciešamā kārtība.

| (24) | Ir jāsamazina Savienības atkarība no gāzes, kas tiek piegādāta no Krievijas Federācijas. Tālab no dalības kopīgajā iepirkumā, kā arī no kopīgā iepirkuma organizēšanas būtu jāizslēdz uzņēmumi, kurus kontrolē Krievijas Federācija vai jebkāda fiziska vai juridiska Krievijas persona, vai uzņēmumi, uz kuriem attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi, kas noteikti saskaņā ar LESD 215. pantu, vai kuri pieder kādai citai fiziskai vai juridiskai personai, subjektam vai struktūrai, kam piemēro šādus ierobežojošus pasākumus, vai ir šādas personas, subjekta vai struktūras kontrolē. |
| --- | --- |

(24)

Ir jāsamazina Savienības atkarība no gāzes, kas tiek piegādāta no Krievijas Federācijas. Tālab no dalības kopīgajā iepirkumā, kā arī no kopīgā iepirkuma organizēšanas būtu jāizslēdz uzņēmumi, kurus kontrolē Krievijas Federācija vai jebkāda fiziska vai juridiska Krievijas persona, vai uzņēmumi, uz kuriem attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi, kas noteikti saskaņā ar LESD 215. pantu, vai kuri pieder kādai citai fiziskai vai juridiskai personai, subjektam vai struktūrai, kam piemēro šādus ierobežojošus pasākumus, vai ir šādas personas, subjekta vai struktūras kontrolē.

| (25) | Lai novērstu to, ka izvirzīto mērķi – no Krievijas Federācijas piegādātās gāzes diversifikāciju – apdraud vai tam liek šķēršļus tādu uzņēmumu vai citu struktūru dalība pieprasījuma agregēšanā un kopīgā iepirkumā, kurus kontrolē fiziskas vai juridiskas Krievijas personas vai uzņēmumi, kas ir iedibināti Krievijas Federācijā, arī minētās vienības no šādas dalības būtu jāizslēdz. |
| --- | --- |

(25)

Lai novērstu to, ka izvirzīto mērķi – no Krievijas Federācijas piegādātās gāzes diversifikāciju – apdraud vai tam liek šķēršļus tādu uzņēmumu vai citu struktūru dalība pieprasījuma agregēšanā un kopīgā iepirkumā, kurus kontrolē fiziskas vai juridiskas Krievijas personas vai uzņēmumi, kas ir iedibināti Krievijas Federācijā, arī minētās vienības no šādas dalības būtu jāizslēdz.

| (26) | Turklāt kopīgajam iepirkumam nebūtu jāattiecas uz Krievijas Federācijas izcelsmes dabasgāzi. Šajā nolūkā kopīgajam iepirkumam nebūtu jāattiecas uz dabasgāzi, kas dalībvalstīs vai Enerģētikas kopienas līgumslēdzējās pusēs ienāk caur īpašiem ieejas punktiem, jo Krievijas Federācijas izcelsmes dabasgāze dalībvalstīs vai Enerģētikas kopienas līgumslēdzējās pusēs ienāks, visticamāk, caur minētajiem ieejas punktiem. |
| --- | --- |

(26)

Turklāt kopīgajam iepirkumam nebūtu jāattiecas uz Krievijas Federācijas izcelsmes dabasgāzi. Šajā nolūkā kopīgajam iepirkumam nebūtu jāattiecas uz dabasgāzi, kas dalībvalstīs vai Enerģētikas kopienas līgumslēdzējās pusēs ienāk caur īpašiem ieejas punktiem, jo Krievijas Federācijas izcelsmes dabasgāze dalībvalstīs vai Enerģētikas kopienas līgumslēdzējās pusēs ienāks, visticamāk, caur minētajiem ieejas punktiem.

| (27) | Kopīgā gāzes iepirkuma dalībniekiem var būt vajadzīgas finansiālas garantijas gadījumam, ja kāds no uzņēmumiem nespētu samaksāt galīgo līgumsummu. Dalībvalstis vai citas ieinteresētās personas kopīgā iepirkuma dalībniekiem varētu sniegt finansiālu atbalstu, arī garantijas. Finansiālā atbalsta sniegšanai attiecīgā gadījumā būtu jānotiek saskaņā ar Savienības noteikumiem attiecībā uz valsts atbalstu, tostarp krīzes pagaidu regulējumu, kuru Komisija pieņēma 2022. gada 23. martā, kā tas grozīts 2022. gada 28. oktobrī. |
| --- | --- |

(27)

Kopīgā gāzes iepirkuma dalībniekiem var būt vajadzīgas finansiālas garantijas gadījumam, ja kāds no uzņēmumiem nespētu samaksāt galīgo līgumsummu. Dalībvalstis vai citas ieinteresētās personas kopīgā iepirkuma dalībniekiem varētu sniegt finansiālu atbalstu, arī garantijas. Finansiālā atbalsta sniegšanai attiecīgā gadījumā būtu jānotiek saskaņā ar Savienības noteikumiem attiecībā uz valsts atbalstu, tostarp krīzes pagaidu regulējumu, kuru Komisija pieņēma 2022. gada 23. martā, kā tas grozīts 2022. gada 28. oktobrī.

| (28) | Lai nodrošinātu piegādes drošību Savienībā, svarīgi ir piepildīt gāzes krātuves. Ņemot vērā Krievijas Federācijas dabasgāzes piegāžu samazināšanos, dalībvalstis var saskarties ar grūtībām piepildīt gāzes krātuves, lai nodrošinātu gāzes piegādes drošību 2023./2024. gada ziemā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/1032 (4). Minētās problēmas samazināt dalībvalstīm varētu palīdzēt pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma agregēšanas iespējas izmantošana. Konkurences tiesību robežās tā jo īpaši varētu atbalstīt koordinētu piepildījuma un uzglabāšanas pārvaldību nākamās pildīšanas sezonas kontekstā, izvairoties no pārmērīgiem cenu kāpumiem, ko cita starpā izraisa nekoordinēta krātuvju piepildīšana. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu piegādes drošību Savienībā, svarīgi ir piepildīt gāzes krātuves. Ņemot vērā Krievijas Federācijas dabasgāzes piegāžu samazināšanos, dalībvalstis var saskarties ar grūtībām piepildīt gāzes krātuves, lai nodrošinātu gāzes piegādes drošību 2023./2024. gada ziemā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/1032 (4). Minētās problēmas samazināt dalībvalstīm varētu palīdzēt pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma agregēšanas iespējas izmantošana. Konkurences tiesību robežās tā jo īpaši varētu atbalstīt koordinētu piepildījuma un uzglabāšanas pārvaldību nākamās pildīšanas sezonas kontekstā, izvairoties no pārmērīgiem cenu kāpumiem, ko cita starpā izraisa nekoordinēta krātuvju piepildīšana.

| (29) | Lai nodrošinātu, ka kopīgais iepirkums palīdz gāzes krātuves piepildīt saskaņā ar Regulā (ES) 2022/1032 noteiktajiem starpposma mērķrādītājiem, dalībvalstīm būtu jāveic pienācīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka to jurisdikcijā esošie dabasgāzes uzņēmumi un gāzi patērējoši uzņēmumi pakalpojumu sniedzēja organizēto procesu izmanto kā vienu no iespējamiem piepildījuma mērķrādītāju sasniegšanas paņēmieniem. |
| --- | --- |

(29)

Lai nodrošinātu, ka kopīgais iepirkums palīdz gāzes krātuves piepildīt saskaņā ar Regulā (ES) 2022/1032 noteiktajiem starpposma mērķrādītājiem, dalībvalstīm būtu jāveic pienācīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka to jurisdikcijā esošie dabasgāzes uzņēmumi un gāzi patērējoši uzņēmumi pakalpojumu sniedzēja organizēto procesu izmanto kā vienu no iespējamiem piepildījuma mērķrādītāju sasniegšanas paņēmieniem.

| (30) | Regula (ES) 2022/1032 prasa, lai dalībvalstis līdz 2023. gada 1. novembrim savas gāzes krātuves piepildītu līdz 90 %. Šis mērķrādītājs ir augstāks nekā 2022. gada 1. novembra mērķrādītājs (80 %). Kopīgais iepirkums varētu dalībvalstīm palīdzēt šo jauno mērķrādītāju sasniegt. To darot, dalībvalstīm būtu jāprasa, lai iekšzemes uzņēmumi izmantotu pakalpojumu sniedzēju, kas pieprasījumu agregētu, panākot pietiekami lielus gāzes apjomus, lai samazinātu risku, ka to gāzes krātuves nevar piepildīt. Dalībvalstīm būtu jāpieprasa, lai to uzņēmumi pieprasījuma agregēšanas procesā iekļautu apjomu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 15 % no to nākamā gada gāzes krātuvju piepildījuma mērķapjoma, t. i., apmēram 13,5 mljrd. m3 Eiropas Savienībai kopumā. Dalībvalstīm, kurām to teritorijā pazemes gāzes krātuvju nav, pieprasījuma agregēšanā būtu jāpiedalās tādā apmērā, kas ir līdzvērtīgs 15 % no to sloga sadales pienākuma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1938 (5) 6.c pantu. |
| --- | --- |

(30)

Regula (ES) 2022/1032 prasa, lai dalībvalstis līdz 2023. gada 1. novembrim savas gāzes krātuves piepildītu līdz 90 %. Šis mērķrādītājs ir augstāks nekā 2022. gada 1. novembra mērķrādītājs (80 %). Kopīgais iepirkums varētu dalībvalstīm palīdzēt šo jauno mērķrādītāju sasniegt. To darot, dalībvalstīm būtu jāprasa, lai iekšzemes uzņēmumi izmantotu pakalpojumu sniedzēju, kas pieprasījumu agregētu, panākot pietiekami lielus gāzes apjomus, lai samazinātu risku, ka to gāzes krātuves nevar piepildīt. Dalībvalstīm būtu jāpieprasa, lai to uzņēmumi pieprasījuma agregēšanas procesā iekļautu apjomu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 15 % no to nākamā gada gāzes krātuvju piepildījuma mērķapjoma, t. i., apmēram 13,5 mljrd. m3 Eiropas Savienībai kopumā. Dalībvalstīm, kurām to teritorijā pazemes gāzes krātuvju nav, pieprasījuma agregēšanā būtu jāpiedalās tādā apmērā, kas ir līdzvērtīgs 15 % no to sloga sadales pienākuma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1938 (5) 6.c pantu.

| (31) | Pieprasījuma agregēšana un kopīgais iepirkums nenosaka gāzes krātuvju, tostarp stratēģisko gāzes krātuvju, pārvaldību un neskar Regulu (ES) 2017/1938 un Regulu (ES) 2022/1032. |
| --- | --- |

(31)

Pieprasījuma agregēšana un kopīgais iepirkums nenosaka gāzes krātuvju, tostarp stratēģisko gāzes krātuvju, pārvaldību un neskar Regulu (ES) 2017/1938 un Regulu (ES) 2022/1032.

| (32) | Lai rezultatīvi izmantotu kopīgo iepirkumu un noslēgtu gāzes līgumus ar piegādātājiem, kas piedāvā gāzi pakalpojumu sniedzējam, uzņēmumiem, ievērojot Savienības tiesību aktos noteiktos ierobežojumus, vajadzētu būt iespējai koordinēt iepirkuma nosacījumus, piemēram, apjomus, gāzes cenu, piegādes punktus un laiku. Tomēr uzņēmumiem, kas piedalās gāzes iepirkuma konsorcijā, saskaņā ar LESD 101. pantu būtu jānodrošina, ka ar informāciju tieši vai netieši apmainās tikai tādā mērā, kādā absolūti nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai. Turklāt šīs regulas pārredzamības un pārvaldības noteikumiem būtu jānodrošina, ka iepirkšanas konsorcija līgumi neapdraud ne piegādes drošību, ne enerģētisko solidaritāti, jo īpaši, ja dalībvalstis ir tieši vai netieši iesaistītas iepirkšanas procesā. |
| --- | --- |

(32)

Lai rezultatīvi izmantotu kopīgo iepirkumu un noslēgtu gāzes līgumus ar piegādātājiem, kas piedāvā gāzi pakalpojumu sniedzējam, uzņēmumiem, ievērojot Savienības tiesību aktos noteiktos ierobežojumus, vajadzētu būt iespējai koordinēt iepirkuma nosacījumus, piemēram, apjomus, gāzes cenu, piegādes punktus un laiku. Tomēr uzņēmumiem, kas piedalās gāzes iepirkuma konsorcijā, saskaņā ar LESD 101. pantu būtu jānodrošina, ka ar informāciju tieši vai netieši apmainās tikai tādā mērā, kādā absolūti nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai. Turklāt šīs regulas pārredzamības un pārvaldības noteikumiem būtu jānodrošina, ka iepirkšanas konsorcija līgumi neapdraud ne piegādes drošību, ne enerģētisko solidaritāti, jo īpaši, ja dalībvalstis ir tieši vai netieši iesaistītas iepirkšanas procesā.

| (33) | Lai gan var izveidot vairāk nekā vienu gāzes iepirkšanas konsorciju, vislietderīgāk būtu izveidot vienotu gāzes iepirkumu konsorciju, kas aptvertu pēc iespējas vairāk uzņēmumu, lai ar pakalpojumu sniedzēja starpniecību agregētu pieprasījumu, un būtu veidots saskaņā ar Savienības konkurences tiesībām. Turklāt apvienošanai vienā gāzes iepirkšanas konsorcijā būtu jāstiprina Savienības spēja risināt sarunas tirgū un jādod iespēja panākt izdevīgus nosacījumus, kas praktiski neizdotos mazākiem uzņēmumiem vai sadrumstalotas rīcības gadījumā. |
| --- | --- |

(33)

Lai gan var izveidot vairāk nekā vienu gāzes iepirkšanas konsorciju, vislietderīgāk būtu izveidot vienotu gāzes iepirkumu konsorciju, kas aptvertu pēc iespējas vairāk uzņēmumu, lai ar pakalpojumu sniedzēja starpniecību agregētu pieprasījumu, un būtu veidots saskaņā ar Savienības konkurences tiesībām. Turklāt apvienošanai vienā gāzes iepirkšanas konsorcijā būtu jāstiprina Savienības spēja risināt sarunas tirgū un jādod iespēja panākt izdevīgus nosacījumus, kas praktiski neizdotos mazākiem uzņēmumiem vai sadrumstalotas rīcības gadījumā.

| (34) | Gāzes iepirkšanas konsorciju izveide un īstenošana saskaņā ar šo regulu būtu jāveic saskaņā ar piemērojamajiem Savienības konkurences noteikumiem, ņemot vērā pašreizējos ārkārtējos tirgus apstākļus. Komisija ir norādījusi, ka ir gatava uzņēmumiem palīdzēt šādu gāzes iepirkšanas konsorciju izveidot un, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (6) 10. pantu, pieņemt lēmumu par LESD 101. un 102. panta nepiemērojamību, ja tiek iestrādātas un ievērotas attiecīgas garantijas. Komisija ir arī paudusi gatavību sniegt neoficiālus norādījumus, ciktāl citos konsorcijos līdzdalīgie uzņēmumi saskaras ar nenoteiktību attiecībā uz viena vai vairāku kopīgā iepirkuma kārtības elementu novērtēšanu saskaņā ar Savienības konkurences noteikumiem. |
| --- | --- |

(34)

Gāzes iepirkšanas konsorciju izveide un īstenošana saskaņā ar šo regulu būtu jāveic saskaņā ar piemērojamajiem Savienības konkurences noteikumiem, ņemot vērā pašreizējos ārkārtējos tirgus apstākļus. Komisija ir norādījusi, ka ir gatava uzņēmumiem palīdzēt šādu gāzes iepirkšanas konsorciju izveidot un, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (6) 10. pantu, pieņemt lēmumu par LESD 101. un 102. panta nepiemērojamību, ja tiek iestrādātas un ievērotas attiecīgas garantijas. Komisija ir arī paudusi gatavību sniegt neoficiālus norādījumus, ciktāl citos konsorcijos līdzdalīgie uzņēmumi saskaras ar nenoteiktību attiecībā uz viena vai vairāku kopīgā iepirkuma kārtības elementu novērtēšanu saskaņā ar Savienības konkurences noteikumiem.

| (35) | Saskaņā ar proporcionalitātes principu pasākumi attiecībā uz pieprasījuma agregēšanu un kopīgu iepirkumu nepārsniedz to, kas ir nepieciešams to mērķa sasniegšanai, jo minētie pasākumi tiks īstenoti brīvprātīgi, ar tikai ierobežotu izņēmumu attiecībā uz obligātu dalību pieprasījuma agregēšanā gāzes krātuvju piepildes vajadzībām un to gāzes piegādes līgumu puses, kas tiks noslēgti kopīgā iepirkuma ietvaros, joprojām būs privāti uzņēmumi. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar proporcionalitātes principu pasākumi attiecībā uz pieprasījuma agregēšanu un kopīgu iepirkumu nepārsniedz to, kas ir nepieciešams to mērķa sasniegšanai, jo minētie pasākumi tiks īstenoti brīvprātīgi, ar tikai ierobežotu izņēmumu attiecībā uz obligātu dalību pieprasījuma agregēšanā gāzes krātuvju piepildes vajadzībām un to gāzes piegādes līgumu puses, kas tiks noslēgti kopīgā iepirkuma ietvaros, joprojām būs privāti uzņēmumi.

| (36) | Lai optimizētu Savienības LNG kompleksu LNG uzņemšanas jaudu un uzglabāšanas iekārtu izmantojumu, ir vajadzīgi pastiprināti pārredzamības pasākumi un organizēts tirgus, kas veicina sekundāro tirdzniecību ar gāzes krātuvju jaudu un LNG kompleksu jaudu, līdzīgi tiem, kas jau ir gāzes transportēšanai pa cauruļvadiem. Tas ir īpaši svarīgi ārkārtas situācijās un sakarā ar pāreju no Krievijas Federācijas cauruļvadu gāzes uz LNG. Komisijas priekšlikumā Direktīvai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz atjaunīgo gāzu un dabasgāzes un ūdeņraža iekšējo un priekšlikumā Regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgušajā sakarā ir iekļauti attiecīgi noteikumi. Lai LNG kompleksus un gāzes krātuves varētu izmantot efektīvāk un pārredzami, minētie noteikumi, reaģējot uz krīzi, ir jāīsteno ātrāk. Attiecībā uz Eiropas mēroga pārredzamības platformu dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izmantot esošās Savienības pārredzamības platformas LNG kompleksiem un gāzes krātuvēm, lai nodrošinātu šīs regulas raitu īstenošanu. Ciktāl ir runa par sekundāro rezervācijas platformu, LNG kompleksu un gāzes krātuvju operatoriem vajadzētu būt iespējai izmantot savas esošās platformas, papildinot tās ar nepieciešamajiem elementiem. |
| --- | --- |

(36)

Lai optimizētu Savienības LNG kompleksu LNG uzņemšanas jaudu un uzglabāšanas iekārtu izmantojumu, ir vajadzīgi pastiprināti pārredzamības pasākumi un organizēts tirgus, kas veicina sekundāro tirdzniecību ar gāzes krātuvju jaudu un LNG kompleksu jaudu, līdzīgi tiem, kas jau ir gāzes transportēšanai pa cauruļvadiem. Tas ir īpaši svarīgi ārkārtas situācijās un sakarā ar pāreju no Krievijas Federācijas cauruļvadu gāzes uz LNG. Komisijas priekšlikumā Direktīvai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz atjaunīgo gāzu un dabasgāzes un ūdeņraža iekšējo un priekšlikumā Regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgušajā sakarā ir iekļauti attiecīgi noteikumi. Lai LNG kompleksus un gāzes krātuves varētu izmantot efektīvāk un pārredzami, minētie noteikumi, reaģējot uz krīzi, ir jāīsteno ātrāk. Attiecībā uz Eiropas mēroga pārredzamības platformu dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izmantot esošās Savienības pārredzamības platformas LNG kompleksiem un gāzes krātuvēm, lai nodrošinātu šīs regulas raitu īstenošanu. Ciktāl ir runa par sekundāro rezervācijas platformu, LNG kompleksu un gāzes krātuvju operatoriem vajadzētu būt iespējai izmantot savas esošās platformas, papildinot tās ar nepieciešamajiem elementiem.

| (37) | Attiecībā uz gāzes transportēšanas jaudu ilgtermiņa rezervācijām spēkā esošie pārslodzes vadības noteikumi paredz procedūras “izmanto vai zaudē”. Tomēr minētās procedūras ir lēnas, jo to rezultāti ir redzami ne ātrāk kā pēc sešiem mēnešiem, un tām vajadzīgas smagnējas valsts regulatīvo iestāžu administratīvās procedūras. Tāpēc minētie noteikumi būtu jāpastiprina un jāvienkāršo, lai gāzes sistēmu operatorus apgādātu ar instrumentiem, ar ko ātri reaģēt uz gāzes plūsmu izmaiņām un novērst iespējamu pārslodzi. Jo īpaši jaunie noteikumi varētu paātrināt tirgošanos ar neizmantotajām ilgtermiņa jaudām, kas citādi arī paliktu neizmantotas, un tā uzlabot cauruļvadu izmantojuma efektivitāti. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz gāzes transportēšanas jaudu ilgtermiņa rezervācijām spēkā esošie pārslodzes vadības noteikumi paredz procedūras “izmanto vai zaudē”. Tomēr minētās procedūras ir lēnas, jo to rezultāti ir redzami ne ātrāk kā pēc sešiem mēnešiem, un tām vajadzīgas smagnējas valsts regulatīvo iestāžu administratīvās procedūras. Tāpēc minētie noteikumi būtu jāpastiprina un jāvienkāršo, lai gāzes sistēmu operatorus apgādātu ar instrumentiem, ar ko ātri reaģēt uz gāzes plūsmu izmaiņām un novērst iespējamu pārslodzi. Jo īpaši jaunie noteikumi varētu paātrināt tirgošanos ar neizmantotajām ilgtermiņa jaudām, kas citādi arī paliktu neizmantotas, un tā uzlabot cauruļvadu izmantojuma efektivitāti.

| (38) | Pārvades sistēmu operatoriem būtu jāanalizē pieejamā informācija par to, kā pārvades tīkla izmantotāji tīklu izmanto, un jānosaka, vai nolīgtā konstantā jauda tiek izmantota nepietiekami. Šāda nepietiekama izmantošana būtu jādefinē kā situācija, kad tīkla izmantotājs pēdējo 30 dienu laikā no rezervētās konstantās jaudas vidēji ir izmantojis vai tirgū piedāvājis mazāk nekā 80 %. Nepietiekamas izmantošanas gadījumā pārvades sistēmas operatoram pieejamā jauda būtu jāpublicē nākamajai mēneša izsolei un pēc tam jāizsola. Alternatīvā kārtā valsts regulatīvajām iestādēm vajadzētu būt iespējai nolemt tā vietā izmantot nākamās dienas tirgum rezervētās jaudas garantēšanas mehānismu “izmanto vai zaudē”. Pēdējā minētajā gadījumā mehānisms būtu jāpiemēro visiem starpsavienojuma punktiem neatkarīgi no tā, vai tie ir pārslogoti vai ne. |
| --- | --- |

(38)

Pārvades sistēmu operatoriem būtu jāanalizē pieejamā informācija par to, kā pārvades tīkla izmantotāji tīklu izmanto, un jānosaka, vai nolīgtā konstantā jauda tiek izmantota nepietiekami. Šāda nepietiekama izmantošana būtu jādefinē kā situācija, kad tīkla izmantotājs pēdējo 30 dienu laikā no rezervētās konstantās jaudas vidēji ir izmantojis vai tirgū piedāvājis mazāk nekā 80 %. Nepietiekamas izmantošanas gadījumā pārvades sistēmas operatoram pieejamā jauda būtu jāpublicē nākamajai mēneša izsolei un pēc tam jāizsola. Alternatīvā kārtā valsts regulatīvajām iestādēm vajadzētu būt iespējai nolemt tā vietā izmantot nākamās dienas tirgum rezervētās jaudas garantēšanas mehānismu “izmanto vai zaudē”. Pēdējā minētajā gadījumā mehānisms būtu jāpiemēro visiem starpsavienojuma punktiem neatkarīgi no tā, vai tie ir pārslogoti vai ne.

| (39) | Uzņēmumiem, kas gāzi iepērk vai piedāvā gāzi piegādāt uz iepriekš noteiktiem galamērķiem, izmantojot kopīgus iepirkumus, būtu jānodrošina transportēšanas jauda no gāzes piegādes vietām uz galamērķi. Iekšējā tirgus noteikumi, cita starpā gāzes tīkla kodeksi, tiek piemēroti, lai palīdzētu nodrošināt transportēšanas jaudu. Valsts regulatīvajām iestādēm, pārvades sistēmu operatoriem, LNG krātuvju operatoriem un gāzes krātuvju operatoriem, kā arī rezervācijas platformām būtu jāapzina iespējas tam, kā par pieņemamu cenu uzlabot infrastruktūras izmantošanu, apzinot iespēju izstrādāt jaunus transportēšanas jaudas produktus, kas savieno ES iekšējos starpsavienojuma punktus, LNG kompleksus un gāzes krātuves, vienlaikus ievērojot piemērojamos iekšējā tirgus noteikumus, jo īpaši Komisijas Regulu (ES) 2017/459 (7). |
| --- | --- |

(39)

Uzņēmumiem, kas gāzi iepērk vai piedāvā gāzi piegādāt uz iepriekš noteiktiem galamērķiem, izmantojot kopīgus iepirkumus, būtu jānodrošina transportēšanas jauda no gāzes piegādes vietām uz galamērķi. Iekšējā tirgus noteikumi, cita starpā gāzes tīkla kodeksi, tiek piemēroti, lai palīdzētu nodrošināt transportēšanas jaudu. Valsts regulatīvajām iestādēm, pārvades sistēmu operatoriem, LNG krātuvju operatoriem un gāzes krātuvju operatoriem, kā arī rezervācijas platformām būtu jāapzina iespējas tam, kā par pieņemamu cenu uzlabot infrastruktūras izmantošanu, apzinot iespēju izstrādāt jaunus transportēšanas jaudas produktus, kas savieno ES iekšējos starpsavienojuma punktus, LNG kompleksus un gāzes krātuves, vienlaikus ievērojot piemērojamos iekšējā tirgus noteikumus, jo īpaši Komisijas Regulu (ES) 2017/459 (7).

| (40) | Lai gan ārkārtēji krīzes apstākļi rada izmaiņas Eiropas gāzes tīklu plūsmas modeļos, tādējādi atsevišķos Savienības starpsavienojuma punktos izraisot ārkārtīgi augstas pārslodzes rentes, dialogā ar skarto dalībvalstu attiecīgajām regulatīvajām iestādēm varētu rast dažas elastības iespējas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, vajadzības gadījumā piesaistot Komisijas palīdzību. |
| --- | --- |

(40)

Lai gan ārkārtēji krīzes apstākļi rada izmaiņas Eiropas gāzes tīklu plūsmas modeļos, tādējādi atsevišķos Savienības starpsavienojuma punktos izraisot ārkārtīgi augstas pārslodzes rentes, dialogā ar skarto dalībvalstu attiecīgajām regulatīvajām iestādēm varētu rast dažas elastības iespējas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, vajadzības gadījumā piesaistot Komisijas palīdzību.

| (41) | Krievijas Federācijas iebrukums Ukrainā ir radījis lielas neskaidrības un traucējumus Eiropas dabasgāzes tirgos. Tā iespaidā minētie tirgi pēdējo mēnešu laikā ir atspoguļojuši piegādes nenoteiktību, un šī nenoteiktība ir novedusi izrietošās tirgus gaidas pie ārkārtīgi augstām un svārstīgām dabasgāzes cenām. Tas savukārt ir radījis papildu spiedienu uz tirgus dalībniekiem un apdraudējis netraucētu Savienības enerģijas tirgu darbību. |
| --- | --- |

(41)

Krievijas Federācijas iebrukums Ukrainā ir radījis lielas neskaidrības un traucējumus Eiropas dabasgāzes tirgos. Tā iespaidā minētie tirgi pēdējo mēnešu laikā ir atspoguļojuši piegādes nenoteiktību, un šī nenoteiktība ir novedusi izrietošās tirgus gaidas pie ārkārtīgi augstām un svārstīgām dabasgāzes cenām. Tas savukārt ir radījis papildu spiedienu uz tirgus dalībniekiem un apdraudējis netraucētu Savienības enerģijas tirgu darbību.

| (42) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (8) ir izklāstīti noteikumi, kuru mērķis ir nodrošināt to tirdzniecības vietu pienācīgu darbību, kurās tiek tirgoti arī enerģētikas preču atvasinātie instrumenti. Minētā direktīva paredz, ka dalībvalstīm ir jānosaka prasība, lai regulētā tirgū ir ieviesti mehānismi, kas garantē godīgu un sakārtotu finanšu tirgu darbību. Tomēr šādu mehānismu mērķis nav ierobežot tekošās dienas cenu dinamiku, un ar tiem nav izdevies novērst ārkārtējā svārstīguma epizodes, kas bijušas novērojamas gāzes un elektroenerģijas atvasināto instrumentu tirgos. |
| --- | --- |

(42)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (8) ir izklāstīti noteikumi, kuru mērķis ir nodrošināt to tirdzniecības vietu pienācīgu darbību, kurās tiek tirgoti arī enerģētikas preču atvasinātie instrumenti. Minētā direktīva paredz, ka dalībvalstīm ir jānosaka prasība, lai regulētā tirgū ir ieviesti mehānismi, kas garantē godīgu un sakārtotu finanšu tirgu darbību. Tomēr šādu mehānismu mērķis nav ierobežot tekošās dienas cenu dinamiku, un ar tiem nav izdevies novērst ārkārtējā svārstīguma epizodes, kas bijušas novērojamas gāzes un elektroenerģijas atvasināto instrumentu tirgos.

| (43) | Ņemot vērā grūtības, ar ko saskaras tirgus dalībnieki tirdzniecības vietās, kurās tiek tirgoti enerģētikas preču atvasinātie instrumenti, un to, ka ir steidzami jānodrošina, ka enerģētikas atvasināto instrumentu tirgi turpina pildīt savu uzdevumu, apmierinot reālās ekonomikas riska ierobežošanas vajadzības, ir lietderīgi prasīt, lai tirdzniecības vietas, kurās tiek tirgoti enerģētikas preču atvasinātie instrumenti, izveidotu pagaidu tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismus, lai efektīvāk iegrožotu pārmērīgas cenu izmaiņas. Lai nodrošinātu, ka šādi mehānismi attiecas uz visatbilstošākajiem līgumiem, tie būtu jāpiemēro enerģētikas preču atvasinātajiem instrumentiem, kuru termiņš nepārsniedz 12 mēnešus. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā grūtības, ar ko saskaras tirgus dalībnieki tirdzniecības vietās, kurās tiek tirgoti enerģētikas preču atvasinātie instrumenti, un to, ka ir steidzami jānodrošina, ka enerģētikas atvasināto instrumentu tirgi turpina pildīt savu uzdevumu, apmierinot reālās ekonomikas riska ierobežošanas vajadzības, ir lietderīgi prasīt, lai tirdzniecības vietas, kurās tiek tirgoti enerģētikas preču atvasinātie instrumenti, izveidotu pagaidu tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismus, lai efektīvāk iegrožotu pārmērīgas cenu izmaiņas. Lai nodrošinātu, ka šādi mehānismi attiecas uz visatbilstošākajiem līgumiem, tie būtu jāpiemēro enerģētikas preču atvasinātajiem instrumentiem, kuru termiņš nepārsniedz 12 mēnešus.

| (44) | Tirdzniecības vietas, kas piedāvā enerģētikas preču atvasinātos instrumentus, bieži atļauj piedalīties dažādiem energouzņēmumiem no visām dalībvalstīm. Šādi energouzņēmumi lielā mērā izmanto atvasinātos instrumentus, ko tirgo šādās tirdzniecības vietās, lai visā Savienībā nodrošinātu būtisko gāzes un elektroenerģijas piegādi. Tādējādi pārmērīgas cenu izmaiņas tirdzniecības vietās, kurās tiek tirgoti enerģētikas preču atvasinātie instrumenti, ietekmē energouzņēmumu darbību visā Savienībā, līdz ar to galu galā cieš arī tiešie patērētāji. Tāpēc dalībvalstu solidaritātes garā būtu jākoordinē tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisma īstenošana un piemērošana, lai nodrošinātu, ka operatori, kas nodrošina energoapgādes drošību visās dalībvalstīs, tiek aizsargāti pret lielām cenu izmaiņām, kuras apdraud to iespējas turpināt uzņēmējdarbību, jo tas kaitētu arī tiešajiem patērētājiem. |
| --- | --- |

(44)

Tirdzniecības vietas, kas piedāvā enerģētikas preču atvasinātos instrumentus, bieži atļauj piedalīties dažādiem energouzņēmumiem no visām dalībvalstīm. Šādi energouzņēmumi lielā mērā izmanto atvasinātos instrumentus, ko tirgo šādās tirdzniecības vietās, lai visā Savienībā nodrošinātu būtisko gāzes un elektroenerģijas piegādi. Tādējādi pārmērīgas cenu izmaiņas tirdzniecības vietās, kurās tiek tirgoti enerģētikas preču atvasinātie instrumenti, ietekmē energouzņēmumu darbību visā Savienībā, līdz ar to galu galā cieš arī tiešie patērētāji. Tāpēc dalībvalstu solidaritātes garā būtu jākoordinē tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisma īstenošana un piemērošana, lai nodrošinātu, ka operatori, kas nodrošina energoapgādes drošību visās dalībvalstīs, tiek aizsargāti pret lielām cenu izmaiņām, kuras apdraud to iespējas turpināt uzņēmējdarbību, jo tas kaitētu arī tiešajiem patērētājiem.

| (45) | Tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismiem būtu jānodrošina, ka tiek novērstas pārmērīgas cenu svārstības vienā tirdzniecības dienā. Minēto mehānismu pamatā vajadzētu būt regulāri novērotajai tirgus cenai. Ņemot vērā instrumentu lielo dažādību enerģētikas atvasināto instrumentu tirgos un ar šādiem instrumentiem saistīto tirdzniecības vietu īpatnības, tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismi būtu jāpielāgo minēto instrumentu un tirgu specifikai. Tāpēc tirdzniecības vietām būtu jānosaka cenas limiti, ņemot vērā katra attiecīgā enerģētikas preču atvasinātā instrumenta specifiku, šāda atvasinātā instrumenta tirgus likviditātes profilu un tā svārstīguma profilu. |
| --- | --- |

(45)

Tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismiem būtu jānodrošina, ka tiek novērstas pārmērīgas cenu svārstības vienā tirdzniecības dienā. Minēto mehānismu pamatā vajadzētu būt regulāri novērotajai tirgus cenai. Ņemot vērā instrumentu lielo dažādību enerģētikas atvasināto instrumentu tirgos un ar šādiem instrumentiem saistīto tirdzniecības vietu īpatnības, tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismi būtu jāpielāgo minēto instrumentu un tirgu specifikai. Tāpēc tirdzniecības vietām būtu jānosaka cenas limiti, ņemot vērā katra attiecīgā enerģētikas preču atvasinātā instrumenta specifiku, šāda atvasinātā instrumenta tirgus likviditātes profilu un tā svārstīguma profilu.

| (46) | Tirdzniecības vietai, kad tā nosaka sākumcenu ar mērķi noteikt pirmo atsauces cenu tirdzniecības dienā, būtu jāpaļaujas uz metodiku, ko tā parasti piemēro, lai noteiktu cenu, par kādu konkrēts enerģētikas preču atvasinātais instruments vispirms tiek tirgots tirdzniecības dienas sākumā. Nosakot sākumcenu pēc jebkāda tirdzniecības pārtraukuma, kas tirdzniecības dienas laikā varētu rasties, tirdzniecības vietai būtu jāpiemēro metodika, ko tā uzskata par vispiemērotāko, lai nodrošinātu, ka tiek atsākta sakārtota tirdzniecība. |
| --- | --- |

(46)

Tirdzniecības vietai, kad tā nosaka sākumcenu ar mērķi noteikt pirmo atsauces cenu tirdzniecības dienā, būtu jāpaļaujas uz metodiku, ko tā parasti piemēro, lai noteiktu cenu, par kādu konkrēts enerģētikas preču atvasinātais instruments vispirms tiek tirgots tirdzniecības dienas sākumā. Nosakot sākumcenu pēc jebkāda tirdzniecības pārtraukuma, kas tirdzniecības dienas laikā varētu rasties, tirdzniecības vietai būtu jāpiemēro metodika, ko tā uzskata par vispiemērotāko, lai nodrošinātu, ka tiek atsākta sakārtota tirdzniecība.

| (47) | Tirdzniecības vietām vajadzētu būt iespējai īstenot tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu, vai nu integrējot to esošajos bloķēšanas mehānismos, kas jau izveidoti saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, vai kā papildu mehānismu. |
| --- | --- |

(47)

Tirdzniecības vietām vajadzētu būt iespējai īstenot tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu, vai nu integrējot to esošajos bloķēšanas mehānismos, kas jau izveidoti saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, vai kā papildu mehānismu.

| (48) | Lai nodrošinātu pārredzamību to īstenotā tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisma darbībā, tirdzniecības vietām būtu bez liekas kavēšanās jāpublisko tā vispārīgo iezīmju apraksts tam, vai tās piemēro grozījumu. Tomēr, lai garantētu godīgu un sakārtotu tirdzniecību, tirdzniecības vietām nevajadzētu būt pienākumam publicēt visus ieviestā mehānisma tehniskos parametrus. |
| --- | --- |

(48)

Lai nodrošinātu pārredzamību to īstenotā tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisma darbībā, tirdzniecības vietām būtu bez liekas kavēšanās jāpublisko tā vispārīgo iezīmju apraksts tam, vai tās piemēro grozījumu. Tomēr, lai garantētu godīgu un sakārtotu tirdzniecību, tirdzniecības vietām nevajadzētu būt pienākumam publicēt visus ieviestā mehānisma tehniskos parametrus.

| (49) | Ja informācija, kuru Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) apkopojusi par to, kā tirdzniecības vietas, kurās tiek tirgoti enerģētikas preču atvasinātie instrumenti, Savienībā īsteno svārstīguma pārvaldības mehānismu, liecina, ka mehānisma īstenošanā ir nepieciešama lielāka konsekvence, lai nodrošinātu pārmērīga cenu svārstīguma efektīvāku pārvaldību visā Savienībā, Komisijai vajadzētu būt iespējai precizēt vienotus nosacījumus tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisma īstenošanai, piemēram, cik bieži cenu robežas tiek atjauninātas, vai pasākumi, kas jāveic, ja tirdzniecība sāk ritēt ārpus minētajām cenu robežām. Komisijai vajadzētu būt iespējai ņemt vērā katra tuvākā mēneša termiņa enerģētikas preču atvasinātā instrumenta specifiku, šāda atvasinātā instrumenta tirgus likviditātes profilu un tā svārstīguma profilu. |
| --- | --- |

(49)

Ja informācija, kuru Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) apkopojusi par to, kā tirdzniecības vietas, kurās tiek tirgoti enerģētikas preču atvasinātie instrumenti, Savienībā īsteno svārstīguma pārvaldības mehānismu, liecina, ka mehānisma īstenošanā ir nepieciešama lielāka konsekvence, lai nodrošinātu pārmērīga cenu svārstīguma efektīvāku pārvaldību visā Savienībā, Komisijai vajadzētu būt iespējai precizēt vienotus nosacījumus tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisma īstenošanai, piemēram, cik bieži cenu robežas tiek atjauninātas, vai pasākumi, kas jāveic, ja tirdzniecība sāk ritēt ārpus minētajām cenu robežām. Komisijai vajadzētu būt iespējai ņemt vērā katra tuvākā mēneša termiņa enerģētikas preču atvasinātā instrumenta specifiku, šāda atvasinātā instrumenta tirgus likviditātes profilu un tā svārstīguma profilu.

| (50) | Lai tirdzniecības vietām dotu pietiekami daudz laika stingri īstenot šajā regulā noteikto tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu, būtu tirdzniecības vietām jāpiešķir laiks minēto mehānismu izveidot līdz 2023. gada 31. janvārim. Lai nodrošinātu, ka tirdzniecības vietas spēj ātri tikt galā ar pārmērīgām cenu svārstībām vēl pirms minētā mehānisma izveides, tām būtu jāievieš provizorisks mehānisms, kas kopumā var sasniegt to pašu mērķi, kāds ir tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismam. |
| --- | --- |

(50)

Lai tirdzniecības vietām dotu pietiekami daudz laika stingri īstenot šajā regulā noteikto tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu, būtu tirdzniecības vietām jāpiešķir laiks minēto mehānismu izveidot līdz 2023. gada 31. janvārim. Lai nodrošinātu, ka tirdzniecības vietas spēj ātri tikt galā ar pārmērīgām cenu svārstībām vēl pirms minētā mehānisma izveides, tām būtu jāievieš provizorisks mehānisms, kas kopumā var sasniegt to pašu mērķi, kāds ir tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismam.

| (51) | Lai energouzņēmumi varētu turpināt piedalīties gāzes un elektroenerģijas tirgos un apmierināt savas riska ierobežošanas vajadzības, tādējādi veicinot galapatērētāju energoapgādes drošību, tirdzniecības vietām un tirgotājiem ar tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismiem noteiktie pienākumi un ierobežojumi nepārsniedz nepieciešamos. |
| --- | --- |

(51)

Lai energouzņēmumi varētu turpināt piedalīties gāzes un elektroenerģijas tirgos un apmierināt savas riska ierobežošanas vajadzības, tādējādi veicinot galapatērētāju energoapgādes drošību, tirdzniecības vietām un tirgotājiem ar tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismiem noteiktie pienākumi un ierobežojumi nepārsniedz nepieciešamos.

| (52) | Lai nodrošinātu efektīvu tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu piemērošanu, kompetentajām iestādēm būtu jāpārrauga, kā tirdzniecības vietas tos īsteno, un par šo īstenošanu regulāri jāziņo EVTI. Lai nodrošinātu konsekventu tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisma īstenošanu, kompetentajām iestādēm būtu arī jānodrošina, ka atšķirības minēto mehānismu īstenošanā tirdzniecības vietās ir pienācīgi pamatotas. |
| --- | --- |

(52)

Lai nodrošinātu efektīvu tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu piemērošanu, kompetentajām iestādēm būtu jāpārrauga, kā tirdzniecības vietas tos īsteno, un par šo īstenošanu regulāri jāziņo EVTI. Lai nodrošinātu konsekventu tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisma īstenošanu, kompetentajām iestādēm būtu arī jānodrošina, ka atšķirības minēto mehānismu īstenošanā tirdzniecības vietās ir pienācīgi pamatotas.

| (53) | Lai novērstu iespējamās atšķirības tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu piemērošanā dažādās dalībvalstīs un balstoties uz kompetento iestāžu iesniegtajiem ziņojumiem, EVTI būtu jākoordinē dalībvalstu kompetento iestāžu rīcība un jādokumentē visas novērotās atšķirības attiecībā uz to, kā tekošās dienas svārstību pārvaldības mehānismus īsteno tirdzniecības vietas dažādās Savienības jurisdikcijās. |
| --- | --- |

(53)

Lai novērstu iespējamās atšķirības tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu piemērošanā dažādās dalībvalstīs un balstoties uz kompetento iestāžu iesniegtajiem ziņojumiem, EVTI būtu jākoordinē dalībvalstu kompetento iestāžu rīcība un jādokumentē visas novērotās atšķirības attiecībā uz to, kā tekošās dienas svārstību pārvaldības mehānismus īsteno tirdzniecības vietas dažādās Savienības jurisdikcijās.

| (54) | Ņemot vērā nepieredzēto Krievijas Federācijas dabasgāzes piegādes samazinājumu un pastāvīgo tālāku pēkšņu piegādes traucējumu risku, Savienībai gāzes piegādes ir steidzami jādažādo. Tomēr LNG tirgus Eiropā joprojām tikai veidojas, un ir grūti novērtēt šajā tirgū dominējošo cenu precizitāti. Lai iegūtu precīzu, objektīvu un uzticamu novērtējumu par cenu LNG piegādēm uz Savienību, Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/942 (9), būtu jāievāc visi LNG tirgus dati, kas vajadzīgi, lai izveidotu dienas LNG cenas novērtējumu. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā nepieredzēto Krievijas Federācijas dabasgāzes piegādes samazinājumu un pastāvīgo tālāku pēkšņu piegādes traucējumu risku, Savienībai gāzes piegādes ir steidzami jādažādo. Tomēr LNG tirgus Eiropā joprojām tikai veidojas, un ir grūti novērtēt šajā tirgū dominējošo cenu precizitāti. Lai iegūtu precīzu, objektīvu un uzticamu novērtējumu par cenu LNG piegādēm uz Savienību, Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/942 (9), būtu jāievāc visi LNG tirgus dati, kas vajadzīgi, lai izveidotu dienas LNG cenas novērtējumu.

| (55) | Cenas novērtēšana būtu jāveic, balstoties uz visiem darījumiem, kas attiecas uz LNG piegādēm uz Savienību. ACER vajadzētu būt pilnvarotai šos tirgus datus ievākt no visiem tirgus dalībniekiem, kas darbojas LNG piegādē uz Savienību. Visiem šādiem dalībniekiem vajadzētu būt pienākumam visus savus LNG tirgus datus paziņot ACER tik tuvu reāllaikam, cik tehnoloģiski iespējams, vai nu pēc darījuma noslēgšanas, vai pēc tam, kad ir iesniegts pirkšanas vai pārdošanas piedāvājums iesaistīties darījumā. ACER cenas novērtējumā būtu jāietver vispilnīgākā datu kopa, arī darījuma cenas, un – no 2023. gada 31. marta – pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas LNG piegādēm uz Savienību. Tas, ka šo objektīvo cenas novērtējumu un starpību, kas salīdzinājumā ar citām tirgus atsauces cenām ir noteikta kā LNG cenas etalons, publicēs ik dienu, sekmē to, ka tirgus dalībnieki to savos līgumos un darījumos brīvprātīgi pieņems par atsauces cenu. Pēc LNG cenas novērtējuma izveides un LNG cenas etalona noteikšanas tas varētu kļūt arī par atsauces rādītāju atvasināto instrumentu līgumiem, ko izmanto, lai mazinātu risku, kas saistīts ar LNG cenu vai cenu starpību starp LNG cenu un citas gāzes cenām. Ņemot vērā steidzamo nepieciešamību ieviest LNG cenas novērtējumu, minētais novērtējums pirmo reizi būtu jāpublicē ne vēlāk kā 2023. gada 13. janvāris. |
| --- | --- |

(55)

Cenas novērtēšana būtu jāveic, balstoties uz visiem darījumiem, kas attiecas uz LNG piegādēm uz Savienību. ACER vajadzētu būt pilnvarotai šos tirgus datus ievākt no visiem tirgus dalībniekiem, kas darbojas LNG piegādē uz Savienību. Visiem šādiem dalībniekiem vajadzētu būt pienākumam visus savus LNG tirgus datus paziņot ACER tik tuvu reāllaikam, cik tehnoloģiski iespējams, vai nu pēc darījuma noslēgšanas, vai pēc tam, kad ir iesniegts pirkšanas vai pārdošanas piedāvājums iesaistīties darījumā. ACER cenas novērtējumā būtu jāietver vispilnīgākā datu kopa, arī darījuma cenas, un – no 2023. gada 31. marta – pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas LNG piegādēm uz Savienību. Tas, ka šo objektīvo cenas novērtējumu un starpību, kas salīdzinājumā ar citām tirgus atsauces cenām ir noteikta kā LNG cenas etalons, publicēs ik dienu, sekmē to, ka tirgus dalībnieki to savos līgumos un darījumos brīvprātīgi pieņems par atsauces cenu. Pēc LNG cenas novērtējuma izveides un LNG cenas etalona noteikšanas tas varētu kļūt arī par atsauces rādītāju atvasināto instrumentu līgumiem, ko izmanto, lai mazinātu risku, kas saistīts ar LNG cenu vai cenu starpību starp LNG cenu un citas gāzes cenām. Ņemot vērā steidzamo nepieciešamību ieviest LNG cenas novērtējumu, minētais novērtējums pirmo reizi būtu jāpublicē ne vēlāk kā 2023. gada 13. janvāris.

| (56) | Pašreizējās pilnvaras, kas ACER piešķirtas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1227/2011 (10) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1348/2014 (11) (kopā “REMIT”), nav pietiekamas, lai izveidotu pilnīgu un visaptverošu datu kopu par visām LNG piegādēm Savienībai. Tomēr šāda visaptveroša un pilnīga datu kopa ikdienējam cenas novērtējumam ir vajadzīga, lai Savienība solidaritātes garā pārvaldītu savas LNG starptautiskā importa rīcībpolitikas, it sevišķi pašreizējās krīzes situācijas laikā. Attiecīgie dati un informācija par LNG līgumiem ir vajadzīgi arī, lai sekotu līdzi cenu dinamikai, kā arī veiktu datu kvalitātes kontroli un kvalitātes nodrošināšanu. Šim ad hoc instrumentam būtu ACER jāpilnvaro ievākt visus tirgus datus, kas vajadzīgi, lai izveidotu visaptverošu un reprezentatīvu novērtējumu par Savienībai piegādātās LNG cenām. |
| --- | --- |

(56)

Pašreizējās pilnvaras, kas ACER piešķirtas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1227/2011 (10) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1348/2014 (11) (kopā “REMIT”), nav pietiekamas, lai izveidotu pilnīgu un visaptverošu datu kopu par visām LNG piegādēm Savienībai. Tomēr šāda visaptveroša un pilnīga datu kopa ikdienējam cenas novērtējumam ir vajadzīga, lai Savienība solidaritātes garā pārvaldītu savas LNG starptautiskā importa rīcībpolitikas, it sevišķi pašreizējās krīzes situācijas laikā. Attiecīgie dati un informācija par LNG līgumiem ir vajadzīgi arī, lai sekotu līdzi cenu dinamikai, kā arī veiktu datu kvalitātes kontroli un kvalitātes nodrošināšanu. Šim ad hoc instrumentam būtu ACER jāpilnvaro ievākt visus tirgus datus, kas vajadzīgi, lai izveidotu visaptverošu un reprezentatīvu novērtējumu par Savienībai piegādātās LNG cenām.

| (57) | Lai gan ikdienējā LNG cenas novērtējuma un LNG etalona pastāvīga izveide vēlākā posmā būtu jāiekļauj REMIT vispusīgākā pārskatīšanā, pašreizējā krīzes situācijā ir pagaidu kārtā steidzami jārīkojas jau tagad, lai tiktu galā ar neatliekamo situāciju, kad radušās nopietnas grūtības ar LNG piegādi Savienībai un precīzu tās cenu noteikšanu, līdz brīdim, kad šādu REMIT pārskatīšanu varēs pieņemt saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. |
| --- | --- |

(57)

Lai gan ikdienējā LNG cenas novērtējuma un LNG etalona pastāvīga izveide vēlākā posmā būtu jāiekļauj REMIT vispusīgākā pārskatīšanā, pašreizējā krīzes situācijā ir pagaidu kārtā steidzami jārīkojas jau tagad, lai tiktu galā ar neatliekamo situāciju, kad radušās nopietnas grūtības ar LNG piegādi Savienībai un precīzu tās cenu noteikšanu, līdz brīdim, kad šādu REMIT pārskatīšanu varēs pieņemt saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru.

| (58) | Lai nekavējoties palielinātu cenu pārredzamību un plānošanas drošību LNG importa tirgū, būtu jāprecizē, ka attiecīgajā datu kopā būtu jāietver gan informācija par pabeigto LNG darījumu cenām un daudzumiem, Savienībai piegādājamas LNG pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenām un daudzumiem, gan attiecīgā gadījumā cenas formulu ilgtermiņa līgumā, no kura cena izriet. |
| --- | --- |

(58)

Lai nekavējoties palielinātu cenu pārredzamību un plānošanas drošību LNG importa tirgū, būtu jāprecizē, ka attiecīgajā datu kopā būtu jāietver gan informācija par pabeigto LNG darījumu cenām un daudzumiem, Savienībai piegādājamas LNG pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenām un daudzumiem, gan attiecīgā gadījumā cenas formulu ilgtermiņa līgumā, no kura cena izriet.

| (59) | LNG tirgus dalībnieki, uz kuriem attiecas ziņošanas pienākums, būtu jādefinē kā tie tirgus dalībnieki, kas nodarbojas ar tādu LNG kravu iegādi vai pārdošanu, kuras paredzēts piegādāt Savienībai. Uz minētajiem LNG tirgus dalībniekiem būtu jāattiecina pienākumi un aizliegumi, ko tirgus dalībniekiem piemēro saskaņā ar REMIT. |
| --- | --- |

(59)

LNG tirgus dalībnieki, uz kuriem attiecas ziņošanas pienākums, būtu jādefinē kā tie tirgus dalībnieki, kas nodarbojas ar tādu LNG kravu iegādi vai pārdošanu, kuras paredzēts piegādāt Savienībai. Uz minētajiem LNG tirgus dalībniekiem būtu jāattiecina pienākumi un aizliegumi, ko tirgus dalībniekiem piemēro saskaņā ar REMIT.

| (60) | ACER sadarbībā ar Komisiju vajadzētu būt plašām pilnvarām precizēt, kādas kvalitātes un kāda satura tirgus datus tā vāc, lai izveidotu ikdienējo cenas novērtējumu LNG piegādēm Savienībai. Tai vajadzētu būt arī plašai rīcības brīvībai izvēlēties pārraides protokolu, kam tā dod priekšroku. Lai panāktu, ka ziņojamie tirgus dati ir pēc iespējas kvalitatīvāki, ACER būtu jāpilnvaro noteikt visus tirgus datu parametrus, kas būtu tai paziņojami. Šādiem parametriem būtu jāietver (bet ne tikai) atsauces vienības, kurās tiek ziņoti cenas dati, atsauces vienības, kurās tiek ziņoti daudzuma dati, darījuma līguma termiņi vai pirmsdarījuma pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu dati, kā arī pārraides protokoli, kas jāizmanto prasīto datu nosūtīšanai ACER. |
| --- | --- |

(60)

ACER sadarbībā ar Komisiju vajadzētu būt plašām pilnvarām precizēt, kādas kvalitātes un kāda satura tirgus datus tā vāc, lai izveidotu ikdienējo cenas novērtējumu LNG piegādēm Savienībai. Tai vajadzētu būt arī plašai rīcības brīvībai izvēlēties pārraides protokolu, kam tā dod priekšroku. Lai panāktu, ka ziņojamie tirgus dati ir pēc iespējas kvalitatīvāki, ACER būtu jāpilnvaro noteikt visus tirgus datu parametrus, kas būtu tai paziņojami. Šādiem parametriem būtu jāietver (bet ne tikai) atsauces vienības, kurās tiek ziņoti cenas dati, atsauces vienības, kurās tiek ziņoti daudzuma dati, darījuma līguma termiņi vai pirmsdarījuma pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu dati, kā arī pārraides protokoli, kas jāizmanto prasīto datu nosūtīšanai ACER.

| (61) | ACER būtu arī jāizklāsta, kādu metodiku tā izmanto, lai nodrošinātu ikdienējo LNG cenas novērtējumu un LNG etalonu, kā arī regulāras šīs metodikas izskatīšanas process. |
| --- | --- |

(61)

ACER būtu arī jāizklāsta, kādu metodiku tā izmanto, lai nodrošinātu ikdienējo LNG cenas novērtējumu un LNG etalonu, kā arī regulāras šīs metodikas izskatīšanas process.

| (62) | Cenas novērtējumam, ko publicē saskaņā ar šo regulu, būtu dalībvalstīm un citiem tirgus dalībniekiem jānodrošina lielāka pārredzamība attiecībā uz valdošo Eiropā importētās LNG cenu. Savukārt lielākai cenu pārredzamībai būtu jādod dalībvalstīm un privātām vienībām, kuru domicils ir Savienībā, iespēja rīkoties informētāk un koordinētāk, pērkot LNG pasaules tirgos un izmantojot pakalpojumu sniedzēju. LNG iegādes ciešākai koordinācijai būtu dalībvalstīm jādod iespēja novērst savstarpēju pārsolīšanu vai pirkšanas piedāvājumu cenas, kas neatbilst valdošajai tirgus cenai. Tāpēc cenu novērtējumiem un etalona starpībām, ko publicē saskaņā ar šo regulu, ir būtiska nozīme dalībvalstu solidaritātes vairošanā, kad notiek iepirkumi par ierobežotām LNG piegādēm. |
| --- | --- |

(62)

Cenas novērtējumam, ko publicē saskaņā ar šo regulu, būtu dalībvalstīm un citiem tirgus dalībniekiem jānodrošina lielāka pārredzamība attiecībā uz valdošo Eiropā importētās LNG cenu. Savukārt lielākai cenu pārredzamībai būtu jādod dalībvalstīm un privātām vienībām, kuru domicils ir Savienībā, iespēja rīkoties informētāk un koordinētāk, pērkot LNG pasaules tirgos un izmantojot pakalpojumu sniedzēju. LNG iegādes ciešākai koordinācijai būtu dalībvalstīm jādod iespēja novērst savstarpēju pārsolīšanu vai pirkšanas piedāvājumu cenas, kas neatbilst valdošajai tirgus cenai. Tāpēc cenu novērtējumiem un etalona starpībām, ko publicē saskaņā ar šo regulu, ir būtiska nozīme dalībvalstu solidaritātes vairošanā, kad notiek iepirkumi par ierobežotām LNG piegādēm.

| (63) | Tirgus operatoru pienākums ACER sniegt informāciju par LNG darījumiem ir nepieciešams un samērīgs, lai nodrošinātu, ka ACER var noteikt LNG cenas etalonu, it sevišķi tāpēc, ka tas ir saskaņā ar tirgus operatoru pašreizējiem pienākumiem saskaņā ar REMIT un ACER saglabās sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(63)

Tirgus operatoru pienākums ACER sniegt informāciju par LNG darījumiem ir nepieciešams un samērīgs, lai nodrošinātu, ka ACER var noteikt LNG cenas etalonu, it sevišķi tāpēc, ka tas ir saskaņā ar tirgus operatoru pašreizējiem pienākumiem saskaņā ar REMIT un ACER saglabās sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti.

| (64) | Papildus bloķēšanas mehānismam un LNG cenas etalonam ir pieejami arī citi intervences veidi, tostarp pagaidu dinamiskais cenu koridors, kā to 2022. gada 20. un 21. oktobra secinājumos prasījusi Eiropadome, ņemot vērā šādus aizsardzības pasākumus: tas būtu jāpiemēro dabasgāzes darījumiem Title Transfer Facility (“TTF”) virtuālajā tirdzniecības punktā, ko pārvalda Gasunie Transport Services B.V.; citus Savienības gāzes tirdzniecības mezglus var sasaistīt ar koriģēto TTF tūlītējo cenu, izmantojot pagaidu dinamisku cenu koridoru; un tam nevajadzētu skart ārpusbiržas gāzes tirdzniecību, nevajadzētu apdraudēt Savienības gāzes apgādes drošību, vajadzētu būt atkarīgam no progresa gāzes ietaupījuma mērķrādītāja sasniegšanā, nevajadzētu izraisīt vispārēju gāzes patēriņa pieaugumu, vajadzētu būt izstrādātam tā, lai nekavētu tirgū balstītas gāzes plūsmas ES iekšienē, nevajadzētu ietekmēt enerģētikas atvasināto instrumentu tirgu stabilitāti un pienācīgu darbību un nevajadzētu ņemt vērā gāzes tirgus cenas dažādās organizētās tirdzniecības vietās visā Savienībā. |
| --- | --- |

(64)

Papildus bloķēšanas mehānismam un LNG cenas etalonam ir pieejami arī citi intervences veidi, tostarp pagaidu dinamiskais cenu koridors, kā to 2022. gada 20. un 21. oktobra secinājumos prasījusi Eiropadome, ņemot vērā šādus aizsardzības pasākumus: tas būtu jāpiemēro dabasgāzes darījumiem Title Transfer Facility (“TTF”) virtuālajā tirdzniecības punktā, ko pārvalda Gasunie Transport Services B.V.; citus Savienības gāzes tirdzniecības mezglus var sasaistīt ar koriģēto TTF tūlītējo cenu, izmantojot pagaidu dinamisku cenu koridoru; un tam nevajadzētu skart ārpusbiržas gāzes tirdzniecību, nevajadzētu apdraudēt Savienības gāzes apgādes drošību, vajadzētu būt atkarīgam no progresa gāzes ietaupījuma mērķrādītāja sasniegšanā, nevajadzētu izraisīt vispārēju gāzes patēriņa pieaugumu, vajadzētu būt izstrādātam tā, lai nekavētu tirgū balstītas gāzes plūsmas ES iekšienē, nevajadzētu ietekmēt enerģētikas atvasināto instrumentu tirgu stabilitāti un pienācīgu darbību un nevajadzētu ņemt vērā gāzes tirgus cenas dažādās organizētās tirdzniecības vietās visā Savienībā.

| (65) | Regula (ES) 2017/1938 dalībvalstīm jau paredz iespēju ārkārtas situācijā prioritizēt gāzes piegādi noteiktām kritiskām ar gāzi darbināmām elektrostacijām, ņemot vērā to nozīmību elektroapgādes drošības nodrošināšanā un tīkla nelīdzsvarotības novēršanā. Kritiskajām ar gāzi darbināmajām elektrostacijām un ar tām saistītajiem gāzes apjomiem var būt liela ietekme uz solidaritātei pieejamajiem gāzes apjomiem ārkārtas situācijā. Šajā kontekstā dalībvalstīm, atkāpjoties no Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 1., 3. un 8. punkta, uz laiku vajadzētu būt iespējai pieprasīt ārkārtas solidaritātes pasākumus arī tad, ja tās nespēj nodrošināt kritiskos gāzes apjomus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu elektroenerģijas ražošanas turpināšanos kritiskās ar gāzi darbināmās elektrostacijās. Tā paša iemesla dēļ dalībvalstīm, kas nodrošina solidaritāti, vajadzētu būt arī tiesīgām gādāt par to, lai piegādes to solidaritātē aizsargājamajiem klientiem vai citiem būtiskiem pakalpojumiem, piemēram, centralizētajai siltumapgādei, un pašas valsts kritisko ar gāzi darbināmo elektrostaciju darbība netiktu apdraudēta, nodrošinot solidaritāti citai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(65)

Regula (ES) 2017/1938 dalībvalstīm jau paredz iespēju ārkārtas situācijā prioritizēt gāzes piegādi noteiktām kritiskām ar gāzi darbināmām elektrostacijām, ņemot vērā to nozīmību elektroapgādes drošības nodrošināšanā un tīkla nelīdzsvarotības novēršanā. Kritiskajām ar gāzi darbināmajām elektrostacijām un ar tām saistītajiem gāzes apjomiem var būt liela ietekme uz solidaritātei pieejamajiem gāzes apjomiem ārkārtas situācijā. Šajā kontekstā dalībvalstīm, atkāpjoties no Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 1., 3. un 8. punkta, uz laiku vajadzētu būt iespējai pieprasīt ārkārtas solidaritātes pasākumus arī tad, ja tās nespēj nodrošināt kritiskos gāzes apjomus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu elektroenerģijas ražošanas turpināšanos kritiskās ar gāzi darbināmās elektrostacijās. Tā paša iemesla dēļ dalībvalstīm, kas nodrošina solidaritāti, vajadzētu būt arī tiesīgām gādāt par to, lai piegādes to solidaritātē aizsargājamajiem klientiem vai citiem būtiskiem pakalpojumiem, piemēram, centralizētajai siltumapgādei, un pašas valsts kritisko ar gāzi darbināmo elektrostaciju darbība netiktu apdraudēta, nodrošinot solidaritāti citai dalībvalstij.

| (66) | Būtu jānosaka maksimālais tādu kritisko gāzes apjomu limits, kas katrā dalībvalstī ir nepieciešami, lai saglabātu elektroapgādes drošību tā, lai izvairītos no nevajadzīgiem vai ļaunprātīgiem solidaritātes pieprasījumiem vai nepamatotiem tādas solidaritātes ierobežojumiem, kas tiek sniegta dalībvalstij, kam tas vajadzīgs. Pamatu kritisko gāzes apjomu identificēšanai elektroapgādes drošības nolūkos un šādu limitu noteikšanai nodrošina elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (“ENTSO-E”) ziemas prognozē izmantotā metodika. ENTSO-E aprēķinātie kritiskie gāzes apjomi elektroapgādes drošības nolūkos ir gāzes apjomi, kas ir absolūti nepieciešami, lai nodrošinātu Eiropas mēroga elektroenerģijas pietiekamību, izmantojot visus tirgus resursus, vienmēr uzskatot, ka izdevīguma secībā gāze ir pēdējā vietā. ENTSO-E metodikas pamatā ir plaša visnelabvēlīgāko klimata un piespiedu atvienojumu scenāriju izlase. Tas, ka ENTSO-E metodikā nav ņemta vērā visa kombinētā siltumenerģija un elektroenerģija, neliedz dalībvalstīm uzskatīt aizsargāto lietotāju centralizētās siltumapgādes iekārtas par aizsargājamām saskaņā ar Regulā (ES) 2017/1938 sniegto definīciju. Dalībvalstīm, kurās elektroenerģijas ražošana ir pilnībā atkarīga no LNG piegādēm un kurām nav vērā ņemamu gāzes krātuvju, kritiskie gāzes apjomi elektroapgādes drošības nolūkos būtu attiecīgi jāpielāgo. Kritiskais gāzes apjoms elektroapgādes drošības nolūkos var būt mazāks nekā elektroenerģijas ražošanai patērētās gāzes vēsturiskais līmenis, jo elektroenerģijas pietiekamību var nodrošināt ar citiem līdzekļiem, tostarp, nodrošinot piegādes starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(66)

Būtu jānosaka maksimālais tādu kritisko gāzes apjomu limits, kas katrā dalībvalstī ir nepieciešami, lai saglabātu elektroapgādes drošību tā, lai izvairītos no nevajadzīgiem vai ļaunprātīgiem solidaritātes pieprasījumiem vai nepamatotiem tādas solidaritātes ierobežojumiem, kas tiek sniegta dalībvalstij, kam tas vajadzīgs. Pamatu kritisko gāzes apjomu identificēšanai elektroapgādes drošības nolūkos un šādu limitu noteikšanai nodrošina elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (“ENTSO-E”) ziemas prognozē izmantotā metodika. ENTSO-E aprēķinātie kritiskie gāzes apjomi elektroapgādes drošības nolūkos ir gāzes apjomi, kas ir absolūti nepieciešami, lai nodrošinātu Eiropas mēroga elektroenerģijas pietiekamību, izmantojot visus tirgus resursus, vienmēr uzskatot, ka izdevīguma secībā gāze ir pēdējā vietā. ENTSO-E metodikas pamatā ir plaša visnelabvēlīgāko klimata un piespiedu atvienojumu scenāriju izlase. Tas, ka ENTSO-E metodikā nav ņemta vērā visa kombinētā siltumenerģija un elektroenerģija, neliedz dalībvalstīm uzskatīt aizsargāto lietotāju centralizētās siltumapgādes iekārtas par aizsargājamām saskaņā ar Regulā (ES) 2017/1938 sniegto definīciju. Dalībvalstīm, kurās elektroenerģijas ražošana ir pilnībā atkarīga no LNG piegādēm un kurām nav vērā ņemamu gāzes krātuvju, kritiskie gāzes apjomi elektroapgādes drošības nolūkos būtu attiecīgi jāpielāgo. Kritiskais gāzes apjoms elektroapgādes drošības nolūkos var būt mazāks nekā elektroenerģijas ražošanai patērētās gāzes vēsturiskais līmenis, jo elektroenerģijas pietiekamību var nodrošināt ar citiem līdzekļiem, tostarp, nodrošinot piegādes starp dalībvalstīm.

| (67) | Tomēr tas neizslēdz, ka faktiskie minimālie gāzes apjomi, kas nepieciešami dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, vai dalībvalstij, kura solidaritāti nodrošina, varētu būt augstāki par ENTSO-E modelētajām vērtībām, lai izvairītos no elektroenerģētiskās krīzes. Šādos gadījumos dalībvalstij, kas pieprasa solidaritāti, vai dalībvalstij, kas solidaritāti nodrošina, vajadzētu būt iespējai pārsniegt šajā regulā noteiktās maksimālās vērtības, ja tā var pamatot, ka tas vajadzīgs, lai izvairītos no elektroenerģētiskās krīzes, piemēram, gadījumos, kad nepieciešams izmantot frekvences atjaunošanas rezerves un alternatīvus kurināmos, vai izņēmuma gadījumos, kuri nav ņemti vērā ENTSO-E ziemas prognozē, jo īpaši ņemot vērā hidroloģiskos līmeņus vai negaidītas norises. Elektroapgādes drošībai kritiskais gāzes apjoms pēc definīcijas ietver visu gāzi, kas vajadzīga, lai nodrošinātu stabilu elektroapgādi, un tāpēc ietver elektroenerģiju, kas vajadzīga gāzes ražošanai un transportēšanai, kā arī kritiskas infrastruktūras būtiskas nozares un iekārtas, kuras ir būtiskas militāro, valsts drošības un humānās palīdzības pakalpojumu darbībai. |
| --- | --- |

(67)

Tomēr tas neizslēdz, ka faktiskie minimālie gāzes apjomi, kas nepieciešami dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, vai dalībvalstij, kura solidaritāti nodrošina, varētu būt augstāki par ENTSO-E modelētajām vērtībām, lai izvairītos no elektroenerģētiskās krīzes. Šādos gadījumos dalībvalstij, kas pieprasa solidaritāti, vai dalībvalstij, kas solidaritāti nodrošina, vajadzētu būt iespējai pārsniegt šajā regulā noteiktās maksimālās vērtības, ja tā var pamatot, ka tas vajadzīgs, lai izvairītos no elektroenerģētiskās krīzes, piemēram, gadījumos, kad nepieciešams izmantot frekvences atjaunošanas rezerves un alternatīvus kurināmos, vai izņēmuma gadījumos, kuri nav ņemti vērā ENTSO-E ziemas prognozē, jo īpaši ņemot vērā hidroloģiskos līmeņus vai negaidītas norises. Elektroapgādes drošībai kritiskais gāzes apjoms pēc definīcijas ietver visu gāzi, kas vajadzīga, lai nodrošinātu stabilu elektroapgādi, un tāpēc ietver elektroenerģiju, kas vajadzīga gāzes ražošanai un transportēšanai, kā arī kritiskas infrastruktūras būtiskas nozares un iekārtas, kuras ir būtiskas militāro, valsts drošības un humānās palīdzības pakalpojumu darbībai.

| (68) | Ierobežojumi, kas tirgus dalībniekiem noteikti ar solidārās aizsardzības paplašināšanu, to attiecinot uz kritiskajiem gāzes apjomiem, ir vajadzīgi, lai nodrošinātu gāzes piegādes drošību situācijā, kad gāzes piedāvājums samazinās, bet pieprasījums palielinās ziemas sezonā. Minēto ierobežojumu pamatā ir spēkā esošie pasākumi, kas noteikti Regulā (ES) 2017/1938 un Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (12), attiecīgi, , un to mērķis ir uzlabot minēto pasākumu efektivitāti pašreizējos apstākļos. |
| --- | --- |

(68)

Ierobežojumi, kas tirgus dalībniekiem noteikti ar solidārās aizsardzības paplašināšanu, to attiecinot uz kritiskajiem gāzes apjomiem, ir vajadzīgi, lai nodrošinātu gāzes piegādes drošību situācijā, kad gāzes piedāvājums samazinās, bet pieprasījums palielinās ziemas sezonā. Minēto ierobežojumu pamatā ir spēkā esošie pasākumi, kas noteikti Regulā (ES) 2017/1938 un Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (12), attiecīgi, , un to mērķis ir uzlabot minēto pasākumu efektivitāti pašreizējos apstākļos.

| (69) | Šī regula neskar dalībvalstu brīvību ņemt vērā iespējamu ilglaicīgu kaitējumu rūpnieciskām iekārtām, nosakot prioritātes attiecībā uz pieprasījumu, kas būtu jāsamazina vai jāierobežo, lai varētu nodrošināt solidaritāti citai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(69)

Šī regula neskar dalībvalstu brīvību ņemt vērā iespējamu ilglaicīgu kaitējumu rūpnieciskām iekārtām, nosakot prioritātes attiecībā uz pieprasījumu, kas būtu jāsamazina vai jāierobežo, lai varētu nodrošināt solidaritāti citai dalībvalstij.

| (70) | Noteikti lietotāji, tostarp mājsaimniecības un būtisku sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji, ir sevišķi neaizsargāti pret gāzes piegādes traucējumu negatīvajām sekām. Tāpēc ar Regulu (ES) 2017/1938 tika ieviests dalībvalstu solidaritātes mehānisms ar mērķi mazināt smagas ārkārtas situācijas sekas Savienībā un nodrošināt gāzes plūsmu solidaritātē aizsargājamiem lietotājiem. Tomēr noteiktos gadījumos arī aizsargājamu lietotāju gāzes izmantojumu varētu uzskatīt par nebūtisku. Tas, ka tiek samazināts šāds izmantojums, kas nepārprotami pārsniedz nepieciešamo, Regulā (ES) 2017/1938 noteiktos mērķus neapdraudētu, it sevišķi tāpēc, ka trūkstošās gāzes patēriņš nebūtiskām vajadzībām varētu radīt nopietnu kaitējumu citās privātās vai komerciālās jomās. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai panākt gāzes ietaupījumus, specifiskos apstākļos arī samazinot aizsargājamo lietotāju nebūtisko patēriņu, ja šāds samazinājums fiziski ir iespējams, neietekmējot būtiskus gāzes lietojumus. Tomēr jebkādiem samazināšanas pasākumiem, ko veic dalībvalstis, vajadzētu attiekties tikai uz nebūtisku patēriņu, un tiem nekādā gadījumā nevajadzētu mazināt aizsargājamo lietotāju gāzes pamatizmantojuma līmeni, ne arī ierobežot viņu spēju pienācīgi apsildīt mājokli. |
| --- | --- |

(70)

Noteikti lietotāji, tostarp mājsaimniecības un būtisku sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji, ir sevišķi neaizsargāti pret gāzes piegādes traucējumu negatīvajām sekām. Tāpēc ar Regulu (ES) 2017/1938 tika ieviests dalībvalstu solidaritātes mehānisms ar mērķi mazināt smagas ārkārtas situācijas sekas Savienībā un nodrošināt gāzes plūsmu solidaritātē aizsargājamiem lietotājiem. Tomēr noteiktos gadījumos arī aizsargājamu lietotāju gāzes izmantojumu varētu uzskatīt par nebūtisku. Tas, ka tiek samazināts šāds izmantojums, kas nepārprotami pārsniedz nepieciešamo, Regulā (ES) 2017/1938 noteiktos mērķus neapdraudētu, it sevišķi tāpēc, ka trūkstošās gāzes patēriņš nebūtiskām vajadzībām varētu radīt nopietnu kaitējumu citās privātās vai komerciālās jomās. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai panākt gāzes ietaupījumus, specifiskos apstākļos arī samazinot aizsargājamo lietotāju nebūtisko patēriņu, ja šāds samazinājums fiziski ir iespējams, neietekmējot būtiskus gāzes lietojumus. Tomēr jebkādiem samazināšanas pasākumiem, ko veic dalībvalstis, vajadzētu attiekties tikai uz nebūtisku patēriņu, un tiem nekādā gadījumā nevajadzētu mazināt aizsargājamo lietotāju gāzes pamatizmantojuma līmeni, ne arī ierobežot viņu spēju pienācīgi apsildīt mājokli.

| (71) | Dalībvalstīm un to kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai brīvi noteikt piemērojamos samazināšanas pasākumus un darbības, kas atbilst nebūtiskam patēriņam, piemēram, āra apsildes, dzīvojamo ēku peldbaseinu apsildes un citu papildu dzīvojamo telpu apsildes vajadzībām. Ja dalībvalstīm ir iespēja ierobežot nebūtisku patēriņu, tām būtu jāspēj stiprināt aizsardzības pasākumus un nodrošināt, ka gāze tiek piegādāta citām būtiskām nozarēm, pakalpojumiem un industrijām, kas tādējādi var turpināt darboties krīzes laikā. |
| --- | --- |

(71)

Dalībvalstīm un to kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai brīvi noteikt piemērojamos samazināšanas pasākumus un darbības, kas atbilst nebūtiskam patēriņam, piemēram, āra apsildes, dzīvojamo ēku peldbaseinu apsildes un citu papildu dzīvojamo telpu apsildes vajadzībām. Ja dalībvalstīm ir iespēja ierobežot nebūtisku patēriņu, tām būtu jāspēj stiprināt aizsardzības pasākumus un nodrošināt, ka gāze tiek piegādāta citām būtiskām nozarēm, pakalpojumiem un industrijām, kas tādējādi var turpināt darboties krīzes laikā.

| (72) | Visiem pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt aizsargājamo lietotāju nebūtisko patēriņu, vajadzētu būt nepieciešamiem un samērīgiem, piemērojamiem jo īpaši situācijās, kad ir izsludināta krīze, ievērojot Regulas (ES) 2017/1938 11. panta 1. punktu un 12. pantu, vai Savienības trauksme, ievērojot Regulu (ES) 2022/1369. Neraugoties uz nebūtiska patēriņa mazināšanas pasākumu piemērošanu, aizsargājamajiem lietotājiem arī turpmāk vajadzētu būt aizsargātiem pret atslēgšanu. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka šādi pasākumi neierobežo vajadzīgo aizsardzību mazaizsargātiem lietotājiem, kuru pašreizējais patēriņš būtu jāuzskata par būtisku, neskarot piegāžu pārtraukumu tehnisku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(72)

Visiem pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt aizsargājamo lietotāju nebūtisko patēriņu, vajadzētu būt nepieciešamiem un samērīgiem, piemērojamiem jo īpaši situācijās, kad ir izsludināta krīze, ievērojot Regulas (ES) 2017/1938 11. panta 1. punktu un 12. pantu, vai Savienības trauksme, ievērojot Regulu (ES) 2022/1369. Neraugoties uz nebūtiska patēriņa mazināšanas pasākumu piemērošanu, aizsargājamajiem lietotājiem arī turpmāk vajadzētu būt aizsargātiem pret atslēgšanu. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka šādi pasākumi neierobežo vajadzīgo aizsardzību mazaizsargātiem lietotājiem, kuru pašreizējais patēriņš būtu jāuzskata par būtisku, neskarot piegāžu pārtraukumu tehnisku iemeslu dēļ.

| (73) | Dalībvalstis var brīvi lemt, vai un kā nošķirt aizsargājamu lietotāju būtisko un nebūtisko patēriņu. Dalībvalstij, kas pieprasa solidaritātes pasākumus un nolemj šādu nošķīrumu nenoteikt, nebūtu jāpierāda, ka nebūtisko patēriņu varēja samazināt pirms solidaritātes pieprasīšanas. Dalībvalstij, kas nodrošina solidaritāti, nevajadzētu būt pienākumam nošķirt būtiskus un nebūtiskus lietotājus, lai noteiktu solidaritātes pasākumiem pieejamo gāzes apjomu. |
| --- | --- |

(73)

Dalībvalstis var brīvi lemt, vai un kā nošķirt aizsargājamu lietotāju būtisko un nebūtisko patēriņu. Dalībvalstij, kas pieprasa solidaritātes pasākumus un nolemj šādu nošķīrumu nenoteikt, nebūtu jāpierāda, ka nebūtisko patēriņu varēja samazināt pirms solidaritātes pieprasīšanas. Dalībvalstij, kas nodrošina solidaritāti, nevajadzētu būt pienākumam nošķirt būtiskus un nebūtiskus lietotājus, lai noteiktu solidaritātes pasākumiem pieejamo gāzes apjomu.

| (74) | Ārkārtas gadījumā dalībvalstīm, kā arī Savienībai būtu jānodrošina gāzes plūsma iekšējā tirgū. Tas nozīmē, ka valsts līmenī veiktiem pasākumiem nevajadzētu radīt piegādes drošības problēmas citā dalībvalstī, savukārt piekļuvei pārrobežu infrastruktūrai jebkurā laikā pastāvīgi vajadzētu būt drošai un tehniski iespējamai. Pašreizējais tiesiskais regulējums neparedz procesu, kā efektīvi atrisināt divu dalībvalstu konfliktus par pasākumiem, kuri negatīvi ietekmē pārrobežu plūsmas. Tā kā Savienības gāzes un elektroenerģijas tīkli ir starpsavienoti, tas varētu ne tikai radīt nopietnas piegādes drošības problēmas, bet arī vājināt Savienības vienotību attiecībā pret trešām valstīm. Atkāpjoties no Regulas (ES) 2017/1938 12. panta 6. punkta, tāpēc būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras veiktos valsts pasākumus izvērtēt un vajadzības gadījumā strīdu saprātīgā termiņā izšķirt. Šajā nolūkā Komisijai vajadzētu būt iespējai pieprasīt šādus nacionālus pasākumus modificēt, ja tā konstatē draudus gāzes piegādes drošībai citās dalībvalstīs vai Savienībā. Ņemot vērā pašreizējās enerģētiskās krīzes ārkārtējo raksturu, Komisijas lēmums būtu jāizpilda bez vilcināšanās, kas varētu kavēt Savienības apgādi ar gāzi. Tāpēc, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību, uz šīs regulas piemērošanas laiku būtu jāaptur saskaņošanas procedūras. |
| --- | --- |

(74)

Ārkārtas gadījumā dalībvalstīm, kā arī Savienībai būtu jānodrošina gāzes plūsma iekšējā tirgū. Tas nozīmē, ka valsts līmenī veiktiem pasākumiem nevajadzētu radīt piegādes drošības problēmas citā dalībvalstī, savukārt piekļuvei pārrobežu infrastruktūrai jebkurā laikā pastāvīgi vajadzētu būt drošai un tehniski iespējamai. Pašreizējais tiesiskais regulējums neparedz procesu, kā efektīvi atrisināt divu dalībvalstu konfliktus par pasākumiem, kuri negatīvi ietekmē pārrobežu plūsmas. Tā kā Savienības gāzes un elektroenerģijas tīkli ir starpsavienoti, tas varētu ne tikai radīt nopietnas piegādes drošības problēmas, bet arī vājināt Savienības vienotību attiecībā pret trešām valstīm. Atkāpjoties no Regulas (ES) 2017/1938 12. panta 6. punkta, tāpēc būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras veiktos valsts pasākumus izvērtēt un vajadzības gadījumā strīdu saprātīgā termiņā izšķirt. Šajā nolūkā Komisijai vajadzētu būt iespējai pieprasīt šādus nacionālus pasākumus modificēt, ja tā konstatē draudus gāzes piegādes drošībai citās dalībvalstīs vai Savienībā. Ņemot vērā pašreizējās enerģētiskās krīzes ārkārtējo raksturu, Komisijas lēmums būtu jāizpilda bez vilcināšanās, kas varētu kavēt Savienības apgādi ar gāzi. Tāpēc, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību, uz šīs regulas piemērošanas laiku būtu jāaptur saskaņošanas procedūras.

| (75) | Enerģētiskās solidaritātes princips ir vispārējs Savienības tiesību princips (13), kas attiecas uz visām dalībvalstīm, nevis tikai kaimiņos esošajām dalībvalstīm. Turklāt, lai solidaritātes garā garantētu gāzes piegādes drošību, ir svarīgi efektīvi izmantot pašreizējo infrastruktūru, arī pārrobežu pārvades jaudu un LNG kompleksus. Laikā, kad ir gāzes piegādes traucējumi Savienības, reģiona vai valsts līmenī un notiek vērā ņemama pāreja no cauruļvadu gāzes uz LNG, dalībvalstīm smagas krīzes situācijā vajadzētu būt iespējai ne vien izmantot kaimiņos esošu cauruļvadu piegādes iespējas, bet arī saņemt piegādes no valstīm, kam ir LNG kompleksi. Dažām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai nodrošināt solidaritāti citām dalībvalstīm, pat ja tās nav tieši savienotas ar gāzes cauruļvadu vai caur trešo valsti vai citām dalībvalstīm, ar noteikumu, ka dalībvalsts, kura pieprasa solidaritāti, ir izsmēlusi visus savā ārkārtas rīcības plānā paredzētos tirgus pasākumus, tostarp LNG iepirkumus pasaules tirgū. Tāpēc ir lietderīgi pienākumu nodrošināt solidaritāti attiecināt arī uz dalībvalstīm, kam nav savienojumu, bet ir LNG kompleksi, ņemot vērā atšķirības starp cauruļvadu gāzi un LNG tirgiem un infrastruktūru, ieskaitot LNG kuģus un tankkuģus, kad tiek noteikti pienākumi operatoriem, un ņemot vērā izpildes nodrošināšanas pilnvaru trūkumu attiecībā uz LNG aktīviem, piemēram, LNG tankkuģiem, un tostarp iespējas veikt dabasgāzes un LNG mijmaiņu, ja tās dalībvalsts teritorijā, kura nodrošina solidaritāti, nav gāzes šķidrināšanas iekārtas. |
| --- | --- |

(75)

Enerģētiskās solidaritātes princips ir vispārējs Savienības tiesību princips (13), kas attiecas uz visām dalībvalstīm, nevis tikai kaimiņos esošajām dalībvalstīm. Turklāt, lai solidaritātes garā garantētu gāzes piegādes drošību, ir svarīgi efektīvi izmantot pašreizējo infrastruktūru, arī pārrobežu pārvades jaudu un LNG kompleksus. Laikā, kad ir gāzes piegādes traucējumi Savienības, reģiona vai valsts līmenī un notiek vērā ņemama pāreja no cauruļvadu gāzes uz LNG, dalībvalstīm smagas krīzes situācijā vajadzētu būt iespējai ne vien izmantot kaimiņos esošu cauruļvadu piegādes iespējas, bet arī saņemt piegādes no valstīm, kam ir LNG kompleksi. Dažām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai nodrošināt solidaritāti citām dalībvalstīm, pat ja tās nav tieši savienotas ar gāzes cauruļvadu vai caur trešo valsti vai citām dalībvalstīm, ar noteikumu, ka dalībvalsts, kura pieprasa solidaritāti, ir izsmēlusi visus savā ārkārtas rīcības plānā paredzētos tirgus pasākumus, tostarp LNG iepirkumus pasaules tirgū. Tāpēc ir lietderīgi pienākumu nodrošināt solidaritāti attiecināt arī uz dalībvalstīm, kam nav savienojumu, bet ir LNG kompleksi, ņemot vērā atšķirības starp cauruļvadu gāzi un LNG tirgiem un infrastruktūru, ieskaitot LNG kuģus un tankkuģus, kad tiek noteikti pienākumi operatoriem, un ņemot vērā izpildes nodrošināšanas pilnvaru trūkumu attiecībā uz LNG aktīviem, piemēram, LNG tankkuģiem, un tostarp iespējas veikt dabasgāzes un LNG mijmaiņu, ja tās dalībvalsts teritorijā, kura nodrošina solidaritāti, nav gāzes šķidrināšanas iekārtas.

| (76) | Kad dalībvalsts, kurai ir LNG kompleksi, nodrošina solidaritāti citai dalībvalstij, tā nebūtu jāuzskata par atbildīgu par nepietiekamām caurlaides spējām vai citām iespējamām problēmām, kuras var rasties ārpus tās teritorijas vai kuras rodas no tā, ka trūkst izpildes pilnvaru attiecībā uz LNG kuģiem un tankkuģiem, kas pieder trešās valsts operatoram, ja šādas nepietiekamas caurlaides spējas vai citas problēmas ietekmē faktisko gāzes plūsmu un galu galā liedz vajadzīgajam gāzes daudzumam sasniegt dalībvalsti, kas pieprasījusi solidaritāti. Ja dalībvalstij, kas nodrošina solidaritāti, nav izpildes pilnvaru, tai nevajadzētu būt atbildīgai par to, ka nav notikusi LNG kravas mijmaiņa, to apmainot ar dabasgāzi. |
| --- | --- |

(76)

Kad dalībvalsts, kurai ir LNG kompleksi, nodrošina solidaritāti citai dalībvalstij, tā nebūtu jāuzskata par atbildīgu par nepietiekamām caurlaides spējām vai citām iespējamām problēmām, kuras var rasties ārpus tās teritorijas vai kuras rodas no tā, ka trūkst izpildes pilnvaru attiecībā uz LNG kuģiem un tankkuģiem, kas pieder trešās valsts operatoram, ja šādas nepietiekamas caurlaides spējas vai citas problēmas ietekmē faktisko gāzes plūsmu un galu galā liedz vajadzīgajam gāzes daudzumam sasniegt dalībvalsti, kas pieprasījusi solidaritāti. Ja dalībvalstij, kas nodrošina solidaritāti, nav izpildes pilnvaru, tai nevajadzētu būt atbildīgai par to, ka nav notikusi LNG kravas mijmaiņa, to apmainot ar dabasgāzi.

| (77) | Īstenojot enerģētiskās solidaritātes principu, ar Regulu (ES) 2017/1938 tika ieviests solidaritātes mehānisms, kura mērķis ir stiprināt dalībvalstu sadarbību un savstarpējo uzticēšanos smagas krīzes gadījumā. Lai sekmētu solidaritātes mehānisma īstenošanu, dalībvalstīm divpusējās vienošanās kārtībā ir pienākums vienoties par vairākiem tehniskiem, juridiskiem un finansiāliem jautājumiem, ievērojot Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

(77)

Īstenojot enerģētiskās solidaritātes principu, ar Regulu (ES) 2017/1938 tika ieviests solidaritātes mehānisms, kura mērķis ir stiprināt dalībvalstu sadarbību un savstarpējo uzticēšanos smagas krīzes gadījumā. Lai sekmētu solidaritātes mehānisma īstenošanu, dalībvalstīm divpusējās vienošanās kārtībā ir pienākums vienoties par vairākiem tehniskiem, juridiskiem un finansiāliem jautājumiem, ievērojot Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 10. punktu.

| (78) | Neraugoties uz juridisko pienākumu līdz 2018. gada 1. decembrim noslēgt divpusējas vienošanās par solidaritātes pasākumiem , līdz galam noslēgtas ir tikai dažas šādas vienošanās, un līdz ar to ir apdraudēts juridiskais pienākums sniegt solidaritātes atbalstu ārkārtas situācijā. Komisijas priekšlikumā regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu bija iekļauts pirmais solidaritātes nolīguma veidnes paraugs. Tomēr, tā kā minētā veidne tika izstrādāta pirms Krievijas Federācijas iebrukuma Ukrainā, tad, ņemot vērā pašreizējo situāciju, kad valda ārkārtējs gāzes trūkums un cenas strauji kāpj, un to, ka ir steidzami vajadzīgi pagaidu standarta noteikumi jau nākamajai ziemai, ir lietderīgi izveidot pagaidu standarta noteikumu satvaru, lai, atkāpjoties no Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 1. un 2. punkta, nodrošinātu nepieciešamos solidaritātes pasākumus, kas ir iedarbīgi un ātri īstenojami, nav atkarīgi no ilgām divpusējām sarunām un ir pielāgoti pašreizējai situācijai, ko raksturo pārmērīgi augstas un ļoti svārstīgas gāzes cenas. Jo īpaši būtu jāievieš skaidrāki standarta noteikumi par nodrošinātās gāzes izmaksu kompensēšanu un, dalībvalstīm savstarpēji solidarizējoties, par tādu iespējamu papildu izmaksu ierobežošanu, kuru segšanu var prasīt dalībvalsts, kas nodrošina solidaritāti. Būtu jāturpina piemērot noteikumus par solidaritātes pasākumiem, ievērojot Regulas (ES) 2017/1938 13. pantu, ja vien nav skaidri noteikts citādi. |
| --- | --- |

(78)

Neraugoties uz juridisko pienākumu līdz 2018. gada 1. decembrim noslēgt divpusējas vienošanās par solidaritātes pasākumiem , līdz galam noslēgtas ir tikai dažas šādas vienošanās, un līdz ar to ir apdraudēts juridiskais pienākums sniegt solidaritātes atbalstu ārkārtas situācijā. Komisijas priekšlikumā regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu bija iekļauts pirmais solidaritātes nolīguma veidnes paraugs. Tomēr, tā kā minētā veidne tika izstrādāta pirms Krievijas Federācijas iebrukuma Ukrainā, tad, ņemot vērā pašreizējo situāciju, kad valda ārkārtējs gāzes trūkums un cenas strauji kāpj, un to, ka ir steidzami vajadzīgi pagaidu standarta noteikumi jau nākamajai ziemai, ir lietderīgi izveidot pagaidu standarta noteikumu satvaru, lai, atkāpjoties no Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 1. un 2. punkta, nodrošinātu nepieciešamos solidaritātes pasākumus, kas ir iedarbīgi un ātri īstenojami, nav atkarīgi no ilgām divpusējām sarunām un ir pielāgoti pašreizējai situācijai, ko raksturo pārmērīgi augstas un ļoti svārstīgas gāzes cenas. Jo īpaši būtu jāievieš skaidrāki standarta noteikumi par nodrošinātās gāzes izmaksu kompensēšanu un, dalībvalstīm savstarpēji solidarizējoties, par tādu iespējamu papildu izmaksu ierobežošanu, kuru segšanu var prasīt dalībvalsts, kas nodrošina solidaritāti. Būtu jāturpina piemērot noteikumus par solidaritātes pasākumiem, ievērojot Regulas (ES) 2017/1938 13. pantu, ja vien nav skaidri noteikts citādi.

| (79) | Solidaritāte principā būtu jānodrošina par taisnīgu kompensāciju, ko tieši maksātu dalībvalsts, kura pieprasa solidaritāti, vai tās deleģētās vienības. Kompensācijai būtu jāsedz gāzes cena, faktiskās vai iespējamās glabāšanas izmaksas, pārrobežu transportēšanas izmaksas un saistītās izmaksas. Kompensācijai vajadzētu būt taisnīgai gan attiecībā uz dalībvalstīm, kuras pieprasa solidaritāti, gan dalībvalstīm, kuras nodrošina solidaritāti. |
| --- | --- |

(79)

Solidaritāte principā būtu jānodrošina par taisnīgu kompensāciju, ko tieši maksātu dalībvalsts, kura pieprasa solidaritāti, vai tās deleģētās vienības. Kompensācijai būtu jāsedz gāzes cena, faktiskās vai iespējamās glabāšanas izmaksas, pārrobežu transportēšanas izmaksas un saistītās izmaksas. Kompensācijai vajadzētu būt taisnīgai gan attiecībā uz dalībvalstīm, kuras pieprasa solidaritāti, gan dalībvalstīm, kuras nodrošina solidaritāti.

| (80) | Pašreizējās krīzes dēļ cenu līmeņi un regulārie straujie cenu kāpumi ir daudz lielāki nekā tas, ko saistībā ar iespējamas piegādes krīzes situāciju paredzēja, kad tika pieņemta Regula (ES) 2017/1938. Tāpēc, nosakot kompensācijas summu dalībvalstīm, kuras nodrošina solidaritāti, būtu jāņem vērā gāzes tirgum patlaban raksturīgais tekošās dienas cenu svārstīgums pašreizējās gāzes krīzes dēļ. Pamatojoties uz solidaritāti un lai izvairītos no cenu noteikšanas ārkārtējos tirgus apstākļos, būtu problemātiski solidaritātes pasākuma standarta cenai par pamatu ņemt svārstīgo tekošās dienas tirgus cenu. Gāzes cenai būtu jāatspoguļo vidējā nākamās dienas tirgus cena dienā pirms solidaritātes pieprasījuma dalībvalstī, kura nodrošina solidaritāti. Ņemot to vērā, kompensācija joprojām ir balstīta uz “tirgus cenu”, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2018/177 (14). Vidējā nākamās dienas tirgus cena ir mazāk atkarīga no svārstīguma un ļoti augstām tūlītējām cenām krīzes situācijās, tāpēc ierobežo jebkādus nevēlamus stimulus. |
| --- | --- |

(80)

Pašreizējās krīzes dēļ cenu līmeņi un regulārie straujie cenu kāpumi ir daudz lielāki nekā tas, ko saistībā ar iespējamas piegādes krīzes situāciju paredzēja, kad tika pieņemta Regula (ES) 2017/1938. Tāpēc, nosakot kompensācijas summu dalībvalstīm, kuras nodrošina solidaritāti, būtu jāņem vērā gāzes tirgum patlaban raksturīgais tekošās dienas cenu svārstīgums pašreizējās gāzes krīzes dēļ. Pamatojoties uz solidaritāti un lai izvairītos no cenu noteikšanas ārkārtējos tirgus apstākļos, būtu problemātiski solidaritātes pasākuma standarta cenai par pamatu ņemt svārstīgo tekošās dienas tirgus cenu. Gāzes cenai būtu jāatspoguļo vidējā nākamās dienas tirgus cena dienā pirms solidaritātes pieprasījuma dalībvalstī, kura nodrošina solidaritāti. Ņemot to vērā, kompensācija joprojām ir balstīta uz “tirgus cenu”, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2018/177 (14). Vidējā nākamās dienas tirgus cena ir mazāk atkarīga no svārstīguma un ļoti augstām tūlītējām cenām krīzes situācijās, tāpēc ierobežo jebkādus nevēlamus stimulus.

| (81) | Kā uzsvērts Ieteikumā (ES) 2018/177, izmaksas par kaitējumu ierobežojumiem pakļautai nozarei kompensācijā ietveramas tikai tad, ja tās nav atspoguļotas gāzes cenā, kas jāmaksā dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, un dalībvalstij, kas pieprasījusi solidaritāti, par vienām un tām pašām izmaksām kompensāciju nevajadzētu maksāt divreiz. Ņemot vērā ārkārtējos apstākļus, kad gāzes cenas ir sasniegušas vēl nepieredzētu līmeni, nebūtu dalībvalstij, kas saņem solidāru palīdzību, automātiski jāuzliek pienākums pilnībā segt citas izmaksas, piemēram, zaudējumus vai izmaksas par tiesvedību dalībvalstī, kura nodrošina solidaritāti, ja vien solidaritātes nolīgumā nav panākta vienošanās par citu risinājumu. Pieredze liecina, ka viens no galvenajiem šķēršļiem solidaritātes nolīgumu noslēgšanai ir saņēmējas dalībvalsts pienākums uzņemties pilnu finansiālo risku attiecībā uz visām tiešajām vai netiešajām kompensācijas izmaksām, kuras, iespējams, var izrietēt no solidaritātes pasākumu nodrošināšanas. Tāpēc standarta noteikumos par solidaritātes nolīgumiem neierobežoto atbildību vajadzētu mīkstināt, lai pēc iespējas drīz varētu noslēgt vēl nenoslēgtos nolīgumus, jo minētie nolīgumi ir Regulas (ES) 2017/1938 stūrakmens un atspoguļo Savienības solidaritātes principu enerģētikas jomā. Ja vien kompensācija par netiešajām izmaksām nepārsniedz 100 % no gāzes cenas, ir pamatota un to nesedz gāzes cena, minētās izmaksas būtu jāsedz saņēmējai dalībvalstij.
  Tomēr, ja pieprasītās izmaksas pārsniedz 100 % no gāzes cenas, Komisijai pēc apspriešanās ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm vajadzētu noteikt taisnīgu izmaksu kompensāciju, tāpēc tai vajadzētu būt iespējai pārbaudīt, vai izmaksu kompensācijas ierobežojums ir piemērots. Tāpēc Komisijai vajadzētu spēt atsevišķos gadījumos atļaut atšķirīgu kompensāciju, nekā to, kas izklāstīta Regulā (ES) 2017/1938, ņemot vērā attiecīgā gadījuma konkrētos apstākļus, tostarp gāzes taupīšanas un gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumus, un solidaritātes principu enerģētikas jomā. Savā novērtējumā Komisijai būtu jāpievērš pienācīga uzmanība, lai gāzes patērētāju ierobežošana vai atslēgšana neradītu pārmērīgas netiešās izmaksas. |
| --- | --- |

(81)

Kā uzsvērts Ieteikumā (ES) 2018/177, izmaksas par kaitējumu ierobežojumiem pakļautai nozarei kompensācijā ietveramas tikai tad, ja tās nav atspoguļotas gāzes cenā, kas jāmaksā dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, un dalībvalstij, kas pieprasījusi solidaritāti, par vienām un tām pašām izmaksām kompensāciju nevajadzētu maksāt divreiz. Ņemot vērā ārkārtējos apstākļus, kad gāzes cenas ir sasniegušas vēl nepieredzētu līmeni, nebūtu dalībvalstij, kas saņem solidāru palīdzību, automātiski jāuzliek pienākums pilnībā segt citas izmaksas, piemēram, zaudējumus vai izmaksas par tiesvedību dalībvalstī, kura nodrošina solidaritāti, ja vien solidaritātes nolīgumā nav panākta vienošanās par citu risinājumu. Pieredze liecina, ka viens no galvenajiem šķēršļiem solidaritātes nolīgumu noslēgšanai ir saņēmējas dalībvalsts pienākums uzņemties pilnu finansiālo risku attiecībā uz visām tiešajām vai netiešajām kompensācijas izmaksām, kuras, iespējams, var izrietēt no solidaritātes pasākumu nodrošināšanas. Tāpēc standarta noteikumos par solidaritātes nolīgumiem neierobežoto atbildību vajadzētu mīkstināt, lai pēc iespējas drīz varētu noslēgt vēl nenoslēgtos nolīgumus, jo minētie nolīgumi ir Regulas (ES) 2017/1938 stūrakmens un atspoguļo Savienības solidaritātes principu enerģētikas jomā. Ja vien kompensācija par netiešajām izmaksām nepārsniedz 100 % no gāzes cenas, ir pamatota un to nesedz gāzes cena, minētās izmaksas būtu jāsedz saņēmējai dalībvalstij.

Tomēr, ja pieprasītās izmaksas pārsniedz 100 % no gāzes cenas, Komisijai pēc apspriešanās ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm vajadzētu noteikt taisnīgu izmaksu kompensāciju, tāpēc tai vajadzētu būt iespējai pārbaudīt, vai izmaksu kompensācijas ierobežojums ir piemērots. Tāpēc Komisijai vajadzētu spēt atsevišķos gadījumos atļaut atšķirīgu kompensāciju, nekā to, kas izklāstīta Regulā (ES) 2017/1938, ņemot vērā attiecīgā gadījuma konkrētos apstākļus, tostarp gāzes taupīšanas un gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumus, un solidaritātes principu enerģētikas jomā. Savā novērtējumā Komisijai būtu jāpievērš pienācīga uzmanība, lai gāzes patērētāju ierobežošana vai atslēgšana neradītu pārmērīgas netiešās izmaksas.

| (82) | Šīs regulas noteikumi, kas attiecas uz kompensācijas izmaksu par solidaritātes pasākumiem starp dalībvalstīm, neskar tos principus par kaitējuma kompensēšanu, kuri paredzēti valsts konstitucionālajās tiesībās. |
| --- | --- |

(82)

Šīs regulas noteikumi, kas attiecas uz kompensācijas izmaksu par solidaritātes pasākumiem starp dalībvalstīm, neskar tos principus par kaitējuma kompensēšanu, kuri paredzēti valsts konstitucionālajās tiesībās.

| (83) | Vienošanos par solidaritātes pasākumiem noslēgšana ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, kā prasīts, ievērojot Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 10. punktu, ir piemērotākais instruments, kā īstenot pienākumu nodrošināt solidaritātes pasākumus, ievērojot minētās regulas 13. panta 1. un 2. punktu. Tāpēc būtu jāļauj dalībvalstīm atkāpties no šajā regulā izklāstītajiem standarta kompensācijas noteikumiem, ja tās vienojas par citiem solidaritātes nolīgumā paredzētiem noteikumiem. Dalībvalstīm būtu jo īpaši jāpaliek iespējai divpusēji vienoties par papildu kompensāciju, kas sedz citas izmaksas, piemēram, visas izmaksas, kas radušās sakarā ar pienākumu maksāt kompensāciju dalībvalstī, kura nodrošina solidaritāti, arī par kaitējumu ierobežojumiem pakļautai nozarei. Divpusējos solidaritātes nolīgumos šādas izmaksas kompensācijā var ietvert, ja valsts tiesiskajā regulējumā ir paredzēts pienākums maksāt par kaitējumu ierobežojumiem pakļautai nozarei, tostarp – papildus gāzes cenai – kompensāciju par ekonomisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(83)

Vienošanos par solidaritātes pasākumiem noslēgšana ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, kā prasīts, ievērojot Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 10. punktu, ir piemērotākais instruments, kā īstenot pienākumu nodrošināt solidaritātes pasākumus, ievērojot minētās regulas 13. panta 1. un 2. punktu. Tāpēc būtu jāļauj dalībvalstīm atkāpties no šajā regulā izklāstītajiem standarta kompensācijas noteikumiem, ja tās vienojas par citiem solidaritātes nolīgumā paredzētiem noteikumiem. Dalībvalstīm būtu jo īpaši jāpaliek iespējai divpusēji vienoties par papildu kompensāciju, kas sedz citas izmaksas, piemēram, visas izmaksas, kas radušās sakarā ar pienākumu maksāt kompensāciju dalībvalstī, kura nodrošina solidaritāti, arī par kaitējumu ierobežojumiem pakļautai nozarei. Divpusējos solidaritātes nolīgumos šādas izmaksas kompensācijā var ietvert, ja valsts tiesiskajā regulējumā ir paredzēts pienākums maksāt par kaitējumu ierobežojumiem pakļautai nozarei, tostarp – papildus gāzes cenai – kompensāciju par ekonomisko kaitējumu.

| (84) | Standarta solidaritātes mehānismu, kas izmantojams, ja citu iespēju nav, būtu jāiedarbina tikai dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, ja tirgus nespēj piedāvāt nepieciešamos gāzes apjomus solidaritātē aizsargājamo lietotāju pieprasījuma apmierināšanai, tostarp LNG un apjomus, ko brīvprātīgi piedāvā neaizsargājamie lietotāji. Ievērojot Regulu (ES) 2017/1938, dalībvalstīm ir jābūt izsmēlušām visus pasākumus, kas paredzēti to ārkārtas rīcības plānos, tostarp piespiedu ierobežojumus līdz pat solidaritātē aizsargājamu lietotāju līmenim. |
| --- | --- |

(84)

Standarta solidaritātes mehānismu, kas izmantojams, ja citu iespēju nav, būtu jāiedarbina tikai dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, ja tirgus nespēj piedāvāt nepieciešamos gāzes apjomus solidaritātē aizsargājamo lietotāju pieprasījuma apmierināšanai, tostarp LNG un apjomus, ko brīvprātīgi piedāvā neaizsargājamie lietotāji. Ievērojot Regulu (ES) 2017/1938, dalībvalstīm ir jābūt izsmēlušām visus pasākumus, kas paredzēti to ārkārtas rīcības plānos, tostarp piespiedu ierobežojumus līdz pat solidaritātē aizsargājamu lietotāju līmenim.

| (85) | Solidaritātes mehānisma iespējamās aktivizēšanas steidzamība un sekas nozīmē, ka būtu vajadzīga cieša sadarbība starp iesaistītajām dalībvalstīm, Komisiju un kompetentajiem krīzes pārvaldītājiem, ko dalībvalstis izraudzījušās saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1938 10. panta 1. punkta g) apakšpunktu. Tāpēc pieprasījums būtu savlaicīgi jāpaziņo visām pusēm, un tajā kā minimums būtu jāiekļauj elementi, kas dalībvalstīm, kuras nodrošina solidaritāti, vajadzīgi, lai nekavējoties sniegtu atbildi. Dalībvalstu, kuras nodrošina solidaritāti, atbildē būtu jāiekļauj informācija par gāzes apjomu, ko varētu piegādāt dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, arī informācija par apjomiem, kurus varētu atbrīvot, ja tiktu piemēroti ārpustirgus pasākumi. Dalībvalstis var vienoties par papildu tehniskiem un koordinācijas pasākumiem, kuri atvieglotu savlaicīgu reaģēšanu uz solidaritātes pieprasījumu. Nodrošinot solidaritāti, dalībvalstīm un to kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina tīkla ekspluatācijas drošums un uzticamība. |
| --- | --- |

(85)

Solidaritātes mehānisma iespējamās aktivizēšanas steidzamība un sekas nozīmē, ka būtu vajadzīga cieša sadarbība starp iesaistītajām dalībvalstīm, Komisiju un kompetentajiem krīzes pārvaldītājiem, ko dalībvalstis izraudzījušās saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1938 10. panta 1. punkta g) apakšpunktu. Tāpēc pieprasījums būtu savlaicīgi jāpaziņo visām pusēm, un tajā kā minimums būtu jāiekļauj elementi, kas dalībvalstīm, kuras nodrošina solidaritāti, vajadzīgi, lai nekavējoties sniegtu atbildi. Dalībvalstu, kuras nodrošina solidaritāti, atbildē būtu jāiekļauj informācija par gāzes apjomu, ko varētu piegādāt dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, arī informācija par apjomiem, kurus varētu atbrīvot, ja tiktu piemēroti ārpustirgus pasākumi. Dalībvalstis var vienoties par papildu tehniskiem un koordinācijas pasākumiem, kuri atvieglotu savlaicīgu reaģēšanu uz solidaritātes pieprasījumu. Nodrošinot solidaritāti, dalībvalstīm un to kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina tīkla ekspluatācijas drošums un uzticamība.

| (86) | Dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, vajadzētu būt iespējai saņemt solidaritāti no vairākām dalībvalstīm. Standarta solidaritātes mehānisms būtu izmantojams š tikai tad, ja dalībvalsts, kuras nodrošina solidaritāti, ar dalībvalsti, kuras pieprasa solidaritāti, nav noslēgusi nekādu divpusēju vienošanos. Ja starp dalībvalsti, kura pieprasa solidaritāti, un dalībvalsti, kura nodrošina solidaritāti, ir noslēgta divpusēja vienošanās, minētajam nolīgumam būtu jāprevalē un tas starp tām būtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(86)

Dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, vajadzētu būt iespējai saņemt solidaritāti no vairākām dalībvalstīm. Standarta solidaritātes mehānisms būtu izmantojams š tikai tad, ja dalībvalsts, kuras nodrošina solidaritāti, ar dalībvalsti, kuras pieprasa solidaritāti, nav noslēgusi nekādu divpusēju vienošanos. Ja starp dalībvalsti, kura pieprasa solidaritāti, un dalībvalsti, kura nodrošina solidaritāti, ir noslēgta divpusēja vienošanās, minētajam nolīgumam būtu jāprevalē un tas starp tām būtu jāpiemēro.

| (87) | Komisijai vajadzētu būt iespējai uzraudzīt standarta solidaritātes mehānisma piemērošanu, un, ja to uzskata par nepieciešamu, tai būtu jāspēj atvieglot solidaritātes pieprasījumu savietošanu. Šajā nolūkā Komisijai būtu jānodrošina interaktīva platforma, kas kalpotu par paraugu un dotu iespēju pastāvīgi un reāllaikā iesniegt solidaritātes pieprasījumus un tos sasaistīt ar attiecīgajiem pieejamajiem apjomiem. |
| --- | --- |

(87)

Komisijai vajadzētu būt iespējai uzraudzīt standarta solidaritātes mehānisma piemērošanu, un, ja to uzskata par nepieciešamu, tai būtu jāspēj atvieglot solidaritātes pieprasījumu savietošanu. Šajā nolūkā Komisijai būtu jānodrošina interaktīva platforma, kas kalpotu par paraugu un dotu iespēju pastāvīgi un reāllaikā iesniegt solidaritātes pieprasījumus un tos sasaistīt ar attiecīgajiem pieejamajiem apjomiem.

| (88) | Dalībvalstis un Enerģētikas kopienas līgumslēdzējas puses var arī noslēgt brīvprātīgas vienošanās par solidaritātes pasākumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(88)

Dalībvalstis un Enerģētikas kopienas līgumslēdzējas puses var arī noslēgt brīvprātīgas vienošanās par solidaritātes pasākumu piemērošanu.

| (89) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (15). |
| --- | --- |

(89)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (15).

| (90) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā izklāstīts minētajā pantā, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā izklāstīts minētajā pantā, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu nosaka pagaidu noteikumus par:

| a) | tāda pakalpojuma paātrinātu izveidi, kas uzņēmumiem, kuri iedibināti Savienībā, dod iespēju agregēt pieprasījumu un kopīgi iepirkt gāzi; |
| --- | --- |

a)

tāda pakalpojuma paātrinātu izveidi, kas uzņēmumiem, kuri iedibināti Savienībā, dod iespēju agregēt pieprasījumu un kopīgi iepirkt gāzi;

| b) | sekundārās jaudas rezervēšanas un LNG kompleksu un gāzes krātuvju pārredzamības platformu izveidi; un |
| --- | --- |

b)

sekundārās jaudas rezervēšanas un LNG kompleksu un gāzes krātuvju pārredzamības platformu izveidi; un

| c) | pārslodzes vadību gāzes pārvades tīklos. |
| --- | --- |

c)

pārslodzes vadību gāzes pārvades tīklos.

2.   Ar šo regulu ievieš pagaidu mehānismus, lai aizsargātu iedzīvotājus un ekonomiku pret pārmērīgi augstām cenām, izmantojot pagaidu tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu ārkārtīgām cenu svārstībām un ad hoc LNG cenas etalonu, ko izstrādās Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER).

3.   Ar šo regulu ievieš pagaidu pasākumus gadījumam, kad gāzes nozarē pastāv ārkārtas stāvoklis, lai gāzi taisnīgi sadalītu pāri robežām, aizsargātu gāzes piegādes kritiskākajiem lietotājiem un nodrošinātu, ka tiek veikti pārrobežu solidaritātes pasākumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “dabasgāzes uzņēmums” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic vismaz vienu no šīm funkcijām – ražo, pārvada, sadala, piegādā, iegādājas vai glabā dabasgāzi, tostarp sašķidrināto dabasgāzi (LNG), un kas atbild par komerciāliem, tehniskiem vai uzturēšanas uzdevumiem, kuri ir saistīti ar minētajām funkcijām, bet šo personu kategorijā neietilpst galalietotāji; |
| --- | --- |

1)

“dabasgāzes uzņēmums” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic vismaz vienu no šīm funkcijām – ražo, pārvada, sadala, piegādā, iegādājas vai glabā dabasgāzi, tostarp sašķidrināto dabasgāzi (LNG), un kas atbild par komerciāliem, tehniskiem vai uzturēšanas uzdevumiem, kuri ir saistīti ar minētajām funkcijām, bet šo personu kategorijā neietilpst galalietotāji;

LNG

| 2) | “LNG komplekss” ir terminālis, ko izmanto dabasgāzes šķidrināšanai vai LNG importēšanai, izkraušanai un regazifikācijai, un pie tā pieder palīgpakalpojumi un pagaidu uzglabāšana, kas vajadzīga regazifikācijai un tālākai piegādei uz pārvades sistēmu, bet tajā neietilpst tās LNG termināļu daļas, ko izmanto uzglabāšanai; |
| --- | --- |

2)

“LNG komplekss” ir terminālis, ko izmanto dabasgāzes šķidrināšanai vai LNG importēšanai, izkraušanai un regazifikācijai, un pie tā pieder palīgpakalpojumi un pagaidu uzglabāšana, kas vajadzīga regazifikācijai un tālākai piegādei uz pārvades sistēmu, bet tajā neietilpst tās LNG termināļu daļas, ko izmanto uzglabāšanai;

LNG

LNG

LNG

| 3) | “gāzes krātuve” ir komplekss, ko izmanto dabasgāzes uzglabāšanai un kas pieder dabasgāzes uzņēmumam vai ko tas ekspluatē; te ietilpst arī LNG kompleksu daļa, ko izmanto uzglabāšanai, izņemot daļu, ko izmanto ražošanas operācijām, un izņemot kompleksus, kuri paredzēti vienīgi pārvades sistēmu operatoriem, lai tie varētu pildīt savas funkcijas; |
| --- | --- |

3)

“gāzes krātuve” ir komplekss, ko izmanto dabasgāzes uzglabāšanai un kas pieder dabasgāzes uzņēmumam vai ko tas ekspluatē; te ietilpst arī LNG kompleksu daļa, ko izmanto uzglabāšanai, izņemot daļu, ko izmanto ražošanas operācijām, un izņemot kompleksus, kuri paredzēti vienīgi pārvades sistēmu operatoriem, lai tie varētu pildīt savas funkcijas;

LNG

| 4) | “pakalpojumu sniedzējs” ir Savienībā iedibināts uzņēmums, ar kuru Komisija iepirkuma procedūrā saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 ir noslēgusi līgumu par kopīgu iepirkumu organizēšanu un šīs regulas 7. pantā izklāstīto uzdevumu veikšanu; |
| --- | --- |

4)

“pakalpojumu sniedzējs” ir Savienībā iedibināts uzņēmums, ar kuru Komisija iepirkuma procedūrā saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 ir noslēgusi līgumu par kopīgu iepirkumu organizēšanu un šīs regulas 7. pantā izklāstīto uzdevumu veikšanu;

| 5) | “IT rīks” ir IT rīks, ar kura palīdzību pakalpojumu sniedzējs agregē dabasgāzes uzņēmumu un gāzi patērējošo uzņēmumu pieprasījumu un meklē dabasgāzes piegādātāju vai ražotāju piedāvājumus, kuri būtu savietojami ar minēto agregēto pieprasījumu; |
| --- | --- |

5)

“IT rīks” ir IT rīks, ar kura palīdzību pakalpojumu sniedzējs agregē dabasgāzes uzņēmumu un gāzi patērējošo uzņēmumu pieprasījumu un meklē dabasgāzes piegādātāju vai ražotāju piedāvājumus, kuri būtu savietojami ar minēto agregēto pieprasījumu;

| 6) | “LNG tirdzniecība” ir pirkšanas piedāvājumi, pārdošanas piedāvājumi vai darījumi, kuri attiecas uz LNG pirkšanu vai pārdošanu un






  a) | kuros norādīta piegāde Savienībā; |
| --- | --- | --- |

6)

“LNG tirdzniecība” ir pirkšanas piedāvājumi, pārdošanas piedāvājumi vai darījumi, kuri attiecas uz LNG pirkšanu vai pārdošanu un

LNG

LNG

a)

kuros norādīta piegāde Savienībā;

| b) | kuri noved pie piegādes Savienībā; vai |
| --- | --- |

b)

kuri noved pie piegādes Savienībā; vai

| c) | kuros viens darījuma partneris regazificē LNG kādā terminālī Savienībā; |
| --- | --- |

c)

kuros viens darījuma partneris regazificē LNG kādā terminālī Savienībā;

LNG

| 7) | “LNG tirgus dati” ir ieraksti par pirkšanas piedāvājumiem, pārdošanas piedāvājumiem vai darījumiem, kas attiecas uz LNG tirdzniecību, ar atbilstošu informāciju, kas norādīta 21. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

7)

“LNG tirgus dati” ir ieraksti par pirkšanas piedāvājumiem, pārdošanas piedāvājumiem vai darījumiem, kas attiecas uz LNG tirdzniecību, ar atbilstošu informāciju, kas norādīta 21. panta 1. punktā;

LNG

LNG

| 8) | “LNG tirgus dalībnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona – neatkarīgi no personas inkorporācijas vietas vai domicila –, kura iesaistās LNG tirdzniecībā; |
| --- | --- |

8)

“LNG tirgus dalībnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona – neatkarīgi no personas inkorporācijas vietas vai domicila –, kura iesaistās LNG tirdzniecībā;

LNG

LNG

| 9) | “LNG cenas novērtējums” ir ikdienējās atsauces cenas noteikšana LNG tirdzniecībai saskaņā ar ACER izstrādātu metodiku; |
| --- | --- |

9)

“LNG cenas novērtējums” ir ikdienējās atsauces cenas noteikšana LNG tirdzniecībai saskaņā ar ACER izstrādātu metodiku;

LNG

LNG

ACER

| 10) | “LNG cenas etalons” ir starpība, kas noteikta starp ikdienējo LNG cenas novērtējumu un TTF Gas Futures līguma ar tuvāko mēneša termiņu norēķinu cenu, ko ICE Endex Markets B.V. nosaka katru dienu; |
| --- | --- |

10)

“LNG cenas etalons” ir starpība, kas noteikta starp ikdienējo LNG cenas novērtējumu un TTF Gas Futures līguma ar tuvāko mēneša termiņu norēķinu cenu, ko ICE Endex Markets B.V. nosaka katru dienu;

LNG

LNG

TTF Gas Futures

ICE Endex Markets B.V.

| 11) | “tirdzniecības vieta” ir jebkura no šādām vietām:






  a) | “regulēts tirgus”, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

11)

“tirdzniecības vieta” ir jebkura no šādām vietām:

a)

“regulēts tirgus”, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21) apakšpunktā;

| b) | “daudzpusēja tirdzniecības sistēma”, kā definēta Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

“daudzpusēja tirdzniecības sistēma”, kā definēta Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22) apakšpunktā;

| c) | “organizēta tirdzniecības sistēma”, kā tā definēta Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 23) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

“organizēta tirdzniecības sistēma”, kā tā definēta Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 23) apakšpunktā;

| 12) | “enerģētikas preču atvasinātais instruments” ir preču atvasinātais instruments, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (16) 2. panta 1. punkta 30) apakšpunktā, kuru tirgo tirdzniecības vietā un kura pamatā ir elektroenerģija vai gāze, un kura termiņš nepārsniedz 12 mēnešus; |
| --- | --- |

12)

“enerģētikas preču atvasinātais instruments” ir preču atvasinātais instruments, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (16) 2. panta 1. punkta 30) apakšpunktā, kuru tirgo tirdzniecības vietā un kura pamatā ir elektroenerģija vai gāze, un kura termiņš nepārsniedz 12 mēnešus;

16

| 13) | “kompetentā iestāde”, ja vien nav noteikts citādi, ir kompetentā iestāde, kā tā definēta Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 26) apakšpunktā; |
| --- | --- |

13)

“kompetentā iestāde”, ja vien nav noteikts citādi, ir kompetentā iestāde, kā tā definēta Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 26) apakšpunktā;

| 14) | “elektroapgādes drošībai kritiskais gāzes apjoms” ir maksimālais gāzes patēriņš, kas elektroenerģijas nozarē vajadzīgs, lai nodrošinātu pietiekamību sliktākajā scenārijā, kas simulēts ziemas pietiekamības novērtējumā, ievērojot Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/941 (17) 9. pantu; |
| --- | --- |

14)

“elektroapgādes drošībai kritiskais gāzes apjoms” ir maksimālais gāzes patēriņš, kas elektroenerģijas nozarē vajadzīgs, lai nodrošinātu pietiekamību sliktākajā scenārijā, kas simulēts ziemas pietiekamības novērtējumā, ievērojot Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/941 (17) 9. pantu;

17

| 15) | “aizsargājams lietotājs” ir aizsargājams lietotājs, kā definēts Regulas (ES) 2017/1938 2. panta 5) punktā; |
| --- | --- |

15)

“aizsargājams lietotājs” ir aizsargājams lietotājs, kā definēts Regulas (ES) 2017/1938 2. panta 5) punktā;

| 16) | “solidaritātē aizsargājams lietotājs” ir solidaritātē aizsargājams lietotājs, kā definēts Regulas (ES) 2017/1938 2. panta 6) punktā. |
| --- | --- |

16)

“solidaritātē aizsargājams lietotājs” ir solidaritātē aizsargājams lietotājs, kā definēts Regulas (ES) 2017/1938 2. panta 6) punktā.

II NODAĻA

LABĀKA GĀZES IEPIRKUMU KOORDINĀCIJA

1. SADAĻA

Gāzes iepirkumu koordinēšana Savienībā

3. pants

Pārredzamība un informācijas apmaiņa

1.   Savienībā iedibināti dabasgāzes uzņēmumi vai gāzi patērējoši uzņēmumi vai dalībvalstu iestādes, kas iecerējuši izsludināt konkursu gāzes iepirkumam vai sākt sarunas ar dabasgāzes ražotājiem vai piegādātājiem no trešām valstīm par gāzes iepirkumu apjomā virs 5 TWh/gadā, vienīgi labākas koordinācijas nolūkos informē Komisiju un attiecīgā gadījumā to dalībvalsti, kurā ir iedibināti minētie uzņēmumi, par gāzes piegādes līguma vai saprašanās memoranda noslēgšanu vai par konkursa gāzes iepirkumam izsludināšanu.

Paziņojumu saskaņā ar šā panta pirmo daļu sniedz vismaz sešas nedēļas pirms paredzētās noslēgšanas vai izsludināšanas vai īsākā termiņā, ar noteikumu, ka sarunas tiek uzsāktas tuvāk līguma parakstīšanas datumam, bet ne vēlāk kā divas nedēļas pirms paredzētās noslēgšanas vai izsludināšanas. Minētajam paziņojumam pievieno vienīgi šādu pamatinformāciju:

| a) | līguma partnera vai partneru identitāte vai mērķis konkursam par gāzes iepirkumu; |
| --- | --- |

a)

līguma partnera vai partneru identitāte vai mērķis konkursam par gāzes iepirkumu;

| b) | attiecīgie apjomi; |
| --- | --- |

b)

attiecīgie apjomi;

| c) | attiecīgie datumi; un |
| --- | --- |

c)

attiecīgie datumi; un

| d) | attiecīgā gadījumā pakalpojumu sniedzējs, kas dalībvalsts vārdā organizē šādus iepirkumus vai konkursus. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā pakalpojumu sniedzējs, kas dalībvalsts vārdā organizē šādus iepirkumus vai konkursus.

2.   Ja Komisija uzskata, ka turpmāka koordinācija attiecībā uz Savienībā iedibinātu dabasgāzes uzņēmumu vai gāzi patērējošu uzņēmumu vai dalībvalstu iestāžu izsludinātu konkursu par gāzes iepirkumu vai plānotiem gāzes iepirkumiem varētu uzlabot kopīgā iepirkuma funkcionēšanu, vai ka konkursa par gāzes iepirkumu izsludināšana vai plānotie gāzes iepirkumi var negatīvi ietekmēt iekšējo tirgu, piegādes drošību vai enerģētisko solidaritāti, Komisija var Savienībā iedibinātiem dabasgāzes uzņēmumiem vai gāzi patērējošiem uzņēmumiem vai dalībvalstu iestādēm izdot ieteikumu apsvērt piemērotus pasākumus. Šādā gadījumā Komisija attiecīgā gadījumā informē to dalībvalsti, kurā uzņēmums ir iedibināts.

3.   Pirms 2. punktā izklāstīto ieteikumu izdošanas Komisija informē 4. pantā minēto Ad hoc koordinācijas padomi.

4.   Sniedzot informāciju Komisijai saskaņā ar 1. punktu, subjekti, kuri sniedz informāciju, var norādīt, vai kāda informācijas daļa – komerciāla vai cita informācija, kuras izpaušana varētu kaitēt iesaistīto pušu darbībām, – ir uzskatāma par konfidenciālu un vai sniegtajā informācijā var dalīties ar citām dalībvalstīm.

5.   Šajā pantā paredzētie lūgumi ievērot konfidencialitāti neierobežo pašas Komisijas piekļuvi konfidenciālajai informācijai. Komisija nodrošina, ka piekļuve konfidenciālajai informācijai ir stingri ierobežota, proti, piekļuvi piešķir tikai tiem Komisijas dienestiem, kuriem minētās informācijas pieejamība ir absolūti nepieciešama. Komisijas pārstāvji ar šādu informāciju rīkojas, ievērojot pienācīgu konfidencialitāti.

6.   Neskarot LESD 346. pantu, Komisija ar citām attiecīgajām iestādēm ar konfidenciālu informāciju apmainās tikai tad, ja šāda apmaiņa ir nepieciešama šīs regulas piemērošanai. Apmainās tikai ar to informāciju, kas ir relevanta un samērīga šādas apmaiņas nolūkam. Šādā informācijas apmaiņā saglabā minētās informācijas konfidencialitāti un aizsargā šīs regulas darbības jomā ietilpstošo subjektu drošību un komerciālās intereses un piemēro efektīvus instrumentus fiziskai datu aizsardzībai. Visi serveri un informācija fiziski atrodas un glabājas Savienības teritorijā.

4. pants

Ad hoc
  koordinācijas padome

1.   Lai atvieglotu pieprasījuma agregēšanas un kopīgu iepirkumu koordināciju, izveido Ad hoc koordinācijas padomi.

2.   Ad hoc koordinācijas padomi Komisija izveido sešu nedēļu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā. To veido pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un Komisijas. Pēc Komisijas uzaicinājuma Koordinācijas padomē visos savstarpēji svarīgos jautājumos var piedalīties Enerģētikas kopienas līgumslēdzēju pušu pārstāvji. Ad hoc koordinācijas padomi vada Komisija.

3.   Ad hoc koordinācijas padome viena mēneša laikā pēc tās izveidošanas ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem savu reglamentu.

4.   Komisija konsultējas ar Ad hoc koordinācijas padomi par ieteikuma projektu, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 3. panta 2. punktu, jo īpaši par to, vai attiecīgie gāzes iepirkumi vai konkurss par gāzes iepirkumu uzlabo piegādes drošību Savienībā un ir saderīgi ar enerģētiskās solidaritātes principu.

5.   Komisija arī informē Ad hoc koordinācijas padomi par to, kā uzņēmumu dalība pakalpojumu sniedzēja organizētajos kopīgajos iepirkumos ietekmē piegādes drošību Savienībā un attiecīgā gadījumā enerģētisko solidaritāti.

6.   Ja Ad hoc koordinācijas padomes locekļiem tiek nosūtīta konfidenciāla informācija saskaņā ar 3. panta 6. punktu, viņi ar šādu informāciju rīkojas, ievērojot pienācīgu konfidencialitāti. Apmainās tikai ar to informāciju, kas ir atbilstīga un samērīga šādas apmaiņas nolūkam.

2. SADAĻA

Pieprasījuma agregēšana un kopīgs iepirkums

5. pants

Pagaidu pakalpojumu līgums ar pakalpojumu sniedzēju

1.   Atkāpjoties no 176. panta Regulā (ES, Euratom) 2018/1046, Komisija, izmantojot iepirkuma procedūru saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046, slēdz līgumu par nepieciešamajiem pakalpojumiem ar Savienībā iedibinātu subjektu, kas darbojas kā pakalpojumu sniedzējs, kurš pilda šīs regulas 7. pantā izklāstītos uzdevumus.

2.   Pakalpojumu līgumā ar izraudzīto pakalpojumu sniedzēju nosaka īpašumtiesības uz pakalpojumu sniedzēja iegūto informāciju un paredz minētās informācijas iespējamo nodošanu Komisijai pēc tam, kad pakalpojumu līgums tiek izbeigts vai beidzas tā termiņš.

3.   Komisija pakalpojumu līgumā nosaka praktiskos pakalpojumu sniedzēja darbības aspektus, tostarp IT rīka izmantošanas kārtību, drošības pasākumus, valūtu vai valūtas, maksājumu režīmu un saistības.

4.   Pakalpojumu līgumā ar pakalpojumu sniedzēju paredz, ka Komisijai ir tiesības pakalpojumu sniedzēju uzraudzīt un auditēt. Šajā nolūkā Komisijai ir pilnīga piekļuve pakalpojumu sniedzēja rīcībā esošajai informācijai.

5.   Komisija var pieprasīt, lai pakalpojumu sniedzējs sniedz visu informāciju, kura vajadzīga, lai izpildītu 7. pantā izklāstītos uzdevumus, un ar kuras palīdzību Komisija var verificēt, vai dabasgāzes uzņēmumi un gāzi patērējoši uzņēmumi pilda no 10. panta izrietošos pienākumus.

6. pants

Pakalpojumu sniedzēja atlases kritēriji

1.   Pakalpojumu sniedzēju Komisija izraugās pēc šādiem attiecināmības kritērijiem:

| a) | Pakalpojumu sniedzējs ir iedibināts un tā galvenā darbības vieta ir dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

a)

Pakalpojumu sniedzējs ir iedibināts un tā galvenā darbības vieta ir dalībvalsts teritorijā.

| b) | Pakalpojumu sniedzējam ir pieredze pārrobežu darījumos. |
| --- | --- |

b)

Pakalpojumu sniedzējam ir pieredze pārrobežu darījumos.

| c) | Pakalpojumu sniedzējs nav tāds:






  i) | uz kuru attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 215. pantu, jo īpaši Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti sakarā ar Krievijas darbībām, kuras destabilizē situāciju Ukrainā, vai attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība; |
| --- | --- | --- |

c)

Pakalpojumu sniedzējs nav tāds:

i)

uz kuru attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 215. pantu, jo īpaši Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti sakarā ar Krievijas darbībām, kuras destabilizē situāciju Ukrainā, vai attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība;

| ii) | kurš tieši vai netieši pieder fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, uz kurām attiecas šādi Savienības ierobežojošie pasākumi, tie ir šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru kontrolē vai tie darbojas šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru vārdā; vai |
| --- | --- |

ii)

kurš tieši vai netieši pieder fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, uz kurām attiecas šādi Savienības ierobežojošie pasākumi, tie ir šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru kontrolē vai tie darbojas šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru vārdā; vai

| iii) | kurš tieši vai netieši pieder Krievijas Federācijai vai tās valdībai vai jebkurai Krievijas fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, kas iedibināta Krievijā, vai kurš darbojas Krievijas Federācijas vai tās valdības vārdā vai vadībā. |
| --- | --- |

iii)

kurš tieši vai netieši pieder Krievijas Federācijai vai tās valdībai vai jebkurai Krievijas fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, kas iedibināta Krievijā, vai kurš darbojas Krievijas Federācijas vai tās valdības vārdā vai vadībā.

2.   Neskarot citus pienācīgas rūpības pienākumus, nosaka līgumsaistības starp Komisiju un pakalpojumu sniedzēju, ar kurām nodrošina, ka pakalpojumu sniedzējs, veicot pienākumus saskaņā ar 7. pantu, nekādus līdzekļus vai saimnieciskos resursus nedara tieši vai netieši pieejamus vai izmantojamus labuma gūšanai fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām:

| a) | uz kurām attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 215. pantu, jo īpaši Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti sakarā ar Krievijas darbībām, kuras destabilizē situāciju Ukrainā, vai attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība; |
| --- | --- |

a)

uz kurām attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 215. pantu, jo īpaši Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti sakarā ar Krievijas darbībām, kuras destabilizē situāciju Ukrainā, vai attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība;

| b) | kuras tieši vai netieši pieder fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, uz kurām attiecas šādi Savienības ierobežojošie pasākumi, tie ir šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru kontrolē vai tie darbojas šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru vārdā; vai |
| --- | --- |

b)

kuras tieši vai netieši pieder fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, uz kurām attiecas šādi Savienības ierobežojošie pasākumi, tie ir šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru kontrolē vai tie darbojas šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru vārdā; vai

| c) | kuras tieši vai netieši pieder Krievijas Federācijai vai tās valdībai vai jebkurai Krievijas fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, kas iedibināta Krievijā, vai kurš darbojas Krievijas Federācijas vai tās valdības vārdā vai vadībā. |
| --- | --- |

c)

kuras tieši vai netieši pieder Krievijas Federācijai vai tās valdībai vai jebkurai Krievijas fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, kas iedibināta Krievijā, vai kurš darbojas Krievijas Federācijas vai tās valdības vārdā vai vadībā.

3.   Pakalpojumu sniedzējs nav daļa no vertikāli integrēta uzņēmuma, kas nodarbojas ar dabasgāzes ražošanu vai piegādi, kā minēts 2. panta 20) punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/73/EK (18), izņemot vienību, kas ir nodalīta saskaņā ar minētās direktīvas IV nodaļu.

4.   Komisija atlases un piešķiršanas kritērijus nosaka, cita starpā ņemot vērā šādus kritērijus, kas jānorāda uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus:

| a) | pieredzes līmenis dabasgāzes vai saistīto pakalpojumu, piemēram, transportēšanas pakalpojumu, iepirkuma konkursu vai izsoļu procesu izveidē un vadīšanā, ar īpaši šim mērķim paredzētu IT rīku palīdzību; |
| --- | --- |

a)

pieredzes līmenis dabasgāzes vai saistīto pakalpojumu, piemēram, transportēšanas pakalpojumu, iepirkuma konkursu vai izsoļu procesu izveidē un vadīšanā, ar īpaši šim mērķim paredzētu IT rīku palīdzību;

| b) | pieredzes līmenis iepirkuma konkursu vai izsoļu procesu pielāgošanā dažādām tādām vajadzībām kā ģeogrāfiskais tvērums vai laika grafiks; |
| --- | --- |

b)

pieredzes līmenis iepirkuma konkursu vai izsoļu procesu pielāgošanā dažādām tādām vajadzībām kā ģeogrāfiskais tvērums vai laika grafiks;

| c) | pieredzes līmenis tādu IT rīku izstrādē, ar kuriem agregē pieprasījumu no vairākiem dalībniekiem un to savieto ar piedāvājumu; |
| --- | --- |

c)

pieredzes līmenis tādu IT rīku izstrādē, ar kuriem agregē pieprasījumu no vairākiem dalībniekiem un to savieto ar piedāvājumu;

| d) | informācijas sistēmas drošības kvalitāte, jo īpaši datu aizsardzības un interneta drošības ziņā; un |
| --- | --- |

d)

informācijas sistēmas drošības kvalitāte, jo īpaši datu aizsardzības un interneta drošības ziņā; un

| e) | dalībnieku identifikācijas un akreditācijas spēja gan juridiskā stāvokļa, gan finansiālo spēju ziņā. |
| --- | --- |

e)

dalībnieku identifikācijas un akreditācijas spēja gan juridiskā stāvokļa, gan finansiālo spēju ziņā.

7. pants

Pakalpojumu sniedzēja uzdevumi

1.   Pakalpojumu sniedzējs organizē pieprasījuma agregēšanu un kopīgo iepirkumu un jo īpaši:

| a) | ar IT rīka palīdzību agregē pieprasījumu no dabasgāzes uzņēmumiem un gāzi patērējošiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

a)

ar IT rīka palīdzību agregē pieprasījumu no dabasgāzes uzņēmumiem un gāzi patērējošiem uzņēmumiem;

| b) | meklē piedāvājumus no dabasgāzes piegādātājiem vai ražotājiem, lai tos ar IT rīka palīdzību savietotu ar agregēto pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

meklē piedāvājumus no dabasgāzes piegādātājiem vai ražotājiem, lai tos ar IT rīka palīdzību savietotu ar agregēto pieprasījumu;

| c) | iedala tiesības uz piekļuvi piegādei, ņemot vērā piedāvāto gāzes apjomu proporcionālu sadali starp mazākiem un lielākiem dalībniekiem dabasgāzes uzņēmumu un gāzi patērējošu uzņēmumu vidū, kuri piedalās pieprasījuma agregēšanā. Ja agregētais pieprasījums pārsniedz saņemtos piegādes piedāvājumus, piekļuves tiesību iedalīšana ir proporcionāla pieprasījumam, ko līdzdalīgie uzņēmumi pieprasījuma agregēšanas posmā ir deklarējuši attiecībā uz konkrētu piegādes laiku un vietu; |
| --- | --- |

c)

iedala tiesības uz piekļuvi piegādei, ņemot vērā piedāvāto gāzes apjomu proporcionālu sadali starp mazākiem un lielākiem dalībniekiem dabasgāzes uzņēmumu un gāzi patērējošu uzņēmumu vidū, kuri piedalās pieprasījuma agregēšanā. Ja agregētais pieprasījums pārsniedz saņemtos piegādes piedāvājumus, piekļuves tiesību iedalīšana ir proporcionāla pieprasījumam, ko līdzdalīgie uzņēmumi pieprasījuma agregēšanas posmā ir deklarējuši attiecībā uz konkrētu piegādes laiku un vietu;

| d) | verificē, akreditē un reģistrē IT rīka lietotājus; un |
| --- | --- |

d)

verificē, akreditē un reģistrē IT rīka lietotājus; un

| e) | sniedz IT rīka lietotājiem vai Komisijai jebkādus tādus palīgpakalpojumus, tostarp pakalpojumus līgumu slēgšanas atvieglošanai, kuri vajadzīgi, lai pareizi veiktu operācijas, kas paredzētas 5. pantā minētajā pakalpojumu līgumā. |
| --- | --- |

e)

sniedz IT rīka lietotājiem vai Komisijai jebkādus tādus palīgpakalpojumus, tostarp pakalpojumus līgumu slēgšanas atvieglošanai, kuri vajadzīgi, lai pareizi veiktu operācijas, kas paredzētas 5. pantā minētajā pakalpojumu līgumā.

2.   Šīs regulas 5. pantā minētajā pakalpojumu līgumā paredz nosacījumus attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja uzdevumiem, proti, attiecībā uz lietotāju reģistrāciju, publicēšanu un ziņošanu.

8. pants

Dalība pieprasījuma agregēšanā un kopīgajā iepirkumā

1.   Dalība pieprasījuma agregēšanā un kopīgajā iepirkumā ir atvērta un pārredzama visiem Savienībā iedibinātiem dabasgāzes uzņēmumiem un gāzi patērējošiem uzņēmumiem neatkarīgi no pieprasītā apjoma. Dabasgāzes uzņēmumiem un gāzi patērējošiem uzņēmumiem liedz kā piegādātājiem, ražotājiem un pircējiem piedalīties pieprasījuma agregēšanā un kopīgajā iepirkumā tad, ja:

| a) | uz kurām attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 215. pantu, jo īpaši Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti sakarā ar Krievijas darbībām, kuras destabilizē situāciju Ukrainā, vai attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība; |
| --- | --- |

a)

uz kurām attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 215. pantu, jo īpaši Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti sakarā ar Krievijas darbībām, kuras destabilizē situāciju Ukrainā, vai attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība;

| b) | kuras tieši vai netieši pieder fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, uz kurām attiecas šādi Savienības ierobežojošie pasākumi, tie ir šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru kontrolē vai tie darbojas šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru vārdā; vai |
| --- | --- |

b)

kuras tieši vai netieši pieder fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, uz kurām attiecas šādi Savienības ierobežojošie pasākumi, tie ir šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru kontrolē vai tie darbojas šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru vārdā; vai

| c) | kuras tieši vai netieši pieder Krievijas Federācijai vai tās valdībai vai jebkurai Krievijas fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, kas iedibināta Krievijā, vai kurš darbojas Krievijas Federācijas vai tās valdības vārdā vai vadībā. |
| --- | --- |

c)

kuras tieši vai netieši pieder Krievijas Federācijai vai tās valdībai vai jebkurai Krievijas fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, kas iedibināta Krievijā, vai kurš darbojas Krievijas Federācijas vai tās valdības vārdā vai vadībā.

2.   Nosaka līgumsaistības, ar kurām nodrošina, ka nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi, kas izriet no dalības pakalpojumu sniedzēja organizētajā kopīgā iepirkuma procesā, netiek tieši vai netieši darīti pieejami vai izmantojami labuma gūšanai fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām:

| a) | uz kurām attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 215. pantu, jo īpaši Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti sakarā ar Krievijas darbībām, kuras destabilizē situāciju Ukrainā, vai attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība; |
| --- | --- |

a)

uz kurām attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 215. pantu, jo īpaši Savienības ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti sakarā ar Krievijas darbībām, kuras destabilizē situāciju Ukrainā, vai attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība;

| b) | kuras tieši vai netieši pieder fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, uz kurām attiecas šādi Savienības ierobežojošie pasākumi, tie ir šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru kontrolē vai tie darbojas šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru vārdā; vai |
| --- | --- |

b)

kuras tieši vai netieši pieder fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, uz kurām attiecas šādi Savienības ierobežojošie pasākumi, tie ir šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru kontrolē vai tie darbojas šādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru vārdā; vai

| c) | kuras tieši vai netieši pieder Krievijas Federācijai vai tās valdībai vai jebkurai Krievijas fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, kas iedibināta Krievijā, vai kurš darbojas Krievijas Federācijas vai tās valdības vārdā vai vadībā. |
| --- | --- |

c)

kuras tieši vai netieši pieder Krievijas Federācijai vai tās valdībai vai jebkurai Krievijas fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, kas iedibināta Krievijā, vai kurš darbojas Krievijas Federācijas vai tās valdības vārdā vai vadībā.

3.   Dalībvalstis vai citas ieinteresētās personas attiecīgā gadījumā, ievērojot valsts atbalsta noteikumus, pakalpojumu sniedzēja organizētā kopīgā iepirkuma procesa dalībniekiem var sniegt likviditātes palīdzību, arī garantijas. Tas var ietvert garantijas nodrošinājuma vajadzību segšanai vai papildu izmaksu riska segšanai pēc citu tā paša kopīgā iepirkuma līguma aptverto pircēju maksātnespējas.

4.   Dabasgāzes uzņēmumi un gāzi patērējoši uzņēmumi, kas ir iedibināti Enerģētikas kopienas līgumslēdzējās pusēs, var piedalīties pieprasījuma agregēšanā un kopīgajā iepirkumā, ar noteikumu, ka ir ieviesti vajadzīgie pasākumi vai kārtība, kas ļauj tiem piedalīties pieprasījuma agregēšanā un kopīgajā iepirkumā, ievērojot šo sadaļu.

9. pants

Dabasgāzes piegādes, kas no kopīgā iepirkuma izslēgtas

Kopīgais iepirkums neattiecas uz Krievijas Federācijas izcelsmes dabasgāzes piegādēm, tostarp uz dabasgāzes piegādēm, kas dalībvalstīs vai Enerģētikas kopienas līgumslēdzējās pusēs ienāk caur šādiem ieejas punktiem:

| a) | Greifsvalde [Greifswald]; |
| --- | --- |

a)

Greifsvalde [Greifswald];

Greifswald

| b) | Lubmina II [Lubmin II]; |
| --- | --- |

b)

Lubmina II [Lubmin II];

Lubmin II

| c) | Imatra [Imatra]; |
| --- | --- |

c)

Imatra [Imatra];

Imatra

| d) | Narva [Narva]; |
| --- | --- |

d)

Narva [Narva];

Narva

| e) | Verska [Värska]; |
| --- | --- |

e)

Verska [Värska];

Värska

| f) | Luhamā [Luhamaa]; |
| --- | --- |

f)

Luhamā [Luhamaa];

Luhamaa

| g) | Šaķi [Sakiai]; |
| --- | --- |

g)

Šaķi [Sakiai];

Sakiai

| h) | Kotlovka [Kotlovka]; |
| --- | --- |

h)

Kotlovka [Kotlovka];

Kotlovka

| i) | Kondratki [Kondratki]; |
| --- | --- |

i)

Kondratki [Kondratki];

Kondratki

| j) | Visokoje [Wysokoje]; |
| --- | --- |

j)

Visokoje [Wysokoje];

Wysokoje

| k) | Teterovka [Tieterowka]; |
| --- | --- |

k)

Teterovka [Tieterowka];

Tieterowka

| l) | Mozirja [Mozyr]; |
| --- | --- |

l)

Mozirja [Mozyr];

Mozyr

| m) | Kobrina [Kobryn]; |
| --- | --- |

m)

Kobrina [Kobryn];

Kobryn

| n) | Sudža [Sudzha] (RU)/Ukraina; |
| --- | --- |

n)

Sudža [Sudzha] (RU)/Ukraina;

Sudzha

| o) | Belgoroda [Belgorod] RU/Ukraina; |
| --- | --- |

o)

Belgoroda [Belgorod] RU/Ukraina;

Belgorod

| p) | Valuiki [Valuyki] RU/Ukraina; |
| --- | --- |

p)

Valuiki [Valuyki] RU/Ukraina;

Valuyki

| q) | Serebrianka [Serebryanka] RU/Ukraina; |
| --- | --- |

q)

Serebrianka [Serebryanka] RU/Ukraina;

Serebryanka

| r) | Pisarivka [Pisarevka] RU/Ukraina; |
| --- | --- |

r)

Pisarivka [Pisarevka] RU/Ukraina;

Pisarevka

| s) | Sohraņivka [Sokhranovka] RU/Ukraina; |
| --- | --- |

s)

Sohraņivka [Sokhranovka] RU/Ukraina;

Sokhranovka

| t) | Prohorovka [Prokhorovka] RU/Ukraina; |
| --- | --- |

t)

Prohorovka [Prokhorovka] RU/Ukraina;

Prokhorovka

| u) | Platova [Platovo] RU/Ukraina; |
| --- | --- |

u)

Platova [Platovo] RU/Ukraina;

Platovo

| v) | Strandža 2 [Strandzha 2] (BG) / Malkočlara [Malkoclar] (TR). |
| --- | --- |

v)

Strandža 2 [Strandzha 2] (BG) / Malkočlara [Malkoclar] (TR).

Strandzha 2

Malkoclar

10. pants

Obligāta pakalpojumu sniedzēja izmantošana

1.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas ir piemēroti, lai nodrošinātu, ka to jurisdikcijā esošie dabasgāzes uzņēmumi un gāzi patērējoši uzņēmumi piedalās pakalpojumu sniedzēja organizētajā pieprasījuma agregēšanas procesā, kas ir viens no iespējamiem līdzekļiem, kā sasniegt Regulas (ES) 2017/1938 6.a un 20. pantā minētos piepildījuma mērķrādītājus.

2.   Dalībvalstis, kurās ir pazemes gāzes krātuves, pieprasa, lai to jurisdikcijā esošie dabasgāzes uzņēmumi un gāzi patērējoši uzņēmumi piedalītos pakalpojumu sniedzēja organizētajā pieprasījuma agregēšanas procesā par apjomiem, kuri vienādi ar vismaz 15 % no kopējā apjoma, kas vajadzīgs, lai sasniegtu Regulas (ES) 2017/1938 6.a un 20. pantā minētos piepildījuma mērķrādītājus.

3.   Dalībvalstis, kurās nav pazemes gāzes krātuvju, pieprasa, lai to jurisdikcijā esošie dabasgāzes uzņēmumi un gāzi patērējoši uzņēmumi piedalītos pakalpojumu sniedzēja organizētajā pieprasījuma agregēšanas procesā par apjomiem, kuri vienādi ar vismaz 15 % no apjomiem, kas atbilst Regulas (ES) 2017/1938 6.c un 20. pantā minētajiem pārrobežu piepildījuma mērķrādītājiem.

4.   Dabasgāzes uzņēmumi un gāzi patērējoši uzņēmumi, kas piedalās pieprasījuma agregēšanā saskaņā ar obligātu pienākumu, var izlemt pēc agregēšanas procesa neiepirkt gāzi. Iepirkto gāzi var izmantot citiem mērķiem, nevis krātuvju piepildīšanai.

11. pants

Gāzes iepirkšanas konsorcijs

Dabasgāzes uzņēmumi un gāzi patērējoši uzņēmumi, kuri piedalās pakalpojumu sniedzēja organizētā pieprasījuma agregēšanā, var, balstoties uz pārredzamību, koordinēt iepirkuma līguma nosacījumu elementus vai izmantot kopīgus iepirkuma līgumus, lai panāktu labākus nosacījumus no saviem piegādātājiem, ar noteikumu, ka tie nodrošina atbilstību Savienības tiesību aktiem, arī Savienības konkurences tiesību aktiem, jo īpaši LESD 101. un 102. pantam, ko Komisija var precizēt lēmumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 10. pantu, kā arī pārredzamības prasībai saskaņā ar šīs regulas 3. pantu.

3. SADAĻA

LNG kompleksu, gāzes krātuvju un cauruļvadu izmantojuma uzlabošanas pasākumi

12. pants

Sekundārās jaudas rezervēšanas platforma
  LNG
  kompleksu izmantotājiem un gāzes krātuvju izmantotājiem

LNG kompleksu izmantotāji un gāzes krātuvju izmantotāji, kuri savu nolīgto jaudu vēlas tālākpārdot sekundārajā tirgū, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 715/2009 (19) 2. panta 6. punktā, ir tiesīgi to darīt. Ne vēlāk kā 2023. gada 28. februārīLNG kompleksu operatori un gāzes krātuvju operatori individuāli vai reģionāli izveido vai izmanto jau esošu pārredzamu un nediskriminējošu rezervēšanas platformu, kuru LNG kompleksu izmantotāji un gāzes krātuvju izmantotāji var izmantot, lai savu nolīgto jaudu tālākpārdotu sekundārajā tirgū.

LNG

19

LNG

LNG

13. pants

LNG
  kompleksu un gāzes krātuvju pārredzamības platformas

1.   LNG kompleksu operatori un gāzes krātuvju operatori nodrošina, ka viņi līdz 2023. gada 28. februārim attiecīgi Eiropas LNG pārredzamības platformā un Eiropas Krātuvju pārredzamības platformā pārredzamā un lietotājdraudzīgā veidā publicē visu Regulas (EK) Nr. 715/2009 19. pantā prasīto informāciju. Regulatīvās iestādes var pieprasīt, lai minētie operatori darītu publiski pieejamu arī jebkādu citu sistēmas izmantotājiem relevantu informāciju.

2.   Līdz 2023. gada 31. janvārimLNG kompleksi, kuriem piešķirts atbrīvojums no trešo personu piekļuves noteikumiem saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 36. pantu, un gāzes krātuvju operatori, uz kuriem attiecas minētās direktīvas 2009/73/EK 33. panta 3. punktā minētais trešo personu piekļuves režīms, par ko sarunu ceļā panākta vienošanās, publisko galīgos infrastruktūras tarifus.

14. pants

Lietderīgāka pārvades jaudu izmantošana

1.   Pārvades sistēmu operatori starpsavienojuma punktos un virtuālajos starpsavienojuma punktos nepietiekami izmantotu nolīgto konstanto jaudu piedāvā kā mēneša jaudas produktu un konkrētajā mēnesī kā ikdienējos un tekošās dienas jaudas produktus, ja jauda netiek pietiekami izmantota saskaņā ar 2. punktu.

2.   Līgumā paredzēto konstanto jaudu uzskata par nepietiekami izmantotu, ja tīkla izmantotājs iepriekšējā kalendārā mēnesī no rezervētās konstantās jaudas starpsavienojuma punktā vai virtuālajā starpsavienojuma punktā caurmērā ir izmantojis vai piedāvājis mazāk nekā 80 %. Pārvades sistēmas operators neizmantoto jaudu uzrauga un tīkla izmantotāju par attiecīgajā starpsavienojuma punktā vai virtuālajā starpsavienojuma punktā atsaucamo jaudas apjomu informē vēlākais, pirms saskaņā ar Regulu (ES) 2017/459 tiek paziņots jaudas apjoms, kas tiks piedāvāts nākamajā kārtējā mēneša jaudas izsolē.

3.   Piedāvājamās jaudas apjoms ir vienāds ar starpību starp iepriekšējā kalendārā mēneša vidējo izmantojumu un 80 % no konstantās jaudas, kura nolīgta uz laiku, kas ilgāks par mēnesi.

4.   Iedalot jaudu, izsolē piedāvātajai pieejamai jaudai saskaņā ar Regulu (ES) 2017/459 ir prioritāte pār nepietiekami izmantoto jaudu, kas izsolē iekļauta saskaņā ar 2. punktu.

5.   Ja pārvades sistēmas operatora piedāvātā nepietiekami izmantotā jauda tiek pārdota, to no nolīgtās jaudas sākotnējā turētāja atsauc. Sākotnējais turētājs atsaukto konstanto jaudu var izmantot atslēdzamā veidā.

6.   Tīkla lietotājs saglabā savas tiesības un pienākumus saskaņā ar jaudas līgumu līdz brīdim, kad pārvades sistēmas operators jaudu pārdala, un tādā mērā, kādā pārvades sistēmas operators jaudu nav pārdalījis.

7.   Pirms piedāvāt nepietiekami izmantoto konstanto jaudu saskaņā ar šo pantu, pārvades sistēmu operators analizē iespējamo ietekmi katrā starpsavienojuma punktā, ko tas ekspluatē, un informē kompetento valsts regulatīvo iestādi. Atkāpjoties no šā panta 1.–6. punkta un neatkarīgi no tā, vai šie starpsavienojuma punkti ir vai nav pārslogoti, valstu regulatīvās iestādes var nolemt visos starpsavienojuma punktos ieviest vienu no šādiem mehānismiem:

| a) | mehānismu “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu saskaņā ar Regulu (ES) 2017/459 un ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.3. punktu; |
| --- | --- |

a)

mehānismu “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu saskaņā ar Regulu (ES) 2017/459 un ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.3. punktu;

| b) | virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.2. punktu, piedāvājot vismaz 5 % papildu jaudu attiecībā uz tehnisko jaudu attiecīgajā starpsavienojuma punktā; vai |
| --- | --- |

b)

virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.2. punktu, piedāvājot vismaz 5 % papildu jaudu attiecībā uz tehnisko jaudu attiecīgajā starpsavienojuma punktā; vai

| c) | piedāvāt vismaz sākotnēji nenominētu jaudu nākamās dienas un tekošās dienas robežās piešķirt kā atslēdzamu jaudu. |
| --- | --- |

c)

piedāvāt vismaz sākotnēji nenominētu jaudu nākamās dienas un tekošās dienas robežās piešķirt kā atslēdzamu jaudu.

Šā panta 1.–6. punktu piemēro automātiski, ja kāds no alternatīvajiem mehānismiem saskaņā ar pirmo daļu netiek piemērots līdz 2023. gada 31. martam.

8.   Pirms 7. punktā minētā lēmuma pieņemšanas valsts regulatīvā iestāde apspriežas ar blakusesošās dalībvalsts valsts regulatīvo iestādi un ņem vērā minētās iestādes atzinumus. Ja ieejas-izejas sistēma aptver vairāk nekā vienu dalībvalsti, kurās darbojas vairāk nekā viens pārvades sistēmas operators, attiecīgo dalībvalstu valsts regulatīvās iestādes kopīgi lemj par 7. punkta piemērošanu.

III NODAĻA

PASĀKUMI, AR KURIEM NOVĒRŠ PĀRMĒRĪGAS GĀZES CENAS UN PĀRMĒRĪGU TEKOŠĀS DIENAS SVĀRSTĪGUMU ENERĢĒTIKAS ATVASINĀTO INSTRUMENTU TIRGOS

1. SADAĻA

Pagaidu tekošās dienas rīks, ar kuru pārvalda pārmērīgu svārstīgumu enerģētikas atvasināto instrumentu tirgos

15. pants

Tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisms

1.   Līdzko iespējams, taču ne vēlāk kā līdz 2023. gada 31. janvārim katra tirdzniecības vieta, kurā tiek tirgoti enerģētikas preču atvasinātie instrumenti, katram tajā tirgotajam enerģētikas preču atvasinātajam instrumentam izveido tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu, kura pamatā ir augstākās un zemākās cenas robeža (“cenas robežas”), kas nosaka cenu, virs kuras un zem kuras rīkojumus nevar izpildīt (“tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisms”). Tirdzniecības vietas nodrošina, ka tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisms attiecībā uz enerģētikas preču atvasinātajiem instrumentiem novērš pārmērīgas cenu svārstības tirdzniecības dienas laikā. Kad tirdzniecības vietas veido tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu, tās arī nodrošina, ka minēto pasākumu īstenošana nekavē uzticamu dienas beigu noslēguma cenu veidošanu.

2.   Katram tirdzniecības vietā tirgotajam enerģētikas preču atvasinātajam instrumentam tirdzniecības vieta nosaka piemērojamo aprēķina metodi, ar kuru nosaka cenas robežas attiecībā pret atsauces cenu. Dienas pirmā atsauces cena ir vienāda ar cenu, ko nosaka, atklājot attiecīgo tirdzniecības sesiju. Nākamās atsauces cenas ir pēdējā regulāros intervālos novērotā tirgus cena. Ja tirdzniecības dienas laikā tirdzniecība tiek pārtraukta, pirmā atsauces cena pēc pārtraukuma ir atsāktās tirdzniecības sākumcena.

3.   Cenas robežas izsaka vai nu absolūtā vērtībā, vai relatīvā izteiksmē kā procentuālu variāciju attiecībā pret atsauces cenu. Minēto aprēķina metodi tirdzniecības vietas pielāgo katra enerģētikas preču atvasinātā instrumenta specifikai, šāda atvasinātā instrumenta tirgus likviditātes profilam un tā svārstīguma profilam. Tirdzniecības vieta par šo metodi bez liekas kavēšanās informē kompetento iestādi.

4.   Tirdzniecības vieta cenas robežas tirdzniecības laikā atjauno regulāros intervālos, balstoties uz atsauces cenu.

5.   Tirdzniecības vieta bez liekas kavēšanās publisko ieviestā tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisma iezīmes vai kad tā ir piemērojusi grozījumu.

6.   Tirdzniecības vietas īsteno tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu, vai nu integrējot to esošajos bloķēšanas mehānismos, kas jau izveidoti saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, vai kā papildu mehānismu.

7.   Ja tirdzniecības vieta cenas robežu aprēķināšanas metodē, ko piemēro konkrētam enerģētikas preču atvasinātajam instrumentam, plāno izdarīt izmaiņas, tā par plānotajām izmaiņām bez liekas kavēšanās informē kompetento iestādi.

8.   Ja informācija, kuru Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (“EVTI”) ir apkopojusi saskaņā ar 16. panta 3. punktu, liecina, ka mehānisma īstenošanā ir nepieciešama uzlabota konsekvence, lai nodrošinātu pārmērīga cenu svārstīguma efektīvāku pārvaldību visā Savienībā, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka vienotus principus, kā ieviešams tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisms, ņemot vērā katra enerģētikas preču atvasinātā instrumenta specifiku, šāda atvasinātā instrumenta tirgus likviditātes profilu un tā svārstīguma profilu. Proti, lai nodrošinātu raitu to tirdzniecības vietu darbību, kuras tirdzniecībā piedāvā enerģētikas preču atvasinātos instrumentus, Komisija var norādīt intervālus, kādos jāatjauno cenas robežas, vai pasākumus, kas jāveic, ja tirdzniecība virzās ārpus minētajām cenas robežām, tostarp noteikumus, lai nodrošinātu uzticamu noslēguma cenu veidošanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29. pantā minēto pārbaudes procedūru.

16. pants

Kompetento iestāžu loma

1.   Kompetentās iestādes pārrauga tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu ieviešanu. Kompetentās iestādes nodrošina, ka atšķirības tajā, kā to dalībvalstīs iedibinātās tirdzniecības vietas ievieš tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismus, tiek pienācīgi pamatotas ar attiecīgo tirdzniecības vietu vai enerģētikas preču atvasināto instrumentu specifiku.

2.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka tirdzniecības vietas ievieš piemērotus provizoriskus mehānismus, ar ko tirgos, kur tirgo enerģētikas preču atvasinātos instrumentus, nodrošina pārmērīga svārstīguma mīkstināšanu, līdz tiek izveidots 15. panta 1. punktā minētais tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānisms.

3.   Kompetentās iestādes trīs nedēļu laikā no 15. panta 1. punktā minētās dienas un vismaz reizi ceturksnī ziņo EVTI par to, kā tirdzniecības vietas, ko tās uzrauga, īsteno tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu.

17. pants

EVTI koordinējošā loma

1.   EVTI koordinē un uzrauga tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu ieviešanu, balstoties uz ziņojumiem, ko kompetentās iestādes tai iesniedz saskaņā ar 16. panta 3. punktu.

2.   EVTI, balstoties uz kompetento iestāžu ziņojumiem, dokumentē jebkādas atšķirības tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu ieviešanā Savienības jurisdikcijās. Līdz 2023. gada 30. jūnijam EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtēta tekošās dienas svārstīguma pārvaldības mehānismu efektivitāte. Balstoties uz minēto ziņojumu, Komisija apsver, vai ir vajadzība iesniegt Padomei priekšlikumu par šīs regulas grozīšanu.

2. SADAĻA

ACER pilnvarošana vākt un publicēt objektīvus cenas datus

18. pants

ACER
  uzdevumi un pilnvaras veikt cenas novērtējumus un noteikt etalonus

1.   Steidzamības kārtā, sākot ne vēlāk kā 2023. gada 13. janvāris, ACER sagatavo un publicē ikdienējo LNG cenas novērtējumu. LNG cenas novērtējuma sagatavošanas vajadzībām ACER sistemātiski vāc un apstrādā LNG tirgus datus par darījumiem. Cenas novērtējumā attiecīgā gadījumā ņem vērā reģionālās atšķirības un tirgus apstākļus.

2.   Ne vēlāk kā no 2023. gada 31. martaACER katru dienu sagatavo un publicē LNG cenas etalonu, ko nosaka, pamatojoties uz starpību starp ikdienējo LNG cenas novērtējumu un TTF Gas Futures līguma ar tuvāko mēneša termiņu ikdienējo norēķinu cenu, ko ik dienas nosaka ICE Endex Markets B.V.. LNG cenas etalona noteikšanas vajadzībām ACER sistemātiski vāc un apstrādā visus LNG tirgus datus.

3.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1227/2011 3. panta 4. punkta b) apakšpunkta, LNG tirgus dalībniekiem piemēro Regulā (ES) Nr. 1227/2011 noteiktos tirgus dalībnieku pienākumus un aizliegumus. Pilnvaras, kas ACER piešķirtas ar Regulu (ES) Nr. 1227/2011 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1348/2014, tostarp noteikumus par konfidencialitāti, piemēro arī attiecībā uz LNG tirgus dalībniekiem.

19. pants

LNG
  cenas novērtējumu un etalona publicēšana

1.   LNG cenas novērtējumu publicē ik dienas un ne vēlāk kā plkst. 18.00 (pēc Centrāleiropas laika) attiecībā uz tiešo darījuma cenu novērtējumu. Vēlākais no 2023. gada 31. marta papildus LNG cenas novērtējuma publicēšanai ACER ik dienas ne vēlāk kā plkst. 19.00 (pēc Centrāleiropas laika) vai tiklīdz tehniski iespējams publicē arī LNG cenas etalonu.

2.   Šā panta vajadzībām ACER var izmantot trešās personas pakalpojumus.

20. pants

LNG
  tirgus datu iesniegšana
  ACER

1.   LNG tirgus dalībnieki katru dienu pirms ikdienējā LNG cenas novērtējuma publicēšanas (plkst. 18.00 (pēc Centrāleiropas laika)) iesniedz ACER LNG tirgus datus saskaņā ar 21. pantā noteiktajām specifikācijām standartizētā formātā, izmantojot augstas kvalitātes pārraides protokolu, un cik tehnoloģiski iespējams tuvāk reāllaikam.

2.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros norāda brīdi, līdz kuram pirms 1. punktā minētās ikdienējās LNG cenas novērtējuma publicēšanas jāiesniedz LNG tirgus dati. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29. pantā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Attiecīgā gadījumā ACER pēc apspriešanās ar Komisiju sniedz norādījumus par šādiem aspektiem:

| a) | detalizēta informācija, kas jāziņo papildus ziņām, kuras pašreiz jāsniedz par ziņojamiem darījumiem un pamatdatiem saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1348/2014, tostarp par pirkšanas un pārdošanas piedāvājumiem; un |
| --- | --- |

a)

detalizēta informācija, kas jāziņo papildus ziņām, kuras pašreiz jāsniedz par ziņojamiem darījumiem un pamatdatiem saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1348/2014, tostarp par pirkšanas un pārdošanas piedāvājumiem; un

| b) | datu iesniegšanas procedūra, veidne un elektroniskais formāts un tehniskās un organizatoriskās prasības, kas piemērojami vajadzīgo LNG tirgus datu iesniegšanai. |
| --- | --- |

b)

datu iesniegšanas procedūra, veidne un elektroniskais formāts un tehniskās un organizatoriskās prasības, kas piemērojami vajadzīgo LNG tirgus datu iesniegšanai.

4.   LNG tirgus dalībnieki prasītos LNG tirgus datus ACER iesniedz bez maksas un ar ACER izveidoto ziņošanas kanālu starpniecību, ja iespējams, izmantojot jau pastāvošas un pieejamas procedūras.

21. pants

LNG
  tirgus datu kvalitāte

1.   
  LNG tirgus dati ietver šādus elementus:

| a) | līguma puses, arī pirkšanas/pārdošanas indikators; |
| --- | --- |

a)

līguma puses, arī pirkšanas/pārdošanas indikators;

| b) | ziņotāja puse; |
| --- | --- |

b)

ziņotāja puse;

| c) | darījuma cena; |
| --- | --- |

c)

darījuma cena;

| d) | līgumā noteiktie daudzumi; |
| --- | --- |

d)

līgumā noteiktie daudzumi;

| e) | līguma vērtība; |
| --- | --- |

e)

līguma vērtība;

| f) | LNG kravas pienākšanas logs; |
| --- | --- |

f)

LNG kravas pienākšanas logs;

| g) | piegādes kārtība; |
| --- | --- |

g)

piegādes kārtība;

| h) | piegādes punkti; |
| --- | --- |

h)

piegādes punkti;

| i) | laika zīmoga informācija par visiem turpmāk minētajiem elementiem:






  i) | pirkšanas vai pārdošanas piedāvājuma iesniegšanas datums un laiks; |
| --- | --- | --- |

i)

laika zīmoga informācija par visiem turpmāk minētajiem elementiem:

i)

pirkšanas vai pārdošanas piedāvājuma iesniegšanas datums un laiks;

| ii) | darījuma datums un laiks; |
| --- | --- |

ii)

darījuma datums un laiks;

| iii) | datums un laiks, kad ziņots par pirkšanas piedāvājumu, pārdošanas piedāvājumu vai darījumu; |
| --- | --- |

iii)

datums un laiks, kad ziņots par pirkšanas piedāvājumu, pārdošanas piedāvājumu vai darījumu;

| iv) | laiks, kad ACER saņēmusi LNG tirgus datus. |
| --- | --- |

iv)

laiks, kad ACER saņēmusi LNG tirgus datus.

2.   
  LNG tirgus datus LNG tirgus dalībnieki iesniedz ACER šādās vienībās un valūtās:

| a) | darījuma, pirkšanas un pārdošanas piedāvājuma vienības cenas norāda līgumā noteiktajā valūtā un EUR/MWh un attiecīgā gadījumā norāda arī piemēroto konversijas likmi un valūtas maiņas kursu; |
| --- | --- |

a)

darījuma, pirkšanas un pārdošanas piedāvājuma vienības cenas norāda līgumā noteiktajā valūtā un EUR/MWh un attiecīgā gadījumā norāda arī piemēroto konversijas likmi un valūtas maiņas kursu;

| b) | nolīgtos daudzumus norāda līgumos norādītajās vienībās un MWh; |
| --- | --- |

b)

nolīgtos daudzumus norāda līgumos norādītajās vienībās un MWh;

| c) | pienākšanas logus paziņo, norādot piegādes datumus UTC formātā; |
| --- | --- |

c)

pienākšanas logus paziņo, norādot piegādes datumus UTC formātā;

| d) | piegādes punktam norāda derīgu identifikatoru, kas iekļauts ACER sarakstā, kā minēts to LNG kompleksu sarakstā, uz kuriem attiecas ziņošana saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1227/2011 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1348/2014; laika zīmoga informāciju ziņo UTC formātā; |
| --- | --- |

d)

piegādes punktam norāda derīgu identifikatoru, kas iekļauts ACER sarakstā, kā minēts to LNG kompleksu sarakstā, uz kuriem attiecas ziņošana saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1227/2011 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1348/2014; laika zīmoga informāciju ziņo UTC formātā;

| e) | vajadzības gadījumā norāda pilnu cenas formulu ilgtermiņa līgumā, no kura cena iegūta. |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā norāda pilnu cenas formulu ilgtermiņa līgumā, no kura cena iegūta.

3.   ACER izdod norādījumus attiecībā uz to, saskaņā ar kādiem kritērijiem viens iesniedzējs ir atbildīgs par būtisku daļu no konkrētā atsauces periodā iesniegtajiem LNG tirgus datiem un kā šī situācija ir risināma ikdienējā LNG cenas novērtējumā un LNG cenas etalonos.

22. pants

Darbības nepārtrauktība

ACER savu LNG atsauces cenas novērtējuma un LNG cenas etalona metodiku, kā arī metodiku, ko izmanto LNG tirgus datu ziņošanai un LNG cenas novērtējumu un LNG cenas etalonu publicēšanai, regulāri atjaunina un publicē, ņemot vērā LNG tirgus datu sniedzēju viedokļus.

ACER

LNG

LNG

LNG

LNG

LNG

LNG

IV NODAĻA

PASĀKUMI, KO ĪSTENO, JA GĀZES NOZARĒ IR ĀRKĀRTAS STĀVOKLIS

1. SADAĻA

Solidaritāte attiecībā uz gāzi elektroapgādei, būtiskām industrijām un aizsargājamiem lietotājiem

Solidaritāte attiecībā uz gāzi elektroapgādei, būtiskām industrijām un aizsargājamiem lietotājiem

23. pants

Solidārās aizsardzības paplašināšana, to attiecinot arī uz elektroenerģijas ražošanai kritiskajiem gāzes apjomiem

1.   Atkāpjoties no 13. panta 3. punkta Regulā (ES) 2017/1938, solidaritātes pasākumu saskaņā ar minētās Regulas 13. panta 1. un 2. punktu piemēro tikai tad, ja dalībvalsts, kura pieprasa solidaritāti, nav spējusi segt:

| a) | gāzes piegādes deficītu solidaritātē aizsargājamiem lietotājiem vai, ja dalībvalsts ir veikusi pagaidu pasākumus, lai samazinātu aizsargājamo lietotāju nebūtisko patēriņu saskaņā ar šīs regulas 24. pantu, būtiskos gāzes patēriņa apjomus tās solidaritātē aizsargājamiem lietotājiem; |
| --- | --- |

a)

gāzes piegādes deficītu solidaritātē aizsargājamiem lietotājiem vai, ja dalībvalsts ir veikusi pagaidu pasākumus, lai samazinātu aizsargājamo lietotāju nebūtisko patēriņu saskaņā ar šīs regulas 24. pantu, būtiskos gāzes patēriņa apjomus tās solidaritātē aizsargājamiem lietotājiem;

| b) | elektroapgādes drošībai kritisko gāzes apjomu, neraugoties uz Regulas (ES) 2017/1938 11. panta 3. punktā minētā pasākuma piemērošanu. Piemēro Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

b)

elektroapgādes drošībai kritisko gāzes apjomu, neraugoties uz Regulas (ES) 2017/1938 11. panta 3. punktā minētā pasākuma piemērošanu. Piemēro Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus.

2.   Dalībvalstis, kurām ir pienākums nodrošināt solidaritāti saskaņā ar 1. punktu, ir tiesīgas no solidaritātes piedāvājuma atskaitīt:

| a) | piegādes solidaritātē aizsargājamiem lietotājiem, ciktāl ir ietekmēti būtiskie apjomi, vai, ja dalībvalsts ir veikusi pagaidu pasākumus, lai samazinātu aizsargājamo lietotāju nebūtisko patēriņu saskaņā ar 24. pantu, būtiskos gāzes patēriņa apjomus tās solidaritātē aizsargājamiem lietotājiem; |
| --- | --- |

a)

piegādes solidaritātē aizsargājamiem lietotājiem, ciktāl ir ietekmēti būtiskie apjomi, vai, ja dalībvalsts ir veikusi pagaidu pasākumus, lai samazinātu aizsargājamo lietotāju nebūtisko patēriņu saskaņā ar 24. pantu, būtiskos gāzes patēriņa apjomus tās solidaritātē aizsargājamiem lietotājiem;

| b) | elektroenerģijas ražošanai kritisko gāzes apjomu piegādes; |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas ražošanai kritisko gāzes apjomu piegādes;

| c) | gāzes apjomu piegādes elektroenerģijai, kas vajadzīga gāzes ražošanai un transportēšanai; un |
| --- | --- |

c)

gāzes apjomu piegādes elektroenerģijai, kas vajadzīga gāzes ražošanai un transportēšanai; un

| d) | gāzes apjomus, kas vajadzīgi piegādes drošībai kritiskās infrastruktūras darbībām, kā minēts II pielikumā, kā arī citām iekārtām, kuras ir būtiskas militāro, valsts drošības un humānās palīdzības pakalpojumu darbībai. |
| --- | --- |

d)

gāzes apjomus, kas vajadzīgi piegādes drošībai kritiskās infrastruktūras darbībām, kā minēts II pielikumā, kā arī citām iekārtām, kuras ir būtiskas militāro, valsts drošības un humānās palīdzības pakalpojumu darbībai.

3.   Elektroapgādes drošībai kritiskie gāzes apjomi nepārsniedz I pielikumā norādītos apjomus, kā minēts 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punkta b) un d) apakšpunktā. Ja dalībvalsts var pierādīt, ka ir vajadzīgs lielāks gāzes apjoms, lai dalībvalstī izvairītos no elektroenerģētiskās krīzes, Komisija pēc pienācīgi pamatota pieprasījuma var nolemt atļaut atskaitīt lielākus apjomus.

4.   Ja dalībvalstīm, kuru elektroenerģijas sistēma ir sinhronizēta tikai ar trešās valsts elektroenerģijas sistēmu, tiek prasīts nodrošināt solidaritātes pasākumus, tās gadījumā, ja elektroenerģijas sistēma tiek desinhronizēta no minētās trešās valsts sistēmas, var izņēmuma kārtā atskaitīt lielākus gāzes apjomus tik ilgi, kamēr izolētas elektroenerģijas sistēmas pakalpojumi vai citi pakalpojumi elektroenerģijas pārvades sistēmas operatoram ir nepieciešami, lai nodrošinātu drošu un uzticamu elektroenerģijas sistēmas darbību.

24. pants

Pieprasījuma samazināšanas pasākumi attiecībā uz aizsargājamiem lietotājiem

1.   Izņēmuma kārtā dalībvalstis var veikt pagaidu pasākumus, ar kuriem samazina nebūtisku Regulas (ES) 2017/1938 2. panta 5. punktā definēto aizsargājamo lietotāju patēriņu, jo īpaši tad, ja ir izsludināts kāds no krīzes līmeņiem saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1938 11. panta 1. punktu un 12. pantu vai Savienības trauksme saskaņā ar Regulu (ES) 2022/1369. Šādi pasākumi attiecas tikai uz nebūtiskiem gāzes lietojumiem, un tajos ņem vērā elementus, kas noteikti 6. panta 2. punktā Regulā (ES) 2022/1369. Šādus ārkārtas pasākumus var īstenot tikai pēc tam, kad kompetentās iestādes, kā definēts Regulas (ES) 2017/1938 2. panta 7. punktā, ir veikušas novērtējumu attiecībā uz nosacījumiem šādu nebūtisku gāzes apjomu noteikšanai.

2.   Šā panta 1. punktā minēto pasākumu rezultātā nekādā gadījumā nesamazina tādu mazaizsargātu lietotāju patēriņu, kurus dalībvalstis definējušas saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 3. panta 3. punktu, un dalībvalstis šā panta 1. punkta piemērošanas rezultātā neatslēdz aizsargājamus lietotājus.

25. pants

Pārrobežu plūsmu aizsardzības pasākumi

Ja Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1938 12. panta 6. punkta pirmo daļu pieprasa izbeigt nepamatotus ierobežojumus, kas piemēroti pārrobežu gāzes plūsmām vai piekļuvei gāzes infrastruktūrai, vai pasākumus, kas apdraud gāzes piegādi citā dalībvalstī, kompetentā iestāde, kas definēta Regulas (ES) 2017/1938 2. panta 7) punktā, vai dalībvalsts, kā norādīts minētās regulas 12. panta 6. punkta otrajā daļā, tā vietā, lai ievērotu Regulas (ES) 2017/1938 12. panta 6. punkta otrajā daļā noteikto procedūru, maina savu rīcību vai rīkojas, lai nodrošinātu atbilstību minētās regulas 12. panta 5. punktam.

2. SADAĻA

Noteikumi par solidaritātes pasākumu nodrošināšanu

26. pants

Solidaritātes pienākumu pagaidu paplašināšana, tos attiecinot arī uz dalībvalstīm ar
  LNG
  kompleksiem

1.   Pienākums sniegt solidaritātes pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 1. punktu attiecas ne tikai uz dalībvalstīm, kas ar dalībvalsti, kura pieprasa solidaritāti, ir tieši savienotas, bet arī uz dalībvalstīm, kurās ir LNG kompleksi, ar noteikumu, ka attiecīgajā infrastruktūrā ir pieejama vajadzīgā jauda, tostarp LNG kuģi un tankkuģi.

2.   Dalībvalstīm, kurās ir LNG kompleksi, piemēro Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 2.–9. punktu, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.

3.   Dalībvalstis, kurās ir LNG kompleksi, bet kuras ar dalībvalsti, kura pieprasa solidaritāti, nav tieši savienotas, var divpusēji vienoties ar jebkuru citu dalībvalsti par vajadzīgajiem tehniskajiem, juridiskajiem un finansiālajiem solidaritātes pasākumiem, kas piemērojami solidaritātes sniegšanai.

4.   Standarta noteikumi par solidaritātes pasākumu nodrošināšanu saskaņā ar 27. pantu attiecas arī uz dalībvalstīm, kurām nav savienojuma, ciktāl solidaritātes pieprasījuma saņemšanas brīdī nav noslēgta divpusēja vienošanās.

27. pants

Standarta noteikumi attiecībā uz solidaritātes pasākumiem

1.   Ja divas dalībvalstis nav vienojušās par vajadzīgo tehnisko, juridisko un finansiālo kārtību (“solidaritātes nolīgums”) saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 10. punktu, gāzes piegādei ārkārtas stāvoklī saskaņā ar minētās regulas 13. panta 1. punktā noteikto pienākumu piemēro šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Kompensācija par solidaritātes pasākumu nepārsniedz saprātīgas izmaksas un, atkāpjoties no Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 8. punkta, jebkurā gadījumā ietver:

| a) | gāzes cenu dalībvalstī, kas nodrošina solidaritāti; |
| --- | --- |

a)

gāzes cenu dalībvalstī, kas nodrošina solidaritāti;

| b) | izmaksas par uzglabāšanu un transportēšanu, tostarp iespējamās maksas, kuras izriet no LNG kravu novirzīšanas uz prasīto starpsavienojuma punktu, |
| --- | --- |

b)

izmaksas par uzglabāšanu un transportēšanu, tostarp iespējamās maksas, kuras izriet no LNG kravu novirzīšanas uz prasīto starpsavienojuma punktu,

| c) | tiesvedības izmaksas par saistītām tiesvedības vai šķīrējtiesas procedūrām, kurās iesaistīta dalībvalsts, kas nodrošina solidaritāti. |
| --- | --- |

c)

tiesvedības izmaksas par saistītām tiesvedības vai šķīrējtiesas procedūrām, kurās iesaistīta dalībvalsts, kas nodrošina solidaritāti.

| d) | citas netiešās izmaksas, ko nesedz gāzes cena, piemēram, tādu finansiālu vai citu zaudējumu atlīdzināšana, kas radušies saistībā ar solidaritātes nodrošināšanu lietotājiem garantētās slodzes piespiedu nomešanas dēļ, ar noteikumu, ka minētās netiešās izmaksas nepārsniedz 100 % no gāzes cenas. |
| --- | --- |

d)

citas netiešās izmaksas, ko nesedz gāzes cena, piemēram, tādu finansiālu vai citu zaudējumu atlīdzināšana, kas radušies saistībā ar solidaritātes nodrošināšanu lietotājiem garantētās slodzes piespiedu nomešanas dēļ, ar noteikumu, ka minētās netiešās izmaksas nepārsniedz 100 % no gāzes cenas.

3.   Ja dalībvalsts, ievērojot 2. punkta d) apakšpunktu, pieprasa kompensāciju par netiešajām izmaksām, kas pārsniedz 100 % no gāzes cenas, Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm pieņem lēmumu par to, vai lielāka kompensācija ir piemērota, ņemot vērā lietas konkrētos līgumiskos un ar situāciju valstī saistītos apstākļus un solidaritātes principu enerģētikas jomā.

4.   Ja vien dalībvalsts, kura pieprasa solidaritāti, un dalībvalsts, kas nodrošina solidaritāti, nevienojas par citu cenu, dalībvalstij, kura pieprasa solidaritāti, piegādātās gāzes cena atbilst nākamās dienas tirgus cenai dalībvalstī, kura nodrošina solidaritāti, dienā pirms solidaritātes pieprasījuma vai attiecīgajai nākamās dienas tirgus cenai dienas pirms solidaritātes pieprasījuma laikā tuvākajā piekļūstamajā biržas virtuālajā tirdzniecības punktā vai mezglā, par kuru panākta vienošanās.

5.   Kompensāciju par gāzes apjomiem, kas piegādāti solidaritātes pieprasījuma sakarā saskaņā ar 28. pantu, solidaritātes dalībvalsts, kura pieprasa solidaritāti, izmaksā tieši dalībvalstij, kura nodrošina solidaritāti, vai subjektam, ko abas dalībvalstis ir norādījušas savā atbildē uz solidaritātes pieprasījumu un apstiprinājumā par saņemšanu un par apjomu, kas tiek ņemts.

6.   Dalībvalsts, kurai adresēts solidaritātes pasākuma pieprasījums, solidaritātes pasākumu sniedz pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā trīs dienas pēc pieprasījuma saņemšanas. Dalībvalsts var atteikties sniegt solidaritāti dalībvalstij, kura iesniegusi solidaritātes pieprasījumu, tikai tad, ja tā pierāda, ka:

| a) | tai nav pietiekami daudz gāzes apjomiem, kas minēti 23. panta 2. punktā; vai |
| --- | --- |

a)

tai nav pietiekami daudz gāzes apjomiem, kas minēti 23. panta 2. punktā; vai

| b) | tai nav pieejamas pietiekamas starpsavienojumu jaudas, kā noteikts Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 7. punktā, un tai nav iespējas nodrošināt pietiekamus LNG apjomus. |
| --- | --- |

b)

tai nav pieejamas pietiekamas starpsavienojumu jaudas, kā noteikts Regulas (ES) 2017/1938 13. panta 7. punktā, un tai nav iespējas nodrošināt pietiekamus LNG apjomus.

7.   Papildus šajā pantā paredzētajiem standarta noteikumiem dalībvalstis var vienoties par solidaritātes sniegšanas tehniskajiem pasākumiem un koordināciju.

8.   Šis pants neskar esošos pasākumus, kas attiecas uz drošu un uzticamu gāzes sistēmas ekspluatāciju.

28. pants

Solidaritātes pasākumu procedūra, ja nav noslēgts solidaritātes nolīgums

1.   Dalībvalsts, kas pieprasa piemērot solidaritātes pasākumus, izdod solidaritātes pieprasījumu citai dalībvalstij, norādot vismaz šādu informāciju:

| a) | dalībvalsts kompetentās iestādes kontaktinformācija, |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts kompetentās iestādes kontaktinformācija,

| b) | attiecīgo dalībvalsts pārvades sistēmu operatoru kontaktinformācija (attiecīgā gadījumā), |
| --- | --- |

b)

attiecīgo dalībvalsts pārvades sistēmu operatoru kontaktinformācija (attiecīgā gadījumā),

| c) | tās trešās personas kontaktinformācija, kura rīkojas dalībvalsts vārdā (attiecīgā gadījumā), |
| --- | --- |

c)

tās trešās personas kontaktinformācija, kura rīkojas dalībvalsts vārdā (attiecīgā gadījumā),

| d) | piegādes periods, tostarp pirmās iespējamās piegādes laiks un paredzamais piegāžu ilgums, |
| --- | --- |

d)

piegādes periods, tostarp pirmās iespējamās piegādes laiks un paredzamais piegāžu ilgums,

| e) | piegādes un starpsavienojuma punkti, |
| --- | --- |

e)

piegādes un starpsavienojuma punkti,

| f) | gāzes apjoms, kas izteikts kWh, attiecībā uz katru starpsavienojuma punktu, |
| --- | --- |

f)

gāzes apjoms, kas izteikts kWh, attiecībā uz katru starpsavienojuma punktu,

| g) | gāzes kvalitāte. |
| --- | --- |

g)

gāzes kvalitāte.

2.   Solidaritātes pieprasījumu vienlaikus nosūta dalībvalstīm, kuras potenciāli spēj sniegt solidaritātes pasākumus, Komisijai un krīzes pārvaldītājiem, kas izraudzīti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1938 10. panta 1. punkta g) apakšpunktu.

3.   Dalībvalstis, kuras saņem solidaritātes pieprasījumu, nosūta atbildi, kurā norāda kontaktinformāciju, kas minēti 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un apjomu un kvalitāti, ko var piegādāt uz starpsavienojuma punktiem prasītajā laikā, kā minēts 1. punkta d) –g) apakšpunktā. Atbildē norāda apjomu, kas izriet no iespējamas ierobežošanas, vai, ja tas ir absolūti nepieciešams, stratēģisko krājumu izmantošanas, ja apjoms, ko var piegādāt ar brīvprātīgiem pasākumiem, nav pietiekams.

4.   Solidaritātes pieprasījumus iesniedz vismaz 72 stundas pirms norādītā piegādes laika. Atbildi uz solidaritātes pieprasījumiem sniedz 24 stundu laikā. Apstiprinājumu par saņemšanu un par apjomu, ko ņem dalībvalsts, kura pieprasa solidaritāti, sniedz 24 stundu laikā pirms vajadzīgā piegādes laika.

5.   Pieprasījumu var iesniegt uz vienu dienu vai vairāku dienu periodu, un atbildei jābūt salāgotai ar prasīto ilgumu.

6.   Ja ir vairākas dalībvalstis, kuras nodrošina solidaritāti, un ar vienu vai vairākām no tām ir noslēgta divpusēja vienošanās par solidaritātes pasākumiem, starp dalībvalstīm, kas ir noslēgušas divpusēju vienošanos, šie pasākumi prevalē. Šajā pantā paredzētos standarta noteikumus piemēro tikai attiecībā uz pārējām dalībvalstīm, kuras nodrošina solidaritāti.

7.   Komisija var atvieglot solidaritātes nolīgumu īstenošanu, jo īpaši izmantojot veidni drošas tiešsaistes platformā pieejamā veidnē, ar kuru nodrošina pieprasījumu un piedāvājumu nosūtīšanu reāllaikā.

V NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

29. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Šī komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

30. pants

Izskatīšana

Līdz 2023. gada 1. oktobrim Komisija šo regulu izskata, ņemot vērā vispārējo situāciju ar gāzes piegādēm Savienībā, un iesniedz Padomei ziņojumu, kurā apkopoti galvenie konstatējumi, kas izdarīti minētajā izskatīšanā. Komisija, pamatojoties uz minēto ziņojumu, var ierosināt šīs regulas darbības termiņu pagarināt.

31. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro vienu gadu pēc tās stāšanās spēkā.

Šīs regulas 14. pantu piemēro no 2023. gada 31. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 19. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. SÍKELA

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/1032 (2022. gada 29. jūnijs), ar ko groza Regulas (ES) 2017/1938 un (EK) Nr. 715/2009 attiecībā uz gāzes uzglabāšanu (OV L 173, 30.6.2022., 17. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1938 (2017. gada 25. oktobris) par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010 (OV L 280, 28.10.2017., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas Regula (ES) 2017/459 (2017. gada 16. marts), ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodeksu un atceļ Regulu (ES) Nr. 984/2013 (OV L 72, 17.3.2017., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/942 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (OV L 158, 14.6.2019., 22. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1227/2011 (2011. gada 25. oktobris) par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (OV L 326, 8.12.2011., 1. lpp.).

10

(11)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1348/2014 (2014. gada 17. decembris) par datu ziņošanu, īstenojot 8. panta 2. punktu un 8. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (OV L 363, 18.12.2014., 121. lpp.).

11

(12)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

12

(13)  Tiesas 2021. gada 15. jūlija spriedums, Vācija/Polija, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

13

(14)  Komisijas Ieteikums (ES) 2018/177 (2018. gada 2. februāris) par elementiem, kas iekļaujami tehniskajā, juridiskajā un finansiālajā kārtībā starp dalībvalstīm, lai piemērotu solidaritātes mehānismu saskaņā ar 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem (OV L 32, 6.2.2018., 52. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/941 (2019. gada 5. jūnijs) par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK (OV L 158, 14.6.2019., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.).

19

---

I PIELIKUMS

| a) | Maksimālie kritiskie gāzes apjomi elektroenerģijas piegādes drošībai saskaņā ar 23. pantu periodā no 2022. gada decembra līdz 2023. gada martam (vērtības izteiktas miljonos kubikmetru) (1)










  Dalībvalsts | 2022. gada decembris | 2023. gada janvāris | 2023. gada februāris | 2023. gada marts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 74,24 | 196,83 | 152,20 | 139,35 |
| BE | 399,05 | 458,77 | 382,76 | 398,99 |
| BG | 61,49 | 71,26 | 61,55 | 63,29 |
| CY | — | — | — | — |
| CZ | 17,26 | 49,64 | 34,80 | 28,28 |
| DE | 2 090,53 | 2 419,56 | 2 090,59 | 1 863,77 |
| DK | 249,48 | 295,56 | 254,87 | 268,09 |
| EE | 5,89 | 5,78 | 5,00 | 1,05 |
| EL | 209,95 | 326,68 | 317,18 | 232,80 |
| ES | 1 378,23 | 1 985,66 | 1 597,27 | 1 189,29 |
| IE | 372,76 | 375,29 | 364,26 | 375,74 |
| FI | 28,42 | 39,55 | 44,66 | 12,97 |
| FR | 876,37 | 875,58 | 802,53 | 771,15 |
| HR | 10,95 | 66,01 | 59,99 | 48,85 |
| HU | 82,13 | 133,97 | 126,44 | 93,72 |
| IT | 2 166,46 | 3 304,99 | 3 110,79 | 2 774,67 |
| LV | 89,26 | 83,56 | 84,96 | 66,19 |
| LT | 16,13 | 20,22 | 18,81 | 4,21 |
| LU | — | — | — | — |
| MT | 32,88 | 34,84 | 31,43 | 33,02 |
| NL | 684,26 | 762,31 | 556,26 | 480,31 |
| PL | 158,14 | 158,64 | 136,97 | 148,64 |
| PT | 409,97 | 415,22 | 368,54 | 401,32 |
| RO | 130,35 | 179,35 | 162,41 | 159,71 |
| SI | 12,98 | 15,15 | 13,35 | 12,80 |
| SK | 33,99 | 47,26 | 34,80 | 34,76 |
| SE | 18,05 | 18,61 | 17,71 | 15,76 |

a)

Maksimālie kritiskie gāzes apjomi elektroenerģijas piegādes drošībai saskaņā ar 23. pantu periodā no 2022. gada decembra līdz 2023. gada martam (vērtības izteiktas miljonos kubikmetru) (1)

Dalībvalsts

2022. gada decembris

2023. gada janvāris

2023. gada februāris

2023. gada marts

AT

74,24

196,83

152,20

139,35

BE

399,05

458,77

382,76

398,99

BG

61,49

71,26

61,55

63,29

CY

—

—

—

—

CZ

17,26

49,64

34,80

28,28

DE

2 090,53

2 419,56

2 090,59

1 863,77

DK

249,48

295,56

254,87

268,09

EE

5,89

5,78

5,00

1,05

EL

209,95

326,68

317,18

232,80

ES

1 378,23

1 985,66

1 597,27

1 189,29

IE

372,76

375,29

364,26

375,74

FI

28,42

39,55

44,66

12,97

FR

876,37

875,58

802,53

771,15

HR

10,95

66,01

59,99

48,85

HU

82,13

133,97

126,44

93,72

IT

2 166,46

3 304,99

3 110,79

2 774,67

LV

89,26

83,56

84,96

66,19

LT

16,13

20,22

18,81

4,21

LU

—

—

—

—

MT

32,88

34,84

31,43

33,02

NL

684,26

762,31

556,26

480,31

PL

158,14

158,64

136,97

148,64

PT

409,97

415,22

368,54

401,32

RO

130,35

179,35

162,41

159,71

SI

12,98

15,15

13,35

12,80

SK

33,99

47,26

34,80

34,76

SE

18,05

18,61

17,71

15,76

| b) | Maksimālie elektroapgādes drošībai kritiskie gāzes apjomi saskaņā ar 23. pantu periodā no 2023. gada aprīļa līdz 2023. gada decembrim (vērtības izteiktas miljonos kubikmetru)






  Dalībvalsts | Mēneša vērtība |
| --- | --- | --- |
| AT | 140,66 |
| BE | 409,89 |
| BG | 64,40 |
| CY | — |
| CZ | 32,50 |
| DE | 2 116,11 |
| DK | 267,00 |
| EE | 4,43 |
| EL | 271,65 |
| ES | 1 537,61 |
| IE | 372,01 |
| FI | 31,40 |
| FR | 831,41 |
| HR | 46,45 |
| HU | 109,06 |
| IT | 2 839,23 |
| LV | 80,99 |
| LT | 14,84 |
| LU | — |
| MT | 33,03 |
| NL | 620,79 |
| PL | 150,60 |
| PT | 398,76 |
| RO | 157,96 |
| SI | 13,57 |
| SK | 37,70 |
| SE | 17,53 |

b)

Maksimālie elektroapgādes drošībai kritiskie gāzes apjomi saskaņā ar 23. pantu periodā no 2023. gada aprīļa līdz 2023. gada decembrim (vērtības izteiktas miljonos kubikmetru)

Dalībvalsts

Mēneša vērtība

AT

140,66

BE

409,89

BG

64,40

CY

—

CZ

32,50

DE

2 116,11

DK

267,00

EE

4,43

EL

271,65

ES

1 537,61

IE

372,01

FI

31,40

FR

831,41

HR

46,45

HU

109,06

IT

2 839,23

LV

80,99

LT

14,84

LU

—

MT

33,03

NL

620,79

PL

150,60

PT

398,76

RO

157,96

SI

13,57

SK

37,70

SE

17,53

---

(1)  I pielikuma a) un b) daļas ir balstītas uz datiem no elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (ENTSO-E) veiktā ziemas atbilstības novērtējuma saskaņā ar Regulas (ES) 2019/941 9. pantu, izņemot Maltu, kurā elektroenerģijas ražošana ir pilnībā atkarīga no LNG piegādēm un kurai nav vērā ņemamu gāzes krātuvju. Ņemot vērā zemas siltumspējas gāzes specifiku, šajā tabulā norādītās vērtības Nīderlandei būtu jāreizina ar konversijas koeficientu 37,89, kas dalīts ar 35,17. I pielikuma a) daļa ir individuālie mēneša apjomi, ko ENTSO-E aprēķinājis no 2022. gada decembra līdz 2023. gada martam; skaitļi I pielikuma b) daļā par mēnešiem no 2023. gada aprīļa līdz 2023. gada decembrim rāda perioda no 2022. gada decembra līdz 2023. gada martam vidējās vērtības.

---

II PIELIKUMS

Piegādes drošībai kritiskā infrastruktūra saskaņā ar 23. panta 2. punkta d) apakšpunktu

| Nozare | Apakšnozare |
| --- | --- |
| I Enerģētika | 1. | Elektroenerģija |

Nozare

Apakšnozare

I Enerģētika

1.

Elektroenerģija

Infrastruktūras un iekārtas elektroenerģijas ražošanai un pārvadei attiecībā uz elektroenerģijas piegādi

| 2. | Nafta |
| --- | --- |

2.

Nafta

Naftas ražošana, rafinēšana, pārstrāde, uzglabāšana un sadale, izmantojot cauruļvadus

| 3. | Gāze |
| --- | --- |

3.

Gāze

Gāzes ražošana, rafinēšana, pārstrāde, uzglabāšana un sadale, izmantojot cauruļvadus

LNG termināļi

II Transports

| 4. | Autotransports |
| --- | --- |

4.

Autotransports

| 5. | Dzelzceļa transports |
| --- | --- |

5.

Dzelzceļa transports

| 6. | Gaisa transports |
| --- | --- |

6.

Gaisa transports

---

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 335/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 335/36

---

PADOMES REGULA (ES) 2022/2577

(2022. gada 22. decembris),

ar ko nosaka satvaru atjaunīgās enerģijas apguves paātrināšanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 122. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Krievijas Federācijas agresijas karš pret Ukrainu un nepieredzētais dalībvalstīm domāto dabasgāzes piegāžu samazinājums no Krievijas Federācijas apdraud Savienības un tās dalībvalstu energoapgādes drošību. Tajā pašā laikā tas, ka Krievijas Federācija gāzes piegādi izmanto par ieroci un manipulē ar tirgiem, tīši izraisot gāzes plūsmu traucējumus, ir novedis pie krasa enerģijas cenu pieauguma Savienībā, ne tikai apdraudot Savienības ekonomiku, bet arī kļūstot par nopietnu draudu piegādes drošībai. Ātra atjaunīgo energoresursu apguve var palīdzēt mazināt pašreizējās enerģētiskās krīzes sekas, palīdzot veidot aizsardzību pret Krievijas darbībām. Atjaunīgā enerģija var būt nozīmīgs līdzeklis cīņā pret to, ka Krievija enerģiju izmanto par ieroci, jo ar tās palīdzību tiks stiprināta Savienības piegādes drošība, samazināsies cenu svārstības tirgū un pazemināsies enerģijas cenas. |
| --- | --- |

(1)

Krievijas Federācijas agresijas karš pret Ukrainu un nepieredzētais dalībvalstīm domāto dabasgāzes piegāžu samazinājums no Krievijas Federācijas apdraud Savienības un tās dalībvalstu energoapgādes drošību. Tajā pašā laikā tas, ka Krievijas Federācija gāzes piegādi izmanto par ieroci un manipulē ar tirgiem, tīši izraisot gāzes plūsmu traucējumus, ir novedis pie krasa enerģijas cenu pieauguma Savienībā, ne tikai apdraudot Savienības ekonomiku, bet arī kļūstot par nopietnu draudu piegādes drošībai. Ātra atjaunīgo energoresursu apguve var palīdzēt mazināt pašreizējās enerģētiskās krīzes sekas, palīdzot veidot aizsardzību pret Krievijas darbībām. Atjaunīgā enerģija var būt nozīmīgs līdzeklis cīņā pret to, ka Krievija enerģiju izmanto par ieroci, jo ar tās palīdzību tiks stiprināta Savienības piegādes drošība, samazināsies cenu svārstības tirgū un pazemināsies enerģijas cenas.

| (2) | Pēdējos mēnešos Krievijas darbības ir vēl vairāk pasliktinājušas situāciju tirgū, jo īpaši palielinot risku, ka Krievijas gāzes piegādes Savienībai tuvākajā nākotnē tiks pilnībā apturētas, situāciju, kas ir ietekmējusi Savienības piegādes drošību. Tas strauji palielināja enerģijas cenu svārstīgumu Savienībā, un vasarā gāzes un elektroenerģijas cenas sasniedza visu laiku augstāko līmeni, kas izraisīja elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenu pieaugumu, un paredzams, ka tās pakāpeniski atspoguļosies lielākajā daļā patērētāju līgumu, radot arvien lielāku slogu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Situācijas pasliktināšanās enerģijas tirgos būtiski veicināja vispārējo inflāciju eurozonā, palēninot ekonomikas izaugsmi visā Savienībā. Minētais risks saglabāsies neatkarīgi no iespējama vairumtirdzniecības cenu pagaidu samazinājuma, un, kā atzīts Komisijas ārkārtas pasākumu priekšlikumā, kas pievienots Komisijas 2022. gada 18. oktobra paziņojumam par ārkārtas situāciju enerģētikas jomā: gatavojamies, iepērkam gāzi un aizsargājam ES kopā, nākamgad tas būs vēl aktuālāks. Eiropas energouzņēmumiem nākamgad varētu rasties nopietnas grūtības piepildīt gāzes krātuves, jo, ņemot vērā pašreizējo politisko situāciju, ir ļoti iespējams, ka Savienībā no Krievijas nonāks mazāk cauruļvadu gāzes vai tā vispār netiks piegādāta. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/1032 (1) 2023. gadam nosprausts mērķrādītājs Savienības gāzes krātuves piepildīt 90 % apmērā no to kapacitātes salīdzinājumā ar šai ziemai paredzēto 80 % apmēru. Tāpat papildu spriedzi gāzes tirgos varētu radīt tādi neparedzami notikumi kā cauruļvadu sabotāža un citi piegādes drošības traucējumu riski. Turklāt Eiropas atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju industriju konkurētspējas perspektīvas ir vājinājušās sakarā ar citos pasaules reģionos nesen pieņemtajām rīcībpolitikām, kuru mērķis ir atbalstīt un paātrināt veselu atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju vērtības ķēžu izvēršanu plašākā mērogā. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējos mēnešos Krievijas darbības ir vēl vairāk pasliktinājušas situāciju tirgū, jo īpaši palielinot risku, ka Krievijas gāzes piegādes Savienībai tuvākajā nākotnē tiks pilnībā apturētas, situāciju, kas ir ietekmējusi Savienības piegādes drošību. Tas strauji palielināja enerģijas cenu svārstīgumu Savienībā, un vasarā gāzes un elektroenerģijas cenas sasniedza visu laiku augstāko līmeni, kas izraisīja elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenu pieaugumu, un paredzams, ka tās pakāpeniski atspoguļosies lielākajā daļā patērētāju līgumu, radot arvien lielāku slogu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Situācijas pasliktināšanās enerģijas tirgos būtiski veicināja vispārējo inflāciju eurozonā, palēninot ekonomikas izaugsmi visā Savienībā. Minētais risks saglabāsies neatkarīgi no iespējama vairumtirdzniecības cenu pagaidu samazinājuma, un, kā atzīts Komisijas ārkārtas pasākumu priekšlikumā, kas pievienots Komisijas 2022. gada 18. oktobra paziņojumam par ārkārtas situāciju enerģētikas jomā: gatavojamies, iepērkam gāzi un aizsargājam ES kopā, nākamgad tas būs vēl aktuālāks. Eiropas energouzņēmumiem nākamgad varētu rasties nopietnas grūtības piepildīt gāzes krātuves, jo, ņemot vērā pašreizējo politisko situāciju, ir ļoti iespējams, ka Savienībā no Krievijas nonāks mazāk cauruļvadu gāzes vai tā vispār netiks piegādāta. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/1032 (1) 2023. gadam nosprausts mērķrādītājs Savienības gāzes krātuves piepildīt 90 % apmērā no to kapacitātes salīdzinājumā ar šai ziemai paredzēto 80 % apmēru. Tāpat papildu spriedzi gāzes tirgos varētu radīt tādi neparedzami notikumi kā cauruļvadu sabotāža un citi piegādes drošības traucējumu riski. Turklāt Eiropas atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju industriju konkurētspējas perspektīvas ir vājinājušās sakarā ar citos pasaules reģionos nesen pieņemtajām rīcībpolitikām, kuru mērķis ir atbalstīt un paātrināt veselu atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju vērtības ķēžu izvēršanu plašākā mērogā.

| (3) | Šajā kontekstā un lai novērstu Eiropas patērētāju un uzņēmumu pakļaušanu augstām un svārstīgām cenām, kas rada ekonomiskas un sociālas grūtības, lai palīdzētu panākt nepieciešamo enerģijas pieprasījuma samazinājumu, dabasgāzes piegādes aizstājot ar atjaunīgo energoresursu enerģiju, un lai palielinātu piegādes drošību, Savienībai ir steidzami vēl papildus un pagaidu kārtā jātiecas paātrināt atjaunīgās enerģijas apguvi, jo īpaši izmantojot mērķorientētus pasākumus, kas spēj īstermiņā paātrināt atjaunīgo energoresursu apguves tempu Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Šajā kontekstā un lai novērstu Eiropas patērētāju un uzņēmumu pakļaušanu augstām un svārstīgām cenām, kas rada ekonomiskas un sociālas grūtības, lai palīdzētu panākt nepieciešamo enerģijas pieprasījuma samazinājumu, dabasgāzes piegādes aizstājot ar atjaunīgo energoresursu enerģiju, un lai palielinātu piegādes drošību, Savienībai ir steidzami vēl papildus un pagaidu kārtā jātiecas paātrināt atjaunīgās enerģijas apguvi, jo īpaši izmantojot mērķorientētus pasākumus, kas spēj īstermiņā paātrināt atjaunīgo energoresursu apguves tempu Savienībā.

| (4) | Minētie steidzamie pasākumi tikuši atlasīti pēc būtības un to potenciāla īstermiņā palīdzēt risināt ārkārtas situāciju enerģētikas nozarē. Konkrētāk, vairākus šajā regulā noteiktus pasākumus dalībvalstis var īstenot ātri, lai racionalizētu atļauju piešķiršanas procesu, kas piemērojams atjaunīgās enerģijas projektiem, proti, nav vajadzīgas apgrūtinošas izmaiņas nacionālajās procedūrās un tiesību sistēmās un tie nodrošina pozitīvu atjaunīgo energoresursu apguves pasteidzināšanu īstermiņā. Daži no minētajiem pasākumiem ir vispārīgi, piemēram, tiek ieviesta vienkārša prezumpcija, ka atjaunīgās enerģijas projekti ir sevišķi svarīgi sabiedrības interesēs relevanto vides tiesību aktu izpratnē, vai tiek ieviesti precizējumi attiecībā uz dažu vides direktīvu darbības jomu, kā arī vienkāršots atjaunīgās enerģijas elektrostaciju energoatjaunināšanai vajadzīgo atļauju piešķiršanas satvars, koncentrējoties uz ietekmi, ko izmaiņas vai paplašinājumi rada salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. Citi pasākumi ir vērsti uz konkrētām tehnoloģijām, piemēram, tie paredz ievērojami īsāku un ātrāku atļauju piešķiršanas procesu saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanai uz esošām struktūrām. Ir lietderīgi minētos ārkārtas pasākumus īstenot pēc iespējas ātrāk un pēc vajadzības tos pielāgot, lai precīzi risinātu pašreizējās problēmas. |
| --- | --- |

(4)

Minētie steidzamie pasākumi tikuši atlasīti pēc būtības un to potenciāla īstermiņā palīdzēt risināt ārkārtas situāciju enerģētikas nozarē. Konkrētāk, vairākus šajā regulā noteiktus pasākumus dalībvalstis var īstenot ātri, lai racionalizētu atļauju piešķiršanas procesu, kas piemērojams atjaunīgās enerģijas projektiem, proti, nav vajadzīgas apgrūtinošas izmaiņas nacionālajās procedūrās un tiesību sistēmās un tie nodrošina pozitīvu atjaunīgo energoresursu apguves pasteidzināšanu īstermiņā. Daži no minētajiem pasākumiem ir vispārīgi, piemēram, tiek ieviesta vienkārša prezumpcija, ka atjaunīgās enerģijas projekti ir sevišķi svarīgi sabiedrības interesēs relevanto vides tiesību aktu izpratnē, vai tiek ieviesti precizējumi attiecībā uz dažu vides direktīvu darbības jomu, kā arī vienkāršots atjaunīgās enerģijas elektrostaciju energoatjaunināšanai vajadzīgo atļauju piešķiršanas satvars, koncentrējoties uz ietekmi, ko izmaiņas vai paplašinājumi rada salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. Citi pasākumi ir vērsti uz konkrētām tehnoloģijām, piemēram, tie paredz ievērojami īsāku un ātrāku atļauju piešķiršanas procesu saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanai uz esošām struktūrām. Ir lietderīgi minētos ārkārtas pasākumus īstenot pēc iespējas ātrāk un pēc vajadzības tos pielāgot, lai precīzi risinātu pašreizējās problēmas.

| (5) | Ir jāievieš steidzami un mērķorientēti papildu pasākumi, kas vērsti uz konkrētām tehnoloģijām un projektu veidiem, kuriem ir vislielākais ātras ieviešanas potenciāls un iespējas dot tūlītēju efektu attiecībā uz mērķiem samazināt cenu svārstīgumu un dabasgāzes pieprasījumu, neierobežojot kopējo enerģijas pieprasījumu. Papildus tam, ka tiek paātrināti atļauju piešķiršanas procesi, attiecībā uz saules enerģijas aprīkojumu, kas uzstādīts uz mākslīgām struktūrām, ir lietderīgi veicināt un paātrināt maza mēroga saules enerģijas iekārtu apguvi, tostarp atjaunīgo energoresursu pašpatērētāju un kolektīvo pašpatērētāju, piemēram, vietējo energokopienu vidū, jo šie risinājumi rada vismazākos izdevumus, tie ir vispieejamākie un ar vismazāko vidisko vai cita veida ietekmi attiecībā uz jaunu atjaunīgo energoresursu iekārtu ātru ieviešanu. Turklāt minētie projekti tieši atbalsta mājsaimniecības un uzņēmumus, kuri saskaras ar augstām enerģijas cenām, un pasargā patērētājus no cenu svārstīguma. Atjaunīgās enerģijas elektrostaciju energoatjaunināšana ir iespēja strauji kāpināt atjaunīgās enerģijas ražošanu ar vismazāko ietekmi uz tīkla infrastruktūru un vidi, arī tādu atjaunīgās enerģijas ražošanas tehnoloģiju (piemēram, vēja enerģijas) gadījumā, kurām atļauju piešķiršanas procesi parasti ir ilgāki. Visbeidzot, siltumsūkņi ir tieša atjaunīga alternatīva dabasgāzes katliem un tiem ir potenciāls būtiski samazināt dabasgāzes pieprasījumu siltumapgādes sezonā. |
| --- | --- |

(5)

Ir jāievieš steidzami un mērķorientēti papildu pasākumi, kas vērsti uz konkrētām tehnoloģijām un projektu veidiem, kuriem ir vislielākais ātras ieviešanas potenciāls un iespējas dot tūlītēju efektu attiecībā uz mērķiem samazināt cenu svārstīgumu un dabasgāzes pieprasījumu, neierobežojot kopējo enerģijas pieprasījumu. Papildus tam, ka tiek paātrināti atļauju piešķiršanas procesi, attiecībā uz saules enerģijas aprīkojumu, kas uzstādīts uz mākslīgām struktūrām, ir lietderīgi veicināt un paātrināt maza mēroga saules enerģijas iekārtu apguvi, tostarp atjaunīgo energoresursu pašpatērētāju un kolektīvo pašpatērētāju, piemēram, vietējo energokopienu vidū, jo šie risinājumi rada vismazākos izdevumus, tie ir vispieejamākie un ar vismazāko vidisko vai cita veida ietekmi attiecībā uz jaunu atjaunīgo energoresursu iekārtu ātru ieviešanu. Turklāt minētie projekti tieši atbalsta mājsaimniecības un uzņēmumus, kuri saskaras ar augstām enerģijas cenām, un pasargā patērētājus no cenu svārstīguma. Atjaunīgās enerģijas elektrostaciju energoatjaunināšana ir iespēja strauji kāpināt atjaunīgās enerģijas ražošanu ar vismazāko ietekmi uz tīkla infrastruktūru un vidi, arī tādu atjaunīgās enerģijas ražošanas tehnoloģiju (piemēram, vēja enerģijas) gadījumā, kurām atļauju piešķiršanas procesi parasti ir ilgāki. Visbeidzot, siltumsūkņi ir tieša atjaunīga alternatīva dabasgāzes katliem un tiem ir potenciāls būtiski samazināt dabasgāzes pieprasījumu siltumapgādes sezonā.

| (6) | Ņemot vērā steidzamo ārkārtas enerģētikas situāciju, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ieviest atbrīvojumus no konkrētiem novērtēšanas pienākumiem, kas Savienības vides tiesību aktos noteikti attiecībā uz atjaunīgās enerģijas projektiem un enerģijas uzkrāšanas un elektrotīklu projektiem, kuri vajadzīgi, lai elektroenerģijas sistēmā integrētu atjaunīgo enerģiju. Tomēr, lai ieviestu minētos atbrīvojumus, vajadzētu būt izpildītiem diviem nosacījumiem, proti, ka projekts atrodas atjaunīgai enerģijai vai tīkliem paredzētā teritorijā, un šādai teritorijai ir ticis veikts stratēģisks vides novērtējums. Turklāt, lai nodrošinātu sugu aizsardzību, būtu jāpieņem samērīgi mitigācijas pasākumi vai, ja tādi nav pieejami, – kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā steidzamo ārkārtas enerģētikas situāciju, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ieviest atbrīvojumus no konkrētiem novērtēšanas pienākumiem, kas Savienības vides tiesību aktos noteikti attiecībā uz atjaunīgās enerģijas projektiem un enerģijas uzkrāšanas un elektrotīklu projektiem, kuri vajadzīgi, lai elektroenerģijas sistēmā integrētu atjaunīgo enerģiju. Tomēr, lai ieviestu minētos atbrīvojumus, vajadzētu būt izpildītiem diviem nosacījumiem, proti, ka projekts atrodas atjaunīgai enerģijai vai tīkliem paredzētā teritorijā, un šādai teritorijai ir ticis veikts stratēģisks vides novērtējums. Turklāt, lai nodrošinātu sugu aizsardzību, būtu jāpieņem samērīgi mitigācijas pasākumi vai, ja tādi nav pieejami, – kompensācijas pasākumi.

| (7) | Šī regula būtu jāpiemēro atļauju piešķiršanas procesiem, kuru sākuma datums ir tās piemērošanas laikā. Ņemot vērā šīs regulas mērķi, ārkārtas situāciju un ārkārtas apstākļus, kuros tā pieņemta, jo īpaši, ņemot vērā to, ka Savienībā īstermiņā tiek paātrināts atjaunīgo energoresursu apguves temps un tādējādi ir pamatoti šīs regulas noteikumus piemērot nepabeigtiem atļauju piešķiršanas procesiem, būtu jāatļauj dalībvalstīm piemērot šo regulu vai dažus tās noteikumus notiekošiem atļauju piešķiršanas procesiem, kuros attiecīgās iestādes galīgais lēmums nav pieņemts, ar noteikumu, ka minēto noteikumu piemērošanā tiek pienācīgi ievērotas trešo personu iepriekš pastāvošās tiesības un to tiesiskā paļāvība. Tāpēc, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka šīs regulas piemērošana nepabeigtiem atļauju piešķiršanas procesiem ir samērīga un pienācīgi aizsargā visu ieinteresēto personu tiesības un tiesisko paļāvību. |
| --- | --- |

(7)

Šī regula būtu jāpiemēro atļauju piešķiršanas procesiem, kuru sākuma datums ir tās piemērošanas laikā. Ņemot vērā šīs regulas mērķi, ārkārtas situāciju un ārkārtas apstākļus, kuros tā pieņemta, jo īpaši, ņemot vērā to, ka Savienībā īstermiņā tiek paātrināts atjaunīgo energoresursu apguves temps un tādējādi ir pamatoti šīs regulas noteikumus piemērot nepabeigtiem atļauju piešķiršanas procesiem, būtu jāatļauj dalībvalstīm piemērot šo regulu vai dažus tās noteikumus notiekošiem atļauju piešķiršanas procesiem, kuros attiecīgās iestādes galīgais lēmums nav pieņemts, ar noteikumu, ka minēto noteikumu piemērošanā tiek pienācīgi ievērotas trešo personu iepriekš pastāvošās tiesības un to tiesiskā paļāvība. Tāpēc, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka šīs regulas piemērošana nepabeigtiem atļauju piešķiršanas procesiem ir samērīga un pienācīgi aizsargā visu ieinteresēto personu tiesības un tiesisko paļāvību.

| (8) | Viens no pagaidu pasākumiem ir ieviest vienkāršu prezumpciju, ka relevanto Savienības vides tiesību aktu izpratnē atjaunīgās enerģijas projekti ir sevišķi svarīgi sabiedrības interesēs un kalpo sabiedrības veselībai un drošībai, izņemot gadījumus, kad ir skaidri pierādījumi, ka minētajiem projektiem ir būtiska negatīva ietekme uz vidi, ko nevar ierobežot vai kompensēt. Atjaunīgās enerģijas stacijas, arī siltumsūkņi vai vēja enerģija, ir ļoti svarīgi cīņā pret klimata pārmaiņām un piesārņojumu un virzībā uz mazākām enerģijas cenām, mazāku Savienības atkarību no fosilā kurināmā un pilnīgu Savienības piegādes drošību. Prezumpcija, ka atjaunīgās enerģijas stacijas, arī siltumsūkņi, ir sevišķi svarīgi sabiedrības interesēs un kalpo sabiedrības veselībai un drošībai, nozīmētu, ka šādiem projektiem vajadzības gadījumā tūlītēji varētu izmantot vienkāršotu novērtējumu attiecībā uz specifiskām atkāpēm, kas paredzētas attiecīgajos Savienības vides tiesību aktos. Būtu jāļauj dalībvalstīm atbilstoši savām valsts īpatnībām šīs prezumpcijas piemērošanu attiecināt tikai uz konkrētām savu teritoriju daļām vai konkrētām tehnoloģijām vai projektiem. Dalībvalstis var apsvērt iespēju šo prezumpciju piemērot savos attiecīgajos valsts tiesību aktos par ainavu veidošanu. |
| --- | --- |

(8)

Viens no pagaidu pasākumiem ir ieviest vienkāršu prezumpciju, ka relevanto Savienības vides tiesību aktu izpratnē atjaunīgās enerģijas projekti ir sevišķi svarīgi sabiedrības interesēs un kalpo sabiedrības veselībai un drošībai, izņemot gadījumus, kad ir skaidri pierādījumi, ka minētajiem projektiem ir būtiska negatīva ietekme uz vidi, ko nevar ierobežot vai kompensēt. Atjaunīgās enerģijas stacijas, arī siltumsūkņi vai vēja enerģija, ir ļoti svarīgi cīņā pret klimata pārmaiņām un piesārņojumu un virzībā uz mazākām enerģijas cenām, mazāku Savienības atkarību no fosilā kurināmā un pilnīgu Savienības piegādes drošību. Prezumpcija, ka atjaunīgās enerģijas stacijas, arī siltumsūkņi, ir sevišķi svarīgi sabiedrības interesēs un kalpo sabiedrības veselībai un drošībai, nozīmētu, ka šādiem projektiem vajadzības gadījumā tūlītēji varētu izmantot vienkāršotu novērtējumu attiecībā uz specifiskām atkāpēm, kas paredzētas attiecīgajos Savienības vides tiesību aktos. Būtu jāļauj dalībvalstīm atbilstoši savām valsts īpatnībām šīs prezumpcijas piemērošanu attiecināt tikai uz konkrētām savu teritoriju daļām vai konkrētām tehnoloģijām vai projektiem. Dalībvalstis var apsvērt iespēju šo prezumpciju piemērot savos attiecīgajos valsts tiesību aktos par ainavu veidošanu.

| (9) | Tas atspoguļo svarīgo lomu, ko atjaunīgā enerģija var spēlēt Savienības energosistēmas dekarbonizācijā, piedāvājot tūlītēju fosilās enerģijas aizstāšanas risinājumu un risinot saasināto tirgus situāciju. Lai novērstu šaurās vietas atļauju piešķiršanas procesā un atjaunīgās enerģijas staciju ekspluatācijā, vismaz attiecībā uz projektiem, kas atzīti par projektiem sabiedrības interesēs, plānošanas un atļauju piešķiršanas procesā, kad kādā individuālā gadījumā tiek veikta juridisko interešu sabalansēšana, prioritāte būtu jāpiešķir no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas staciju būvniecībai un ekspluatācijai un ar tām saistītās tīkla infrastruktūras pilnveidošanai. Attiecībā uz sugu aizsardzību šī prioritāte būtu jāpiešķir tikai tad, ja un ciktāl tiek veikti piemēroti sugu saglabāšanas pasākumi, kas veicina sugu populāciju saglabāšanu vai atjaunošanu labvēlīgā saglabāšanās stāvoklī, un šim nolūkam dara pieejamus pietiekamus finanšu resursus, kā arī platības. |
| --- | --- |

(9)

Tas atspoguļo svarīgo lomu, ko atjaunīgā enerģija var spēlēt Savienības energosistēmas dekarbonizācijā, piedāvājot tūlītēju fosilās enerģijas aizstāšanas risinājumu un risinot saasināto tirgus situāciju. Lai novērstu šaurās vietas atļauju piešķiršanas procesā un atjaunīgās enerģijas staciju ekspluatācijā, vismaz attiecībā uz projektiem, kas atzīti par projektiem sabiedrības interesēs, plānošanas un atļauju piešķiršanas procesā, kad kādā individuālā gadījumā tiek veikta juridisko interešu sabalansēšana, prioritāte būtu jāpiešķir no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas staciju būvniecībai un ekspluatācijai un ar tām saistītās tīkla infrastruktūras pilnveidošanai. Attiecībā uz sugu aizsardzību šī prioritāte būtu jāpiešķir tikai tad, ja un ciktāl tiek veikti piemēroti sugu saglabāšanas pasākumi, kas veicina sugu populāciju saglabāšanu vai atjaunošanu labvēlīgā saglabāšanās stāvoklī, un šim nolūkam dara pieejamus pietiekamus finanšu resursus, kā arī platības.

| (10) | Saules enerģija ir svarīgs atjaunīgās enerģijas avots, kas var palīdzēt pielikt punktu Savienības atkarībai no Krievijas fosilā kurināmā, vienlaikus panākot pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku. Saules fotoelementu enerģija, kas ir viens no pieejamajiem elektroenerģijas avotiem un rada vismazākās izmaksas, un saules siltumenerģijas tehnoloģijas, kas nodrošina atjaunīgu siltumapgādi par zemām izmaksām uz vienu siltuma vienību, var ieviest ātri, un šie enerģijas avoti var sniegt tiešu labumu iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Šajā kontekstā saskaņā ar Komisijas 2022. gada 18. maija Paziņojumu ar nosaukumu “ES saules enerģijas stratēģija” Savienībā tiks atbalstīta noturīgas industriālas saules enerģijas vērtības ķēdes izveide, arī izmantojot Saules fotoelementu industrijas aliansi, kas darbību sāks 2022. gada beigās. Uzlaboti un ātrāki atļauju piešķiršanas procesi atjaunīgās enerģijas projektiem palīdzēs atbalstīt Savienības tīras enerģijas tehnoloģiju ražošanas jaudu palielināšanu. Pašreizējie apstākļi, it sevišķi ļoti lielais enerģijas cenu svārstīgums, prasa nekavējoties nodrošināt, ka atļauju piešķiršanas procesi kļūst ievērojami ātrāki, tādējādi būtiski paātrinot tempu, kādā uz mākslīgām struktūrām uzstāda saules enerģijas aprīkojumu, kas parasti ir mazāk sarežģīti nekā aprīkojuma uzstādīšana uz zemes; tas ir ātrs veids, kā palīdzēt mīkstināt pašreizējās enerģētiskās krīzes ietekmi, ar noteikumu, ka tiek saglabāta tīkla stabilitāte, uzticamība un drošums. Iepriekš minētā iemesla dēļ būtu jāpanāk, ka atļauju piešķiršanas procesi minētajām iekārtām ir īsāki nekā citiem atjaunīgās enerģijas projektiem. |
| --- | --- |

(10)

Saules enerģija ir svarīgs atjaunīgās enerģijas avots, kas var palīdzēt pielikt punktu Savienības atkarībai no Krievijas fosilā kurināmā, vienlaikus panākot pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku. Saules fotoelementu enerģija, kas ir viens no pieejamajiem elektroenerģijas avotiem un rada vismazākās izmaksas, un saules siltumenerģijas tehnoloģijas, kas nodrošina atjaunīgu siltumapgādi par zemām izmaksām uz vienu siltuma vienību, var ieviest ātri, un šie enerģijas avoti var sniegt tiešu labumu iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Šajā kontekstā saskaņā ar Komisijas 2022. gada 18. maija Paziņojumu ar nosaukumu “ES saules enerģijas stratēģija” Savienībā tiks atbalstīta noturīgas industriālas saules enerģijas vērtības ķēdes izveide, arī izmantojot Saules fotoelementu industrijas aliansi, kas darbību sāks 2022. gada beigās. Uzlaboti un ātrāki atļauju piešķiršanas procesi atjaunīgās enerģijas projektiem palīdzēs atbalstīt Savienības tīras enerģijas tehnoloģiju ražošanas jaudu palielināšanu. Pašreizējie apstākļi, it sevišķi ļoti lielais enerģijas cenu svārstīgums, prasa nekavējoties nodrošināt, ka atļauju piešķiršanas procesi kļūst ievērojami ātrāki, tādējādi būtiski paātrinot tempu, kādā uz mākslīgām struktūrām uzstāda saules enerģijas aprīkojumu, kas parasti ir mazāk sarežģīti nekā aprīkojuma uzstādīšana uz zemes; tas ir ātrs veids, kā palīdzēt mīkstināt pašreizējās enerģētiskās krīzes ietekmi, ar noteikumu, ka tiek saglabāta tīkla stabilitāte, uzticamība un drošums. Iepriekš minētā iemesla dēļ būtu jāpanāk, ka atļauju piešķiršanas procesi minētajām iekārtām ir īsāki nekā citiem atjaunīgās enerģijas projektiem.

| (11) | Atļauju piešķiršanas process, kas jāizpilda, lai esošās vai nākotnē paredzētās mākslīgās struktūrās, kuru izveides mērķis nav saules enerģijas ražošana, uzstādītu saules enerģijas aprīkojumu un ierīkotu ar to saistītos līdzās izvietojamos uzkrāšanas aktīvus un tīkla pieslēgumus, nedrīkstētu ilgt vairāk par trīs mēnešiem. Attiecībā uz minētajām iekārtām būtu jāievieš īpaša atkāpe no prasības veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (2), ņemot vērā, ka tās, visticamāk, neradīs bažas, kas saistītas ar konkurējošiem telpas izmantošanas veidiem vai vidisko ietekmi. Investēšana mazās, decentralizētās saules enerģijas iekārtās, lai kļūtu par atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju, ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā enerģijas patērētāji var samazināt rēķinus par enerģiju un pakļautību cenu svārstīgumam. Būtu jāļauj dalībvalstīm šo īsāko termiņu un šo atkāpi konkrētu pamatotu iemeslu dēļ neattiecināt uz konkrētām teritorijām vai struktūrām. |
| --- | --- |

(11)

Atļauju piešķiršanas process, kas jāizpilda, lai esošās vai nākotnē paredzētās mākslīgās struktūrās, kuru izveides mērķis nav saules enerģijas ražošana, uzstādītu saules enerģijas aprīkojumu un ierīkotu ar to saistītos līdzās izvietojamos uzkrāšanas aktīvus un tīkla pieslēgumus, nedrīkstētu ilgt vairāk par trīs mēnešiem. Attiecībā uz minētajām iekārtām būtu jāievieš īpaša atkāpe no prasības veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (2), ņemot vērā, ka tās, visticamāk, neradīs bažas, kas saistītas ar konkurējošiem telpas izmantošanas veidiem vai vidisko ietekmi. Investēšana mazās, decentralizētās saules enerģijas iekārtās, lai kļūtu par atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju, ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā enerģijas patērētāji var samazināt rēķinus par enerģiju un pakļautību cenu svārstīgumam. Būtu jāļauj dalībvalstīm šo īsāko termiņu un šo atkāpi konkrētu pamatotu iemeslu dēļ neattiecināt uz konkrētām teritorijām vai struktūrām.

| (12) | Turklāt pašpatēriņa iekārtas, arī tās, kas domātas tādiem kolektīvajiem pašpatērētājiem kā vietējās energokopienas, palīdz samazināt kopējo dabasgāzes pieprasījumu, palielināt sistēmas noturību un sasniegt Savienības atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus. Tāda saules enerģijas aprīkojuma , kura jauda ir mazāka par 50 kW, tostarp atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju iekārtu, uzstādīšanai visticamāk, nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz vidi vai tīklu, un tās nerada bažas par drošumu. Turklāt mazām iekārtām parasti nav vajadzīga jaudas palielināšana tīkla pieslēgumpunktā. Ņemot vērā šādu iekārtu tūlītējo pozitīvo ietekmi uz patērētājiem un ierobežoto vidisko ietekmi, ko tās varētu radīt, ir lietderīgi tām piemērojamo atļauju piešķiršanas procesu racionalizēt vēl vairāk, ar noteikumu, ka tās nepārsniedz pieslēguma sadales tīklam esošo jaudu, relevantajos atļauju piešķiršanas procesos ieviešot piekrītošas administratīvās klusēšanas koncepciju, kas veicinātu un paātrinātu šo iekārtu ieviešanu un to sniegto priekšrocību izmantošanu īstermiņā. Būtu jāļauj dalībvalstīm savu iekšējo ierobežojumu dēļ piemērot robežvērtību, kas ir zemāka par 50 kW, ar noteikumu, ka minētā robežvērtība joprojām pārsniedz 10,8 kW. Jebkurā gadījumā, atļauju piešķiršanas procesā, kas ilgst vienu mēnesi, attiecīgās iestādes vai struktūras var noraidīt par šādām iekārtām saņemtos pieteikumus, sniedzot pienācīgi pamatotu atbildi, kurā noraidījumu pamato ar tīkla drošības, stabilitātes un uzticamības apsvērumiem. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt pašpatēriņa iekārtas, arī tās, kas domātas tādiem kolektīvajiem pašpatērētājiem kā vietējās energokopienas, palīdz samazināt kopējo dabasgāzes pieprasījumu, palielināt sistēmas noturību un sasniegt Savienības atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus. Tāda saules enerģijas aprīkojuma , kura jauda ir mazāka par 50 kW, tostarp atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju iekārtu, uzstādīšanai visticamāk, nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz vidi vai tīklu, un tās nerada bažas par drošumu. Turklāt mazām iekārtām parasti nav vajadzīga jaudas palielināšana tīkla pieslēgumpunktā. Ņemot vērā šādu iekārtu tūlītējo pozitīvo ietekmi uz patērētājiem un ierobežoto vidisko ietekmi, ko tās varētu radīt, ir lietderīgi tām piemērojamo atļauju piešķiršanas procesu racionalizēt vēl vairāk, ar noteikumu, ka tās nepārsniedz pieslēguma sadales tīklam esošo jaudu, relevantajos atļauju piešķiršanas procesos ieviešot piekrītošas administratīvās klusēšanas koncepciju, kas veicinātu un paātrinātu šo iekārtu ieviešanu un to sniegto priekšrocību izmantošanu īstermiņā. Būtu jāļauj dalībvalstīm savu iekšējo ierobežojumu dēļ piemērot robežvērtību, kas ir zemāka par 50 kW, ar noteikumu, ka minētā robežvērtība joprojām pārsniedz 10,8 kW. Jebkurā gadījumā, atļauju piešķiršanas procesā, kas ilgst vienu mēnesi, attiecīgās iestādes vai struktūras var noraidīt par šādām iekārtām saņemtos pieteikumus, sniedzot pienācīgi pamatotu atbildi, kurā noraidījumu pamato ar tīkla drošības, stabilitātes un uzticamības apsvērumiem.

| (13) | Esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanai ir ievērojams potenciāls strauji palielināt atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu, un tas savukārt ļautu samazināt gāzes patēriņu. Energoatjaunināšana dod iespēju turpināt izmantot objektus, kam ir liels atjaunīgās enerģijas potenciāls; tas samazina vajadzību atjaunīgās enerģijas projektu vajadzībām izraudzīties jaunas vietas. Vēja enerģijas elektrostacijas energoatjaunināšana ar efektīvākām turbīnām paver izdevību saglabāt esošo jaudu vai to palielināt, vienlaicīgi samazinot turbīnu skaitu, pateicoties tam, ka turbīnas ir lielākas un efektīvākas. Citas priekšrocības, ko sniedz energoatjaunināšana, ir iespēja izmantot esošo tīkla pieslēgumu, lielāka sabiedrības akcepta varbūtība un zināšanas par vidisko ietekmi. |
| --- | --- |

(13)

Esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanai ir ievērojams potenciāls strauji palielināt atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu, un tas savukārt ļautu samazināt gāzes patēriņu. Energoatjaunināšana dod iespēju turpināt izmantot objektus, kam ir liels atjaunīgās enerģijas potenciāls; tas samazina vajadzību atjaunīgās enerģijas projektu vajadzībām izraudzīties jaunas vietas. Vēja enerģijas elektrostacijas energoatjaunināšana ar efektīvākām turbīnām paver izdevību saglabāt esošo jaudu vai to palielināt, vienlaicīgi samazinot turbīnu skaitu, pateicoties tam, ka turbīnas ir lielākas un efektīvākas. Citas priekšrocības, ko sniedz energoatjaunināšana, ir iespēja izmantot esošo tīkla pieslēgumu, lielāka sabiedrības akcepta varbūtība un zināšanas par vidisko ietekmi.

| (14) | Tiek lēsts, ka 2021.–2025. gada periodā 20 gadu normāla ekspluatācijas laika beigas sasniegs 38 GW sauszemes vēja jaudu. Ja šīs jaudas tā vietā, lai veiktu energoatjaunināšanu, tiks no ekspluatācijas izņemtas, būtiski samazināsies pašlaik uzstādītā atjaunīgās enerģijas jauda, un tas situāciju enerģijas tirgū sarežģīs vēl vairāk. Tūlītēja energoatjaunināšanas atļauju piešķiršanas procesu vienkāršošana un paātrināšana ir priekšnoteikums Savienības atjaunīgās enerģijas jaudas saglabāšanai un palielināšanai. Šajā nolūkā ar šo regulu tiek ieviesti papildu pasākumi, ar kuriem atjaunīgās enerģijas projektu energoatjaunināšanai piemērojamais atļauju piešķiršanas process tiktu racionalizēts vēl vairāk. Proti, maksimālajam sešu mēnešu termiņam, kas piemērojams atjaunīgās enerģijas projektu energoatjaunināšanai vajadzīgo atļauju piešķiršanas procesam, būtu jāietver visi relevantie ietekmes uz vidi novērtējumi. Turklāt ikreiz, kad attiecībā uz atjaunīgās enerģijas stacijas energoatjaunināšanu vai ar to saistītas tīkla infrastruktūras modernizāciju, kas vajadzīga, lai elektroenerģijas sistēmā integrētu atjaunīgo enerģiju, tiek veikta pārbaude vai ietekmes uz vidi novērtējums, tajā būtu jānovērtē tikai iespējamā būtiskā ietekme, ko radītu izmaiņas vai paplašinājums salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. |
| --- | --- |

(14)

Tiek lēsts, ka 2021.–2025. gada periodā 20 gadu normāla ekspluatācijas laika beigas sasniegs 38 GW sauszemes vēja jaudu. Ja šīs jaudas tā vietā, lai veiktu energoatjaunināšanu, tiks no ekspluatācijas izņemtas, būtiski samazināsies pašlaik uzstādītā atjaunīgās enerģijas jauda, un tas situāciju enerģijas tirgū sarežģīs vēl vairāk. Tūlītēja energoatjaunināšanas atļauju piešķiršanas procesu vienkāršošana un paātrināšana ir priekšnoteikums Savienības atjaunīgās enerģijas jaudas saglabāšanai un palielināšanai. Šajā nolūkā ar šo regulu tiek ieviesti papildu pasākumi, ar kuriem atjaunīgās enerģijas projektu energoatjaunināšanai piemērojamais atļauju piešķiršanas process tiktu racionalizēts vēl vairāk. Proti, maksimālajam sešu mēnešu termiņam, kas piemērojams atjaunīgās enerģijas projektu energoatjaunināšanai vajadzīgo atļauju piešķiršanas procesam, būtu jāietver visi relevantie ietekmes uz vidi novērtējumi. Turklāt ikreiz, kad attiecībā uz atjaunīgās enerģijas stacijas energoatjaunināšanu vai ar to saistītas tīkla infrastruktūras modernizāciju, kas vajadzīga, lai elektroenerģijas sistēmā integrētu atjaunīgo enerģiju, tiek veikta pārbaude vai ietekmes uz vidi novērtējums, tajā būtu jānovērtē tikai iespējamā būtiskā ietekme, ko radītu izmaiņas vai paplašinājums salīdzinājumā ar sākotnējo projektu.

| (15) | Lai veicinātu un paātrinātu esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanu, būtu nekavējoties jāizveido vienkāršota procedūra attiecībā uz tīkla pieslēgumiem, ko piemēro, ja energoatjaunināšana rada nelielu kopējās jaudas pieaugumu salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. |
| --- | --- |

(15)

Lai veicinātu un paātrinātu esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanu, būtu nekavējoties jāizveido vienkāršota procedūra attiecībā uz tīkla pieslēgumiem, ko piemēro, ja energoatjaunināšana rada nelielu kopējās jaudas pieaugumu salīdzinājumā ar sākotnējo projektu.

| (16) | Veicot saules enerģijas iekārtas energoatjaunināšanu, efektivitāti un jaudu var palielināt, nepalielinot aizņemto telpu. Tādējādi, kamēr vien procesa gaitā netiek palielināta izmantotā telpa un joprojām tiek ievēroti sākotnēji prasītie vidiskie mitigācijas pasākumi, energoatjauninātajai iekārtai nav citādas ietekmes uz vidi kā sākotnējai iekārtai. |
| --- | --- |

(16)

Veicot saules enerģijas iekārtas energoatjaunināšanu, efektivitāti un jaudu var palielināt, nepalielinot aizņemto telpu. Tādējādi, kamēr vien procesa gaitā netiek palielināta izmantotā telpa un joprojām tiek ievēroti sākotnēji prasītie vidiskie mitigācijas pasākumi, energoatjauninātajai iekārtai nav citādas ietekmes uz vidi kā sākotnējai iekārtai.

| (17) | Siltumsūkņi ir svarīga tehnoloģija atjaunīgās siltumenerģijas un aukstumenerģijas ražošanai no apkārtējās vides enerģijas, arī no notekūdeņu attīrīšanas stacijām, un ģeotermālās enerģijas. Siltumsūkņi arī paver iespēju izmantot atlikumsiltumu un atlikumaukstumu. Strauja siltumsūkņu ieviešana, kas mobilizē nepietiekami izmantotus atjaunīgos energoresursus, piemēram, apkārtējās vides enerģiju, ģeotermālo enerģiju un atlikumsiltumu no industriālā un terciārā sektora, arī datu centriem, dod iespēju ar dabasgāzi un citu fosilo kurināmo darbināmus katlus aizstāt ar atjaunīgas siltumenerģijas ieguves risinājumu, vienlaikus palielinot energoefektivitāti. Tas nozīmē, ka straujāk samazināsies gāzes apjomi, ko izmanto siltumapgādei ēkās un rūpniecībā. Lai paātrinātu siltumsūkņu uzstādīšanu un izmantošanu, ir lietderīgi ieviest uz šādām iekārtām mērķorientētas īsākus atļauju piešķiršanas procesus, arī vienkāršotu procedūru mazāku siltumsūkņu pieslēgšanai pie elektrotīkla, ja nav bažu par drošumu, nav nepieciešami turpmāki darbi attiecībā uz tīkla pieslēgumiem un sistēmas komponenti nav tehniski nesaderīgi, izņemot gadījumus, kad valsts tiesību aktos šāda procedūra nav prasīta. Pateicoties ātrākai un vienkāršākai siltumsūkņu uzstādīšanai, atjaunīgo energoresursu plašāka izmantošana siltumapgādē, kas veido gandrīz pusi no Savienības enerģijas patēriņa, veicinās piegādes drošību un palīdzēs pārvarēt saspīlētāku tirgus situāciju. |
| --- | --- |

(17)

Siltumsūkņi ir svarīga tehnoloģija atjaunīgās siltumenerģijas un aukstumenerģijas ražošanai no apkārtējās vides enerģijas, arī no notekūdeņu attīrīšanas stacijām, un ģeotermālās enerģijas. Siltumsūkņi arī paver iespēju izmantot atlikumsiltumu un atlikumaukstumu. Strauja siltumsūkņu ieviešana, kas mobilizē nepietiekami izmantotus atjaunīgos energoresursus, piemēram, apkārtējās vides enerģiju, ģeotermālo enerģiju un atlikumsiltumu no industriālā un terciārā sektora, arī datu centriem, dod iespēju ar dabasgāzi un citu fosilo kurināmo darbināmus katlus aizstāt ar atjaunīgas siltumenerģijas ieguves risinājumu, vienlaikus palielinot energoefektivitāti. Tas nozīmē, ka straujāk samazināsies gāzes apjomi, ko izmanto siltumapgādei ēkās un rūpniecībā. Lai paātrinātu siltumsūkņu uzstādīšanu un izmantošanu, ir lietderīgi ieviest uz šādām iekārtām mērķorientētas īsākus atļauju piešķiršanas procesus, arī vienkāršotu procedūru mazāku siltumsūkņu pieslēgšanai pie elektrotīkla, ja nav bažu par drošumu, nav nepieciešami turpmāki darbi attiecībā uz tīkla pieslēgumiem un sistēmas komponenti nav tehniski nesaderīgi, izņemot gadījumus, kad valsts tiesību aktos šāda procedūra nav prasīta. Pateicoties ātrākai un vienkāršākai siltumsūkņu uzstādīšanai, atjaunīgo energoresursu plašāka izmantošana siltumapgādē, kas veido gandrīz pusi no Savienības enerģijas patēriņa, veicinās piegādes drošību un palīdzēs pārvarēt saspīlētāku tirgus situāciju.

| (18) | Piemērojot termiņus saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanai, atjaunīgās enerģijas elektrostaciju energoatjaunināšanai un siltumsūkņu ierīkošanai, laiku, kad tiek būvētas vai energoatjauninātas stacijas, to tīkla pieslēgumi un ar to saistītā vajadzīgā tīkla infrastruktūra, nebūtu jāieskaita šajos termiņos, izņemot gadījumus, kad tas sakrīt ar citiem atļauju piešķiršanas procesa administratīvajiem posmiem. Turklāt minētajos termiņos nebūtu jāieskaita arī tādu administratīvo posmu laiks, kuri nepieciešami būtiskai tīkla modernizācijai, kas jāveic, lai nodrošinātu tīkla stabilitāti, tīkla uzticamību un tīkla drošumu. |
| --- | --- |

(18)

Piemērojot termiņus saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanai, atjaunīgās enerģijas elektrostaciju energoatjaunināšanai un siltumsūkņu ierīkošanai, laiku, kad tiek būvētas vai energoatjauninātas stacijas, to tīkla pieslēgumi un ar to saistītā vajadzīgā tīkla infrastruktūra, nebūtu jāieskaita šajos termiņos, izņemot gadījumus, kad tas sakrīt ar citiem atļauju piešķiršanas procesa administratīvajiem posmiem. Turklāt minētajos termiņos nebūtu jāieskaita arī tādu administratīvo posmu laiks, kuri nepieciešami būtiskai tīkla modernizācijai, kas jāveic, lai nodrošinātu tīkla stabilitāti, tīkla uzticamību un tīkla drošumu.

| (19) | Lai vēl vairāk veicinātu atjaunīgo energoresursu apguvi, būtu jāļauj dalībvalstīm saglabāt iespēju vēl vairāk saīsināt atļauju piešķiršanas procesa termiņus. |
| --- | --- |

(19)

Lai vēl vairāk veicinātu atjaunīgo energoresursu apguvi, būtu jāļauj dalībvalstīm saglabāt iespēju vēl vairāk saīsināt atļauju piešķiršanas procesa termiņus.

| (20) | Joprojām ir piemērojami Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”) noteikumi attiecībā uz piekļuvi informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs vides jautājumos, it sevišķi dalībvalstu pienākumi, kas attiecas uz sabiedrības dalību un iespēju vērsties tiesā. |
| --- | --- |

(20)

Joprojām ir piemērojami Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”) noteikumi attiecībā uz piekļuvi informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs vides jautājumos, it sevišķi dalībvalstu pienākumi, kas attiecas uz sabiedrības dalību un iespēju vērsties tiesā.

| (21) | Enerģētiskās solidaritātes princips ir vispārīgs Savienības tiesību aktu princips, kas noteikts Eiropas Savienības Tiesas 2021. gada 15. jūlija spriedumā, lietā C-848/19 P, Vācija/Polija (3), un tas attiecas uz visām dalībvalstīm. Īstenojot enerģētiskās solidaritātes principu, šī regula paver ceļu atjaunīgās enerģijas projektu ātrākas īstenošanas ietekmes distribūcijai pāri robežām. Šajā regulā noteiktie pasākumi attiecas uz atjaunīgās enerģijas iekārtām visās dalībvalstīs un aptver plašu projektu klāstu, tai skaitā iekārtas uz esošām struktūrām, jaunas saules enerģijas aprīkojuma iekārtas un esošo iekārtu energoatjaunināšana. Ņemot vērā, cik lielā mērā Savienības enerģijas tirgi ir integrēti, atjaunīgās enerģijas apguves pieaugumam kādā dalībvalstī piegādes drošības un zemāku cenu ziņā vajadzētu būt izdevīgam arī citām dalībvalstīm. Tam būtu jāveicina atjaunīgās elektroenerģijas pārrobežu plūsma uz vietām, kur tā visvairāk vajadzīga, un jānodrošina, ka atjaunīgā elektroenerģija, ko saražo ar zemām izmaksām, tiek eksportēta uz dalībvalstīm, kurās elektroenerģijas ražošana ir dārgāka. Turklāt dalībvalstīs jaunuzstādītās atjaunīgās enerģijas jaudas ietekmēs kopējo gāzes pieprasījuma samazinājumu Savienībā. |
| --- | --- |

(21)

Enerģētiskās solidaritātes princips ir vispārīgs Savienības tiesību aktu princips, kas noteikts Eiropas Savienības Tiesas 2021. gada 15. jūlija spriedumā, lietā C-848/19 P, Vācija/Polija (3), un tas attiecas uz visām dalībvalstīm. Īstenojot enerģētiskās solidaritātes principu, šī regula paver ceļu atjaunīgās enerģijas projektu ātrākas īstenošanas ietekmes distribūcijai pāri robežām. Šajā regulā noteiktie pasākumi attiecas uz atjaunīgās enerģijas iekārtām visās dalībvalstīs un aptver plašu projektu klāstu, tai skaitā iekārtas uz esošām struktūrām, jaunas saules enerģijas aprīkojuma iekārtas un esošo iekārtu energoatjaunināšana. Ņemot vērā, cik lielā mērā Savienības enerģijas tirgi ir integrēti, atjaunīgās enerģijas apguves pieaugumam kādā dalībvalstī piegādes drošības un zemāku cenu ziņā vajadzētu būt izdevīgam arī citām dalībvalstīm. Tam būtu jāveicina atjaunīgās elektroenerģijas pārrobežu plūsma uz vietām, kur tā visvairāk vajadzīga, un jānodrošina, ka atjaunīgā elektroenerģija, ko saražo ar zemām izmaksām, tiek eksportēta uz dalībvalstīm, kurās elektroenerģijas ražošana ir dārgāka. Turklāt dalībvalstīs jaunuzstādītās atjaunīgās enerģijas jaudas ietekmēs kopējo gāzes pieprasījuma samazinājumu Savienībā.

| (22) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 122. panta 1. punkts ļauj Padomei pēc Komisijas priekšlikuma un dalībvalstu solidaritātes garā lemt par ekonomiskajai situācijai piemērotiem pasākumiem, jo īpaši, ja rodas nopietnas grūtības konkrētu produktu piegādē, it sevišķi enerģētikas jomā. Ņemot vērā pēdējā laika notikumus un Krievijas nesenās darbības, augstais risks, ka Krievijas gāzes piegādes tiks pilnībā apturētas, kā arī skaidrības trūkums par alternatīvām rada būtiskus draudus, ka tiks traucētas enerģijas piegādes, vēl vairāk pieaugs enerģijas cenas un tas savukārt radīs spiedienu uz Savienības ekonomiku. Tāpēc ir nepieciešama steidzama rīcība. |
| --- | --- |

(22)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 122. panta 1. punkts ļauj Padomei pēc Komisijas priekšlikuma un dalībvalstu solidaritātes garā lemt par ekonomiskajai situācijai piemērotiem pasākumiem, jo īpaši, ja rodas nopietnas grūtības konkrētu produktu piegādē, it sevišķi enerģētikas jomā. Ņemot vērā pēdējā laika notikumus un Krievijas nesenās darbības, augstais risks, ka Krievijas gāzes piegādes tiks pilnībā apturētas, kā arī skaidrības trūkums par alternatīvām rada būtiskus draudus, ka tiks traucētas enerģijas piegādes, vēl vairāk pieaugs enerģijas cenas un tas savukārt radīs spiedienu uz Savienības ekonomiku. Tāpēc ir nepieciešama steidzama rīcība.

| (23) | Ņemot vērā enerģētiskās krīzes mērogu, tās sociālo, ekonomisko un finansiālo ietekmi un vajadzību rīkoties pēc iespējas drīz, šai regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tās darbības termiņš ir 18 mēneši, bet ir paredzēta pārskatīšanas klauzula, lai Komisija vajadzības gadījumā varētu ierosināt darbības termiņu pagarināt. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā enerģētiskās krīzes mērogu, tās sociālo, ekonomisko un finansiālo ietekmi un vajadzību rīkoties pēc iespējas drīz, šai regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tās darbības termiņš ir 18 mēneši, bet ir paredzēta pārskatīšanas klauzula, lai Komisija vajadzības gadījumā varētu ierosināt darbības termiņu pagarināt.

| (24) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

Ar šo regulu nosaka pagaidu ārkārtas noteikumus, lai paātrinātu atļauju piešķiršanas procesu, kas piemērojams enerģijas ražošanai no atjaunojamiem energoresursiem, īpašu uzmanību pievēršot konkrētām atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām vai projektu veidiem, kas spēj īstermiņā paātrināt atjaunojamo energoresursu apguves tempu Savienībā.

Šo regulu piemēro visiem atļauju piešķiršanas procesiem, kuru sākuma datums ir tās piemērošanas laikā, un tā neskar valstu noteikumus, kuros paredz īsākus termiņus nekā tie, kas noteikti 4., 5. un 7. pantā.

Dalībvalstis šo regulu var piemērot arī notiekošiem atļauju piešķiršanas procesiem, kuru rezultātā nav pieņemts galīgais lēmums pirms 2022. gada 30. decembra, ar noteikumu, ka tas saīsina atļauju piešķiršanas procesu un tiek saglabātas iepriekš pastāvošās trešo personu juridiskās tiesības.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001/EK (4) 2. pantā noteiktās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

4

| 1) | “atļauju piešķiršanas process” ir process, kas:






  a) | aptver visas attiecīgās administratīvās atļaujas, ko izdod, lai atļautu būvēt, energoatjaunināt un ekspluatēt atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas stacijas, arī siltumsūkņus, līdzās izvietotus enerģijas uzkrāšanas kompleksus un aktīvus, kas vajadzīgi to pieslēgšanai tīklam, arī tīkla pieslēguma atļaujas un ietekmes uz vidi novērtējumus, ja tādi prasīti; un |
| --- | --- | --- |

1)

“atļauju piešķiršanas process” ir process, kas:

a)

aptver visas attiecīgās administratīvās atļaujas, ko izdod, lai atļautu būvēt, energoatjaunināt un ekspluatēt atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas stacijas, arī siltumsūkņus, līdzās izvietotus enerģijas uzkrāšanas kompleksus un aktīvus, kas vajadzīgi to pieslēgšanai tīklam, arī tīkla pieslēguma atļaujas un ietekmes uz vidi novērtējumus, ja tādi prasīti; un

| b) | aptver visus administratīvos posmus, kas sākas, kad attiecīgā iestāde ir apstiprinājusi pilnīga pieteikuma saņemšanu, un beidzas, kad attiecīgā iestāde ir paziņojusi galīgo lēmumu par procesa iznākumu; |
| --- | --- |

b)

aptver visus administratīvos posmus, kas sākas, kad attiecīgā iestāde ir apstiprinājusi pilnīga pieteikuma saņemšanu, un beidzas, kad attiecīgā iestāde ir paziņojusi galīgo lēmumu par procesa iznākumu;

| 2) | “saules enerģijas aprīkojums” ir aprīkojums, kas saules enerģiju pārvērš siltumenerģijā vai elektroenerģijā, tostarp saules siltumenerģijas un saules fotoelementu aprīkojums. |
| --- | --- |

2)

“saules enerģijas aprīkojums” ir aprīkojums, kas saules enerģiju pārvērš siltumenerģijā vai elektroenerģijā, tostarp saules siltumenerģijas un saules fotoelementu aprīkojums.

3. pants

Sevišķi svarīgas sabiedrības intereses

1.   Padomes Direktīvas 92/43/EEK (5) 6. panta 4. punkta un 16. panta 1. punkta c) apakšpunkta, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK (6) 4. panta 7. punkta un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK (7) 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām, ja individuālos gadījumos notiek juridisko interešu sabalansēšana, tiek prezumēts, ka atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas staciju un iekārtu plānošana, būvniecība un ekspluatācija un pieslēgšana tīklam, saistītais tīkls pats par sevi un uzkrāšanas aktīvi ir sevišķi svarīgās sabiedrības interesēs un kalpo sabiedrības veselībai un drošībai. Dalībvalstis var ierobežot minēto noteikumu piemērošanu, attiecinot tos tikai uz konkrētām savas teritorijas daļām, kā arī uz konkrētiem tehnoloģiju veidiem vai uz projektiem ar konkrētiem tehniskiem raksturlielumiem saskaņā ar prioritātēm, kas noteiktas to integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka, katrā atsevišķā gadījumā līdzsvarojot juridiskās intereses, vismaz attiecībā uz projektiem, kas atzīti par sevišķi svarīgiem sabiedrības interesēm, plānošanas un atļauju piešķiršanas procesā prioritāte tiek piešķirta atjaunīgo energoresursu ražošanas staciju un iekārtu būvniecībai un ekspluatācijai un saistītās tīkla infrastruktūras attīstībai. Attiecībā uz sugu aizsardzību iepriekšējo teikumu piemēro tikai tad, ja un ciktāl tiek veikti piemēroti sugu saglabāšanas pasākumi, kas veicina sugu populāciju saglabāšanu vai atjaunošanu labvēlīgā saglabāšanās stāvoklī, un šim nolūkam dara pieejamus pietiekamus finanšu resursus, kā arī platības.

4. pants

Saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanai vajadzīgo atļauju piešķiršanas procesa paātrināšana

1.   Atļauju piešķiršanas process, kas jāizpilda, lai esošās vai nākotnē paredzētās mākslīgās struktūrās (izņemot mākslīgas ūdens virsmas) uzstādītu saules enerģijas aprīkojumu un līdzās izvietotus enerģijas uzkrāšanas aktīvus, arī ēkās integrētas saules enerģijas iekārtas un jumta saules enerģijas aprīkojumu, nepārsniedz trīs mēnešus, ar noteikumu, ka minēto struktūru primārais mērķis nav saules enerģijas ražošana. Atkāpjoties no Direktīvas 2011/92/ES 4. panta 2. punkta un II ielikuma 3. punkta a) un b) apakšpunkta, tos lasot atsevišķi vai saistībā ar minētās direktīvas II pielikuma 13. punkta a) apakšpunktu, minētās saules enerģijas aprīkojuma iekārtas ir atbrīvotas no prasības attiecīgā gadījumā noteikt, vai projektam ir nepieciešams ietekmes uz vidi novērtējums, vai no prasības veikt īpašu ietekmes uz vidi novērtējumu.

2.   Dalībvalstis var izslēgt konkrētas teritorijas vai struktūras no 1. punkta noteikumiem kultūras vai vēstures mantojuma aizsardzības iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar valsts aizsardzības interesēm vai drošības apsvērumiem.

3.   Attiecībā uz atļauju piešķiršanas procesu saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanai tostarp atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju vajadzībām, kura jauda nepārsniedz 50 kW, ja viena mēneša laikā no pieteikuma iesniegšanas attiecīgās iestādes vai struktūras atbildi nav sniegušas, uzskata, ka atļauja ir piešķirta, ar noteikumu, ka saules enerģijas aprīkojuma jauda nepārsniedz esošo sadales tīkla pieslēguma jaudu.

4.   Ja šā panta 3. punktā minētās robežvērtības piemērošana rada ievērojamu administratīvo slogu vai ierobežojumu elektrotīkla darbībā, dalībvalstis var piemērot zemāku robežvērtību, ar noteikumu, ka tā ir virs 10,8 kW.

5.   Visus lēmumus, kas pieņemti šā panta 1. punktā minēto atļauju piešķiršanas procesu rezultātā, dara publiski pieejamus saskaņā ar spēkā esošajiem pienākumiem.

5. pants

Atjaunīgās enerģijas elektrostaciju energoatjaunināšana

1.   Projektu energoatjaunināšanai vajadzīgo atļauju (arī to atļauju, kas saistītas ar aktīvu modernizāciju, kura vajadzīga, lai tos varētu pieslēgt tīklam) piešķiršanas process, ja energoatjaunināšanas rezultātā palielinās jauda, nepārsniedz sešus mēnešus, ieskaitot ietekmes uz vidi novērtējumu veikšanu, ja to prasa attiecīgie tiesību akti.

2.   Ja energoatjaunināšanas rezultātā atjaunīgās enerģijas elektrostacijas jauda netiek palielināta par vairāk nekā 15 % un neietekmējot vajadzību novērtēt jebkādu iespējamu ietekmi uz vidi saskaņā ar šā panta 3. punktu, izveidot tīkla pieslēgumu pārvades vai sadales tīklam ir atļauts trīs mēneša laikā pēc pieteikuma iesniegšanas attiecīgajai struktūrai, ja vien nepastāv pamatotas bažas par drošumu vai sistēmas komponenti nav tehniski nesaderīgi.

3.   Ja uz atjaunīgās enerģijas elektrostacijas energoatjaunināšanu vai saistītas tīkla infrastruktūras modernizāciju, kas vajadzīga atjaunīgo energoresursu integrēšanai elektrosistēmā, attiecas prasība noteikt, vai projektam ir nepieciešama ietekmes uz vidi novērtējuma procedūra, vai prasība veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 4. pantu, šāda iepriekšēja noteikšana un/vai ietekmes uz vidi novērtējums aprobežojas tikai ar iespējamo būtisko ietekmi, kas izriet no izmaiņām vai paplašināšanas salīdzinājumā ar sākotnējo projektu.

4.   Ja saules enerģijas iekārtu energoatjaunināšanai nav vajadzīga papildu telpa un tā atbilst piemērojamajiem vidiskajiem mitigācijas pasākumiem, kas noteikti sākotnējai iekārtai, projektu atbrīvo no prasības attiecīgā gadījumā noteikt, vai projektam ir nepieciešams veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 4. pantu.

5.   Visus lēmumus, kas pieņemti šā panta 1. un 2. punktā minēto atļauju piešķiršanas procesu rezultātā, dara publiski pieejamus saskaņā ar spēkā esošajiem pienākumiem.

6. pants

Atļauju piešķiršanas procesa paātrināšana atjaunīgās enerģijas projektiem un tādai saistītai tīkla infrastruktūrai, kas vajadzīga, lai elektroenerģijas sistēmā integrētu atjaunīgo enerģiju

Dalībvalstis atjaunīgās enerģijas projektus, kā arī enerģijas uzkrāšanas un elektrotīklu projektus, kuri vajadzīgi, lai elektroenerģijas sistēmā integrētu atjaunīgo enerģiju, var atbrīvot no ietekmes uz vidi novērtējuma saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 2. panta 1. punktu un no sugu aizsardzības novērtējumiem saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 12. panta 1. punktu, kā arī saskaņā ar Direktīvas 2009/147/EK 5. pantu, ar noteikumu, ka projekts atrodas atjaunīgai enerģijai vai tīkliem paredzētā teritorijā tādai saistītai tīkla infrastruktūrai, kas vajadzīga, lai elektroenerģijas sistēmā integrētu atjaunīgo enerģiju, ja dalībvalstis ir noteikušas jebkādu atjaunīgai enerģijai vai tīkliem paredzētu teritoriju, un ka šai teritorijai ir veikts stratēģisks vides novērtējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK (8). Kompetentā iestāde nodrošina, ka, pamatojoties uz esošajiem datiem, tiek piemēroti atbilstoši un samērīgi mitigācijas pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 92/43/EEK 12. panta 1. punktam un Direktīvas 2009/147/EK 5. pantam. Ja minētie pasākumi nav pieejami, – kompetentā iestāde nodrošina, ka operators maksā finansiālu kompensāciju sugu aizsardzības programmām, lai nodrošinātu vai uzlabotu skarto sugu saglabāšanas stāvokli.

8

7. pants

Siltumsūkņu ieviešanas paātrināšana

1.   Atļauju piešķiršanas process siltumsūkņu, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda ir mazāka par 50 MW, uzstādīšanai nepārsniedz vienu mēnesi, un zemes siltumsūkņu gadījumā tas nepārsniedz trīs mēnešus.

2.   Ja vien nepastāv pamatotas bažas par drošumu, nav nepieciešami turpmāki darbi attiecībā uz tīkla pieslēgumiem vai sistēmas komponenti nav tehniski nesaderīgi, pieslēgumi pārvades vai sadales tīklam pēc paziņošanas attiecīgajai struktūrai ir atļauti attiecībā uz:

| a) | siltumsūkņiem ar elektroenerģijas ražošanas jaudu līdz 12 kW; un |
| --- | --- |

a)

siltumsūkņiem ar elektroenerģijas ražošanas jaudu līdz 12 kW; un

| b) | siltumsūkņiem ar elektroenerģijas ražošanas jaudu līdz 50 kW, kurus atjaunīgo energoresursu pašpatērētājs uzstādījis, ar noteikumu, ka atjaunīgo energoresursu pašpatērētāja atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas jauda ir vismaz 60 % no siltumsūkņa jaudas. |
| --- | --- |

b)

siltumsūkņiem ar elektroenerģijas ražošanas jaudu līdz 50 kW, kurus atjaunīgo energoresursu pašpatērētājs uzstādījis, ar noteikumu, ka atjaunīgo energoresursu pašpatērētāja atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas jauda ir vismaz 60 % no siltumsūkņa jaudas.

3.   Dalībvalstis var izslēgt konkrētas teritorijas vai struktūras no šā punkta noteikumiem kultūras vai vēstures mantojuma aizsardzības iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar valsts aizsardzības interesēm vai drošības apsvērumiem.

4.   Visus lēmumus, kas pieņemti šā panta 1. un 2. punktā minēto atļauju piešķiršanas procesu rezultātā, dara publiski pieejamus saskaņā ar spēkā esošajiem pienākumiem.

8. pants

Termiņi atļauju piešķiršanas procesam saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanai, atjaunīgās enerģijas elektrostaciju energoatjaunināšanai un siltumsūkņu ierīkošanai

Piemērojot 4., 5. un 7. pantā minētos termiņus, termiņos neieskaita šādu laiku, izņemot gadījumus, kad tas sakrīt ar citiem atļauju piešķiršanas procesa administratīvajiem posmiem:

| a) | laiku, kurā stacijas, to tīkla pieslēgumi un – lai nodrošinātu tīkla stabilitāti, uzticamību un drošumu, – saistītā vajadzīgā tīkla infrastruktūra tiek būvēta vai energoatjaunināta; un |
| --- | --- |

a)

laiku, kurā stacijas, to tīkla pieslēgumi un – lai nodrošinātu tīkla stabilitāti, uzticamību un drošumu, – saistītā vajadzīgā tīkla infrastruktūra tiek būvēta vai energoatjaunināta; un

| b) | laiku administratīvajiem posmiem, kas vajadzīgi tīkla būtiskai modernizācijai nolūkā nodrošināt tīkla stabilitāti, tīkla uzticamību un tīkla drošumu.. |
| --- | --- |

b)

laiku administratīvajiem posmiem, kas vajadzīgi tīkla būtiskai modernizācijai nolūkā nodrošināt tīkla stabilitāti, tīkla uzticamību un tīkla drošumu..

9. pants

Pārskatīšana

Komisija vēlākais līdz 2023. gada 31. decembrim šo regulu pārskata, ņemot vērā norises piegādes drošības un enerģijas cenu jomā un vajadzību vēl vairāk paātrināt atjaunīgās enerģijas apguvi. Tā iesniedz Padomei ziņojumu par minētās izskatīšanas galvenajiem konstatējumiem. Komisija, balstoties uz minēto ziņojumu, var ierosināt šīs regulas darbības termiņu pagarināt.

10. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro 18 mēnešus no tās stāšanās spēkā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 22. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/1032 (2022. gada 29. jūnijs), ar ko groza Regulas (ES) 2017/1938 un (EK) Nr. 715/2009 attiecībā uz gāzes uzglabāšanu (OV L 173, 30.6.2022., 17. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

2

(3)  Tiesas 2021. gada 15. jūlija spriedums, Vācija/Polija, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

8

---

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 335/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 335/45

---

PADOMES REGULA (ES) 2022/2578

(2022. gada 22. decembris),

ar ko izveido tirgus korekcijas mehānismu Savienības iedzīvotāju un ekonomikas aizsardzībai pret pārmērīgi augstām cenām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 122. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Krievijas Federācijas (“Krievija”) neprovocētais un nepamatotais agresijas karš pret Ukrainu un nepieredzētais dalībvalstīm domāto dabasgāzes piegāžu samazinājums no Krievijas apdraud Savienības un dalībvalstu energoapgādes drošību. Tajā pašā laikā tas, ka Krievija gāzes piegādes izmanto par ieroci un manipulē ar tirgiem, tīši traucējot gāzes plūsmas, ir izraisījis enerģijas cenu krasu pieaugumu Savienībā. Piegādes ceļu maiņa, kas izraisījusi pārslodzi Eiropas gāzes infrastruktūrai, vajadzība atrast alternatīvus gāzes piegādes avotus, kā arī cenu veidošanas sistēmas, kuras nav pielāgotas piegādes šoka situācijai, ir veicinājušas cenu svārstīgumu un cenu kāpumu. Augstākas dabasgāzes cenas apdraud Savienības ekonomiku, jo ilgstoša augsta inflācija, ko izraisa augstākas elektroenerģijas cenas, mazina patērētāju pirktspēju, kā arī palielina ražošanas izmaksas, īpaši energoietilpīgā rūpniecībā, un nopietni apdraud piegādes drošību. |
| --- | --- |

(1)

Krievijas Federācijas (“Krievija”) neprovocētais un nepamatotais agresijas karš pret Ukrainu un nepieredzētais dalībvalstīm domāto dabasgāzes piegāžu samazinājums no Krievijas apdraud Savienības un dalībvalstu energoapgādes drošību. Tajā pašā laikā tas, ka Krievija gāzes piegādes izmanto par ieroci un manipulē ar tirgiem, tīši traucējot gāzes plūsmas, ir izraisījis enerģijas cenu krasu pieaugumu Savienībā. Piegādes ceļu maiņa, kas izraisījusi pārslodzi Eiropas gāzes infrastruktūrai, vajadzība atrast alternatīvus gāzes piegādes avotus, kā arī cenu veidošanas sistēmas, kuras nav pielāgotas piegādes šoka situācijai, ir veicinājušas cenu svārstīgumu un cenu kāpumu. Augstākas dabasgāzes cenas apdraud Savienības ekonomiku, jo ilgstoša augsta inflācija, ko izraisa augstākas elektroenerģijas cenas, mazina patērētāju pirktspēju, kā arī palielina ražošanas izmaksas, īpaši energoietilpīgā rūpniecībā, un nopietni apdraud piegādes drošību.

| (2) | Dabasgāzes cenas 2022. gadā bija ārkārtīgi svārstīgas, un daži etaloni 2022. gada augustā sasniedza visu laiku augstāko līmeni. 2022. gada augustā reģistrēto dabasgāzes cenu neierasti augsto līmeni noteica vairāki faktori, kuru starpā ir vājš piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvars, kas saistīts ar krātuvju uzpildi un cauruļvadu plūsmu samazināšanos, bailes no turpmākiem piegādes traucējumiem un tirgus manipulācijām no Krievijas puses, kā arī cenu veidošanas mehānisms, kurš nebija pielāgots šādām ekstremālām pieprasījuma un piedāvājuma izmaiņām un saasināja pārmērīgo cenu pieaugumu. Ja iepriekšējās desmitgadēs cenas bija robežās no 5 EUR/MWh līdz 35 EUR/MWh, tad tagad Eiropas dabasgāzes cenas sasniedza līmeni, kas bija par 1 000 % augstāks nekā vidējās cenas Savienībā. Nīderlandes Title Transfer Facility (TTF) gāzes biržā tirgotie nākotnes līgumi (3 mēnešu/ceturkšņa produkti), ko tirgo ICE Endex (2) biržā, sasniedza cenu līmeni, kas bija nedaudz zem 350 EUR/MWh, un nākamās dienas TTF gāze, ko tirgo Eiropas enerģijas biržā, sasniedza cenu EUR 316/MWh. Nekad agrāk gāzes cenas nebija sasniegušas tādu līmeni, kāds tika novērots 2022. gada augustā. |
| --- | --- |

(2)

Dabasgāzes cenas 2022. gadā bija ārkārtīgi svārstīgas, un daži etaloni 2022. gada augustā sasniedza visu laiku augstāko līmeni. 2022. gada augustā reģistrēto dabasgāzes cenu neierasti augsto līmeni noteica vairāki faktori, kuru starpā ir vājš piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvars, kas saistīts ar krātuvju uzpildi un cauruļvadu plūsmu samazināšanos, bailes no turpmākiem piegādes traucējumiem un tirgus manipulācijām no Krievijas puses, kā arī cenu veidošanas mehānisms, kurš nebija pielāgots šādām ekstremālām pieprasījuma un piedāvājuma izmaiņām un saasināja pārmērīgo cenu pieaugumu. Ja iepriekšējās desmitgadēs cenas bija robežās no 5 EUR/MWh līdz 35 EUR/MWh, tad tagad Eiropas dabasgāzes cenas sasniedza līmeni, kas bija par 1 000 % augstāks nekā vidējās cenas Savienībā. Nīderlandes Title Transfer Facility (TTF) gāzes biržā tirgotie nākotnes līgumi (3 mēnešu/ceturkšņa produkti), ko tirgo ICE Endex (2) biržā, sasniedza cenu līmeni, kas bija nedaudz zem 350 EUR/MWh, un nākamās dienas TTF gāze, ko tirgo Eiropas enerģijas biržā, sasniedza cenu EUR 316/MWh. Nekad agrāk gāzes cenas nebija sasniegušas tādu līmeni, kāds tika novērots 2022. gada augustā.

| (3) | Pēc bojājumiem cauruļvadam Nord Stream 1, ko, iespējams, izraisīja sabotāža 2022. gada septembrī, nav izredžu, ka gāzes piegāde no Krievijas uz Savienību tuvākajā nākotnē atkal sasniegs pirmskara līmeni. Eiropas patērētājus un uzņēmumus joprojām apdraud izteikts risks, ka varētu rasties vēl citi ekonomiski postoši gāzes cenu pieaugumi. Piegādes drošību var apdraudēt neprognozējami notikumi, piemēram, negadījumi vai cauruļvadu sabotāža, kas traucē gāzes piegādi Eiropai vai kas krasi palielina pieprasījumu. Tirgus spriedze, ko izraisa bailes no pēkšņa gāzes trūkuma, visticamāk, saglabāsies arī pēc šīs ziemas un nākamajā gadā, jo paredzams, ka pielāgošanās piegādes satricinājumiem un jaunu piegādes attiecību un infrastruktūras izveide turpināsies vienu vai vairākus gadus. |
| --- | --- |

(3)

Pēc bojājumiem cauruļvadam Nord Stream 1, ko, iespējams, izraisīja sabotāža 2022. gada septembrī, nav izredžu, ka gāzes piegāde no Krievijas uz Savienību tuvākajā nākotnē atkal sasniegs pirmskara līmeni. Eiropas patērētājus un uzņēmumus joprojām apdraud izteikts risks, ka varētu rasties vēl citi ekonomiski postoši gāzes cenu pieaugumi. Piegādes drošību var apdraudēt neprognozējami notikumi, piemēram, negadījumi vai cauruļvadu sabotāža, kas traucē gāzes piegādi Eiropai vai kas krasi palielina pieprasījumu. Tirgus spriedze, ko izraisa bailes no pēkšņa gāzes trūkuma, visticamāk, saglabāsies arī pēc šīs ziemas un nākamajā gadā, jo paredzams, ka pielāgošanās piegādes satricinājumiem un jaunu piegādes attiecību un infrastruktūras izveide turpināsies vienu vai vairākus gadus.

| (4) | Lai gan pastāv atsavinātie instrumenti, kas saistīti ar citiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem (“VTP”), Nīderlandē TTF cena parasti tiek uzskatīta par “standarta” cenas atsauci Eiropas gāzes tirgos. Tas ir saistīts ar tās tipiski augsto likviditāti, ko izraisa vairāki faktori, kuru vidū ir ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kas TTF pirmskara apstākļos ļāva saņemt dabasgāzi no vairākiem avotiem, tostarp ievērojamus apjomus no Krievijas. Tādējādi to plaši izmanto kā atsauces cenu gāzes piegādes līgumu cenu noteikšanas formulās, kā arī cenu bāzi riska ierobežošanas vai atvasināto instrumentu operācijās visā Savienībā, arī centros, kas nav tieši saistīti ar TTF. Saskaņā ar tirgus datiem TTF centrs 2022. gada pirmajos astoņos mēnešos kopā veidoja aptuveni 80 % no Savienībā un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē (“Apvienotā Karaliste”) tirgotās dabasgāzes. |
| --- | --- |

(4)

Lai gan pastāv atsavinātie instrumenti, kas saistīti ar citiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem (“VTP”), Nīderlandē TTF cena parasti tiek uzskatīta par “standarta” cenas atsauci Eiropas gāzes tirgos. Tas ir saistīts ar tās tipiski augsto likviditāti, ko izraisa vairāki faktori, kuru vidū ir ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kas TTF pirmskara apstākļos ļāva saņemt dabasgāzi no vairākiem avotiem, tostarp ievērojamus apjomus no Krievijas. Tādējādi to plaši izmanto kā atsauces cenu gāzes piegādes līgumu cenu noteikšanas formulās, kā arī cenu bāzi riska ierobežošanas vai atvasināto instrumentu operācijās visā Savienībā, arī centros, kas nav tieši saistīti ar TTF. Saskaņā ar tirgus datiem TTF centrs 2022. gada pirmajos astoņos mēnešos kopā veidoja aptuveni 80 % no Savienībā un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē (“Apvienotā Karaliste”) tirgotās dabasgāzes.

| (5) | Tomēr revolucionārās izmaiņas Savienības enerģijas tirgos kopš 2022. gada februāra ietekmēja tradicionālo cenu veidošanas mehānismu darbību un efektivitāti gāzes vairumtirgū, īpaši attiecībā uz TTF etalonu. Lai gan TTF agrāk bija laba atsauce gāzes cenām citos Eiropas reģionos, no 2022. gada aprīļa tā ir atsaistīta no cenām citos centros un tirdzniecības vietās Eiropā, kā arī no cenu novērtējumiem, ko cenu ziņošanas aģentūras veikušas attiecībā uz sašķidrinātās dabasgāzes (“LNG”) importu. Tas lielā mērā ir tāpēc, ka Eiropas ziemeļrietumu daļas gāzes sistēmai ir īpaši infrastruktūras ierobežojumi gan attiecībā uz cauruļvadu pārvadi (rietumi-austrumi), gan LNG regazifikācijas jaudu. Šādi ierobežojumi daļēji izraisīja vispārējo gāzes cenu pieaugumu kopš krīzes sākuma Eiropā pēc tam, kad Krievija sāka izmantot enerģiju par ieroci. Milzīgā starpība starp TTF un citiem reģionālajiem centriem 2022. gada augustā liecina, ka pašreizējos īpašajos tirgus apstākļos TTF var nebūt labs rādītājs tirgus situācijai ārpus Eiropas ziemeļrietumu daļas, kur tirgi saskaras ar infrastruktūras ierobežojumiem. Kad Eiropas ziemeļrietumu daļas tirgū vērojams iztrūkums, citos reģionālajos tirgos ārpus Eiropas ziemeļrietumu daļas var rasties labvēlīgāki tirgus apstākļi, un tādējādi līgumu piesaiste pie TTF rada nesamērīgu ietekmi uz šiem tirgiem. Lai gan TTF joprojām pilda savu mērķi, proti, līdzsvarot piedāvājumu un pieprasījumu Eiropas ziemeļrietumu daļā, ir jārīkojas, lai ierobežotu sekas, ko TTF pārmērīgi augsto cenu neierastās epizodes varētu radīt citiem reģionālajiem tirgiem Savienībā. Cenu veidošanās trūkumi mazākā mērā var pastāvēt arī citos centros. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr revolucionārās izmaiņas Savienības enerģijas tirgos kopš 2022. gada februāra ietekmēja tradicionālo cenu veidošanas mehānismu darbību un efektivitāti gāzes vairumtirgū, īpaši attiecībā uz TTF etalonu. Lai gan TTF agrāk bija laba atsauce gāzes cenām citos Eiropas reģionos, no 2022. gada aprīļa tā ir atsaistīta no cenām citos centros un tirdzniecības vietās Eiropā, kā arī no cenu novērtējumiem, ko cenu ziņošanas aģentūras veikušas attiecībā uz sašķidrinātās dabasgāzes (“LNG”) importu. Tas lielā mērā ir tāpēc, ka Eiropas ziemeļrietumu daļas gāzes sistēmai ir īpaši infrastruktūras ierobežojumi gan attiecībā uz cauruļvadu pārvadi (rietumi-austrumi), gan LNG regazifikācijas jaudu. Šādi ierobežojumi daļēji izraisīja vispārējo gāzes cenu pieaugumu kopš krīzes sākuma Eiropā pēc tam, kad Krievija sāka izmantot enerģiju par ieroci. Milzīgā starpība starp TTF un citiem reģionālajiem centriem 2022. gada augustā liecina, ka pašreizējos īpašajos tirgus apstākļos TTF var nebūt labs rādītājs tirgus situācijai ārpus Eiropas ziemeļrietumu daļas, kur tirgi saskaras ar infrastruktūras ierobežojumiem. Kad Eiropas ziemeļrietumu daļas tirgū vērojams iztrūkums, citos reģionālajos tirgos ārpus Eiropas ziemeļrietumu daļas var rasties labvēlīgāki tirgus apstākļi, un tādējādi līgumu piesaiste pie TTF rada nesamērīgu ietekmi uz šiem tirgiem. Lai gan TTF joprojām pilda savu mērķi, proti, līdzsvarot piedāvājumu un pieprasījumu Eiropas ziemeļrietumu daļā, ir jārīkojas, lai ierobežotu sekas, ko TTF pārmērīgi augsto cenu neierastās epizodes varētu radīt citiem reģionālajiem tirgiem Savienībā. Cenu veidošanās trūkumi mazākā mērā var pastāvēt arī citos centros.

| (6) | Ir pieejami dažādi pasākumi, kas varētu risināt pašreizējo cenu veidošanas mehānismu problēmas. Viena no iespējām ir Eiropas uzņēmumiem, kurus skāruši nesenie tirgus traucējumi un cenu veidošanas sistēmas trūkumi, atsākt sarunas par spēkā esošajiem uz TTF balstītiem līgumiem. Tā kā atsaucei uz cenām, kas piesaistītas TTF gāzes biržā tirgotiem nākotnes līgumiem, ir atšķirīga nozīme nekā iepriekš un tā ne vienmēr uzskatāma par reprezentatīvu attiecībā uz gāzes tirgus situāciju ārpus Eiropas ziemeļrietumu daļas, daži pircēji var mēģināt atrisināt pašreizējās cenu veidošanas un TTF etalona problēmas, risinot atkārtotas sarunas ar saviem līgumpartneriem vai nu saskaņā ar speciāli šim nolūkam paredzētiem esošā līguma noteikumiem, vai saskaņā ar vispārīgiem līgumtiesību principiem. |
| --- | --- |

(6)

Ir pieejami dažādi pasākumi, kas varētu risināt pašreizējo cenu veidošanas mehānismu problēmas. Viena no iespējām ir Eiropas uzņēmumiem, kurus skāruši nesenie tirgus traucējumi un cenu veidošanas sistēmas trūkumi, atsākt sarunas par spēkā esošajiem uz TTF balstītiem līgumiem. Tā kā atsaucei uz cenām, kas piesaistītas TTF gāzes biržā tirgotiem nākotnes līgumiem, ir atšķirīga nozīme nekā iepriekš un tā ne vienmēr uzskatāma par reprezentatīvu attiecībā uz gāzes tirgus situāciju ārpus Eiropas ziemeļrietumu daļas, daži pircēji var mēģināt atrisināt pašreizējās cenu veidošanas un TTF etalona problēmas, risinot atkārtotas sarunas ar saviem līgumpartneriem vai nu saskaņā ar speciāli šim nolūkam paredzētiem esošā līguma noteikumiem, vai saskaņā ar vispārīgiem līgumtiesību principiem.

| (7) | Tāpat importētāji uzņēmumi vai dalībvalstis, kas rīkojas to vārdā, var sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, lai no jauna rīkotu sarunas par esošajiem līgumiem vai vienotos par jauniem piegādes līgumiem, izmantojot piemērotākas cenu noteikšanas formulas, kas pielāgotas pašreizējai cenu svārstīguma situācijai. Koordinēti iepirkumi, izmantojot IT rīku, kas izveidots saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/2576 (3), var dot iespēju pazemināt enerģijas importa cenu un tādējādi mazināt tirgus intervences nepieciešamību. |
| --- | --- |

(7)

Tāpat importētāji uzņēmumi vai dalībvalstis, kas rīkojas to vārdā, var sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, lai no jauna rīkotu sarunas par esošajiem līgumiem vai vienotos par jauniem piegādes līgumiem, izmantojot piemērotākas cenu noteikšanas formulas, kas pielāgotas pašreizējai cenu svārstīguma situācijai. Koordinēti iepirkumi, izmantojot IT rīku, kas izveidots saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/2576 (3), var dot iespēju pazemināt enerģijas importa cenu un tādējādi mazināt tirgus intervences nepieciešamību.

| (8) | Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (4) jau ir iekļauti daži aizsardzības pasākumi, kuru nolūks ir ierobežot pārmērīga svārstīguma uzplūdus, piemēram, tiek prasīts, ka regulētajiem tirgiem, kā definēts minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā, ir tā saucamie bloķēšanas mehānismi, kas dažu stundu garumā ierobežo ekstremālus cenu lēcienus. Pagaidu tekošās dienas rīks, ar kuru pārvalda pārmērīgu svārstīgumu enerģētikas atvasināto instrumentu tirgos, kas ieviests ar Padomes Regulu (ES) 2022/2576, palīdz ierobežot dienas cenu ārkārtējo svārstīgumu enerģētikas atvasināto instrumentu tirgū. Tomēr šādi mehānismi darbojas tikai īstermiņā, un tie nav paredzēti tam, lai novērstu tirgus cenu kāpumu līdz pārmērīgi augstam līmenim. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (4) jau ir iekļauti daži aizsardzības pasākumi, kuru nolūks ir ierobežot pārmērīga svārstīguma uzplūdus, piemēram, tiek prasīts, ka regulētajiem tirgiem, kā definēts minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā, ir tā saucamie bloķēšanas mehānismi, kas dažu stundu garumā ierobežo ekstremālus cenu lēcienus. Pagaidu tekošās dienas rīks, ar kuru pārvalda pārmērīgu svārstīgumu enerģētikas atvasināto instrumentu tirgos, kas ieviests ar Padomes Regulu (ES) 2022/2576, palīdz ierobežot dienas cenu ārkārtējo svārstīgumu enerģētikas atvasināto instrumentu tirgū. Tomēr šādi mehānismi darbojas tikai īstermiņā, un tie nav paredzēti tam, lai novērstu tirgus cenu kāpumu līdz pārmērīgi augstam līmenim.

| (9) | Pieprasījuma samazināšana ir vēl viens svarīgs elements, kas izmantojams ekstremālu cenu rekordu problēmas risināšanai. Gāzes un elektroenerģijas pieprasījuma samazināšana var piebremzēt tirgus cenas un tādējādi palīdzēt mazināt pārmērīgi augsto gāzes cenu problēmu. Tāpēc ar šo regulu saskaņā ar Eiropadomes 2022. gada 20.–21. oktobra secinājumiem būtu jānodrošina, ka ar šo regulu izveidotā mehānisma aktivēšana neizraisa vispārēju gāzes patēriņa pieaugumu. |
| --- | --- |

(9)

Pieprasījuma samazināšana ir vēl viens svarīgs elements, kas izmantojams ekstremālu cenu rekordu problēmas risināšanai. Gāzes un elektroenerģijas pieprasījuma samazināšana var piebremzēt tirgus cenas un tādējādi palīdzēt mazināt pārmērīgi augsto gāzes cenu problēmu. Tāpēc ar šo regulu saskaņā ar Eiropadomes 2022. gada 20.–21. oktobra secinājumiem būtu jānodrošina, ka ar šo regulu izveidotā mehānisma aktivēšana neizraisa vispārēju gāzes patēriņa pieaugumu.

| (10) | 2022. gada vasarā cenu etalonu – un jo īpaši TTF cenu – kāpumu veicināja valsts subsidētu struktūru centieni pirkt gāzi uzglabāšanai, neņemot vērā nekoordinētu iepirkumu ietekmi uz cenām. Tāpēc, lai nākotnē izvairītos no ekstremāliem cenu rekordiem, attiecīgos gadījumos ir svarīga labāka koordinācija starp dalībvalstīm, kuras izmanto valsts finansētas struktūras, lai iegādātos gāzi pazemes gāzes krātuvju piepildīšanai. Ar Regulu 2022/2576 izveidotā kopīgā iepirkuma mehānisma izmantošanai šajā sakarā var būt svarīga loma, lai ierobežotu pārmērīgi augstu gāzes cenu epizodes. |
| --- | --- |

(10)

2022. gada vasarā cenu etalonu – un jo īpaši TTF cenu – kāpumu veicināja valsts subsidētu struktūru centieni pirkt gāzi uzglabāšanai, neņemot vērā nekoordinētu iepirkumu ietekmi uz cenām. Tāpēc, lai nākotnē izvairītos no ekstremāliem cenu rekordiem, attiecīgos gadījumos ir svarīga labāka koordinācija starp dalībvalstīm, kuras izmanto valsts finansētas struktūras, lai iegādātos gāzi pazemes gāzes krātuvju piepildīšanai. Ar Regulu 2022/2576 izveidotā kopīgā iepirkuma mehānisma izmantošanai šajā sakarā var būt svarīga loma, lai ierobežotu pārmērīgi augstu gāzes cenu epizodes.

| (11) | Lai gan ir pieejami esošie pasākumi, ar kādiem risināmi daži elementi, kas izraisa problēmas ar cenu veidošanos gāzes tirgos, minētie esošie pasākumi negarantē tūlītēju un pietiekami drošu pašreizējo problēmu novēršanu. |
| --- | --- |

(11)

Lai gan ir pieejami esošie pasākumi, ar kādiem risināmi daži elementi, kas izraisa problēmas ar cenu veidošanos gāzes tirgos, minētie esošie pasākumi negarantē tūlītēju un pietiekami drošu pašreizējo problēmu novēršanu.

| (12) | Tāpēc attiecībā uz tādiem dabasgāzes darījumiem galvenajos TTF atvasināto instrumentu tirgos un ar citiem VTP saistīto atvasināto instrumentu tirgos, kuru termiņš ir starp vienu mēnesi un vienu gadu nākotnē, ir jāizveido pagaidu tirgus korekcijas mehānisms, kas darbosies kā instruments pret pārmērīgi augsto gāzes cenu uzplūdiem, un tam būs tūlītēja iedarbība. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc attiecībā uz tādiem dabasgāzes darījumiem galvenajos TTF atvasināto instrumentu tirgos un ar citiem VTP saistīto atvasināto instrumentu tirgos, kuru termiņš ir starp vienu mēnesi un vienu gadu nākotnē, ir jāizveido pagaidu tirgus korekcijas mehānisms, kas darbosies kā instruments pret pārmērīgi augsto gāzes cenu uzplūdiem, un tam būs tūlītēja iedarbība.

| (13) | Savos 2022. gada 20.–21. oktobra secinājumos Eiropadome aicināja Komisiju steidzami nākt klajā ar priekšlikumu par pagaidu dinamisku dabasgāzes darījumu cenu koridoru tūlītējai pārmērīgi augstu gāzes cenu epizožu ierobežošanai, ņemot vērā aizsardzības pasākumus, kas izklāstīti Komisijas priekšlikuma par Regulu (ES) 2022/2576 23. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(13)

Savos 2022. gada 20.–21. oktobra secinājumos Eiropadome aicināja Komisiju steidzami nākt klajā ar priekšlikumu par pagaidu dinamisku dabasgāzes darījumu cenu koridoru tūlītējai pārmērīgi augstu gāzes cenu epizožu ierobežošanai, ņemot vērā aizsardzības pasākumus, kas izklāstīti Komisijas priekšlikuma par Regulu (ES) 2022/2576 23. panta 2. punktā.

| (14) | Izstrādājot tirgus korekcijas mehānismu, no vienas puses, būtu jāņem vērā šādi aizsardzības pasākumi un, no otras puses, tie būtu jāizmanto, lai garantētu, ka tirgus korekcijas mehānisma iespējamā aktivēšana tiks izbeigta, ja vairs nepastāv nosacījumi tā aktivēšanai vai ja rodas neparedzēti tirgus traucējumi: tas būtu jāpiemēro dabasgāzes darījumiem TTF VTP, ko vada Gasunie Transport Services B.V.; citus Savienības gāzes tirdzniecības mezglus var sasaistīt ar koriģēto TTF tūlītējo cenu, izmantojot dinamisku cenu koridoru; tam nebūtu jāskar gāzes ārpusbiržas tirdzniecība; tam nebūtu jāapdraud Savienības gāzes piegādes drošība; tam vajadzētu būt atkarīgam no progresa gāzes ietaupījumu mērķrādītāja sasniegšanā; tam nebūtu jāizraisa vispārējs gāzes patēriņa pieaugums; tam vajadzētu būt izstrādātam tā, lai nekavētu tirgū balstītas iekšējas gāzes plūsmas Savienībā; tam nebūtu jāietekmē enerģētikas atvasināto instrumentu tirgu stabilitāte un pienācīga darbība; un tam būtu jāņem vērā gāzes tirgus cenas dažādās organizētās tirdzniecības vietās visā Savienībā. |
| --- | --- |

(14)

Izstrādājot tirgus korekcijas mehānismu, no vienas puses, būtu jāņem vērā šādi aizsardzības pasākumi un, no otras puses, tie būtu jāizmanto, lai garantētu, ka tirgus korekcijas mehānisma iespējamā aktivēšana tiks izbeigta, ja vairs nepastāv nosacījumi tā aktivēšanai vai ja rodas neparedzēti tirgus traucējumi: tas būtu jāpiemēro dabasgāzes darījumiem TTF VTP, ko vada Gasunie Transport Services B.V.; citus Savienības gāzes tirdzniecības mezglus var sasaistīt ar koriģēto TTF tūlītējo cenu, izmantojot dinamisku cenu koridoru; tam nebūtu jāskar gāzes ārpusbiržas tirdzniecība; tam nebūtu jāapdraud Savienības gāzes piegādes drošība; tam vajadzētu būt atkarīgam no progresa gāzes ietaupījumu mērķrādītāja sasniegšanā; tam nebūtu jāizraisa vispārējs gāzes patēriņa pieaugums; tam vajadzētu būt izstrādātam tā, lai nekavētu tirgū balstītas iekšējas gāzes plūsmas Savienībā; tam nebūtu jāietekmē enerģētikas atvasināto instrumentu tirgu stabilitāte un pienācīga darbība; un tam būtu jāņem vērā gāzes tirgus cenas dažādās organizētās tirdzniecības vietās visā Savienībā.

| (15) | Tirgus korekcijas mehānisms būtu jāizstrādā tā, lai tas atbilstu diviem pamatkritērijiem, jo īpaši, lai tas darbotos kā iedarbīgs instruments pret ārkārtīgi augstu gāzes cenu situācijām un tiktu aktivēts tikai tad, ja cenas salīdzinājumā ar pasaules tirgiem sasniedz ārkārtēju līmeni; tas ļaus izvairīties no būtiskiem tirgus traucējumiem un traucējumiem piegādes līgumu izpildē, kas potenciāli var radīt nopietnus piegādes drošības riskus. |
| --- | --- |

(15)

Tirgus korekcijas mehānisms būtu jāizstrādā tā, lai tas atbilstu diviem pamatkritērijiem, jo īpaši, lai tas darbotos kā iedarbīgs instruments pret ārkārtīgi augstu gāzes cenu situācijām un tiktu aktivēts tikai tad, ja cenas salīdzinājumā ar pasaules tirgiem sasniedz ārkārtēju līmeni; tas ļaus izvairīties no būtiskiem tirgus traucējumiem un traucējumiem piegādes līgumu izpildē, kas potenciāli var radīt nopietnus piegādes drošības riskus.

| (16) | Intervencei, izmantojot tirgus korekcijas mehānismu, būtu jāaprobežojas ar vissvarīgāko trūkumu novēršanu cenu veidošanas sistēmā. TTF nākamā mēneša norēķinu cena atvasinātajiem instrumentiem neapšaubāmi ir visplašāk izmantotais etalons gāzes piegādes līgumos visā Savienībā, un tam seko nākamo divu mēnešu termiņš un nākamā gada termiņš. Tomēr tirdzniecības novirzīšana uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, var radīt izkropļojumus Savienības enerģijas vai finanšu tirgos, piemēram, tirgus dalībniekiem veicot arbitrāžu starp koriģētiem un nekoriģētiem atvasinātajiem instrumentiem, un tas var kaitēt patērētājiem. Tāpēc principā tirgus korekcijas mehānismā būtu jāiekļauj atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar visiem VTP Savienībā. Tomēr tirgus korekcijas mehānisma piemērošana atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar VTP, kas nav TTF, ir sarežģīta un prasa papildu tehnisku sagatavošanos. Tā kā ir steidzami jāievieš tirgus korekcijas mehānisms attiecībā uz vissvarīgāko atvasināto instrumentu – TTF atvasināto instrumentu –, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras ar īstenošanas akta palīdzību noteikt tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, un tādu atvasināto instrumentu kopumam, kas saistīti ar citiem VTP un kurus var izslēgt, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(16)

Intervencei, izmantojot tirgus korekcijas mehānismu, būtu jāaprobežojas ar vissvarīgāko trūkumu novēršanu cenu veidošanas sistēmā. TTF nākamā mēneša norēķinu cena atvasinātajiem instrumentiem neapšaubāmi ir visplašāk izmantotais etalons gāzes piegādes līgumos visā Savienībā, un tam seko nākamo divu mēnešu termiņš un nākamā gada termiņš. Tomēr tirdzniecības novirzīšana uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, var radīt izkropļojumus Savienības enerģijas vai finanšu tirgos, piemēram, tirgus dalībniekiem veicot arbitrāžu starp koriģētiem un nekoriģētiem atvasinātajiem instrumentiem, un tas var kaitēt patērētājiem. Tāpēc principā tirgus korekcijas mehānismā būtu jāiekļauj atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar visiem VTP Savienībā. Tomēr tirgus korekcijas mehānisma piemērošana atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar VTP, kas nav TTF, ir sarežģīta un prasa papildu tehnisku sagatavošanos. Tā kā ir steidzami jāievieš tirgus korekcijas mehānisms attiecībā uz vissvarīgāko atvasināto instrumentu – TTF atvasināto instrumentu –, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras ar īstenošanas akta palīdzību noteikt tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, un tādu atvasināto instrumentu kopumam, kas saistīti ar citiem VTP un kurus var izslēgt, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem kritērijiem.

| (17) | Tirgus korekcijas mehānisma ieviešanai būtu jādod skaidrs signāls tirgum, ka Savienība nepieņems pārmērīgi augstas gāzes cenas, kas izriet no nepilnīgas cenu veidošanas. Tam būtu arī jānodrošina noteiktība tirgus dalībniekiem attiecībā uz uzticamiem gāzes tirdzniecības ierobežojumiem, un tas varētu radīt nozīmīgus saimnieciskus ietaupījumus gan uzņēmumiem, gan mājsaimniecībām, kas netiks pakļautas pārmērīgi augstu enerģijas cenu situācijām. |
| --- | --- |

(17)

Tirgus korekcijas mehānisma ieviešanai būtu jādod skaidrs signāls tirgum, ka Savienība nepieņems pārmērīgi augstas gāzes cenas, kas izriet no nepilnīgas cenu veidošanas. Tam būtu arī jānodrošina noteiktība tirgus dalībniekiem attiecībā uz uzticamiem gāzes tirdzniecības ierobežojumiem, un tas varētu radīt nozīmīgus saimnieciskus ietaupījumus gan uzņēmumiem, gan mājsaimniecībām, kas netiks pakļautas pārmērīgi augstu enerģijas cenu situācijām.

| (18) | Ar tirgus korekcijas mehānismu būtu jāievieš dinamisks drošības maksimums atvasināto instrumentu cenai attiecībā uz laikposmu no viena mēneša līdz vienam gadam nākotnē. Dinamiskais drošības maksimums būtu jāaktivē, ja atvasināto instrumentu cena sasniedz iepriekš noteiktu līmeni un ja cenu pieaugums neatbilst līdzīgam pieaugumam reģionālā vai pasaules tirgus līmenī. |
| --- | --- |

(18)

Ar tirgus korekcijas mehānismu būtu jāievieš dinamisks drošības maksimums atvasināto instrumentu cenai attiecībā uz laikposmu no viena mēneša līdz vienam gadam nākotnē. Dinamiskais drošības maksimums būtu jāaktivē, ja atvasināto instrumentu cena sasniedz iepriekš noteiktu līmeni un ja cenu pieaugums neatbilst līdzīgam pieaugumam reģionālā vai pasaules tirgus līmenī.

| (19) | Tādējādi dinamiskam drošības maksimumam būtu jāgarantē, ka netiek pieņemti tirdzniecības rīkojumi, kas ievērojami pārsniegtu LNG cenas citos pasaules reģionos. Nosakot atsauces cenu, kas atspoguļo globālās LNG cenu tendences, būtu jāizmanto attiecīgi cenu etaloni. Atsauces cenai būtu jābalstās uz LNG cenu novērtējumiem, kas atspoguļo situāciju Eiropas tirgū, un, tā kā Apvienotajai Karalistei un Āzijai kā konkurentēm globālajā LNG tirgū ir īpaša nozīme, arī uz attiecīgu etalonu Apvienotajai Karalistei un Āzijas reģioniem. Atšķirībā no cauruļvadu gāzes LNG tiek tirgota pasaules mērogā. Tādēļ LNG cenas labāk atspoguļo gāzes cenu attīstību pasaules mērogā un var kalpot par etalonu, lai novērtētu, vai cenu līmeņi kontinentālajos centros būtiski atšķiras no starptautiskajām cenām. |
| --- | --- |

(19)

Tādējādi dinamiskam drošības maksimumam būtu jāgarantē, ka netiek pieņemti tirdzniecības rīkojumi, kas ievērojami pārsniegtu LNG cenas citos pasaules reģionos. Nosakot atsauces cenu, kas atspoguļo globālās LNG cenu tendences, būtu jāizmanto attiecīgi cenu etaloni. Atsauces cenai būtu jābalstās uz LNG cenu novērtējumiem, kas atspoguļo situāciju Eiropas tirgū, un, tā kā Apvienotajai Karalistei un Āzijai kā konkurentēm globālajā LNG tirgū ir īpaša nozīme, arī uz attiecīgu etalonu Apvienotajai Karalistei un Āzijas reģioniem. Atšķirībā no cauruļvadu gāzes LNG tiek tirgota pasaules mērogā. Tādēļ LNG cenas labāk atspoguļo gāzes cenu attīstību pasaules mērogā un var kalpot par etalonu, lai novērtētu, vai cenu līmeņi kontinentālajos centros būtiski atšķiras no starptautiskajām cenām.

| (20) | LNG cenu paraugam, ko ņem vērā, jābūt pietiekami plašam, lai tas būtu informatīvs pat gadījumā, ja konkrēta LNG cena attiecīgajā dienā nav pieejama. Lai izveidotu reprezentatīvu Eiropas un starptautisko cenu grozu un garantētu, ka vienībām, kuras sniedz informāciju par cenu, tiek piemērots attiecīgais Savienības regulējums, cenu novērtējumi būtu jāizvēlas ziņošanas aģentūrām, kas uzskaitītas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 (5) izveidotajā administratoru un etalonu reģistrā. Tā kā dinamiskam tirgus korekcijas mehānismam ir būtiski, ka informācija tiek sniegta savlaicīgi, būtu jāņem vērā vienīgi cenu informācija no tām vienībām, kuras sniedz informāciju saistībā ar publicēšanas dienu. Lai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/942 (6) izveidotā Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (“ACER”) saskaņā ar šo regulu varētu īstenot savu tirgus uzraudzības pienākumu un savlaicīgi aprēķināt atsauces cenu, cenu novērtējumus publicējošajām ziņošanas aģentūrām ir jāuzliek par pienākumu līdz plkst. 21.00 pēc Centrāleiropas laika iesniegt ACER novērtējumus ar noteikumu, ka tie ir pieejami, lai ACER varētu līdz dienas beigām publicēt atsauces cenu. Kaut arī šādi ziņošanas pienākumi attiecas vienīgi uz esošajiem datiem un ziņošanas aģentūrām nerada būtisku papildu slogu, un tie ir bieži sastopami enerģijas un finanšu tirgus regulējumā, ACER jānodrošina, ka saņemtā informācija tiek apstrādāta konfidenciāli, jebkādas ar minēto informāciju saistītas intelektuālā īpašuma tiesības ir aizsargātas un minētā informācija tiek izmantota vienīgi regulatīviem nolūkiem. ACER būtu jāspēj izdot norādījumus par formātu, kādā attiecīgie dati ir jāiesniedz. |
| --- | --- |

(20)

LNG cenu paraugam, ko ņem vērā, jābūt pietiekami plašam, lai tas būtu informatīvs pat gadījumā, ja konkrēta LNG cena attiecīgajā dienā nav pieejama. Lai izveidotu reprezentatīvu Eiropas un starptautisko cenu grozu un garantētu, ka vienībām, kuras sniedz informāciju par cenu, tiek piemērots attiecīgais Savienības regulējums, cenu novērtējumi būtu jāizvēlas ziņošanas aģentūrām, kas uzskaitītas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 (5) izveidotajā administratoru un etalonu reģistrā. Tā kā dinamiskam tirgus korekcijas mehānismam ir būtiski, ka informācija tiek sniegta savlaicīgi, būtu jāņem vērā vienīgi cenu informācija no tām vienībām, kuras sniedz informāciju saistībā ar publicēšanas dienu. Lai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/942 (6) izveidotā Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (“ACER”) saskaņā ar šo regulu varētu īstenot savu tirgus uzraudzības pienākumu un savlaicīgi aprēķināt atsauces cenu, cenu novērtējumus publicējošajām ziņošanas aģentūrām ir jāuzliek par pienākumu līdz plkst. 21.00 pēc Centrāleiropas laika iesniegt ACER novērtējumus ar noteikumu, ka tie ir pieejami, lai ACER varētu līdz dienas beigām publicēt atsauces cenu. Kaut arī šādi ziņošanas pienākumi attiecas vienīgi uz esošajiem datiem un ziņošanas aģentūrām nerada būtisku papildu slogu, un tie ir bieži sastopami enerģijas un finanšu tirgus regulējumā, ACER jānodrošina, ka saņemtā informācija tiek apstrādāta konfidenciāli, jebkādas ar minēto informāciju saistītas intelektuālā īpašuma tiesības ir aizsargātas un minētā informācija tiek izmantota vienīgi regulatīviem nolūkiem. ACER būtu jāspēj izdot norādījumus par formātu, kādā attiecīgie dati ir jāiesniedz.

| (21) | Augstās likviditātes dēļ ir lietderīgi iekļaut arī tuvākā mēneša atvasinātos instrumentus, kas saistīti ar Apvienotās Karalistes Nacionālo balansēšanas punktu (“NBP”). Ikdienējam cenas novērtējumam, ko veic ACER, ievērojot Regulu (ES) 2022/2576, jābūt daļai no LNG cenu novērtējumu groza. |
| --- | --- |

(21)

Augstās likviditātes dēļ ir lietderīgi iekļaut arī tuvākā mēneša atvasinātos instrumentus, kas saistīti ar Apvienotās Karalistes Nacionālo balansēšanas punktu (“NBP”). Ikdienējam cenas novērtējumam, ko veic ACER, ievērojot Regulu (ES) 2022/2576, jābūt daļai no LNG cenu novērtējumu groza.

| (22) | Kaut arī etaloni, kas ņemti vērā attiecībā uz atsauces cenām, ir labs rādītājs par LNG cenu tendencēm pasaules līmenī, tie nevar vienkārši aizstāt atvasināto instrumentu cenas. Tas galvenokārt ir tādēļ, ka atsauces cenas atspoguļo cenas citās vietās, kas nav TTF un citi VTP Savienībā. Piemēram, tajās nav ņemtas vērā izmaksas, kas saistītas ar iespējamām pārslodzēm infrastruktūrā, kas rodas, pārvietojot gāzi no LNG termināļa uz vietu, kur atrodas TTF centrs. Tādēļ TTF cenas parasti ir augstākas nekā tās, kas ņemtas vērā atsauces cenā. Šī atšķirība laikā no 2022. gada jūnija līdz augustam veidoja vidēji aptuveni 35 EUR/MWh. Turklāt attiecībā uz piegādes drošību ir būtiski, ka koriģētā TTF atvasinātā instrumenta cena ir noteikta pietiekami augstā līmenī, lai piesaistītu LNG importu no citiem pasaules reģioniem. Tādēļ, lai aprēķinātu koriģēto TTF atvasinātā instrumenta cenu, kā piegādes drošība atsauces cenai būtu jāpiemēro prēmija. Drošības maksimuma formulai vajadzētu būt pilnībā dinamiskai un jābalstās uz dinamiski mainīgu cenu grozu, kurš atspoguļo pasaules tirgus cenas, un tai vajadzētu būt par zināmu drošības rezervi, lai gādātu, ka netiek apdraudēta piegādes drošība. Dinamiskais drošības maksimums var mainīties katru dienu atbilstoši grozā ietverto globālo cenu izmaiņām. |
| --- | --- |

(22)

Kaut arī etaloni, kas ņemti vērā attiecībā uz atsauces cenām, ir labs rādītājs par LNG cenu tendencēm pasaules līmenī, tie nevar vienkārši aizstāt atvasināto instrumentu cenas. Tas galvenokārt ir tādēļ, ka atsauces cenas atspoguļo cenas citās vietās, kas nav TTF un citi VTP Savienībā. Piemēram, tajās nav ņemtas vērā izmaksas, kas saistītas ar iespējamām pārslodzēm infrastruktūrā, kas rodas, pārvietojot gāzi no LNG termināļa uz vietu, kur atrodas TTF centrs. Tādēļ TTF cenas parasti ir augstākas nekā tās, kas ņemtas vērā atsauces cenā. Šī atšķirība laikā no 2022. gada jūnija līdz augustam veidoja vidēji aptuveni 35 EUR/MWh. Turklāt attiecībā uz piegādes drošību ir būtiski, ka koriģētā TTF atvasinātā instrumenta cena ir noteikta pietiekami augstā līmenī, lai piesaistītu LNG importu no citiem pasaules reģioniem. Tādēļ, lai aprēķinātu koriģēto TTF atvasinātā instrumenta cenu, kā piegādes drošība atsauces cenai būtu jāpiemēro prēmija. Drošības maksimuma formulai vajadzētu būt pilnībā dinamiskai un jābalstās uz dinamiski mainīgu cenu grozu, kurš atspoguļo pasaules tirgus cenas, un tai vajadzētu būt par zināmu drošības rezervi, lai gādātu, ka netiek apdraudēta piegādes drošība. Dinamiskais drošības maksimums var mainīties katru dienu atbilstoši grozā ietverto globālo cenu izmaiņām.

| (23) | Drošības maksimumam nevajadzētu būt fiksētam. Drošības maksimumam vajadzētu būt dinamiskam un ikdienēji pielāgotam. Ikdienējās norēķinu cenas publicēšana dinamiskajam drošības maksimumam ļauj saglabāt saskanību ar norisēm LNG tirgū, kā arī saglabāt cenu veidošanas procesu biržās un mazināt iespējamo ietekmi uz atvasināto instrumentu tirgu pienācīgu darbību. Izstrādāts dinamisks drošības maksimums arī samazinās riskus centrālajiem darījumu partneriem un mazinās ietekmi uz nākamo līgumu tirgu dalībniekiem, piemēram, tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem. Dinamiskajam drošības maksimumam nebūtu jākoriģē tirgus cenas zem konkrētas robežvērtības. |
| --- | --- |

(23)

Drošības maksimumam nevajadzētu būt fiksētam. Drošības maksimumam vajadzētu būt dinamiskam un ikdienēji pielāgotam. Ikdienējās norēķinu cenas publicēšana dinamiskajam drošības maksimumam ļauj saglabāt saskanību ar norisēm LNG tirgū, kā arī saglabāt cenu veidošanas procesu biržās un mazināt iespējamo ietekmi uz atvasināto instrumentu tirgu pienācīgu darbību. Izstrādāts dinamisks drošības maksimums arī samazinās riskus centrālajiem darījumu partneriem un mazinās ietekmi uz nākamo līgumu tirgu dalībniekiem, piemēram, tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem. Dinamiskajam drošības maksimumam nebūtu jākoriģē tirgus cenas zem konkrētas robežvērtības.

| (24) | Lai izvairītos no riska, ka atvasināto instrumentu cenas, kas attiecas uz laikposmu no viena mēneša līdz vienam gadam nākotnē, dinamisks solīšanas limits rada nelikumīgu slepenu vienošanos dabasgāzes piegādātāju vai tirgotāju starpā, finanšu regulatoriem, ACER un konkurences iestādēm laikā, kad ir aktivēts tirgus korekcijas mehānisms, būtu īpaši uzmanīgi jāvēro gāzes un enerģijas atvasināto instrumentu tirgi. |
| --- | --- |

(24)

Lai izvairītos no riska, ka atvasināto instrumentu cenas, kas attiecas uz laikposmu no viena mēneša līdz vienam gadam nākotnē, dinamisks solīšanas limits rada nelikumīgu slepenu vienošanos dabasgāzes piegādātāju vai tirgotāju starpā, finanšu regulatoriem, ACER un konkurences iestādēm laikā, kad ir aktivēts tirgus korekcijas mehānisms, būtu īpaši uzmanīgi jāvēro gāzes un enerģijas atvasināto instrumentu tirgi.

| (25) | Tirgus korekcijas mehānismam vajadzētu būt ar pagaidu raksturu, un tas būtu jāaktivē tikai, lai ierobežotu ārkārtīgi augsto dabasgāzes cenu situācijas, kas turklāt nav saistītas ar cenām citās gāzes biržās. Tāpēc tirgus korekcijas mehānisma iedarbināšana būtu jābalsta uz abu kumulatīvo nosacījumu izpildi. |
| --- | --- |

(25)

Tirgus korekcijas mehānismam vajadzētu būt ar pagaidu raksturu, un tas būtu jāaktivē tikai, lai ierobežotu ārkārtīgi augsto dabasgāzes cenu situācijas, kas turklāt nav saistītas ar cenām citās gāzes biržās. Tāpēc tirgus korekcijas mehānisma iedarbināšana būtu jābalsta uz abu kumulatīvo nosacījumu izpildi.

| (26) | Tirgus korekcijas mehānisms būtu jāaktivē tikai tad, kad TTF atvasināto instrumentu ar tuvāko mēneša termiņu norēķinu cenas sasniedz iepriekš noteiktu ārkārtīgi augstu līmeni, lai nodrošinātu, ka mehānisms novērš tirgus trūkumus un nerada būtisku iejaukšanos pieprasījumā un piedāvājumā un normālā cenu noteikšanā. Ja drošības maksimums netiks noteikts pietiekami augstā līmenī, tas varētu liegt tirgus dalībniekiem pilnvērtīgi ierobežot savus riskus, jo tas varētu negatīvi ietekmēt uzticamu cenu veidošanu attiecībā uz produktiem ar piegādes datumu nākotnē un atvasināto instrumentu tirgu darbību. Ja mehānisms tiktu iedarbināts, lai mākslīgi pazeminātu cenas, nevis koriģētu tirgus darbības traucējumus, tam būtu nopietna negatīva ietekme uz tirgus dalībniekiem, arī uz enerģētikas uzņēmumiem, kuri varētu saskarties ar grūtībām apmierināt drošības rezerves pieprasījumu un ar likviditātes ierobežojumiem, kas varētu izraisīt saistību neizpildi. Daži tirgus dalībnieki, īpaši mazāki, var saskarties ar grūtībām savas pozīcijas nodrošināt pret risku, un tas vēl vairāk saasinās svārstīgumu tūlītēju darījumu tirgos un, iespējams, izraisīs lielāku cenu kāpumu. Ņemot vērā ievērojamos tirdzniecības apjomus, šāda attīstība radītu acīmredzamu risku ekonomikai, kas būtu jānovērš ar tirgus korekcijas mehānisma izstrādi. Nosakot cenu līmeņus, pie kuriem tirgus korekcijas mehānisms būtu iedarbināms, būtu jāvadās no iepriekšējās pieredzes, piemēram, no 2022. gada augustā novērotā ārkārtējā cenu lēciena. Pieejamie dati norāda, ka 2022. gada augustā TTF atvasināto instrumentu cenas līgumiem ar tuvāko mēneša termiņu sasniedza līmeni, kas pārsniedza 180 EUR/MWh. Tirgus korekcijas mehānisma mērķim vajadzētu būt izvairīties no pārmērīgi augsto cenu līmeņa, kāds tika sasniegts 2022. gada augustā. |
| --- | --- |

(26)

Tirgus korekcijas mehānisms būtu jāaktivē tikai tad, kad TTF atvasināto instrumentu ar tuvāko mēneša termiņu norēķinu cenas sasniedz iepriekš noteiktu ārkārtīgi augstu līmeni, lai nodrošinātu, ka mehānisms novērš tirgus trūkumus un nerada būtisku iejaukšanos pieprasījumā un piedāvājumā un normālā cenu noteikšanā. Ja drošības maksimums netiks noteikts pietiekami augstā līmenī, tas varētu liegt tirgus dalībniekiem pilnvērtīgi ierobežot savus riskus, jo tas varētu negatīvi ietekmēt uzticamu cenu veidošanu attiecībā uz produktiem ar piegādes datumu nākotnē un atvasināto instrumentu tirgu darbību. Ja mehānisms tiktu iedarbināts, lai mākslīgi pazeminātu cenas, nevis koriģētu tirgus darbības traucējumus, tam būtu nopietna negatīva ietekme uz tirgus dalībniekiem, arī uz enerģētikas uzņēmumiem, kuri varētu saskarties ar grūtībām apmierināt drošības rezerves pieprasījumu un ar likviditātes ierobežojumiem, kas varētu izraisīt saistību neizpildi. Daži tirgus dalībnieki, īpaši mazāki, var saskarties ar grūtībām savas pozīcijas nodrošināt pret risku, un tas vēl vairāk saasinās svārstīgumu tūlītēju darījumu tirgos un, iespējams, izraisīs lielāku cenu kāpumu. Ņemot vērā ievērojamos tirdzniecības apjomus, šāda attīstība radītu acīmredzamu risku ekonomikai, kas būtu jānovērš ar tirgus korekcijas mehānisma izstrādi. Nosakot cenu līmeņus, pie kuriem tirgus korekcijas mehānisms būtu iedarbināms, būtu jāvadās no iepriekšējās pieredzes, piemēram, no 2022. gada augustā novērotā ārkārtējā cenu lēciena. Pieejamie dati norāda, ka 2022. gada augustā TTF atvasināto instrumentu cenas līgumiem ar tuvāko mēneša termiņu sasniedza līmeni, kas pārsniedza 180 EUR/MWh. Tirgus korekcijas mehānisma mērķim vajadzētu būt izvairīties no pārmērīgi augsto cenu līmeņa, kāds tika sasniegts 2022. gada augustā.

| (27) | Turklāt tirgus korekcijas mehānisms būtu jāaktivē tikai tad, kad TTF cenas sasniedz līmeņus, kas ir ievērojami un nesamērīgi augsti salīdzinājumā ar LNG cenām, kas atspoguļo tendences pasaules tirgū. Ja cenas pasaules tirgos pieaugs tādā pašā tempā un līmenī kā TTF cenas, tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana varētu kavēt piegāžu iegādi pasaules tirgos, kas var izraisīt piegādes drošības riskus. Tāpēc tirgus korekcijas mehānisms būtu jāiedarbina tikai situācijās, kad TTF cenas ilgāku laika posmu ir ievērojami augstākas nekā cenas pasaules tirgos. Tāpat, ja atšķirība ar TTF cenām samazinātos vai izzustu, mehānisms būtu jādezaktivē, lai izvairītos no jebkāda piegādes drošības riska. |
| --- | --- |

(27)

Turklāt tirgus korekcijas mehānisms būtu jāaktivē tikai tad, kad TTF cenas sasniedz līmeņus, kas ir ievērojami un nesamērīgi augsti salīdzinājumā ar LNG cenām, kas atspoguļo tendences pasaules tirgū. Ja cenas pasaules tirgos pieaugs tādā pašā tempā un līmenī kā TTF cenas, tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana varētu kavēt piegāžu iegādi pasaules tirgos, kas var izraisīt piegādes drošības riskus. Tāpēc tirgus korekcijas mehānisms būtu jāiedarbina tikai situācijās, kad TTF cenas ilgāku laika posmu ir ievērojami augstākas nekā cenas pasaules tirgos. Tāpat, ja atšķirība ar TTF cenām samazinātos vai izzustu, mehānisms būtu jādezaktivē, lai izvairītos no jebkāda piegādes drošības riska.

| (28) | Lai nodrošinātu pilnīgu saderību ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (7) un minētajā regulā noteiktajiem pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājiem, Komisijai vajadzētu būt iespējai apturēt tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanu, ja tas negatīvi ietekmē progresu, kas panākts, īstenojot brīvprātīgos gāzes ietaupījuma mērķrādītājus atbilstīgi Padomes Regulai (ES) 2022/1369, vai ja tas rada vispārēju gāzes patēriņa pieaugumu par 15 % viena mēneša laikā vai par 10 % divos secīgos mēnešos salīdzinājumā ar attiecīgo vidējo patēriņu salīdzināmos iepriekšējo gadu mēnešos. Lai risinātu reģionālas vai Savienības mēroga variācijas, ko izraisa sezonalitāte, laikapstākļu izmaiņas un citi faktori, piemēram, Covid-19 krīze, gāzes patēriņš būtu jāmēra attiecībā pret patēriņu piecos gados pirms dienas, kad stājusies spēkā šī regula, saskaņā ar Regulā (ES) 2022/1369 noteikto pieeju, un pamatojoties uz datiem par gāzes patēriņu un pieprasījuma samazinājumu, kas saņemti no dalībvalstīm atbilstīgi minētajai regulai. Tirgus korekcijas mehānisma iespējamajai slāpējošajai ietekmei uz dabasgāzes cenām nevajadzētu novest pie tā, ka dabasgāzes patēriņš Savienībā tiek mākslīgi stimulēts tādā mērā, ka tas kaitē centieniem, kas vajadzīgi dabasgāzes pieprasījuma samazināšanai saskaņā ar brīvprātīgajiem un obligātajiem pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājiem atbilstīgi Regulai (ES) 2022/1369 un pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājiem atbilstīgi Padomes Regulai (ES) 2022/1854 (8). Komisijai būtu jānodrošina, ka tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana nepalēnina dalībvalstu progresu enerģijas ietaupījuma mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu pilnīgu saderību ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (7) un minētajā regulā noteiktajiem pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājiem, Komisijai vajadzētu būt iespējai apturēt tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanu, ja tas negatīvi ietekmē progresu, kas panākts, īstenojot brīvprātīgos gāzes ietaupījuma mērķrādītājus atbilstīgi Padomes Regulai (ES) 2022/1369, vai ja tas rada vispārēju gāzes patēriņa pieaugumu par 15 % viena mēneša laikā vai par 10 % divos secīgos mēnešos salīdzinājumā ar attiecīgo vidējo patēriņu salīdzināmos iepriekšējo gadu mēnešos. Lai risinātu reģionālas vai Savienības mēroga variācijas, ko izraisa sezonalitāte, laikapstākļu izmaiņas un citi faktori, piemēram, Covid-19 krīze, gāzes patēriņš būtu jāmēra attiecībā pret patēriņu piecos gados pirms dienas, kad stājusies spēkā šī regula, saskaņā ar Regulā (ES) 2022/1369 noteikto pieeju, un pamatojoties uz datiem par gāzes patēriņu un pieprasījuma samazinājumu, kas saņemti no dalībvalstīm atbilstīgi minētajai regulai. Tirgus korekcijas mehānisma iespējamajai slāpējošajai ietekmei uz dabasgāzes cenām nevajadzētu novest pie tā, ka dabasgāzes patēriņš Savienībā tiek mākslīgi stimulēts tādā mērā, ka tas kaitē centieniem, kas vajadzīgi dabasgāzes pieprasījuma samazināšanai saskaņā ar brīvprātīgajiem un obligātajiem pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājiem atbilstīgi Regulai (ES) 2022/1369 un pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājiem atbilstīgi Padomes Regulai (ES) 2022/1854 (8). Komisijai būtu jānodrošina, ka tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana nepalēnina dalībvalstu progresu enerģijas ietaupījuma mērķu sasniegšanā.

| (29) | Atkarībā no intervences līmeņa tirgus korekcijas mehānisms var radīt finansiālus riskus, līgumiskus riskus un piegādes drošības riskus. Riska līmenis ir atkarīgs no tā, cik bieži tirgus korekcijas mehānisms tiek aktivēts un tādējādi var traucēt normālu tirgus darbību. Jo zemāks intervences slieksnis, jo biežāk tiks iedarbināts tirgus korekcijas mehānisms, un tādējādi būs lielāka varbūtība, ka attiecīgais risks materializēsies. Tāpēc tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanas nosacījumi būtu jānosaka atkarībā no TTF nākamā mēneša cenu neierastā un ārkārtīgi augstā līmeņa, vienlaikus nodrošinot, ka tas ir iedarbīgs instruments pret pārmērīgi augstu gāzes cenu gadījumiem, kas neatspoguļo starptautiskā tirgus norises. |
| --- | --- |

(29)

Atkarībā no intervences līmeņa tirgus korekcijas mehānisms var radīt finansiālus riskus, līgumiskus riskus un piegādes drošības riskus. Riska līmenis ir atkarīgs no tā, cik bieži tirgus korekcijas mehānisms tiek aktivēts un tādējādi var traucēt normālu tirgus darbību. Jo zemāks intervences slieksnis, jo biežāk tiks iedarbināts tirgus korekcijas mehānisms, un tādējādi būs lielāka varbūtība, ka attiecīgais risks materializēsies. Tāpēc tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanas nosacījumi būtu jānosaka atkarībā no TTF nākamā mēneša cenu neierastā un ārkārtīgi augstā līmeņa, vienlaikus nodrošinot, ka tas ir iedarbīgs instruments pret pārmērīgi augstu gāzes cenu gadījumiem, kas neatspoguļo starptautiskā tirgus norises.

| (30) | Ir svarīgi, lai tirgus korekcijas mehānisms tiktu izstrādāts tā, lai nevis mainītu gāzes piegādes līgumu līgumisko pamatlīdzsvaru, bet gan lai risinātu neierastas situācijas tirgū. Ja intervences izraisītājfaktori ir noteikti tādā līmenī, ka tie novērš esošās problēmas ar cenu veidošanu un nav paredzēti, lai traucētu pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvaru, risku, ka tirgus korekcijas mehānisms vai tā aktivēšana mainīs esošo līgumu līgumisko līdzsvaru, var samazināt līdz minimumam. |
| --- | --- |

(30)

Ir svarīgi, lai tirgus korekcijas mehānisms tiktu izstrādāts tā, lai nevis mainītu gāzes piegādes līgumu līgumisko pamatlīdzsvaru, bet gan lai risinātu neierastas situācijas tirgū. Ja intervences izraisītājfaktori ir noteikti tādā līmenī, ka tie novērš esošās problēmas ar cenu veidošanu un nav paredzēti, lai traucētu pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvaru, risku, ka tirgus korekcijas mehānisms vai tā aktivēšana mainīs esošo līgumu līgumisko līdzsvaru, var samazināt līdz minimumam.

| (31) | Lai nodrošinātu, ka tirgus korekcijas mehānismam ir tūlītēja iedarbība, dinamiskais solīšanas limits būtu jāaktivē nekavējoties un automātiski bez ACER vai Komisijas papildu lēmuma. |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu, ka tirgus korekcijas mehānismam ir tūlītēja iedarbība, dinamiskais solīšanas limits būtu jāaktivē nekavējoties un automātiski bez ACER vai Komisijas papildu lēmuma.

| (32) | Lai nodrošinātu, ka iespējamās problēmas, kas izriet no tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanas, tiek apzinātas laikus, Komisijai būtu jāpilnvaro Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (9) (“EVTI”), un ACER sagatavot ziņojumu par tirgus korekcijas mehānisma iespējamo negatīvo ietekmi uz finanšu un enerģijas tirgiem un uz piegādes drošību. |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu, ka iespējamās problēmas, kas izriet no tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanas, tiek apzinātas laikus, Komisijai būtu jāpilnvaro Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (9) (“EVTI”), un ACER sagatavot ziņojumu par tirgus korekcijas mehānisma iespējamo negatīvo ietekmi uz finanšu un enerģijas tirgiem un uz piegādes drošību.

| (33) | ACER būtu pastāvīgi jāuzrauga, vai ir izpildīti tirgus korekcijas mehānisma darbības nosacījumi. ACER ir vispiemērotākā iestāde šādas uzraudzības veikšanai, jo tai ir Savienības mēroga gāzes tirgu kopaina un vajadzīgā pieredze gāzes tirgu darbībā, un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem tā jau ir pilnvarota uzraudzīt vairumtirdzniecības energoproduktu tirdzniecības darbības. Lai noteiktu, vai tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanu vai deaktivēšanu pamatojošie nosacījumi ir izpildīti, ACER būtu jāuzrauga izmaiņas TTF tuvākā mēneša norēķina cenā un tā jāsalīdzina ar atsauces cenu, ko nosaka vidējā cena LNG cenu novērtējumos, kas piesaistīti Eiropas tirdzniecības centriem. Līdzko ir izpildīti tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanas nosacījumi, ACER būtu nekavējoties jāpublicē paziņojums savā tīmekļa vietnē, norādot, ka ir izpildīti tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanas nosacījumi. Nākamajā dienā tirgus operatoriem nevajadzētu pieņemt nekādus pasūtījumus, kas pārsniedz dinamisko solīšanas limitu, un TTF atvasināto instrumentu tirgus dalībniekiem šādu pasūtījumu nevajadzētu iesniegt. Tirgus operatoriem un TTF atvasināto instrumentu tirgus dalībniekiem jāvēro ACER tīmekļa vietne, kurā būtu jāpublicē dienas atsauces cena. Līdzīgs dinamisks solīšanas limits būtu jāpiemēro atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecībā uz šādu atvasināto instrumentu piemērošanu noteikti īstenošanas aktā. |
| --- | --- |

(33)

ACER būtu pastāvīgi jāuzrauga, vai ir izpildīti tirgus korekcijas mehānisma darbības nosacījumi. ACER ir vispiemērotākā iestāde šādas uzraudzības veikšanai, jo tai ir Savienības mēroga gāzes tirgu kopaina un vajadzīgā pieredze gāzes tirgu darbībā, un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem tā jau ir pilnvarota uzraudzīt vairumtirdzniecības energoproduktu tirdzniecības darbības. Lai noteiktu, vai tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanu vai deaktivēšanu pamatojošie nosacījumi ir izpildīti, ACER būtu jāuzrauga izmaiņas TTF tuvākā mēneša norēķina cenā un tā jāsalīdzina ar atsauces cenu, ko nosaka vidējā cena LNG cenu novērtējumos, kas piesaistīti Eiropas tirdzniecības centriem. Līdzko ir izpildīti tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanas nosacījumi, ACER būtu nekavējoties jāpublicē paziņojums savā tīmekļa vietnē, norādot, ka ir izpildīti tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanas nosacījumi. Nākamajā dienā tirgus operatoriem nevajadzētu pieņemt nekādus pasūtījumus, kas pārsniedz dinamisko solīšanas limitu, un TTF atvasināto instrumentu tirgus dalībniekiem šādu pasūtījumu nevajadzētu iesniegt. Tirgus operatoriem un TTF atvasināto instrumentu tirgus dalībniekiem jāvēro ACER tīmekļa vietne, kurā būtu jāpublicē dienas atsauces cena. Līdzīgs dinamisks solīšanas limits būtu jāpiemēro atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecībā uz šādu atvasināto instrumentu piemērošanu noteikti īstenošanas aktā.

| (34) | Tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana var tautsaimniecībā radīt nevēlamu un neparedzamu ietekmi, ieskaitot piegādes drošības riskus un finanšu stabilitātes riskus. Lai nodrošinātu ātru reaģēšanu negribētu tirgus traucējumu gadījumā, būtu jāizstrādā efektīvi aizsargpasākumi, kas balstīti uz objektīviem kritērijiem, kuri nodrošina, ka tirgus korekcijas mehānismu jebkurā brīdī var apturēt. Negribētu tirgus traucējumu gadījumā, pamatojoties uz ACER uzraudzības rezultātu un konkrētām pazīmēm, ka tirgus korekcijas notikums nav novēršams, Komisijai jāvar pieprasīt EVTI, ACER un attiecīgā gadījumā Eiropas Gāzes pārvades sistēmu operatoru tīkls (“ENTSOG”) un Gāzes koordinācijas grupas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 (10), atzinumu par iespējama tirgus korekcijas notikuma ietekmi uz piegādes drošību, Savienības iekšējām gāzes plūsmām un finanšu stabilitāti, lai vajadzības gadījumā Komisija ar īstenošanas lēmumu varētu ātri apturēt tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanu, ko veikusi ACER. |
| --- | --- |

(34)

Tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana var tautsaimniecībā radīt nevēlamu un neparedzamu ietekmi, ieskaitot piegādes drošības riskus un finanšu stabilitātes riskus. Lai nodrošinātu ātru reaģēšanu negribētu tirgus traucējumu gadījumā, būtu jāizstrādā efektīvi aizsargpasākumi, kas balstīti uz objektīviem kritērijiem, kuri nodrošina, ka tirgus korekcijas mehānismu jebkurā brīdī var apturēt. Negribētu tirgus traucējumu gadījumā, pamatojoties uz ACER uzraudzības rezultātu un konkrētām pazīmēm, ka tirgus korekcijas notikums nav novēršams, Komisijai jāvar pieprasīt EVTI, ACER un attiecīgā gadījumā Eiropas Gāzes pārvades sistēmu operatoru tīkls (“ENTSOG”) un Gāzes koordinācijas grupas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 (10), atzinumu par iespējama tirgus korekcijas notikuma ietekmi uz piegādes drošību, Savienības iekšējām gāzes plūsmām un finanšu stabilitāti, lai vajadzības gadījumā Komisija ar īstenošanas lēmumu varētu ātri apturēt tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanu, ko veikusi ACER.

| (35) | Papildus tam, ka ik dienas tiek pārskatīts, vai turpina pastāvēt prasības, kas attiecas uz dinamisko solīšanas limitu, būtu jāizstrādā papildu aizsargpasākumi, lai izvairītos no neparedzētiem tirgus traucējumiem. |
| --- | --- |

(35)

Papildus tam, ka ik dienas tiek pārskatīts, vai turpina pastāvēt prasības, kas attiecas uz dinamisko solīšanas limitu, būtu jāizstrādā papildu aizsargpasākumi, lai izvairītos no neparedzētiem tirgus traucējumiem.

| (36) | Dinamiskajam solīšanas limitam nebūtu jāietekmē ārpusbiržas darījumi, jo minētā limita piemērošana ārpusbiržas darījumiem radītu nopietnas uzraudzības problēmas un var izraisīt piegādes drošības problēmas. Tomēr būtu jāpiemēro pārskatīšanas mehānisms, lai novērtētu, vai ārpusbiržas darījumu izslēgšana var būtiski pārvirzīt TTF atvasināto instrumentu tirdzniecību uz ārpusbiržas tirgiem, tādējādi apdraudot finanšu vai enerģijas tirgu stabilitāti. |
| --- | --- |

(36)

Dinamiskajam solīšanas limitam nebūtu jāietekmē ārpusbiržas darījumi, jo minētā limita piemērošana ārpusbiržas darījumiem radītu nopietnas uzraudzības problēmas un var izraisīt piegādes drošības problēmas. Tomēr būtu jāpiemēro pārskatīšanas mehānisms, lai novērtētu, vai ārpusbiržas darījumu izslēgšana var būtiski pārvirzīt TTF atvasināto instrumentu tirdzniecību uz ārpusbiržas tirgiem, tādējādi apdraudot finanšu vai enerģijas tirgu stabilitāti.

| (37) | Tirgus korekcijas mehānisms būtu automātiski jādezaktivē, ja stāvoklis dabasgāzes tirgū vairs nav iemesls tā darbībai. Ja nerodas tirgus traucējumi, tirgus korekcijas mehānisms būtu jādezaktivē tikai pēc noteikta laika, lai izvairītos no biežas aktivēšanas un dezaktivēšanas. Tādējādi tirgus korekcijas mehānisms būtu automātiski jādezaktivē pēc 20 dienām, ja dinamiskais solīšanas limits noteiktu laiku ir 180 EUR/MWh. tirgus korekcijas mehānisma dezaktivēšanai nav vajadzīgs ACER vai Komisijas vērtējums, bet, tiklīdz nosacījumi ir izpildīti, tai būtu jānotiek automātiski. |
| --- | --- |

(37)

Tirgus korekcijas mehānisms būtu automātiski jādezaktivē, ja stāvoklis dabasgāzes tirgū vairs nav iemesls tā darbībai. Ja nerodas tirgus traucējumi, tirgus korekcijas mehānisms būtu jādezaktivē tikai pēc noteikta laika, lai izvairītos no biežas aktivēšanas un dezaktivēšanas. Tādējādi tirgus korekcijas mehānisms būtu automātiski jādezaktivē pēc 20 dienām, ja dinamiskais solīšanas limits noteiktu laiku ir 180 EUR/MWh. tirgus korekcijas mehānisma dezaktivēšanai nav vajadzīgs ACER vai Komisijas vērtējums, bet, tiklīdz nosacījumi ir izpildīti, tai būtu jānotiek automātiski.

| (38) | Ja būtiski samazinās gāzes piegādes apjoms un gadījumā, ja gāzes piegāde ir nepietiekama, lai apmierinātu atlikušo gāzes pieprasījumu, Komisija, ievērojot Regulu (ES) 2017/1938, var izsludināt reģionāla vai Savienības mēroga ārkārtas stāvokli pēc tādas dalībvalsts pieprasījuma, kura ir izsludinājusi ārkārtas stāvokli, un tai ir jāizsludina reģionāla vai Savienības mēroga ārkārtas stāvoklis, ja divas vai vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli. Lai novērstu tādas situācijas rašanos, ka tirgus korekcijas mehānisma turpmāka aktivēšana rada piegādes drošības problēmas, tirgus korekcijas mehānisms būtu automātiski jādezaktivē, ja Komisija ir izsludinājusi reģionāla vai Savienības mēroga ārkārtas stāvokli. |
| --- | --- |

(38)

Ja būtiski samazinās gāzes piegādes apjoms un gadījumā, ja gāzes piegāde ir nepietiekama, lai apmierinātu atlikušo gāzes pieprasījumu, Komisija, ievērojot Regulu (ES) 2017/1938, var izsludināt reģionāla vai Savienības mēroga ārkārtas stāvokli pēc tādas dalībvalsts pieprasījuma, kura ir izsludinājusi ārkārtas stāvokli, un tai ir jāizsludina reģionāla vai Savienības mēroga ārkārtas stāvoklis, ja divas vai vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli. Lai novērstu tādas situācijas rašanos, ka tirgus korekcijas mehānisma turpmāka aktivēšana rada piegādes drošības problēmas, tirgus korekcijas mehānisms būtu automātiski jādezaktivē, ja Komisija ir izsludinājusi reģionāla vai Savienības mēroga ārkārtas stāvokli.

| (39) | Ir būtiski, lai tirgus korekcijas mehānismā būtu efektīvs instruments, ar ko, balstoties uz objektīviem kritērijiem, jebkurā brīdī nekavējoties apturēt dinamisko drošības maksimumu, ja dinamiskais drošības maksimums, ietekmējot piegādes drošību un iekšējās gāzes plūsmas Savienībā, novestu pie nopietniem tirgus traucējumiem. |
| --- | --- |

(39)

Ir būtiski, lai tirgus korekcijas mehānismā būtu efektīvs instruments, ar ko, balstoties uz objektīviem kritērijiem, jebkurā brīdī nekavējoties apturēt dinamisko drošības maksimumu, ja dinamiskais drošības maksimums, ietekmējot piegādes drošību un iekšējās gāzes plūsmas Savienībā, novestu pie nopietniem tirgus traucējumiem.

| (40) | Tā kā ir svarīgi rūpīgi izvērtēt visus aizsargpasākumus, kas jāņem vērā, vērtējot tirgus korekcijas mehānisma iespējamu apturēšanu, tirgus korekcijas mehānisms būtu jāaptur ar Komisijas īstenošanas lēmumu. Pieņemot šādu lēmumu, kas būtu jāpieņem bez liekas kavēšanās, Komisijai būtu jāizvērtē, vai dinamiskā solīšanas limita piemērošana apdraud Savienības piegādes drošību, vai to papildina pietiekami pūliņi samazināt pieprasījumu, vai tā aiztur tirgū balstītas iekšējas gāzes plūsmas Savienībā, negatīvi ietekmē enerģētikas atvasināto instrumentu tirgus, nosaka gāzes tirgus cenas dažādās organizētās tirdzniecības vietās visā Savienībā vai tas var negatīvi ietekmēt pastāvošos gāzes piegādes līgumus. Šādos gadījumos Komisijai ar īstenošanas lēmumu būtu jāaptur tirgus korekcijas mehānisms. Ņemot vērā vajadzību reaģēt ātri, Komisijai nevajadzētu būt pienākumam rīkoties saskaņā ar komiteju procedūru. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā ir svarīgi rūpīgi izvērtēt visus aizsargpasākumus, kas jāņem vērā, vērtējot tirgus korekcijas mehānisma iespējamu apturēšanu, tirgus korekcijas mehānisms būtu jāaptur ar Komisijas īstenošanas lēmumu. Pieņemot šādu lēmumu, kas būtu jāpieņem bez liekas kavēšanās, Komisijai būtu jāizvērtē, vai dinamiskā solīšanas limita piemērošana apdraud Savienības piegādes drošību, vai to papildina pietiekami pūliņi samazināt pieprasījumu, vai tā aiztur tirgū balstītas iekšējas gāzes plūsmas Savienībā, negatīvi ietekmē enerģētikas atvasināto instrumentu tirgus, nosaka gāzes tirgus cenas dažādās organizētās tirdzniecības vietās visā Savienībā vai tas var negatīvi ietekmēt pastāvošos gāzes piegādes līgumus. Šādos gadījumos Komisijai ar īstenošanas lēmumu būtu jāaptur tirgus korekcijas mehānisms. Ņemot vērā vajadzību reaģēt ātri, Komisijai nevajadzētu būt pienākumam rīkoties saskaņā ar komiteju procedūru.

| (41) | Tirgus korekcijas mehānismam nebūtu jāapdraud Savienības gāzes piegādes drošība, nomācot cenas signālus, kas ir būtiski, lai piesaistītu nepieciešamās gāzes piegādes un iekšējas gāzes plūsmas Savienībā. Kad ir aktivēts tirgus korekcijas mehānisms, gāzes piegādātāji faktiski var krājumus pieturēt, lai vislielāko peļņu iegūtu, pārdodot tūlīt pēc drošības maksimuma dezaktivēšanas. Ja tirgus korekcijas mehānisms radītu šādus riskus Savienības gāzes piegādes drošībai, bet nav izsludināts reģionāla vai Savienības mēroga ārkārtas stāvoklis, Komisijai tirgus korekcijas mehānisms būtu nekavējoties jāaptur. Novērtējot piegādes drošības riskus, būtu jāņem vērā šādi elementi: viena salīdzināmās cenas komponenta iespējama būtiska novirze no atsauces cenas salīdzinājumā ar vēsturisko tendenci un būtisks ceturkšņa LNG importa samazinājums Savienībā salīdzinājumā ar to pašu ceturksni iepriekšējā gadā. |
| --- | --- |

(41)

Tirgus korekcijas mehānismam nebūtu jāapdraud Savienības gāzes piegādes drošība, nomācot cenas signālus, kas ir būtiski, lai piesaistītu nepieciešamās gāzes piegādes un iekšējas gāzes plūsmas Savienībā. Kad ir aktivēts tirgus korekcijas mehānisms, gāzes piegādātāji faktiski var krājumus pieturēt, lai vislielāko peļņu iegūtu, pārdodot tūlīt pēc drošības maksimuma dezaktivēšanas. Ja tirgus korekcijas mehānisms radītu šādus riskus Savienības gāzes piegādes drošībai, bet nav izsludināts reģionāla vai Savienības mēroga ārkārtas stāvoklis, Komisijai tirgus korekcijas mehānisms būtu nekavējoties jāaptur. Novērtējot piegādes drošības riskus, būtu jāņem vērā šādi elementi: viena salīdzināmās cenas komponenta iespējama būtiska novirze no atsauces cenas salīdzinājumā ar vēsturisko tendenci un būtisks ceturkšņa LNG importa samazinājums Savienībā salīdzinājumā ar to pašu ceturksni iepriekšējā gadā.

| (42) | Tā kā neierobežotas iekšējas gāzes plūsmas Savienībā ir svarīgs piegādes drošības elements Savienībā, tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana būtu jāaptur arī tad, ja tā nepamatoti ierobežo iekšējas gāzes plūsmas Savienībā, apdraudot Savienības piegādes drošību. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā neierobežotas iekšējas gāzes plūsmas Savienībā ir svarīgs piegādes drošības elements Savienībā, tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana būtu jāaptur arī tad, ja tā nepamatoti ierobežo iekšējas gāzes plūsmas Savienībā, apdraudot Savienības piegādes drošību.

| (43) | Tirgus korekcijas mehānismam nebūtu jāmazina cenas signālu nozīme Savienības dabasgāzes iekšējā tirgū un jāaiztur tirgū balstītas iekšējas gāzes plūsmas Savienībā, jo ir būtiski, lai dabasgāze turpina plūst tur, kur tās visvairāk vajag. |
| --- | --- |

(43)

Tirgus korekcijas mehānismam nebūtu jāmazina cenas signālu nozīme Savienības dabasgāzes iekšējā tirgū un jāaiztur tirgū balstītas iekšējas gāzes plūsmas Savienībā, jo ir būtiski, lai dabasgāze turpina plūst tur, kur tās visvairāk vajag.

| (44) | Tirgus korekcijas mehānismi nedrīkstētu nepamatoti apdraudēt enerģētikas atvasināto instrumentu tirgu nepārtrauktu un pareizu darbošanos. Minētajiem tirgiem ir būtiska nozīme, jo tie ļauj to dalībniekiem savas pozīcijas nodrošināt pret risku, it sevišķi cenu svārstīguma radīto. Bez tam atvasināto instrumentu tirgos tirgus korekcijas mehānisma iejaukšanās cenās var tirgus dalībniekiem izraisīt ievērojamus finansiālus zaudējumus. Ņemot vērā gāzes tirgus apmērus Savienībā, tādi zaudējumi var ne tikai ietekmēt specializētos atvasināto instrumentu tirgus, bet arī būtiski atsaukties citos finanšu tirgus. Cenu intervence varētu arī izraisīt negatīvu drošības rezerves pieprasījuma pieaugumu nenoteiktības dēļ. Būtisks drošības rezerves pieprasījumu pieaugums varētu radīt ievērojamus finansiālus un likviditātes zaudējumus tirgus dalībniekiem, izraisot tīrvērtes dalībnieka vai galaklienta saistību neizpildi. Attiecīgajiem tirgus dalībniekiem būtu jārīkojas godprātīgi un tiem nevajadzētu nepamatoti mainīt riska pārvaldības procedūras, kā rezultātā palielinās drošības rezerves pieprasījumu skaits, jo īpaši, ja tas neatbilst parastajām tirgus procedūrām. Tāpēc Komisijai tirgus korekcijas mehānisms būtu nekavējoties jāaptur, ja tas apdraud atvasināto instrumentu tirgus kārtīgu darbību, piemēram, ja tas rada būtisku TTF atvasināto instrumentu darījumu samazināšanos Savienībā vai TTF atvasināto instrumentu darījumu būtisku pārvirzi uz tirdzniecības vietām ārpus Savienības. Tādā sakarā ir svarīgi, lai Komisija ņemtu vērā attiecīgo Savienības struktūru pieejamo pieredzi. EVTI ir neatkarīga iestāde, kas palīdz aizsargāt Savienības finanšu sistēmas stabilitāti, it īpaši – veicinot tādus stabilus un sakārtotus finanšu tirgus kā atvasināto instrumentu tirgus.
  Tāpēc Komisijai būtu jāņem vērā EVTI ziņojumi par šādiem aspektiem. Komisijai būtu jāņem vērā arī visi Eiropas Centrālās bankas (ECB) ieteikumi par finanšu sistēmas stabilitāti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 127. panta 4. punktu un 25.1 pantu Protokolā Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, kas pievienots LESD (“protokols”). Ņemot vērā finanšu tirgu svārstīgumu un tirgus intervences potenciāli lielo ietekmi tajos, ir svarīgi nodrošināt, ka Komisija var tirgus korekcijas mehānismu ātri apturēt. Tāpēc EVTI ziņojums būtu jāsniedz ne vēlāk kā 48 stundas vai steidzamā gadījumā tajā pašā dienā pēc Komisijas pieprasījuma. |
| --- | --- |

(44)

Tirgus korekcijas mehānismi nedrīkstētu nepamatoti apdraudēt enerģētikas atvasināto instrumentu tirgu nepārtrauktu un pareizu darbošanos. Minētajiem tirgiem ir būtiska nozīme, jo tie ļauj to dalībniekiem savas pozīcijas nodrošināt pret risku, it sevišķi cenu svārstīguma radīto. Bez tam atvasināto instrumentu tirgos tirgus korekcijas mehānisma iejaukšanās cenās var tirgus dalībniekiem izraisīt ievērojamus finansiālus zaudējumus. Ņemot vērā gāzes tirgus apmērus Savienībā, tādi zaudējumi var ne tikai ietekmēt specializētos atvasināto instrumentu tirgus, bet arī būtiski atsaukties citos finanšu tirgus. Cenu intervence varētu arī izraisīt negatīvu drošības rezerves pieprasījuma pieaugumu nenoteiktības dēļ. Būtisks drošības rezerves pieprasījumu pieaugums varētu radīt ievērojamus finansiālus un likviditātes zaudējumus tirgus dalībniekiem, izraisot tīrvērtes dalībnieka vai galaklienta saistību neizpildi. Attiecīgajiem tirgus dalībniekiem būtu jārīkojas godprātīgi un tiem nevajadzētu nepamatoti mainīt riska pārvaldības procedūras, kā rezultātā palielinās drošības rezerves pieprasījumu skaits, jo īpaši, ja tas neatbilst parastajām tirgus procedūrām. Tāpēc Komisijai tirgus korekcijas mehānisms būtu nekavējoties jāaptur, ja tas apdraud atvasināto instrumentu tirgus kārtīgu darbību, piemēram, ja tas rada būtisku TTF atvasināto instrumentu darījumu samazināšanos Savienībā vai TTF atvasināto instrumentu darījumu būtisku pārvirzi uz tirdzniecības vietām ārpus Savienības. Tādā sakarā ir svarīgi, lai Komisija ņemtu vērā attiecīgo Savienības struktūru pieejamo pieredzi. EVTI ir neatkarīga iestāde, kas palīdz aizsargāt Savienības finanšu sistēmas stabilitāti, it īpaši – veicinot tādus stabilus un sakārtotus finanšu tirgus kā atvasināto instrumentu tirgus.

Tāpēc Komisijai būtu jāņem vērā EVTI ziņojumi par šādiem aspektiem. Komisijai būtu jāņem vērā arī visi Eiropas Centrālās bankas (ECB) ieteikumi par finanšu sistēmas stabilitāti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 127. panta 4. punktu un 25.1 pantu Protokolā Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, kas pievienots LESD (“protokols”). Ņemot vērā finanšu tirgu svārstīgumu un tirgus intervences potenciāli lielo ietekmi tajos, ir svarīgi nodrošināt, ka Komisija var tirgus korekcijas mehānismu ātri apturēt. Tāpēc EVTI ziņojums būtu jāsniedz ne vēlāk kā 48 stundas vai steidzamā gadījumā tajā pašā dienā pēc Komisijas pieprasījuma.

| (45) | Tirgus korekcijas mehānisms būtu jāveido reaģēšanai tikai uz gāzes cenu ārkārtēju pieaugumu, kuru izraisa cenu veidošanas mehānisma trūkumi un pašam par sevi tam nebūtu jāietekmē spēkā esošo gāzes piegādes līgumu derīgums. Tomēr apstākļos, kad ACER vai Komisija konstatē, ka tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanai ir negatīva ietekme uz pastāvošajiem piegādes līgumiem, Komisijai tirgus korekcijas mehānisms būtu jāaptur. |
| --- | --- |

(45)

Tirgus korekcijas mehānisms būtu jāveido reaģēšanai tikai uz gāzes cenu ārkārtēju pieaugumu, kuru izraisa cenu veidošanas mehānisma trūkumi un pašam par sevi tam nebūtu jāietekmē spēkā esošo gāzes piegādes līgumu derīgums. Tomēr apstākļos, kad ACER vai Komisija konstatē, ka tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanai ir negatīva ietekme uz pastāvošajiem piegādes līgumiem, Komisijai tirgus korekcijas mehānisms būtu jāaptur.

| (46) | Tirgus korekcijas mehānisma izveides un apturēšanas iespējās būtu jāņem vērā, ka dabasgāzes tirgotāji var dabasgāzes tirdzniecību pārcelt uz ārpussavienības reģioniem, tādējādi mazinot tirgus korekcijas mehānisma efektivitāti. Tā būtu, piemēram, ja tirgotāji nodotos ārpusbiržas gāzes tirdzniecībai, kas ir mazāk pārredzama un mazāk pakļauta regulatīvai kontrolei un palielina briesmas, ka iesaistītās personas nepildīs pienākumus. Tā būtu arī tad, ja tirgotāji, kuriem tirgus korekcijas mehānisms var ierobežot nodrošinājumu, vēlētos nodrošināties citās jurisdikcijās, un tīrvērtes darījuma partnerim tādēļ nāktos atkārtoti izlīdzsvarot atvasināto instrumentu pozīciju pamatā esošo naudu, lai atspoguļotu norēķinu cenu, kam ir noteikti griesti, un tas izraisītu drošības rezervju pieprasījumus. |
| --- | --- |

(46)

Tirgus korekcijas mehānisma izveides un apturēšanas iespējās būtu jāņem vērā, ka dabasgāzes tirgotāji var dabasgāzes tirdzniecību pārcelt uz ārpussavienības reģioniem, tādējādi mazinot tirgus korekcijas mehānisma efektivitāti. Tā būtu, piemēram, ja tirgotāji nodotos ārpusbiržas gāzes tirdzniecībai, kas ir mazāk pārredzama un mazāk pakļauta regulatīvai kontrolei un palielina briesmas, ka iesaistītās personas nepildīs pienākumus. Tā būtu arī tad, ja tirgotāji, kuriem tirgus korekcijas mehānisms var ierobežot nodrošinājumu, vēlētos nodrošināties citās jurisdikcijās, un tīrvērtes darījuma partnerim tādēļ nāktos atkārtoti izlīdzsvarot atvasināto instrumentu pozīciju pamatā esošo naudu, lai atspoguļotu norēķinu cenu, kam ir noteikti griesti, un tas izraisītu drošības rezervju pieprasījumus.

| (47) | ACER, EVTI, ENTSOG un Gāzes koordinācijas grupai būtu jāpalīdz Komisijai uzraudzīt tirgus korekcijas mehānismu. |
| --- | --- |

(47)

ACER, EVTI, ENTSOG un Gāzes koordinācijas grupai būtu jāpalīdz Komisijai uzraudzīt tirgus korekcijas mehānismu.

| (48) | Komisijai, veicot savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, vajadzētu būt arī iespējai apspriesties ar ECB un lūgt tās padomu saskaņā ar ECB lomu, ievērojot LESD 127. panta 5. punktu, lai palīdzētu sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, un, ievērojot protokola 25.1. pantu, lai cita starpā sniegtu konsultācijas Komisijai un saņemtu ar to konsultācijas par Savienības tiesību aktu darbības jomu un īstenošanu attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti. Šāda apspriešanās būtu jāorganizē tā, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams ātri apturēt tirgus korekcijas mehānismu. |
| --- | --- |

(48)

Komisijai, veicot savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, vajadzētu būt arī iespējai apspriesties ar ECB un lūgt tās padomu saskaņā ar ECB lomu, ievērojot LESD 127. panta 5. punktu, lai palīdzētu sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, un, ievērojot protokola 25.1. pantu, lai cita starpā sniegtu konsultācijas Komisijai un saņemtu ar to konsultācijas par Savienības tiesību aktu darbības jomu un īstenošanu attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti. Šāda apspriešanās būtu jāorganizē tā, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams ātri apturēt tirgus korekcijas mehānismu.

| (49) | Ņemot vērā steidzamo vajadzību risināt problēmas, jo īpaši saistībā ar TTF atvasināto instrumentu cenu noteikšanu Savienībā, ir ļoti svarīgi ātri īstenot tirgus korekcijas mehānismu. EVTI un ACER būtu jāveic novērtējums par tirgus korekcijas mehānisma ietekmi (“ietekmes novērtējums”), lai analizētu, vai ātra tirgus korekcijas mehānisma īstenošana varētu radīt neparedzētas negatīvas sekas finanšu vai enerģijas tirgiem vai piegādes drošībai. Ietekmes novērtējums būtu jāiesniedz Komisijai līdz 2023. gada 1. martam. Tajā jo īpaši būtu jāanalizē elementi, kas nepieciešami īstenošanas aktam par sīkāku kārtību, kādā tirgus korekcijas mehānismu attiecina uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, un jāpārbauda, vai tirgus korekcijas mehānisma galvenie elementi joprojām ir piemēroti, ņemot vērā norises finanšu un enerģijas tirgos vai piegādes drošības jomā. Līdz 2023. gada 23. janvārim EVTI un ACER būtu jāpublicē provizorisks datu ziņojums par tirgus korekcijas mehānisma ieviešanu. Ņemot vērā ietekmes novērtējuma rezultātus, Komisijai vajadzības gadījumā bez liekas kavēšanās būtu jāierosina šīs regulas grozījums, lai pielāgotu to produktu izvēli, uz kuriem attiecas tirgus korekcijas mehānisms. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā steidzamo vajadzību risināt problēmas, jo īpaši saistībā ar TTF atvasināto instrumentu cenu noteikšanu Savienībā, ir ļoti svarīgi ātri īstenot tirgus korekcijas mehānismu. EVTI un ACER būtu jāveic novērtējums par tirgus korekcijas mehānisma ietekmi (“ietekmes novērtējums”), lai analizētu, vai ātra tirgus korekcijas mehānisma īstenošana varētu radīt neparedzētas negatīvas sekas finanšu vai enerģijas tirgiem vai piegādes drošībai. Ietekmes novērtējums būtu jāiesniedz Komisijai līdz 2023. gada 1. martam. Tajā jo īpaši būtu jāanalizē elementi, kas nepieciešami īstenošanas aktam par sīkāku kārtību, kādā tirgus korekcijas mehānismu attiecina uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, un jāpārbauda, vai tirgus korekcijas mehānisma galvenie elementi joprojām ir piemēroti, ņemot vērā norises finanšu un enerģijas tirgos vai piegādes drošības jomā. Līdz 2023. gada 23. janvārim EVTI un ACER būtu jāpublicē provizorisks datu ziņojums par tirgus korekcijas mehānisma ieviešanu. Ņemot vērā ietekmes novērtējuma rezultātus, Komisijai vajadzības gadījumā bez liekas kavēšanās būtu jāierosina šīs regulas grozījums, lai pielāgotu to produktu izvēli, uz kuriem attiecas tirgus korekcijas mehānisms.

| (50) | Komisija var arī ierosināt citus šīs regulas grozījumus, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu vai pēc tirgus korekcijas notikuma vai apturēšanas lēmuma, vai ņemot vērā norises tirgos un piegādes drošības jomā. |
| --- | --- |

(50)

Komisija var arī ierosināt citus šīs regulas grozījumus, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu vai pēc tirgus korekcijas notikuma vai apturēšanas lēmuma, vai ņemot vērā norises tirgos un piegādes drošības jomā.

| (51) | Lai saglabātu atvasināto instrumentu tirgu pareizu darbību, jo īpaši centrālo tīrvērtes darījumu partneru riska pārvaldības procesus, un līdz minimumam samazinātu vajadzību pieprasīt papildu drošības rezervi kā nodrošinājumu, pusēm būtu jāļauj pienācīgā veidā kompensēt vai samazināt pozīcijas TTF atvasināto instrumentu tirgū, ja tās to vēlas. Tāpēc dinamiskais solīšanas limits nebūtu jāpiemēro līgumiem, kas noslēgti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ne arī darījumiem, kas ļauj tirgus dalībniekiem kompensēt vai samazināt pozīcijas, kuras izriet no TTF atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pirms šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(51)

Lai saglabātu atvasināto instrumentu tirgu pareizu darbību, jo īpaši centrālo tīrvērtes darījumu partneru riska pārvaldības procesus, un līdz minimumam samazinātu vajadzību pieprasīt papildu drošības rezervi kā nodrošinājumu, pusēm būtu jāļauj pienācīgā veidā kompensēt vai samazināt pozīcijas TTF atvasināto instrumentu tirgū, ja tās to vēlas. Tāpēc dinamiskais solīšanas limits nebūtu jāpiemēro līgumiem, kas noslēgti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ne arī darījumiem, kas ļauj tirgus dalībniekiem kompensēt vai samazināt pozīcijas, kuras izriet no TTF atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pirms šīs regulas stāšanās spēkā.

| (52) | Centrālo tīrvērtes darījumu partneriem ir būtiska nozīme TTF atvasināto instrumentu tirgu pienācīgas darbības nodrošināšanā, mazinot darījuma partneru risku. Tādēļ ir nepieciešams, lai tirgus korekcijas mehānisms nekavētu centrālo tīrvērtes darījumu partneru darbības, jo īpaši attiecībā uz to pozīciju pārvaldību, kuru saistības netiek pildītas. Šajā nolūkā dinamiskais solīšanas limits nebūtu jāpiemēro darījumiem, kas veikti saistību neizpildes pārvaldības procesa ietvaros, ko organizē centrālo tīrvērtes darījumu partneri. |
| --- | --- |

(52)

Centrālo tīrvērtes darījumu partneriem ir būtiska nozīme TTF atvasināto instrumentu tirgu pienācīgas darbības nodrošināšanā, mazinot darījuma partneru risku. Tādēļ ir nepieciešams, lai tirgus korekcijas mehānisms nekavētu centrālo tīrvērtes darījumu partneru darbības, jo īpaši attiecībā uz to pozīciju pārvaldību, kuru saistības netiek pildītas. Šajā nolūkā dinamiskais solīšanas limits nebūtu jāpiemēro darījumiem, kas veikti saistību neizpildes pārvaldības procesa ietvaros, ko organizē centrālo tīrvērtes darījumu partneri.

| (53) | Tirgus korekcijas mehānisms ir nepieciešams un samērīgs, lai sasniegtu mērķi koriģēt pārmērīgi augstas gāzes cenas TTF un ar citiem VTP saistītos atvasinātos instrumentus. Visas dalībvalstis skar cenu kāpuma netiešā ietekme, piemēram, enerģijas cenu un inflācijas pieaugums. Trūkumiem cenu veidošanas sistēmā dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga nozīme, jo vienās (piemēram, Viduseiropas dalībvalstīs) cenu pieaugums ir reprezentatīvāks nekā citās (piemēram, nomaļajās dalībvalstīs vai dalībvalstīs ar citām piegādes iespējām). Lai izvairītos no nevienveidīgas rīcības, kas varētu sašķelt integrēto Savienības gāzes tirgu, ir vajadzīga kopīga rīcība solidaritātes garā. Tas ir arī būtiski, lai nodrošinātu piegādes drošību Savienībā. Bez tam kopīgiem aizsargpasākumiem, kas dalībvalstīs bez piegādes alternatīvām var būt vairāk vajadzīgi nekā dalībvalstīs, kurās ir piegādes alternatīvas, būtu jānodrošina koordinēta pieeja kā solidaritātes izpausme enerģētikā. Lai gan dalībvalstīs ļoti atšķiras finansiālais risks un ieguvumi, tirgus korekcijas mehānismam vajadzētu būt solidāram kompromisam, kurā visas dalībvalstis piekrīt veicināt tirgus koriģēšanu un akceptēt vienādus cenu veidošanas ierobežojumus, kaut arī cenu veidošanas mehānisma darbības traucētība un atvasināto instrumentu cenu finansiālā ietekme uz tautsaimniecību dažās dalībvalstīs atšķiras. Tāpēc tirgus korekcijas mehānisms stiprinātu Savienības solidaritāti, izvairoties no pārmērīgi augstām cenām, kas daudzām dalībvalstīm pat īsu brīdi nav ilgtspējīgas. Tirgus korekcijas mehānisms palīdzēs nodrošināt, ka visu dalībvalstu gāzes piegādes uzņēmumi solidaritātes garā var iegādāties gāzi par mērenām cenām. |
| --- | --- |

(53)

Tirgus korekcijas mehānisms ir nepieciešams un samērīgs, lai sasniegtu mērķi koriģēt pārmērīgi augstas gāzes cenas TTF un ar citiem VTP saistītos atvasinātos instrumentus. Visas dalībvalstis skar cenu kāpuma netiešā ietekme, piemēram, enerģijas cenu un inflācijas pieaugums. Trūkumiem cenu veidošanas sistēmā dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga nozīme, jo vienās (piemēram, Viduseiropas dalībvalstīs) cenu pieaugums ir reprezentatīvāks nekā citās (piemēram, nomaļajās dalībvalstīs vai dalībvalstīs ar citām piegādes iespējām). Lai izvairītos no nevienveidīgas rīcības, kas varētu sašķelt integrēto Savienības gāzes tirgu, ir vajadzīga kopīga rīcība solidaritātes garā. Tas ir arī būtiski, lai nodrošinātu piegādes drošību Savienībā. Bez tam kopīgiem aizsargpasākumiem, kas dalībvalstīs bez piegādes alternatīvām var būt vairāk vajadzīgi nekā dalībvalstīs, kurās ir piegādes alternatīvas, būtu jānodrošina koordinēta pieeja kā solidaritātes izpausme enerģētikā. Lai gan dalībvalstīs ļoti atšķiras finansiālais risks un ieguvumi, tirgus korekcijas mehānismam vajadzētu būt solidāram kompromisam, kurā visas dalībvalstis piekrīt veicināt tirgus koriģēšanu un akceptēt vienādus cenu veidošanas ierobežojumus, kaut arī cenu veidošanas mehānisma darbības traucētība un atvasināto instrumentu cenu finansiālā ietekme uz tautsaimniecību dažās dalībvalstīs atšķiras. Tāpēc tirgus korekcijas mehānisms stiprinātu Savienības solidaritāti, izvairoties no pārmērīgi augstām cenām, kas daudzām dalībvalstīm pat īsu brīdi nav ilgtspējīgas. Tirgus korekcijas mehānisms palīdzēs nodrošināt, ka visu dalībvalstu gāzes piegādes uzņēmumi solidaritātes garā var iegādāties gāzi par mērenām cenām.

| (54) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai noteiktu tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (11). |
| --- | --- |

(54)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai noteiktu tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (11).

| (55) | Iestājoties ziemas sezonai, nestabilajos un neparedzamajos dabasgāzes tirgus apstākļos kļūst svarīgi nodrošināt, ka tirgus korekcijas mehānismu var piemērot, tiklīdz iespējams, ja ir izpildīti nosacījumi tā aktivēšanai. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā 2023. gada 1. februārī. Dinamiskais solīšanas limits būtu jāpiemēro no 2023. gada 15. februāra. Lai pieprasīto informāciju iegūtu cik drīz vien iespējams, EVTI un ACER pienākums sniegt provizorisku datu ziņojumu būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2023. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(55)

Iestājoties ziemas sezonai, nestabilajos un neparedzamajos dabasgāzes tirgus apstākļos kļūst svarīgi nodrošināt, ka tirgus korekcijas mehānismu var piemērot, tiklīdz iespējams, ja ir izpildīti nosacījumi tā aktivēšanai. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā 2023. gada 1. februārī. Dinamiskais solīšanas limits būtu jāpiemēro no 2023. gada 15. februāra. Lai pieprasīto informāciju iegūtu cik drīz vien iespējams, EVTI un ACER pienākums sniegt provizorisku datu ziņojumu būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2023. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

Ar šo regulu izveido pagaidu tirgus korekcijas mehānismu attiecībā uz TTF atvasināto instrumentu un ar citiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem (“VTP”) saistīto atvasināto instrumentu saskaņā ar 9. pantu tirdzniecības rīkojumiem, lai ierobežotu pārmērīgi augstu gāzes cenu epizodes Savienībā, kuras neatspoguļo pasaules tirgus cenas.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “TTF atvasinātais instruments” ir regulētā tirgū tirgots Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (12) 2. panta 1. punkta 30) apakšpunktā definēts preču atvasinātais instruments, kura pamats ir darījums Title Transfer Facility (TTF) virtuālajā tirdzniecības punktā, ko vada Gasunie Transport Services B.V.; |
| --- | --- |

1)

“TTF atvasinātais instruments” ir regulētā tirgū tirgots Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (12) 2. panta 1. punkta 30) apakšpunktā definēts preču atvasinātais instruments, kura pamats ir darījums Title Transfer Facility (TTF) virtuālajā tirdzniecības punktā, ko vada Gasunie Transport Services B.V.;

TTF

12

Title Transfer Facility

TTF

Gasunie Transport Services B.V.

| 2) | “ar citu VTP saistīts atvasinātais instruments” ir regulētā tirgū tirgots Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 30) apakšpunktā definētais preču atvasinātais instruments, kura pamats ir darījums gāzes virtuālajā tirdzniecības punktā Savienībā; |
| --- | --- |

2)

“ar citu VTP saistīts atvasinātais instruments” ir regulētā tirgū tirgots Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 30) apakšpunktā definētais preču atvasinātais instruments, kura pamats ir darījums gāzes virtuālajā tirdzniecības punktā Savienībā;

| 3) | “virtuāls tirdzniecības punkts” jeb “VTP” ir ieejas-izejas sistēmas nefizisks komerciāls punkts, kurā gāzes apmaiņa starp pārdevēju un pircēju notiek bez nepieciešamības rezervēt pārvades vai sadales jaudu; |
| --- | --- |

3)

“virtuāls tirdzniecības punkts” jeb “VTP” ir ieejas-izejas sistēmas nefizisks komerciāls punkts, kurā gāzes apmaiņa starp pārdevēju un pircēju notiek bez nepieciešamības rezervēt pārvades vai sadales jaudu;

| 4) | “TTF atvasinātais instruments ar tuvāko mēneša termiņu” ir TTF atvasinātais instruments, kura derīguma termiņš kādā regulētā tirgū tirgoto vienmēneša termiņa atvasināto instrumentu vidū ir vistuvākais; |
| --- | --- |

4)

“TTF atvasinātais instruments ar tuvāko mēneša termiņu” ir TTF atvasinātais instruments, kura derīguma termiņš kādā regulētā tirgū tirgoto vienmēneša termiņa atvasināto instrumentu vidū ir vistuvākais;

TTF

TTF

| 5) | “TTF atvasinātais instruments ar tuvākā gada termiņu” ir TTF atvasinātais instruments, kura derīguma termiņš kādā noteiktā regulētā tirgū tirgoto divpadsmit mēnešu termiņa atvasināto instrumentu vidū ir vistuvākais; |
| --- | --- |

5)

“TTF atvasinātais instruments ar tuvākā gada termiņu” ir TTF atvasinātais instruments, kura derīguma termiņš kādā noteiktā regulētā tirgū tirgoto divpadsmit mēnešu termiņa atvasināto instrumentu vidū ir vistuvākais;

TTF

TTF

| 6) | “atsauces cena” ir, ciktāl tā ir pieejama, dienas vidējā cena, ko veido:






  — | LNG Northwest Europe Marker cenu novērtējums ir definēts kā dienas vidējais no Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE), ko administrē Platts Benchmark B.V. (Nīderlande), un Northwest Europe des – half-month 2, ko administrē Argus Benchmark Administration B.V. (Nīderlande); pārvēršot LNG cenu novērtējumu USD par miljonu Lielbritānijas termālo vienību (MMBtu) uz EUR par MWh, pamatojoties uz Eiropas Centrālās bankas (“ECB”) euro valūtas maiņas kursu un pārrēķina kursu 1 MMBt pret 0,293071 kWh; |
| --- | --- | --- |

6)

“atsauces cena” ir, ciktāl tā ir pieejama, dienas vidējā cena, ko veido:

—

LNG Northwest Europe Marker cenu novērtējums ir definēts kā dienas vidējais no Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE), ko administrē Platts Benchmark B.V. (Nīderlande), un Northwest Europe des – half-month 2, ko administrē Argus Benchmark Administration B.V. (Nīderlande); pārvēršot LNG cenu novērtējumu USD par miljonu Lielbritānijas termālo vienību (MMBtu) uz EUR par MWh, pamatojoties uz Eiropas Centrālās bankas (“ECB”) euro valūtas maiņas kursu un pārrēķina kursu 1 MMBt pret 0,293071 kWh;

LNG Northwest Europe Marker

Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE)

Platts Benchmark B.V.

Northwest Europe des – half-month 2

Argus Benchmark Administration B.V.

LNG

| — | LNG Mediterranean Marker cenas novērtējums ir definēts kā dienas vidējais no Daily Spot Mediterranean Marker (MED), ko administrē Platts Benchmark B.V. (Nīderlande), un dienas vidējais no Iberian peninsula des – half-month 2, Italy des - half-month 2 un Greece des - half-month 2, ko administrē Argus Benchmark Administration B.V. (Nīderlande); pārvēršot LNG cenu novērtējumu USD par MMBtu uz EUR par MWh, pamatojoties uz ECB euro valūtas maiņas kursu un pārrēķina kursu 1 MMBt pret 0,293071 kWh; |
| --- | --- |

—

LNG Mediterranean Marker cenas novērtējums ir definēts kā dienas vidējais no Daily Spot Mediterranean Marker (MED), ko administrē Platts Benchmark B.V. (Nīderlande), un dienas vidējais no Iberian peninsula des – half-month 2, Italy des - half-month 2 un Greece des - half-month 2, ko administrē Argus Benchmark Administration B.V. (Nīderlande); pārvēršot LNG cenu novērtējumu USD par MMBtu uz EUR par MWh, pamatojoties uz ECB euro valūtas maiņas kursu un pārrēķina kursu 1 MMBt pret 0,293071 kWh;

LNG Mediterranean Marker

Daily Spot Mediterranean Marker (MED)

Platts Benchmark B.V.

Iberian peninsula des – half-month 2

Italy des - half-month 2

Greece des - half-month 2

Argus Benchmark Administration B.V.

LNG

| — | LNG Northeast Asia Marker cenas novērtējums definēts kā dienas vidējais no LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month, ko administrē Platts Benchmark B.V. (Nīderlande), un Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2, ko pārvalda Argus Benchmark Administration B.V. (Nīderlande); pārvēršot LNG cenu novērtējumu USD par MMBtu uz EUR par MWh, pamatojoties uz ECB euro valūtas maiņas kursu un pārrēķina kursu 1 MMBt pret 0,293071 kWh; |
| --- | --- |

—

LNG Northeast Asia Marker cenas novērtējums definēts kā dienas vidējais no LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month, ko administrē Platts Benchmark B.V. (Nīderlande), un Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2, ko pārvalda Argus Benchmark Administration B.V. (Nīderlande); pārvēršot LNG cenu novērtējumu USD par MMBtu uz EUR par MWh, pamatojoties uz ECB euro valūtas maiņas kursu un pārrēķina kursu 1 MMBt pret 0,293071 kWh;

LNG Northeast Asia Marker

LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month

Platts Benchmark B.V.

Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2

Argus Benchmark Administration B.V.

LNG

| — | tuvākā mēneša NBP atvasināto instrumentu norēķinu cena, ko publicējusi ICE Futures Europe (Apvienotā Karaliste); pārvēršot no sterliņu mārciņām par termālo vienību uz EUR par MWh, pamatojoties uz ECB euro valūtas maiņas kursu un pārrēķina kursu 1 termālā vienība pret 29,3071 kWh; |
| --- | --- |

—

tuvākā mēneša NBP atvasināto instrumentu norēķinu cena, ko publicējusi ICE Futures Europe (Apvienotā Karaliste); pārvēršot no sterliņu mārciņām par termālo vienību uz EUR par MWh, pamatojoties uz ECB euro valūtas maiņas kursu un pārrēķina kursu 1 termālā vienība pret 29,3071 kWh;

ICE Futures Europe

| — | ievērojot Regulas (ES) 2022/2576 18. pantu, ACER ikdienējā cenu novērtējuma cena; |
| --- | --- |

—

ievērojot Regulas (ES) 2022/2576 18. pantu, ACER ikdienējā cenu novērtējuma cena;

ACER

| 7) | “regulēts tirgus” ir regulēts tirgus, kas definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21) apakšpunktā; |
| --- | --- |

7)

“regulēts tirgus” ir regulēts tirgus, kas definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21) apakšpunktā;

| 8) | “tirgus operators” ir tirgus operators, kas definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 18) apakšpunktā. |
| --- | --- |

8)

“tirgus operators” ir tirgus operators, kas definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 18) apakšpunktā.

II NODAĻA

TIRGUS KOREKCIJAS MEHĀNISMS

3. pants

Cenu uzraudzība

1.   ACER pastāvīgi uzrauga atsauces cenas, TTF atvasināto instrumentu ar tuvāko mēneša termiņu norēķinu cenas un to atvasināto instrumentu ar tuvāko mēneša termiņu, kas saistīti ar citiem VTP, norēķinu cenas attīstību.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkam Platts Benchmark B.V. (Nīderlande) katru dienu ne vēlāk kā plkst. 21:00 (pēc Centrāleiropas laika) paziņo ACER šādu marķieru ikdienējo LNG cenu novērtējumus: Daily Spot Mediterranean Marker (MED), Daily Spot Northwest Europe Marker (NEW) un Japan Korea Marker (JKM).

3.   Šā panta 1. punkta nolūkam ARGUS Benchmark Administration B.V. (Nīderlande) katru dienu ne vēlāk kā plkst. 21.00 (pēc Centrāleiropas laika) paziņo ACER šādu marķieru ikdienējo LNG cenu novērtējumus: Northwest Europe des – half-month 2, Iberian peninsula des - half-month 2, Italy des - half-month 2, Greece des - half-month 2 un Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2.

4.   Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta, ievērojot 1. punktu, ACER katru dienu aprēķina dienas atsauces cenu. ACER katru dienu publicē dienas atsauces cenu savā tīmekļa vietnē ne vēlāk kā plkst. 23.59 pēc Centrāleiropas laika.

4. pants

Tirgus korekcijas notikums

1.   Tirgus korekcijas mehānismu attiecībā uz TTF atvasinātā instrumenta ar tuvākā gada termiņu norēķinu cenu aktivē tad, kad rodas tirgus korekcijas notikums. Uzskata, ka tirgus korekcijas notikums ir tad, kad TTF atvasināto instrumentu ar tuvāko mēneša termiņu norēķinu cena, ko publicējusi ICE Endex B.V. (Nīderlande):

| a) | pārsniedz 180 EUR/MWh trīs darba dienas; un |
| --- | --- |

a)

pārsniedz 180 EUR/MWh trīs darba dienas; un

| b) | ir par 35 EUR augstāka nekā atsauces cena laikposmā, kas minēts a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

ir par 35 EUR augstāka nekā atsauces cena laikposmā, kas minēts a) apakšpunktā.

2.   Pēc 9. panta 1. punktā minētā īstenošanas akta pieņemšanas tirgus korekcijas notikums, kas saistīts ar atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP notiek arī saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti minētajā īstenošanas aktā, ievērojot 9. panta 2. punktā izklāstītos kritērijus.

3.   Ja ACER konstatē tirgus korekcijas notikumu, tā ne vēlāk kā plkst. 23.59 pēc Centrāleiropas laika savā tīmekļa vietnē skaidri un redzami publicē paziņojumu, ka ir tirgus korekcijas notikums (“paziņojums par tirgus korekciju”), un informē Padomi, Komisiju, ECB un EVTI par tirgus korekcijas notikumu.

4.   Tirgus operatori TTF atvasināto instrumentu tirgū un TTF atvasināto instrumentu tirgus dalībnieki katru dienu vēro ACER tīmekļa vietni.

5.   No dienas, kas ir nākamā diena pēc paziņojuma par tirgus korekciju publicēšanas, tirgus operatori nepieņem un TTF atvasināto instrumentu tirgus dalībnieki neiesniedz tādu TTF atvasināto instrumentu pasūtījumus, kuru termiņš beidzas laikposmā no TTF atvasinātā instrumenta ar tuvāko mēneša termiņu termiņa beigām līdz TTF atvasinātā instrumenta ar tuvākā gada termiņu termiņa beigām, kuru cenas ir 35 EUR virs ACER iepriekšējā dienā publicētās atsauces cenas (“dinamiskais solīšanas limits”). Ja atsauces cena ir zemāka par 145 EUR/MWh, dinamiskais solīšanas limits paliek 145 EUR un 35 EUR summa.

6.   Pēc 9. panta 1. punktā minētā īstenošanas akta pieņemšanas dinamisko solīšanas limitu atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, piemēro saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti minētajā īstenošanas aktā, ievērojot 9. panta 2. punktā izklāstītos kritērijus.

7.   Pēc tam, kad ACER ir aktivējusi dinamisko solīšanas limitu, to piemēro vismaz 20 darba dienas, ja vien Komisija to nav apturējusi saskaņā ar 6. pantu vai dezaktivējusi saskaņā ar 5. panta 1. punktu.

8.   Lai Komisija vajadzības gadījumā ar īstenošanas lēmumu spētu ātri apturēt tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanu, ko veikusi ACER, ja saskaņā ar 3. panta 1. punktu ACER veiktās uzraudzības rezultāts ir konkrētas norādes, ka tūlīt ir gaidāms tirgus korekcijas notikums, ievērojot 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Komisija nekavējoties aicina ECB, EVTI un attiecīgā gadījumā gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (ENTSOG) un Gāzes koordinācijas grupu sniegt novērtējumu par iespējama tirgus korekcijas notikuma ietekmi uz piegādes drošību, iekšējām gāzes plūsmām Savienībā un finanšu stabilitāti. Minētajā novērtējumā ņem vērā cenu pārmaiņas citās attiecīgās organizētās tirdzniecības vietās, sevišķi Āzijā vai Amerikas Savienotajās Valstīs, ko atspoguļo Platts Benchmark B.V. (Nīderlande) administrētie Joint Japan Korea Marker vai Henry Hub Gas Price Assessment, ko publicējusi S&P Global Inc. (Ņujorka).

9.   Komisija, novērtējusi dinamiskās solīšanas limita ietekmi uz gāzes un elektroenerģijas patēriņu un panākumus Regulas (ES) 2022/1369 3. un 5. pantā un Regulas (ES) 2022/1854 3. un 4. pantā noteikto pieprasījuma samazināšanas mērķrādītāju sasniegšanā, var arī ierosināt izdarīt grozījumu Regulā (ES) 2022/1369, lai to pielāgotu jaunajiem apstākļiem.

10.   Tirgus korekcijas notikuma gadījumā Komisija bez liekas kavēšanās lūdz ECB konsultāciju par nejaušu traucējumu risku enerģētikas atvasināto instrumentu tirgu stabilitātei un kārtīgai darbībai.

5. pants

Tirgus korekcijas mehānisma dezaktivēšana

1.   Dinamisko solīšanas limitu dezaktivē 20 darba dienas pēc tirgus korekcijas notikuma rašanās saskaņā ar 4. panta 5. punktu vai vēlāk, ja atsauces cena ir mazāka par 145 EUR/MWh trīs secīgas darba dienas.

2.   Ja Komisija ir izsludinājusi reģionāla vai Savienības mēroga ārkārtas stāvokli, jo īpaši, ja būtiski ir pasliktinājusies gāzes piegādes situācija, kā rezultātā gāzes piegāde nav pietiekama, lai apmierinātu atlikušo gāzes pieprasījumu (“normēšana”), saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1938 12. panta 1. punktu, dinamisko solīšanas limitu dezaktivē.

3.   ACER nekavējoties publicē paziņojumu savā tīmekļa vietnē un informē Padomi, Komisiju, ECB un EVTI, ka ir notikusi dezaktivēšana, kā minēts 1. punktā (“dezaktivēšanas paziņojums”).

6. pants

Tirgus korekcijas mehānisma apturēšana

1.   EVTI, ACER, ENTSOG un Gāzes koordinācijas grupa pastāvīgi uzrauga dinamiskā solīšanas limita ietekmi uz finanšu un enerģijas tirgiem un piegādes drošību gadījumā, ja tiek aktivēts tirgus korekcijas mehānisms.

2.   Uz 1. punktā minētās uzraudzības pamata Komisija jebkurā brīdī ar īstenošanas lēmumu aptur tirgus korekcijas mehānismu, ja rodas nejauši tirgus traucējumi vai acīmredzamas tādu traucējumu briesmas, kas negatīvi ietekmē piegādes drošību, iekšējās gāzes plūsmas Savienībā vai finanšu stabilitāti (“apturēšanas lēmums”). Vērtējot Komisija ņem vērā, vai tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana:

| a) | apdraud Savienības gāzes piegādes drošību; elementi, kas jāņem vērā, novērtējot piegādes drošības riskus, ir viena salīdzināmās cenas komponenta iespējama būtiska novirze no atsauces cenas salīdzinājumā ar vēsturisko tendenci un būtisks ceturkšņa LNG importa samazinājums Savienībā salīdzinājumā ar to pašu ceturksni iepriekšējā gadā; |
| --- | --- |

a)

apdraud Savienības gāzes piegādes drošību; elementi, kas jāņem vērā, novērtējot piegādes drošības riskus, ir viena salīdzināmās cenas komponenta iespējama būtiska novirze no atsauces cenas salīdzinājumā ar vēsturisko tendenci un būtisks ceturkšņa LNG importa samazinājums Savienībā salīdzinājumā ar to pašu ceturksni iepriekšējā gadā;

| b) | ir laikposmā, kad obligātie pieprasījuma samazināšanas mērķrādītāji saskaņā ar Regulas (ES) 2022/1369 5. pantu nav sasniegti Savienības līmenī, negatīvi ietekmē panākumus gāzes ietaupījuma mērķrādītāju īstenošanā atbilstoši Regulas (ES) 2022/1369 3. pantam, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt, ka cenas signāli stimulē pieprasījuma rediģēšanu vai izraisa vispārēju gāzes patēriņa pieaugumu par 15 % viena mēneša laikā vai par 10 % divos secīgos mēnešos salīdzinājumā ar attiecīgo vidējo patēriņu tajos pašos mēnešos piecu secīgu gadu laikā pirms 2023. gada 1. februāra, pēc datiem par gāzes patēriņu un pieprasījuma samazinājumu, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2022/1369 8. pantu saņemti no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

ir laikposmā, kad obligātie pieprasījuma samazināšanas mērķrādītāji saskaņā ar Regulas (ES) 2022/1369 5. pantu nav sasniegti Savienības līmenī, negatīvi ietekmē panākumus gāzes ietaupījuma mērķrādītāju īstenošanā atbilstoši Regulas (ES) 2022/1369 3. pantam, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt, ka cenas signāli stimulē pieprasījuma rediģēšanu vai izraisa vispārēju gāzes patēriņa pieaugumu par 15 % viena mēneša laikā vai par 10 % divos secīgos mēnešos salīdzinājumā ar attiecīgo vidējo patēriņu tajos pašos mēnešos piecu secīgu gadu laikā pirms 2023. gada 1. februāra, pēc datiem par gāzes patēriņu un pieprasījuma samazinājumu, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2022/1369 8. pantu saņemti no dalībvalstīm;

| c) | saskaņā ar ACER uzraudzības datiem aiztur tirgū balstītas iekšējas gāzes plūsmas Savienībā; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar ACER uzraudzības datiem aiztur tirgū balstītas iekšējas gāzes plūsmas Savienībā;

| d) | pamatojoties uz EVTI ziņojumu par EVTI tirgus korekcijas pasākuma aktivēšanas ietekmi un jebkādām ECB konsultācijām, ko šim nolūkam pieprasījusi Komisija, jo īpaši ietekmē enerģijas atvasināto instrumentu tirgu stabilitāti un kārtīgu darbību; vai tā rezultātā ievērojami palielinās drošības rezervju pieprasījumu skaits vai ievērojami samazinās TTF atvasināto instrumentu darījumi Savienībā viena mēneša laikā salīdzinājumā ar to pašu mēnesi iepriekšējā gadā, vai arī TTF atvasināto instrumentu darījumi būtiski tika pārvirzīti uz tirdzniecības vietām ārpus Savienības; |
| --- | --- |

d)

pamatojoties uz EVTI ziņojumu par EVTI tirgus korekcijas pasākuma aktivēšanas ietekmi un jebkādām ECB konsultācijām, ko šim nolūkam pieprasījusi Komisija, jo īpaši ietekmē enerģijas atvasināto instrumentu tirgu stabilitāti un kārtīgu darbību; vai tā rezultātā ievērojami palielinās drošības rezervju pieprasījumu skaits vai ievērojami samazinās TTF atvasināto instrumentu darījumi Savienībā viena mēneša laikā salīdzinājumā ar to pašu mēnesi iepriekšējā gadā, vai arī TTF atvasināto instrumentu darījumi būtiski tika pārvirzīti uz tirdzniecības vietām ārpus Savienības;

| e) | tā rezultātā rodas būtiskas atšķirības starp gāzes tirgus cenām visas Savienības organizētās tirdzniecības vietās un citās attiecīgās organizētās tirdzniecības vietās, piemēram, Āzijā vai Amerikas Savienotajās Valstīs, ko atspoguļo Platts Benchmark B.V. (Nīderlande) administrētie Joint Japan Korea Marker vai Henry Hub Gas Price Assessment; |
| --- | --- |

e)

tā rezultātā rodas būtiskas atšķirības starp gāzes tirgus cenām visas Savienības organizētās tirdzniecības vietās un citās attiecīgās organizētās tirdzniecības vietās, piemēram, Āzijā vai Amerikas Savienotajās Valstīs, ko atspoguļo Platts Benchmark B.V. (Nīderlande) administrētie Joint Japan Korea Marker vai Henry Hub Gas Price Assessment;

| f) | ietekmē pastāvošo gāzes piegādes līgumu derīgumu, ieskaitot ilgtermiņa gāzes piegādes līgumus. |
| --- | --- |

f)

ietekmē pastāvošo gāzes piegādes līgumu derīgumu, ieskaitot ilgtermiņa gāzes piegādes līgumus.

3.   Apturēšanas lēmumu pieņem bez liekas kavēšanās un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. No nākamās dienas pēc apturēšanas lēmuma publicēšanas un tik ilgi, cik norādīts apturēšanas lēmumā, vairs nepiemēro dinamisko solīšanas limitu.

4.   ACER, EVTI, ENTSOG un Gāzes koordinācijas grupa palīdz Komisijai veikt uzdevumus saskaņā ar 4., 5. un 6. pantu. EVTI ziņojumu, ievērojot šā panta 2. punkta d) apakšpunktu, sniedz ne vēlāk kā 48 stundas vai steidzamos gadījumos tajā pašā dienā pēc Komisijas pieprasījuma.

5.   Veicot savus uzdevumus saskaņā ar 4., 5. un 6. pantu, Komisija var apspriesties ar ECB, lai saņemtu konsultācijas par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar tās uzdevumu saskaņā ar LESD 127. panta 5. punktu, proti, palīdzēt sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti.

7. pants

Dienesta noslēpums

1.   Uz konfidenciālu informāciju, kas saņemta, ar ko veikta apmaiņa vai kas nosūtīta, ievērojot šo regulu, attiecas šajā pantā izklāstītie nosacījumi par dienesta noslēpumu.

2.   Dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums attiecas uz visām personām, kas strādā vai ir strādājušas ACER vai jebkurā iestādē vai tirgus uzņēmumā, vai fizisku vai juridisku personu, kam kompetentā iestāde ir deleģējusi savas pilnvaras, tostarp arī uz revidentiem un ekspertiem, ar ko kompetentajai iestādei ir noslēgts līgums.

3.   Informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, citām personām vai iestādēm var izpaust tikai Savienības vai valsts tiesību aktos noteiktajā kārtībā.

4.   Visu informāciju, ar ko kompetentās iestādes apmainās saskaņā ar šo regulu un kas attiecas uz darījumu vai darbības apstākļiem un citiem ekonomiska vai personiska rakstura jautājumiem, uzskata par konfidenciālu, un tai piemēro dienesta noslēpuma prasības, ja vien kompetentā iestāde, sniedzot attiecīgo informāciju, nav atļāvusi to izpaust vai ja šāda izpaušana nav nepieciešama tiesvedībai.

8. pants

Ietekmes novērtējums

1.   EVTI un ACER novērtē tirgus korekcijas mehānisma ietekmi uz finanšu un enerģijas tirgiem un piegādes drošību, lai īpaši pārbaudītu, vai tirgus korekcijas mehānisma galvenie elementi joprojām ir piemēroti, ņemot vērā norises attiecībā uz finanšu un enerģijas tirgiem un piegādes drošību.

2.   EVTI un ACER ietekmes novērtējumā jo īpaši veic 9. panta 2. punktā izklāstīto kritēriju analīzi. Minētajā novērtējumā īpaši pārbauda, vai ierobežojums attiecībā uz TTF atvasinātajiem instrumentiem ir izraisījis tirgus dalībnieku veiktu arbitrāžu starp koriģētiem un nekoriģētiem atvasinātajiem instrumentiem, kas negatīvi ietekmē finanšu vai enerģijas tirgus un kaitē patērētājiem.

3.   EVTI un ACER novērtē arī to, vai:

| a) | ārpusbiržas tirdzniecības izslēgšana no šīs regulas piemērošanas jomas ir izraisījusi TTF atvasināto instrumentu tirdzniecības būtisku pārvirzīšanos uz ārpusbiržas tirgiem, apdraudot finanšu vai enerģijas tirgu stabilitāti; |
| --- | --- |

a)

ārpusbiržas tirdzniecības izslēgšana no šīs regulas piemērošanas jomas ir izraisījusi TTF atvasināto instrumentu tirdzniecības būtisku pārvirzīšanos uz ārpusbiržas tirgiem, apdraudot finanšu vai enerģijas tirgu stabilitāti;

| b) | tirgus korekcijas mehānisma rezultātā ievērojami ir samazinājušies TTF atvasināto instrumentu darījumi Savienībā, vai arī TTF atvasinātie darījumi būtiski tika pārvirzīti uz tirdzniecības vietām ārpus Savienības; |
| --- | --- |

b)

tirgus korekcijas mehānisma rezultātā ievērojami ir samazinājušies TTF atvasināto instrumentu darījumi Savienībā, vai arī TTF atvasinātie darījumi būtiski tika pārvirzīti uz tirdzniecības vietām ārpus Savienības;

4.   EVTI un ACER papildus novērtē, vai ir jāpārskata:

| a) | elementi, kas ņemti vērā attiecībā uz atsauces cenu; |
| --- | --- |

a)

elementi, kas ņemti vērā attiecībā uz atsauces cenu;

| b) | nosacījumi, kas izklāstīti 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

nosacījumi, kas izklāstīti 4. panta 1. punktā;

| c) | dinamiskais solīšanas limits. |
| --- | --- |

c)

dinamiskais solīšanas limits.

5.   EVTI un ACER ziņojumus, ievērojot 1. punktu, iesniedz Komisijai līdz 2023. gada 1. martam. Līdz 2023. gada 23. janvārim EVTI un ACER publicē provizorisku datu ziņojumu par tirgus korekcijas mehānisma ieviešanu.

9. pants

Tirgus korekcijas mehānisma attiecināšana uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP

1.   Pamatojoties uz 8. panta 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija līdz 2023. gada 31. martam ar īstenošanas aktu nosaka tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, saskaņā ar šā panta 2. punktu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktu.

Gadījumā, ja tirgus korekcijas mehānisma piemērošana atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, rada būtisku negatīvu ietekmi uz finanšu vai gāzes tirgiem saskaņā ar šā panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem, Komisija izņēmuma kārtā izslēdz konkrētus atvasinātos instrumentus no tirgus korekcijas mehānisma piemērošanas jomas.

2.   Komisija atlasa īstenošanas tehnisko informāciju, kā arī tos atvasinātos instrumentus, kas saistīti ar citiem VTP un kas varētu būt jāizslēdz no tirgus korekcijas mehānisma piemērošanas jomas, jo īpaši pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

| a) | informācijas pieejamība par tādu atvasināto instrumentu cenām, kas saistīti ar citiem VTP; |
| --- | --- |

a)

informācijas pieejamība par tādu atvasināto instrumentu cenām, kas saistīti ar citiem VTP;

| b) | to atvasināto instrumentu likviditāte, kas saistīti ar citiem VTP; |
| --- | --- |

b)

to atvasināto instrumentu likviditāte, kas saistīti ar citiem VTP;

| c) | ietekme, kāda uz iekšējām gāzes plūsmām Savienībā un piegādes drošību ir tirgus korekcijas mehānisma attiecināšanai uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP; |
| --- | --- |

c)

ietekme, kāda uz iekšējām gāzes plūsmām Savienībā un piegādes drošību ir tirgus korekcijas mehānisma attiecināšanai uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP;

| d) | ietekme, kāda uz finanšu tirgu stabilitāti būtu tirgus korekcijas mehānisma attiecināšanai uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, ņemot vērā iespējamo papildu drošības rezervju kā nodrošinājuma ietekmi. |
| --- | --- |

d)

ietekme, kāda uz finanšu tirgu stabilitāti būtu tirgus korekcijas mehānisma attiecināšanai uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, ņemot vērā iespējamo papildu drošības rezervju kā nodrošinājuma ietekmi.

10. pants

Pārskatīšana

Komisija attiecīgā gadījumā var ierosināt šīs regulas grozījumu, lai šīs regulas piemērošanas jomā iekļautu atvasinātos instrumentus, ko tirgo ārpusbiržas, vai lai pārskatītu elementus, kas ņemti vērā attiecībā uz atsauces cenu, jo īpaši apsverot iespēju minētajiem elementiem piešķirt atšķirīgu svērumu, nosacījumus 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītā tirgus korekcijas mehānisma aktivizēšanai un dinamisko solīšanas limitu. Pirms tāda priekšlikuma iesniegšanas Komisija apspriežas ar ECB, EVTI, ACER, ENTSOG un Gāzes koordinācijas grupu, un attiecīgā gadījumā ar citām attiecīgām ieinteresētām personām.

ACER

ENTSOG

11. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

III NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

12. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī regula stājas spēkā 2023. gada 1. februārī. To piemēro no tās pašas dienas uz vienu gadu.

2.   Šīs regulas 4. pantu piemēro no 2023. gada 15. februāra.

3.   Šīs regulas 8. panta 2. punktu piemēro no 2023. gada 1. janvāra.

4.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | TTF atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pirms 2023. gada 1. februāra; |
| --- | --- |

a)

TTF atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pirms 2023. gada 1. februāra;

| b) | TTF atvasināto instrumentu iegādei un pārdošanai, lai kompensētu vai samazinātu TTF atvasināto instrumentu līgumus, kas noslēgti pirms 2023. gada 1. februāra; |
| --- | --- |

b)

TTF atvasināto instrumentu iegādei un pārdošanai, lai kompensētu vai samazinātu TTF atvasināto instrumentu līgumus, kas noslēgti pirms 2023. gada 1. februāra;

| c) | TTF atvasināto instrumentu pirkšanai un pārdošanai, kas ir daļa no centrālo tīrvērtes darījumu partneru saistību neizpildes pārvaldības procedūras, tostarp ārpusbiržas darījumi, kas reģistrēti regulētā tirgū tīrvērtes nolūkā. |
| --- | --- |

c)

TTF atvasināto instrumentu pirkšanai un pārdošanai, kas ir daļa no centrālo tīrvērtes darījumu partneru saistību neizpildes pārvaldības procedūras, tostarp ārpusbiržas darījumi, kas reģistrēti regulētā tirgū tīrvērtes nolūkā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 22. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  
  2022. gada 2. decembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  ICE Endex ir viena no galvenajām enerģijas biržām Eiropā. Attiecībā uz gāzi tā nodrošina regulētu nākotnes līgumu un iespēju līgumu tirdzniecību Nīderlandes TTF biržas tirdzniecības centram.

2

ICE Endex

TTF

(3)  Padomes Regula (ES) 2022/2576 par solidaritātes veicināšanu, labāk koordinējot gāzes iepirkumus, uzticamus cenu kritērijus un gāzes pārrobežu apmaiņu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/942 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (OV L 158, 14.6.2019., 22. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (ES) 2022/1854 (2022. gada 6. oktobris) par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai (OV L 261I , 7.10.2022., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1938 (2017. gada 25. oktobris) par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010 (OV L 280, 28.10.2017., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

12

---

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 335/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 335/61

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/2579

(2022. gada 10. jūnijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizēta informācija, kas uzņēmumam jāsniedz pieteikumā atļaujas saņemšanai saskaņā ar minētās direktīvas 8.a pantu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 8.a panta 6. punkta otro daļu saistībā ar 8.a panta 6. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 8.a pantu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (2) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunkta b) punkta nosacījumiem, būtu jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai kā kredītiestādēm. Minētajiem uzņēmumiem būtu jāsniedz kompetentajām iestādēm pietiekama informācija, lai tās varētu veikt pieteikuma iesniedzēju kredītiestāžu visaptverošu novērtējumu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 8.a pantu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (2) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunkta b) punkta nosacījumiem, būtu jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai kā kredītiestādēm. Minētajiem uzņēmumiem būtu jāsniedz kompetentajām iestādēm pietiekama informācija, lai tās varētu veikt pieteikuma iesniedzēju kredītiestāžu visaptverošu novērtējumu.

| (2) | Tās informācijas saraksts, kas pieteikumā jāsniedz vienībām, kuras vēlas saņemt Direktīvas 2013/36/ES 8.a pantā minēto atļauju, būtu jāprecizē regulā. Šādai informācijai būtu jāietver pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes identifikācijas dati un vēsturiskā informācija, tajā skaitā tās licencēšanas situācija, ierosinātās darbības, pašreizējais finansiālais stāvoklis, darbības programma un sākumkapitāls. |
| --- | --- |

(2)

Tās informācijas saraksts, kas pieteikumā jāsniedz vienībām, kuras vēlas saņemt Direktīvas 2013/36/ES 8.a pantā minēto atļauju, būtu jāprecizē regulā. Šādai informācijai būtu jāietver pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes identifikācijas dati un vēsturiskā informācija, tajā skaitā tās licencēšanas situācija, ierosinātās darbības, pašreizējais finansiālais stāvoklis, darbības programma un sākumkapitāls.

| (3) | Lai nodrošinātu pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm nepieciešamās atļaujas informācijas konsekvenci un saskaņošanu, šajā regulā būtu jāatsaucas uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/2580 (3) par informāciju, kas jāsniedz kredītiestāžu atļaujas saņemšanai, prasībām, kas piemērojamas akcionāriem un dalībniekiem, kuriem ir būtiska līdzdalība, un šķēršļiem, kas var kavēt uzraudzības funkciju efektīvu īstenošanu, un būtu jācenšas paplašināt tās darbības jomu, attiecinot to arī uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas klasificējas kā kredītiestādes. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm nepieciešamās atļaujas informācijas konsekvenci un saskaņošanu, šajā regulā būtu jāatsaucas uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/2580 (3) par informāciju, kas jāsniedz kredītiestāžu atļaujas saņemšanai, prasībām, kas piemērojamas akcionāriem un dalībniekiem, kuriem ir būtiska līdzdalība, un šķēršļiem, kas var kavēt uzraudzības funkciju efektīvu īstenošanu, un būtu jācenšas paplašināt tās darbības jomu, attiecinot to arī uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas klasificējas kā kredītiestādes.

| (4) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punktā ir noteikts kredītiestāžu veids, kas pieņem noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no iedzīvotājiem un piešķir kredītus uz sava rēķina, un cits, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā. Citādi kredītiestādēm, kuru darījumdarbība ietver noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšanu no iedzīvotājiem un kredītu piešķiršanu uz sava rēķina, būtu jāievēro Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 prasības. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punktā ir noteikts kredītiestāžu veids, kas pieņem noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no iedzīvotājiem un piešķir kredītus uz sava rēķina, un cits, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā. Citādi kredītiestādēm, kuru darījumdarbība ietver noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšanu no iedzīvotājiem un kredītu piešķiršanu uz sava rēķina, būtu jāievēro Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 prasības.

| (5) | Informācijas prasību sarakstā, kas šajā regulā paredzēts pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm, būtu jāņem vērā ieguldījumu brokeru sabiedrību darījumdarbības modeļa specifika un jebkādas iepriekšējas licences, ko piešķīrusi kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

(5)

Informācijas prasību sarakstā, kas šajā regulā paredzēts pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm, būtu jāņem vērā ieguldījumu brokeru sabiedrību darījumdarbības modeļa specifika un jebkādas iepriekšējas licences, ko piešķīrusi kompetentā iestāde.

| (6) | Kompetentajām iestādēm var būt nepieciešams paplašināt pieprasīto informāciju, lai tās varētu rūpīgi novērtēt pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, ņemot vērā dažādus uzņēmējdarbības modeļus un juridiskās formas, ko pieteikuma iesniedzējas iestādes var izmantot. Šai regulai būtu jāļauj kompetentajām iestādēm, izvērtējot kredītiestādes pieteikumu, pieprasīt papildu informāciju no ieguldījumu brokeru sabiedrības. |
| --- | --- |

(6)

Kompetentajām iestādēm var būt nepieciešams paplašināt pieprasīto informāciju, lai tās varētu rūpīgi novērtēt pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, ņemot vērā dažādus uzņēmējdarbības modeļus un juridiskās formas, ko pieteikuma iesniedzējas iestādes var izmantot. Šai regulai būtu jāļauj kompetentajām iestādēm, izvērtējot kredītiestādes pieteikumu, pieprasīt papildu informāciju no ieguldījumu brokeru sabiedrības.

| (7) | Kompetentā iestāde var apsvērt iespēju atteikties no dažām informācijas prasībām, ņemot vērā attiecīgās pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes lielumu, raksturu, apjomu un sarežģītību un ievērojot proporcionalitātes principu un īstenošanas slogu iestādēm. Tomēr tam nevajadzētu apdraudēt iespēju veikt kredītiestādes pieteikuma visaptverošu novērtējumu. |
| --- | --- |

(7)

Kompetentā iestāde var apsvērt iespēju atteikties no dažām informācijas prasībām, ņemot vērā attiecīgās pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes lielumu, raksturu, apjomu un sarežģītību un ievērojot proporcionalitātes principu un īstenošanas slogu iestādēm. Tomēr tam nevajadzētu apdraudēt iespēju veikt kredītiestādes pieteikuma visaptverošu novērtējumu.

| (8) | Šī regula balstās uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI). |
| --- | --- |

(8)

Šī regula balstās uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI).

| (9) | EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz ko balstās šī regula, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu, |
| --- | --- |

(9)

EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz ko balstās šī regula, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pieprasītās informācijas apjoms

1.   Pieteikums atļaujas saņemšanai, ko iesniedz kredītiestāde Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunkta b) punkta nozīmē, atbilst prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 3. līdz 10. pantā.

2.   Kompetentās iestādes var pieprasīt papildu informāciju ar noteikumu, ka šāda informācija ir samērīga un būtiska atļaujas novērtējuma vajadzībām.

3.   Ja vien kompetentā iestāde nepieprasa citādi, pieteikuma iesniedzējam nav jāsniedz 1. punktā minētā informācija, ja šī informācija jau ir kompetentās iestādes rīcībā, tajā skaitā, ja tā ir pieprasīta un saņemta no citas kompetentās iestādes, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs apliecina, ka šāda informācija pieteikuma iesniegšanas dienā ir precīza un pilnīga.

4.   Pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde pieteikumā var nesniegt informāciju, kas attiecas tikai uz darbībām, kuras nav norādītas darbības programmā sniegtajā informācijā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. pantu, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs pieteikumā norāda nesniegto informāciju un šo noteikumu min kā nesniegšanas pamatu.

5.   Pēc pieteikumā sniegtās informācijas novērtēšanas kompetentā iestāde var pieprasīt pieteikuma iesniedzējam sniegt papildu informāciju vai paskaidrojumus, ja iestāde to uzskata par vajadzīgu, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas visas atļaujas piešķiršanas prasības.

6.   Pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde nodrošina, ka pieteikumā sniegtā informācija ir atjaunināta, lai nodrošinātu pilnīgu un precīzu informāciju par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes situāciju.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2580 (2022. gada 17. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizēta informācija, kas jāsniedz pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai, un precizēti šķēršļi, kas var kavēt kompetento iestāžu uzraudzības funkciju efektīvu īstenošanu (OV L 335, 7.10.2022., 64. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

4

---

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 335/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 335/64

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/2580

(2022. gada 17. jūnijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par informāciju, kas jāsniedz pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai, un šķēršļiem, kuri var kavēt kompetento iestāžu uzraudzības funkciju efektīvu īstenošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Informācijai, kas jāsniedz pieteikumā Direktīvas 2013/36/ES 8. panta 1. punktā minētās kredītiestādes atļaujas saņemšanai, vajadzētu būt pietiekami detalizētai un visaptverošai, lai kompetentā iestāde varētu novērtēt, vai pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde atbilst minētās direktīvas 10. līdz 14. pantā un valsts tiesību aktos noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Informācijai, kas jāsniedz pieteikumā Direktīvas 2013/36/ES 8. panta 1. punktā minētās kredītiestādes atļaujas saņemšanai, vajadzētu būt pietiekami detalizētai un visaptverošai, lai kompetentā iestāde varētu novērtēt, vai pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde atbilst minētās direktīvas 10. līdz 14. pantā un valsts tiesību aktos noteiktajām prasībām.

| (2) | Kredītiestādes atļaujas pieteikumā sniegtajai informācijai jābūt patiesai, precīzai, pilnīgai un atjauninātai no pieteikuma iesniegšanas brīža līdz atļaujas saņemšanai un darbību sākšanai. Šajā nolūkā kompetentās iestādes būtu jāinformē par visām izmaiņām sākotnējā pieteikumā sniegtajā informācijā, un kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai noskaidrot, vai pirms darbību sākšanas ir notikušas kādas izmaiņas vai atjauninājumi. Lai nodrošinātu to, ka kompetentajām iestādēm ir pilnīgs pārskats pār pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, kompetentajām iestādēm būtu jāļauj vajadzības gadījumā pieprasīt konkrētus skaidrojumus vai papildu informāciju attiecībā uz kredītiestādes atļaujas pieteikumu. |
| --- | --- |

(2)

Kredītiestādes atļaujas pieteikumā sniegtajai informācijai jābūt patiesai, precīzai, pilnīgai un atjauninātai no pieteikuma iesniegšanas brīža līdz atļaujas saņemšanai un darbību sākšanai. Šajā nolūkā kompetentās iestādes būtu jāinformē par visām izmaiņām sākotnējā pieteikumā sniegtajā informācijā, un kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai noskaidrot, vai pirms darbību sākšanas ir notikušas kādas izmaiņas vai atjauninājumi. Lai nodrošinātu to, ka kompetentajām iestādēm ir pilnīgs pārskats pār pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, kompetentajām iestādēm būtu jāļauj vajadzības gadījumā pieprasīt konkrētus skaidrojumus vai papildu informāciju attiecībā uz kredītiestādes atļaujas pieteikumu.

| (3) | Efektivitātes labad un lai izvairītos no pārklāšanās, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai atbrīvot no prasības iesniegt informāciju, kas jau ir to rīcībā, vai informāciju, kas attiecas uz darbībām, kuras pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde atļaujas piešķiršanas gadījumā neveiks. |
| --- | --- |

(3)

Efektivitātes labad un lai izvairītos no pārklāšanās, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai atbrīvot no prasības iesniegt informāciju, kas jau ir to rīcībā, vai informāciju, kas attiecas uz darbībām, kuras pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde atļaujas piešķiršanas gadījumā neveiks.

| (4) | Kredītiestādes atļaujas pieteikumā būtu jāsniedz apraksts par pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi un jāietver informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes un tās meitasuzņēmumu iepriekšējām komercdarbībām, kā arī par visām licencēm, atļaujām, reģistrāciju vai citām atļaujām, kas ir to turējumā, vēl nav apstiprinātas, ir atteiktas vai atsauktas. |
| --- | --- |

(4)

Kredītiestādes atļaujas pieteikumā būtu jāsniedz apraksts par pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi un jāietver informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes un tās meitasuzņēmumu iepriekšējām komercdarbībām, kā arī par visām licencēm, atļaujām, reģistrāciju vai citām atļaujām, kas ir to turējumā, vēl nav apstiprinātas, ir atteiktas vai atsauktas.

| (5) | Kredītiestādes atļaujas pieteikumam būtu jāietver darbību programma, kurā aprakstītas darbības, tostarp Direktīvas 2013/36/ES I pielikums minētās darbības, kuras tiks veiktas atļaujas piešķiršanas gadījumā. |
| --- | --- |

(5)

Kredītiestādes atļaujas pieteikumam būtu jāietver darbību programma, kurā aprakstītas darbības, tostarp Direktīvas 2013/36/ES I pielikums minētās darbības, kuras tiks veiktas atļaujas piešķiršanas gadījumā.

| (6) | Lai kompetentās iestādes varētu novērtēt pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vispārējo riska profilu, aizsargātu visas iesaistītās ieinteresētās personas, jo īpaši noguldītājus, un nodrošinātu stabilitāti finanšu tirgos, kuros darbosies pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde, kredītiestādes atļaujas pieteikumā būtu jāiekļauj informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbības struktūru, uzņēmējdarbības virzieniem un mērķtirgiem, tostarp par uzņēmējdarbības ģeogrāfisko sadalījumu. Turklāt pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm pieteikumā attiecīgā gadījumā būtu jāsniedz informācija par savu dalību kādā noguldījumu garantiju sistēmā, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (2) 2. panta 1. punkta 1) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(6)

Lai kompetentās iestādes varētu novērtēt pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vispārējo riska profilu, aizsargātu visas iesaistītās ieinteresētās personas, jo īpaši noguldītājus, un nodrošinātu stabilitāti finanšu tirgos, kuros darbosies pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde, kredītiestādes atļaujas pieteikumā būtu jāiekļauj informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbības struktūru, uzņēmējdarbības virzieniem un mērķtirgiem, tostarp par uzņēmējdarbības ģeogrāfisko sadalījumu. Turklāt pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm pieteikumā attiecīgā gadījumā būtu jāsniedz informācija par savu dalību kādā noguldījumu garantiju sistēmā, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (2) 2. panta 1. punkta 1) apakšpunktā.

| (7) | Lai kompetentās iestādes varētu novērtēt pieteikuma iesniedzēju kredītiestāžu finansiālo stabilitāti, kredītiestādes atļaujas pieteikumā būtu jāiekļauj finanšu informācija par pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tostarp attiecīgā gadījumā individuālā, konsolidētā un subkonsolidētā līmenī. Tā paša iemesla dēļ kompetentajām iestādēm vajadzētu spēt noteikt pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes sākotnējā kapitāla kvalitāti, izcelsmi un sastāvu, kā arī pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes spēju panākt atbilstību prudenciālajām prasībām. Tādēļ kredītiestādes atļaujas pieteikumā būtu jāiekļauj informācija par emitētā vai emitējamā kapitāla apjomu un pašu kapitāla sastāvu un, attiecīgā gadījumā, pierādījums par to, ka sākotnējais kapitāls tiks pilnībā apmaksāts pirms darbību sākšanas. Lai nodrošinātu to, ka kompetentās iestādes var novērtēt, vai konkrētā darbība, kas radījusi sākotnējo kapitālu, ir likumīga, kredītiestādes atļaujas pieteikumā būtu jāiekļauj arī informācija par šā sākotnējā kapitāla izcelsmi. |
| --- | --- |

(7)

Lai kompetentās iestādes varētu novērtēt pieteikuma iesniedzēju kredītiestāžu finansiālo stabilitāti, kredītiestādes atļaujas pieteikumā būtu jāiekļauj finanšu informācija par pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tostarp attiecīgā gadījumā individuālā, konsolidētā un subkonsolidētā līmenī. Tā paša iemesla dēļ kompetentajām iestādēm vajadzētu spēt noteikt pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes sākotnējā kapitāla kvalitāti, izcelsmi un sastāvu, kā arī pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes spēju panākt atbilstību prudenciālajām prasībām. Tādēļ kredītiestādes atļaujas pieteikumā būtu jāiekļauj informācija par emitētā vai emitējamā kapitāla apjomu un pašu kapitāla sastāvu un, attiecīgā gadījumā, pierādījums par to, ka sākotnējais kapitāls tiks pilnībā apmaksāts pirms darbību sākšanas. Lai nodrošinātu to, ka kompetentās iestādes var novērtēt, vai konkrētā darbība, kas radījusi sākotnējo kapitālu, ir likumīga, kredītiestādes atļaujas pieteikumā būtu jāiekļauj arī informācija par šā sākotnējā kapitāla izcelsmi.

| (8) | Ir jānodrošina, ka pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei jau no paša sākuma tiek piemērota pareiza, piesardzīga un stabila pārvaldība saskaņā ar prasībām, kuras kredītiestādei ir jāizpilda esošās uzraudzības ietvaros. Tādēļ informācijai, kas sniegta kredītiestādes atļaujas pieteikumā, vajadzētu dot iespēju kompetentajām iestādēm novērtēt katra pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadības struktūras katra locekļa reputāciju, godīgumu, integritāti, neatkarības principu un laika ieguldījumu, kā arī vadības struktūras locekļu zināšanas, prasmes un pieredzi gan individuāli, gan kolektīvi. Tādēļ informācijai, kas sniegta kredītiestādes atļaujas pieteikumā, vajadzētu dot iespēju kompetentajām iestādēm konkrētos gadījumos novērtēt iekšējās kontroles funkciju vadītāju un finanšu direktora reputāciju, godīgumu, integritāti, zināšanas, prasmes un pieredzi, ja tie vēl nav novērtēti kā vadības struktūras locekļi. Minētajai informācijai būtu arī jādod iespēja kompetentajām iestādēm novērtēt Direktīvas 2013/36/ES 76. panta 3. punktā minēto nozīmīgo kredītiestāžu iekšējās kontroles uzdevumu vadītāju un finanšu direktora piemērotību – ja šīs personas neietilpst vadības struktūrā –, ja minētās kredītiestādes nav daļa no grupas vai ir daļa no grupas un ir konsolidējošā kredītiestāde, vai ir daļa no grupas un konsolidējošā kredītiestāde nav Direktīvas 2013/36/ES 76. panta 3. punktā minētā nozīmīga kredītiestāde. |
| --- | --- |

(8)

Ir jānodrošina, ka pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei jau no paša sākuma tiek piemērota pareiza, piesardzīga un stabila pārvaldība saskaņā ar prasībām, kuras kredītiestādei ir jāizpilda esošās uzraudzības ietvaros. Tādēļ informācijai, kas sniegta kredītiestādes atļaujas pieteikumā, vajadzētu dot iespēju kompetentajām iestādēm novērtēt katra pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadības struktūras katra locekļa reputāciju, godīgumu, integritāti, neatkarības principu un laika ieguldījumu, kā arī vadības struktūras locekļu zināšanas, prasmes un pieredzi gan individuāli, gan kolektīvi. Tādēļ informācijai, kas sniegta kredītiestādes atļaujas pieteikumā, vajadzētu dot iespēju kompetentajām iestādēm konkrētos gadījumos novērtēt iekšējās kontroles funkciju vadītāju un finanšu direktora reputāciju, godīgumu, integritāti, zināšanas, prasmes un pieredzi, ja tie vēl nav novērtēti kā vadības struktūras locekļi. Minētajai informācijai būtu arī jādod iespēja kompetentajām iestādēm novērtēt Direktīvas 2013/36/ES 76. panta 3. punktā minēto nozīmīgo kredītiestāžu iekšējās kontroles uzdevumu vadītāju un finanšu direktora piemērotību – ja šīs personas neietilpst vadības struktūrā –, ja minētās kredītiestādes nav daļa no grupas vai ir daļa no grupas un ir konsolidējošā kredītiestāde, vai ir daļa no grupas un konsolidējošā kredītiestāde nav Direktīvas 2013/36/ES 76. panta 3. punktā minētā nozīmīga kredītiestāde.

| (9) | Ir jānodrošina pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akcionāru struktūras pārredzamība un jānovērš tas, ka noziedznieki un to līdzdalībnieki ir kredītiestāžu faktiskie īpašnieki vai tiem tajās ir būtiska līdzdalība. Tādēļ pieteikumos kredītiestādes atļaujas saņemšanai būtu jāiekļauj informācija par personām vai vienībām, kam pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes atļaujas gadījumā šajā kredītiestādē ir vai būs būtiska līdzdalība. Tā paša iemesla dēļ un ja nevienai personai vai citai vienībai nav un pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes atļaujas saņemšanas gadījumā nebūs būtiska līdzdalība kredītiestādē, pieteikumos kredītiestādes atļaujas saņemšanai būtu jāiekļauj informācija par personām, kuras kredītiestādes atļaujas gadījumā ir vai būs divdesmit lielākie akcionāri vai dalībnieki, un par katru personu, kam atļaujas gadījumā ir vai būs ciešas attiecības ar šādu kredītiestādi. |
| --- | --- |

(9)

Ir jānodrošina pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akcionāru struktūras pārredzamība un jānovērš tas, ka noziedznieki un to līdzdalībnieki ir kredītiestāžu faktiskie īpašnieki vai tiem tajās ir būtiska līdzdalība. Tādēļ pieteikumos kredītiestādes atļaujas saņemšanai būtu jāiekļauj informācija par personām vai vienībām, kam pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes atļaujas gadījumā šajā kredītiestādē ir vai būs būtiska līdzdalība. Tā paša iemesla dēļ un ja nevienai personai vai citai vienībai nav un pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes atļaujas saņemšanas gadījumā nebūs būtiska līdzdalība kredītiestādē, pieteikumos kredītiestādes atļaujas saņemšanai būtu jāiekļauj informācija par personām, kuras kredītiestādes atļaujas gadījumā ir vai būs divdesmit lielākie akcionāri vai dalībnieki, un par katru personu, kam atļaujas gadījumā ir vai būs ciešas attiecības ar šādu kredītiestādi.

| (10) | Lai novērtētu ar pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi saistītos pagātnes notikumus un novērtētu tās akcionāru un dalībnieku, kā arī tās vadības struktūras locekļu piemērotību, pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei būtu arī jāsniedz kompetentajām iestādēm visa informācija par līdzšinējiem notiesājošiem spriedumiem un notiekošu kriminālizmeklēšanu, civillietām un administratīvajām lietām un citām oficiālas strīdu izšķiršanas procedūrām attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tās akcionāriem un dalībniekiem un vadības struktūras locekļiem. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērtētu ar pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi saistītos pagātnes notikumus un novērtētu tās akcionāru un dalībnieku, kā arī tās vadības struktūras locekļu piemērotību, pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei būtu arī jāsniedz kompetentajām iestādēm visa informācija par līdzšinējiem notiesājošiem spriedumiem un notiekošu kriminālizmeklēšanu, civillietām un administratīvajām lietām un citām oficiālas strīdu izšķiršanas procedūrām attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tās akcionāriem un dalībniekiem un vadības struktūras locekļiem.

| (11) | Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai novērtēt, vai pastāv šķēršļi, kas varētu kavēt šo iestāžu uzraudzības funkciju efektīvu īstenošanu, ņemot vērā visu attiecīgo informāciju, apstākļus vai situācijas un ievērojot iezīmes, kas saistītas ar ģeogrāfisko klātbūtni, grupas struktūru un uzraudzības pasākumiem atbilstoši Direktīvai 2013/36/ES. |
| --- | --- |

(11)

Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai novērtēt, vai pastāv šķēršļi, kas varētu kavēt šo iestāžu uzraudzības funkciju efektīvu īstenošanu, ņemot vērā visu attiecīgo informāciju, apstākļus vai situācijas un ievērojot iezīmes, kas saistītas ar ģeogrāfisko klātbūtni, grupas struktūru un uzraudzības pasākumiem atbilstoši Direktīvai 2013/36/ES.

| (12) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI). |
| --- | --- |

(12)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI).

| (13) | EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz kuru balstīta šī regula, izanalizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu. |
| --- | --- |

(13)

EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz kuru balstīta šī regula, izanalizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu.

| (14) | Lai kompetentajām iestādēm un pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm dotu pietiekami daudz laika izpildīt šajā regulā noteiktās prasības, šī regula būtu jāpiemēro no XX.XX.XXXX., |
| --- | --- |

(14)

Lai kompetentajām iestādēm un pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm dotu pietiekami daudz laika izpildīt šajā regulā noteiktās prasības, šī regula būtu jāpiemēro no XX.XX.XXXX.,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes identitāti

Kredītiestādes atļaujas pieteikumā iekļauj visu turpmāk minēto informāciju par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes identitāti:

| a) | tās personas vārds un kontaktinformācija, ar kuru jāsazinās saistībā ar pieteikumu; |
| --- | --- |

a)

tās personas vārds un kontaktinformācija, ar kuru jāsazinās saistībā ar pieteikumu;

| b) | attiecīgā gadījumā – pieteikuma sagatavošanā iesaistītā galvenā profesionālā konsultanta vārds un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – pieteikuma sagatavošanā iesaistītā galvenā profesionālā konsultanta vārds un kontaktinformācija;

| c) | pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes parasti lietotais nosaukums vai komercnosaukums un logotips un, attiecīgā gadījumā, visas paredzētās izmaiņas šajos nosaukumos vai logotipā; |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes parasti lietotais nosaukums vai komercnosaukums un logotips un, attiecīgā gadījumā, visas paredzētās izmaiņas šajos nosaukumos vai logotipā;

| d) | pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes juridiskā forma; |
| --- | --- |

d)

pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes juridiskā forma;

| e) | pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes inkorporēšanas vai dibināšanas datums un jurisdikcija; |
| --- | --- |

e)

pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes inkorporēšanas vai dibināšanas datums un jurisdikcija;

| f) | pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes juridiskā adrese un, ja tās atšķiras, galvenā biroja adrese un galvenā uzņēmējdarbības vieta; |
| --- | --- |

f)

pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes juridiskā adrese un, ja tās atšķiras, galvenā biroja adrese un galvenā uzņēmējdarbības vieta;

| g) | ja šī informācija atšķiras no a) punktā sniegtās kontaktinformācijas – pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes kontaktinformācija; |
| --- | --- |

g)

ja šī informācija atšķiras no a) punktā sniegtās kontaktinformācijas – pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes kontaktinformācija;

| h) | ja pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ir reģistrēta centrālajā reģistrā, komercreģistrā, uzņēmumu reģistrā vai līdzīgā publiskā reģistrā, attiecīgā reģistra nosaukums un pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgs identifikācijas līdzeklis minētajā reģistrā; |
| --- | --- |

h)

ja pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ir reģistrēta centrālajā reģistrā, komercreģistrā, uzņēmumu reģistrā vai līdzīgā publiskā reģistrā, attiecīgā reģistra nosaukums un pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgs identifikācijas līdzeklis minētajā reģistrā;

| i) | ja pieejams, pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes juridiskās personas identifikators (LEI); |
| --- | --- |

i)

ja pieejams, pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes juridiskās personas identifikators (LEI);

LEI

| j) | pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes grāmatvedības gada beigu datums; |
| --- | --- |

j)

pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes grāmatvedības gada beigu datums;

| k) | pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes tīmekļa vietnes adrese, ja tāda ir; |
| --- | --- |

k)

pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes tīmekļa vietnes adrese, ja tāda ir;

| l) | pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes statūti vai līdzvērtīgi dibināšanas dokumenti un, attiecīgā gadījumā, pierādījumi par reģistrāciju reģistrā, kas noteikts attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1132 (4) 16. pantu. |
| --- | --- |

l)

pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes statūti vai līdzvērtīgi dibināšanas dokumenti un, attiecīgā gadījumā, pierādījumi par reģistrāciju reģistrā, kas noteikts attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1132 (4) 16. pantu.

4

2. pants

Informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vēsturi

Kredītiestādes atļaujas pieteikumā ietver kopsavilkumu par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes un tās meitasuzņēmumu vēsturi, tostarp visu šādu informāciju:

| a) | sīkas ziņas par visām tādām pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vai tās meitasuzņēmumu licencēm, atļaujām, reģistrāciju vai citām atļaujām veikt darbības finanšu pakalpojumu nozarē, kuras piešķīrusi publiska iestāde vai cita struktūra, kas veic publiskas funkcijas jebkurā dalībvalstī vai trešā valstī, un kuras ietilpst vienā vai vairākās no šādām kategorijām:






  i) | ir piešķirta licence, atļauja, reģistrācija vai cita atļauja; |
| --- | --- | --- |

a)

sīkas ziņas par visām tādām pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vai tās meitasuzņēmumu licencēm, atļaujām, reģistrāciju vai citām atļaujām veikt darbības finanšu pakalpojumu nozarē, kuras piešķīrusi publiska iestāde vai cita struktūra, kas veic publiskas funkcijas jebkurā dalībvalstī vai trešā valstī, un kuras ietilpst vienā vai vairākās no šādām kategorijām:

i)

ir piešķirta licence, atļauja, reģistrācija vai cita atļauja;

| ii) | šādas licences, atļaujas, reģistrācijas vai citas atļaujas pieteikums vēl nav izskatīts vai ir noraidīts; |
| --- | --- |

ii)

šādas licences, atļaujas, reģistrācijas vai citas atļaujas pieteikums vēl nav izskatīts vai ir noraidīts;

| iii) | šāda licence, atļauja, reģistrācija vai cita atļauja ir atsaukta; |
| --- | --- |

iii)

šāda licence, atļauja, reģistrācija vai cita atļauja ir atsaukta;

| iv) | pēc tam, kad ir iesniegts pieteikums šādai licencei, atļaujai, reģistrācijai vai citai atļaujai vai tā ir piešķirta, pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde vai kāds no tās meitasuzņēmumiem ir nolēmis neturpināt šādu pieteikšanos vai atteikties no šādas licences, atļaujas, reģistrācijas vai citas atļaujas; |
| --- | --- |

iv)

pēc tam, kad ir iesniegts pieteikums šādai licencei, atļaujai, reģistrācijai vai citai atļaujai vai tā ir piešķirta, pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde vai kāds no tās meitasuzņēmumiem ir nolēmis neturpināt šādu pieteikšanos vai atteikties no šādas licences, atļaujas, reģistrācijas vai citas atļaujas;

| b) | informācija par ikvienu nozīmīgu notikumu, kas attiecas uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi vai kādu no tās meitasuzņēmumiem un kas ir noticis vai notiek, un ko pamatoti var uzskatīt par būtisku atļaujas saņemšanai, tostarp par šādiem jautājumiem:






  i) | tas, vai uz pieteikuma iesniedzēja kredītiestādi vai kādu no tās meitasuzņēmumiem jebkad ir attiecināts paziņojums par jebkādu parādsaistību moratoriju, pārstrukturēšanas vai reorganizācijas process, kas ietekmē tās kreditorus, pasākumi, kas ietver iespēju apturēt maksājumus, apturēt izpildes pasākumus vai samazināt prasījumus, likvidācijas procedūras, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK (5) 2. pantā, vai administratīva, maksātnespējas vai līdzīga procedūra; |
| --- | --- | --- |

b)

informācija par ikvienu nozīmīgu notikumu, kas attiecas uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi vai kādu no tās meitasuzņēmumiem un kas ir noticis vai notiek, un ko pamatoti var uzskatīt par būtisku atļaujas saņemšanai, tostarp par šādiem jautājumiem:

i)

tas, vai uz pieteikuma iesniedzēja kredītiestādi vai kādu no tās meitasuzņēmumiem jebkad ir attiecināts paziņojums par jebkādu parādsaistību moratoriju, pārstrukturēšanas vai reorganizācijas process, kas ietekmē tās kreditorus, pasākumi, kas ietver iespēju apturēt maksājumus, apturēt izpildes pasākumus vai samazināt prasījumus, likvidācijas procedūras, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK (5) 2. pantā, vai administratīva, maksātnespējas vai līdzīga procedūra;

5

| ii) | tas, vai pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei vai kādam no tās meitasuzņēmumiem jebkad ir piemērots administratīvais sods vai uz to ir attiecies civiltiesisks vai administratīvs spriedums, arbitrāžas vai citas oficiālas strīdu izšķiršanas procedūras nolēmums vai lēmums vai spriedums par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, kā rezultātā pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei vai kādam no tās meitasuzņēmumiem ir piemērots sods, kurš netika atcelts un nav pārsūdzēts vai pārsūdzams, izņemot administratīvos sodus, kas uzlikti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 65., 66. vai 67. pantu, un notiesājošus spriedumus, attiecībā uz kuriem informāciju iesniedz arī par spriedumiem, kurus vēl var pārsūdzēt, tostarp šādi:






  1) | visi vēl neizpildītie spriedumi vai nolēmumi; |
| --- | --- | --- |

ii)

tas, vai pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei vai kādam no tās meitasuzņēmumiem jebkad ir piemērots administratīvais sods vai uz to ir attiecies civiltiesisks vai administratīvs spriedums, arbitrāžas vai citas oficiālas strīdu izšķiršanas procedūras nolēmums vai lēmums vai spriedums par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, kā rezultātā pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei vai kādam no tās meitasuzņēmumiem ir piemērots sods, kurš netika atcelts un nav pārsūdzēts vai pārsūdzams, izņemot administratīvos sodus, kas uzlikti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 65., 66. vai 67. pantu, un notiesājošus spriedumus, attiecībā uz kuriem informāciju iesniedz arī par spriedumiem, kurus vēl var pārsūdzēt, tostarp šādi:

1)

visi vēl neizpildītie spriedumi vai nolēmumi;

| 2) | visi izlīgumi, kas panākti ar jebkuru juridisku vai fizisku personu, kuri attiecas uz izlīguma monetārajiem noteikumiem vai apstākļiem, kādos minētais izlīgums ir panākts, jautājumos, kas attiecas uz finanšu pakalpojumu nozari; |
| --- | --- |

2)

visi izlīgumi, kas panākti ar jebkuru juridisku vai fizisku personu, kuri attiecas uz izlīguma monetārajiem noteikumiem vai apstākļiem, kādos minētais izlīgums ir panākts, jautājumos, kas attiecas uz finanšu pakalpojumu nozari;

| 3) | visi kriminālsodi vai civiltiesiskie vai administratīvie sodi, vai citi civiltiesiskie vai administratīvie pasākumi, ko noteikusi kāda finanšu pakalpojumu nozares iestāde šādu iemeslu dēļ:






  — | krāpšana, negodīgums, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, terorisma finansēšana vai citi finanšu noziegumi, vai atbilstošas politikas un procedūru neīstenošana nolūkā novērst šādus notikumus; |
| --- | --- | --- |

3)

visi kriminālsodi vai civiltiesiskie vai administratīvie sodi, vai citi civiltiesiskie vai administratīvie pasākumi, ko noteikusi kāda finanšu pakalpojumu nozares iestāde šādu iemeslu dēļ:

—

krāpšana, negodīgums, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, terorisma finansēšana vai citi finanšu noziegumi, vai atbilstošas politikas un procedūru neīstenošana nolūkā novērst šādus notikumus;

| — | tiesību aktu vai regulatīvo prasību pārkāpumi attiecībā uz finanšu pakalpojumu nozari vai patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

—

tiesību aktu vai regulatīvo prasību pārkāpumi attiecībā uz finanšu pakalpojumu nozari vai patērētāju aizsardzību;

| — | neatļautas reglamentētas darbības veikšana; |
| --- | --- |

—

neatļautas reglamentētas darbības veikšana;

| 4) | visas citas oficiālas sūdzības, ko pret pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi vai kādu no tās meitasuzņēmumiem izvirzījis kāds no tās klientiem vai bijušajiem klientiem un ko par labu sūdzības iesniedzējam ir atrisinājusi trešā persona ārpustiesas kārtā; |
| --- | --- |

4)

visas citas oficiālas sūdzības, ko pret pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi vai kādu no tās meitasuzņēmumiem izvirzījis kāds no tās klientiem vai bijušajiem klientiem un ko par labu sūdzības iesniedzējam ir atrisinājusi trešā persona ārpustiesas kārtā;

| iii) | tas, vai pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde vai kāds no tās meitasuzņēmumiem pieteikuma iesniegšanas dienā ir iesaistīti tiesvedībā, kriminālizmeklēšanā, civilizmeklēšanā vai administratīvajā izmeklēšanā, vai citos notikumos, kas minēti kādā no b) punktā uzskaitītajiem elementiem; |
| --- | --- |

iii)

tas, vai pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde vai kāds no tās meitasuzņēmumiem pieteikuma iesniegšanas dienā ir iesaistīti tiesvedībā, kriminālizmeklēšanā, civilizmeklēšanā vai administratīvajā izmeklēšanā, vai citos notikumos, kas minēti kādā no b) punktā uzskaitītajiem elementiem;

| c) | informācija par b) punkta ii) apakšpunktā uzskaitītajiem notikumiem, tostarp attiecīgās krimināltiesas vai civiltiesas, vai civilās vai administratīvās iestādes nosaukums un adrese, tiesvedības vai procedūras iznākums un skaidrojums par tiesvedību vai procedūru izraisījušā notikuma apstākļiem; |
| --- | --- |

c)

informācija par b) punkta ii) apakšpunktā uzskaitītajiem notikumiem, tostarp attiecīgās krimināltiesas vai civiltiesas, vai civilās vai administratīvās iestādes nosaukums un adrese, tiesvedības vai procedūras iznākums un skaidrojums par tiesvedību vai procedūru izraisījušā notikuma apstākļiem;

| d) | elementi, kas nepieciešami, lai aprēķinātu piemērojamās maksas, ja saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem pieteikuma maksu vai uzraudzības maksu, kas jāmaksā pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei, aprēķina, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbībām vai iezīmēm; |
| --- | --- |

d)

elementi, kas nepieciešami, lai aprēķinātu piemērojamās maksas, ja saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem pieteikuma maksu vai uzraudzības maksu, kas jāmaksā pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei, aprēķina, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbībām vai iezīmēm;

| e) | pierādījums tam, ka ir samaksāta kāda no d) punktā minētajām maksām. |
| --- | --- |

e)

pierādījums tam, ka ir samaksāta kāda no d) punktā minētajām maksām.

3. pants

Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbību programma

Kredītiestādes atļaujas pieteikumā iekļauj šīs iestādes darbību programmu, kas ietver:

| a) | darbību sarakstu, ko pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde plāno veikt, tostarp darbības, kas uzskaitītas Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā; |
| --- | --- |

a)

darbību sarakstu, ko pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde plāno veikt, tostarp darbības, kas uzskaitītas Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā;

| b) | aprakstu par to, kā darbības programma (uzņēmējdarbības plāns) atbilst paredzētajām darbībām. |
| --- | --- |

b)

aprakstu par to, kā darbības programma (uzņēmējdarbības plāns) atbilst paredzētajām darbībām.

Pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde var pieteikumā nenorādīt informāciju, kas attiecas tikai uz darbībām, kuras nav uzskaitītas darbību programmā, ja tā pieteikumā norāda, kura informācija ir izlaista, un atsaucas uz šo noteikumu kā pamatu šādam izlaidumam.

4. pants

Finanšu informācija par pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi

Kredītiestādes atļaujas pieteikumā iekļauj visu turpmāk minēto finanšu informāciju:

| a) | prognozes par pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi individuālā līmenī un, attiecīgā gadījumā, konsolidētā līmenī un subkonsolidētā līmenī, norādot kredītiestādes attiecīgo daļu, bāzes scenārijā un stresa scenārijā, tostarp:






  i) | prognozētie grāmatvedības plāni par trim gadiem pēc kredītiestādes atļaujas saņemšanas vai, atkarībā no valsts tiesību aktiem, pēc darbības sākšanas, sniedzot informāciju dalījumā pa uzņēmējdarbības virzieniem par katru no dažādajām darbībām un attiecīgā gadījumā par katru valsi vai konkrēto ģeogrāfisko apgabalu, tostarp:






  1) | prognozētās bilances; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

prognozes par pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi individuālā līmenī un, attiecīgā gadījumā, konsolidētā līmenī un subkonsolidētā līmenī, norādot kredītiestādes attiecīgo daļu, bāzes scenārijā un stresa scenārijā, tostarp:

i)

prognozētie grāmatvedības plāni par trim gadiem pēc kredītiestādes atļaujas saņemšanas vai, atkarībā no valsts tiesību aktiem, pēc darbības sākšanas, sniedzot informāciju dalījumā pa uzņēmējdarbības virzieniem par katru no dažādajām darbībām un attiecīgā gadījumā par katru valsi vai konkrēto ģeogrāfisko apgabalu, tostarp:

1)

prognozētās bilances;

| 2) | prognozētie peļņas vai zaudējuma aprēķini vai ienākumu pārskati, uzrādot fiksētās un mainīgās izmaksas un sniedzot norādi par uzņēmējdarbības jutīgumu pret galvenajiem rādītājiem, tostarp apjomu, cenām, ģeogrāfiju un pakļautību riskam, kā arī paskaidrojums par pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt pakļautību šiem riskiem; |
| --- | --- |

2)

prognozētie peļņas vai zaudējuma aprēķini vai ienākumu pārskati, uzrādot fiksētās un mainīgās izmaksas un sniedzot norādi par uzņēmējdarbības jutīgumu pret galvenajiem rādītājiem, tostarp apjomu, cenām, ģeogrāfiju un pakļautību riskam, kā arī paskaidrojums par pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt pakļautību šiem riskiem;

| 3) | attiecīgā gadījumā – prognozētie naudas plūsmas pārskati; |
| --- | --- |

3)

attiecīgā gadījumā – prognozētie naudas plūsmas pārskati;

| ii) | plānošanas pieņēmumi i) apakšpunktā minētajām prognozēm, kā arī plānu rādītāju skaidrojums un jo īpaši pieņēmumi, kas ir stresa scenārija pamatā; |
| --- | --- |

ii)

plānošanas pieņēmumi i) apakšpunktā minētajām prognozēm, kā arī plānu rādītāju skaidrojums un jo īpaši pieņēmumi, kas ir stresa scenārija pamatā;

| iii) | prognožu aprēķini par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pašu kapitāla prasībām un kapitāla rezervēm, kā minēts Direktīvā 2013/36/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (6) Trešajā daļā, par tās likviditātes prasībām, kā norādīts minētās regulas Sestajā daļā, un par sviras rādītāja prasībām, kā norādīts minēts minētās regulas Septītajā daļā, trīs gadus pēc kredītiestādes atļaujas piešķiršanas; |
| --- | --- |

iii)

prognožu aprēķini par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pašu kapitāla prasībām un kapitāla rezervēm, kā minēts Direktīvā 2013/36/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (6) Trešajā daļā, par tās likviditātes prasībām, kā norādīts minētās regulas Sestajā daļā, un par sviras rādītāja prasībām, kā norādīts minēts minētās regulas Septītajā daļā, trīs gadus pēc kredītiestādes atļaujas piešķiršanas;

6

| iv) | finansējuma profils, tostarp visi finansējuma avoti, diversifikācijas līmenis un finansēšanas noteikumi; |
| --- | --- |

iv)

finansējuma profils, tostarp visi finansējuma avoti, diversifikācijas līmenis un finansēšanas noteikumi;

| v) | iekšējā likviditātes pietiekamības novērtējuma kopsavilkums individuālā līmenī un, attiecīgā gadījumā, konsolidētā, subkonsolidētā un individuālā līmenī, parādot, ka pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes likviditātes resursi būs pietiekami, lai izpildītu tās individuālās likviditātes prasības; |
| --- | --- |

v)

iekšējā likviditātes pietiekamības novērtējuma kopsavilkums individuālā līmenī un, attiecīgā gadījumā, konsolidētā, subkonsolidētā un individuālā līmenī, parādot, ka pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes likviditātes resursi būs pietiekami, lai izpildītu tās individuālās likviditātes prasības;

| b) | tiesību aktos paredzētie pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes finanšu pārskati individuālā līmenī un, attiecīgā gadījumā, konsolidētā un subkonsolidētā līmenī, kurus apstiprinājis obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums un kuri aptver vismaz pēdējos trīs finanšu gadus pirms pieteikuma iesniegšanas, vai, ja pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde veic darbību mazāk nekā trīs gadus – ietver periodu pirms attiecīgās darbības sākšanas, tostarp:






  i) | bilance; |
| --- | --- | --- |

b)

tiesību aktos paredzētie pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes finanšu pārskati individuālā līmenī un, attiecīgā gadījumā, konsolidētā un subkonsolidētā līmenī, kurus apstiprinājis obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums un kuri aptver vismaz pēdējos trīs finanšu gadus pirms pieteikuma iesniegšanas, vai, ja pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde veic darbību mazāk nekā trīs gadus – ietver periodu pirms attiecīgās darbības sākšanas, tostarp:

i)

bilance;

| ii) | peļņas un zaudējumu aprēķini vai ienākumu pārskati; |
| --- | --- |

ii)

peļņas un zaudējumu aprēķini vai ienākumu pārskati;

| iii) | naudas plūsmas pārskati; |
| --- | --- |

iii)

naudas plūsmas pārskati;

| iv) | gada pārskati un finanšu pielikumi, un visi citi dokumenti, kas iesniegti kompetentajā reģistrā vai iestādē un, attiecīgā gadījumā, pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes revidenta ziņojums par trim finanšu gadiem pirms pieteikuma iesniegšanas vai, ja pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde veic darbību mazāk nekā trīs gadus – par periodu kopš attiecīgās darbības sākuma; |
| --- | --- |

iv)

gada pārskati un finanšu pielikumi, un visi citi dokumenti, kas iesniegti kompetentajā reģistrā vai iestādē un, attiecīgā gadījumā, pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes revidenta ziņojums par trim finanšu gadiem pirms pieteikuma iesniegšanas vai, ja pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde veic darbību mazāk nekā trīs gadus – par periodu kopš attiecīgās darbības sākuma;

| v) | ja pārskati sagatavoti konsolidēti vai subkonsolidēti, pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes daļa; |
| --- | --- |

v)

ja pārskati sagatavoti konsolidēti vai subkonsolidēti, pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes daļa;

| c) | pārskats par jebkādām parādsaistībām, kas pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei radušās vai varētu rasties pirms tās kredītiestādes darbības sākšanas, tostarp, attiecīgā gadījumā, aizdevēju nosaukums, šādu parādsaistību termiņi un noteikumi, ieņēmumu izlietojums un, ja aizdevējs nav uzraudzīta finanšu iestāde, informācija par aizņemto līdzekļu izcelsmi vai par līdzekļiem, kurus paredzēts aizņemties; |
| --- | --- |

c)

pārskats par jebkādām parādsaistībām, kas pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei radušās vai varētu rasties pirms tās kredītiestādes darbības sākšanas, tostarp, attiecīgā gadījumā, aizdevēju nosaukums, šādu parādsaistību termiņi un noteikumi, ieņēmumu izlietojums un, ja aizdevējs nav uzraudzīta finanšu iestāde, informācija par aizņemto līdzekļu izcelsmi vai par līdzekļiem, kurus paredzēts aizņemties;

| d) | pārskats par visām nodrošinājuma tiesībām, garantijām vai atlīdzību, ko pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde piešķīrusi vai plāno piešķirt pirms tās kredītiestādes darbības sākšanas; |
| --- | --- |

d)

pārskats par visām nodrošinājuma tiesībām, garantijām vai atlīdzību, ko pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde piešķīrusi vai plāno piešķirt pirms tās kredītiestādes darbības sākšanas;

| e) | ja pieejama, informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes kredītreitingu un tās grupas vispārējo reitingu; |
| --- | --- |

e)

ja pieejama, informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes kredītreitingu un tās grupas vispārējo reitingu;

| f) | ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 11. panta 1., 2. un 3. punktu un 14. panta 1. punktu pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei vai tās mātesuzņēmumam ir jāpanāk atbilstība minētās regulas otrajai līdz sestajai daļai vai tās astotajai daļai, izvērtējums par konsolidētās uzraudzības tvērumu, tostarp informācija par to, kuras grupas vienības tiks iekļautas konsolidētās uzraudzības tvērumā, un izvērtējums par ietekmi, ko var radīt jebkurš minētās regulas pirmās daļas II sadaļā minētais potenciālais atbrīvojums, atkāpe, izņēmums vai īpaša metode vai režīms; |
| --- | --- |

f)

ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 11. panta 1., 2. un 3. punktu un 14. panta 1. punktu pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei vai tās mātesuzņēmumam ir jāpanāk atbilstība minētās regulas otrajai līdz sestajai daļai vai tās astotajai daļai, izvērtējums par konsolidētās uzraudzības tvērumu, tostarp informācija par to, kuras grupas vienības tiks iekļautas konsolidētās uzraudzības tvērumā, un izvērtējums par ietekmi, ko var radīt jebkurš minētās regulas pirmās daļas II sadaļā minētais potenciālais atbrīvojums, atkāpe, izņēmums vai īpaša metode vai režīms;

| g) | pārskats par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes turpmāk minētajām sistēmām un politikām:






  i) | riska pārvaldības sistēma, paskaidrojot pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes augsta līmeņa stratēģiju tās uzņēmējdarbības risku noteikšanai un pārvaldībai, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas riskus, izklāstot stratēģiju šo risku pārvaldībai un iekļaujot paziņojumu par riska toleranci un vēlmi uzņemties risku, kā arī pasākumus, ar ko novērtēto risku saskaņo ar vēlmi uzņemties risku; |
| --- | --- | --- |

g)

pārskats par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes turpmāk minētajām sistēmām un politikām:

i)

riska pārvaldības sistēma, paskaidrojot pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes augsta līmeņa stratēģiju tās uzņēmējdarbības risku noteikšanai un pārvaldībai, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas riskus, izklāstot stratēģiju šo risku pārvaldībai un iekļaujot paziņojumu par riska toleranci un vēlmi uzņemties risku, kā arī pasākumus, ar ko novērtēto risku saskaņo ar vēlmi uzņemties risku;

| ii) | likviditātes riska pārvaldības politika; |
| --- | --- |

ii)

likviditātes riska pārvaldības politika;

| iii) | finansējuma koncentrācijas un diversifikācijas politika; |
| --- | --- |

iii)

finansējuma koncentrācijas un diversifikācijas politika;

| iv) | nodrošinājuma pārvaldības politika; |
| --- | --- |

iv)

nodrošinājuma pārvaldības politika;

| v) | noguldījumu politika; |
| --- | --- |

v)

noguldījumu politika;

| vi) | kreditēšanas un aizdevumu sniegšanas politika; |
| --- | --- |

vi)

kreditēšanas un aizdevumu sniegšanas politika;

| vii) | koncentrācijas riska politika; |
| --- | --- |

vii)

koncentrācijas riska politika;

| viii) | rezervju nodrošināšanas politika; |
| --- | --- |

viii)

rezervju nodrošināšanas politika;

| ix) | dividenžu sadales politika; |
| --- | --- |

ix)

dividenžu sadales politika;

| x) | tirdzniecības portfeļa politika; |
| --- | --- |

x)

tirdzniecības portfeļa politika;

| h) | apraksts par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes atveseļošanas plāna izstrādes procesu, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (7) 2. panta 1. punkta 32) apakšpunktā un, attiecīgā gadījumā, grupas atveseļošanas plāns, kā definēts minētās direktīvas 2. panta 1. punkta 33) apakšpunktā; |
| --- | --- |

h)

apraksts par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes atveseļošanas plāna izstrādes procesu, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (7) 2. panta 1. punkta 32) apakšpunktā un, attiecīgā gadījumā, grupas atveseļošanas plāns, kā definēts minētās direktīvas 2. panta 1. punkta 33) apakšpunktā;

7

| i) | paziņojums vai apstiprinājums par to, ka pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde pirms atļaujas izsniegšanas dienas vai, vēlākais, atļaujas izsniegšanas dienā kļūst par dalībnieci noguldījumu garantiju sistēmā, kas oficiāli atzīta dalībvalstī, kurā ir iesniegts pieteikums, saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 3. punktu, un norāda noguldījumu garantiju sistēmu. |
| --- | --- |

i)

paziņojums vai apstiprinājums par to, ka pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde pirms atļaujas izsniegšanas dienas vai, vēlākais, atļaujas izsniegšanas dienā kļūst par dalībnieci noguldījumu garantiju sistēmā, kas oficiāli atzīta dalībvalstī, kurā ir iesniegts pieteikums, saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 3. punktu, un norāda noguldījumu garantiju sistēmu.

| j) | institucionāla aizsardzības shēma, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā, kurai pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ir pievienojusies vai plāno pievienoties. |
| --- | --- |

j)

institucionāla aizsardzības shēma, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā, kurai pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ir pievienojusies vai plāno pievienoties.

5. pants

Informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbības programmu, strukturālo organizāciju, iekšējās kontroles sistēmām un revidentiem

1.   Kredītiestādes atļaujas pieteikumā ietver turpmāk minēto informāciju par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbības programmu (uzņēmējdarbības plānu), strukturālo organizāciju, iekšējās kontroles sistēmām un revidentiem:

| a) | darbības programma vismaz pirmajiem trim gadiem pēc kredītiestādes atļaujas saņemšanas vai – atkarībā no valsts tiesību aktiem – darbību sākšanas, kas ietver informāciju par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes plānoto uzņēmējdarbību un par tās struktūru un organizāciju bāzes scenārijā un stresa scenārijā, tostarp šādus elementus:






  i) | pārskats par to darbību ģeogrāfisko sadalījumu, kuras pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde plāno veikt izcelsmes dalībvalstī un ikvienā citā dalībvalstī vai trešā valstī, tostarp izmantojot filiāles vai meitasuzņēmumus vai tieši sniedzot pakalpojumus, kā arī turpmākas paplašināšanās plāni; |
| --- | --- | --- |

a)

darbības programma vismaz pirmajiem trim gadiem pēc kredītiestādes atļaujas saņemšanas vai – atkarībā no valsts tiesību aktiem – darbību sākšanas, kas ietver informāciju par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes plānoto uzņēmējdarbību un par tās struktūru un organizāciju bāzes scenārijā un stresa scenārijā, tostarp šādus elementus:

i)

pārskats par to darbību ģeogrāfisko sadalījumu, kuras pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde plāno veikt izcelsmes dalībvalstī un ikvienā citā dalībvalstī vai trešā valstī, tostarp izmantojot filiāles vai meitasuzņēmumus vai tieši sniedzot pakalpojumus, kā arī turpmākas paplašināšanās plāni;

| ii) | paskaidrojums par uzņēmējdarbības modeļa sākotnējo un turpmāko dzīvotspēju; |
| --- | --- |

ii)

paskaidrojums par uzņēmējdarbības modeļa sākotnējo un turpmāko dzīvotspēju;

| iii) | pārskats par mērķtirgiem, klientu segmentāciju, produktiem un pakalpojumiem un piegādes kanāliem, piemēram, filiālēm, internetu, pastu, aģentūrām un meitasuzņēmumiem; |
| --- | --- |

iii)

pārskats par mērķtirgiem, klientu segmentāciju, produktiem un pakalpojumiem un piegādes kanāliem, piemēram, filiālēm, internetu, pastu, aģentūrām un meitasuzņēmumiem;

| iv) | pārskats par tās grupas organizāciju un struktūru, kurai pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde pieder, aprakstot grupas vienību darbības un norādot grupas mātesuzņēmumus, finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības; |
| --- | --- |

iv)

pārskats par tās grupas organizāciju un struktūru, kurai pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde pieder, aprakstot grupas vienību darbības un norādot grupas mātesuzņēmumus, finanšu pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības;

| v) | pārskats par visiem iespējamajiem uzņēmējdarbības un regulatīvajiem riska faktoriem, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas riskiem, kā arī paskaidrojums par to, kā šie riski tiks uzraudzīti un kontrolēti; |
| --- | --- |

v)

pārskats par visiem iespējamajiem uzņēmējdarbības un regulatīvajiem riska faktoriem, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas riskiem, kā arī paskaidrojums par to, kā šie riski tiks uzraudzīti un kontrolēti;

| vi) | norāde par to, vai ir nepieciešams īstenošanas plāns, kas aptver laikposmu līdz brīdim, kad pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde sāk pilnībā darboties, un, ja pieejams, pārskats par šādu plānu; |
| --- | --- |

vi)

norāde par to, vai ir nepieciešams īstenošanas plāns, kas aptver laikposmu līdz brīdim, kad pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde sāk pilnībā darboties, un, ja pieejams, pārskats par šādu plānu;

| vii) | pārskats par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vispārējo stratēģiju, tostarp stratēģiskajiem mērķiem un visām konstatētajām konkurences priekšrocībām, un par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes dibināšanas iemesliem un to, kāpēc tā nolēmusi turpināt darbību, par kuru tā lūdz atļauju; |
| --- | --- |

vii)

pārskats par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vispārējo stratēģiju, tostarp stratēģiskajiem mērķiem un visām konstatētajām konkurences priekšrocībām, un par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes dibināšanas iemesliem un to, kāpēc tā nolēmusi turpināt darbību, par kuru tā lūdz atļauju;

| b) | informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes organizāciju, struktūru un pārvaldības kārtību, tostarp tās organizatorisko struktūru un katru no turpmāk minētajiem elementiem:






  i) | apraksts par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes kārtību, procesiem un mehānismiem, kas minēti Direktīvas 2013/36/ES 74. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes organizāciju, struktūru un pārvaldības kārtību, tostarp tās organizatorisko struktūru un katru no turpmāk minētajiem elementiem:

i)

apraksts par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes kārtību, procesiem un mehānismiem, kas minēti Direktīvas 2013/36/ES 74. panta 1. punktā;

| ii) | vadības struktūras darba uzdevumi; |
| --- | --- |

ii)

vadības struktūras darba uzdevumi;

| iii) | apraksts par cilvēkresursiem, tehniskajiem un juridiskajiem resursiem, kas piešķirti dažādām plānotajām darbībām, tostarp IT, komerciālajām, juridiskajām, iekšējās kontroles un darbības atbilstības uzraudzības funkcijām; |
| --- | --- |

iii)

apraksts par cilvēkresursiem, tehniskajiem un juridiskajiem resursiem, kas piešķirti dažādām plānotajām darbībām, tostarp IT, komerciālajām, juridiskajām, iekšējās kontroles un darbības atbilstības uzraudzības funkcijām;

| iv) | apraksts par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes dažādo funkciju mijiedarbību; |
| --- | --- |

iv)

apraksts par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes dažādo funkciju mijiedarbību;

| v) | katra maksājuma, tīrvērtes vai norēķinu sistēmas nosaukums, kurā pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde plāno tieši vai netieši būt dalībniece pirmajā darbības gadā; |
| --- | --- |

v)

katra maksājuma, tīrvērtes vai norēķinu sistēmas nosaukums, kurā pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde plāno tieši vai netieši būt dalībniece pirmajā darbības gadā;

| c) | turpmāk minētā informācija par iekšējās kontroles sistēmu:






  i) | pārskats par iekšējo organizāciju, tostarp atvēlētajiem budžeta un cilvēkresursiem, darbības atbilstības uzraudzības funkciju, riska pārvaldības funkciju, iekšējās revīzijas funkciju, tostarp paskaidrojums par to, kā pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde izpildīs savas juridiskās un prudenciālās prasības, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas novēršanas prasības, to personu identitāte, kas ir atbildīgas par iekšējās kontroles funkcijām, un apraksts par iestādes atbilstības nodrošināšanas, iekšējās kontroles un riska pārvaldības sistēmām un procedūrām un hierarhisko kārtību, kādā sniedz pārskatus vadības struktūrai; |
| --- | --- | --- |

c)

turpmāk minētā informācija par iekšējās kontroles sistēmu:

i)

pārskats par iekšējo organizāciju, tostarp atvēlētajiem budžeta un cilvēkresursiem, darbības atbilstības uzraudzības funkciju, riska pārvaldības funkciju, iekšējās revīzijas funkciju, tostarp paskaidrojums par to, kā pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde izpildīs savas juridiskās un prudenciālās prasības, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas novēršanas prasības, to personu identitāte, kas ir atbildīgas par iekšējās kontroles funkcijām, un apraksts par iestādes atbilstības nodrošināšanas, iekšējās kontroles un riska pārvaldības sistēmām un procedūrām un hierarhisko kārtību, kādā sniedz pārskatus vadības struktūrai;

| ii) | pārskats par turpmāk minētajām politikām un procedūrām rīcībai jautājumos, kuri attiecas uz darbībām, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu:






  1) | trauksmes celšanas politika; |
| --- | --- | --- |

ii)

pārskats par turpmāk minētajām politikām un procedūrām rīcībai jautājumos, kuri attiecas uz darbībām, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu:

1)

trauksmes celšanas politika;

| 2) | interešu konfliktu politika; |
| --- | --- |

2)

interešu konfliktu politika;

| 3) | sūdzību izskatīšanas politika; |
| --- | --- |

3)

sūdzību izskatīšanas politika;

| 4) | tirgus ļaunprātīgas izmantošanas politika; |
| --- | --- |

4)

tirgus ļaunprātīgas izmantošanas politika;

| 5) | politika, ar ko veicina vadības struktūras daudzveidību; |
| --- | --- |

5)

politika, ar ko veicina vadības struktūras daudzveidību;

| 6) | atalgojuma politika darbiniekiem, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes riska profilu; |
| --- | --- |

6)

atalgojuma politika darbiniekiem, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes riska profilu;

| iii) | pārskats par sistēmām un politikām, kas ieviestas 4. panta g) punkta i) apakšpunktā minētajā augsta līmeņa stratēģijā apzināto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas risku novērtēšanai un pārvaldībai, tostarp pārskats par galvenajām procedūrām, kas ir ieviestas, lai novērstu risku, ka pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde varētu tikt izmantota, lai veicinātu finanšu noziegumus; |
| --- | --- |

iii)

pārskats par sistēmām un politikām, kas ieviestas 4. panta g) punkta i) apakšpunktā minētajā augsta līmeņa stratēģijā apzināto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas risku novērtēšanai un pārvaldībai, tostarp pārskats par galvenajām procedūrām, kas ir ieviestas, lai novērstu risku, ka pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde varētu tikt izmantota, lai veicinātu finanšu noziegumus;

| d) | apraksts par iekšējās revīzijas resursiem un metodoloģijas un iekšējās revīzijas plāna izklāsts trīs gadus pēc kredītiestādes atļaujas piešķiršanas; |
| --- | --- |

d)

apraksts par iekšējās revīzijas resursiem un metodoloģijas un iekšējās revīzijas plāna izklāsts trīs gadus pēc kredītiestādes atļaujas piešķiršanas;

| e) | pārskats par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes turpmāk minētajām politikām un plāniem:






  i) | iekšējās revīzijas politika; |
| --- | --- | --- |

e)

pārskats par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes turpmāk minētajām politikām un plāniem:

i)

iekšējās revīzijas politika;

| ii) | produktu pārvaldības politika; |
| --- | --- |

ii)

produktu pārvaldības politika;

| iii) | patērētāju aizsardzības politika; |
| --- | --- |

iii)

patērētāju aizsardzības politika;

| iv) | darbības nepārtrauktības plāns un politika, tostarp pārskats par pieejamām rezerves un atveseļošanas sistēmām un plāniem, ar ko nodrošina galvenā personāla pieejamību darbības nepārtrauktības situācijās; |
| --- | --- |

iv)

darbības nepārtrauktības plāns un politika, tostarp pārskats par pieejamām rezerves un atveseļošanas sistēmām un plāniem, ar ko nodrošina galvenā personāla pieejamību darbības nepārtrauktības situācijās;

| f) | turpmāk minētā informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes operāciju un darbību organizāciju:






  i) | pārskats par ārējiem un grupas iekšējiem ārpakalpojumiem, lai atbalstītu pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbības vai iekšējās kontroles darbības, tostarp informācija par visiem turpmāk minētajiem elementiem:






  1) | ārpakalpojumu sniedzējs; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

turpmāk minētā informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes operāciju un darbību organizāciju:

i)

pārskats par ārējiem un grupas iekšējiem ārpakalpojumiem, lai atbalstītu pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbības vai iekšējās kontroles darbības, tostarp informācija par visiem turpmāk minētajiem elementiem:

1)

ārpakalpojumu sniedzējs;

| 2) | visas ārpakalpojumu sniedzēja saiknes ar pieprasījuma iesniedzēju kredītiestādi; |
| --- | --- |

2)

visas ārpakalpojumu sniedzēja saiknes ar pieprasījuma iesniedzēju kredītiestādi;

| 3) | ārpakalpojumu sniedzēja atrašanās vieta; |
| --- | --- |

3)

ārpakalpojumu sniedzēja atrašanās vieta;

| 4) | ārpakalpojumu izmantošanas pamatojums; |
| --- | --- |

4)

ārpakalpojumu izmantošanas pamatojums;

| 5) | ārpakalpojumu sniedzēja cilvēkresursi; |
| --- | --- |

5)

ārpakalpojumu sniedzēja cilvēkresursi;

| 6) | pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes iekšējās kontroles sistēma ārpakalpojumu pārvaldībai; |
| --- | --- |

6)

pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes iekšējās kontroles sistēma ārpakalpojumu pārvaldībai;

| 7) | jebkādi ārkārtas rīcības plāni gadījumā, ja ārpakalpojumu sniedzējs nevar nodrošināt pakalpojuma nepārtrauktību; |
| --- | --- |

7)

jebkādi ārkārtas rīcības plāni gadījumā, ja ārpakalpojumu sniedzējs nevar nodrošināt pakalpojuma nepārtrauktību;

| 8) | jebkādas paturētās funkcijas attiecībā uz ārpakalpojumu darbībām; |
| --- | --- |

8)

jebkādas paturētās funkcijas attiecībā uz ārpakalpojumu darbībām;

| ii) | pārskats par uzraudzības pienākumiem un pasākumiem, sistēmām un kontrolēm attiecībā uz katru ārpakalpojumā nodoto funkciju, kas ir kritiski svarīga vai svarīga pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadībai un darbībām; |
| --- | --- |

ii)

pārskats par uzraudzības pienākumiem un pasākumiem, sistēmām un kontrolēm attiecībā uz katru ārpakalpojumā nodoto funkciju, kas ir kritiski svarīga vai svarīga pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadībai un darbībām;

| iii) | pārskats par pakalpojumu līmeņa vienošanos un kārtību attiecībā uz katru ārpakalpojumu funkciju, kas ir kritiski svarīga vai svarīga pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadībai un darbībām; |
| --- | --- |

iii)

pārskats par pakalpojumu līmeņa vienošanos un kārtību attiecībā uz katru ārpakalpojumu funkciju, kas ir kritiski svarīga vai svarīga pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadībai un darbībām;

| iv) | apraksts par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes IT infrastruktūru, tostarp par izmantotajām vai izmantojamajām sistēmām, tās uzņemšanas kārtību, tās IT funkcijas organizāciju, IT struktūru, IT stratēģiju un IT pārvaldību, IT drošības politikām un procedūrām un jebkādām sistēmām un kontrolēm, kas ieviestas vai jāievieš tiešsaistes banku pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

iv)

apraksts par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes IT infrastruktūru, tostarp par izmantotajām vai izmantojamajām sistēmām, tās uzņemšanas kārtību, tās IT funkcijas organizāciju, IT struktūru, IT stratēģiju un IT pārvaldību, IT drošības politikām un procedūrām un jebkādām sistēmām un kontrolēm, kas ieviestas vai jāievieš tiešsaistes banku pakalpojumu sniegšanai.

2.   Kredītiestādes reģistrācijas pieteikumā norāda pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmuma nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju.

6. pants

Informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes atļauto kapitālu

1.   Kredītiestādes atļaujas pieteikumā ietver pierādījumus par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes emitēto kapitālu, apmaksāto kapitālu un kapitālu, kurš vēl nav apmaksāts, un precizē pašu kapitāla veidus un summas, kas atbilst sākotnējam kapitālam.

2.   Ja kredītiestādes atļaujas pieteikuma iesniegšanas brīdī sākotnējais kapitāls nav pilnībā apmaksāts, kredītiestādes atļaujas pieteikumā izklāsta plānu un īstenošanas termiņu, lai nodrošinātu, ka sākotnējais kapitāls tiek pilnībā apmaksāts, pirms stājas spēkā atļauja sākt kredītiestādes darbību.

3.   Kredītiestādes atļaujas pieteikumā sniedz skaidrojumu par pašu kapitāla pieejamajiem finansējuma avotiem un, ja pieejams, pierādījumus par minēto finansējuma avotu pieejamību, tostarp:

| a) | kopsavilkumu par privāto finanšu resursu izmantošanu, tostarp to pieejamību un avotu; |
| --- | --- |

a)

kopsavilkumu par privāto finanšu resursu izmantošanu, tostarp to pieejamību un avotu;

| b) | kopsavilkumu par piekļuvi finanšu tirgiem, tostarp sīku informāciju par emitētajiem vai emitējamiem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

kopsavilkumu par piekļuvi finanšu tirgiem, tostarp sīku informāciju par emitētajiem vai emitējamiem finanšu instrumentiem;

| c) | kopsavilkumu par visiem nolīgumiem vai līgumiem, kas noslēgti attiecībā uz pašu kapitālu, tostarp – attiecībā uz aizņemtiem līdzekļiem vai līdzekļiem, kurus paredzēts aizņemties; aizdevēju nosaukumu un sīkāku informāciju par piešķirtajām kredītlīnijām, ieņēmumu izlietojumu un, ja aizdevējs nav uzraudzīta finanšu iestāde, informāciju par aizņemto līdzekļu izcelsmi vai par līdzekļiem, kurus ir plānots aizņemties; |
| --- | --- |

c)

kopsavilkumu par visiem nolīgumiem vai līgumiem, kas noslēgti attiecībā uz pašu kapitālu, tostarp – attiecībā uz aizņemtiem līdzekļiem vai līdzekļiem, kurus paredzēts aizņemties; aizdevēju nosaukumu un sīkāku informāciju par piešķirtajām kredītlīnijām, ieņēmumu izlietojumu un, ja aizdevējs nav uzraudzīta finanšu iestāde, informāciju par aizņemto līdzekļu izcelsmi vai par līdzekļiem, kurus ir plānots aizņemties;

| d) | maksājumu pakalpojumu sniedzēja identitāte, kas izmantota, lai pārskaitītu finanšu resursus pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei. |
| --- | --- |

d)

maksājumu pakalpojumu sniedzēja identitāte, kas izmantota, lai pārskaitītu finanšu resursus pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei.

4.   Kredītiestādes atļaujas pieteikumā ietver novērtējumu par iekšējā kapitāla summām, veidiem un sadalījumu, ko pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde uzskata par piemērotu, lai segtu to risku veidus un līmeni, kam pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde būs vai varētu tikt pakļauta, un analīzi, tostarp prognozes, kas pierāda, ka kapitāla resursi būs pietiekami, lai izpildītu pašu kapitāla prasības pēc tam, kad kredītiestāde būs saņēmusi atļauju un pēc tam vismaz trīs gadus pēc atļaujas saņemšanas darboties par kredītiestādi nopietna, bet ticama stresa apstākļos.

Stresa scenārijā un metodoloģijā pirmās daļas vajadzībām ņem vērā scenāriju un metodoloģiju, kas izmantoti jaunākajā ikgadējā uzraudzības stresa testā, ko saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 100. panta 1. punktu veikusi kompetentā iestāde, ja šāds uzraudzības stresa tests ir veikts, un informāciju sniedz gan par pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi individuāli, gan par konsolidēto finanšu stāvokli, ja tā pieejama.

7. pants

Informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes faktisko vadību

1.   Kredītiestādes atļaujas pieteikumā ietver I pielikumā minēto informāciju attiecībā uz katru no pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadības struktūras ierosinātajiem vai ieceltajiem locekļiem.

2.   Ja kompetentā iestāde uzskata, ka pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ir nozīmīga iestāde tās lieluma, iekšējās organizācijas un tās darbības veida, mēroga un sarežģītības ziņā, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 76. panta 3. punktā, tad par iekšējās kontroles funkciju vadītājiem un finanšu direktoru, ja tie neietilpst vadības struktūrā, pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai ietver I pielikumā uzskaitīto informāciju, izņemot informāciju, kas norādīta minētā pielikuma1. punkta f) un g) apakšpunktā un 2., 4. un 5. punktā.

3.   Pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai ietver aprakstu par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadības struktūras ierosināto vai iecelto locekļu pilnvarām, individuālajiem uzdevumiem, pienākumiem un pilnvarotajiem pārstāvjiem, un attiecībā uz 2. punktā minētajām pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm – aprakstu par iekšējās kontroles funkciju vadītājiem un finanšu direktoru, kas neietilpst vadības struktūrā.

4.   Šā panta nolūkā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “finanšu direktors” ir persona, kas kopumā ir atbildīga par finanšu resursu pārvaldību, finanšu plānošanu un finanšu pārskatu sniegšanu; |
| --- | --- |

a)

“finanšu direktors” ir persona, kas kopumā ir atbildīga par finanšu resursu pārvaldību, finanšu plānošanu un finanšu pārskatu sniegšanu;

| b) | “kontroles funkcija” ir funkcija, kas ir neatkarīga no uzņēmējdarbības vienības, kuru tā kontrolē, un kas ietver atbildību par kredītiestādes risku objektīva novērtējuma nodrošināšanu, šādu risku analizēšanu vai ziņošanu par tiem ietver riska pārvaldības funkciju, darbības atbilstības uzraudzības funkciju un iekšējās revīzijas funkciju; |
| --- | --- |

b)

“kontroles funkcija” ir funkcija, kas ir neatkarīga no uzņēmējdarbības vienības, kuru tā kontrolē, un kas ietver atbildību par kredītiestādes risku objektīva novērtējuma nodrošināšanu, šādu risku analizēšanu vai ziņošanu par tiem ietver riska pārvaldības funkciju, darbības atbilstības uzraudzības funkciju un iekšējās revīzijas funkciju;

| c) | “iekšējās kontroles funkciju vadītāji” ir augstākā hierarhiskā līmeņa personas, kas atbild par neatkarīgas riska pārvaldības, atbilstības nodrošināšanas un revīzijas funkciju ikdienas darbības efektīvu pārvaldību. |
| --- | --- |

c)

“iekšējās kontroles funkciju vadītāji” ir augstākā hierarhiskā līmeņa personas, kas atbild par neatkarīgas riska pārvaldības, atbilstības nodrošināšanas un revīzijas funkciju ikdienas darbības efektīvu pārvaldību.

8. pants

Informācija par akcionāriem vai dalībniekiem, kam pieder būtiska līdzdalība pieteikuma iesniedzējā kredītiestādē

1.   Kredītiestādes atļaujas pieteikumā ietver II pielikuma 1. punktā minēto informāciju par visām fiziskām un juridiskām personām un citām vienībām, kurām ir vai kredītiestādes atļaujas piešķiršanas gadījumā būs būtiska līdzdalība kredītiestādē, un informāciju par to līdzdalību.

2.   Ja 1. punktā minētā persona ir fiziska persona, kredītiestādes atļaujas pieteikumā papildus 1. punktā minētajai informācijai iekļauj II pielikuma 2. punktā minēto informāciju.

3.   Ja 1. punktā minētā persona ir juridiska persona vai vienība, kas nav juridiska persona, un kurai ir vai būs būtiska līdzdalība savā vārdā, pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai papildus 1. punktā minētajai informācijai iekļauj II pielikuma 3. punktā minēto informāciju.

4.   Ja trasts jau pastāv vai tiek izveidots pēc tam, kad persona ir parakstījusies uz pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akciju kapitālu, pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai papildus 1. punktā minētajai informācijai iekļauj II pielikuma 4. punktā minēto informāciju.

5.   Ja personai ir vai kredītiestādes atļaujas piešķiršanas gadījumā būs būtiska līdzdalība minētajā kredītiestādē un tā ir tādas vienības dalībniece, kas nav juridiska persona, un ja būtiskā līdzdalība kredītiestādē tiks uzskatīta par šīs vienības aktīvu, pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai ietver šādu informāciju:

| a) | visu minētās vienības dalībnieku identitāte kopā ar II pielikuma 2. punktā minēto informāciju, ja minētie dalībnieki ir fiziskas personas, vai minētā pielikuma 3. punktā minēto informāciju, ja minētie dalībnieki ir juridiskas personas; |
| --- | --- |

a)

visu minētās vienības dalībnieku identitāte kopā ar II pielikuma 2. punktā minēto informāciju, ja minētie dalībnieki ir fiziskas personas, vai minētā pielikuma 3. punktā minēto informāciju, ja minētie dalībnieki ir juridiskas personas;

| b) | kopsavilkums par nolīguma vai nolīgumu noteikumiem, kas reglamentē attiecīgo vienību. |
| --- | --- |

b)

kopsavilkums par nolīguma vai nolīgumu noteikumiem, kas reglamentē attiecīgo vienību.

9. pants

Informācija par 20 lielākajiem pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akcionāriem vai dalībniekiem, kas nav akcionāri vai dalībnieki ar būtisku līdzdalību

Ja nevienai personai vai citai vienībai nav un kredītiestādes atļaujas saņemšanas gadījumā nebūs būtiskas līdzdalības attiecīgajā kredītiestādē, kredītiestādes atļaujas pieteikumā ietver:

| a) | II pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā minēto diagrammu; |
| --- | --- |

a)

II pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā minēto diagrammu;

| b) | II pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā ietvertajā sarakstā minēto informāciju; |
| --- | --- |

b)

II pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā ietvertajā sarakstā minēto informāciju;

| c) | atkarībā no konkrētā gadījuma pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes 20 lielāko akcionāru vai dalībnieku sarakstu; |
| --- | --- |

c)

atkarībā no konkrētā gadījuma pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes 20 lielāko akcionāru vai dalībnieku sarakstu;

| d) | ja kredītiestādei ir mazāk nekā 20 akcionāru vai dalībnieku, visu tās akcionāru vai dalībnieku sarakstu; |
| --- | --- |

d)

ja kredītiestādei ir mazāk nekā 20 akcionāru vai dalībnieku, visu tās akcionāru vai dalībnieku sarakstu;

| e) | informāciju par to, vai kādu no c) vai d) apakšpunktā minētajiem akcionāriem vai dalībniekiem uzrauga kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

e)

informāciju par to, vai kādu no c) vai d) apakšpunktā minētajiem akcionāriem vai dalībniekiem uzrauga kompetentā iestāde.

10. pants

Papildinformācija

1.   Kompetentās iestādes var pieprasīt, lai pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai tiktu ietverta papildu informācija paralēli informācijai, kas minēta 1. līdz 9. pantā, ja minētā informācija atbilst abiem šādiem nosacījumiem:

| a) | minētā papildinformācija ir vajadzīga, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas visas atļaujas saņemšanas prasības, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 8. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

minētā papildinformācija ir vajadzīga, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas visas atļaujas saņemšanas prasības, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 8. panta 1. punktu;

| b) | pieprasītās informācijas apjoms ir samērīgs ar a) apakšpunktā minētās pārbaudes mērķi, un minētā informācija ir būtiska šādai pārbaudei. |
| --- | --- |

b)

pieprasītās informācijas apjoms ir samērīgs ar a) apakšpunktā minētās pārbaudes mērķi, un minētā informācija ir būtiska šādai pārbaudei.

2.   Pienācīgi pamatotos gadījumos pēc tam, kad ir izvērtēta informācija, kas iesniegta pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai, kompetentās iestādes var pieprasīt pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei sniegt papildu informāciju vai papildu paskaidrojumus, ja minētās iestādes uzskata, ka ir jāpārbauda, vai ir izpildītas visas atļaujas saņemšanas prasības.

3.   Informācijai, kas sniegta pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai, jābūt patiesai, precīzai un pilnīgai līdz atļaujas piešķiršanas brīdim. Pieteikuma iesniedzējs informē kompetento iestādi par visām izmaiņām sākotnējā pieteikumā sniegtajā informācijā. Kompetentās iestādes var pieprasīt informāciju par to, vai pēc pieteikuma iesniegšanas un pirms darbību sākšanas ir notikušas jebkādas izmaiņas.

11. pants

Atbrīvojums

Kompetentās iestādes var attiecībā uz kādu vai visu 1. līdz 9. pantā minēto informāciju atbrīvot no prasības sniegt informāciju, ja ir izpildīts kāds no šiem diviem nosacījumiem:

| a) | kompetentajai iestādei jau ir šī informācija, un šī informācija joprojām ir patiesa, precīza, pilnīga un atjaunināta atļaujas piešķiršanas dienā, un pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ir apliecinājusi, ka tā ir; |
| --- | --- |

a)

kompetentajai iestādei jau ir šī informācija, un šī informācija joprojām ir patiesa, precīza, pilnīga un atjaunināta atļaujas piešķiršanas dienā, un pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ir apliecinājusi, ka tā ir;

| b) | uz informācijas sniegšanas prasību attiecas Direktīvas 2013/36/ES 21. pantā noteiktā nepiemērošana. |
| --- | --- |

b)

uz informācijas sniegšanas prasību attiecas Direktīvas 2013/36/ES 21. pantā noteiktā nepiemērošana.

12. pants

Iespējamie šķēršļi efektīvai uzraudzībai

Novērtējot, vai pastāv Direktīvas 2013/36/ES 14. panta 3. punktā minētie potenciālie šķēršļi efektīvai uzraudzībai, kompetentās iestādes ņem vērā visu būtisko informāciju un šādus faktorus:

| a) | mijiedarbība ar trešās valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas reglamentē fiziskas vai juridiskas personas, ar kurām kredītiestādei ir vai pēc kredītiestādes atļaujas saņemšanas būs ciešas attiecības, jebkādas grūtības, kas saistītas ar minēto normatīvo un administratīvo aktu izpildi, un jebkādas grūtības iegūt informāciju no šādu trešo valstu iestādēm vai šādām personām; |
| --- | --- |

a)

mijiedarbība ar trešās valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas reglamentē fiziskas vai juridiskas personas, ar kurām kredītiestādei ir vai pēc kredītiestādes atļaujas saņemšanas būs ciešas attiecības, jebkādas grūtības, kas saistītas ar minēto normatīvo un administratīvo aktu izpildi, un jebkādas grūtības iegūt informāciju no šādu trešo valstu iestādēm vai šādām personām;

| b) | iespēja apmainīties ar informāciju ar iestādi, ja tāda vispār ir, kas uzrauga personas, kurām ir ciešas attiecības ar kredītiestādi; |
| --- | --- |

b)

iespēja apmainīties ar informāciju ar iestādi, ja tāda vispār ir, kas uzrauga personas, kurām ir ciešas attiecības ar kredītiestādi;

| c) | tās kredītiestādes grupas vai personas vai personu, kam ir ciešas attiecības, struktūras sarežģītība un pārredzamība; |
| --- | --- |

c)

tās kredītiestādes grupas vai personas vai personu, kam ir ciešas attiecības, struktūras sarežģītība un pārredzamība;

| d) | kredītiestādes grupas dalībnieku vai personas vai personu, kam ir ciešas attiecības, atrašanās vieta; |
| --- | --- |

d)

kredītiestādes grupas dalībnieku vai personas vai personu, kam ir ciešas attiecības, atrašanās vieta;

| e) | kredītiestādes grupas dalībnieku vai personas vai personu, kam ir ciešas attiecības, veiktās vai veicamās darbības. |
| --- | --- |

e)

kredītiestādes grupas dalībnieku vai personas vai personu, kam ir ciešas attiecības, veiktās vai veicamās darbības.

13. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šo regulu piemēro no XX.XX.XXXX.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 17. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1132 (2017. gada 14. jūnijs) attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem (OV L 169, 30.6.2017., 46. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gada 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

Informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes faktisko vadību

1.

| a) | personas vārds un uzvārds un, ja tie atšķiras – personas vārds un uzvārds dzimšanas brīdī; |
| --- | --- |

a)

personas vārds un uzvārds un, ja tie atšķiras – personas vārds un uzvārds dzimšanas brīdī;

| b) | personas dzimums, dzimšanas vieta un datums, adrese un kontaktinformācija, valstspiederība, personas identifikācijas numurs vai personas apliecības vai līdzvērtīga dokumenta kopija; |
| --- | --- |

b)

personas dzimums, dzimšanas vieta un datums, adrese un kontaktinformācija, valstspiederība, personas identifikācijas numurs vai personas apliecības vai līdzvērtīga dokumenta kopija;

| c) | sīkāka informācija par personas ieņemto vai ieņemamo amatu, tostarp par to, vai amats ir izpildu vai bez izpildpilnvarām, amata pilnvaru sākuma datums vai plānotais sākuma datums un ilgums, un personas galveno uzdevumu un pienākumu apraksts; |
| --- | --- |

c)

sīkāka informācija par personas ieņemto vai ieņemamo amatu, tostarp par to, vai amats ir izpildu vai bez izpildpilnvarām, amata pilnvaru sākuma datums vai plānotais sākuma datums un ilgums, un personas galveno uzdevumu un pienākumu apraksts;

| d) | curriculum vitae, kurā norādīta informācija par izglītību un pieredzi (tostarp profesionālo pieredzi, akadēmiskajām kvalifikācijām, citām relevantajām mācībām), tostarp visu to uzņēmumu/organizāciju nosaukumi un darbības joma, kuros persona ir strādājusi, un tur veikto funkciju raksturs un ilgums, jo īpaši izceļot darbības, kuras atbilst attiecīgā amata aprakstam un raksturo pieredzi banku darbības vai vadības jomā; |
| --- | --- |

d)

curriculum vitae, kurā norādīta informācija par izglītību un pieredzi (tostarp profesionālo pieredzi, akadēmiskajām kvalifikācijām, citām relevantajām mācībām), tostarp visu to uzņēmumu/organizāciju nosaukumi un darbības joma, kuros persona ir strādājusi, un tur veikto funkciju raksturs un ilgums, jo īpaši izceļot darbības, kuras atbilst attiecīgā amata aprakstam un raksturo pieredzi banku darbības vai vadības jomā;

| e) | atsauces personu saraksts, tostarp kontaktinformācija, vēlams no darba devējiem banku vai finanšu pakalpojumu nozarē, tostarp to pilns vārds uzvārds, iestāde, amats, tālruņa numurs, e-pasts, profesionālo attiecību veids un informācija par to, vai ar šo personu pastāv vai pastāvēja jebkādas neprofesionālas attiecības; |
| --- | --- |

e)

atsauces personu saraksts, tostarp kontaktinformācija, vēlams no darba devējiem banku vai finanšu pakalpojumu nozarē, tostarp to pilns vārds uzvārds, iestāde, amats, tālruņa numurs, e-pasts, profesionālo attiecību veids un informācija par to, vai ar šo personu pastāv vai pastāvēja jebkādas neprofesionālas attiecības;

| f) | sodāmība, tostarp visi šādi dati:






  i) | ieraksti sodāmības reģistrā un attiecīga informācija par kriminālizmeklēšanu un kriminālprocesu, attiecīgām civillietām un administratīvām lietām, un disciplinārlietām, tostarp par aizliegumu ieņemt uzņēmuma vadītāja amatu, bankrotu, maksātnespēju un līdzīgām procedūrām, izmantojot oficiālu apliecinājumu vai, ja šāda apliecinājuma nav, jebkādu ticamu informācijas avotu par notiesājošu spriedumu, izmeklēšanas un tiesvedības neesamību; |
| --- | --- | --- |

f)

sodāmība, tostarp visi šādi dati:

i)

ieraksti sodāmības reģistrā un attiecīga informācija par kriminālizmeklēšanu un kriminālprocesu, attiecīgām civillietām un administratīvām lietām, un disciplinārlietām, tostarp par aizliegumu ieņemt uzņēmuma vadītāja amatu, bankrotu, maksātnespēju un līdzīgām procedūrām, izmantojot oficiālu apliecinājumu vai, ja šāda apliecinājuma nav, jebkādu ticamu informācijas avotu par notiesājošu spriedumu, izmeklēšanas un tiesvedības neesamību;

| ii) | izziņa par notiekoša kriminālprocesa esību vai neesību un par to, vai persona vai tās vadīts uzņēmums/organizācija ir bijuši iesaistīti maksātnespējas procesā vai tai pielīdzināmā procesā debitora statusā; |
| --- | --- |

ii)

izziņa par notiekoša kriminālprocesa esību vai neesību un par to, vai persona vai tās vadīts uzņēmums/organizācija ir bijuši iesaistīti maksātnespējas procesā vai tai pielīdzināmā procesā debitora statusā;

| iii) | informācija par uzraudzības iestādes īstenotām izmeklēšanām, izpildes procedūrām vai sankcijām, kurās persona ir bijusi tieši vai netieši iesaistīta; |
| --- | --- |

iii)

informācija par uzraudzības iestādes īstenotām izmeklēšanām, izpildes procedūrām vai sankcijām, kurās persona ir bijusi tieši vai netieši iesaistīta;

| iv) | informācija par uzņēmējdarbībai vai profesionālajai darbībai nepieciešamas reģistrācijas, atļaujas, dalības vai licences atteikumu vai šādas reģistrācijas, atļaujas, dalības vai licences atsaukšanu, atcelšanu vai izbeigšanu, vai lēmumu par izslēgšanu, ko pieņēmusi regulatīvā vai valsts iestāde, arodapvienība vai profesionālā asociācija:






  — | informācija par darba attiecību, uzticības pilnvarojuma vai fiduciāru attiecību izbeigšanu vai līdzīgu situāciju, vai aicinājumu personai atkāpties no šāda amata, izņemot kolektīvās atlaišanas gadījumus; |
| --- | --- | --- |

iv)

informācija par uzņēmējdarbībai vai profesionālajai darbībai nepieciešamas reģistrācijas, atļaujas, dalības vai licences atteikumu vai šādas reģistrācijas, atļaujas, dalības vai licences atsaukšanu, atcelšanu vai izbeigšanu, vai lēmumu par izslēgšanu, ko pieņēmusi regulatīvā vai valsts iestāde, arodapvienība vai profesionālā asociācija:

—

informācija par darba attiecību, uzticības pilnvarojuma vai fiduciāru attiecību izbeigšanu vai līdzīgu situāciju, vai aicinājumu personai atkāpties no šāda amata, izņemot kolektīvās atlaišanas gadījumus;

| — | informācija par to, vai cita kompetentā iestāde ir veikusi reputācijas novērtējumu personai kā līdzdalības ieguvējai vai personai, kura vada kredītiestādes darbību, tostarp kompetentās iestādes identitāte, novērtējuma datums un informācija par minētā novērtējuma iznākumu, un personas piekrišana, ja tā vajadzīga, šādas informācijas ieguvei nolūkā sniegto informāciju apstrādāt un izmantot piemērotības novērtēšanai; |
| --- | --- |

—

informācija par to, vai cita kompetentā iestāde ir veikusi reputācijas novērtējumu personai kā līdzdalības ieguvējai vai personai, kura vada kredītiestādes darbību, tostarp kompetentās iestādes identitāte, novērtējuma datums un informācija par minētā novērtējuma iznākumu, un personas piekrišana, ja tā vajadzīga, šādas informācijas ieguvei nolūkā sniegto informāciju apstrādāt un izmantot piemērotības novērtēšanai;

| — | informācija par to, vai iestāde no cita sektora, kas nav finanšu sektors, ir novērtējusi attiecīgo personu, tostarp šīs iestādes identitāte un informācija par minētā novērtējuma iznākumu; |
| --- | --- |

—

informācija par to, vai iestāde no cita sektora, kas nav finanšu sektors, ir novērtējusi attiecīgo personu, tostarp šīs iestādes identitāte un informācija par minētā novērtējuma iznākumu;

| g) | apraksts par visām finansiālajām un nefinansiālajām interesēm, kas varētu radīt potenciālus interešu konfliktus, tostarp, bet ne tikai:






  i) | visas finanšu intereses, tostarp aizdevumi, līdzdalības, garantijas vai nodrošinājuma tiesības, neatkarīgi no tā, vai tās ir piešķirtas vai saņemtas, un nefinanšu intereses vai attiecības, tostarp ciešas attiecības, piemēram, laulātais, reģistrētais partneris, kopdzīves partneris, bērns, vecāks vai citas attiecības ar personu, ar kuru personai ir kopīga dzīvesvieta, starp personu vai tās tuviem radiniekiem vai jebkuru uzņēmumu, ar kuru persona ir cieši saistīta, un pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai meitasuzņēmumiem, tostarp visiem vadības struktūras locekļiem, iekšējās kontroles iestādes vadītāju vai galveno finanšu darbinieku, vai jebkuru personu, kam pieteikuma iesniedzējā iestādē ir būtiska līdzdalība; |
| --- | --- | --- |

g)

apraksts par visām finansiālajām un nefinansiālajām interesēm, kas varētu radīt potenciālus interešu konfliktus, tostarp, bet ne tikai:

i)

visas finanšu intereses, tostarp aizdevumi, līdzdalības, garantijas vai nodrošinājuma tiesības, neatkarīgi no tā, vai tās ir piešķirtas vai saņemtas, un nefinanšu intereses vai attiecības, tostarp ciešas attiecības, piemēram, laulātais, reģistrētais partneris, kopdzīves partneris, bērns, vecāks vai citas attiecības ar personu, ar kuru personai ir kopīga dzīvesvieta, starp personu vai tās tuviem radiniekiem vai jebkuru uzņēmumu, ar kuru persona ir cieši saistīta, un pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai meitasuzņēmumiem, tostarp visiem vadības struktūras locekļiem, iekšējās kontroles iestādes vadītāju vai galveno finanšu darbinieku, vai jebkuru personu, kam pieteikuma iesniedzējā iestādē ir būtiska līdzdalība;

| ii) | tas, vai persona veic uzņēmējdarbību vai tai patlaban ir vai pēdējo divu gadu laikā ir bijušas komercattiecības ar kādu no šā punkta f) apakšpunktā uzskaitītajām personām, un vai tā ir iesaistīta tiesvedībā ar jebkuru no šīm personām; |
| --- | --- |

ii)

tas, vai persona veic uzņēmējdarbību vai tai patlaban ir vai pēdējo divu gadu laikā ir bijušas komercattiecības ar kādu no šā punkta f) apakšpunktā uzskaitītajām personām, un vai tā ir iesaistīta tiesvedībā ar jebkuru no šīm personām;

| iii) | tas, vai personai un tās tuviem radiniekiem ir vai nav konkurējošas intereses ar pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai meitasuzņēmumiem; |
| --- | --- |

iii)

tas, vai personai un tās tuviem radiniekiem ir vai nav konkurējošas intereses ar pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai meitasuzņēmumiem;

| iv) | tas, vai persona tiek ieteikta amatam tāda būtiska akcionāra vai dalībnieka vārdā, kuram ir būtiska līdzdalība, un, ja tā ir, šāda akcionāra vai dalībnieka identitāte; |
| --- | --- |

iv)

tas, vai persona tiek ieteikta amatam tāda būtiska akcionāra vai dalībnieka vārdā, kuram ir būtiska līdzdalība, un, ja tā ir, šāda akcionāra vai dalībnieka identitāte;

| v) | jebkādas finansiālas saistības pret pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai tās meitasuzņēmumiem; |
| --- | --- |

v)

jebkādas finansiālas saistības pret pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai tās meitasuzņēmumiem;

| vi) | jebkādi valsts vai vietēja līmeņa politiskās ietekmes amati pēdējo divu gadu laikā; |
| --- | --- |

vi)

jebkādi valsts vai vietēja līmeņa politiskās ietekmes amati pēdējo divu gadu laikā;

| vii) | ja tiek konstatēts būtisks interešu konflikts, paziņojums par to, kā šis konflikts ir apmierinoši mazināts vai novērsts, tostarp atsauce uz iestādes interešu konfliktu politikas attiecīgo daļu vai konkrētiem konfliktu pārvaldības vai mazināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

vii)

ja tiek konstatēts būtisks interešu konflikts, paziņojums par to, kā šis konflikts ir apmierinoši mazināts vai novērsts, tostarp atsauce uz iestādes interešu konfliktu politikas attiecīgo daļu vai konkrētiem konfliktu pārvaldības vai mazināšanas pasākumiem;

| h) | sīkāka informācija, kas apliecina, ka personai ir pietiekami daudz laika, lai uzņemtos pilnvaras, tostarp:






  i) | paredzamais minimālais laiks gadā un mēnesī, ko persona veltīs savu pienākumu izpildei pieteikuma iesniedzējā kredītiestādē; |
| --- | --- | --- |

h)

sīkāka informācija, kas apliecina, ka personai ir pietiekami daudz laika, lai uzņemtos pilnvaras, tostarp:

i)

paredzamais minimālais laiks gadā un mēnesī, ko persona veltīs savu pienākumu izpildei pieteikuma iesniedzējā kredītiestādē;

| ii) | saraksts ar galvenokārt komerciālajām pilnvarām, kas personai ir, un tas, vai ir piemērojams Direktīvas 2013/36/ES 91. panta 4. punkts; |
| --- | --- |

ii)

saraksts ar galvenokārt komerciālajām pilnvarām, kas personai ir, un tas, vai ir piemērojams Direktīvas 2013/36/ES 91. panta 4. punkts;

| iii) | ja piemēro privileģētās uzskaites noteikumus, paskaidrojums par jebkādu sinerģiju, kas pastāv starp uzņēmumiem; |
| --- | --- |

iii)

ja piemēro privileģētās uzskaites noteikumus, paskaidrojums par jebkādu sinerģiju, kas pastāv starp uzņēmumiem;

| iv) | pilnvarojumu saraksts, kuru mērķis ir galvenokārt nekomerciālas darbības vai kuri ir izveidoti vienīgi attiecīgās personas ekonomisko interešu pārvaldības nolūkā; |
| --- | --- |

iv)

pilnvarojumu saraksts, kuru mērķis ir galvenokārt nekomerciālas darbības vai kuri ir izveidoti vienīgi attiecīgās personas ekonomisko interešu pārvaldības nolūkā;

| v) | to uzņēmumu vai organizāciju lielums, kurās tiek turēti iv) punktā minētie pilnvarojumi, tostarp kopējie aktīvi, neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ir iekļauts biržas sarakstā, un šo uzņēmumu vai organizāciju darbinieku skaits; |
| --- | --- |

v)

to uzņēmumu vai organizāciju lielums, kurās tiek turēti iv) punktā minētie pilnvarojumi, tostarp kopējie aktīvi, neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ir iekļauts biržas sarakstā, un šo uzņēmumu vai organizāciju darbinieku skaits;

| vi) | saraksts ar jebkādiem papildu pienākumiem, kas saistīti ar šā g) apakšpunkta v) punktā minētajiem pilnvarojumiem, tostarp komitejas vadīšanu; |
| --- | --- |

vi)

saraksts ar jebkādiem papildu pienākumiem, kas saistīti ar šā g) apakšpunkta v) punktā minētajiem pilnvarojumiem, tostarp komitejas vadīšanu;

| vii) | katram pilnvarojumam paredzētais laiks (dienās gadā); |
| --- | --- |

vii)

katram pilnvarojumam paredzētais laiks (dienās gadā);

| viii) | katram pilnvarojumam veltīto sanāksmju skaits gadā. |
| --- | --- |

viii)

katram pilnvarojumam veltīto sanāksmju skaits gadā.

2.

Apraksts par jebkuru vadības struktūras komiteju, kas ir plānota kredītiestādes atļaujas pieteikuma iesniegšanas brīdī, tostarp tās locekļi un pilnvaras.

3.

| a) | attiecīgie valdes protokoli; |
| --- | --- |

a)

attiecīgie valdes protokoli;

| b) | piemērotības novērtējums vai dokuments; |
| --- | --- |

b)

piemērotības novērtējums vai dokuments;

| c) | paziņojums par to, vai persona ir atzīta par tādu, kam ir nepieciešamā pieredze, un, ja nav, sīkāka informācija par noteikto mācību plānu, tostarp saturs, nodrošinātājs un datums, līdz kuram mācību plāns tiks izpildīts. |
| --- | --- |

c)

paziņojums par to, vai persona ir atzīta par tādu, kam ir nepieciešamā pieredze, un, ja nav, sīkāka informācija par noteikto mācību plānu, tostarp saturs, nodrošinātājs un datums, līdz kuram mācību plāns tiks izpildīts.

4.

Paziņojums par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vispārējo novērtējumu par vadības struktūras kolektīvo piemērotību, tostarp attiecīgais valdes protokols vai piemērotības novērtējuma ziņojums vai dokumenti.

5.

Apraksts par to, kā, izraugoties vadības struktūras locekļus, tika ņemta vērā dažādo īpašību un kompetenču dažādība.

---

II PIELIKUMS

Informācija, kas ļauj kompetentajām iestādēm novērtēt akcionārus vai dalībniekus, kuriem ir būtiska līdzdalība

1.

| a) | diagramma, kurā izklāstīta pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akcionāru struktūra, tostarp tās kapitāla un balsstiesību sadalījums; |
| --- | --- |

a)

diagramma, kurā izklāstīta pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akcionāru struktūra, tostarp tās kapitāla un balsstiesību sadalījums;

| b) | visu to personu un vienību vārdi (nosaukumi), kurām ir vai būs būtiska līdzdalība, attiecībā uz katru šādu personu vai vienību norādot:






  i) | parakstīto vai parakstāmo akciju vai citu turējuma daļu skaitu un veidu; |
| --- | --- | --- |

b)

visu to personu un vienību vārdi (nosaukumi), kurām ir vai būs būtiska līdzdalība, attiecībā uz katru šādu personu vai vienību norādot:

i)

parakstīto vai parakstāmo akciju vai citu turējuma daļu skaitu un veidu;

| ii) | šādu akciju vai citu turējumu nominālvērtību; |
| --- | --- |

ii)

šādu akciju vai citu turējumu nominālvērtību;

| iii) | jebkuru samaksāto vai maksājamo prēmiju; |
| --- | --- |

iii)

jebkuru samaksāto vai maksājamo prēmiju;

| iv) | jebkādas nodrošinājuma tiesības vai apgrūtinājumus, kas radīti attiecībā uz šādām akcijām vai citiem turējumiem, tostarp nodrošināto pušu identitāti; |
| --- | --- |

iv)

jebkādas nodrošinājuma tiesības vai apgrūtinājumus, kas radīti attiecībā uz šādām akcijām vai citiem turējumiem, tostarp nodrošināto pušu identitāti;

| v) | attiecīgā gadījumā jebkādas šādu personu vai vienību saistības, kuru mērķis ir nodrošināt, ka pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ievēro piemērojamās prudenciālās prasības; |
| --- | --- |

v)

attiecīgā gadījumā jebkādas šādu personu vai vienību saistības, kuru mērķis ir nodrošināt, ka pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ievēro piemērojamās prudenciālās prasības;

| c) | sīkāka informācija par b) apakšpunktā minēto personu vai citu vienību finanšu vai uzņēmējdarbības iemesliem, kādēļ tām pieder minētā līdzdalība, un sīkāka informācija par to stratēģiju attiecībā uz līdzdalību, tostarp laikposms, kurā minētās personas vai vienības plāno turēt līdzdalību, un jebkurš nodoms tuvākajā nākotnē palielināt, samazināt vai saglabāt līdzdalības līmeni; |
| --- | --- |

c)

sīkāka informācija par b) apakšpunktā minēto personu vai citu vienību finanšu vai uzņēmējdarbības iemesliem, kādēļ tām pieder minētā līdzdalība, un sīkāka informācija par to stratēģiju attiecībā uz līdzdalību, tostarp laikposms, kurā minētās personas vai vienības plāno turēt līdzdalību, un jebkurš nodoms tuvākajā nākotnē palielināt, samazināt vai saglabāt līdzdalības līmeni;

| d) | sīkāka informācija par personu vai citu vienību nodomiem attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi un par ietekmi, ko šīs personas vai vienības plāno īstenot attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tostarp attiecībā uz dividenžu politiku, sīkāka informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes stratēģisko attīstību un resursu sadali, kā arī sīkāka informācija par to, vai šīs personas vai vienības plāno darboties kā aktīvi mazākuma akcionāri, tostarp šāda nodoma pamatojums; |
| --- | --- |

d)

sīkāka informācija par personu vai citu vienību nodomiem attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi un par ietekmi, ko šīs personas vai vienības plāno īstenot attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi, tostarp attiecībā uz dividenžu politiku, sīkāka informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes stratēģisko attīstību un resursu sadali, kā arī sīkāka informācija par to, vai šīs personas vai vienības plāno darboties kā aktīvi mazākuma akcionāri, tostarp šāda nodoma pamatojums;

| e) | informācija par b) apakšpunktā minēto personu vai vienību vēlmi atbalstīt pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi ar papildu pašu kapitālu, ja tas nepieciešams tās darbību attīstīšanai vai finansiālu grūtību gadījumā; |
| --- | --- |

e)

informācija par b) apakšpunktā minēto personu vai vienību vēlmi atbalstīt pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi ar papildu pašu kapitālu, ja tas nepieciešams tās darbību attīstīšanai vai finansiālu grūtību gadījumā;

| f) | visu paredzēto akcionāru vai dalībnieku līgumu, kas attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi noslēgti ar citiem akcionāriem vai dalībniekiem, saturs; |
| --- | --- |

f)

visu paredzēto akcionāru vai dalībnieku līgumu, kas attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi noslēgti ar citiem akcionāriem vai dalībniekiem, saturs;

| g) | analīze par to, vai būtiskajai līdzdalībai, tostarp b) apakšpunktā minēto personu vai vienību ciešo saikņu ar pieteikuma iesniedzējas kredītiestādi rezultātā, būs kāda ietekme uz pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes spēju laikus un precīzi informēt kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

g)

analīze par to, vai būtiskajai līdzdalībai, tostarp b) apakšpunktā minēto personu vai vienību ciešo saikņu ar pieteikuma iesniedzējas kredītiestādi rezultātā, būs kāda ietekme uz pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes spēju laikus un precīzi informēt kompetentās iestādes;

| h) | katra tā vadības struktūras vai augstākās vadības locekļa identitāte, kurš vadīs pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes uzņēmējdarbību un ko iecels vai izvirzīs iecelšanai šādi akcionāri vai dalībnieki, un, ja tā vēl nav sniegta, I pielikuma 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā paredzētā informācija; |
| --- | --- |

h)

katra tā vadības struktūras vai augstākās vadības locekļa identitāte, kurš vadīs pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes uzņēmējdarbību un ko iecels vai izvirzīs iecelšanai šādi akcionāri vai dalībnieki, un, ja tā vēl nav sniegta, I pielikuma 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā paredzētā informācija;

| i) | skaidrojums par finansējuma avotiem attiecībā uz jebkādu ierosinātu akciju vai citu turējumu iegūšanu pieteikuma iesniedzējā kredītiestādē, tostarp attiecīgā gadījumā:






  i) | kopsavilkums par privāto finanšu resursu izmantošanu, tostarp to pieejamību un avotu; |
| --- | --- | --- |

i)

skaidrojums par finansējuma avotiem attiecībā uz jebkādu ierosinātu akciju vai citu turējumu iegūšanu pieteikuma iesniedzējā kredītiestādē, tostarp attiecīgā gadījumā:

i)

kopsavilkums par privāto finanšu resursu izmantošanu, tostarp to pieejamību un avotu;

| ii) | sīkāka informācija par plānotās līdzdalības iegūšanas apmaksas veidiem un līdzekļu pārvedumam izmantoto tīklu; |
| --- | --- |

ii)

sīkāka informācija par plānotās līdzdalības iegūšanas apmaksas veidiem un līdzekļu pārvedumam izmantoto tīklu;

| iii) | sīkāka informācija par piekļuvi kapitāla avotiem un finanšu tirgiem, tostarp sīkāka informācija par finanšu instrumentiem, kurus paredzēts emitēt; |
| --- | --- |

iii)

sīkāka informācija par piekļuvi kapitāla avotiem un finanšu tirgiem, tostarp sīkāka informācija par finanšu instrumentiem, kurus paredzēts emitēt;

| iv) | informācija par aizņemto līdzekļu izmantošanu, tostarp aizdevēju vārdi un uzvārdi vai nosaukumi un sīkāka informācija par piešķirtajām kredītiespējām, tostarp termiņiem, nosacījumiem, nodrošinājuma tiesībām un garantijām, kā arī informācija par ienākumu avotu, kas tiks izmantots, lai atmaksātu šādus aizņēmumus, |
| --- | --- |

iv)

informācija par aizņemto līdzekļu izmantošanu, tostarp aizdevēju vārdi un uzvārdi vai nosaukumi un sīkāka informācija par piešķirtajām kredītiespējām, tostarp termiņiem, nosacījumiem, nodrošinājuma tiesībām un garantijām, kā arī informācija par ienākumu avotu, kas tiks izmantots, lai atmaksātu šādus aizņēmumus,

| v) | informācija par jebkādiem finansiāliem pasākumiem ar citām personām, kuri ir vai būs pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akcionāri vai dalībnieki; |
| --- | --- |

v)

informācija par jebkādiem finansiāliem pasākumiem ar citām personām, kuri ir vai būs pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akcionāri vai dalībnieki;

| vi) | informācija par visiem aktīviem, kurus paredzēts pārdot, lai palīdzētu finansēt ierosināto līdzdalību, piemēram, pārdošanas nosacījumi, cena, vērtējums un informācija par šo aktīvu īpašībām, tostarp informācija par to iegādes laiku un veidu. |
| --- | --- |

vi)

informācija par visiem aktīviem, kurus paredzēts pārdot, lai palīdzētu finansēt ierosināto līdzdalību, piemēram, pārdošanas nosacījumi, cena, vērtējums un informācija par šo aktīvu īpašībām, tostarp informācija par to iegādes laiku un veidu.

Punkta i) apakšpunkta iv) punkta vajadzībām, ja aizdevējs nav kredītiestāde vai finanšu iestāde, kam atļauts piešķirt kredītu, pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes informē kompetentās iestādes par aizņemto līdzekļu izcelsmi.

2.

| a) | persondati, tostarp visi šādi dati:






  i) | personas vārds un uzvārds un personas vārds un uzvārds dzimšanas brīdī, ja tas atšķiras; |
| --- | --- | --- |

a)

persondati, tostarp visi šādi dati:

i)

personas vārds un uzvārds un personas vārds un uzvārds dzimšanas brīdī, ja tas atšķiras;

| ii) | dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- |

ii)

dzimšanas datums un vieta;

| iii) | personas pilsonība; |
| --- | --- |

iii)

personas pilsonība;

| iv) | personas valsts identifikācijas numurs, ja pieejams; |
| --- | --- |

iv)

personas valsts identifikācijas numurs, ja pieejams;

| v) | personas adrese, kontaktinformācija |
| --- | --- |

v)

personas adrese, kontaktinformācija

| vi) | oficiāla personu apliecinoša dokumenta kopija; |
| --- | --- |

vi)

oficiāla personu apliecinoša dokumenta kopija;

| b) | detalizēts curriculum vitae, kurā norādīta atbilstošā izglītība un mācības, un visa profesionālā pieredze ar līdzdalības iegūšanu un pārvaldīšanu uzņēmumos, un visas profesionālās darbības vai citas funkcijas, kas pašlaik tiek veiktas; |
| --- | --- |

b)

detalizēts curriculum vitae, kurā norādīta atbilstošā izglītība un mācības, un visa profesionālā pieredze ar līdzdalības iegūšanu un pārvaldīšanu uzņēmumos, un visas profesionālās darbības vai citas funkcijas, kas pašlaik tiek veiktas;

| c) | paziņojums, kas satur turpmāk minēto informāciju par fizisko personu un ikvienu uzņēmumu, ko minētā persona ir vadījusi vai kontrolējusi pēdējo 10 gadu laikā un par ko pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei ir zināms pēc pienācīgas un rūpīgas izpētes:






  i) | ievērojot valsts tiesību aktu prasības par dzēstu sodāmību – informācija par jebkādu kriminālsodāmību vai spriedumu, ar ko persona vai uzņēmums ir atzīti par vainīgu un kas nav atcelts; |
| --- | --- | --- |

c)

paziņojums, kas satur turpmāk minēto informāciju par fizisko personu un ikvienu uzņēmumu, ko minētā persona ir vadījusi vai kontrolējusi pēdējo 10 gadu laikā un par ko pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei ir zināms pēc pienācīgas un rūpīgas izpētes:

i)

ievērojot valsts tiesību aktu prasības par dzēstu sodāmību – informācija par jebkādu kriminālsodāmību vai spriedumu, ar ko persona vai uzņēmums ir atzīti par vainīgu un kas nav atcelts;

| ii) | informācija par visiem civiltiesiskiem vai administratīviem lēmumiem attiecībā uz personu vai uzņēmumu, kas ir būtiski novērtējumā par to, vai ir lietderīgi pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei izsniegt atļauju, un par visiem administratīvajiem sodiem vai pasākumiem, kas piemēroti normatīvo aktu pārkāpumu dēļ, tostarp par aizliegumu ieņemt uzņēmuma vadītāja amatu, ikvienā lietā, kura nav atcelta un par kuru nav un nevar tikt iesniegta apelācijas sūdzība, izņemot administratīvos sodus, kas uzlikti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 65., 66. vai 67. pantu, un kriminālsodus, par kuriem iesniedz arī informāciju attiecībā uz joprojām pārsūdzamiem nolēmumiem; |
| --- | --- |

ii)

informācija par visiem civiltiesiskiem vai administratīviem lēmumiem attiecībā uz personu vai uzņēmumu, kas ir būtiski novērtējumā par to, vai ir lietderīgi pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei izsniegt atļauju, un par visiem administratīvajiem sodiem vai pasākumiem, kas piemēroti normatīvo aktu pārkāpumu dēļ, tostarp par aizliegumu ieņemt uzņēmuma vadītāja amatu, ikvienā lietā, kura nav atcelta un par kuru nav un nevar tikt iesniegta apelācijas sūdzība, izņemot administratīvos sodus, kas uzlikti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 65., 66. vai 67. pantu, un kriminālsodus, par kuriem iesniedz arī informāciju attiecībā uz joprojām pārsūdzamiem nolēmumiem;

| iii) | visas bankrota, maksātnespējas vai tamlīdzīgas procedūras; |
| --- | --- |

iii)

visas bankrota, maksātnespējas vai tamlīdzīgas procedūras;

| iv) | jebkāda notiekoša kriminālizmeklēšana; |
| --- | --- |

iv)

jebkāda notiekoša kriminālizmeklēšana;

| v) | jebkāda civilizmeklēšana vai administratīva izmeklēšana, izpildes procedūras, sankcijas vai citi izpildes lēmumi pret personu vai uzņēmumu, kas attiecas uz jautājumiem, kurus pamatoti var uzskatīt par būtiskiem kredītiestādes atļaujas saņemšanai vai lai nodrošinātu šīs pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pareizu un piesardzīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

v)

jebkāda civilizmeklēšana vai administratīva izmeklēšana, izpildes procedūras, sankcijas vai citi izpildes lēmumi pret personu vai uzņēmumu, kas attiecas uz jautājumiem, kurus pamatoti var uzskatīt par būtiskiem kredītiestādes atļaujas saņemšanai vai lai nodrošinātu šīs pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pareizu un piesardzīgu pārvaldību;

| vi) | ja šādus dokumentus var iegūt, oficiāls sertifikāts vai cits līdzvērtīgs dokuments, kas apliecina, ka attiecībā uz šo personu vai uzņēmumu ir noticis kāds no šā c) apakšpunkta i)–v) punktā minētajiem notikumiem; |
| --- | --- |

vi)

ja šādus dokumentus var iegūt, oficiāls sertifikāts vai cits līdzvērtīgs dokuments, kas apliecina, ka attiecībā uz šo personu vai uzņēmumu ir noticis kāds no šā c) apakšpunkta i)–v) punktā minētajiem notikumiem;

| vii) | informācija par uzņēmējdarbībai vai profesionālajai darbībai nepieciešamas reģistrācijas, atļaujas, dalības vai licences atteikumu; |
| --- | --- |

vii)

informācija par uzņēmējdarbībai vai profesionālajai darbībai nepieciešamas reģistrācijas, atļaujas, dalības vai licences atteikumu;

| viii) | uzņēmējdarbībai vai profesionālajai darbībai nepieciešamas reģistrācijas, atļaujas, dalības vai licences atteikums, atsaukšana vai izbeigšana; |
| --- | --- |

viii)

uzņēmējdarbībai vai profesionālajai darbībai nepieciešamas reģistrācijas, atļaujas, dalības vai licences atteikums, atsaukšana vai izbeigšana;

| ix) | lēmums par izslēgšanu, ko pieņēmusi regulatīvā vai valsts iestāde vai profesionālā organizācija vai asociācija; |
| --- | --- |

ix)

lēmums par izslēgšanu, ko pieņēmusi regulatīvā vai valsts iestāde vai profesionālā organizācija vai asociācija;

| x) | jebkāds atbildīgs amats vienībā, uz kuru attiecas notiesājošs spriedums vai civiltiesisks vai administratīvs sods, vai cits jebkādas iestādes noteikts pasākums, kas ir būtisks piemērotības novērtēšanai vai atļaujas piešķiršanas procesā, vai kāda notiekoša izmeklēšana par neatbilstošu rīcību, tostarp attiecībā uz krāpšanu, negodīgumu, korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu vai citu finanšu noziegumu, vai atbilstošas politikas un procedūru neīstenošanu nolūkā novērst šādus notikumus, ja šis amats ieņemts laikā, kad notikusi iespējamā pretlikumīgā rīcība, un sīkāka informācija par šiem notikumiem un personas iesaisti tajos, ja tāda ir bijusi; |
| --- | --- |

x)

jebkāds atbildīgs amats vienībā, uz kuru attiecas notiesājošs spriedums vai civiltiesisks vai administratīvs sods, vai cits jebkādas iestādes noteikts pasākums, kas ir būtisks piemērotības novērtēšanai vai atļaujas piešķiršanas procesā, vai kāda notiekoša izmeklēšana par neatbilstošu rīcību, tostarp attiecībā uz krāpšanu, negodīgumu, korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu vai citu finanšu noziegumu, vai atbilstošas politikas un procedūru neīstenošanu nolūkā novērst šādus notikumus, ja šis amats ieņemts laikā, kad notikusi iespējamā pretlikumīgā rīcība, un sīkāka informācija par šiem notikumiem un personas iesaisti tajos, ja tāda ir bijusi;

| xi) | jebkāda atlaišana no darba vai atbildīga amata, jebkāda izslēgšana no fiduciārām attiecībām (izņemot, ja konkrētās attiecības izbeigušās atbilstoši to termiņam) un jebkāda līdzīga situācija; |
| --- | --- |

xi)

jebkāda atlaišana no darba vai atbildīga amata, jebkāda izslēgšana no fiduciārām attiecībām (izņemot, ja konkrētās attiecības izbeigušās atbilstoši to termiņam) un jebkāda līdzīga situācija;

| d) | ja cita uzraudzības iestāde jau ir novērtējusi attiecīgās personas reputāciju, šīs iestādes identitāte un minētā novērtējuma rezultāti; |
| --- | --- |

d)

ja cita uzraudzības iestāde jau ir novērtējusi attiecīgās personas reputāciju, šīs iestādes identitāte un minētā novērtējuma rezultāti;

| e) | attiecīgās personas pašreizējais finansiālais stāvoklis, tostarp sīkāka informācija par ienākumu avotiem, aktīviem un pasīviem, nodrošinājuma tiesībām un garantijām, kas piešķirtas vai saņemtas; |
| --- | --- |

e)

attiecīgās personas pašreizējais finansiālais stāvoklis, tostarp sīkāka informācija par ienākumu avotiem, aktīviem un pasīviem, nodrošinājuma tiesībām un garantijām, kas piešķirtas vai saņemtas;

| f) | apraksts par personas un ikviena uzņēmuma, ko minētā persona vada vai kontrolē, uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

f)

apraksts par personas un ikviena uzņēmuma, ko minētā persona vada vai kontrolē, uzņēmējdarbību;

| g) | finanšu informācija, tostarp kredītreitingi un publiski pieejami ziņojumi par visiem šīs personas vadītiem vai kontrolētiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

g)

finanšu informācija, tostarp kredītreitingi un publiski pieejami ziņojumi par visiem šīs personas vadītiem vai kontrolētiem uzņēmumiem;

| h) | apraksts par personas finanšu interesēm, tostarp kredītoperācijām, garantijām un nodrošinājuma tiesībām, neatkarīgi no tā, vai tās ir piešķirtas vai saņemtas, un par jebkādām personas nefinanšu interesēm, tostarp ģimenes vai tuvām attiecībām ar kādu no šādām fiziskām vai juridiskām personām:






  i) | visi pārējie pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akcionāri vai dalībnieki; |
| --- | --- | --- |

h)

apraksts par personas finanšu interesēm, tostarp kredītoperācijām, garantijām un nodrošinājuma tiesībām, neatkarīgi no tā, vai tās ir piešķirtas vai saņemtas, un par jebkādām personas nefinanšu interesēm, tostarp ģimenes vai tuvām attiecībām ar kādu no šādām fiziskām vai juridiskām personām:

i)

visi pārējie pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akcionāri vai dalībnieki;

| ii) | ikviena persona, kura ir tiesīga izmantot pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes balsstiesības kādā no šādiem gadījumiem vai gadījumu kombinācijām:






  — | balsstiesības, kas pieder trešajai personai, ar kuru šī persona ir noslēgusi vienošanos, kas uzliek tām pienākumus pieņemt, saskaņoti izmantojot tām piederošās balsstiesības, ilgstošu kopēju politiku attiecībā uz konkrētā emitenta pārvaldību; |
| --- | --- | --- |

ii)

ikviena persona, kura ir tiesīga izmantot pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes balsstiesības kādā no šādiem gadījumiem vai gadījumu kombinācijām:

—

balsstiesības, kas pieder trešajai personai, ar kuru šī persona ir noslēgusi vienošanos, kas uzliek tām pienākumus pieņemt, saskaņoti izmantojot tām piederošās balsstiesības, ilgstošu kopēju politiku attiecībā uz konkrētā emitenta pārvaldību;

| — | balsstiesības, kas pieder trešajai personai, ar kuru minētā persona ir noslēgusi vienošanos, un kas paredz attiecīgo balsstiesību pagaidu nodošanu par maksu; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kas pieder trešajai personai, ar kuru minētā persona ir noslēgusi vienošanos, un kas paredz attiecīgo balsstiesību pagaidu nodošanu par maksu;

| — | balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, ko šāda persona ir saņēmusi kā nodrošinājumu, ja tā kontrolē balsstiesības un paziņo par saviem nodomiem tās izmantot; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, ko šāda persona ir saņēmusi kā nodrošinājumu, ja tā kontrolē balsstiesības un paziņo par saviem nodomiem tās izmantot;

| — | balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, attiecībā uz kurām personai ir izmantošanas tiesības mūža garumā; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, attiecībā uz kurām personai ir izmantošanas tiesības mūža garumā;

| — | balsstiesības, ko šā ii) punkta pirmo četru ievilkumu nozīmē tur vai var izmantot minētās personas kontrolēts uzņēmums; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, ko šā ii) punkta pirmo četru ievilkumu nozīmē tur vai var izmantot minētās personas kontrolēts uzņēmums;

| — | balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, kas nodotas glabāšanā šai personai, ja tā var izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus no akcionāriem; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, kas nodotas glabāšanā šai personai, ja tā var izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus no akcionāriem;

| — | balsstiesības, kas pieder trešajai personai tās vārdā minētās personas labā; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kas pieder trešajai personai tās vārdā minētās personas labā;

| — | balsstiesības, kuras šī persona var realizēt kā pilnvarnieks, kad minētā persona vai vienība ir tiesīga izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus no akcionāriem; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kuras šī persona var realizēt kā pilnvarnieks, kad minētā persona vai vienība ir tiesīga izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus no akcionāriem;

| iii) | jebkura persona, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras vai augstākās vadības loceklis; |
| --- | --- |

iii)

jebkura persona, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras vai augstākās vadības loceklis;

| iv) | pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde vai jebkurš cits tās grupas dalībnieks; |
| --- | --- |

iv)

pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde vai jebkurš cits tās grupas dalībnieks;

| i) | ciktāl jebkāds interešu konflikts izriet no h) apakšpunktā minētajām attiecībām, ierosinātās metodes šāda konflikta pārvaldībai; |
| --- | --- |

i)

ciktāl jebkāds interešu konflikts izriet no h) apakšpunktā minētajām attiecībām, ierosinātās metodes šāda konflikta pārvaldībai;

| j) | apraksts par jebkādām saiknēm ar politiski redzamām personām, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (1) 3. panta 9. punktā; |
| --- | --- |

j)

apraksts par jebkādām saiknēm ar politiski redzamām personām, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (1) 3. panta 9. punktā;

| k) | informācija par jebkādām citām attiecīgās personas interesēm vai darbībām, kas var būt pretrunā pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes interesēm vai darbībām, kā arī iespējamie risinājumi minēto interešu konfliktu novēršanai. |
| --- | --- |

k)

informācija par jebkādām citām attiecīgās personas interesēm vai darbībām, kas var būt pretrunā pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes interesēm vai darbībām, kā arī iespējamie risinājumi minēto interešu konfliktu novēršanai.

3.

| a) | juridiskās personas nosaukums; |
| --- | --- |

a)

juridiskās personas nosaukums;

| b) | ja juridiskā persona ir reģistrēta centrālajā reģistrā, komercreģistrā, uzņēmumu reģistrā vai līdzīgā publiskā reģistrā, attiecīgā reģistra nosaukums, kurā attiecīgā juridiskā persona ir reģistrēta, reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgs identifikācijas līdzeklis minētajā reģistrā, un reģistrācijas apliecības kopija; |
| --- | --- |

b)

ja juridiskā persona ir reģistrēta centrālajā reģistrā, komercreģistrā, uzņēmumu reģistrā vai līdzīgā publiskā reģistrā, attiecīgā reģistra nosaukums, kurā attiecīgā juridiskā persona ir reģistrēta, reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgs identifikācijas līdzeklis minētajā reģistrā, un reģistrācijas apliecības kopija;

| c) | juridiskās personas juridiskās adreses un, ja tā atšķiras, tās galvenā biroja adrese un galvenā uzņēmējdarbības vieta; |
| --- | --- |

c)

juridiskās personas juridiskās adreses un, ja tā atšķiras, tās galvenā biroja adrese un galvenā uzņēmējdarbības vieta;

| d) | kontaktinformācija; |
| --- | --- |

d)

kontaktinformācija;

| e) | korporatīvie dokumenti vai vienošanās, kas reglamentē juridisko personu, un juridiskās personas juridiskās formas galveno juridisko iezīmju kopsavilkums; |
| --- | --- |

e)

korporatīvie dokumenti vai vienošanās, kas reglamentē juridisko personu, un juridiskās personas juridiskās formas galveno juridisko iezīmju kopsavilkums;

| f) | tas, vai juridisko personu jebkad ir regulējusi kompetentā iestāde finanšu pakalpojumu nozarē vai cita valdības struktūra; |
| --- | --- |

f)

tas, vai juridisko personu jebkad ir regulējusi kompetentā iestāde finanšu pakalpojumu nozarē vai cita valdības struktūra;

| g) | informācija, kas minēta:






  i) | 2. punkta f) apakšpunktā attiecībā uz juridisko personu; |
| --- | --- | --- |

g)

informācija, kas minēta:

i)

2. punkta f) apakšpunktā attiecībā uz juridisko personu;

| ii) | 2. punkta d) apakšpunktā attiecībā uz juridisko personu; |
| --- | --- |

ii)

2. punkta d) apakšpunktā attiecībā uz juridisko personu;

| iii) | 2. punkta g) un i) apakšpunktā attiecībā uz juridisko personu; jebkuru personu, kas faktiski vada juridiskās personas uzņēmējdarbību, vai jebkuru juridiskās personas kontrolē esošu uzņēmumu; |
| --- | --- |

iii)

2. punkta g) un i) apakšpunktā attiecībā uz juridisko personu; jebkuru personu, kas faktiski vada juridiskās personas uzņēmējdarbību, vai jebkuru juridiskās personas kontrolē esošu uzņēmumu;

| iv) | 2. punkta c) apakšpunktā attiecībā uz juridisko personu, jebkuru juridiskās personas kontrolē esošu uzņēmumu un jebkuru akcionāru, kam ir būtiska ietekme uz juridisko personu; |
| --- | --- |

iv)

2. punkta c) apakšpunktā attiecībā uz juridisko personu, jebkuru juridiskās personas kontrolē esošu uzņēmumu un jebkuru akcionāru, kam ir būtiska ietekme uz juridisko personu;

| h) | juridiskās personas, personu, kas faktiski vada juridiskās personas uzņēmējdarbību, vai – attiecīgā gadījumā – grupas, pie kuras juridiskā persona pieder, finanšu intereses, kā arī to personu finansiālās intereses, kuras faktiski vada juridiskās personas uzņēmējdarbību, tostarp kredītoperācijas, garantijas un nodrošinājuma tiesības, neatkarīgi no tā, vai tās ir piešķirtas vai saņemtas, kā arī jebkuras šādas juridiskas personas nefinanšu intereses, tostarp attiecīgā gadījumā ģimenes vai ciešas attiecības ar kādu no turpmāk minētajām fiziskajām vai juridiskajām personām:






  i) | visi pārējie pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pašreizējie akcionāri vai dalībnieki; |
| --- | --- | --- |

h)

juridiskās personas, personu, kas faktiski vada juridiskās personas uzņēmējdarbību, vai – attiecīgā gadījumā – grupas, pie kuras juridiskā persona pieder, finanšu intereses, kā arī to personu finansiālās intereses, kuras faktiski vada juridiskās personas uzņēmējdarbību, tostarp kredītoperācijas, garantijas un nodrošinājuma tiesības, neatkarīgi no tā, vai tās ir piešķirtas vai saņemtas, kā arī jebkuras šādas juridiskas personas nefinanšu intereses, tostarp attiecīgā gadījumā ģimenes vai ciešas attiecības ar kādu no turpmāk minētajām fiziskajām vai juridiskajām personām:

i)

visi pārējie pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pašreizējie akcionāri vai dalībnieki;

| ii) | ikviena persona, kura ir tiesīga izmantot pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes balsstiesības kādā no šādiem gadījumiem vai gadījumu kombinācijām:






  — | balsstiesības, kas pieder trešajai personai, ar kuru šī persona ir noslēgusi vienošanos, kas uzliek tām pienākumus pieņemt, saskaņoti izmantojot tām piederošās balsstiesības, ilgstošu kopēju politiku attiecībā uz konkrētā emitenta pārvaldību; |
| --- | --- | --- |

ii)

ikviena persona, kura ir tiesīga izmantot pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes balsstiesības kādā no šādiem gadījumiem vai gadījumu kombinācijām:

—

balsstiesības, kas pieder trešajai personai, ar kuru šī persona ir noslēgusi vienošanos, kas uzliek tām pienākumus pieņemt, saskaņoti izmantojot tām piederošās balsstiesības, ilgstošu kopēju politiku attiecībā uz konkrētā emitenta pārvaldību;

| — | balsstiesības, kas pieder trešajai personai, ar kuru minētā persona ir noslēgusi vienošanos, un kas paredz attiecīgo balsstiesību pagaidu nodošanu par maksu; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kas pieder trešajai personai, ar kuru minētā persona ir noslēgusi vienošanos, un kas paredz attiecīgo balsstiesību pagaidu nodošanu par maksu;

| — | balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, ko šāda persona ir saņēmusi kā nodrošinājumu, ja šī persona vai vienība kontrolē balsstiesības un paziņo par saviem nodomiem tās izmantot; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, ko šāda persona ir saņēmusi kā nodrošinājumu, ja šī persona vai vienība kontrolē balsstiesības un paziņo par saviem nodomiem tās izmantot;

| — | balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, attiecībā uz kurām personai ir izmantošanas tiesības mūža garumā; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, attiecībā uz kurām personai ir izmantošanas tiesības mūža garumā;

| — | balsstiesības, ko šā ii) punkta pirmo četru ievilkumu nozīmē tur vai var izmantot minētās personas kontrolēts uzņēmums; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, ko šā ii) punkta pirmo četru ievilkumu nozīmē tur vai var izmantot minētās personas kontrolēts uzņēmums;

| — | balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, kas nodotas glabāšanā šai personai, ja tā var izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus no akcionāriem; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, kas nodotas glabāšanā šai personai, ja tā var izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus no akcionāriem;

| — | balsstiesības, kas pieder trešajai personai tās vārdā minētās personas labā; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kas pieder trešajai personai tās vārdā minētās personas labā;

| — | balsstiesības, kuras šī persona var realizēt kā pilnvarnieks, kad tā ir tiesīga izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus no akcionāriem; |
| --- | --- |

—

balsstiesības, kuras šī persona var realizēt kā pilnvarnieks, kad tā ir tiesīga izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus no akcionāriem;

| iii) | visas politiski redzamas personas, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 9. punktā; |
| --- | --- |

iii)

visas politiski redzamas personas, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 9. punktā;

| iv) | jebkura persona, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras vai augstākās vadības loceklis; |
| --- | --- |

iv)

jebkura persona, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras vai augstākās vadības loceklis;

| v) | pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde vai jebkurš cits tās grupas dalībnieks; |
| --- | --- |

v)

pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde vai jebkurš cits tās grupas dalībnieks;

| i) | ciktāl jebkāds interešu konflikts izriet no h) apakšpunktā minētajām attiecībām, ierosinātās metodes šādu konfliktu pārvaldībai; |
| --- | --- |

i)

ciktāl jebkāds interešu konflikts izriet no h) apakšpunktā minētajām attiecībām, ierosinātās metodes šādu konfliktu pārvaldībai;

| j) | saraksts, kurā uzskaitīta ikviena persona, kas faktiski vada juridiskās personas uzņēmējdarbību, un sniegts tās vārds un uzvārds, dzimšanas datums un vieta, adrese, kontaktinformācija, valsts identifikācijas numurs, ja tāds ir, un detalizēts curriculum vitae, kurā norādīta atbilstošā izglītība un mācības, iepriekšējā profesionālā pieredze, jebkāda profesionālā darbība vai citas attiecīgās funkcijas, ko persona pašlaik veic, kā arī 2. punkta c) un d) apakšpunktā minētā informācija par katru šādu personu; |
| --- | --- |

j)

saraksts, kurā uzskaitīta ikviena persona, kas faktiski vada juridiskās personas uzņēmējdarbību, un sniegts tās vārds un uzvārds, dzimšanas datums un vieta, adrese, kontaktinformācija, valsts identifikācijas numurs, ja tāds ir, un detalizēts curriculum vitae, kurā norādīta atbilstošā izglītība un mācības, iepriekšējā profesionālā pieredze, jebkāda profesionālā darbība vai citas attiecīgās funkcijas, ko persona pašlaik veic, kā arī 2. punkta c) un d) apakšpunktā minētā informācija par katru šādu personu;

| k) | juridiskās personas līdzdalības struktūra ar visu akcionāru, kuriem ir būtiska ietekme, identitāti un to attiecīgo daļu kapitālā un balsstiesībās, tostarp informācija par jebkādiem akcionāru līgumiem; |
| --- | --- |

k)

juridiskās personas līdzdalības struktūra ar visu akcionāru, kuriem ir būtiska ietekme, identitāti un to attiecīgo daļu kapitālā un balsstiesībās, tostarp informācija par jebkādiem akcionāru līgumiem;

| l) | ja juridiskā persona ir daļa no grupas, sīki izstrādāta grupas struktūras organizatoriskā shēma un informācija par to akcionāru daļu kapitālā un balsstiesībās, kuriem ir būtiska ietekme uz grupas vienībām un grupas vienību pašlaik veiktajām darbībām; |
| --- | --- |

l)

ja juridiskā persona ir daļa no grupas, sīki izstrādāta grupas struktūras organizatoriskā shēma un informācija par to akcionāru daļu kapitālā un balsstiesībās, kuriem ir būtiska ietekme uz grupas vienībām un grupas vienību pašlaik veiktajām darbībām;

| m) | ja juridiskā persona ir daļa no grupas – informācija par attiecībām starp jebkuru kredītiestādi, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību vai ieguldījumu brokeru sabiedrību grupas ietvaros un citām grupas vienībām un uzraudzības iestāžu nosaukumi; |
| --- | --- |

m)

ja juridiskā persona ir daļa no grupas – informācija par attiecībām starp jebkuru kredītiestādi, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību vai ieguldījumu brokeru sabiedrību grupas ietvaros un citām grupas vienībām un uzraudzības iestāžu nosaukumi;

| n) | ja juridiskā persona ir daļa no grupas – jebkuras grupas kredītiestādes, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma vai ieguldījumu brokeru sabiedrības identifikācija, attiecīgo kompetento iestāžu nosaukumi, kā arī kredītiestādes un grupas prudenciālās konsolidācijas perimetra analīze, tostarp informācija par to, kuras grupas vienības tiktu iekļautas konsolidētās uzraudzības prasību darbības jomā un kurās pakāpēs grupā šīs prasības tiktu piemērotas pilnībā vai subkonsolidēti; |
| --- | --- |

n)

ja juridiskā persona ir daļa no grupas – jebkuras grupas kredītiestādes, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma vai ieguldījumu brokeru sabiedrības identifikācija, attiecīgo kompetento iestāžu nosaukumi, kā arī kredītiestādes un grupas prudenciālās konsolidācijas perimetra analīze, tostarp informācija par to, kuras grupas vienības tiktu iekļautas konsolidētās uzraudzības prasību darbības jomā un kurās pakāpēs grupā šīs prasības tiktu piemērotas pilnībā vai subkonsolidēti;

| o) | gada finanšu pārskati individuālā līmenī un attiecīgā gadījumā konsolidētā un subkonsolidētā grupas līmenī par pēdējiem trim finanšu gadiem, ja juridiskā persona ir darbojusies minētajā laikposmā, vai īsāks laikposms, kurā juridiskā persona ir darbojusies un tika sagatavoti finanšu pārskati, ko apstiprinājis obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/43/EK (2) 2. panta 2. un 3. punktā, attiecīgā gadījumā ietverot katru no šādiem posteņiem:






  i) | bilanci; |
| --- | --- | --- |

o)

gada finanšu pārskati individuālā līmenī un attiecīgā gadījumā konsolidētā un subkonsolidētā grupas līmenī par pēdējiem trim finanšu gadiem, ja juridiskā persona ir darbojusies minētajā laikposmā, vai īsāks laikposms, kurā juridiskā persona ir darbojusies un tika sagatavoti finanšu pārskati, ko apstiprinājis obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/43/EK (2) 2. panta 2. un 3. punktā, attiecīgā gadījumā ietverot katru no šādiem posteņiem:

i)

bilanci;

| ii) | peļņas vai zaudējumu aprēķinu vai ienākumu deklarāciju; |
| --- | --- |

ii)

peļņas vai zaudējumu aprēķinu vai ienākumu deklarāciju;

| iii) | gada ziņojumus un finanšu pielikumus, kā arī visus citus dokumentus, kas reģistrēti juridiskās personas reģistrā vai kompetentajā iestādē, tostarp, kā norādīts attiecīgi gada ziņojumos, finanšu pielikumos un jebkuros citos reģistrētos dokumentos, izmantotos plānošanas pieņēmumus vismaz bāzes scenārija gadījuma un stresa scenārija gadījumā; |
| --- | --- |

iii)

gada ziņojumus un finanšu pielikumus, kā arī visus citus dokumentus, kas reģistrēti juridiskās personas reģistrā vai kompetentajā iestādē, tostarp, kā norādīts attiecīgi gada ziņojumos, finanšu pielikumos un jebkuros citos reģistrētos dokumentos, izmantotos plānošanas pieņēmumus vismaz bāzes scenārija gadījuma un stresa scenārija gadījumā;

| p) | ja juridiskās personas galvenais birojs atrodas trešā valstī, – visa šāda informācija:






  i) | ja juridisko personu uzrauga trešās valsts iestāde finanšu pakalpojumu nozarē – izziņa par labu reputāciju vai, ja tā nav pieejama, līdzvērtīgs sertifikāts no šādas trešās valsts iestādes attiecībā uz juridisko personu; |
| --- | --- | --- |

p)

ja juridiskās personas galvenais birojs atrodas trešā valstī, – visa šāda informācija:

i)

ja juridisko personu uzrauga trešās valsts iestāde finanšu pakalpojumu nozarē – izziņa par labu reputāciju vai, ja tā nav pieejama, līdzvērtīgs sertifikāts no šādas trešās valsts iestādes attiecībā uz juridisko personu;

| ii) | ja juridisko personu uzrauga trešās valsts iestāde finanšu pakalpojumu nozarē un ja minētā iestāde izdod šādus apliecinājumus, minētās trešās valsts iestādes apliecinājums, ka nav šķēršļu vai ierobežojumu tādas informācijas sniegšanai, kas vajadzīga pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes uzraudzībai; |
| --- | --- |

ii)

ja juridisko personu uzrauga trešās valsts iestāde finanšu pakalpojumu nozarē un ja minētā iestāde izdod šādus apliecinājumus, minētās trešās valsts iestādes apliecinājums, ka nav šķēršļu vai ierobežojumu tādas informācijas sniegšanai, kas vajadzīga pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes uzraudzībai;

| iii) | vispārīga informācija par minētās trešās valsts regulatīvo režīmu, kas piemērojams juridiskajai personai, tostarp informācija par to, cik lielā mērā trešās valsts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas režīms atbilst Finanšu darījumu darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

iii)

vispārīga informācija par minētās trešās valsts regulatīvo režīmu, kas piemērojams juridiskajai personai, tostarp informācija par to, cik lielā mērā trešās valsts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas režīms atbilst Finanšu darījumu darba grupas ieteikumiem;

| q) | ja juridiskā persona ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums:






  i) | to sertifikātu turētāju identitāte, kuri kontrolē kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu vai kuriem ir līdzdalība, kas ļauj šiem sertifikātu turētājiem novērst kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- | --- |

q)

ja juridiskā persona ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums:

i)

to sertifikātu turētāju identitāte, kuri kontrolē kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu vai kuriem ir līdzdalība, kas ļauj šiem sertifikātu turētājiem novērst kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma lēmumu pieņemšanu;

| ii) | sīkāka informācija par ieguldījumu politiku un ieguldījumu ierobežojumiem; |
| --- | --- |

ii)

sīkāka informācija par ieguldījumu politiku un ieguldījumu ierobežojumiem;

| iii) | to personu vārds un amats, kuras individuāli vai kā komiteja ir atbildīgas par kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma ieguldījumu lēmumu noteikšanu un pieņemšanu, kā arī visu pārvaldības pilnvaru vai, attiecīgā gadījumā, komitejas pilnvaru kopija; |
| --- | --- |

iii)

to personu vārds un amats, kuras individuāli vai kā komiteja ir atbildīgas par kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma ieguldījumu lēmumu noteikšanu un pieņemšanu, kā arī visu pārvaldības pilnvaru vai, attiecīgā gadījumā, komitejas pilnvaru kopija;

| iv) | sīks apraksts par piemērojamo tiesisko regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā un kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas procedūrām; |
| --- | --- |

iv)

sīks apraksts par piemērojamo tiesisko regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā un kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas procedūrām;

| v) | sīks apraksts par kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma līdzšinējo līdzdalību citās kredītiestādēs, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībās vai ieguldījumu sabiedrībās, norādot, vai šādu līdzdalību ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, un, ja tā ir, iestādes identitāte; |
| --- | --- |

v)

sīks apraksts par kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma līdzšinējo līdzdalību citās kredītiestādēs, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībās vai ieguldījumu sabiedrībās, norādot, vai šādu līdzdalību ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, un, ja tā ir, iestādes identitāte;

| r) | tas, vai persona ir valsts ieguldījumu fonds:






  i) | tās valsts iestādes nosaukums, kura atbild par valsts ieguldījumu fonda ieguldījumu politikas noteikšanu; |
| --- | --- | --- |

r)

tas, vai persona ir valsts ieguldījumu fonds:

i)

tās valsts iestādes nosaukums, kura atbild par valsts ieguldījumu fonda ieguldījumu politikas noteikšanu;

| ii) | sīkāka informācija par valsts ieguldījumu fonda ieguldījumu politiku un ieguldījumu ierobežojumiem; |
| --- | --- |

ii)

sīkāka informācija par valsts ieguldījumu fonda ieguldījumu politiku un ieguldījumu ierobežojumiem;

| iii) | to personu vārdi, uzvārdi un ieņemamais amats, kuras atbild par valsts ieguldījumu fonda ieguldījumu lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

iii)

to personu vārdi, uzvārdi un ieņemamais amats, kuras atbild par valsts ieguldījumu fonda ieguldījumu lēmumu pieņemšanu;

| iv) | sīkāka informācija par jebkādu i) punktā minētās publiskās struktūras ietekmi uz valsts ieguldījumu fonda un pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes ikdienas darbībām. |
| --- | --- |

iv)

sīkāka informācija par jebkādu i) punktā minētās publiskās struktūras ietekmi uz valsts ieguldījumu fonda un pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes ikdienas darbībām.

4.

| a) | visu pilnvaroto, kuri pārvaldīs aktīvus saskaņā ar trasta dokumentu, identitāte un katras personas, kas ir trasta īpašuma labuma guvējs vai dibinātājs, identitāte un attiecīgā gadījumā to attiecīgās daļas trasta īpašuma radīto ienākumu sadalē; |
| --- | --- |

a)

visu pilnvaroto, kuri pārvaldīs aktīvus saskaņā ar trasta dokumentu, identitāte un katras personas, kas ir trasta īpašuma labuma guvējs vai dibinātājs, identitāte un attiecīgā gadījumā to attiecīgās daļas trasta īpašuma radīto ienākumu sadalē;

| b) | visu to dokumentu kopijas, ar kuriem izveido vai reglamentē trastu; |
| --- | --- |

b)

visu to dokumentu kopijas, ar kuriem izveido vai reglamentē trastu;

| c) | trasta galveno juridisko iezīmju un tā darbības apraksts; |
| --- | --- |

c)

trasta galveno juridisko iezīmju un tā darbības apraksts;

| d) | trasta finansēšanas metode un resursi, kas nodrošina trasta finansiālo stabilitāti pieteikuma iesniedzēja atbalstam, un jo īpaši:






  i) | apraksts par trasta ieguldījumu politiku un iespējamiem ieguldījumu ierobežojumiem, tostarp informācija par faktoriem, kas ietekmē lēmumus par ieguldījumiem, un izejas stratēģija attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi; |
| --- | --- | --- |

d)

trasta finansēšanas metode un resursi, kas nodrošina trasta finansiālo stabilitāti pieteikuma iesniedzēja atbalstam, un jo īpaši:

i)

apraksts par trasta ieguldījumu politiku un iespējamiem ieguldījumu ierobežojumiem, tostarp informācija par faktoriem, kas ietekmē lēmumus par ieguldījumiem, un izejas stratēģija attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi;

| ii) | informācija par finanšu sektora sabiedrību agrākajiem un esošajiem ieguldījumiem un darbības rezultātiem saistībā ar šiem ieguldījumiem saistībā ar trastu; |
| --- | --- |

ii)

informācija par finanšu sektora sabiedrību agrākajiem un esošajiem ieguldījumiem un darbības rezultātiem saistībā ar šiem ieguldījumiem saistībā ar trastu;

| iii) | norāde un pārskats par finansējuma avotiem un, ja iespējams, trasta gada finanšu pārskati. |
| --- | --- |

iii)

norāde un pārskats par finansējuma avotiem un, ja iespējams, trasta gada finanšu pārskati.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.).

2

---

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 335/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 335/86

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2581

(2022. gada 20. jūnijs),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES piemērošanai attiecībā uz informācijas sniegšanu kredītiestādes atļaujas pieteikumā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES 2013. gada 26. jūnijspar piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2580 (2) ir noteikts, kāda informācija jāiesniedz kompetentajām iestādēm kredītiestādes atļaujas pieteikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2580 (2) ir noteikts, kāda informācija jāiesniedz kompetentajām iestādēm kredītiestādes atļaujas pieteikumā.

| (2) | Saskaņošanas nolūkā ir svarīgi, lai kredītiestādes atļaujas pieteikuma iesniedzēji sniegtu šādai atļaujai nepieciešamo informāciju vienotā veidā, izmantojot tādas pašas tipveida veidlapas, paraugus un procedūras visā Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņošanas nolūkā ir svarīgi, lai kredītiestādes atļaujas pieteikuma iesniedzēji sniegtu šādai atļaujai nepieciešamo informāciju vienotā veidā, izmantojot tādas pašas tipveida veidlapas, paraugus un procedūras visā Savienībā.

| (3) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde.

| (4) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas konsultāciju. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas konsultāciju.

| (5) | Lai kompetentajām iestādēm un pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm dotu pietiekami daudz laika pielāgoties šajā regulā noteiktajām prasībām, tās piemērošanas datums būtu jāatliek, |
| --- | --- |

(5)

Lai kompetentajām iestādēm un pieteikuma iesniedzējām kredītiestādēm dotu pietiekami daudz laika pielāgoties šajā regulā noteiktajām prasībām, tās piemērošanas datums būtu jāatliek,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kredītiestādes atļaujas pieteikuma iesniegšana

1.   Kredītiestādes atļaujas pieteikuma iesniedzēji iesniedz Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 1.–9. pantā noteikto informāciju savai kompetentajai iestādei, aizpildot šīs regulas pielikumā pievienoto paraugu.

2.   Kompetentās iestādes savā tīmekļa vietnē norāda kontaktinformāciju kredītiestādes atļaujas pieteikuma iesniegšanai un norāda, vai minētais pieteikums jāiesniedz papīra formātā, elektroniski vai abos veidos.

2. pants

Kredītiestādes atļaujas pieteikuma pilnīguma novērtējums

1.   Kredītiestādes atļaujas pieteikumu uzskata par pilnīgu, ja minētajā pieteikumā ir ietverta visa Deleģētajā regulā (ES) 2022/2580 noteiktā informācija.

2.   Ja, novērtējot pieteikumā sniegto informāciju, tiek konstatēts, ka tā ir nepilnīga, kompetentās iestādes papīra formātā vai elektroniski nosūta pieprasījumu attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējiem, norādot vajadzīgo papildu informāciju, un dod iespēju šiem pieteikuma iesniedzējiem iesniegt identificēto informāciju.

3.   Pēc tam, kad saskaņā ar novērtējumu tiek atzīts, ka pieteikums ir pilnīgs, kompetentā iestāde par to informē pieteikuma iesniedzēju, norādot pilnīgā pieteikuma saņemšanas datumu vai attiecīgā gadījumā datumu, kad tika saņemta pieteikumu papildinošā informācija.

4.   Kompetentās iestādes var pieprasīt pieteikuma iesniedzējam sniegt papildu paskaidrojumus un papildu informāciju, lai novērtētu pieteikumu.

3. pants

Kredītiestādes atļaujas pieteikumi, uz kuriem attiecas šī regula

Šo regulu piemēro kredītiestādes atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti XX.XX.XXXX. vai vēlāk.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šo regulu piemēro no XX.XX.XXXX.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 20. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2580 (2022. gada 17. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizēta informācija, kas jāsniedz pieteikumā kredītiestādes atļaujas saņemšanai, un precizēti šķēršļi, kas var kavēt kompetento iestāžu uzraudzības funkciju efektīvu īstenošanu (OV L xxx, xx.xx.2022., x. lpp.). (OV L 335, XX.XX.XXXX, p. 64..).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Informācija, kas sniegta atļaujas pieteikuma vajadzībām

Datums: ...............

Atsauces numurs: ..............

Pieteikuma iesniedzēja nosaukums/vārds, uzvārds:

Adrese:

(Norīkotās kontaktpersonas kontaktinformācija)

Vārds, uzvārds:

Tālrunis:

E-pasts:

Šis ir pieteikums kredītiestādes atļaujas saņemšanai, kas iesniegts saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/2580. (1)

Mēs apstiprinām, ka šajā pieteikumā sniegtā informācija ir patiesa, precīza, pilnīga un nav maldinoša. Ja vien nav īpaši noteikts citādi, šā pieteikuma iesniegšanas dienā tiek sniegta jaunākā informācija. Ja konkrētajā informācijā ir minēts nākotnes datums, to skaidri norāda pieteikumā, un mēs apņemamies nekavējoties rakstiski paziņot iestādei, ja šāda informācija izrādītos nepatiesa, neprecīza, nepilnīga vai maldinoša.

[Pieteikuma iesniedzēja vārds, uzvārds vai nosaukums]

Iesniedza:...

Vārds, uzvārds:

Amats:

1. tabula

Informācijas sniegšana par pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 1. pants)

| .1.1 | Kontaktpersonas saistībā ar pieteikumu (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 1. panta a) un b) punkts) |
| --- | --- |

.1.1

Sīkāka informācija par personu, ar kuru sazināties saistībā ar pieteikumu

Uzruna

Vārds, uzvārds

Amats

Tālruņa numurs

Mobilā tālruņa numurs

Fakss (ja pieejams)

E-pasts

Galvenais profesionālais konsultants, kas iesaistīts pieteikuma sagatavošanā (ja tāds ir)

Uzruna

Vārds, uzvārds

Amats

Tālruņa numurs

Mobilā tālruņa numurs

Fakss (ja pieejams)

E-pasts

| 1.2. | Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes identifikācija (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 1. panta c) līdz k) punkts) |
| --- | --- |

1.2.

Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes nosaukums un jebkurš cits tirdzniecības nosaukums, ko pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde izmanto vai izmantos

Ierosinātie plāni (ja tādi ir) mainīt pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes nosaukumu un paskaidrojums par ierosinātajām izmaiņām

Logotips

Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes juridiskā forma

Inkorporēšanas vai dibināšanas datums

Inkorporēšanas vai dibināšanas jurisdikcija

Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes juridiskā adrese un, ja tā atšķiras, galvenā biroja adrese un galvenā darījumdarbības vieta

Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes kontaktinformācija, ja tā atšķiras no šīs tabulas 1.1. iedaļā sniegtās informācijas: tālrunis, mobilā tālruņa numurs, fakss (ja pieejams) un e-pasts

Ja pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ir reģistrēta centrālajā reģistrā, komercreģistrā, uzņēmumu reģistrā vai līdzīgā publiskā reģistrā, attiecīgā reģistra nosaukums un pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes reģistrācijas numurs vai līdzvērtīgs identifikācijas līdzeklis minētajā reģistrā

Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes juridiskās personas identifikators (LEI), ja tāds ir

Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes grāmatvedības gada beigu datums

Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes tīmekļa vietnes adrese, ja tāda ir

| 1.3. | Dibināšanas dokumenti (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 1. panta l) punkts) |
| --- | --- |

1.3.

Pielikums, saskaņā ar kuru tiek sniegti pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes statūti vai līdzvērtīgi dibināšanas dokumenti un, attiecīgā gadījumā, pierādījumi par reģistrāciju reģistrā, kas noteikts attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1132 (2) 16. pantu.

| 1.4. | Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes un tās meitasuzņēmumu vēsture (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 2. panta a) līdz c) punkts) |
| --- | --- |

1.4.

Apstiprinājums par to, vai pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde iepriekš ir veikusi komercdarbību vai citas darbības (jā/nē) (ja jā, aizpildiet atlikušos laukus šīs tabulas 1.4. iedaļā)

Ziņas par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vai jebkura tās meitasuzņēmuma licencēm, atļaujām, reģistrācijām vai citām atļaujām veikt darbības finanšu pakalpojumu nozarē, ko piešķīrusi publiska iestāde vai cita struktūra, kas veic publiskas funkcijas jebkurā dalībvalstī vai trešā valstī un kas ietilpst Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 2. panta a) punkta i) līdz iv) apakšpunktā minētajās kategorijās

Ziņas par jebkādiem notikušiem vai notiekošiem nozīmīgiem notikumiem, kas saistīti ar pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi vai kādu no tās meitasuzņēmumiem un ko var pamatoti uzskatīt par būtiskiem atļaujas saņemšanai, tostarp jebkuru no Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 2. panta b) punktā minētajiem jautājumiem

Informācija par jebkuriem paziņojumā uzskaitītajiem notikumiem, tostarp attiecīgās krimināltiesas vai civiltiesas, vai civilas vai administratīvas iestādes nosaukums un adrese, tiesvedības iznākums un paskaidrojums par notikuma apstākļiem, kas ir izraisījis tiesvedību

| 1.5. | Piemērojamās maksas (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 2. panta d) un e) punkts) |
| --- | --- |

1.5.

Elementi, kas nepieciešami, lai aprēķinātu jebkādas piemērojamās maksas, ja saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem pieteikuma nodevu vai uzraudzības maksu, kas jāmaksā pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei, aprēķina, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbībām vai iezīmēm

Pielikums, kurā atrodams pieteikuma nodevas samaksas pierādījums, attiecīgā gadījumā saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem

2. tabula

Darbību programma (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 3. pants)

| Darbības (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 3. pants) |
| --- |
| Pielikums, kurā atrodama darbību programma, tostarp a) to darbību saraksts, kuras pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde plāno veikt, tai skaitā Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā uzskaitītās darbības, un b) apraksts par to, kā darbību programma atbilst ierosinātajām darbībām | |
| |
| | |
| | |
| |
| | |

Darbības (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 3. pants)

Pielikums, kurā atrodama darbību programma, tostarp a) to darbību saraksts, kuras pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde plāno veikt, tai skaitā Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā uzskaitītās darbības, un b) apraksts par to, kā darbību programma atbilst ierosinātajām darbībām

3. tabula

Finanšu informācija (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. pants)

| 3.1. | Prognozes (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta a) punkts) |
| --- | --- |

3.1.

Pielikums, kurā atrodamas prognozes par pieteikuma iesniedzēju kredītiestādi individuālā līmenī un attiecīgā gadījumā konsolidētā grupas un subkonsolidētā līmenī, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta a) punktā

| 3.2. | Tiesību aktos paredzētie finanšu pārskati (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta b) punkts) |
| --- | --- |

3.2.

Pielikums, kurā atrodami pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes tiesību aktos paredzētie finanšu pārskati individuālā līmenī un attiecīgā gadījumā konsolidētā grupas un subkonsolidētā līmenī, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta b) punktā

| 3.3. | Parādsaistības (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta c) punkts) |
| --- | --- |

3.3.

Pielikums, kurā atrodams pārskats par jebkādām parādsaistībām, kas pieteikuma iesniedzējai kredītiestādei radušās vai varētu rasties pirms tās kredītiestādes darbības sākšanas, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta c) punktā

| 3.4. | Nodrošinājuma tiesības, garantijas un atlīdzība (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta d) punkts) |
| --- | --- |

3.4.

Pielikums, kurā atrodams pārskats par visām nodrošinājuma tiesībām, garantijām vai atlīdzību, ko pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde piešķīrusi vai plāno piešķirt pirms tās kredītiestādes darbības sākšanas

| 3.5. | Kredītreitings (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta e) punkts) |
| --- | --- |

3.5.

Ja pieejams, pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes kredītreitings un tās grupas vispārējais reitings

| 3.6. | Konsolidētā uzraudzība (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta f) punkts) |
| --- | --- |

3.6.

Pielikums, kurā attiecīgā gadījumā atrodams izvērtējums par konsolidētās uzraudzības darbības jomu saskaņā ar konsolidācijas prasībām, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta f) punktā

| 3.7. | Sistēmas un politikas (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta g) punkta i) līdz x) apakšpunkts) |
| --- | --- |

3.7.

Riska pārvaldības sistēmas izklāsts, kas noteikts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta g) punktā

Likviditātes riska pārvaldības politikas izklāsts

Finansējuma koncentrācijas un diversifikācijas politikas izklāsts

Nodrošinājuma pārvaldības politikas izklāsts

Noguldījumu politikas izklāsts

Kreditēšanas un aizdevumu sniegšanas politikas izklāsts

Koncentrācijas riska politikas izklāsts

Rezervju nodrošināšanas politikas izklāsts

Dividenžu sadales politikas izklāsts

Tirdzniecības portfeļa politikas izklāsts

| 3.8. | Atveseļošanas plāna izstrādes process (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta h) punkts) |
| --- | --- |

3.8.

Apraksts par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes atveseļošanas plāna izstrādes procesu, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 32) apakšpunktā (3) un, attiecīgā gadījumā, grupas atveseļošanas plāns, kā definēts minētās direktīvas 2. panta 1. punkta 33) apakšpunktā

| 3.9. | Noguldījumu garantiju sistēma (Deleģētās regulas (ES 2022/2580 4. panta i) punkts) |
| --- | --- |

3.9.

Paziņojums vai apstiprinājums par to, ka pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde pirms atļaujas izsniegšanas dienas vai, vēlākais, atļaujas izsniegšanas dienā kļūst par dalībnieci noguldījumu garantiju sistēmā, kas oficiāli atzīta dalībvalstī, kurā iesniegts pieteikums, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 3. punktā

Noguldījumu garantiju sistēmas nosaukums

| 3.10. | Institucionālās aizsardzības shēma (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 4. panta j) punkts) |
| --- | --- |

3.10.

Jebkuras tādas institucionālās aizsardzības shēmas nosaukums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (4), kurai pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde ir pievienojusies vai plāno pievienoties

4. tabula

Darbību programma, strukturālā organizācija, iekšējās kontroles sistēmas un revidenti (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. pants)

| 4.1. | Darbību programma (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts) |
| --- | --- |

4.1.

Pielikums, kurā atrodama darbību programma, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā

| 4.2. | Organizācija, struktūra un pārvaldības kārtība (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts) |
| --- | --- |

4.2.

Pielikums, kurā atrodams pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes organizācijas, struktūras un pārvaldības kārtības apraksts, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā

| 4.3. | Iekšējās kontroles sistēma (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 1. punkta c) apakšpunkts) |
| --- | --- |

4.3.

Pielikums, kurā atrodams pārskats par atbilstības funkcijas, riska pārvaldības funkcijas un iekšējās revīzijas funkcijas iekšējo organizāciju (tostarp atvēlētajiem budžeta līdzekļiem un cilvēkresursiem), kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punktā

Trauksmes celšanas politikas izklāsts

Interešu konfliktu politikas izklāsts

Sūdzību izskatīšanas politikas izklāsts

Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas politikas izklāsts

Vadības struktūras daudzveidības veicināšanas politikas izklāsts

Izklāsts par atalgojuma politiku darbiniekiem, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes riska profilu

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku novērtēšanas un pārvaldības sistēmu un politikas izklāsts, tostarp pārskats par galvenajām procedūrām, kas ieviestas, lai novērstu risku, ka pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde varētu tikt izmantota finanšu noziegumu veicināšanai

| 4.4. | Iekšējās revīzijas resursi (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 1. punkta d) apakšpunkts) |
| --- | --- |

4.4.

Iekšējās revīzijas resursu apraksts un metodoloģijas un iekšējās revīzijas plāna izklāsts trīs gadus pēc atļaujas piešķiršanas, tostarp attiecībā uz ārpakalpojumu revīziju

| 4.5. | Politikas un plāni (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 1. punkta e) apakšpunkts) |
| --- | --- |

4.5.

Iekšējās revīzijas politikas izklāsts

Produktu pārvaldības politikas izklāsts

Patērētāju tiesību aizsardzības politikas izklāsts

Darbības nepārtrauktības plāna un politikas izklāsts, tostarp pārskats par pieejamām rezerves un atveseļošanas sistēmām un plāniem, ar ko nodrošina galvenā personāla pieejamību darbības nepārtrauktības situācijās

| 4.6. | Pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes struktūra (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 1. punkta f) apakšpunkts) |
| --- | --- |

4.6.

Izklāsts par ārējiem un grupas iekšējiem ārpakalpojumiem, lai atbalstītu pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes darbību vai iekšējās kontroles darbības, tostarp informācija, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 1. punkta f) apakšpunkta i) punktā

Izklāsts par uzraudzības pienākumiem un pasākumiem, sistēmām un kontrolēm attiecībā uz katru ārpakalpojumā nodoto funkciju, kas ir kritiski svarīga vai svarīga pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadībai un darbībām

Izklāsts par pakalpojumu līmeņa vienošanos un kārtību attiecībā uz katru ārpakalpojumu funkciju, kas ir kritiski svarīga vai svarīga pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadībai un darbībām

Apraksts par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes IT infrastruktūru, tostarp par izmantotajām vai izmantojamajām sistēmām, tās uzņemšanas kārtību, tās IT funkcijas organizāciju, IT struktūru, IT stratēģiju un IT pārvaldību, IT drošības politikām un procedūrām un jebkādām sistēmām un kontrolēm, kas ieviestas vai jāievieš tiešsaistes banku pakalpojumu sniegšanai

| 4.7. | Pilnvarotie revidenti vai revīzijas uzņēmums (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 5. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

4.7.

Nosaukums

Adrese

Kontaktpunkts (vārds, uzvārds, tālruņa numurs, e-pasta adrese)

5. tabula

Sākotnējais kapitāls (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 6. pants)

| 5.1. | Sākotnējais kapitāls un pašu kapitāls (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 6. panta 1. un 2. punkts) |
| --- | --- |

5.1.

Pielikums, kurā atrodami pierādījumi par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes emitēto kapitālu, apmaksāto kapitālu un kapitālu, kas vēl nav apmaksāts

Apraksts par pašu kapitāla veidiem un summām, kas atbilst sākotnējam kapitālam

Ja pieteikuma iesniegšanas brīdī sākotnējais kapitāls nav pilnībā apmaksāts, plāna apraksts un īstenošanas termiņš, lai nodrošinātu, ka sākotnējais kapitāls tiek pilnībā apmaksāts, pirms stājas spēkā atļauja sākt kredītiestādes darbību

| 5.2. | Pieejamie finansējuma avoti pašu kapitālam (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 6. panta 3. punkts) |
| --- | --- |

5.2.

Skaidrojums par pieejamajiem finansējuma avotiem pašu kapitālam un pielikums, kurā atrodami pierādījumi par minēto finansējuma avotu pieejamību, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 6. panta 3. punktā

| 5.3. | Iekšējā kapitāla summas, veidi un sadalījums (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 6. panta 4. punkts) |
| --- | --- |

5.3.

Pielikums, kurā atrodams novērtējums par iekšējā kapitāla summām, veidiem un sadalījumu, ko pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde uzskata par pietiekamu, lai segtu to risku būtību un līmeni, kuriem pieteikuma iesniedzēja kredītiestāde būs vai varētu būt pakļauta, un analīze, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 6. panta 4. punktā

6. tabula

Faktiskā vadība (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 7. pants)

| 6.1. | Vadības struktūras locekļi (aizpildīt atsevišķu šīs tabulas iedaļas kopiju par katru personu) (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 7. panta 1. punkts) |
| --- | --- |

6.1.

Vārds, uzvārds un, ja tie atšķiras – jebkāds cits iepriekšējais vārds, uzvārds

Dzimums

Dzimšanas vieta

Dzimšanas datums

Adrese

Tālruņa numurs

Mobilā tālruņa numurs

E-pasta adrese

Valstspiederība

Personas identifikācijas numurs vai pielikums, kurā atrodama personas apliecības vai līdzvērtīga dokumenta kopija

Sīkāka informācija par personas ieņemto vai ieņemamo amatu, tostarp par to, vai amats ir izpildu vai bez izpildpilnvarām, amata pilnvaru sākuma datums vai plānotais sākuma datums un ilgums, un personas galveno uzdevumu un pienākumu apraksts

Pielikums, kurā atrodams curriculum vitae, kas prasīts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 I pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā

Pielikums, kurā atrodams atsauces personu saraksts, tostarp kontaktinformācija, vēlams no darba devējiem banku vai finanšu pakalpojumu nozarē, tostarp pilns vārds uzvārds, iestāde, amats, tālruņa numurs, e-pasts, profesionālo attiecību veids un informācija par to, vai ar šo personu pastāv vai pastāvēja jebkādas neprofesionālas attiecības

Pielikums, kurā atrodami ieraksti sodāmības reģistrā un attiecīga informācija par kriminālizmeklēšanu un kriminālprocesu, attiecīgām civillietām un administratīvām lietām, un disciplinārlietām (tostarp par aizliegumu ieņemt uzņēmuma vadītāja amatu, bankrotu, maksātnespēju un līdzīgām procedūrām), jo īpaši izmantojot oficiālu apliecinājumu vai gadījumos, ja šāda apliecinājuma nav, jebkādu ticamu informācijas avotu par notiesājošu spriedumu, izmeklēšanas un tiesvedības neesamību

Pielikums, kurā atrodama izziņa par notiekoša kriminālprocesa esamību vai neesamību un par to, vai persona vai tās vadīts uzņēmums/organizācija ir bijuši iesaistīti maksātnespējas procesā vai tai pielīdzināmā procesā debitora statusā

Pielikums, kurā atrodama informācija par Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 I pielikuma 1. punkta f) apakšpunkta iii) punktā minētajiem jautājumiem

Pielikums, kurā atrodams apraksts par visām finanšu un nefinanšu interesēm, kas varētu radīt potenciālus interešu konfliktus, kā prasīts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 I pielikuma 1. punkta g) apakšpunktā

Pielikums, kurā atrodama sīkāka informācija, kas liecina, ka personai ir pietiekami daudz laika, lai uzņemtos pilnvaras, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 I pielikuma 1. punkta h) apakšpunktā

Sīkāka informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes veiktā konkrētās personas piemērotības novērtējuma rezultātiem, kā aprakstīts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 I pielikuma 3. punktā

| 6.2. | Cita nepieciešamā informācija saistībā ar vadības struktūras locekļiem (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 7. panta 1. punkts un I pielikuma 2., 4. un 5. punkts) |
| --- | --- |

6.2.

Apraksts par jebkuru vadības struktūras komiteju, kas ir plānota pieteikuma iesniegšanas brīdī, tostarp tās locekļi un pilnvaras

Paziņojums par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vispārējo novērtējumu par vadības struktūras kolektīvo piemērotību, tostarp attiecīgais valdes protokols vai piemērotības novērtējuma ziņojums vai dokumenti

Apraksts par to, kā, izraugoties vadības struktūras locekļus, tika ņemta vērā dažādo īpašību un kompetenču dažādība

| 6.3. | Iekšējās kontroles funkciju vadītāji un finanšu direktors, kas nav vadības struktūras locekļi (aizpildīt atsevišķu šīs tabulas iedaļas kopiju par katru personu) (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 7. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

6.3.

Vārds, uzvārds un, ja tie atšķiras – jebkāds cits iepriekšējais vārds, uzvārds

Dzimums

Dzimšanas vieta

Dzimšanas datums

Adrese

Tālruņa numurs

Mobilā tālruņa numurs

E-pasta adrese

Valstspiederība

Personas identifikācijas numurs vai pielikums, kurā atrodama personas apliecības vai līdzvērtīga dokumenta kopija

Sīkāka informācija par personas ieņemto vai ieņemamo amatu, tostarp par to, vai amats ir izpildu vai bez izpildpilnvarām, amata pilnvaru sākuma datums vai plānotais sākuma datums un ilgums, un personas galveno uzdevumu un pienākumu apraksts

Pielikums, kurā atrodams curriculum vitae, kas prasīts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 I pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā

Pielikums, kurā atrodams atsauces personu saraksts, tostarp kontaktinformācija, vēlams no darba devējiem banku vai finanšu pakalpojumu nozarē, tostarp pilns vārds uzvārds, iestāde, amats, tālruņa numurs, e-pasts, profesionālo attiecību veids un informācija par to, vai ar šo personu pastāv vai pastāvēja jebkādas neprofesionālas attiecības

Pielikums, kurā atrodami ieraksti sodāmības reģistrā un attiecīga informācija par kriminālizmeklēšanu un kriminālprocesu, attiecīgām civillietām un administratīvām lietām, un disciplinārlietām (tostarp par aizliegumu ieņemt uzņēmuma vadītāja amatu, bankrotu, maksātnespēju un līdzīgām procedūrām), jo īpaši izmantojot oficiālu apliecinājumu vai gadījumos, ja šāda apliecinājuma nav, jebkādu ticamu informācijas avotu par notiesājošu spriedumu, izmeklēšanas un tiesvedības neesamību

Pielikums, kurā atrodama izziņa par notiekoša kriminālprocesa esamību vai neesamību un par to, vai persona vai tās vadīts uzņēmums/organizācija ir bijuši iesaistīti maksātnespējas procesā vai tai pielīdzināmā procesā debitora statusā

Pielikums, kurā atrodama informācija par Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 I pielikuma 1. punkta f) apakšpunkta iii) punktā minētajiem jautājumiem

Sīkāka informācija par pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes veiktā personas piemērotības novērtējuma rezultātiem, kā aprakstīts Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 I pielikuma 3. punktā

| 6.4. | Pilnvaras, pienākumi un pilnvarojumi, kas piešķirti pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadības struktūras locekļiem (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 7. panta 3. punkts) |
| --- | --- |

6.4.

To pilnvaru, pienākumu un pilnvarojumu apraksts, kas piešķirti pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes vadības struktūras locekļiem un attiecīgā gadījumā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 7. panta 2. punktu kas piešķirti iekšējās kontroles funkciju vadītājiem un finanšu direktoram, kas neietilpst vadības struktūrā

7. tabula

Akcionāri un dalībnieki, kuriem ir būtiska līdzdalība (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. pants)

| 7.1. | Akcionāri un dalībnieki (juridiskas un fiziskas personas) (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. panta 1. punkts) |
| --- | --- |

7.1.

Pielikums, kurā attiecībā uz katru fizisko un juridisko personu, kurai ir būtiska līdzdalība, atrodama Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. panta 1. punktā minētā informācija

| 7.2. | Papildu informācija par fiziskām personām (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

7.2.

Pielikums, kurā attiecībā uz katru fizisko personu, kurai ir būtiska līdzdalība, atrodama Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. panta 2. punktā minētā papildu informācija

| 7.3. | Papildu informācija par juridiskām personām vai vienībām, kas nav juridiskas personas un kam ir vai būs līdzdalība savā vārdā (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. panta 3. punkts) |
| --- | --- |

7.3.

Pielikums, kurā attiecībā uz katru juridisko personu vai vienību, kas nav juridiska persona un kam ir vai būs līdzdalība savā vārdā, atrodama Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. panta 3. punktā minētā papildu informācija

| 7.4. | Trasti (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. panta 4. punkts) |
| --- | --- |

7.4.

Pielikums, kurā atrodama Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. panta 4. punktā minētā informācija

| 7.5. | Tādas vienības dalībnieki, kas nav juridiska persona, ja līdzdalība pieteikuma iesniedzējā kredītiestādē tiks uzskatīta par vienības aktīvu (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. panta 5. punkts) |
| --- | --- |

7.5.

Pielikums, kurā atrodama Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 8. panta 5. punktā minētā informācija

8. tabula

20 lielākie akcionāri vai dalībnieki (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 9. pants)

| 8.1. | Akcionāru struktūra (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 9. pants) |
| --- | --- |

8.1.

Pielikums, kurā atrodama diagramma, kurā izklāstīta pieteikuma iesniedzējas kredītiestādes akcionāru struktūra, tostarp kapitāla un balsstiesību sadalījums

| 8.2. | Saraksts ar visu to personu vārdiem un uzvārdiem un citu vienību nosaukumiem, kurām pieder akcijas, un cita būtiska informācija (Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 9. pants) |
| --- | --- |

8.2.

Pielikums, kurā atrodams saraksts ar visu to personu vārdiem un uzvārdiem un citu vienību nosaukumiem, kurām pieder konkrētas akcijas, kas ir aprakstītas Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 9. pantā, par katru šādu personu vai vienību norādot:

| — | parakstīto vai parakstāmo akciju vai citu turējuma daļu skaitu un veidu; |
| --- | --- |

—

parakstīto vai parakstāmo akciju vai citu turējuma daļu skaitu un veidu;

| — | šādu akciju vai citu turējumu nominālvērtību; |
| --- | --- |

—

šādu akciju vai citu turējumu nominālvērtību;

| — | jebkuru samaksāto vai maksājamo prēmiju; |
| --- | --- |

—

jebkuru samaksāto vai maksājamo prēmiju;

| — | jebkādas nodrošinājuma tiesības vai apgrūtinājumus, kas radīti attiecībā uz šādām akcijām vai citiem turējumiem, tostarp nodrošināto pušu identitāti; un |
| --- | --- |

—

jebkādas nodrošinājuma tiesības vai apgrūtinājumus, kas radīti attiecībā uz šādām akcijām vai citiem turējumiem, tostarp nodrošināto pušu identitāti; un

| — | attiecīgā gadījumā jebkādas šādu personu vai vienību saistības, kuru mērķis ir nodrošināt, ka kredītiestāde ievēro piemērojamās prudenciālās prasības. |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā jebkādas šādu personu vai vienību saistības, kuru mērķis ir nodrošināt, ka kredītiestāde ievēro piemērojamās prudenciālās prasības.

9. tabula

Informācijas posteņi, kas jānorāda saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 10. panta 1. punktu

| Informācija, kuru kompetentā iestāde pieprasa saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 10. panta 1. punktu (attiecīgā gadījumā aizpildīt kreisajā slejā prasītās informācijas aprakstu un labajā slejā – informāciju) |
| --- |
| | |
| | |

Informācija, kuru kompetentā iestāde pieprasa saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 10. panta 1. punktu (attiecīgā gadījumā aizpildīt kreisajā slejā prasītās informācijas aprakstu un labajā slejā – informāciju)

10. tabula

Informācijas posteņi, kas nav iekļauti pieteikumā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 11. pantu

| 10.1. | Informācija, kas nav iekļauta saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 11. panta a) punktu (attiecīgā gadījumā aizpildīt ar informācijas sarakstu) |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Informācija, kas nav iekļauta saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2580 11. panta b) punktu (attiecīgā gadījumā aizpildīt ar informācijas sarakstu) |
| --- | --- |

10.2.

---

(1)  OV L 335, XX.XX.XXXX., 64.. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1132 (2017. gada 14. jūnijs) attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem (OV L 169, 30.6.2017., 46. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 335/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 335/103

---

EPN KOMITEJAS, KURA IZVEIDOTA AR EKONOMISKO PARTNERATTIECĪBU PAGAIDU NOLĪGUMU STARP GANU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS KOPIENU UN TĀS DALĪBVALSTĪM, NO OTRAS PUSES, LĒMUMS Nr. 2/2022

(2022. gada 30. novembris)

par strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu [2022/2582]

EPN KOMITEJA,

ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1) (“nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2016. gada 28. jūlijā, un jo īpaši tā 59. pantu,

tā kā:

nolīguma 59. panta 1. punktā ir paredzēts, ka strīdu izšķiršanas procedūrās ir jāievēro reglaments, kas trīs mēnešos pēc tās izveidošanas jāpieņem EPN komitejai, un nolīguma 64. panta 2. punktā ir teikts, ka minētajam reglamentam pievieno ētikas kodeksu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo pieņem pielikumā izklāstīto strīdu izšķiršanas reglamentu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

---

(1)  
  OV L 287, 21.10.2016., 3. lpp.

1

---

PIELIKUMS

STRĪDU IZŠĶIRŠANAS REGLAMENTS

A.   DEFINĪCIJAS

| 1. | Nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) un šajā reglamentā piemēro šādas definīcijas:






  a) | “administratīvais personāls”, ja runā par šķīrējtiesnesi, ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā, izņemot palīgus; |
| --- | --- | --- |

1.

Nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) un šajā reglamentā piemēro šādas definīcijas:

a)

“administratīvais personāls”, ja runā par šķīrējtiesnesi, ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā, izņemot palīgus;

| b) | “padomnieks” ir persona, kuru viena no Līgumslēdzējām pusēm piesaistījusi, lai tā minēto Līgumslēdzēju pusi konsultētu vai tai palīdzētu saistībā ar šķīrējtiesas procesu; |
| --- | --- |

b)

“padomnieks” ir persona, kuru viena no Līgumslēdzējām pusēm piesaistījusi, lai tā minēto Līgumslēdzēju pusi konsultētu vai tai palīdzētu saistībā ar šķīrējtiesas procesu;

| c) | “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar iecelšanas noteikumiem šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim; |
| --- | --- |

c)

“palīgs” ir persona, kas saskaņā ar iecelšanas noteikumiem šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim;

| d) | “prasītāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, kura saskaņā ar nolīguma 49. pantu (“Šķīrējtiesas procesa sākšana”) pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju; |
| --- | --- |

d)

“prasītāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, kura saskaņā ar nolīguma 49. pantu (“Šķīrējtiesas procesa sākšana”) pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju;

| e) | “diena” ir kalendārā diena; |
| --- | --- |

e)

“diena” ir kalendārā diena;

| f) | “šķīrējtiesas kolēģija” ir šķīrējtiesas kolēģija, kas izveidota atbilstīgi nolīguma 50. pantam (“Šķīrējtiesas kolēģijas izveide”); |
| --- | --- |

f)

“šķīrējtiesas kolēģija” ir šķīrējtiesas kolēģija, kas izveidota atbilstīgi nolīguma 50. pantam (“Šķīrējtiesas kolēģijas izveide”);

| g) | “šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas kolēģijas loceklis; |
| --- | --- |

g)

“šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas kolēģijas loceklis;

| h) | “atbildētāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj aptvertos noteikumus; |
| --- | --- |

h)

“atbildētāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj aptvertos noteikumus;

| i) | “Līgumslēdzējas puses pārstāvis” ir Līgumslēdzējas puses valsts pārvaldes iestādes, aģentūras vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta persona, kas Līgumslēdzēju pusi pārstāv strīdos sakarā ar nolīgumu. |
| --- | --- |

i)

“Līgumslēdzējas puses pārstāvis” ir Līgumslēdzējas puses valsts pārvaldes iestādes, aģentūras vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta persona, kas Līgumslēdzēju pusi pārstāv strīdos sakarā ar nolīgumu.

B.   PAZIŅOJUMI

| 2. | Ikvienu lūgumu, pieprasījumu, paziņojumu, rakstisku izklāstu vai citu dokumentu:






  a) | ja tas nāk no šķīrējtiesas kolēģijas, vienlaikus nosūta abām Līgumslēdzējām pusēm; |
| --- | --- | --- |

2.

Ikvienu lūgumu, pieprasījumu, paziņojumu, rakstisku izklāstu vai citu dokumentu:

a)

ja tas nāk no šķīrējtiesas kolēģijas, vienlaikus nosūta abām Līgumslēdzējām pusēm;

| b) | ko viena Līgumslēdzēja puse adresējusi šķīrējtiesas kolēģijai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Līgumslēdzējai pusei; un |
| --- | --- |

b)

ko viena Līgumslēdzēja puse adresējusi šķīrējtiesas kolēģijai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Līgumslēdzējai pusei; un

| c) | ko viena Līgumslēdzēja puse adresējusi otrai Līgumslēdzējai pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesas kolēģijai. |
| --- | --- |

c)

ko viena Līgumslēdzēja puse adresējusi otrai Līgumslēdzējai pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesas kolēģijai.

| 3. | Visus 2. punktā minētos paziņojumus nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas reģistrē nosūtīšanu. Ja vien netiek pierādīts kas cits, šāds paziņojums ir uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā. |
| --- | --- |

3.

Visus 2. punktā minētos paziņojumus nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas reģistrē nosūtīšanu. Ja vien netiek pierādīts kas cits, šāds paziņojums ir uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā.

| 4. | Visus paziņojumus adresē attiecīgi Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam un Ganas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas galvenajam direktoram. |
| --- | --- |

4.

Visus paziņojumus adresē attiecīgi Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam un Ganas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas galvenajam direktoram.

| 5. | Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskos izklāstos vai citos dokumentos, kas attiecas uz šķīrējtiesas procesu, var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas. |
| --- | --- |

5.

Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskos izklāstos vai citos dokumentos, kas attiecas uz šķīrējtiesas procesu, var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.

| 6. | Ja dokumenta iesniegšanas pēdējā diena ir Eiropas Savienības iestāžu vai Ganas valdības brīvdiena, dokumenta iesniegšanas termiņš beidzas nākamajā darbdienā. |
| --- | --- |

6.

Ja dokumenta iesniegšanas pēdējā diena ir Eiropas Savienības iestāžu vai Ganas valdības brīvdiena, dokumenta iesniegšanas termiņš beidzas nākamajā darbdienā.

C.   ŠĶĪRĒJTIESNEŠU IECELŠANA

| 7. | Ja saskaņā ar nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 3. punktu šķīrējtiesnesi izraugās ar izlozes palīdzību, tad EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses nekavējoties informē atbildētājas Līgumslēdzējas puses līdzpriekšsēdētāju par izlozes datumu, laiku un vietu. EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzēja puses vai viņa pārstāvis tiek aicināts veikt izlozi un to arī veic atbilstīgi nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 3. un 4. punktam. EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzēja puses minēto šķīrējtiesneša izlozes pienākumu var deleģēt. |
| --- | --- |

7.

Ja saskaņā ar nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 3. punktu šķīrējtiesnesi izraugās ar izlozes palīdzību, tad EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses nekavējoties informē atbildētājas Līgumslēdzējas puses līdzpriekšsēdētāju par izlozes datumu, laiku un vietu. EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzēja puses vai viņa pārstāvis tiek aicināts veikt izlozi un to arī veic atbilstīgi nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 3. un 4. punktam. EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzēja puses minēto šķīrējtiesneša izlozes pienākumu var deleģēt.

| 8. | EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses izlozē šķīrējtiesnesi vai priekšsēdētāju piecu dienu laikā pēc 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 2. punktā minētā termiņa beigām, ja kāds no 64. panta (Šķīrējtiesnešu saraksts) 1. punktā minētajiem sarakstiem:






  a) | nav izveidots – no personām, kuras viena vai abas Līgumslēdzējas puses ir oficiāli ierosinājušas iekļaušanai konkrētajā sarakstā; vai |
| --- | --- | --- |

8.

EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses izlozē šķīrējtiesnesi vai priekšsēdētāju piecu dienu laikā pēc 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 2. punktā minētā termiņa beigām, ja kāds no 64. panta (Šķīrējtiesnešu saraksts) 1. punktā minētajiem sarakstiem:

a)

nav izveidots – no personām, kuras viena vai abas Līgumslēdzējas puses ir oficiāli ierosinājušas iekļaušanai konkrētajā sarakstā; vai

| b) | vairs neiekļauj vismaz piecas personas – no tām personām, kas palikušas konkrētajā sarakstā. |
| --- | --- |

b)

vairs neiekļauj vismaz piecas personas – no tām personām, kas palikušas konkrētajā sarakstā.

EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses minēto šķīrējtiesneša izlozes pienākumu var deleģēt.

| 9. | EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses rakstveidā informē katru personu, kas izraudzīta par šķīrējtiesnesi, par viņas iecelšanu. Katra šāda persona piecu dienu laikā no dienas, kad tā informēta par iecelšanu, abām Līgumslēdzējām pusēm apliecina savu pieejamību. Lai noteiktu šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas datumu saskaņā ar nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 5. punktu, par šķīrējtiesnešu izraudzīšanās dienu uzskata dienu, kurā pēdējais no trim izraudzītajiem šķīrējtiesnešiem ir paziņojis, ka piekrīt iecelšanai amatā. |
| --- | --- |

9.

EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses rakstveidā informē katru personu, kas izraudzīta par šķīrējtiesnesi, par viņas iecelšanu. Katra šāda persona piecu dienu laikā no dienas, kad tā informēta par iecelšanu, abām Līgumslēdzējām pusēm apliecina savu pieejamību. Lai noteiktu šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas datumu saskaņā ar nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 5. punktu, par šķīrējtiesnešu izraudzīšanās dienu uzskata dienu, kurā pēdējais no trim izraudzītajiem šķīrējtiesnešiem ir paziņojis, ka piekrīt iecelšanai amatā.

D.   DARBA UZDEVUMS

| 10. | Ja vien Līgumslēdzējas puses piecās dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas nevienojas citādi, tās darba uzdevums ir šāds:

  “
  ņemot vērā attiecīgos nolīguma noteikumus, uz kuriem atsaucas Līgumslēdzējas puses, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, izdarīt konstatējumus par attiecīgā pasākuma atbilstību 46. pantā (Darbības joma) minētajiem nolīguma noteikumiem un sniegt ziņojumu saskaņā ar 51. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojums) un 52. pantu (Šķīrējtiesas nolēmums).” |
| --- | --- |

10.

Ja vien Līgumslēdzējas puses piecās dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas nevienojas citādi, tās darba uzdevums ir šāds:

“
  ņemot vērā attiecīgos nolīguma noteikumus, uz kuriem atsaucas Līgumslēdzējas puses, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, izdarīt konstatējumus par attiecīgā pasākuma atbilstību 46. pantā (Darbības joma) minētajiem nolīguma noteikumiem un sniegt ziņojumu saskaņā ar 51. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojums) un 52. pantu (Šķīrējtiesas nolēmums).”

| 11. | Ja Līgumslēdzējas puses vienojas par citu darba uzdevumu, tās 10. punktā noteiktajā termiņā informē šķīrējtiesas kolēģiju par šādi saskaņoto darba uzdevumu. |
| --- | --- |

11.

Ja Līgumslēdzējas puses vienojas par citu darba uzdevumu, tās 10. punktā noteiktajā termiņā informē šķīrējtiesas kolēģiju par šādi saskaņoto darba uzdevumu.

E.   ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJAS FUNKCIJAS

| 12. | Šķīrējtiesas kolēģija:






  a) | objektīvi izvērtē tai izskatīšanai iesniegto jautājumu, tostarp objektīvi izvērtē lietas apstākļus un piemērojamību un atbilstību aptvertajiem noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

12.

Šķīrējtiesas kolēģija:

a)

objektīvi izvērtē tai izskatīšanai iesniegto jautājumu, tostarp objektīvi izvērtē lietas apstākļus un piemērojamību un atbilstību aptvertajiem noteikumiem;

| b) | savos lēmumos un ziņojumos izklāsta konstatētos faktus, aptverto noteikumu piemērojamību un izdarīto konstatējumu un secinājumu galveno pamatojumu; un |
| --- | --- |

b)

savos lēmumos un ziņojumos izklāsta konstatētos faktus, aptverto noteikumu piemērojamību un izdarīto konstatējumu un secinājumu galveno pamatojumu; un

| c) | tai vajadzētu regulāri apspriesties ar Līgumslēdzējām pusēm un sniegt pietiekamas iespējas nonākt pie savstarpēji saskaņota risinājuma. |
| --- | --- |

c)

tai vajadzētu regulāri apspriesties ar Līgumslēdzējām pusēm un sniegt pietiekamas iespējas nonākt pie savstarpēji saskaņota risinājuma.

| 13. | Šķīrējtiesas kolēģija arī ņem vērā attiecīgās interpretācijas Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (PTO) ekspertu grupu ziņojumos un Apelācijas institūcijas ziņojumos, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome. |
| --- | --- |

13.

Šķīrējtiesas kolēģija arī ņem vērā attiecīgās interpretācijas Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (PTO) ekspertu grupu ziņojumos un Apelācijas institūcijas ziņojumos, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome.

F.   ORGANIZATORISKĀ SANĀKSME

| 14. | Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Līgumslēdzējas puses vai šķīrējtiesas kolēģija uzskata par lietderīgu, tostarp lai vienotos par:






  a) | atalgojumu un izdevumiem, kas jāmaksā šķīrējtiesnešiem, ja vien par to nav panākta iepriekšēja vienošanās. Atalgojums atbilst PTO standartiem; |
| --- | --- | --- |

14.

Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Līgumslēdzējas puses vai šķīrējtiesas kolēģija uzskata par lietderīgu, tostarp lai vienotos par:

a)

atalgojumu un izdevumiem, kas jāmaksā šķīrējtiesnešiem, ja vien par to nav panākta iepriekšēja vienošanās. Atalgojums atbilst PTO standartiem;

| b) | atalgojumu, kas jāmaksā palīgiem, ja vien par to nav panākta iepriekšēja vienošanās. Katra šķīrējtiesneša palīga vai palīgu atalgojuma kopsumma nepārsniedz 50 % no minētā šķīrējtiesneša atalgojuma; |
| --- | --- |

b)

atalgojumu, kas jāmaksā palīgiem, ja vien par to nav panākta iepriekšēja vienošanās. Katra šķīrējtiesneša palīga vai palīgu atalgojuma kopsumma nepārsniedz 50 % no minētā šķīrējtiesneša atalgojuma;

| c) | procesa norises grafiku; un |
| --- | --- |

c)

procesa norises grafiku; un

| d) | ad hoc procedūrām konfidenciālas informācijas aizsardzībai. |
| --- | --- |

d)

ad hoc procedūrām konfidenciālas informācijas aizsardzībai.

| 15. | Šķīrējtiesneši un Līgumslēdzēju pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā. |
| --- | --- |

15.

Šķīrējtiesneši un Līgumslēdzēju pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.

G.   RAKSTISKI IZKLĀSTI

| 16. | Prasītāja Līgumslēdzēja puse savus rakstiskos izklāstus iesniedz 20 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse savu rakstisko izklāstu sniedz 20 dienu laikā no prasītājas Līgumslēdzējas puses rakstiskā izklāsta sniegšanas dienas. |
| --- | --- |

16.

Prasītāja Līgumslēdzēja puse savus rakstiskos izklāstus iesniedz 20 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse savu rakstisko izklāstu sniedz 20 dienu laikā no prasītājas Līgumslēdzējas puses rakstiskā izklāsta sniegšanas dienas.

H.   ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJAS DARBĪBA

| 17. | Visas šķīrējtiesas kolēģijas sanāksmes vada šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesas kolēģija var deleģēt savam priekšsēdētājam pilnvaras pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus. |
| --- | --- |

17.

Visas šķīrējtiesas kolēģijas sanāksmes vada šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesas kolēģija var deleģēt savam priekšsēdētājam pilnvaras pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus.

| 18. | Ja vien nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) vai šajā reglamentā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija savu darbību var veikt ar jebkādiem līdzekļiem, ieskaitot telefonu, faksa sūtījumus vai datorsavienojumus. |
| --- | --- |

18.

Ja vien nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) vai šajā reglamentā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija savu darbību var veikt ar jebkādiem līdzekļiem, ieskaitot telefonu, faksa sūtījumus vai datorsavienojumus.

| 19. | Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs piedalās vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija var atļaut šādās apspriedēs piedalīties arī viņu palīgiem. |
| --- | --- |

19.

Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs piedalās vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija var atļaut šādās apspriedēs piedalīties arī viņu palīgiem.

| 20. | Jebkuru lēmumu un ziņojumu sagatavo vienīgi pati šķīrējtiesas kolēģija, un šo pienākumu nedeleģē. |
| --- | --- |

20.

Jebkuru lēmumu un ziņojumu sagatavo vienīgi pati šķīrējtiesas kolēģija, un šo pienākumu nedeleģē.

| 21. | Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas nolīguma 3. nodaļa (Strīdu izšķiršanas procedūras), šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm var rīkoties saskaņā ar jebkādu piemērotu procedūru, kura ir saderīga ar minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

21.

Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas nolīguma 3. nodaļa (Strīdu izšķiršanas procedūras), šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm var rīkoties saskaņā ar jebkādu piemērotu procedūru, kura ir saderīga ar minētajiem noteikumiem.

| 22. | Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešams veikt kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā vispirms apspriežas ar Līgumslēdzējām pusēm un pēc tam tās rakstveidā informē par izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem un par termiņu vai nepieciešamajiem pielāgojumiem. |
| --- | --- |

22.

Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešams veikt kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā vispirms apspriežas ar Līgumslēdzējām pusēm un pēc tam tās rakstveidā informē par izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem un par termiņu vai nepieciešamajiem pielāgojumiem.

I.   AIZSTĀŠANA

| 23. | Ja kāda Līgumslēdzēja puse uzskata, ka kāds šķīrējtiesnesis neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa (šā reglamenta pielikums) prasībām un ka šā iemesla dēļ tas būtu jāaizstāj, minētā Līgumslēdzēja puse 15 dienu laikā, kopš tā ieguvusi pietiekamus pierādījumus, kas apliecina šķīrējtiesneša iespējamo neatbilstību minētā ētikas kodeksa prasībām, par to informē otru Līgumslēdzēju pusi. |
| --- | --- |

23.

Ja kāda Līgumslēdzēja puse uzskata, ka kāds šķīrējtiesnesis neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa (šā reglamenta pielikums) prasībām un ka šā iemesla dēļ tas būtu jāaizstāj, minētā Līgumslēdzēja puse 15 dienu laikā, kopš tā ieguvusi pietiekamus pierādījumus, kas apliecina šķīrējtiesneša iespējamo neatbilstību minētā ētikas kodeksa prasībām, par to informē otru Līgumslēdzēju pusi.

| 24. | Līgumslēdzējas puses apspriežas 15 dienu laikā pēc 23. punktā minētā paziņojuma. Tās informē šķīrējtiesnesi par tā iespējamo neatbilstību un var pieprasīt šķīrējtiesnesim veikt pasākumus, lai labotu neatbilstību. Ja Līgumslēdzējas puses attiecīgi vienojas, tās var šķīrējtiesnesi arī atcelt un saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraudzīties jaunu šķīrējtiesnesi. |
| --- | --- |

24.

Līgumslēdzējas puses apspriežas 15 dienu laikā pēc 23. punktā minētā paziņojuma. Tās informē šķīrējtiesnesi par tā iespējamo neatbilstību un var pieprasīt šķīrējtiesnesim veikt pasākumus, lai labotu neatbilstību. Ja Līgumslēdzējas puses attiecīgi vienojas, tās var šķīrējtiesnesi arī atcelt un saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraudzīties jaunu šķīrējtiesnesi.

| 25. | Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par to, ka nepieciešams aizstāt šķīrējtiesnesi, izņemot šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāju, katra no Līgumslēdzējām pusēm var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.
  Ja šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs konstatē, ka šķīrējtiesnesis neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa prasībām, saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraugās jaunu šķīrējtiesnesi. |
| --- | --- |

25.

Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par to, ka nepieciešams aizstāt šķīrējtiesnesi, izņemot šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāju, katra no Līgumslēdzējām pusēm var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.

Ja šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs konstatē, ka šķīrējtiesnesis neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa prasībām, saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraugās jaunu šķīrējtiesnesi.

| 26. | Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai no atlikušajām personām priekšsēdētāju kandidātu sarakstā, kas izveidots atbilstoši nolīguma 64. pantam (Šķīrējtiesnešu saraksts). Šīs personas vārdu un uzvārdu izlozē EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses vai priekšsēdētāja delegāts. Izvēlētās personas lēmums par vajadzību aizstāt priekšsēdētāju ir galīgs.
  Ja šī persona konstatē, ka šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa prasībām, saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraugās jaunu priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

26.

Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai no atlikušajām personām priekšsēdētāju kandidātu sarakstā, kas izveidots atbilstoši nolīguma 64. pantam (Šķīrējtiesnešu saraksts). Šīs personas vārdu un uzvārdu izlozē EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses vai priekšsēdētāja delegāts. Izvēlētās personas lēmums par vajadzību aizstāt priekšsēdētāju ir galīgs.

Ja šī persona konstatē, ka šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa prasībām, saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraugās jaunu priekšsēdētāju.

| 27. | Ziņojuma vai lēmuma sagatavošanas termiņu pagarina uz laiku, kas vajadzīgs jaunā šķīrējtiesneša iecelšanai. |
| --- | --- |

27.

Ziņojuma vai lēmuma sagatavošanas termiņu pagarina uz laiku, kas vajadzīgs jaunā šķīrējtiesneša iecelšanai.

J.   APTURĒŠANA UN IZBEIGŠANA

| 28. | Pēc abu Līgumslēdzēju pušu pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija aptur darbu jebkurā brīdī uz laikposmu, par ko Līgumslēdzējas puses vienojušās un kas nepārsniedz 12 secīgus mēnešus. Šķīrējtiesas kolēģija atsāk darbu pirms minētā apturēšanas laikposma beigām, ja to rakstiski pieprasa abas Līgumslēdzējas puses, vai apturēšanas laikposma beigās, ja to rakstiski pieprasa kāda no Līgumslēdzējām pusēm. Prasītāja Līgumslēdzēja puse attiecīgi sniedz paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei. Ja kāda Līgumslēdzēja puse nepieprasa atsākt šķīrējtiesas kolēģijas darbu, beidzoties apturēšanas periodam, šķīrējtiesas kolēģijas pilnvaras zaudē spēku un strīda izšķiršanas process tiek izbeigts. Ja šķīrējtiesas kolēģijas darbs ir ticis apturēts, attiecīgos laikposmus saskaņā ar šo iedaļu pagarina par tādu laikposmu, par kādu šķīrējtiesas kolēģijas darbs bijis apturēts. |
| --- | --- |

28.

Pēc abu Līgumslēdzēju pušu pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija aptur darbu jebkurā brīdī uz laikposmu, par ko Līgumslēdzējas puses vienojušās un kas nepārsniedz 12 secīgus mēnešus. Šķīrējtiesas kolēģija atsāk darbu pirms minētā apturēšanas laikposma beigām, ja to rakstiski pieprasa abas Līgumslēdzējas puses, vai apturēšanas laikposma beigās, ja to rakstiski pieprasa kāda no Līgumslēdzējām pusēm. Prasītāja Līgumslēdzēja puse attiecīgi sniedz paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei. Ja kāda Līgumslēdzēja puse nepieprasa atsākt šķīrējtiesas kolēģijas darbu, beidzoties apturēšanas periodam, šķīrējtiesas kolēģijas pilnvaras zaudē spēku un strīda izšķiršanas process tiek izbeigts. Ja šķīrējtiesas kolēģijas darbs ir ticis apturēts, attiecīgos laikposmus saskaņā ar šo iedaļu pagarina par tādu laikposmu, par kādu šķīrējtiesas kolēģijas darbs bijis apturēts.

K.   SĒDES

| 29. | Balstoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar 14. punktu, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Līgumslēdzējas puses par sēdes datumu, laiku un vietu. Līgumslēdzēja puse, kuras teritorijā notiek šķīrējtiesas kolēģijas sēde, šo informāciju publisko, ja vien sēde nav slēgta. |
| --- | --- |

29.

Balstoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar 14. punktu, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Līgumslēdzējas puses par sēdes datumu, laiku un vietu. Līgumslēdzēja puse, kuras teritorijā notiek šķīrējtiesas kolēģijas sēde, šo informāciju publisko, ja vien sēde nav slēgta.

| 30. | Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tiesas sēde notiek Briselē, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Gana, un Akrā, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse sedz izdevumus, kas saistīti ar sēdes loģistiku. |
| --- | --- |

30.

Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tiesas sēde notiek Briselē, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Gana, un Akrā, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse sedz izdevumus, kas saistīti ar sēdes loģistiku.

| 31. | Šķīrējtiesas kolēģija var rīkot papildu tiesas sēdes, ja Līgumslēdzējas puses tam piekrīt. |
| --- | --- |

31.

Šķīrējtiesas kolēģija var rīkot papildu tiesas sēdes, ja Līgumslēdzējas puses tam piekrīt.

| 32. | Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku. |
| --- | --- |

32.

Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku.

| 33. | Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, neatkarīgi no tā, vai sēde ir atklāta vai slēgta, tajā var piedalīties šādas personas:






  a) | Līgumslēdzējas puses pārstāvji; |
| --- | --- | --- |

33.

Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, neatkarīgi no tā, vai sēde ir atklāta vai slēgta, tajā var piedalīties šādas personas:

a)

Līgumslēdzējas puses pārstāvji;

| b) | padomnieki; |
| --- | --- |

b)

padomnieki;

| c) | palīgi un administratīvie darbinieki; |
| --- | --- |

c)

palīgi un administratīvie darbinieki;

| d) | šķīrējtiesas tulki, tulkotāji un referenti; un |
| --- | --- |

d)

šķīrējtiesas tulki, tulkotāji un referenti; un

| e) | eksperti, ja tā lemj šķīrējtiesas kolēģija saskaņā ar nolīguma 60. pantu (Informācija un tehniskas konsultācijas). |
| --- | --- |

e)

eksperti, ja tā lemj šķīrējtiesas kolēģija saskaņā ar nolīguma 60. pantu (Informācija un tehniskas konsultācijas).

| 34. | Katra Līgumslēdzēja puse ne vēlāk kā piecas dienas pirms šķīrējtiesas kolēģijas sēdes šķīrējtiesas kolēģijai un otrai Līgumslēdzējai pusei iesniedz sarakstu ar to personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Līgumslēdzējas puses uzdevumā sēdē mutvārdos sniegs argumentu vai cita veida izklāstu, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un padomniekiem, kas piedalīsies šķīrējtiesas kolēģijas sēdē. |
| --- | --- |

34.

Katra Līgumslēdzēja puse ne vēlāk kā piecas dienas pirms šķīrējtiesas kolēģijas sēdes šķīrējtiesas kolēģijai un otrai Līgumslēdzējai pusei iesniedz sarakstu ar to personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Līgumslēdzējas puses uzdevumā sēdē mutvārdos sniegs argumentu vai cita veida izklāstu, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un padomniekiem, kas piedalīsies šķīrējtiesas kolēģijas sēdē.

| 35. | Šķīrējtiesas kolēģijas sēdes norise, kurā prasītājai Līgumslēdzējai pusei un atbildētājai Līgumslēdzējai pusei nodrošina vienādu laiku gan debašu, gan repliku sadaļā, ir šāda.

  Debates:







  a) | prasītājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts; |
| --- | --- | --- |

35.

Šķīrējtiesas kolēģijas sēdes norise, kurā prasītājai Līgumslēdzējai pusei un atbildētājai Līgumslēdzējai pusei nodrošina vienādu laiku gan debašu, gan repliku sadaļā, ir šāda.

Debates:

a)

prasītājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts;

| b) | atbildētājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts. |
| --- | --- |

b)

atbildētājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts.

Replika:

| a) | prasītājas Līgumslēdzējas puses atbilde; |
| --- | --- |

a)

prasītājas Līgumslēdzējas puses atbilde;

| b) | atbildētājas Līgumslēdzējas puses atbildes replika. |
| --- | --- |

b)

atbildētājas Līgumslēdzējas puses atbildes replika.

| 36. | Sēdē šķīrējtiesas kolēģija jebkurā laikā jebkurai Līgumslēdzējai pusei var uzdot jautājumus. |
| --- | --- |

36.

Sēdē šķīrējtiesas kolēģija jebkurā laikā jebkurai Līgumslēdzējai pusei var uzdot jautājumus.

| 37. | Šķīrējtiesas kolēģija organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Līgumslēdzējām pusēm pēc iespējas īsā laikā pēc sēdes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesas kolēģija tās var ņemt vērā. |
| --- | --- |

37.

Šķīrējtiesas kolēģija organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Līgumslēdzējām pusēm pēc iespējas īsā laikā pēc sēdes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesas kolēģija tās var ņemt vērā.

| 38. | Katra Līgumslēdzēja puse 10 dienu laikā pēc sēdes dienas var iesniegt papildu rakstisku izklāstu par jebkuru jautājumu, kas radies sēdes laikā. |
| --- | --- |

38.

Katra Līgumslēdzēja puse 10 dienu laikā pēc sēdes dienas var iesniegt papildu rakstisku izklāstu par jebkuru jautājumu, kas radies sēdes laikā.

L.   RAKSTISKI JAUTĀJUMI

| 39. | Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procesa posmā var rakstiski iesniegt jautājumus vienai vai abām Līgumslēdzējām pusēm. Visu vienai Līgumslēdzējai pusei iesniegto jautājumu kopiju sniedz arī otrai Līgumslēdzējai pusei. |
| --- | --- |

39.

Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procesa posmā var rakstiski iesniegt jautājumus vienai vai abām Līgumslēdzējām pusēm. Visu vienai Līgumslēdzējai pusei iesniegto jautājumu kopiju sniedz arī otrai Līgumslēdzējai pusei.

| 40. | Katra Līgumslēdzēja puse iesniedz otrai Līgumslēdzējai pusei savu uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopiju. Otrai Līgumslēdzējai pusei ir iespēja piecu dienu laikā pēc šādas kopijas saņemšanas rakstveidā sniegt piezīmes par minētajām Līgumslēdzējas puses atbildēm. |
| --- | --- |

40.

Katra Līgumslēdzēja puse iesniedz otrai Līgumslēdzējai pusei savu uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopiju. Otrai Līgumslēdzējai pusei ir iespēja piecu dienu laikā pēc šādas kopijas saņemšanas rakstveidā sniegt piezīmes par minētajām Līgumslēdzējas puses atbildēm.

| 41. | Pēc vienas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesas kolēģija var prasīt Līgumslēdzējām pusēm sniegt būtisku informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu un atbilstošu. Uz ikvienu šķīrējtiesas kolēģijas pieprasījumu sniegt informāciju Līgumslēdzējas puses atbild nekavējoties un pilnībā. |
| --- | --- |

41.

Pēc vienas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesas kolēģija var prasīt Līgumslēdzējām pusēm sniegt būtisku informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu un atbilstošu. Uz ikvienu šķīrējtiesas kolēģijas pieprasījumu sniegt informāciju Līgumslēdzējas puses atbild nekavējoties un pilnībā.

M.   KONFIDENCIALITĀTE

| 42. | Katra Līgumslēdzēja puse un šķīrējtiesas kolēģija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ko otra Līgumslēdzēja puse iesniegusi šķīrējtiesas kolēģijai un ko minētā otra Līgumslēdzēja puse noteikusi par konfidenciālu. Ja kāda Līgumslēdzēja puse šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz rakstisku izklāstu, kas ietver konfidenciālu informāciju, tā 15 dienu laikā iesniedz arī izklāstu bez šīs konfidenciālās informācijas, kurš tiek publiskots. |
| --- | --- |

42.

Katra Līgumslēdzēja puse un šķīrējtiesas kolēģija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ko otra Līgumslēdzēja puse iesniegusi šķīrējtiesas kolēģijai un ko minētā otra Līgumslēdzēja puse noteikusi par konfidenciālu. Ja kāda Līgumslēdzēja puse šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz rakstisku izklāstu, kas ietver konfidenciālu informāciju, tā 15 dienu laikā iesniedz arī izklāstu bez šīs konfidenciālās informācijas, kurš tiek publiskots.

| 43. | Nekas šajā reglamentā neliedz Līgumslēdzējai pusei publiskot savas nostājas izklāstus, ciktāl, atsaucoties uz otras Līgumslēdzējas puses sniegto informāciju, tā neizpauž nekādu informāciju, ko otra Līgumslēdzēja puse noteikusi par konfidenciālu. |
| --- | --- |

43.

Nekas šajā reglamentā neliedz Līgumslēdzējai pusei publiskot savas nostājas izklāstus, ciktāl, atsaucoties uz otras Līgumslēdzējas puses sniegto informāciju, tā neizpauž nekādu informāciju, ko otra Līgumslēdzēja puse noteikusi par konfidenciālu.

| 44. | Attiecīgās šķīrējtiesas kolēģijas sēdes daļas ir slēgtas, ja Līgumslēdzējas puses izklāsti un argumenti ietver konfidenciālu informāciju. Ja šķīrējtiesas kolēģijas sēde ir slēgta, Līgumslēdzējas puses ievēro sēdes konfidencialitāti. |
| --- | --- |

44.

Attiecīgās šķīrējtiesas kolēģijas sēdes daļas ir slēgtas, ja Līgumslēdzējas puses izklāsti un argumenti ietver konfidenciālu informāciju. Ja šķīrējtiesas kolēģijas sēde ir slēgta, Līgumslēdzējas puses ievēro sēdes konfidencialitāti.

N.   EX PARTE KONTAKTI

| 45. | Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar vienu Līgumslēdzēju pusi otras Līgumslēdzējas puses prombūtnē. |
| --- | --- |

45.

Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar vienu Līgumslēdzēju pusi otras Līgumslēdzējas puses prombūtnē.

| 46. | Šķīrējtiesnesis neapspriež procesa priekšmetu ne ar vienu, ne ar abām Līgumslēdzējām pusēm pārējo šķīrējtiesnešu prombūtnē. |
| --- | --- |

46.

Šķīrējtiesnesis neapspriež procesa priekšmetu ne ar vienu, ne ar abām Līgumslēdzējām pusēm pārējo šķīrējtiesnešu prombūtnē.

O.   AMICUS CURIAE IZKLĀSTI

| 47. | Ja vien Līgumslēdzējas puses piecu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus izklāstus no kādas Līgumslēdzējas puses fiziskām personām vai juridiskām personām, kuras veic uzņēmējdarbību kādas Līgumslēdzējas puses teritorijā, ja šīs personas ir neatkarīgas no Līgumslēdzēju pušu valdībām, ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | šķīrējtiesas kolēģija tos saņem 10 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas; |
| --- | --- | --- |

47.

Ja vien Līgumslēdzējas puses piecu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus izklāstus no kādas Līgumslēdzējas puses fiziskām personām vai juridiskām personām, kuras veic uzņēmējdarbību kādas Līgumslēdzējas puses teritorijā, ja šīs personas ir neatkarīgas no Līgumslēdzēju pušu valdībām, ievērojot šādus nosacījumus:

a)

šķīrējtiesas kolēģija tos saņem 10 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas;

| b) | tie ir kodolīgi un, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par 15 lappusēm ar dubulto atstatumu starp rindiņām; |
| --- | --- |

b)

tie ir kodolīgi un, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par 15 lappusēm ar dubulto atstatumu starp rindiņām;

| c) | tie ir tieši nozīmīgi šķīrējtiesas kolēģijas izskatāmajiem faktu vai tiesību jautājumiem; |
| --- | --- |

c)

tie ir tieši nozīmīgi šķīrējtiesas kolēģijas izskatāmajiem faktu vai tiesību jautājumiem;

| d) | tie ietver aprakstu par personu, kas iesniedz šo izklāstu, tai skaitā attiecībā uz fizisku personu – valstspiederību, bet attiecībā uz juridisku personu – uzņēmējdarbības veikšanas vietu, darbības raksturu, juridisko statusu, vispārīgos mērķus un finansējuma avotus; |
| --- | --- |

d)

tie ietver aprakstu par personu, kas iesniedz šo izklāstu, tai skaitā attiecībā uz fizisku personu – valstspiederību, bet attiecībā uz juridisku personu – uzņēmējdarbības veikšanas vietu, darbības raksturu, juridisko statusu, vispārīgos mērķus un finansējuma avotus;

| e) | tajos ir konkretizēts, kādas ir attiecīgās personas intereses saistībā ar šķīrējtiesas procesu; un |
| --- | --- |

e)

tajos ir konkretizēts, kādas ir attiecīgās personas intereses saistībā ar šķīrējtiesas procesu; un

| f) | tie ir sagatavoti valodās, ko Līgumslēdzējas puses izvēlējušās saskaņā ar šā reglamenta 54. un 55. punktu. |
| --- | --- |

f)

tie ir sagatavoti valodās, ko Līgumslēdzējas puses izvēlējušās saskaņā ar šā reglamenta 54. un 55. punktu.

| 48. | Paziņojumus nosūta Līgumslēdzējām pusēm, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai savas piezīmes 10 dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas. |
| --- | --- |

48.

Paziņojumus nosūta Līgumslēdzējām pusēm, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai savas piezīmes 10 dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas.

| 49. | Šķīrējtiesas kolēģija savā ziņojumā norāda visus izklāstus, ko tā saņēmusi saskaņā ar 47. punktu. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā ziņojumā pievērsties šādi iesniegtajos izklāstos sniegtajai argumentācijai; tomēr, ja tā to dara, tā ņem vērā arī visas piezīmes, ko Līgumslēdzējas puses sniegušas saskaņā ar 48. punktu. |
| --- | --- |

49.

Šķīrējtiesas kolēģija savā ziņojumā norāda visus izklāstus, ko tā saņēmusi saskaņā ar 47. punktu. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā ziņojumā pievērsties šādi iesniegtajos izklāstos sniegtajai argumentācijai; tomēr, ja tā to dara, tā ņem vērā arī visas piezīmes, ko Līgumslēdzējas puses sniegušas saskaņā ar 48. punktu.

P.   STEIDZAMĪBA

| 50. | Steidzamības gadījumos, kas minēti nolīguma 52. panta (Šķīrējtiesas nolēmums) 2. punktā, šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm vajadzības gadījumā pielāgo šajā reglamentā minētos termiņus, izņemot termiņus, kas minēti 10. punktā. Šķīrējtiesas kolēģija šos pielāgojumus paziņo Līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

50.

Steidzamības gadījumos, kas minēti nolīguma 52. panta (Šķīrējtiesas nolēmums) 2. punktā, šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm vajadzības gadījumā pielāgo šajā reglamentā minētos termiņus, izņemot termiņus, kas minēti 10. punktā. Šķīrējtiesas kolēģija šos pielāgojumus paziņo Līgumslēdzējām pusēm.

| 51. | Ja kāda Līgumslēdzēja puse to pieprasa, šķīrējtiesas kolēģija 10 dienu laikā pēc tās izveidošanas izlemj, vai konkrētais gadījums ir steidzamības gadījums. |
| --- | --- |

51.

Ja kāda Līgumslēdzēja puse to pieprasa, šķīrējtiesas kolēģija 10 dienu laikā pēc tās izveidošanas izlemj, vai konkrētais gadījums ir steidzamības gadījums.

Q.   IZMAKSAS

| 52. | Katra Līgumslēdzēja puse sedz savus izdevumus, kas radušies, piedaloties šķīrējtiesas procedūrā. |
| --- | --- |

52.

Katra Līgumslēdzēja puse sedz savus izdevumus, kas radušies, piedaloties šķīrējtiesas procedūrā.

| 53. | Neskarot 30. punktu, Līgumslēdzējas puse kopīgi un vienlīdzīgi dala izdevumus, kas izriet no organizatoriskiem jautājumiem, ieskaitot šķīrējtiesnešu un viņu palīgu atalgojumu un izdevumus. |
| --- | --- |

53.

Neskarot 30. punktu, Līgumslēdzējas puse kopīgi un vienlīdzīgi dala izdevumus, kas izriet no organizatoriskiem jautājumiem, ieskaitot šķīrējtiesnešu un viņu palīgu atalgojumu un izdevumus.

R.   RAKSTISKĀ UN MUTISKĀ TULKOŠANA

| 54. | Nolīguma 47. pantā (Apspriešanās) minētās apspriešanās laikā vai nolīguma 48. pantā (Vidutāja iesaistīšana) minētās vidutāja iesaistīšanas laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 14. punktā minētajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses cenšas vienoties par kopēju darba valodu lietas izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijā. |
| --- | --- |

54.

Nolīguma 47. pantā (Apspriešanās) minētās apspriešanās laikā vai nolīguma 48. pantā (Vidutāja iesaistīšana) minētās vidutāja iesaistīšanas laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 14. punktā minētajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses cenšas vienoties par kopēju darba valodu lietas izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijā.

| 55. | Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, katra Līgumslēdzēja puse iesniedz savus rakstiskos izklāstus tās izvēlētajā valodā. Vienlaikus attiecīgā Līgumslēdzēja puse nodrošina tulkojumu otras Līgumslēdzējas puses izvēlētajā valodā, ja vien tās rakstiskie izklāsti nav kādā no PTO darba valodām. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse organizē mutisko izklāstu mutisko tulkošanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajās valodās. |
| --- | --- |

55.

Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, katra Līgumslēdzēja puse iesniedz savus rakstiskos izklāstus tās izvēlētajā valodā. Vienlaikus attiecīgā Līgumslēdzēja puse nodrošina tulkojumu otras Līgumslēdzējas puses izvēlētajā valodā, ja vien tās rakstiskie izklāsti nav kādā no PTO darba valodām. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse organizē mutisko izklāstu mutisko tulkošanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajās valodās.

| 56. | Šķīrējtiesas kolēģijas ziņojumus un lēmumus sagatavo Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās. Ja Līgumslēdzējas puses nav vienojušās par kopēju darba valodu, šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojumu un galīgo ziņojumu sagatavo vienā no PTO darba valodām. |
| --- | --- |

56.

Šķīrējtiesas kolēģijas ziņojumus un lēmumus sagatavo Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās. Ja Līgumslēdzējas puses nav vienojušās par kopēju darba valodu, šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojumu un galīgo ziņojumu sagatavo vienā no PTO darba valodām.

| 57. | Jebkura Līgumslēdzēja puse var iesniegt piezīmes par saskaņā ar šo reglamentu sagatavota dokumenta tulkotas versijas tulkojuma kvalitāti. |
| --- | --- |

57.

Jebkura Līgumslēdzēja puse var iesniegt piezīmes par saskaņā ar šo reglamentu sagatavota dokumenta tulkotas versijas tulkojuma kvalitāti.

| 58. | Katra Līgumslēdzēja puse sedz izmaksas par tās rakstisko izklāstu tulkošanu. Izmaksas saistībā ar nolēmuma rakstisko tulkošanu Līgumslēdzējas puses sedz vienādās daļās. |
| --- | --- |

58.

Katra Līgumslēdzēja puse sedz izmaksas par tās rakstisko izklāstu tulkošanu. Izmaksas saistībā ar nolēmuma rakstisko tulkošanu Līgumslēdzējas puses sedz vienādās daļās.

S.   CITAS PROCEDŪRAS

| 59. | Šajā reglamentā noteiktos termiņus pielāgo atbilstīgi īpašajiem termiņiem, kuri paredzēti ziņojuma vai lēmuma pieņemšanai, ko veic šķīrējtiesas kolēģija, procedūrās saskaņā ar nolīguma 54. pantu (Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei), 55. pantu (Visu šķīrējtiesas nolēmuma izpildei veikto pasākumu pārskatīšana), 56. pantu (Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma nepildīšanas gadījumā) un 57. pantu (Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti atbilstības panākšanai pēc attiecīgo pasākumu pieņemšanas). |
| --- | --- |

59.

Šajā reglamentā noteiktos termiņus pielāgo atbilstīgi īpašajiem termiņiem, kuri paredzēti ziņojuma vai lēmuma pieņemšanai, ko veic šķīrējtiesas kolēģija, procedūrās saskaņā ar nolīguma 54. pantu (Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei), 55. pantu (Visu šķīrējtiesas nolēmuma izpildei veikto pasākumu pārskatīšana), 56. pantu (Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma nepildīšanas gadījumā) un 57. pantu (Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti atbilstības panākšanai pēc attiecīgo pasākumu pieņemšanas).

---

PIELIKUMS

ĒTIKAS KODEKSS

I.   DEFINĪCIJAS

| 1. | Šajā ētikas kodeksā:






  a) | “administratīvais personāls”, ja runā par šķīrējtiesnesi, ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša un pakļautībā, izņemot palīgus; |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā ētikas kodeksā:

a)

“administratīvais personāls”, ja runā par šķīrējtiesnesi, ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša un pakļautībā, izņemot palīgus;

| b) | “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša iecelšanas noteikumiem veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim; |
| --- | --- |

b)

“palīgs” ir persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša iecelšanas noteikumiem veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim;

| c) | “kandidāts” ir fiziska persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 64. pantā (Šķīrējtiesnešu saraksts) minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana); |
| --- | --- |

c)

“kandidāts” ir fiziska persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 64. pantā (Šķīrējtiesnešu saraksts) minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana);

| d) | “vidutājs” ir persona, kas izraudzīta par vidutāju saskaņā ar nolīguma 48. pantu; |
| --- | --- |

d)

“vidutājs” ir persona, kas izraudzīta par vidutāju saskaņā ar nolīguma 48. pantu;

| e) | “šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas kolēģijas loceklis. |
| --- | --- |

e)

“šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas kolēģijas loceklis.

II.   Piemērojamie principi

| 2. | Lai saglabātu strīdu izšķiršanas mehānisma integritāti un objektivitāti, ikviens kandidāts un šķīrējtiesnesis:






  a) | iepazīstas ar šo ētikas kodeksu; |
| --- | --- | --- |

2.

Lai saglabātu strīdu izšķiršanas mehānisma integritāti un objektivitāti, ikviens kandidāts un šķīrējtiesnesis:

a)

iepazīstas ar šo ētikas kodeksu;

| b) | ir neatkarīgs un objektīvs; |
| --- | --- |

b)

ir neatkarīgs un objektīvs;

| c) | izvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

c)

izvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem;

| d) | nepieļauj nepiedienīgu uzvedību un nerada nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu; |
| --- | --- |

d)

nepieļauj nepiedienīgu uzvedību un nerada nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu;

| e) | rīkojas atbilstoši augstiem uzvedības normu standartiem; un |
| --- | --- |

e)

rīkojas atbilstoši augstiem uzvedības normu standartiem; un

| f) | neietekmējas no savtīgām interesēm, ārēja spiediena, politiskiem apsvērumiem, sabiedrības protestiem un lojalitātes pret vienu vai otru Līgumslēdzēju pusi un bailēm no kritikas. |
| --- | --- |

f)

neietekmējas no savtīgām interesēm, ārēja spiediena, politiskiem apsvērumiem, sabiedrības protestiem un lojalitātes pret vienu vai otru Līgumslēdzēju pusi un bailēm no kritikas.

| 3. | Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem priekšrocības, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka tās ietekmē viņa pienākumu pienācīgu izpildi. |
| --- | --- |

3.

Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem priekšrocības, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka tās ietekmē viņa pienākumu pienācīgu izpildi.

| 4. | Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu personiskas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds viņu varētu ietekmēt. |
| --- | --- |

4.

Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu personiskas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds viņu varētu ietekmēt.

| 5. | Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus. |
| --- | --- |

5.

Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.

| 6. | Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa objektivitāti vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu. |
| --- | --- |

6.

Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa objektivitāti vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu.

III.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANAS PIENĀKUMI

| 7. | Ikviens šķīrējtiesneša kandidāts pirms piekrišanas savai iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) sniedz informāciju par interesēm, attiecībām vai jautājumiem, kas varētu ietekmēt viņa neatkarību vai objektivitāti vai, objektīvi spriežot, varētu radīt iespaidu par nepiedienīgumu vai neobjektivitāti procesā. Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, tostarp finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm. |
| --- | --- |

7.

Ikviens šķīrējtiesneša kandidāts pirms piekrišanas savai iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) sniedz informāciju par interesēm, attiecībām vai jautājumiem, kas varētu ietekmēt viņa neatkarību vai objektivitāti vai, objektīvi spriežot, varētu radīt iespaidu par nepiedienīgumu vai neobjektivitāti procesā. Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, tostarp finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm.

| 8. | Informācijas sniegšanas pienākums, kas paredzēts 7. punktā, ir ilgstošs pienākums, kas paredz, ka šķīrējtiesnesis informē par jebkādām interesēm, attiecībām vai jautājumiem, kas varētu rasties jebkurā procesa stadijā. |
| --- | --- |

8.

Informācijas sniegšanas pienākums, kas paredzēts 7. punktā, ir ilgstošs pienākums, kas paredz, ka šķīrējtiesnesis informē par jebkādām interesēm, attiecībām vai jautājumiem, kas varētu rasties jebkurā procesa stadijā.

| 9. | Tiklīdz kandidāts vai šķīrējtiesnesis uzzinājis par jautājumiem, kas attiecas uz šā ētikas kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, viņš par tiem visiem informē EPN komiteju, lai Līgumslēdzējas puses tos varētu apsvērt. |
| --- | --- |

9.

Tiklīdz kandidāts vai šķīrējtiesnesis uzzinājis par jautājumiem, kas attiecas uz šā ētikas kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, viņš par tiem visiem informē EPN komiteju, lai Līgumslēdzējas puses tos varētu apsvērt.

IV.   ŠĶĪRĒJTIESNEŠU PIENĀKUMI

| 10. | Kad šķīrējtiesneša iecelšana tiek akceptēta, šķīrējtiesnesis ir pieejams savu pienākumu veikšanai un visa procesa gaitā veic tos rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un uzcītīgi. |
| --- | --- |

10.

Kad šķīrējtiesneša iecelšana tiek akceptēta, šķīrējtiesnesis ir pieejams savu pienākumu veikšanai un visa procesa gaitā veic tos rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un uzcītīgi.

| 11. | Šķīrējtiesnesis izskata vienīgi tos jautājumus, kas izvirzīti procesa gaitā un kas nepieciešami lēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienai citai personai. |
| --- | --- |

11.

Šķīrējtiesnesis izskata vienīgi tos jautājumus, kas izvirzīti procesa gaitā un kas nepieciešami lēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienai citai personai.

| 12. | Šķīrējtiesnesis veic visus atbilstošos pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka viņa palīgi un administratīvie darbinieki ir informēti par šā ētikas kodeksa II, III, IV un VI daļā noteiktajiem pienākumiem un tos ievēro. |
| --- | --- |

12.

Šķīrējtiesnesis veic visus atbilstošos pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka viņa palīgi un administratīvie darbinieki ir informēti par šā ētikas kodeksa II, III, IV un VI daļā noteiktajiem pienākumiem un tos ievēro.

V.   BIJUŠO ŠĶĪRĒJTIESNEŠU PIENĀKUMI

| 13. | Ikviens bijušais šķīrējtiesnesis izvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu par to, ka viņš savu pienākumu veikšanā rīkojās neobjektīvi vai guva labumu no šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma. |
| --- | --- |

13.

Ikviens bijušais šķīrējtiesnesis izvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu par to, ka viņš savu pienākumu veikšanā rīkojās neobjektīvi vai guva labumu no šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma.

| 14. | Ikviens bijušais šķīrējtiesnesis ievēro šā ētikas kodeksa VI daļā minētos pienākumus. |
| --- | --- |

14.

Ikviens bijušais šķīrējtiesnesis ievēro šā ētikas kodeksa VI daļā minētos pienākumus.

VI.   KONFIDENCIALITĀTE

| 15. | Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž publiski nepieejamu informāciju, kas attiecas uz procesu vai kas iegūta procesā, kuram viņš ir iecelts. Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž un neizmanto šādu informāciju, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai lai kaitētu citu personu interesēm. |
| --- | --- |

15.

Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž publiski nepieejamu informāciju, kas attiecas uz procesu vai kas iegūta procesā, kuram viņš ir iecelts. Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž un neizmanto šādu informāciju, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai lai kaitētu citu personu interesēm.

| 16. | Šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas pilnu vai daļēju lēmumu, pirms tas ir publicēts saskaņā ar nolīguma 3. nodaļu (Strīdu izšķiršanas procedūras). |
| --- | --- |

16.

Šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas pilnu vai daļēju lēmumu, pirms tas ir publicēts saskaņā ar nolīguma 3. nodaļu (Strīdu izšķiršanas procedūras).

| 17. | Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž informāciju par šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēm vai kāda šķīrējtiesneša viedokli, nedz arī sniedz paziņojumus par procesu, kuram viņš iecelts, vai par procesa strīda priekšmetu. |
| --- | --- |

17.

Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž informāciju par šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēm vai kāda šķīrējtiesneša viedokli, nedz arī sniedz paziņojumus par procesu, kuram viņš iecelts, vai par procesa strīda priekšmetu.

VII.   IZDEVUMI

| 18. | Katrs šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz noslēgumpārskatu par procesam veltīto laiku un par saviem izdevumiem, kā arī par savu palīgu un administratīvo darbinieku patērēto laiku un izdevumiem. |
| --- | --- |

18.

Katrs šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz noslēgumpārskatu par procesam veltīto laiku un par saviem izdevumiem, kā arī par savu palīgu un administratīvo darbinieku patērēto laiku un izdevumiem.

VIII.   VIDUTĀJI

| 19. | Šo ētikas kodeksu mutatis mutandis piemēro vidutājiem. |
| --- | --- |

19.

Šo ētikas kodeksu mutatis mutandis piemēro vidutājiem.

---

Labojumi

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 335/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 335/112

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/818 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā un groza Regulas (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 135, 2019. gada 22. maijs
  )

100. lappusē 7. panta 3. punktā:

tekstu:

“3.   Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstu iestādes var izmantot ESP, lai centrālajā SIS meklētu ar personām vai viņu ceļošanas dokumentiem saistītus datus, kas minēti Regulās (ES) 2018/1860 un (ES) 2018/1861.”

lasīt šādi:

“3.   Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstu iestādes var izmantot ESP, lai centrālajā SIS meklētu ar personām vai viņu ceļošanas dokumentiem saistītus datus, kas minēti Regulā (ES) 2018/1862.”.

---

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 335/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 335/113

---

Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2022/2417 (2022. gada 26. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par kravu autopārvadājumiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 318, 2022. gada 12. decembris
  )

| 1. | Lēmuma nosaukumā satura rādītājā un 1. lappusē: |
| --- | --- |

1.

Lēmuma nosaukumā satura rādītājā un 1. lappusē:

tekstu:

“
  2022. gada 26. jūlijs
  ”

lasīt šādi:

“
  2022. gada 5. decembris
  ”.

| 2. | Noslēguma formulējumos 3. lappusē: |
| --- | --- |

2.

Noslēguma formulējumos 3. lappusē:

tekstu:

“Briselē, 2022. gada 26. jūlijā
  ”

lasīt šādi:

“Briselē, 2022. gada 5. decembrī
  ”.

---

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 335/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 335/114

---

Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2022/2435 (2022. gada 26. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par kravu autopārvadājumiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 319, 2022. gada 13. decembris
  )

| 1. | Lēmuma nosaukumā satura rādītājā un 5. lappusē: |
| --- | --- |

1.

Lēmuma nosaukumā satura rādītājā un 5. lappusē:

tekstu:

“
  2022. gada 26. jūlijs
  ”

lasīt šādi:

“
  2022. gada 5. decembris
  ”.

| 2. | Noslēguma formulējumos 7. lappusē: |
| --- | --- |

2.

Noslēguma formulējumos 7. lappusē:

tekstu:

“Briselē, 2022. gada 26. jūlijā
  ”

lasīt šādi:

“Briselē, 2022. gada 5. decembrī
  ”.

---