# Euroopa Liidu C 51/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 51 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide4. märts 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 51

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide4. märts 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 051/01 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 2,00 % 1. märts 2009 — Euro vahetuskurss | 1 |
| 2009/C 051/02 | Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 3. detsembri 2008. aasta koosolekul juhtumit nr COMP/M.5141 — KLM/Martinair käsitleva otsuse eelnõu kohta — Ettekandja: Läti | 2 |
| 2009/C 051/03 | Juhtumi nr COMP/M.5141 — KLM/Martinair lõpparuanne | 3 |
| 2009/C 051/04 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 17. detsember 2008, millega kuulutatakse koondumine kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga (Juhtum nr COMP/M.5141 — KLM/Martinair) (teatavaks tehtud numbri K(2008)8458 (lõplik) all) | 4 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 051/05 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/9/EÜ (reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 9 |
| 2009/C 051/06 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 12 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 051/01

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 2,00 % 1. märts 2009 — Euro vahetuskurss

1

2009/C 051/02

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 3. detsembri 2008. aasta koosolekul juhtumit nr COMP/M.5141 — KLM/Martinair käsitleva otsuse eelnõu kohta — Ettekandja: Läti

2

2009/C 051/03

Juhtumi nr COMP/M.5141 — KLM/Martinair lõpparuanne

3

2009/C 051/04

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 17. detsember 2008, millega kuulutatakse koondumine kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga (Juhtum nr COMP/M.5141 — KLM/Martinair) (teatavaks tehtud numbri K(2008)8458 (lõplik) all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008)8458 (lõplik) all)

4

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 051/05

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/9/EÜ (reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

9

2009/C 051/06

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

12

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 051/07 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta | 17 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 051/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5482 — GSN/FUN) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 051/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5445 — Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power) (
  1
  ) | 23 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 051/07

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

17

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 051/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5482 — GSN/FUN) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

22

2009/C 051/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5445 — Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power) (
  1
  )

1

23

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2009/C 051/10 | 2009. aasta riigipühad, parandus (ELT C 14, 21.1.2009) | 24 |

Parandused

2009/C 051/10

2009. aasta riigipühad, parandus (ELT C 14, 21.1.2009)

(ELT C 14, 21.1.2009)

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 4.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/1

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

2,00 % 1. märts 2009

Euro vahetuskurss (2)

3. märts 2009

(2009/C 51/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2615 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,64 |
| DKK | Taani kroon | 7,4510 |
| GBP | Inglise nael | 0,89575 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,4853 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4826 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,0125 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,961 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 306,84 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7087 |
| PLN | Poola zlott | 4,7350 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2990 |
| TRY | Türgi liir | 2,1802 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,9619 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6219 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,7866 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,5303 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9550 |
| KRW | Korea won | 1 968,44 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,2300 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,6303 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3747 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 131,69 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6795 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,560 |
| RUB | Vene rubla | 45,7697 |
| THB | Tai baht | 45,603 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0468 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,2631 |
| INR | India ruupia | 65,5600 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2615

JPY

Jaapani jeen

123,64

DKK

Taani kroon

7,4510

GBP

Inglise nael

0,89575

SEK

Rootsi kroon

11,4853

CHF

Šveitsi frank

1,4826

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,0125

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,961

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

306,84

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7087

PLN

Poola zlott

4,7350

RON

Rumeenia leu

4,2990

TRY

Türgi liir

2,1802

AUD

Austraalia dollar

1,9619

CAD

Kanada dollar

1,6219

HKD

Hong Kongi dollar

9,7866

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,5303

SGD

Singapuri dollar

1,9550

KRW

Korea won

1 968,44

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,2300

CNY

Hiina jüaan

8,6303

HRK

Horvaatia kuna

7,3747

IDR

Indoneesia ruupia

15 131,69

MYR

Malaisia ringit

4,6795

PHP

Filipiini peeso

61,560

RUB

Vene rubla

45,7697

THB

Tai baht

45,603

BRL

Brasiilia reaal

3,0468

MXN

Mehhiko peeso

19,2631

INR

India ruupia

65,5600

---

(1)

Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 4.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/2

---

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 3. detsembri 2008. aasta koosolekul juhtumit nr COMP/M.5141 — KLM/Martinair käsitleva otsuse eelnõu kohta

Ettekandja: Läti

(2009/C 51/02)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ettevõtjate koondumine EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ettevõtjate koondumine EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et asjaomased turud on järgmised:






  a) | kauba ühesuunalise õhutranspordi turud:






  — | kontinentidevaheline kauba transport Euroopa ja Põhja-Ameerika vahel; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et asjaomased turud on järgmised:

a)

kauba ühesuunalise õhutranspordi turud:

—

kontinentidevaheline kauba transport Euroopa ja Põhja-Ameerika vahel;

| — | Euroopa ja konkreetsete riikide vaheline kauba transport Euroopa ja Lõuna-Ameerika, Kariibi mere piirkonna, Kaug-Ida ja Aafrika riikide vahel; |
| --- | --- |

—

Euroopa ja konkreetsete riikide vaheline kauba transport Euroopa ja Lõuna-Ameerika, Kariibi mere piirkonna, Kaug-Ida ja Aafrika riikide vahel;

| b) | lõpptarbijatele õhutranspordi kauglennuteenuste osutamise turg, mis on jaotatud lähte- ja sihtkohtade paaride alusel:






  — | kusjuures lähtekoht on Amsterdami lennujaam, ent vähemalt Punta Canasse, Cancuni, Havannasse, Curaçaole ja Arubale, kuid võimaluse korral ka Vancouverisse, Torontosse ja Miamisse suunduvate lendude puhul ka Düsseldorfi ja Brüsseli lennujaam ning |
| --- | --- | --- |

b)

lõpptarbijatele õhutranspordi kauglennuteenuste osutamise turg, mis on jaotatud lähte- ja sihtkohtade paaride alusel:

—

kusjuures lähtekoht on Amsterdami lennujaam, ent vähemalt Punta Canasse, Cancuni, Havannasse, Curaçaole ja Arubale, kuid võimaluse korral ka Vancouverisse, Torontosse ja Miamisse suunduvate lendude puhul ka Düsseldorfi ja Brüsseli lennujaam ning

| — | sihtkohad piirduvad tõenäoliselt eespool loetletud sihtkohtadega, kuid võimalikud on ka muud sihtkohad, ning et puudub vajadus täpse turumääratluse järele; |
| --- | --- |

—

sihtkohad piirduvad tõenäoliselt eespool loetletud sihtkohtadega, kuid võimalikud on ka muud sihtkohad, ning et puudub vajadus täpse turumääratluse järele;

| c) | reisikorraldajatele lennupiletite tarnimise hulgimüügi turg, mis hõlmab lende, mis ühendavad Amsterdami, Düsseldorfi ja Brüsseli lennujaama kõikide ülemaailmsete kauglendude sihtkohtadega; turgu võib omakorda jagada marsruutide alusel vastavalt punkti 2 alapunktis b tuvastatud lähte- ja sihtkohtade paaridele seoses lõpptarbijatele õhutranspordi kauglennuteenuste osutamise turuga. |
| --- | --- |

c)

reisikorraldajatele lennupiletite tarnimise hulgimüügi turg, mis hõlmab lende, mis ühendavad Amsterdami, Düsseldorfi ja Brüsseli lennujaama kõikide ülemaailmsete kauglendude sihtkohtadega; turgu võib omakorda jagada marsruutide alusel vastavalt punkti 2 alapunktis b tuvastatud lähte- ja sihtkohtade paaridele seoses lõpptarbijatele õhutranspordi kauglennuteenuste osutamise turuga.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas kauba õhutranspordi asjaomaseid turgusid arvestades. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas kauba õhutranspordi asjaomaseid turgusid arvestades.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas lõpptarbijatele õhutranspordi kauglennuteenuste osutamise asjaomaseid turgusid arvestades. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas lõpptarbijatele õhutranspordi kauglennuteenuste osutamise asjaomaseid turgusid arvestades.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas reisikorraldajatele lennupiletite tarnimise hulgimüügi turgusid arvestades. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas reisikorraldajatele lennupiletite tarnimise hulgimüügi turgusid arvestades.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud koondumine tuleks kuulutada ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ning EMP lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud koondumine tuleks kuulutada ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ning EMP lepingu artiklile 57.

---

| 4.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/3

---

Juhtumi nr COMP/M.5141 — KLM/Martinair lõpparuanne (1)

(2009/C 51/03)

17. juulil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi „EÜ ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja KLM Royal Dutch Airlines N.V., mida kontrollib ettevõtja Air France-KLM Holding S.A., omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Martinair Holland N.V. üle aktsiate või osade ostu teel.

Esialgse turu-uuringu tulemuste põhjal jõudis komisjon järeldusele, et kavandatav koondumine tekitab märkimisväärseid kahtlusi seoses koondumise kokkusobivusega ühisturuga, sest tuvastati konkurentsiprobleemid seoses reisijate õhutranspordiga teatavatel marsruutidel. Teatise esitanud pool esitas seejärel kohustuste ettepaneku. Selles esitati turistiklassi pileti hindade koondumisejärgse muutumise võrdlusanalüüs nende marsruutide kohta, mille puhul tuvastati konkurentsiprobleemid, võrreldes turistiklassi pileti hindade muutumisega võrreldavatel marsruutidel. Kuid kohustuste turu-uuringu käigus tekkisid kahtlused hindade kontrollimehhanismi toimivuse ja tõhususe suhtes ning turu-uuring näitas, et kohustused olid rakendamiseks ja kontrollimiseks liiga keerukad. Kavandatud kohustused ei olnud seega piisavalt selgepiirilised, et kõrvaldada komisjoni esialgse uuringu käigus tuvastatud märkimisväärseid kahtlusi.

Seda arvestades jõudis komisjon 8. septembril 2008 järeldusele, et koondumine tekitab märkimisväärseid kahtlusi seoses kokkusobivusega ühisturuga ja EMP lepingu toimimisega ning komisjon otsustas algatada EÜ ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktis c sätestatud uurimise.

Teatise esitanud pool esitas oma märkused artikli 6 lõike 1 punktile c vastava otsuse kohta ja taotles suuliselt juurdepääsu toimiku eriti olulistele dokumentidele vastavalt ühinemisjuhtumite hea tava eeskirjadele. Juhtumiga tegelev töörühm vastas samal päeval, et hea tava eeskirjade punkti 45 tähenduses ei ole esitatud ühtegi põhjendatud selgitust, mistõttu puuduvad eriti olulised dokumendid, millele juurdepääsu võimaldada. Teatise esitanud pool kõnealuses küsimuses enam sõna ei võtnud.

Pärast põhjalikku turu-uuringut jõudis komisjon järeldusele, et kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas ning seetõttu tuleks koondumine kuulutada ühisturuga kokkusobivaks kooskõlas EÜ ühinemismääruse artikli 8 lõikega 1 ja EMP lepingu artikliga 57. Sellest tulenevalt ei saadetud teatise esitanud poolele vastuväiteid.

Pooled ega kolmandad isikud ei ole mulle esitanud päringuid ega taotlusi. Juhtum ei nõua erilisi märkuseid seoses õigusega olla ära kuulatud.

Brüssel, 12. detsember 2008

Michael ALBERS

---

(1)  Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16, (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21).

1

---

| 4.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/4

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

17. detsember 2008,

millega kuulutatakse koondumine kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga

(Juhtum nr COMP/M.5141 — KLM/Martinair)

(teatavaks tehtud numbri K(2008)8458 (lõplik) all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2009/C 51/04)

Komisjon võttis 17. detsembril 2008 vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle ja eriti selle artikli 8 lõikele 1 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne täielik versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehel aadressil:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   POOLED

| (1) | KLM Royal Dutch Airlines N.V. (edaspidi „KLM”) on Madalmaade ettevõtja, mida kontrollib Prantsusmaa ettevõtja Air France-KLM Holding S.A. (edaspidi „Air France-KLM”). KLM on täisteenuseid pakkuv regulaarlennuettevõtja, kelle sõlmlennujaam on Amsterdami Schipholi lennujaam (edaspidi „Schiphol”). Ettevõtja kaks peamist tegevusvaldkonda on reisijate ja kaupade õhutransport. |
| --- | --- |

(1)

KLM Royal Dutch Airlines N.V. (edaspidi „KLM”) on Madalmaade ettevõtja, mida kontrollib Prantsusmaa ettevõtja Air France-KLM Holding S.A. (edaspidi „Air France-KLM”). KLM on täisteenuseid pakkuv regulaarlennuettevõtja, kelle sõlmlennujaam on Amsterdami Schipholi lennujaam (edaspidi „Schiphol”). Ettevõtja kaks peamist tegevusvaldkonda on reisijate ja kaupade õhutransport.

| (2) | Martinair (edaspidi „Martinair”) on otselendudega tegelev Madalmaade lennuettevõtja, kelle kodulennujaam on Schiphol. Martinair pakub tellimus- ja regulaarlende reisijate ja kaupade transpordiks. Ettevõtja lennukid teenindavad ainult mandritevahelisi sihtkohti. Martinair korraldab reisilende Vancouverisse, Torontosse, Miamisse, Havannasse, Varaderosse, San Josésse, Punta Canasse, Puerto Platasse, Cancuni, Curaçaole ja Arubale. Ettevõtja korraldab kaubalende Euroopa ja järgmiste mandritevaheliste sihtkohtade vahel: Aafrika, Lähis-Ida, Kaug-Ida, Põhja- ja Lõuna-Ameerika. |
| --- | --- |

(2)

Martinair (edaspidi „Martinair”) on otselendudega tegelev Madalmaade lennuettevõtja, kelle kodulennujaam on Schiphol. Martinair pakub tellimus- ja regulaarlende reisijate ja kaupade transpordiks. Ettevõtja lennukid teenindavad ainult mandritevahelisi sihtkohti. Martinair korraldab reisilende Vancouverisse, Torontosse, Miamisse, Havannasse, Varaderosse, San Josésse, Punta Canasse, Puerto Platasse, Cancuni, Curaçaole ja Arubale. Ettevõtja korraldab kaubalende Euroopa ja järgmiste mandritevaheliste sihtkohtade vahel: Aafrika, Lähis-Ida, Kaug-Ida, Põhja- ja Lõuna-Ameerika.

II.   TEHING

| (3) | KLM omab ettevõtjast Martinair praegu 50 %, ülejäänud 50 % omanik on Madalmaades asuv ettevõtja Maersk Holding B.V. (edaspidi „Maersk”), kes on täielikult peamiselt mere- ja maismaatranspordi valdkonnas tegutsevale Taani ettevõtjale A.P. Moller-Maersk A/S kuuluv tütarettevõtja. Arvestades Martinairi ülesehitust ja ettevõtte haldamist, on KLMil ja Maerskil praegu ühiskontroll Martinairi üle. KLMi eesmärk on omandada Maerskile kuuluv 50 % osalus Martinairis. |
| --- | --- |

(3)

KLM omab ettevõtjast Martinair praegu 50 %, ülejäänud 50 % omanik on Madalmaades asuv ettevõtja Maersk Holding B.V. (edaspidi „Maersk”), kes on täielikult peamiselt mere- ja maismaatranspordi valdkonnas tegutsevale Taani ettevõtjale A.P. Moller-Maersk A/S kuuluv tütarettevõtja. Arvestades Martinairi ülesehitust ja ettevõtte haldamist, on KLMil ja Maerskil praegu ühiskontroll Martinairi üle. KLMi eesmärk on omandada Maerskile kuuluv 50 % osalus Martinairis.

| (4) | 17. juulil 2008 sai komisjon ühinemismääruse artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja KLM omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Martinair üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

(4)

17. juulil 2008 sai komisjon ühinemismääruse artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja KLM omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Martinair üle aktsiate või osade ostu teel.

III.   OLULISUS ÜHENDUSE SEISUKOHAST

| (5) | Teatatud koondumine on ühendusse seisukohast oluline EÜ ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Teatatud koondumine on ühendusse seisukohast oluline EÜ ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 tähenduses.

IV.   MENETLUS JA KOKKUVÕTE

| (6) | Esialgse turu-uuringu tulemuste põhjal jõudis komisjon järeldusele, et kavandatav tehing tekitab märkimisväärseid kahtlusi seoses tehingu kokkusobivusega ühisturuga, sest tuvastati konkurentsiprobleemid seoses reisijate õhutranspordiga Amsterdamist Arubale ja Curaçaole suunduvatel marsruutidel. 18. augustil 2008 esitasid pooled kohustused koostada turistiklassi pileti hindade koondumisejärgse muutumise võrdlusanalüüs Amsterdami Aruba ja Curaçaoga ühendavate lendude kohta, võrreldes turistiklassi pileti hindade muutumisega võrreldavatel marsruutidel. Kuid kavandatav kohustus ei olnud sobilik, kõrvaldamaks komisjoni tuvastatud olulisi kahtlusi. 8. septembril 2008 võttis komisjon vastu otsuse EÜ ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohase menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Esialgse turu-uuringu tulemuste põhjal jõudis komisjon järeldusele, et kavandatav tehing tekitab märkimisväärseid kahtlusi seoses tehingu kokkusobivusega ühisturuga, sest tuvastati konkurentsiprobleemid seoses reisijate õhutranspordiga Amsterdamist Arubale ja Curaçaole suunduvatel marsruutidel. 18. augustil 2008 esitasid pooled kohustused koostada turistiklassi pileti hindade koondumisejärgse muutumise võrdlusanalüüs Amsterdami Aruba ja Curaçaoga ühendavate lendude kohta, võrreldes turistiklassi pileti hindade muutumisega võrreldavatel marsruutidel. Kuid kavandatav kohustus ei olnud sobilik, kõrvaldamaks komisjoni tuvastatud olulisi kahtlusi. 8. septembril 2008 võttis komisjon vastu otsuse EÜ ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohase menetluse algatamise kohta.

V.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMISE KONTSEPTUAALNE RAAMISTIK

| (7) | Kavandatav tehing toob endaga kaasa ühiskontrolli muutumise ainukontrolliks. KLMil oli juba enne tehingut teatav kontroll Martinairi üle. Lisaks sellele vähendab väidetavalt KLMi stiimulit konkureerida Martinairiga see, et KLMil on õigus poolele Martinairi kasumile. |
| --- | --- |

(7)

Kavandatav tehing toob endaga kaasa ühiskontrolli muutumise ainukontrolliks. KLMil oli juba enne tehingut teatav kontroll Martinairi üle. Lisaks sellele vähendab väidetavalt KLMi stiimulit konkureerida Martinairiga see, et KLMil on õigus poolele Martinairi kasumile.

| (8) | Vaatamata sellele tuvastas komisjon, võttes arvesse Martinairi ülesehitust, selle haldamist ja sisedokumente, et KLMil ei ole palju võimalust mõjutada Martinairi otsuseid seoses hindadega, teatavale marsruudile sisenemisega, mahu suurendamise või vähendamisega ega muid sarnaseid tegevusega seotud otsuseid. KLMi mõju Martinairi turukäitumise üle piirdub vetoõigusega seoses kaugemale ulatuvate strateegiliste ja tegevusega seotud otsustega, sealhulgas eelkõige strateegiliste otsustega tegutseda teatavates majandusvaldkondades (nt lühi- või kaugreisilennud, kauba õhutransport) ning otsustega suurendada või vähendada Martinairi lennukite arvu. Lisaks sellele kinnitas turu-uuring üldjoontes, et poolte konkurendid ja kliendid peavad KLMi ja Martinairi konkurentideks nii reisijate kui ka kaubaga seotud teenuste puhul. |
| --- | --- |

(8)

Vaatamata sellele tuvastas komisjon, võttes arvesse Martinairi ülesehitust, selle haldamist ja sisedokumente, et KLMil ei ole palju võimalust mõjutada Martinairi otsuseid seoses hindadega, teatavale marsruudile sisenemisega, mahu suurendamise või vähendamisega ega muid sarnaseid tegevusega seotud otsuseid. KLMi mõju Martinairi turukäitumise üle piirdub vetoõigusega seoses kaugemale ulatuvate strateegiliste ja tegevusega seotud otsustega, sealhulgas eelkõige strateegiliste otsustega tegutseda teatavates majandusvaldkondades (nt lühi- või kaugreisilennud, kauba õhutransport) ning otsustega suurendada või vähendada Martinairi lennukite arvu. Lisaks sellele kinnitas turu-uuring üldjoontes, et poolte konkurendid ja kliendid peavad KLMi ja Martinairi konkurentideks nii reisijate kui ka kaubaga seotud teenuste puhul.

| (9) | Kõnealuste asjaolude valguses analüüsis komisjon põhjalikult kavandatav koondumisest tuleneda võivat KLMi ja Martinairi vahelise praeguse konkureerimise kadumise mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealuste asjaolude valguses analüüsis komisjon põhjalikult kavandatav koondumisest tuleneda võivat KLMi ja Martinairi vahelise praeguse konkureerimise kadumise mõju konkurentsile.

VI.   KAUBA ÕHUTRANSPORT

6.1.   Asjaomased tooteturud ja geograafilised turud

| (10) | Turu-uuring kinnitas, et meretransport on muutumas majanduslikust mõttes järjest atraktiivsemaks valikuks mitte ainult Euroopa-sisese, vaid ka mandritevahelise kaubatranspordi puhul. Kuid ajaliste piirangute tõttu on paljude kaubaliikide puhul vaja siiski kasutada õhutransporti. Käesolevas otsuses ei ole vaja otsustada, kas kauba mandritevaheline õhu- ja meretransport moodustavad ühe ja sama turu, sest kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas, olenemata turu määratlusest. |
| --- | --- |

(10)

Turu-uuring kinnitas, et meretransport on muutumas majanduslikust mõttes järjest atraktiivsemaks valikuks mitte ainult Euroopa-sisese, vaid ka mandritevahelise kaubatranspordi puhul. Kuid ajaliste piirangute tõttu on paljude kaubaliikide puhul vaja siiski kasutada õhutransporti. Käesolevas otsuses ei ole vaja otsustada, kas kauba mandritevaheline õhu- ja meretransport moodustavad ühe ja sama turu, sest kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas, olenemata turu määratlusest.

| (11) | Turu-uuring näitas ka seda, et puudub vajadus jaotada kauba õhutranspordi turg omakorda transporditavate kaupade kategooria või laadi alusel. Tavaliselt maksavad kliendid ruumi eest, mille nad täidavad eri kaupadega, sealhulgas kergesti riknevad ja muud kaubad, mis nõuavad erikäsitsemist. Lisaks sellele kasutatakse tavaliselt sama lennukit eri liiki kauba transportimiseks ja lennuettevõtjad saavad suhteliselt kergesti kohandada oma teenuseid vastavalt teatavate kaupade erinõuetele. Kuid selle küsimuse puhul puudub vajadus täpse turumääratluse järele, sest kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas, olenemata turu määratlusest. |
| --- | --- |

(11)

Turu-uuring näitas ka seda, et puudub vajadus jaotada kauba õhutranspordi turg omakorda transporditavate kaupade kategooria või laadi alusel. Tavaliselt maksavad kliendid ruumi eest, mille nad täidavad eri kaupadega, sealhulgas kergesti riknevad ja muud kaubad, mis nõuavad erikäsitsemist. Lisaks sellele kasutatakse tavaliselt sama lennukit eri liiki kauba transportimiseks ja lennuettevõtjad saavad suhteliselt kergesti kohandada oma teenuseid vastavalt teatavate kaupade erinõuetele. Kuid selle küsimuse puhul puudub vajadus täpse turumääratluse järele, sest kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas, olenemata turu määratlusest.

| (12) | Kooskõlas eelnevate otsustega võetakse kauba õhutranspordi turu määratlemisel aluseks kauba mandritevahelise transpordi puhul mandritevaheline jaotus, vähemalt niikaua kui asjaomastes sihtkohtades on piisavalt arenenud infrastruktuur jätkulendude tagamiseks. Nõuetekohane infrastruktuur on olemas Põhja-Ameerikas ja Euroopas igat liiki, sealhulgas ajakriitiliste ja kergesti riknevate kaupade (näiteks lillede) jaoks. Selles küsimuses kinnitas turu-uuring, et tänu Euroopas hästiarenenud autokaubavedude infrastruktuurile võivad mitmed Euroopa kaubavedudega tegelevad lennujaamad asendada Schipholi kõigi kaubaliikide, sealhulgas lillede puhul. Aafrika, Lõuna-Ameerika ja Aasia piirkondade puhul leiti turu-uuringus, et kõnealuseid mandreid tuleb käsitleda riikide haaval. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas eelnevate otsustega võetakse kauba õhutranspordi turu määratlemisel aluseks kauba mandritevahelise transpordi puhul mandritevaheline jaotus, vähemalt niikaua kui asjaomastes sihtkohtades on piisavalt arenenud infrastruktuur jätkulendude tagamiseks. Nõuetekohane infrastruktuur on olemas Põhja-Ameerikas ja Euroopas igat liiki, sealhulgas ajakriitiliste ja kergesti riknevate kaupade (näiteks lillede) jaoks. Selles küsimuses kinnitas turu-uuring, et tänu Euroopas hästiarenenud autokaubavedude infrastruktuurile võivad mitmed Euroopa kaubavedudega tegelevad lennujaamad asendada Schipholi kõigi kaubaliikide, sealhulgas lillede puhul. Aafrika, Lõuna-Ameerika ja Aasia piirkondade puhul leiti turu-uuringus, et kõnealuseid mandreid tuleb käsitleda riikide haaval.

| (13) | Lisaks sellele tuvastati turu-uuringus, et kauba õhutranspordi turud on oma laadilt ühesuunalised, sest nõudlus kauba õhutranspordi järele võib erineda märkimisväärselt marsruudi kummaski otsas. Turu-uuring kinnitas ka komisjoni järeldusi eelmistes juhtumites, et vahemaandumisega lennud võivad üldiselt asendada otselende. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks sellele tuvastati turu-uuringus, et kauba õhutranspordi turud on oma laadilt ühesuunalised, sest nõudlus kauba õhutranspordi järele võib erineda märkimisväärselt marsruudi kummaski otsas. Turu-uuring kinnitas ka komisjoni järeldusi eelmistes juhtumites, et vahemaandumisega lennud võivad üldiselt asendada otselende.

| (14) | Eespool kirjeldatut arvestades jaotatakse kauba õhutranspordi turg käesoleva otsuse kohaldamisel Euroopat ja Põhja-Ameerikat ühendavate marsruutide puhul ühesuunaliste mandrite paaride alusel ja kõikide muude marsruutide puhul mandri-riigi alusel. |
| --- | --- |

(14)

Eespool kirjeldatut arvestades jaotatakse kauba õhutranspordi turg käesoleva otsuse kohaldamisel Euroopat ja Põhja-Ameerikat ühendavate marsruutide puhul ühesuunaliste mandrite paaride alusel ja kõikide muude marsruutide puhul mandri-riigi alusel.

6.2.   Konkurentsimõju hindamine

| (15) | Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelise kauba õhutranspordi puhul jääb poolte ühine turuosa alla 25 % ja pooltel on jätkuvalt tugevad konkurendid mitmete muude suurte ühinenud lennuettevõtjate, näiteks Lufthansa, British Airways, ja integraatorite, näiteks FedEx ja UPS, näol. Sarnaselt on kauba õhutranspordi puhul Euroopa ja nende Kaug-Ida riikide vahel, kus poolte tegevus kattub, poolte ühine turuosa maksimaalselt kuni 25 % ja pooltel on jätkuvad tugevad konkurendid mitmete muude lennuettevõtjate, näiteks Lufthansa, Cargolux, Cathay Pacific ja Air China näol. Seetõttu ei takista kõnealuseid turge arvestades kavandatav koondumine märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelise kauba õhutranspordi puhul jääb poolte ühine turuosa alla 25 % ja pooltel on jätkuvalt tugevad konkurendid mitmete muude suurte ühinenud lennuettevõtjate, näiteks Lufthansa, British Airways, ja integraatorite, näiteks FedEx ja UPS, näol. Sarnaselt on kauba õhutranspordi puhul Euroopa ja nende Kaug-Ida riikide vahel, kus poolte tegevus kattub, poolte ühine turuosa maksimaalselt kuni 25 % ja pooltel on jätkuvad tugevad konkurendid mitmete muude lennuettevõtjate, näiteks Lufthansa, Cargolux, Cathay Pacific ja Air China näol. Seetõttu ei takista kõnealuseid turge arvestades kavandatav koondumine märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas.

| (16) | Kauba õhutranspordi puhul Euroopa ja Lõuna-Ameerika vahel toob kavandatav koondumine kaasa mõjutatavad turud Euroopat ning Kolumbiat, Peruud ja Ecuadori ühendavate marsruutide puhul. Kõnealustel marsruutidel ulatub poolte ühine turuosa (30–40) %-ni (marsruudil Ecuadorist Euroopasse) ja (60–70) %-ni (marsruudil Kolumbiast Euroopasse), lisaks sellele on turuosade suurenemine märkimisväärne. Olukord on sarnane ka marsruutide puhul, mis ühendavad Euroopat mõnede Kariibi mere piirkonna riikidega (Mehhiko ja Kuubaga): poolte turuosa ulatub (20–30) %-ni (marsruudil Kuubalt Euroopasse) ja (50–60) %-ni (marsruudil Mehhikost Euroopasse) ning ka turuosade suurenemine saab olema märkimisväärne. Marsruutide puhul, mis ühendavad Euroopat Aafrika riikidega, saab poolte turuosa olema suur eelkõige marsruutidel Euroopast Keeniasse (ühine turuosa (50–60) %) ja Euroopast Sudaani (ühine turuosa (60–70) %); ka turuosade suurenemine kõnealustel marsruutidel saab olema märkimisväärne. |
| --- | --- |

(16)

Kauba õhutranspordi puhul Euroopa ja Lõuna-Ameerika vahel toob kavandatav koondumine kaasa mõjutatavad turud Euroopat ning Kolumbiat, Peruud ja Ecuadori ühendavate marsruutide puhul. Kõnealustel marsruutidel ulatub poolte ühine turuosa (30–40) %-ni (marsruudil Ecuadorist Euroopasse) ja (60–70) %-ni (marsruudil Kolumbiast Euroopasse), lisaks sellele on turuosade suurenemine märkimisväärne. Olukord on sarnane ka marsruutide puhul, mis ühendavad Euroopat mõnede Kariibi mere piirkonna riikidega (Mehhiko ja Kuubaga): poolte turuosa ulatub (20–30) %-ni (marsruudil Kuubalt Euroopasse) ja (50–60) %-ni (marsruudil Mehhikost Euroopasse) ning ka turuosade suurenemine saab olema märkimisväärne. Marsruutide puhul, mis ühendavad Euroopat Aafrika riikidega, saab poolte turuosa olema suur eelkõige marsruutidel Euroopast Keeniasse (ühine turuosa (50–60) %) ja Euroopast Sudaani (ühine turuosa (60–70) %); ka turuosade suurenemine kõnealustel marsruutidel saab olema märkimisväärne.

| (17) | Kuid vaatamata sellele, et poolte ühine turuosa kõnealustel marsruutidel on suur ja turuosade suurenemine märkimisväärne, on pooltel üldiselt jätkuvalt tugevad konkurendid, kes koondumise järel piiravad nende tegevust. Lisaks sellele tundub, et kauba õhutranspordi valdkonnas on turulepääsu takistused kõnealustel marsruutidel suhteliselt ebaolulised. Mitmed uued ettevõtjad on hiljuti hakanud tegutsema mõnedel kõnealustel marsruutidel. Lisaks sellele väljendasid turu-uuringu käigus kliendid, kellest mõned on läbirääkimistel teatavat jõupositsiooni omavad suured ekspediitorid, oma valmisolekut vahetada vedajat juhul, kui pooled otsustavad tõsta hinda, ning mõned poolte konkurendid teatasid, et neil on lisavõimsus täiendava nõudluse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Kuid vaatamata sellele, et poolte ühine turuosa kõnealustel marsruutidel on suur ja turuosade suurenemine märkimisväärne, on pooltel üldiselt jätkuvalt tugevad konkurendid, kes koondumise järel piiravad nende tegevust. Lisaks sellele tundub, et kauba õhutranspordi valdkonnas on turulepääsu takistused kõnealustel marsruutidel suhteliselt ebaolulised. Mitmed uued ettevõtjad on hiljuti hakanud tegutsema mõnedel kõnealustel marsruutidel. Lisaks sellele väljendasid turu-uuringu käigus kliendid, kellest mõned on läbirääkimistel teatavat jõupositsiooni omavad suured ekspediitorid, oma valmisolekut vahetada vedajat juhul, kui pooled otsustavad tõsta hinda, ning mõned poolte konkurendid teatasid, et neil on lisavõimsus täiendava nõudluse rahuldamiseks.

| (18) | Eespool kirjeldatud põhjustel jõutakse otsuses järeldusele, et tõenäoliselt ei takista kavandatav koondumine märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas seoses marsruutidega, kus poolte kauba õhutranspordi alane tegevus kattub. |
| --- | --- |

(18)

Eespool kirjeldatud põhjustel jõutakse otsuses järeldusele, et tõenäoliselt ei takista kavandatav koondumine märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas seoses marsruutidega, kus poolte kauba õhutranspordi alane tegevus kattub.

VII.   REISIJATE ÕHUTRANSPORT

7.1.   Asjaomane tooteturg ja geograafiline turg

| (19) | Poolte reisijate õhutranspordi alane tegevus kattub marsruutidel, mis ühendavad Amsterdami järgmise kaheksa (puhkuse veetmise) kauglennusihtkohaga: Vancouver, Toronto, Miami, Punta Cana, Cancun, Havanna, Curaçao ja Aruba. |
| --- | --- |

(19)

Poolte reisijate õhutranspordi alane tegevus kattub marsruutidel, mis ühendavad Amsterdami järgmise kaheksa (puhkuse veetmise) kauglennusihtkohaga: Vancouver, Toronto, Miami, Punta Cana, Cancun, Havanna, Curaçao ja Aruba.

| (20) | Käesoleva juhtumi turu-uuring ja komisjoni tellitud kliendiuuring kinnitasid komisjoni tava eelmiste juhtumite puhul eristada reisikorraldajatele lennupiletite tarnimise hulgimüügi turgu lõpptarbijatele regulaarlennuteenuste osutamise turust. Kliendiuuringu kohaselt nõudluse poolelt vaadatuna lõpptarbijad üldiselt ei arva, et puhkusepaketid ja eraldiseisvad puhkusereisid oleksid omavahel asendatavad. Järelikult ainult väike osa klientidest, kes ostavad pakettreise, valiksid lihtlennud ja veelgi väiksem osa klientidest, kes ostavad lihtlende, kaaluksid pakettreiside ostmist. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva juhtumi turu-uuring ja komisjoni tellitud kliendiuuring kinnitasid komisjoni tava eelmiste juhtumite puhul eristada reisikorraldajatele lennupiletite tarnimise hulgimüügi turgu lõpptarbijatele regulaarlennuteenuste osutamise turust. Kliendiuuringu kohaselt nõudluse poolelt vaadatuna lõpptarbijad üldiselt ei arva, et puhkusepaketid ja eraldiseisvad puhkusereisid oleksid omavahel asendatavad. Järelikult ainult väike osa klientidest, kes ostavad pakettreise, valiksid lihtlennud ja veelgi väiksem osa klientidest, kes ostavad lihtlende, kaaluksid pakettreiside ostmist.

7.1.1.   Lõpptarbijatele regulaarlennuteenuste osutamine

| (21) | Lõpptarbijatele regulaarlennuteenuste osutamise turu puhul kinnitasid turu-uuring ja kliendiuuring, et kavandatav koondumise hindamisel ei ole asjaomane kasutada traditsioonilist lähte- ja sihtkohtade paaridel põhinevat lähenemisviisi, mida komisjon kasutas asjaomase turu määratlemisel eelmistes juhtumites. Lähtekoha küsimuses ilmnes turu-uuringust ja kliendiuuringust, et Düsseldorfi ja Brüsseli lennujaam tuleb asjaomase turu määratlusse lisada vähemalt viie Kariibi mere piirkonna puhkusesihtkoha puhul (Punta Cana, Cancun, Havanna, Curaçao ja Aruba), sest suur osa nendesse sihtkohadesse reisivatest inimestest on arvamusel, et kõnealused lennujaamad võivad nende lennusihtkohade puhul asendada Schipholi. Vancouverisse, Torontosse ja Miamisse suunduvate lendude puhul puudub selles küsimuses vajadus täpse turumääratluse järele, sest kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas isegi juhul, kui arvesse võetakse kõige kitsam turumääratlus, mis hõlmab ainult kahte Amsterdamist väljuvat lendu. |
| --- | --- |

(21)

Lõpptarbijatele regulaarlennuteenuste osutamise turu puhul kinnitasid turu-uuring ja kliendiuuring, et kavandatav koondumise hindamisel ei ole asjaomane kasutada traditsioonilist lähte- ja sihtkohtade paaridel põhinevat lähenemisviisi, mida komisjon kasutas asjaomase turu määratlemisel eelmistes juhtumites. Lähtekoha küsimuses ilmnes turu-uuringust ja kliendiuuringust, et Düsseldorfi ja Brüsseli lennujaam tuleb asjaomase turu määratlusse lisada vähemalt viie Kariibi mere piirkonna puhkusesihtkoha puhul (Punta Cana, Cancun, Havanna, Curaçao ja Aruba), sest suur osa nendesse sihtkohadesse reisivatest inimestest on arvamusel, et kõnealused lennujaamad võivad nende lennusihtkohade puhul asendada Schipholi. Vancouverisse, Torontosse ja Miamisse suunduvate lendude puhul puudub selles küsimuses vajadus täpse turumääratluse järele, sest kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas isegi juhul, kui arvesse võetakse kõige kitsam turumääratlus, mis hõlmab ainult kahte Amsterdamist väljuvat lendu.

| (22) | Sihtkoha puhul näitasid turu-uuring ja kliendiuuring, et vähemalt viie Kariibi mere piirkonna puhkusesihtkoha puhul on turul siiski teatav asendatavus eri (puhkuse-) kauglennusihtkohtade puhul, kuigi uuringutes ei esitatud selgeid tulemusi sihtkohade asendatavuse ulatuse kohta. Kuid selle küsimuse puhul puudub vajadus täpse turumääratluse järele, sest kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas, olenemata turu määratlusest. |
| --- | --- |

(22)

Sihtkoha puhul näitasid turu-uuring ja kliendiuuring, et vähemalt viie Kariibi mere piirkonna puhkusesihtkoha puhul on turul siiski teatav asendatavus eri (puhkuse-) kauglennusihtkohtade puhul, kuigi uuringutes ei esitatud selgeid tulemusi sihtkohade asendatavuse ulatuse kohta. Kuid selle küsimuse puhul puudub vajadus täpse turumääratluse järele, sest kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas, olenemata turu määratlusest.

| (23) | Lisaks sellele kinnitas turu-uuring komisjoni tava eelmistes juhtumites, et asjaomane tooteturu määratlus peaks hõlmama vahemaandumisega lende, tingimusel et arvutipõhistes ettetellimissüsteemides turustatakse neid kui asjaomaste lähte- ja sihtkohade paaride jätkulende, need väljuvad iga päev ja pikendavad reisi pikkust marginaalselt (maksimaalselt 150-minutiline vahemaandumine). |
| --- | --- |

(23)

Lisaks sellele kinnitas turu-uuring komisjoni tava eelmistes juhtumites, et asjaomane tooteturu määratlus peaks hõlmama vahemaandumisega lende, tingimusel et arvutipõhistes ettetellimissüsteemides turustatakse neid kui asjaomaste lähte- ja sihtkohade paaride jätkulende, need väljuvad iga päev ja pikendavad reisi pikkust marginaalselt (maksimaalselt 150-minutiline vahemaandumine).

7.1.2.   Reisikorraldajatele lennupiletite hulgimüük

| (24) | Eelmistes otsustes on komisjon olnud arvamusel, et asjaomane tooteturg reisikorraldajatele lennupiletite hulgimüügi puhul koosneb lennupiletite hulgimüügist kõikide kauglennusihtkohtade puhul, jaotamata turgu täiendavalt sihtkohtade alusel. Turu-uuringust selgub, et hulgimüügituru täiendav jaotamine marsruutide alusel võib olla vajalik. See võib olla vajalik vähemalt nende marsruutide korral, mille puhul reisikorraldajad ei vahenda sihtkohtasid, sest nad ostavad lennupileteid lennuettevõtjatelt ainult siis, kui nende kliendid on näidanud üles huvi osta reisipakett konkreetsesse sihtkohta. Kuid käesoleva otsuse puhul puudub selles küsimuses vajadus täpse turumääratluse järele, sest kavandatav koondumine ei takista tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas, olenemata turu määratlusest. |
| --- | --- |

(24)

Eelmistes otsustes on komisjon olnud arvamusel, et asjaomane tooteturg reisikorraldajatele lennupiletite hulgimüügi puhul koosneb lennupiletite hulgimüügist kõikide kauglennusihtkohtade puhul, jaotamata turgu täiendavalt sihtkohtade alusel. Turu-uuringust selgub, et hulgimüügituru täiendav jaotamine marsruutide alusel võib olla vajalik. See võib olla vajalik vähemalt nende marsruutide korral, mille puhul reisikorraldajad ei vahenda sihtkohtasid, sest nad ostavad lennupileteid lennuettevõtjatelt ainult siis, kui nende kliendid on näidanud üles huvi osta reisipakett konkreetsesse sihtkohta. Kuid käesoleva otsuse puhul puudub selles küsimuses vajadus täpse turumääratluse järele, sest kavandatav koondumine ei takista tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas, olenemata turu määratlusest.

| (25) | Sarnaselt lõpptarbijatele regulaarlennuteenuste osutamise turu küsimuses kinnitas turu-uuring, et käesolevas juhtumis moodustavad Amsterdami, Düsseldorfi ja Brüsseli lennujaam osa samast asjaomasest reisikorraldajatele lennupiletite hulgimüügi turust. |
| --- | --- |

(25)

Sarnaselt lõpptarbijatele regulaarlennuteenuste osutamise turu küsimuses kinnitas turu-uuring, et käesolevas juhtumis moodustavad Amsterdami, Düsseldorfi ja Brüsseli lennujaam osa samast asjaomasest reisikorraldajatele lennupiletite hulgimüügi turust.

7.2.   Konkurentsimõju hindamine

7.2.1.   Asjaomased asjaolud, hindamaks kavandatava tehingu mõju seoses poolte tegevusega reisijate õhutranspordi valdkonnas

| (26) | Komisjoni turu-uuring on näidanud, et Martinairi tegevus reisijate õhutranspordi valdkonnas on viimase paari aasta jooksul teeninud kahjumit ja see tõenäoliselt jätkub ka tulevikus, vaatamata Martinairi märkimisväärsetele hiljutistele jõupingutustele ümberkorralduse valdkonnas. Paistab, et selleks, et jätkata tegevust reisijate õhutranspordi valdkonnas järgmise kahe aasta jooksul, peab Martinair tegema suuri investeeringuid. |
| --- | --- |

(26)

Komisjoni turu-uuring on näidanud, et Martinairi tegevus reisijate õhutranspordi valdkonnas on viimase paari aasta jooksul teeninud kahjumit ja see tõenäoliselt jätkub ka tulevikus, vaatamata Martinairi märkimisväärsetele hiljutistele jõupingutustele ümberkorralduse valdkonnas. Paistab, et selleks, et jätkata tegevust reisijate õhutranspordi valdkonnas järgmise kahe aasta jooksul, peab Martinair tegema suuri investeeringuid.

| (27) | Peamine investeering, mida Martinair peaks tegema oma reisijate õhutranspordiga seonduva tegevuse jätkamiseks, on seotud põhimõtteliselt kogu oma reisilennukipargi uuendamisega. Martinairi reisilennukid on väga vanad ja ebaökonoomsed. Lennukite tehniliste probleemide tõttu hilinevad Martinairi lennud tihti. Selle tulemusel on viimasel ajal kannatanud Martinairi konkurentsivõime seoses kaugreisilendudega ning ilma lennupargi vajaliku uuendamiseta kannatab ettevõtja konkurentsivõime ilmselt veelgi. Martinairi rahaline olukord muudab lennukiparki investeerimiseks vajalike vahendite kogumise aga raskeks. Lisaks sellele on KLMil vastavalt Martinairi põhikirjale lennukipargi uuendamise küsimuses vetoõigus. Seetõttu on tõenäoline, et lähitulevikus hävitab Martinairi olukord ettevõtja poolt turule avaldatava konkurentsisurve. Kõnealuseid asjaolusid arvestades on kavandatava koondumise ühinemisele iseloomulikud mõjud seoses poolte tegevusega reisijate õhutranspordi valdkonnas tõenäoliselt piiratud. |
| --- | --- |

(27)

Peamine investeering, mida Martinair peaks tegema oma reisijate õhutranspordiga seonduva tegevuse jätkamiseks, on seotud põhimõtteliselt kogu oma reisilennukipargi uuendamisega. Martinairi reisilennukid on väga vanad ja ebaökonoomsed. Lennukite tehniliste probleemide tõttu hilinevad Martinairi lennud tihti. Selle tulemusel on viimasel ajal kannatanud Martinairi konkurentsivõime seoses kaugreisilendudega ning ilma lennupargi vajaliku uuendamiseta kannatab ettevõtja konkurentsivõime ilmselt veelgi. Martinairi rahaline olukord muudab lennukiparki investeerimiseks vajalike vahendite kogumise aga raskeks. Lisaks sellele on KLMil vastavalt Martinairi põhikirjale lennukipargi uuendamise küsimuses vetoõigus. Seetõttu on tõenäoline, et lähitulevikus hävitab Martinairi olukord ettevõtja poolt turule avaldatava konkurentsisurve. Kõnealuseid asjaolusid arvestades on kavandatava koondumise ühinemisele iseloomulikud mõjud seoses poolte tegevusega reisijate õhutranspordi valdkonnas tõenäoliselt piiratud.

7.2.2.   Lõpptarbijatele lennuteenuste osutamine

| (28) | Seoses lendudega kolme Põhja-Ameerika linna Vancouverisse, Torontosse ja Miamisse on poolte ühine turuosa suhteliselt suur, kõikudes (70–80) % ja (70–80) % vahel, kui arvestada ainult Amsterdamist väljuvaid lende, ning kuni (50–60) %, kui arvestada ka Düsseldorfist ja Brüsselist väljuvaid lende. Kuid lõpptarbijatel, kes soovivad sõita Madalmaadest kõnealustesse kolme linna, on mitmeid muid usaldusväärseid alternatiive, sealhulgas ettevõtjate Air Canada, United Airlines, British Airways, Air Transat, Lufthansa ja Continental Airlines pakutavad lennud, mis piiravad jätkuvalt ühinenud üksuse tehingujärgset tegevust. Seetõttu ei takista tõenäoliselt kavandatav tehing märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul kõnealuse kolme marsruudi puhul. |
| --- | --- |

(28)

Seoses lendudega kolme Põhja-Ameerika linna Vancouverisse, Torontosse ja Miamisse on poolte ühine turuosa suhteliselt suur, kõikudes (70–80) % ja (70–80) % vahel, kui arvestada ainult Amsterdamist väljuvaid lende, ning kuni (50–60) %, kui arvestada ka Düsseldorfist ja Brüsselist väljuvaid lende. Kuid lõpptarbijatel, kes soovivad sõita Madalmaadest kõnealustesse kolme linna, on mitmeid muid usaldusväärseid alternatiive, sealhulgas ettevõtjate Air Canada, United Airlines, British Airways, Air Transat, Lufthansa ja Continental Airlines pakutavad lennud, mis piiravad jätkuvalt ühinenud üksuse tehingujärgset tegevust. Seetõttu ei takista tõenäoliselt kavandatav tehing märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul kõnealuse kolme marsruudi puhul.

| (29) | Marsruutide puhul, mis ühendavad Amsterdami, Düsseldorfi ja Brüsselit Punta Cana, Cancuni ja Havannaga, on poolte ühine turuosa vastavalt (70–80) %, (80–90) % ja (80–90) %. Martinair korraldab regulaarseid ja mitteregulaarseid Amsterdamist väljuvaid otselende, samal ajal kui KLM korraldab kõnealustel marsruutidel ainult vahemaandumisega lende. Amsterdamist, Brüsselist ja Düsseldorfist väljuvate lendude puhul on mitmeid konkureerivaid alternatiivseid otse- ja vahemaandumisega lende. LTU korraldab näiteks Düsseldorfist väljuvaid otselende Punta Canasse ja Cancuni, ArkeFly korraldab Amsterdamist väljuvaid otselende kõnealusesse kahte sihtkohta, Jetairfly korraldab Brüsselist väljuvaid otselende Punta Canasse ja Iberia pakub igapäevaselt vahemaandumisega lende Havannasse nii Amsterdami, Düsseldorfi kui ka Brüsseli lennujaamast. |
| --- | --- |

(29)

Marsruutide puhul, mis ühendavad Amsterdami, Düsseldorfi ja Brüsselit Punta Cana, Cancuni ja Havannaga, on poolte ühine turuosa vastavalt (70–80) %, (80–90) % ja (80–90) %. Martinair korraldab regulaarseid ja mitteregulaarseid Amsterdamist väljuvaid otselende, samal ajal kui KLM korraldab kõnealustel marsruutidel ainult vahemaandumisega lende. Amsterdamist, Brüsselist ja Düsseldorfist väljuvate lendude puhul on mitmeid konkureerivaid alternatiivseid otse- ja vahemaandumisega lende. LTU korraldab näiteks Düsseldorfist väljuvaid otselende Punta Canasse ja Cancuni, ArkeFly korraldab Amsterdamist väljuvaid otselende kõnealusesse kahte sihtkohta, Jetairfly korraldab Brüsselist väljuvaid otselende Punta Canasse ja Iberia pakub igapäevaselt vahemaandumisega lende Havannasse nii Amsterdami, Düsseldorfi kui ka Brüsseli lennujaamast.

| (30) | Lisaks sellele näitasid turu-uuringud ja kliendiuuring, et Cancuni ja Punta Cana puhul on turul märkimisväärne konkurentsisurve muude tüüpiliste päikest ja randa pakkuvate puhkusesihtkohtade näol. Havanna puhul näitas kliendiuuring, et märkimisväärne osa klientidest ei lendaks üldse või valiks muu sihtkoha, kui lennuhinnad Havannasse suureneksid 5–10 %. Kõnealuseid asjaolusid arvestades tuleb järeldada, et ka nende kolme sihtkoha korral ei takista tõenäoliselt kavandatav tehing märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks sellele näitasid turu-uuringud ja kliendiuuring, et Cancuni ja Punta Cana puhul on turul märkimisväärne konkurentsisurve muude tüüpiliste päikest ja randa pakkuvate puhkusesihtkohtade näol. Havanna puhul näitas kliendiuuring, et märkimisväärne osa klientidest ei lendaks üldse või valiks muu sihtkoha, kui lennuhinnad Havannasse suureneksid 5–10 %. Kõnealuseid asjaolusid arvestades tuleb järeldada, et ka nende kolme sihtkoha korral ei takista tõenäoliselt kavandatav tehing märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas.

| (31) | Marsruutidel Amsterdamist Curaçaole ja Arubale opereerivad mõlemad pooled Amsterdamist väljuvaid regulaarotselende. Düsseldorfist ja Brüsselist puuduvad kõnealuse kahe sihtkoha puhul alternatiivid. Poolte ühine turuosa ulatub (80–90) %-ni mõlemal marsruudil, samal ajal kui mõlemal marsruudil tegutseva kolmanda ettevõtja ArkeFly turuosa on ülejäänud (10–20) %. ArkeFly opereerib mõlemal marsruudil regulaarlende: Arubale suunduvad otselennud kolm korda nädalas ja Curaçaole suunduvad otselennud kuus korda nädalas (seitse korda nädalas alates 1. novembrist 2008). |
| --- | --- |

(31)

Marsruutidel Amsterdamist Curaçaole ja Arubale opereerivad mõlemad pooled Amsterdamist väljuvaid regulaarotselende. Düsseldorfist ja Brüsselist puuduvad kõnealuse kahe sihtkoha puhul alternatiivid. Poolte ühine turuosa ulatub (80–90) %-ni mõlemal marsruudil, samal ajal kui mõlemal marsruudil tegutseva kolmanda ettevõtja ArkeFly turuosa on ülejäänud (10–20) %. ArkeFly opereerib mõlemal marsruudil regulaarlende: Arubale suunduvad otselennud kolm korda nädalas ja Curaçaole suunduvad otselennud kuus korda nädalas (seitse korda nädalas alates 1. novembrist 2008).

| (32) | Turu-uuring ja kliendiuuring näitasid, et kõnealused kaks marsruuti erinevad muudest poolte teenindatavatest sihtkohtadest. Hollandi Antillide ja Madalmaade vaheliste ajalooliste ja kultuuriliste sidemete tõttu on kõnealustel marsruutidel sõpru ja sugulasi külastatavate reisijate arv suhteliselt suur ning märkimisväärsel arvul Madalmaade residentidel on saartel teine kodu. Vaatamata sellele kasutavad kõnealuseid kahte marsruuti ka suur osa tavalisi puhkajaid. Kliendiuuring näitas, et ka Aruba ja Curaçao puhul lõpetaks juhul, kui kõnealustel marsruutidel suureneks hind 5–10 %, märkimisväärne hulk reisijaid reisimise üldse, kasutaks ArkeFly lende või lendaks muudesse puhkuse veetmise sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(32)

Turu-uuring ja kliendiuuring näitasid, et kõnealused kaks marsruuti erinevad muudest poolte teenindatavatest sihtkohtadest. Hollandi Antillide ja Madalmaade vaheliste ajalooliste ja kultuuriliste sidemete tõttu on kõnealustel marsruutidel sõpru ja sugulasi külastatavate reisijate arv suhteliselt suur ning märkimisväärsel arvul Madalmaade residentidel on saartel teine kodu. Vaatamata sellele kasutavad kõnealuseid kahte marsruuti ka suur osa tavalisi puhkajaid. Kliendiuuring näitas, et ka Aruba ja Curaçao puhul lõpetaks juhul, kui kõnealustel marsruutidel suureneks hind 5–10 %, märkimisväärne hulk reisijaid reisimise üldse, kasutaks ArkeFly lende või lendaks muudesse puhkuse veetmise sihtkohtadesse.

| (33) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades tuleb põhjalikuma turu-uuringu ja kliendiuuringu alusel järeldada, et ka nende kahe sihtkoha korral ei takista tõenäoliselt kavandatav tehing märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas. |
| --- | --- |

(33)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades tuleb põhjalikuma turu-uuringu ja kliendiuuringu alusel järeldada, et ka nende kahe sihtkoha korral ei takista tõenäoliselt kavandatav tehing märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas.

7.2.3.   Reisikorraldajatele lennupiletite hulgimüük

| (34) | Reisikorraldajatele lennupiletite hulgimüügi korral lendudele, mis ühendavad kas ainult Amsterdami või Amsterdami, Düsseldorfi ja Brüsselit kolme Põhja-Ameerika linna Vancouveri, Toronto ja Miamiga ning kolme puhkuse veetmise sihtkoha Punta Cana, Cancuni ja Havannaga, on olukord sarnane lõpptarbijatele regulaarsete reisilennuteenuste osutamise turul. Arvestades alternatiivsete vedajate arvu kõnealustel marsruutidel ei takista kavandatav tehing kõnealuste sihtkohtade puhul tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas tõenäoliselt märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(34)

Reisikorraldajatele lennupiletite hulgimüügi korral lendudele, mis ühendavad kas ainult Amsterdami või Amsterdami, Düsseldorfi ja Brüsselit kolme Põhja-Ameerika linna Vancouveri, Toronto ja Miamiga ning kolme puhkuse veetmise sihtkoha Punta Cana, Cancuni ja Havannaga, on olukord sarnane lõpptarbijatele regulaarsete reisilennuteenuste osutamise turul. Arvestades alternatiivsete vedajate arvu kõnealustel marsruutidel ei takista kavandatav tehing kõnealuste sihtkohtade puhul tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas tõenäoliselt märkimisväärselt.

| (35) | Curaçao ja Aruba puhul on poolte ühine turuosa vastavalt (90–95) % ja (90–95) %. Poolte ainuke konkurent kõnealustel marsruutidel ArkeFly kasutab suurt osa oma mahust lennupiletite pakkumiseks ettevõtja TUI ja muude TUIga samasse kontserni kuuluvate reisikorraldajate puhkusepakettide raames ning ArkeFly turuosa on seetõttu ainult (5–10) % „kaubaturust”. Kui arvesse võtta müüki ka suletud turul, oleks ArkeFly turuosa (6–12) korda suurem, ulatudes (40–60) %-ni. Siinkohal tuleb märkida, et põhjalikuma turu-uuringu käigus on ArkeFly öelnud, et olenevalt asjaoludest võib ettevõtja kaaluda oma müügi suurendamist konkureerivatele reisikorraldajatele juhul, kui reisikorraldajate rühm paluks ettevõtjal neile lennupileteid müüa. |
| --- | --- |

(35)

Curaçao ja Aruba puhul on poolte ühine turuosa vastavalt (90–95) % ja (90–95) %. Poolte ainuke konkurent kõnealustel marsruutidel ArkeFly kasutab suurt osa oma mahust lennupiletite pakkumiseks ettevõtja TUI ja muude TUIga samasse kontserni kuuluvate reisikorraldajate puhkusepakettide raames ning ArkeFly turuosa on seetõttu ainult (5–10) % „kaubaturust”. Kui arvesse võtta müüki ka suletud turul, oleks ArkeFly turuosa (6–12) korda suurem, ulatudes (40–60) %-ni. Siinkohal tuleb märkida, et põhjalikuma turu-uuringu käigus on ArkeFly öelnud, et olenevalt asjaoludest võib ettevõtja kaaluda oma müügi suurendamist konkureerivatele reisikorraldajatele juhul, kui reisikorraldajate rühm paluks ettevõtjal neile lennupileteid müüa.

| (36) | Lisaks sellele tuleb arvestada kaudseid piiranguid lõpptarbijate järelturult, st klientidelt, kes ostavad puhkusepakette reisikorraldajatelt. Turu-uuring ja kliendiuuring on näidanud, et Madalmaade puhkusereisijad on üldiselt väga hinnatundlikud. Kui pooled tõstaksid pärast tehingut reisikorraldajatele müüdavate lennupiletite hindu, valiks suur osa klientidest, kes tavaliselt ostavad puhkusepakette mõnelt TUI konkurendilt, TUI puhkusepaketid. Sellisel juhul aga kaotaks ühinenud üksus kõnealused kliendid ja seetõttu ühinenud üksus hindade tõstmisest tõenäoliselt hoidub. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks sellele tuleb arvestada kaudseid piiranguid lõpptarbijate järelturult, st klientidelt, kes ostavad puhkusepakette reisikorraldajatelt. Turu-uuring ja kliendiuuring on näidanud, et Madalmaade puhkusereisijad on üldiselt väga hinnatundlikud. Kui pooled tõstaksid pärast tehingut reisikorraldajatele müüdavate lennupiletite hindu, valiks suur osa klientidest, kes tavaliselt ostavad puhkusepakette mõnelt TUI konkurendilt, TUI puhkusepaketid. Sellisel juhul aga kaotaks ühinenud üksus kõnealused kliendid ja seetõttu ühinenud üksus hindade tõstmisest tõenäoliselt hoidub.

| (37) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades ei takista kavandatav tehing ka nende kahe sihtkoha puhul tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas tõenäoliselt märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(37)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades ei takista kavandatav tehing ka nende kahe sihtkoha puhul tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas tõenäoliselt märkimisväärselt.

VIII.   JÄRELDUS

| (38) | Eespool nimetatud põhjustel jõutakse otsuses järeldusele, et kavandatav koondumine ei kahjusta märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas. |
| --- | --- |

(38)

Eespool nimetatud põhjustel jõutakse otsuses järeldusele, et kavandatav koondumine ei kahjusta märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas.

| (39) | Sellest tulenevalt tuleb koondumine kuulutada kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepingu toimimisega vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning EMP lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

(39)

Sellest tulenevalt tuleb koondumine kuulutada kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepingu toimimisega vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning EMP lepingu artiklile 57.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 4.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/9

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/9/EÜ (reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2009/C 51/05)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  (Märkus 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1709:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Käikulaskmiseelne ülevaatus, hooldus, käitusaegne ülevaatus ja kontroll | — | |
| CEN | EN 1908:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Pingutusseadmed | — | |
| CEN | EN 1909:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Utiliseerimine ja evakueerimine | — | |
| CEN | EN 12385-8:2002
  Terastraadist trossid — Ohutus — Osa 8: Inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldiste köisveo ja kande-veo trossid | — | |
| CEN | EN 12385-9:2002
  Terastraadist trossid — Ohutus — Osa 9: Inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldiste segmentköie kandetrossid | — | |
| CEN | EN 12397:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Käitamine | — | |
| CEN | EN 12927-1:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 1: Köite ja nende otste kinnitite valikukriteeriumid | — | |
| CEN | EN 12927-2:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 2: Ohutusfaktorid | — | |
| CEN | EN 12927-3:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 3: 6-põimeliste köisveo, kandeveo ja veotrosside pikijätkamine | — | |
| CEN | EN 12927-4:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimisele köitega — Köied — Osa 4: Otste kinnitused | — | |
| CEN | EN 12927-5:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 5: Ladustamine, transport, paigaldamine ja pingutamine | — | |
| CEN | EN 12927-6:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 6: Väljapraakimiskriteeriumid | — | |
| CEN | EN 12927-7:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 7: Kontrollimine, parandamine ja hooldamine | — | |
| CEN | EN 12927-8:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 8: Köite magnetkatsetus (MRT) | — | |
| CEN | EN 12929-1:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Üldnõuded — Osa 1: Nõuded kõikidele paigaldistele | — | |
| CEN | EN 12929-2:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Üldnõuded — Osa 2: Täiendavad nõuded piduriteta vagunitega kande- ja veotrossiga rippteedele | — | |
| CEN | EN 12930:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Arvutused | — | |
| CEN | EN 13107:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Rajatised | — | |
| CEN | EN 13223:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Ajamisüsteemid ja muud mehaanilised seadmed | — | |
| CEN | EN 13243:2004
  Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Elektriseadmed, v.a. ajamisüsteemid | — | |
| EN 13243:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN 13796-1:2005
  Ohutusnõuded reisijateveoks köisraudteel — Kandurid — Osa 1: Haaratsid, karabiinid, toolid, T-latid ja platvormid | — | |
| EN 13796-1:2005/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13796-2:2005
  Inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldiste ohutusnõuded — Kandurid — Osa 2: Haaratsite libisemiskindluse katsetamine | — | |
| CEN | EN 13796-3:2005
  Inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldiste ohutusnõuded — Kandurid — Osa 3: Väsimuskatsed | — | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

(Märkus 1)

CEN

EN 1709:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Käikulaskmiseelne ülevaatus, hooldus, käitusaegne ülevaatus ja kontroll

—

CEN

EN 1908:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Pingutusseadmed

—

CEN

EN 1909:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Utiliseerimine ja evakueerimine

—

CEN

EN 12385-8:2002

Terastraadist trossid — Ohutus — Osa 8: Inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldiste köisveo ja kande-veo trossid

—

CEN

EN 12385-9:2002

Terastraadist trossid — Ohutus — Osa 9: Inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldiste segmentköie kandetrossid

—

CEN

EN 12397:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Käitamine

—

CEN

EN 12927-1:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 1: Köite ja nende otste kinnitite valikukriteeriumid

—

CEN

EN 12927-2:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 2: Ohutusfaktorid

—

CEN

EN 12927-3:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 3: 6-põimeliste köisveo, kandeveo ja veotrosside pikijätkamine

—

CEN

EN 12927-4:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimisele köitega — Köied — Osa 4: Otste kinnitused

—

CEN

EN 12927-5:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 5: Ladustamine, transport, paigaldamine ja pingutamine

—

CEN

EN 12927-6:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 6: Väljapraakimiskriteeriumid

—

CEN

EN 12927-7:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 7: Kontrollimine, parandamine ja hooldamine

—

CEN

EN 12927-8:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Köied — Osa 8: Köite magnetkatsetus (MRT)

—

CEN

EN 12929-1:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Üldnõuded — Osa 1: Nõuded kõikidele paigaldistele

—

CEN

EN 12929-2:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Üldnõuded — Osa 2: Täiendavad nõuded piduriteta vagunitega kande- ja veotrossiga rippteedele

—

CEN

EN 12930:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Arvutused

—

CEN

EN 13107:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Rajatised

—

CEN

EN 13223:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Ajamisüsteemid ja muud mehaanilised seadmed

—

CEN

EN 13243:2004

Ohutusnõuded inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldistele — Elektriseadmed, v.a. ajamisüsteemid

—

EN 13243:2004/AC:2005

CEN

EN 13796-1:2005

Ohutusnõuded reisijateveoks köisraudteel — Kandurid — Osa 1: Haaratsid, karabiinid, toolid, T-latid ja platvormid

—

EN 13796-1:2005/AC:2007

CEN

EN 13796-2:2005

Inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldiste ohutusnõuded — Kandurid — Osa 2: Haaratsite libisemiskindluse katsetamine

—

CEN

EN 13796-3:2005

Inimeste transportimiseks mõeldud köisteepaigaldiste ohutusnõuded — Kandurid — Osa 3: Väsimuskatsed

—

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, telefon (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, telefon (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 4.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/12

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2009/C 51/06)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  (Märkus 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Täispuhutavad kummipaadid — Osa 1: Paadid, 4,5 kW maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-1:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Täispuhutavad kummipaadid — Osa 2: Paadid, 4,5 kW kuni 15 kW (k.a.) maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Täispuhutavad kummipaadid — Osa 3: Paadid, 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-3:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Väikelaevad — Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Väikelaevad — WC heitmete kinnihoidmissüsteemid (ISO 8099:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Väikelaevad — Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Väikelaevad — Sisepõlemismootoriga pööratavad paiskajamid — Võimsuse mõõtmine ja avaldamine (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Väikelaevad — Põhiandmed (ISO 8666:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Väikelaevad — Rooliseade — Trossi- ja plokisüsteemid (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Väikelaevad — Elektrilised alalisvoolu pilssi pumbasüsteemid (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Väikelaevad — Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur — Osa 1: Metallarmatuur (ISO 9093-1:1994) | — | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Väikelaevad — Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur — Osa 2: Mittemetallne armatuur (ISO 9093-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Väikelaevad — Tulekaitse — Osa 1: Laevad, mille kerepikkus ei ületa 15 m (ISO 9094-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Väikelaevad — Tulekaitse — Osa 2: Laevad, kerepikkusega üle 15 m (ISO 9094-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Väikelaevad — Elektriventilaatorid (ISO 9097:1991) | — | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Väikelaevad — Laevakere tuvastamine — Kodeerimissüsteem (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Väikelaevad — Püsipaigaldatud küttesüsteemid ja fikseeritud kütusepaagid (ISO 10088:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Väikelaevad — Elektrisüsteemid — Väikepinge alalisvoolupaigaldised (ISO 10133:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Väikelaevad — Veeldatud naftagaasi (LPG) süsteemid (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Väikelaevad — Omaniku käsiraamat (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Väikelaevad — Hüdroajamiga rooliseadmed (ISO 10592:1994) | — | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Väikelaevad — Bensiinimootori ja/või bensiinipaagi sektsioonide ventilatsioon (ISO 11105:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Väikelaevad — Graafilised tingmärgid (ISO 11192:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Väikelaevad — Käiviti blokeering (ISO 11547:1994) | — | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Väikelaevad, mootoriveoga — Vaateväli rooliratta asukohast (ISO 11591:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Väikelaevad, vähem kui 8 m kerepikkusega — Maksimaalse käikuvusjõu nimiandmete kindlaksmääramine (ISO 11592:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Väikelaevad — Veekindlad kokpitid ja kiire äravooluga kokpitid (ISO 11812:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 1: Materjalid: Termoreaktiivsed vaigud, klaasfiibrist armatuur, tugilaminaat (ISO 12215-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 2: Materjalid: Kihtkonstruktsiooni keskosa materjalid, varjatud kihi materjalid (ISO 12215-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 3: Materjalid: Teras, alumiiniumisulamid, puit, muud materjalid (ISO 12215-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 4: Töökoda ja valmistamine (ISO 12215-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 5: Arvutuslik surve monokerele, arvutuslikud pinged, prussidega seotud arvutused (ISO 12215-5:2008) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 6: Konstruktsiooni eripärad ja detailid (ISO 12215-6:2008) | — | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Väikelaevad — Aknad, illuminaatorid, luugid, umbaknad ja uksed — Tugevus- ja veekindlusnõuded (ISO 12216:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 1: Mitte purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 2: Purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 3: Laevad, mille kere pikkus on väiksem kui 6 m (ISO 12217-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Väikelaevad — Elektrisüsteemid — Vahelduvvoolupaigaldised (ISO 13297:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Väikelaevad — Isiklik veesõiduk — Ehituse ja süsteemipaigalduse nõuded (ISO 13590:2003) | — | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Väikelaevad — Rooliseade — Hammasülekandega süsteemid (ISO 13929:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Väikelaevad — Lõbusõidulaevade õhu kaudu leviva müra mõõtmine — Osa 1: Mõõtmismeetodid vastassõitjast möödumisel (ISO 14509-1:2008) | EN ISO 14509:2000 | 30.4.2009 |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Väikelaevad — Mootoriga töötavate lõbusõidulaevade tekitatud õhumüra — Osa 2: Müratugevuse hindamine etalonlaeva abil (ISO 14509-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Väikelaevad — Vedelkütuse galeerpliidid (ISO 14895:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Väikelaevad — Ehitusplaat (ISO 14945:2004) | — | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Väikelaevad — Maksimaalne kandevõime (ISO 14946:2001) | — | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Väikelaevad — Pilssi pumbasüsteemid (ISO 15083:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Väikelaevad — Ankurdus, sildumine ja pukseerimine — Tugevpunktid (ISO 15084:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Väikelaevad — Vettekukkumise vältimise ja esmaabi vahendid (ISO 15085:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Väikelaevad — Laeva sees asuvad bensiinimootorid — Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 15584:2001) | — | |
| CEN | EN 15609:2008
  Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus — LPG käitamissüsteemid paatidele, jahtidele ja muudele veesõidukitele — Paigaldamisnõuded | — | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Väikelaevad — Kaugjuhtimissüsteemid jugakäituriga veesõidukitele (ISO 15652:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Väikelaevad — Laeva sees asuvad diiselmootorid — Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 16147:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Väikelaevad — Püsipaigaldatud bensiini- ja diislikütuse paagid (ISO 21487:2006) | — | |
| CEN | EN 28846:1993
  Väikelaevad — Elektriseadmed — Kaitse ümbritsevate põlevgaaside süttimise eest (ISO 8846:1990) | — | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Väikelaevad — Kaugjuhtimisega rooliseadmed (ISO 8848:1990) | — | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Väikelaevad — Kaugjuhtimissüsteemid üksiku 15 kW kuni 40 kW võimsusega päramootori juhtimiseks (ISO 9775:1990) | — | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000 | — | |
| Elektriseadmed laevadel — Osa 507: Lõbusõidulaevad (IEC 60092-507:2000) | | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

(Märkus 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Täispuhutavad kummipaadid — Osa 1: Paadid, 4,5 kW maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-1:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Täispuhutavad kummipaadid — Osa 2: Paadid, 4,5 kW kuni 15 kW (k.a.) maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-2:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Täispuhutavad kummipaadid — Osa 3: Paadid, 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-3:2001)

—

CEN

EN ISO 7840:2004

Väikelaevad — Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Väikelaevad — WC heitmete kinnihoidmissüsteemid (ISO 8099:2000)

—

CEN

EN ISO 8469:2006

Väikelaevad — Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Väikelaevad — Sisepõlemismootoriga pööratavad paiskajamid — Võimsuse mõõtmine ja avaldamine (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Väikelaevad — Põhiandmed (ISO 8666:2002)

—

CEN

EN ISO 8847:2004

Väikelaevad — Rooliseade — Trossi- ja plokisüsteemid (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Väikelaevad — Elektrilised alalisvoolu pilssi pumbasüsteemid (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Väikelaevad — Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur — Osa 1: Metallarmatuur (ISO 9093-1:1994)

—

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Väikelaevad — Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur — Osa 2: Mittemetallne armatuur (ISO 9093-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Väikelaevad — Tulekaitse — Osa 1: Laevad, mille kerepikkus ei ületa 15 m (ISO 9094-1:2003)

—

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Väikelaevad — Tulekaitse — Osa 2: Laevad, kerepikkusega üle 15 m (ISO 9094-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9097:1994

Väikelaevad — Elektriventilaatorid (ISO 9097:1991)

—

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Väikelaevad — Laevakere tuvastamine — Kodeerimissüsteem (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Väikelaevad — Püsipaigaldatud küttesüsteemid ja fikseeritud kütusepaagid (ISO 10088:2001)

—

CEN

EN ISO 10133:2000

Väikelaevad — Elektrisüsteemid — Väikepinge alalisvoolupaigaldised (ISO 10133:2000)

—

CEN

EN ISO 10239:2008

Väikelaevad — Veeldatud naftagaasi (LPG) süsteemid (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Väikelaevad — Omaniku käsiraamat (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Väikelaevad — Hüdroajamiga rooliseadmed (ISO 10592:1994)

—

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Väikelaevad — Bensiinimootori ja/või bensiinipaagi sektsioonide ventilatsioon (ISO 11105:1997)

—

CEN

EN ISO 11192:2005

Väikelaevad — Graafilised tingmärgid (ISO 11192:2005)

—

CEN

EN ISO 11547:1995

Väikelaevad — Käiviti blokeering (ISO 11547:1994)

—

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Väikelaevad, mootoriveoga — Vaateväli rooliratta asukohast (ISO 11591:2000)

—

CEN

EN ISO 11592:2001

Väikelaevad, vähem kui 8 m kerepikkusega — Maksimaalse käikuvusjõu nimiandmete kindlaksmääramine (ISO 11592:2001)

—

CEN

EN ISO 11812:2001

Väikelaevad — Veekindlad kokpitid ja kiire äravooluga kokpitid (ISO 11812:2001)

—

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 1: Materjalid: Termoreaktiivsed vaigud, klaasfiibrist armatuur, tugilaminaat (ISO 12215-1:2000)

—

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 2: Materjalid: Kihtkonstruktsiooni keskosa materjalid, varjatud kihi materjalid (ISO 12215-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 3: Materjalid: Teras, alumiiniumisulamid, puit, muud materjalid (ISO 12215-3:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 4: Töökoda ja valmistamine (ISO 12215-4:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 5: Arvutuslik surve monokerele, arvutuslikud pinged, prussidega seotud arvutused (ISO 12215-5:2008)

—

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 6: Konstruktsiooni eripärad ja detailid (ISO 12215-6:2008)

—

CEN

EN ISO 12216:2002

Väikelaevad — Aknad, illuminaatorid, luugid, umbaknad ja uksed — Tugevus- ja veekindlusnõuded (ISO 12216:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 1: Mitte purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-1:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 2: Purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 3: Laevad, mille kere pikkus on väiksem kui 6 m (ISO 12217-3:2002)

—

CEN

EN ISO 13297:2000

Väikelaevad — Elektrisüsteemid — Vahelduvvoolupaigaldised (ISO 13297:2000)

—

CEN

EN ISO 13590:2003

Väikelaevad — Isiklik veesõiduk — Ehituse ja süsteemipaigalduse nõuded (ISO 13590:2003)

—

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Väikelaevad — Rooliseade — Hammasülekandega süsteemid (ISO 13929:2001)

—

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Väikelaevad — Lõbusõidulaevade õhu kaudu leviva müra mõõtmine — Osa 1: Mõõtmismeetodid vastassõitjast möödumisel (ISO 14509-1:2008)

EN ISO 14509:2000

30.4.2009

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Väikelaevad — Mootoriga töötavate lõbusõidulaevade tekitatud õhumüra — Osa 2: Müratugevuse hindamine etalonlaeva abil (ISO 14509-2:2006)

—

CEN

EN ISO 14895:2003

Väikelaevad — Vedelkütuse galeerpliidid (ISO 14895:2000)

—

CEN

EN ISO 14945:2004

Väikelaevad — Ehitusplaat (ISO 14945:2004)

—

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Väikelaevad — Maksimaalne kandevõime (ISO 14946:2001)

—

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Väikelaevad — Pilssi pumbasüsteemid (ISO 15083:2003)

—

CEN

EN ISO 15084:2003

Väikelaevad — Ankurdus, sildumine ja pukseerimine — Tugevpunktid (ISO 15084:2003)

—

CEN

EN ISO 15085:2003

Väikelaevad — Vettekukkumise vältimise ja esmaabi vahendid (ISO 15085:2003)

—

CEN

EN ISO 15584:2001

Väikelaevad — Laeva sees asuvad bensiinimootorid — Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 15584:2001)

—

CEN

EN 15609:2008

Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus — LPG käitamissüsteemid paatidele, jahtidele ja muudele veesõidukitele — Paigaldamisnõuded

—

CEN

EN ISO 15652:2005

Väikelaevad — Kaugjuhtimissüsteemid jugakäituriga veesõidukitele (ISO 15652:2003)

—

CEN

EN ISO 16147:2002

Väikelaevad — Laeva sees asuvad diiselmootorid — Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 16147:2002)

—

CEN

EN ISO 21487:2006

Väikelaevad — Püsipaigaldatud bensiini- ja diislikütuse paagid (ISO 21487:2006)

—

CEN

EN 28846:1993

Väikelaevad — Elektriseadmed — Kaitse ümbritsevate põlevgaaside süttimise eest (ISO 8846:1990)

—

EN 28846:1993/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Väikelaevad — Kaugjuhtimisega rooliseadmed (ISO 8848:1990)

—

EN 28848:1993/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Väikelaevad — Kaugjuhtimissüsteemid üksiku 15 kW kuni 40 kW võimsusega päramootori juhtimiseks (ISO 9775:1990)

—

EN 29775:1993/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

Cenelec

EN 60092-507:2000

—

Elektriseadmed laevadel — Osa 507: Lõbusõidulaevad (IEC 60092-507:2000)

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, telefon (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, telefon (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 4.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/17

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

(2009/C 51/07)

Pärast teadaande avaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (1) sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed — edaspidi „algmäärus”) (2) artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse. Lisaks sai komisjon ka algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase läbivaatamistaotluse.

1.   Läbivaatamistaotlused

Meetmete aegumise läbivaatamise taotluse esitas 1. detsembril 2008. aastal 100 % ühenduse ränitootjate nimel Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) (edaspidi „taotluse esitaja”).

Vahepealse läbivaatamise taotluse esitas EUSMET (European Users of Silicon Metal) ning see piirdub dumpingu uurimisega.

2.   Toode

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit räni (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi 2804 69 00 alla. CN-kood on esitatud ainult informatsiooniks.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 398/2004 (3) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007 (4) laiendati lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte.

4.   Läbivaatamiste põhjused

4.1.   Aegumise läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

Algmääruse artikli 2 lõike 7 sätteid silmas pidades määras Euroalliages normaalväärtuse Hiina Rahvavabariigi puhul käesoleva teate punkti 5.1 alapunktis d nimetatud asjakohase turumajandusriigi hinna põhjal. Dumpingu jätkumise väide põhineb selliselt arvutatud normaalväärtuse võrdlusel vaatlusaluse toote ekspordihindadega, mis kehtivad ühendusse eksportimisel.

Selle põhjal on arvutatud dumpingumarginaal märkimisväärne.

Lisaks mainib Euroalliages Hiina Rahvavabariigi vaatlusaluse toote eksportijate/tootjate püüdeid kehtivatest meetmetest kõrvale hoida, mille vältimiseks võeti vastu nõukogu määrus (EÜ) nr 42/2007 (4).

Lisaks väidab Euroalliages, et kahjustava dumpingu jätkumine on tõenäoline. Sellega seoses esitab taotluse esitaja tõendid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral vaatlusaluse toote impordi praegune tase tõenäoliselt suureneks, kuna asjaomases riigis leidub kasutamata tootmisvõimsust ja varusid. Lisaks väidetakse ka, et eksport muudesse kolmandatesse riikidesse, s.o Jaapanisse, Kanadasse ja Norrasse, toimub dumpinguhindadega.

Samuti väidetakse, et vaatlusaluse toote impordivoog suureneks tõenäoliselt ka meetmete tõttu, mis on asjaomasest riigist pärit sarnase toote impordi suhtes jõus muudel traditsioonilistel turgudel (s.o Ameerika Ühendriikides). Eeltoodu võib viia ekspordi ümbersuunamisele muudest kolmandatest riikidest ühendusse.

Lisaks väidab Euroalliages, et kahju kõrvaldamine tuleneb peamiselt jõusolevatest meetmetest ning et kui meetmetel lastaks aeguda, korduks märkimisväärne dumpinguhindadega import asjaomasest riigist, mis viiks tõenäoliselt ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kordumiseni.

4.2.   Vahepealse läbivaatamise põhjused

Artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhineb EUSMETi esmapilgul usutavatel tõenditel selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad.

EUSMET väidab, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on asjaolud oluliselt muutunud, muuhulgas tarbimise märkimisväärse suurenemise tõttu. Lisaks väidetakse, et dumpingu tase on märgatavalt alanenud. Seega ei ole meetmete kohaldamine praegusel tasemel enam dumpingu tasakaalustamiseks vajalik.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et on olemas piisav tõendusmaterjal aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise (mis piirdub dumpingu uurimisega) algatamiseks, algatab komisjon käesolevaga kooskõlas algmääruse artikli 11 lõigetega 2 ja 3 läbivaatamise.

5.1.   Dumpingu olemasolu, selle tõenäosuse ja kahju kindlakstegemise menetlus

Uurimise käigus tehakse kindlaks, kas meetmete kehtivuse lõppemine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise või on see ebatõenäoline. Vahepealse läbivaatamise tulemusena tehakse kindlaks, kas kehtivate meetmete määr on asjakohane kahjustava dumpingu tasakaalustamiseks.

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud isikute ilmset suurt arvu, võib komisjon otsustada kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17.

i)   Asjaomaste riikide eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil eksportijatel/tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning müügimaht tonnides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning müügimaht tonnides;

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning müügimaht tonnides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning müügimaht tonnides;

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 muudesse kolmandatesse riikidesse müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tonnides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 muudesse kolmandatesse riikidesse müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tonnides;

| — | äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse toote tootmisega, vaatlusaluse toote tootmismaht tonnides, tootmisvõimsus ja investeeringud tootmisvõimsusse ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse toote tootmisega, vaatlusaluse toote tootmismaht tonnides, tootmisvõimsus ja investeeringud tootmisvõimsusse ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või (eksport- ja/või omamaisesse) müüki kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või (eksport- ja/või omamaisesse) müüki kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärjed on esitatud punktis 8. Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks eksportijate/tootjate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust ekspordiriigi ametiasutustega ja mis tahes teadaolevate eksportijate/tootjate ühendustega.

Kuna äriühing ei saa olla kindel, et ta valitakse valimisse, soovitatakse neil eksportijatel/tootjatel, kes soovivad algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel individuaalset dumpingumarginaali, tellida küsimustik käesoleva teate punkti 6 alapunkti a alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ning esitada see käesoleva teate punkti 6 alapunkti a alapunkti ii esimeses lõigus sätestatud tähtaja jooksul. Siiski juhitakse tähelepanu käesoleva teate punkti 5.1 alapunkti b viimasele lausele.

ii)   Importijate väljavõtteline uuring

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõikidel importijatel või nende esindajatel teatada endast komisjonile ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | äriühingu kogukäive eurodes ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008; |
| --- | --- |

—

äriühingu kogukäive eurodes ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008;

| — | töötajate koguarv; |
| --- | --- |

—

töötajate koguarv;

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega;

| — | Hiina Rahvavabariigist pärit või Korea Vabariigist lähetatud (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte) vaatlusaluse toote impordi maht ühendusse ja ühenduses toimunud edasimüügi maht tonnides ja väärtus eurodes ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008; |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigist pärit või Korea Vabariigist lähetatud (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte) vaatlusaluse toote impordi maht ühendusse ja ühenduses toimunud edasimüügi maht tonnides ja väärtus eurodes ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8. Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks importijate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust mis tahes teadaolevate importijate ühendustega.

iii)   Lõplike valimite moodustamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada mis tahes asjakohast teavet seoses valimite moodustamisega, peavad seda tegema punkti 6 alapunkti b alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Komisjon moodustab lõplikud valimid pärast konsulteerimist asjaomaste isikutega, kes on väljendanud soovi valimitesse kuuluda.

Valimitesse kuuluvad äriühingud peavad vastama küsimustikule punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul ning tegema uurimise raames koostööd.

Kui ei tehta piisavalt koostööd, võib komisjon teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 4 ja artiklile 18. Nagu selgitatud käesoleva teate punktis 8, võib kättesaadavatel faktidel põhinev järeldus olla asjaomase isiku jaoks ebasoodsam.

b)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kuuluvale ühenduse tootmisharule ja ühenduse tootjate mistahes ühendusele, Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, eksportijate/tootjate mistahes ühendusele, valimisse kuuluvatele importijatele ja teadaolevatele importijate ühendustele.

Pidades silmas algmääruse artikli 17 lõike 3 ja artikli 9 lõike 6 kohaldamist, peavad individuaalset dumpingumarginaali taotlevad Hiina Rahvavabariigi eksportijad/tootjad esitama täidetud küsimustiku käesoleva teate lõike 6 punkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul. Seepärast tuleb neil taotleda küsimustikku punkti 6 alapunkti a alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul. Samas peaksid asjaomased isikud teadma, et kui väljavõttelist uuringut kohaldatakse eksportijate/tootjate suhtes, võib komisjon siiski otsustada neile individuaalset dumpingumarginaali mitte arvutada, kui eksportijate/tootjate arv on nii suur, et individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

c)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja tõendid. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendusmaterjalid punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Lisaks võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

d)   Turumajandusriigi valik

Komisjon kavatseb asjakohase muu turumajandusriigina kasutada Brasiiliat, et määrata kindlaks normaalväärtus Hiina Rahvavabariigi puhul. Huvitatud isikutel palutakse käesolevaga kommenteerida kõnealuse riigi sobivust punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

e)   Turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlemine

Nende Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate puhul, kes väidavad, et nad tegutsevad turumajanduslikes tingimustes, st et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, ja esitavad selle kohta piisavalt tõendeid, määratakse normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt. Nõuetekohaselt põhjendatud taotlusi esitada kavatsevad eksportijad/tootjad peavad seda tegema punkti 6 alapunktis d sätestatud konkreetse tähtaja jooksul. Komisjon saadab taotluse vormid kõigile valimisse kaasatud Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, kõigile kaebuses nimetatud eksportijate/tootjate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele. Taotleja võib seda taotlusvormi kasutada ka individuaalse kohtlemise taotlemiseks, st et see vastab algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

5.2.   Ühenduse huvide hindamise menetlus

Vastavalt algmääruse artiklile 21 ja juhul, kui dumpingu ja tekitatud kahju jätkumise või kordumise tõenäosus leiab kinnitust, tehakse kindlaks, kas dumpinguvastaste meetmete jätkamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. Selleks võib komisjon saata küsimustikke ühenduse teadaolevatele tootjatele, importijatele, neid esindavatele ühendustele, kasutajate esindajatele ja tarbijaid esindavatele organisatsioonidele. Need isikud, sealhulgas isikud, kes ei ole komisjonile teada (eeldusel, et nad tõestavad, et nende tegevusala ja vaatlusaluse toote vahel on seos), võivad punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul endast teada anda ja komisjonile teavet esitada. Isikud, kes on toiminud kooskõlas eelmise lausega, võivad taotleda ärakuulamist, esitades selleks punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul konkreetsed põhjused. Tuleb märkida, et igasugust algmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse koos faktiliste tõenditega.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

i)   küsimustiku või muu taotluse vormi taotlemiseks

Kõik huvitatud isikud peavad taotlema küsimustikku või muud taotluse vormi niipea kui võimalik, ent hiljemalt 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

ii)   Endast teatamiseks, küsimustikule vastuste esitamiseks ja mis tahes muu teabe andmiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mistahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul endast teatanud.

Valimisse kuuluvad äriühingud peavad esitama küsimustiku vastused punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

iii)   Ärakuulamised

Kõik huvitatud isikud võivad sama 40-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ka ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg väljavõttelise uuringu puhul

| i) | Punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii osutatud teave peab laekuma komisjonile 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku moodustamise asjus konsulteerida valimisse kuulumiseks soovi avaldanud isikutega 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

i)

Punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii osutatud teave peab laekuma komisjonile 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku moodustamise asjus konsulteerida valimisse kuulumiseks soovi avaldanud isikutega 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| ii) | Komisjon peab saama muu teabe, mis on oluline valimi moodustamiseks ja millele on osutatud punkti 5.1 alapunkti a alapunktis iii, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

ii)

Komisjon peab saama muu teabe, mis on oluline valimi moodustamiseks ja millele on osutatud punkti 5.1 alapunkti a alapunktis iii, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| iii) | Komisjon peab saama valimisse kuuluvate isikute küsimustike vastused 37 päeva jooksul alates kuupäevast, millal neile teatati valimisse kuulumisest. |
| --- | --- |

iii)

Komisjon peab saama valimisse kuuluvate isikute küsimustike vastused 37 päeva jooksul alates kuupäevast, millal neile teatati valimisse kuulumisest.

c)   Eritähtaeg turumajandusriigi valikuks

Uurimisega hõlmatud huvitatud isikud võivad esitada märkusi selle kohta, kas Brasiilia, mida kavatsetakse vastavalt käesoleva teate punkti 5.1 alapunktile d kasutada turumajandusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi jaoks, on selleks sobiv. Need märkused peab komisjon saama 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

d)   Eritähtaeg turumajandusliku ja/või individuaalse kohtlemise taotluse esitamiseks

Nõuetekohaselt põhjendatud turumajandusliku staatuse (nagu on nimetatud käesoleva teate punkti 5.1 alapunktis e) ja/või individuaalse kohtlemise taotlused algmääruse artikli 9 lõike 5 alusel peavad jõudma komisjonini 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

7.   Kirjalikud pöördumised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute märkused ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud pöördumised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (6) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 295 65 05

8.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse vastavalt algmääruse artiklile 18 toetuda kättesaadavatele andmetele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning uurimises kasutatakse kättesaadavaid andmeid, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (7).

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajadusel leida ühise keele menetluslikes küsimustes, mis mõjutavad nende isikute huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike seisukohtade esitamine. Täiendav teave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel.

---

(1)  ELT C 254, 7.10.2008, lk 9.

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

(3)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 15.

(4)  ELT L 13, 19.1.2007, lk 1.

(5)  Seotud äriühingu mõistet on selgitatud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 143 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(6)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 4.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/22

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5482 — GSN/FUN)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 51/08)

| 1. | 25. veebruaril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Game Show Network, LLC (edaspidi „GSN”, Ameerika Ühendriigid), mille üle ettevõtjatel Liberty Media Corporation (edaspidi „Liberty Media”, Ameerika Ühendriigid) ja Sony Pictures Entertainment (edaspidi „SPE”, Ameerika Ühendriigid) on valitsev mõju, omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Fun Technologies, Inc (edaspidi „FUN”, Kanada) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

25. veebruaril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Game Show Network, LLC (edaspidi „GSN”, Ameerika Ühendriigid), mille üle ettevõtjatel Liberty Media Corporation (edaspidi „Liberty Media”, Ameerika Ühendriigid) ja Sony Pictures Entertainment (edaspidi „SPE”, Ameerika Ühendriigid) on valitsev mõju, omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu ettevõtja Fun Technologies, Inc (edaspidi „FUN”, Kanada) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | GSN: telekanali Game Show Network pakkumine televisioonioperaatoritele Ameerika Ühendriikides. GSN haldab ka veebisaiti GSN.com, mis pakub mitmesuguseid on-line teenuseid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

GSN: telekanali Game Show Network pakkumine televisioonioperaatoritele Ameerika Ühendriikides. GSN haldab ka veebisaiti GSN.com, mis pakub mitmesuguseid on-line teenuseid;

| — | FUN: ettevõtja enda veebisaitidel ning teatavate kolmandate osapoolte veebisaitidel mängitavate oskustepõhiste on-line mängude avaldamine ja levitamine; |
| --- | --- |

—

FUN: ettevõtja enda veebisaitidel ning teatavate kolmandate osapoolte veebisaitidel mängitavate oskustepõhiste on-line mängude avaldamine ja levitamine;

| — | Liberty Media: video- ja on-line kaubandus, meedia-, side- ja meelelahutustööstus; |
| --- | --- |

—

Liberty Media: video- ja on-line kaubandus, meedia-, side- ja meelelahutustööstus;

| — | SPE: kinofilmide, televisiooniprogrammide, telekanalite ja muu digitaalse programmisisu arendamine, tootmine, soetamine ning levitamine. SPE pakub ka meelelahutustooteid nagu mängud ja helinad interneti- ja mobiiliplatvormidele. |
| --- | --- |

—

SPE: kinofilmide, televisiooniprogrammide, telekanalite ja muu digitaalse programmisisu arendamine, tootmine, soetamine ning levitamine. SPE pakub ka meelelahutustooteid nagu mängud ja helinad interneti- ja mobiiliplatvormidele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5482 — GSN/FUN):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5482 — GSN/FUN):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 4.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/23

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5445 — Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 51/09)

| 1. | 25. veebruaril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Mytilineos Holdings S.A. (edaspidi „Mytilineos”, Kreeka) ja Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A. (edaspidi „MOH”, Kreeka) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Corinthos Power S.A. (edaspidi „Corinthos Power”, Kreeka), mis on ühisettevõtjana käsitatav ettevõtja, üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

25. veebruaril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Mytilineos Holdings S.A. (edaspidi „Mytilineos”, Kreeka) ja Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A. (edaspidi „MOH”, Kreeka) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Corinthos Power S.A. (edaspidi „Corinthos Power”, Kreeka), mis on ühisettevõtjana käsitatav ettevõtja, üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Mytilineos: tegevused valdkondades, nagu: i) metallurgia ja kaevandamine; ii) inseneri-, hanke- ja ehitusprojektid; iii) energeetika, sealhulgas elektrienergia tootmine ja hulgimüük ning iv) sõjaväesõidukite tootmine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Mytilineos: tegevused valdkondades, nagu: i) metallurgia ja kaevandamine; ii) inseneri-, hanke- ja ehitusprojektid; iii) energeetika, sealhulgas elektrienergia tootmine ja hulgimüük ning iv) sõjaväesõidukite tootmine;

| — | MOH: tegevused rafineerimissektoris ja naftasaaduste müük (mootorikütuste, reaktiivkütuse, kütteõli, määrdeainete ning muu jae- ja hulgimüük); |
| --- | --- |

—

MOH: tegevused rafineerimissektoris ja naftasaaduste müük (mootorikütuste, reaktiivkütuse, kütteõli, määrdeainete ning muu jae- ja hulgimüük);

| — | Corinthos Power: energia tootmine ja hulgimüük. |
| --- | --- |

—

Corinthos Power: energia tootmine ja hulgimüük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5445 — Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5445 — Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

Parandused

| 4.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/24

---

2009. aasta riigipühad, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 14, 21. jaanuar 2009
  )

(2009/C 51/10)

Leheküljel 6 real „Itaalia”

asendatakse

„1.1, 13.4, 1.5, 21.5, 1.6, 2.6, 21.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12”

järgmisega:

„1.1, 6.1, 13.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12”.

---