# Az Európai Unió C 62/2009

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 62 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. március 17. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 62

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. március 17.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2009/C 062/01 | A Tanács véleménye (2009. március 10.) Bulgáriának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 1 |
| 2009/C 062/02 | A Tanács véleménye (2009. március 10.) a Cseh Köztársaságnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 6 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2009/C 062/01

A Tanács véleménye (2009. március 10.) Bulgáriának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

1

2009/C 062/02

A Tanács véleménye (2009. március 10.) a Cseh Köztársaságnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

6

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 062/03 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 062/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5409 – Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  ) | 15 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 062/03

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

11

2009/C 062/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5409 – Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  )

1

15

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2009/C 062/05 | A Tanács következtetései (2008. november 27.) a számítógépes bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó összehangolt munkastratégiáról és konkrét lépésekről | 16 |
| | Bizottság |
| 2009/C 062/06 | Euro-átváltási árfolyamok | 19 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2009/C 062/05

A Tanács következtetései (2008. november 27.) a számítógépes bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó összehangolt munkastratégiáról és konkrét lépésekről

16

Bizottság

2009/C 062/06

Euro-átváltási árfolyamok

19

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 062/07 | Értesítés a Közösség, a nyugat-balkáni országok és Törökország közötti diagonális származási kumulációt lehetővé tévő preferenciális megállapodásokról | 20 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 062/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5494 – Enel/Endesa) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 22 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 062/09 | Értesítés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről – Határidő meghosszabbítása – Ajánlatkérőtől származó kérelem | 23 |

V   Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 062/07

Értesítés a Közösség, a nyugat-balkáni országok és Törökország közötti diagonális származási kumulációt lehetővé tévő preferenciális megállapodásokról

20

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 062/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5494 – Enel/Endesa) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

22

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 062/09

Értesítés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről – Határidő meghosszabbítása – Ajánlatkérőtől származó kérelem

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 17.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. március 10.)

Bulgáriának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2009/C 62/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2009. március 10-én megvizsgálta Bulgária 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. március 10-én megvizsgálta Bulgária 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját (2).

| (2) | Bulgáriára az elmúlt néhány évben átlagosan 6 % fölötti erős gazdasági növekedés volt jellemző, amelyhez növekvő makrogazdasági egyensúlytalanság, például magas külső hiány és infláció társult. A valutatanácsi szabályozás keretében 2008-ban a magasabbnak ítélt országkockázat és a tényleges reálárfolyam folyamatos felértékelődése mellett szigorúbbá váltak a monetáris és hitelfeltételek. A globális gazdasági visszaesés és a pénzügyi válság hátrányos hatásának kiteljesedésével a GDP-növekedés várhatóan meredeken hanyatlik és 2009–2010-ben jóval potenciálja alatt marad, nyomást gyakorolva az adóbevételekre. Így Bulgáriának súlyos és elhúzódó világméretű gazdasági visszaesés közepette kell megoldania a növekedés fenntartásának problémáját, miközben a szigorú fiskális és jövedelempolitika továbbvitelével kezelnie kell a fennálló makrogazdasági egyensúlytalanságot. Ennek fényében a programban kidolgozott szakpolitika olyan intézkedéseket irányoz elő, amelyek célja a gazdaság ellenálló képességének erősítése. Annak ellenére, hogy a kiinduló helyzetet alacsony államadósság-GDP arány és nagy költségvetési többlet jellemezte, a magas infláció és a folyó fizetési mérleg jelentős hiánya visszatartotta a kormányt attól, hogy költségvetési ösztönző csomagot fogadjon el a hazai kereslet felélénkítése érdekében. Hosszú távon az országnak javítani kell az államháztartás színvonalán, és emellett a népesség gyors elöregedésének és a romló demográfiai adatoknak a problémájával is szembe kell néznie. |
| --- | --- |

(2)

Bulgáriára az elmúlt néhány évben átlagosan 6 % fölötti erős gazdasági növekedés volt jellemző, amelyhez növekvő makrogazdasági egyensúlytalanság, például magas külső hiány és infláció társult. A valutatanácsi szabályozás keretében 2008-ban a magasabbnak ítélt országkockázat és a tényleges reálárfolyam folyamatos felértékelődése mellett szigorúbbá váltak a monetáris és hitelfeltételek. A globális gazdasági visszaesés és a pénzügyi válság hátrányos hatásának kiteljesedésével a GDP-növekedés várhatóan meredeken hanyatlik és 2009–2010-ben jóval potenciálja alatt marad, nyomást gyakorolva az adóbevételekre. Így Bulgáriának súlyos és elhúzódó világméretű gazdasági visszaesés közepette kell megoldania a növekedés fenntartásának problémáját, miközben a szigorú fiskális és jövedelempolitika továbbvitelével kezelnie kell a fennálló makrogazdasági egyensúlytalanságot. Ennek fényében a programban kidolgozott szakpolitika olyan intézkedéseket irányoz elő, amelyek célja a gazdaság ellenálló képességének erősítése. Annak ellenére, hogy a kiinduló helyzetet alacsony államadósság-GDP arány és nagy költségvetési többlet jellemezte, a magas infláció és a folyó fizetési mérleg jelentős hiánya visszatartotta a kormányt attól, hogy költségvetési ösztönző csomagot fogadjon el a hazai kereslet felélénkítése érdekében. Hosszú távon az országnak javítani kell az államháztartás színvonalán, és emellett a népesség gyors elöregedésének és a romló demográfiai adatoknak a problémájával is szembe kell néznie.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2008-as 6,5 %-ról 2009-ben 4,7 %-ra esik vissza, majd a fennmaradó programidőszakban helyreáll, átlagosan 5,5 %-ra. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) fényében úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv a 2009-re és az azt követő időszakra vonatkozó, határozottan optimista növekedési feltételezéseken alapul. Ez magas hazai keresletet tükröz, különösen a beruházások növekedését, és a reál export gyorsulását az egész programidőszakban, ami nincs összhangban a beáramló külföldi közvetlen befektetések és a világkereskedelem visszaesésével. A külső hiány ugyanakkor – a hazai keresletnek megfelelő, a programban feltételezett jóval erőteljesebb importnövekedés miatt – 2009–2011-ben csak fokozatosan zsugorodna. Enyhébb visszaeséssel számolva a program 2009-es inflációs feltételezése magas, és arra utal, hogy csekély lesz az előrelépés a nominális konvergencia felé. A 2010–2011-re vonatkozó inflációs kilátások valószerűnek tűnnek. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2008-as 6,5 %-ról 2009-ben 4,7 %-ra esik vissza, majd a fennmaradó programidőszakban helyreáll, átlagosan 5,5 %-ra. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) fényében úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv a 2009-re és az azt követő időszakra vonatkozó, határozottan optimista növekedési feltételezéseken alapul. Ez magas hazai keresletet tükröz, különösen a beruházások növekedését, és a reál export gyorsulását az egész programidőszakban, ami nincs összhangban a beáramló külföldi közvetlen befektetések és a világkereskedelem visszaesésével. A külső hiány ugyanakkor – a hazai keresletnek megfelelő, a programban feltételezett jóval erőteljesebb importnövekedés miatt – 2009–2011-ben csak fokozatosan zsugorodna. Enyhébb visszaeséssel számolva a program 2009-es inflációs feltételezése magas, és arra utal, hogy csekély lesz az előrelépés a nominális konvergencia felé. A 2010–2011-re vonatkozó inflációs kilátások valószerűnek tűnnek.

| (4) | A program legújabb változatának előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2008-ban a GDP 3 %-a, ami megfelel az eredeti célkitűzésnek. A költségvetési eredmény jobb kiindulási helyzetet tükröz (egy váratlan 2007-es egyszeri adóelengedési intézkedés korrekciója után, ami a GDP 3,5 %-át teszi ki). A 2008-as jelentős importnövekedés és a magas infláció ellenére a közvetett adókból beszedett bevétel a GDP 1,5 %-a volt, ami az eredetileg tervezettnél alacsonyabb. A 10 %-os átalány személyijövedelemadó-kulcs bevezetése után a közvetlen adókból származó bevétel a GDP 0,5 %-a volt, ami kevesebb a 2007. decemberi aktualizált változatban előre jelzettnél. A kiadási fegyelem nem volt teljes körű, mivel a GDP körülbelül 1,75 %-át kitevő kiegészítő szociális és infrastrukturális kiadásokat fogadtak el. A vártnál magasabb nominális GDP-növekedésnek köszönhetően azonban a kiadások GDP-hez viszonyított aránya az előző programban előirányzottnál alacsonyabb volt. |
| --- | --- |

(4)

A program legújabb változatának előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2008-ban a GDP 3 %-a, ami megfelel az eredeti célkitűzésnek. A költségvetési eredmény jobb kiindulási helyzetet tükröz (egy váratlan 2007-es egyszeri adóelengedési intézkedés korrekciója után, ami a GDP 3,5 %-át teszi ki). A 2008-as jelentős importnövekedés és a magas infláció ellenére a közvetett adókból beszedett bevétel a GDP 1,5 %-a volt, ami az eredetileg tervezettnél alacsonyabb. A 10 %-os átalány személyijövedelemadó-kulcs bevezetése után a közvetlen adókból származó bevétel a GDP 0,5 %-a volt, ami kevesebb a 2007. decemberi aktualizált változatban előre jelzettnél. A kiadási fegyelem nem volt teljes körű, mivel a GDP körülbelül 1,75 %-át kitevő kiegészítő szociális és infrastrukturális kiadásokat fogadtak el. A vártnál magasabb nominális GDP-növekedésnek köszönhetően azonban a kiadások GDP-hez viszonyított aránya az előző programban előirányzottnál alacsonyabb volt.

| (5) | A 2009-es költségvetési törvény célkitűzése a GDP 3 %-át jelentő államháztartási többlet elérése. A törvény tartalmaz néhány diszkrecionális intézkedést, amelyek költségvetési hatása összességében semleges lesz. Az állami nyugdíjalapba kerülő járulék mértékének 4 %-os csökkenése hat a bevételi oldalra, de ezt ellensúlyozza az egészségbiztosítási járulék 2 %-os emelése, valamint a kötelező járulékköteles átlagos minimálbér küszöbértékének nominális értelemben történő, 26,5 %-os növelése. A kiadási oldalon a magasabb szociális juttatások és bérek miatt az elsődleges kiadás várhatóan növekedik. A nyugdíjak két lépcsőben, április 1-jén és július 1-jén majdnem 20 %-kal emelkednek. A közszférában a bérköltségek a tervek szerint 10 %-kal nőnek. A költségvetési célok betartása céljából újra bevezetésre került az a szabály, hogy a költségvetésbe beállítottnál rosszabb bevétel esetén a nem kamatjellegű kiadások (a társadalombiztosítási juttatásokat kivéve) kifizetését a költségvetésben tervezett összeg 90 %-ára kell korlátozni. A 2009-es költségvetési törvény még kisebb kifizetést ír elő, amennyiben a konszolidált államháztartási bevétel alulteljesítése olyan szintet ér el, ami költségvetési hiányt eredményezne. |
| --- | --- |

(5)

A 2009-es költségvetési törvény célkitűzése a GDP 3 %-át jelentő államháztartási többlet elérése. A törvény tartalmaz néhány diszkrecionális intézkedést, amelyek költségvetési hatása összességében semleges lesz. Az állami nyugdíjalapba kerülő járulék mértékének 4 %-os csökkenése hat a bevételi oldalra, de ezt ellensúlyozza az egészségbiztosítási járulék 2 %-os emelése, valamint a kötelező járulékköteles átlagos minimálbér küszöbértékének nominális értelemben történő, 26,5 %-os növelése. A kiadási oldalon a magasabb szociális juttatások és bérek miatt az elsődleges kiadás várhatóan növekedik. A nyugdíjak két lépcsőben, április 1-jén és július 1-jén majdnem 20 %-kal emelkednek. A közszférában a bérköltségek a tervek szerint 10 %-kal nőnek. A költségvetési célok betartása céljából újra bevezetésre került az a szabály, hogy a költségvetésbe beállítottnál rosszabb bevétel esetén a nem kamatjellegű kiadások (a társadalombiztosítási juttatásokat kivéve) kifizetését a költségvetésben tervezett összeg 90 %-ára kell korlátozni. A 2009-es költségvetési törvény még kisebb kifizetést ír elő, amennyiben a konszolidált államháztartási bevétel alulteljesítése olyan szintet ér el, ami költségvetési hiányt eredményezne.

| (6) | A programban vázolt költségvetési stratégia középtávú célkitűzése a GDP 1,5 %-át kitevő többlet, amelyet a teljes programidőszakban tiszteletben kell tartani. A jelenlegi aktualizált változat szerint az államháztartási egyenleg 2011-ig megőrzi a GDP 3 %-át kitevő többletét és az elsődleges egyenleg a GDP csaknem 4 %-át elérő többlettel változatlan marad. A költségvetési egyenleg a tervek szerint strukturális értelemben (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) a GDP körülbelül 3,5 %-át jelentő többletet megőrzi a programidőszakban. Bár a negatív kibocsátási rés várhatóan szélesedik, az alapjául szolgáló költségvetési irányvonal középtávon nagyjából semlegesnek tűnik. |
| --- | --- |

(6)

A programban vázolt költségvetési stratégia középtávú célkitűzése a GDP 1,5 %-át kitevő többlet, amelyet a teljes programidőszakban tiszteletben kell tartani. A jelenlegi aktualizált változat szerint az államháztartási egyenleg 2011-ig megőrzi a GDP 3 %-át kitevő többletét és az elsődleges egyenleg a GDP csaknem 4 %-át elérő többlettel változatlan marad. A költségvetési egyenleg a tervek szerint strukturális értelemben (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) a GDP körülbelül 3,5 %-át jelentő többletet megőrzi a programidőszakban. Bár a negatív kibocsátási rés várhatóan szélesedik, az alapjául szolgáló költségvetési irányvonal középtávon nagyjából semlegesnek tűnik.

| (7) | A programban tervezett költségvetési eredmények lefelé mutató kockázatoknak vannak kitéve. A fő kockázat az alapul szolgáló makrogazdasági forgatókönyvből származik, amely a 2009-re és 2010-re vonatkozó, határozottan optimista növekedési feltételezéseken alapul. A bevételi oldalon az államháztartás kockázatai 2009–2010-ben nagyobbak, mint az előző években, és egyrészt a gazdasági növekedés erősebb visszaeséséhez és kiegyensúlyozásához, valamint ahhoz kapcsolódnak, hogy a növekedés összetételében kisebb a bevételek aránya. Tekintettel a várható gazdasági visszaesésre és a keresletet erősítő kiadások növelésére ható nyomásra, a kiadásnövekedésnek a 90 %-os költségvetés-végrehajtási szabály alapján való kézben tartása 2009-ben nehéznek bizonyulhat. |
| --- | --- |

(7)

A programban tervezett költségvetési eredmények lefelé mutató kockázatoknak vannak kitéve. A fő kockázat az alapul szolgáló makrogazdasági forgatókönyvből származik, amely a 2009-re és 2010-re vonatkozó, határozottan optimista növekedési feltételezéseken alapul. A bevételi oldalon az államháztartás kockázatai 2009–2010-ben nagyobbak, mint az előző években, és egyrészt a gazdasági növekedés erősebb visszaeséséhez és kiegyensúlyozásához, valamint ahhoz kapcsolódnak, hogy a növekedés összetételében kisebb a bevételek aránya. Tekintettel a várható gazdasági visszaesésre és a keresletet erősítő kiadások növelésére ható nyomásra, a kiadásnövekedésnek a 90 %-os költségvetés-végrehajtási szabály alapján való kézben tartása 2009-ben nehéznek bizonyulhat.

| (8) | Az elöregedéssel kapcsolatos kiadások hosszú távú, az EPC/Bizottság általános makrogazdasági feltételezésein alapuló előrejelzésének hiányában Bulgária esetében nem lehet olyan összehasonlítható és megbízható módon értékelni a népesség elöregedésének hatását, ahogy az a 25 korábban csatlakozott tagállam esetében történt. A tekintélyes strukturális többletet tartalmazó 2008-as költségvetési egyenleg a népesség elöregedése által okozott hosszú távú költségvetési hatás figyelembevétele nélkül jelentősen hozzájárul az adósságszint csökkentéséhez. A magas elsődleges többletek fenntartása középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, jelenleg csekély mértékű kockázatok visszafogásához. |
| --- | --- |

(8)

Az elöregedéssel kapcsolatos kiadások hosszú távú, az EPC/Bizottság általános makrogazdasági feltételezésein alapuló előrejelzésének hiányában Bulgária esetében nem lehet olyan összehasonlítható és megbízható módon értékelni a népesség elöregedésének hatását, ahogy az a 25 korábban csatlakozott tagállam esetében történt. A tekintélyes strukturális többletet tartalmazó 2008-as költségvetési egyenleg a népesség elöregedése által okozott hosszú távú költségvetési hatás figyelembevétele nélkül jelentősen hozzájárul az adósságszint csökkentéséhez. A magas elsődleges többletek fenntartása középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, jelenleg csekély mértékű kockázatok visszafogásához.

| (9) | Bulgária költségvetési kerete eddig nagyon jó eredményeket hozott azáltal, hogy a költségvetési célokat – jóllehet élénk gazdasági növekedés mellett – teljesítették. A költségvetési eljárás egyszerűsítésével, a beszámolási követelmények erősítésével és a fiskális kockázatoknak a költségvetési tervekbe foglalt átfogóbb makrogazdasági elemzésével és értékelésével a közelmúltban javult a szabályozás. A keret azonban a költségvetés-tervezés hároméves időszakának csak az első évében kötelező érvényű és a kormány számára némi diszkrecionális kiadási hatáskör érvényesítését teszi lehetővé, ami aláássa a költségvetési átláthatóságot és az elszámoltathatóságot. Az említett problémák ellenére a program a teljesítményalapú költségvetés-tervezés végrehajtásának folytatásán kívül nem tervezi a költségvetési keret lényeges módosítását. A 90 %-os költségvetés-végrehajtási szabály 2009-es költségvetési törvénybe való újbóli beépítésének az a célja, hogy az államháztartás kiadásainak visszafogásával biztosítsa a költségvetési célok betartását. A törvény azonban nem tisztázza a szabály végrehajtását, ami némi teret engedhet diszkrecionális lépéseknek. |
| --- | --- |

(9)

Bulgária költségvetési kerete eddig nagyon jó eredményeket hozott azáltal, hogy a költségvetési célokat – jóllehet élénk gazdasági növekedés mellett – teljesítették. A költségvetési eljárás egyszerűsítésével, a beszámolási követelmények erősítésével és a fiskális kockázatoknak a költségvetési tervekbe foglalt átfogóbb makrogazdasági elemzésével és értékelésével a közelmúltban javult a szabályozás. A keret azonban a költségvetés-tervezés hároméves időszakának csak az első évében kötelező érvényű és a kormány számára némi diszkrecionális kiadási hatáskör érvényesítését teszi lehetővé, ami aláássa a költségvetési átláthatóságot és az elszámoltathatóságot. Az említett problémák ellenére a program a teljesítményalapú költségvetés-tervezés végrehajtásának folytatásán kívül nem tervezi a költségvetési keret lényeges módosítását. A 90 %-os költségvetés-végrehajtási szabály 2009-es költségvetési törvénybe való újbóli beépítésének az a célja, hogy az államháztartás kiadásainak visszafogásával biztosítsa a költségvetési célok betartását. A törvény azonban nem tisztázza a szabály végrehajtását, ami némi teret engedhet diszkrecionális lépéseknek.

| (10) | A bolgár kormány nem fogadott el külön intézkedéscsomagot a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából. A bankrendszer iránti bizalom erősítése érdekében azonban a betétgaranciát 100 000 BGN-ra emelték és a kormány tőkeemelést hajtott végre az állami tulajdonban levő bolgár fejlesztési banknál, hogy könnyebbé váljon a kkv-k finanszírozása. |
| --- | --- |

(10)

A bolgár kormány nem fogadott el külön intézkedéscsomagot a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából. A bankrendszer iránti bizalom erősítése érdekében azonban a betétgaranciát 100 000 BGN-ra emelték és a kormány tőkeemelést hajtott végre az állami tulajdonban levő bolgár fejlesztési banknál, hogy könnyebbé váljon a kkv-k finanszírozása.

| (11) | Tekintettel a gazdasági egyensúlytalanságra, a költségvetési politika a befektetők bizalmának fenntartására és a makrogazdasági stabilitás megőrzésére irányul. A bolgár kormány ezért nem fogadott el rövid távú ösztönző csomagot a gazdasági visszaesés nyomán, ami összhangban van az Európai Tanács által decemberben elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel. A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódva a program olyan strukturális intézkedéseket tervez, amelyek célja a gazdaság ellenálló képességének erősítése többek között a foglalkoztatás fenntartásával, a vállalkozások válságkezelési képességének fokozásával, a piac működésének javításával, szükség esetén a kereskedelmi bankoknak nyújtott tőketámogatással, a kkv-k hitelfelvételi lehetőségeinek bővítésével, az exportteljesítmény fokozásával és az uniós források felhasználásának javításával. A rövid távú kilátások alapján ezek az intézkedések időszerű és megfelelő választ jelentenek a fő szakpolitikai célkitűzések szempontjából. Az aktualizált változat számos más strukturális reformintézkedést is tartalmaz, amelyek az államháztartás fenntarthatóságát és színvonalát javító hosszabb távú stratégia részét képezik, ide tartozik például a nyugdíjrendszer reformja, az oktatási reform következő lépésének végrehajtása többek között az iskolahálózatok további optimalizálásával és az iskolák költségvetés-tervezésének erősítésével, valamint a nemrég elfogadott egészségügyi stratégia végrehajtása. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel a gazdasági egyensúlytalanságra, a költségvetési politika a befektetők bizalmának fenntartására és a makrogazdasági stabilitás megőrzésére irányul. A bolgár kormány ezért nem fogadott el rövid távú ösztönző csomagot a gazdasági visszaesés nyomán, ami összhangban van az Európai Tanács által decemberben elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel. A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódva a program olyan strukturális intézkedéseket tervez, amelyek célja a gazdaság ellenálló képességének erősítése többek között a foglalkoztatás fenntartásával, a vállalkozások válságkezelési képességének fokozásával, a piac működésének javításával, szükség esetén a kereskedelmi bankoknak nyújtott tőketámogatással, a kkv-k hitelfelvételi lehetőségeinek bővítésével, az exportteljesítmény fokozásával és az uniós források felhasználásának javításával. A rövid távú kilátások alapján ezek az intézkedések időszerű és megfelelő választ jelentenek a fő szakpolitikai célkitűzések szempontjából. Az aktualizált változat számos más strukturális reformintézkedést is tartalmaz, amelyek az államháztartás fenntarthatóságát és színvonalát javító hosszabb távú stratégia részét képezik, ide tartozik például a nyugdíjrendszer reformja, az oktatási reform következő lépésének végrehajtása többek között az iskolahálózatok további optimalizálásával és az iskolák költségvetés-tervezésének erősítésével, valamint a nemrég elfogadott egészségügyi stratégia végrehajtása.

| (12) | A bolgár kormány konszolidációs programja hozzájárul a gazdaság nagy külső és belső egyensúlytalanságának megfékezéséhez. Konkrétabban a program a 2008 és 2011 közötti időszakban a GDP 1 %-át jelentő strukturális konszolidációt irányoz elő. A strukturális egyenleg változásával mérhető általános költségvetési irányvonal 2009-ben restriktív, majd 2010–2011-ben nagyjából semleges marad. A programidőszakban megvalósul a programnak a GDP 1,5 %-át kitevő ciklikusan kiigazított többlet fenntartására irányuló célkitűzése. |
| --- | --- |

(12)

A bolgár kormány konszolidációs programja hozzájárul a gazdaság nagy külső és belső egyensúlytalanságának megfékezéséhez. Konkrétabban a program a 2008 és 2011 közötti időszakban a GDP 1 %-át jelentő strukturális konszolidációt irányoz elő. A strukturális egyenleg változásával mérhető általános költségvetési irányvonal 2009-ben restriktív, majd 2010–2011-ben nagyjából semleges marad. A programidőszakban megvalósul a programnak a GDP 1,5 %-át kitevő ciklikusan kiigazított többlet fenntartására irányuló célkitűzése.

| (13) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (4). |
| --- | --- |

(13)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (4).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program célja szilárd költségvetési egyenleg fenntartása a programidőszakban, amely a tervezett magas államháztartási többletben tükröződik. A gazdasági visszaesés nyomán tervezett strukturális intézkedések célja a gazdaság növekedési potenciáljának erősítése, ami összhangban van az európai gazdaságélénkítési tervvel. A jelenlegi gazdasági helyzettel kapcsolatos bizonytalanságból és annak a bevételekre gyakorolt hatásából eredő, lefelé mutató kockázatoktól függően a költségvetési irányvonal azt jelzi, hogy a GDP 1,5 %-át kitevő többlet középtávú célkitűzése a programidőszakban teljesül. Bulgária súlyos és elhúzódó világméretű gazdasági visszaesés közepette került szembe a növekedés fenntartásának problémájával. Emellett az országnak határozott szakpolitikákat kell érvényesítenie a nagy külső hiány helyreállítása érdekében, többek között szigorú költségvetési politika fenntartásával és a közszférában fizetett bérek emelkedésének visszafogásával. Ezenkívül az országnak javítania kell az állami kiadások színvonalán az igazgatási kapacitás javításával és a strukturális reformok felgyorsításával.

A fenti értékelés alapján és a fenntartható konvergencia biztosításához Bulgáriát felkérik arra, hogy:

| i. | a kiadások növekedésének visszafogásával továbbra is folytasson szigorú költségvetési politikát és tartson fenn szilárd költségvetési egyenleget, hogy hozzájáruljon a jelenlegi külső egyensúlytalanság fékezéséhez és a bevételek esetleges visszaesésének ellensúlyozásához; |
| --- | --- |

i.

a kiadások növekedésének visszafogásával továbbra is folytasson szigorú költségvetési politikát és tartson fenn szilárd költségvetési egyenleget, hogy hozzájáruljon a jelenlegi külső egyensúlytalanság fékezéséhez és a bevételek esetleges visszaesésének ellensúlyozásához;

| ii. | fogja vissza a közszféra béreinek növekedését és ezzel járuljon hozzá a bérek általános mérséklődéséhez és a versenyképesség javításához; |
| --- | --- |

ii.

fogja vissza a közszféra béreinek növekedését és ezzel járuljon hozzá a bérek általános mérséklődéséhez és a versenyképesség javításához;

| iii. | erősítse tovább a közkiadások hatékonyságát, különösen a programszintű költségvetés-tervezés teljes végrehajtásával, megerősített igazgatási kapacitással, valamint a munkaerő- és a termékpiac, az oktatás és az egészségügy terén végrehajtott reformokkal, a termelékenység növelése érdekében. |
| --- | --- |

iii.

erősítse tovább a közkiadások hatékonyságát, különösen a programszintű költségvetés-tervezés teljes végrehajtásával, megerősített igazgatási kapacitással, valamint a munkaerő- és a termékpiac, az oktatás és az egészségügy terén végrehajtott reformokkal, a termelékenység növelése érdekében.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2008. december | 6,2 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 |
| BIZ 2009. január | 6,2 | 6,4 | 1,8 | 2,5 | n. a. |
| KP 2007. december | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 | n. a. |
| HICP infláció
  (%) | KP 2008. december | 7,6 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 |
| BIZ 2009. január | 7,6 | 12,0 | 5,4 | 4,8 | n. a. |
| KP 2007. december | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 | n. a. |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2008. december | 1,5 | 1,1 | – 0,7 | – 1,8 | – 1,4 |
| BIZ 2009. január (6) | 2,7 | 3,0 | – 0,3 | – 2,3 | n. a. |
| KP 2007. december | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | n. a. | n. a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december (7) | – 20,6 | – 22,9 | – 20,7 | – 18,4 | – 16,6 |
| BIZ 2009. január | – 21,3 | – 23,3 | – 19,1 | – 17,6 | n. a. |
| KP 2007. december | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 | n. a. |
| Államháztartási bevétel
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 41,6 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 |
| BIZ 2009. január | 41,6 | 41,4 | 40,8 | 40,9 | n. a. |
| KP 2007. december | 42,2 | 43,7 | 43,9 | 43,9 | n. a. |
| Államháztartási kiadás
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 41,5 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 |
| BIZ 2009. január | 41,5 | 38,2 | 38,8 | 38,9 | n. a. |
| KP 2007. december | 39,1 | 40,7 | 40,9 | 41,0 | n. a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 0,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| BIZ 2009. január | 0,1 | 3,2 | 2,0 | 2,0 | n. a. |
| KP 2007. december | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | n. a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 1,1 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 |
| BIZ 2009. január | 1,1 | 4,1 | 2,8 | 2,7 | n. a. |
| KP 2007. december | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | n. a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | – 0,4 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| BIZ 2009. január | – 0,8 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | n. a. |
| KP 2007. december | 2,8 | 3,1 | 3,3 | n. a. | n. a. |
| Strukturális egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | KP 2008. december | 2,9 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| BIZ 2009. január | 2,5 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | n. a. |
| KP 2007. december | 2,9 | 3,1 | 3,3 | n. a. | n. a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) (9) | KP 2008. december | 18,2 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 |
| BIZ 2009. január | 18,2 | 13,8 | 12,2 | 10,7 | n. a. |
| KP 2007. december | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 | n. a. |
| Forrás:

  Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2008. december

6,2

6,5

4,7

5,2

5,8

BIZ 2009. január

6,2

6,4

1,8

2,5

n. a.

KP 2007. december

6,4

6,4

6,8

6,9

n. a.

HICP infláció

(%)

KP 2008. december

7,6

12,4

6,7

4,7

4,0

BIZ 2009. január

7,6

12,0

5,4

4,8

n. a.

KP 2007. december

7,2

6,9

4,4

3,7

n. a.

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2008. december

1,5

1,1

– 0,7

– 1,8

– 1,4

BIZ 2009. január (6)

2,7

3,0

– 0,3

– 2,3

n. a.

KP 2007. december

0,7

– 0,1

– 0,6

n. a.

n. a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2008. december (7)

– 20,6

– 22,9

– 20,7

– 18,4

– 16,6

BIZ 2009. január

– 21,3

– 23,3

– 19,1

– 17,6

n. a.

KP 2007. december

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

n. a.

Államháztartási bevétel

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

41,6

41,3

43,4

43,4

43,7

BIZ 2009. január

41,6

41,4

40,8

40,9

n. a.

KP 2007. december

42,2

43,7

43,9

43,9

n. a.

Államháztartási kiadás

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

41,5

38,3

40,4

40,4

40,7

BIZ 2009. január

41,5

38,2

38,8

38,9

n. a.

KP 2007. december

39,1

40,7

40,9

41,0

n. a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

0,1

3,0

3,0

3,0

3,0

BIZ 2009. január

0,1

3,2

2,0

2,0

n. a.

KP 2007. december

3,1

3,0

3,0

3,0

n. a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

1,1

3,9

3,9

3,9

3,9

BIZ 2009. január

1,1

4,1

2,8

2,7

n. a.

KP 2007. december

4,3

4,0

4,0

4,0

n. a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

– 0,4

2,6

3,2

3,6

3,5

BIZ 2009. január

– 0,8

2,2

2,1

2,8

n. a.

KP 2007. december

2,8

3,1

3,3

n. a.

n. a.

Strukturális egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

KP 2008. december

2,9

2,6

3,2

3,6

3,5

BIZ 2009. január

2,5

2,2

2,1

2,8

n. a.

KP 2007. december

2,9

3,1

3,3

n. a.

n. a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában) (9)

KP 2008. december

18,2

15,4

15,4

15,3

15,2

BIZ 2009. január

18,2

13,8

12,2

10,7

n. a.

KP 2007. december

19,8

18,3

17,4

16,9

n. a.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  2008. december 23-án a bolgár hatóságok kiegészítést nyújtottak be a programhoz, amely a gazdasági visszaesés következtében elfogadott intézkedéseket részletezte. A kiegészítés nem tartalmaz jelentős módosításokat a költségvetési és a strukturális szakpolitikák tekintetében a konvergenciaprogramhoz képest, és a költségvetési előrejelzések változatlanok.

(3)  Az értékelés a Bizottság szolgálatainak 2009. januári előrejelzését, valamint az azóta rendelkezésre bocsátott egyéb adatokat veszi figyelembe.

(4)  Konkrétan, a hosszú távú fenntarthatóságra vonatkozó néhány adat hiányzik.

(5)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő adatok alapján újraszámították.

(6)  A 2007–2010 közötti időszakra vonatkozó 5,0 %-os, 6,3 %-os, 6,0 %-os, illetve 6,0 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  A program legfrissebb aktualizált változatában és a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzésében levő különböző nettó hitelnyújtási adatok az áruk és szolgáltatások egyenlegét tartalmazó összetevő eltérését jelzik.

(8)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül. Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő adatok alapján újraszámították. A legfrissebb aktualizált változat a programidőszakra nem tervez egyszeri és egyéb átmeneti intézkedéseket a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint; 2007-ben az egyszeri intézkedések a GDP 3,3 %-át (kiadási oldal) teszik ki.

(9)  A programban és a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzésében az adósság-GDP arányra vonatkozó eltérő előrejelzés majdnem teljesen a pénzügyi eszközök tervezett magasabb felhalmozódásának a következménye, amelyet a Bizottság szolgálatai a változatlan politikát feltételező forgatókönyvben nem vettek figyelembe.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 17.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/6

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. március 10.)

a Cseh Köztársaságnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2009/C 62/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2009. március 10-én megvizsgálta a Cseh Köztársaságnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A Tanács megjegyzi, hogy a 2008. novemberében beterjesztett program – a 2008. decemberében továbbított kiegészítést is beleértve – a kedvezőtlen makroökonómiai fejlemények fényében túlzottan derűlátónak tűnnek. Megjegyzi azt is, hogy 2009. február 16-án egy második ösztönző intézkedéscsomagot jelentettek be, amelyre ez az értékelés nem vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. március 10-én megvizsgálta a Cseh Köztársaságnak a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A Tanács megjegyzi, hogy a 2008. novemberében beterjesztett program – a 2008. decemberében továbbított kiegészítést is beleértve – a kedvezőtlen makroökonómiai fejlemények fényében túlzottan derűlátónak tűnnek. Megjegyzi azt is, hogy 2009. február 16-án egy második ösztönző intézkedéscsomagot jelentettek be, amelyre ez az értékelés nem vonatkozik.

| (2) | A cseh gazdaság növekedése a három évig tartó expanzió után 2008-ban mérséklődött és 2009-ben várhatóan tovább lassul. A világméretű pénzügyi és gazdasági válság eredményeként gyengülő külső kereslet a rendkívül nyitott cseh gazdaságban jelentősen fékezi majd az export bővülését. Emellett a külföldi közvetlen befektetések visszaesése, a szigorúbb hitelfeltételek, valamint a vállalkozói és a fogyasztói hangulat romlása miatt gyengül a hazai kereslet, különösen a beruházások terén. A lassulásra reagálva a kormány a 2009-es költségvetésben költségvetési ösztönző csomagot fogadott el, amely többek között számos, a bevételre és a kiadásra ható intézkedést tartalmaz. Ezek célja a hazai kereslet fellendítése és a vállalkozások támogatása a visszaesés időszakában. 2010-től a gazdaság a külső környezet feltételezhető javulásával összhangban várhatóan fokozatosan élénkülni kezd. A növekedés azonban valószínűleg nem éri el a válság előtti gyors ütemet. Ez hátrányosan befolyásolhatja az államháztartást, amelynek az elmúlt évben előnyére vált az élénk bevételnövekedés, és amelynek a hosszú távú fenntarthatóságát érintő veszélyek a viszonylag alacsony államháztartási hiány és adósságszint ellenére a népesség gyors elöregedése miatt továbbra is problémát jelentenek. A Cseh Nemzeti Bank 2008 második felében több kamatcsökkentéssel (a 2008. júliusi 3,75 %-ról 2008. decemberére 2,25 %-ra) enyhített a monetáris politikán. A cseh korona nominális effektív árfolyama 2008-ban némileg felértékelődött (1,3 %-kal). |
| --- | --- |

(2)

A cseh gazdaság növekedése a három évig tartó expanzió után 2008-ban mérséklődött és 2009-ben várhatóan tovább lassul. A világméretű pénzügyi és gazdasági válság eredményeként gyengülő külső kereslet a rendkívül nyitott cseh gazdaságban jelentősen fékezi majd az export bővülését. Emellett a külföldi közvetlen befektetések visszaesése, a szigorúbb hitelfeltételek, valamint a vállalkozói és a fogyasztói hangulat romlása miatt gyengül a hazai kereslet, különösen a beruházások terén. A lassulásra reagálva a kormány a 2009-es költségvetésben költségvetési ösztönző csomagot fogadott el, amely többek között számos, a bevételre és a kiadásra ható intézkedést tartalmaz. Ezek célja a hazai kereslet fellendítése és a vállalkozások támogatása a visszaesés időszakában. 2010-től a gazdaság a külső környezet feltételezhető javulásával összhangban várhatóan fokozatosan élénkülni kezd. A növekedés azonban valószínűleg nem éri el a válság előtti gyors ütemet. Ez hátrányosan befolyásolhatja az államháztartást, amelynek az elmúlt évben előnyére vált az élénk bevételnövekedés, és amelynek a hosszú távú fenntarthatóságát érintő veszélyek a viszonylag alacsony államháztartási hiány és adósságszint ellenére a népesség gyors elöregedése miatt továbbra is problémát jelentenek. A Cseh Nemzeti Bank 2008 második felében több kamatcsökkentéssel (a 2008. júliusi 3,75 %-ról 2008. decemberére 2,25 %-ra) enyhített a monetáris politikán. A cseh korona nominális effektív árfolyama 2008-ban némileg felértékelődött (1,3 %-kal).

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése a 2008. évi 4,4 %-ról, 2009-ben 3,7 %-ra esik vissza, majd a programidőszak további részében átlagosan 4,8 %-ra javul. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2009 és 2010 esetében erősen optimista, majd a későbbi évekre vonatkozóan optimista növekedési feltételezéseken alapul, miközben ehhez figyelembe kell venni a program 2008. október 1-jei határidejét és az azóta bekövetkezett fontosabb gazdasági fejleményeket.
  Mindenekelőtt azt, hogy a Cseh Köztársaság fő kereskedelmi partnereinek gazdasági kilátásai az utóbbi hónapokban gyorsan romlottak, ezért az export a programban feltételezettnél valószínűleg sokkal erősebben esik vissza és helyreállása jobban elhúzódik. Emellett a gazdaság gyors javulása azon a feltételezésen alapul, hogy a potenciális növekedést nem befolyásolja a válság, ami a beruházások – különösen a külföldi közvetlen beruházások – várható csökkenése fényében valószínűtlen. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése a 2008. évi 4,4 %-ról, 2009-ben 3,7 %-ra esik vissza, majd a programidőszak további részében átlagosan 4,8 %-ra javul. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2009 és 2010 esetében erősen optimista, majd a későbbi évekre vonatkozóan optimista növekedési feltételezéseken alapul, miközben ehhez figyelembe kell venni a program 2008. október 1-jei határidejét és az azóta bekövetkezett fontosabb gazdasági fejleményeket.

Mindenekelőtt azt, hogy a Cseh Köztársaság fő kereskedelmi partnereinek gazdasági kilátásai az utóbbi hónapokban gyorsan romlottak, ezért az export a programban feltételezettnél valószínűleg sokkal erősebben esik vissza és helyreállása jobban elhúzódik. Emellett a gazdaság gyors javulása azon a feltételezésen alapul, hogy a potenciális növekedést nem befolyásolja a válság, ami a beruházások – különösen a külföldi közvetlen beruházások – várható csökkenése fényében valószínűtlen. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik.

| (4) | A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-ban a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,9 %-ának megfelelő céllal szemben várhatóan a GDP 1,2 %-a. A vártnál sokkal jobb teljesítmény kizárólag a 2007-es jó kiindulási helyzettel és a kormány korábbi reformcsomagjával magyarázható. Ezt részben ellensúlyozták 2008 kevésbé kedvező fejleményei. Miközben a kiadásnövekedés nagyjából a terveknek megfelelően alakult, a bevétel növekedése valamivel a célkitűzés alatt maradt. A beszedett hozzáadottérték-adó összegének növekedése a vártnál valamivel kisebb volt a fogyasztói kiadások visszaesése miatt, ami ellensúlyozta annak a hatását, hogy a hozzáadottérték-adó kedvezményes kulcsa 2008-ban emelkedett, miközben a közvetlen adók a munkaerőpiac stabilitása miatt jobban összhangban voltak a kormány előrejelzéseivel. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-ban a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,9 %-ának megfelelő céllal szemben várhatóan a GDP 1,2 %-a. A vártnál sokkal jobb teljesítmény kizárólag a 2007-es jó kiindulási helyzettel és a kormány korábbi reformcsomagjával magyarázható. Ezt részben ellensúlyozták 2008 kevésbé kedvező fejleményei. Miközben a kiadásnövekedés nagyjából a terveknek megfelelően alakult, a bevétel növekedése valamivel a célkitűzés alatt maradt. A beszedett hozzáadottérték-adó összegének növekedése a vártnál valamivel kisebb volt a fogyasztói kiadások visszaesése miatt, ami ellensúlyozta annak a hatását, hogy a hozzáadottérték-adó kedvezményes kulcsa 2008-ban emelkedett, miközben a közvetlen adók a munkaerőpiac stabilitása miatt jobban összhangban voltak a kormány előrejelzéseivel.

| (5) | Az államháztartási hiány tekintetében 2009-re kitűzött cél a Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzésében szereplő 2,5 %-hoz képest a GDP 1,6 %-a. A költségvetési ösztönző intézkedések részeként elfogadott és a bevételi és a kiadási oldalra nagyjából egyformán ható diszkrecionális intézkedéseknek a költségvetési egyenlegre gyakorolt becsült nettó hatása a GDP körülbelül 1 %-a. Ezek az intézkedések ellensúlyozzák a konvergenciaprogram eredetileg korlátozó irányvonalát. A Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzésével összhangban ez a GDP körülbelül 0,25 %-át kitevő mérsékelt növekedést jelent. Az automatikus stabilizátoroknak a költségvetési egyenleg romlására gyakorolt hatása a becslések szerint a GDP körülbelül 0,5 %-a. |
| --- | --- |

(5)

Az államháztartási hiány tekintetében 2009-re kitűzött cél a Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzésében szereplő 2,5 %-hoz képest a GDP 1,6 %-a. A költségvetési ösztönző intézkedések részeként elfogadott és a bevételi és a kiadási oldalra nagyjából egyformán ható diszkrecionális intézkedéseknek a költségvetési egyenlegre gyakorolt becsült nettó hatása a GDP körülbelül 1 %-a. Ezek az intézkedések ellensúlyozzák a konvergenciaprogram eredetileg korlátozó irányvonalát. A Bizottság szolgálatainak időközi előrejelzésével összhangban ez a GDP körülbelül 0,25 %-át kitevő mérsékelt növekedést jelent. Az automatikus stabilizátoroknak a költségvetési egyenleg romlására gyakorolt hatása a becslések szerint a GDP körülbelül 0,5 %-a.

| (6) | A középtávú költségvetési célkitűzés, a GDP 1 %-át kitevő strukturális (az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított) hiány elérését a program 2012-re, vagyis a programidőszakon kívül tervezi. Az előrejelzések szerint 2009 után az államháztartási és a strukturális egyenleg a kiadások – különösen a közbenső fogyasztás és a munkavállalók bére – terén elért megtakarítás eredményeként egyaránt javul, majd a 2009–2011-es időszakban évente a GDP több mint 0,5 %-ával esik. |
| --- | --- |

(6)

A középtávú költségvetési célkitűzés, a GDP 1 %-át kitevő strukturális (az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított) hiány elérését a program 2012-re, vagyis a programidőszakon kívül tervezi. Az előrejelzések szerint 2009 után az államháztartási és a strukturális egyenleg a kiadások – különösen a közbenső fogyasztás és a munkavállalók bére – terén elért megtakarítás eredményeként egyaránt javul, majd a 2009–2011-es időszakban évente a GDP több mint 0,5 %-ával esik.

| (7) | A költségvetési eredmények lefelé mutató kockázatoknak vannak kitéve. A költségvetési célokat alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv kifejezetten optimistának tűnik. A közbenső fogyasztásnak és a munkavállalók bérének a GDP több mint 0,5 százalékpontjával történő éves csökkentése jelentősebb hatékonyságjavító intézkedések nélkül veszélyeztetheti a közszolgáltatások általános színvonalát. Úgy tűnik, a szociális juttatások terén előre jelzett kiadáscsökkentés nem veszi figyelembe, hogy a munkaerő-piaci helyzet várható romlásának eredményeként valószínűleg növekednek a munkanélküli ellátások. Emellett elképzelhető, hogy a költségvetési ösztönző intézkedések keretében végrehajtandó adócsökkentéseket nem ellensúlyozzák a jövőben megtakarítások. A programban szereplő kiadási célok a középtávú kiadási keretben meghatározott kiadási korlátokon alapulnak, amelyeknek a betartása eddig nem volt jellemző. A visszaesés miatt a bevételek is alacsonyabbak lehetnek a feltételezettnél, miközben a program bevételre vonatkozó feltételezései óvatosnak tűnnek. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési eredmények lefelé mutató kockázatoknak vannak kitéve. A költségvetési célokat alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv kifejezetten optimistának tűnik. A közbenső fogyasztásnak és a munkavállalók bérének a GDP több mint 0,5 százalékpontjával történő éves csökkentése jelentősebb hatékonyságjavító intézkedések nélkül veszélyeztetheti a közszolgáltatások általános színvonalát. Úgy tűnik, a szociális juttatások terén előre jelzett kiadáscsökkentés nem veszi figyelembe, hogy a munkaerő-piaci helyzet várható romlásának eredményeként valószínűleg növekednek a munkanélküli ellátások. Emellett elképzelhető, hogy a költségvetési ösztönző intézkedések keretében végrehajtandó adócsökkentéseket nem ellensúlyozzák a jövőben megtakarítások. A programban szereplő kiadási célok a középtávú kiadási keretben meghatározott kiadási korlátokon alapulnak, amelyeknek a betartása eddig nem volt jellemző. A visszaesés miatt a bevételek is alacsonyabbak lehetnek a feltételezettnél, miközben a program bevételre vonatkozó feltételezései óvatosnak tűnnek.

| (8) | Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása a közös módszertanon alapuló 2005-ös előrejelzések szerint az EU átlaga felett van; ezért az értékelések szerint nagy a kockázata annak, hogy a Cseh Köztársaság államháztartása hosszú távon nem lesz fenntartható. Megkezdődtek a nyugdíjrendszer és az egészségügyi ellátás reformjának első szakaszai, melyek csökkenteni fogják a kiadásokat. Mindazonáltal mindkét téren további lépésekre van szükség, a méltányosság, a hozzáférhetőség és a fenntarthatóság elvének figyelembevételével. Miközben a program becslése szerint 2008-ban a költségvetési egyenleg jelentősen javult, ez nagyrészt inkább a 2007-es jobb kiindulási helyzettel magyarázható, mintsem a diszkrecionális intézkedésekkel, és ehhez hozzá kell venni a népesség elöregedésének hatását. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatokat csökkentheti középtávon az elsődleges többlet fenntartása és a nyugdíjkiadások növekedését megfékező további strukturális reformintézkedések végrehajtása. |
| --- | --- |

(8)

Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása a közös módszertanon alapuló 2005-ös előrejelzések szerint az EU átlaga felett van; ezért az értékelések szerint nagy a kockázata annak, hogy a Cseh Köztársaság államháztartása hosszú távon nem lesz fenntartható. Megkezdődtek a nyugdíjrendszer és az egészségügyi ellátás reformjának első szakaszai, melyek csökkenteni fogják a kiadásokat. Mindazonáltal mindkét téren további lépésekre van szükség, a méltányosság, a hozzáférhetőség és a fenntarthatóság elvének figyelembevételével. Miközben a program becslése szerint 2008-ban a költségvetési egyenleg jelentősen javult, ez nagyrészt inkább a 2007-es jobb kiindulási helyzettel magyarázható, mintsem a diszkrecionális intézkedésekkel, és ehhez hozzá kell venni a népesség elöregedésének hatását. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatokat csökkentheti középtávon az elsődleges többlet fenntartása és a nyugdíjkiadások növekedését megfékező további strukturális reformintézkedések végrehajtása.

| (9) | A Cseh Köztársaság 2004-ben középtávú költségvetési szabályozást vezetett be, amely három évre meghatározza az állami költségvetés éves céljait. A célok megállapítása a nominális kiadási korlátok és az előre jelzett GDP-növekedés alapján kiszámított becsült bevételek figyelembevételével történt. A középtávú költségvetési keret bevezetése óta az eredetileg megállapított kiadási korlátokat a költségvetési eredménykimutatásokban és a kiadások diszkrecionális alapon történő emelésével egyaránt átlépték. 2006-ban és 2007-ben a kiadások átlagosan 7 %-kal lépték túl az eredeti korlátokat. A Cseh Köztársaság számos módosítást tervez, amelyek célja a költségvetési gazdálkodás javítása és az adóbehajtás javítása. 2009 januárjától bevezetésre került a teljesítmény- és célorientált költségvetési tervezés. 2010 januárjától az adórendszer integrációjának növelését és a rendszer egyszerűsítését tervezik, és korszerűsített igazgatás segíti majd a pénzügyminisztérium munkáját, amellyel kapcsolatban 2008-ban pályázatot írtak ki. Ezek az intézkedések hozzájárulnak a költségvetés végrehajtásának javulásához, miközben a kiadási korlátok betartása további mérlegeléstől függ. |
| --- | --- |

(9)

A Cseh Köztársaság 2004-ben középtávú költségvetési szabályozást vezetett be, amely három évre meghatározza az állami költségvetés éves céljait. A célok megállapítása a nominális kiadási korlátok és az előre jelzett GDP-növekedés alapján kiszámított becsült bevételek figyelembevételével történt. A középtávú költségvetési keret bevezetése óta az eredetileg megállapított kiadási korlátokat a költségvetési eredménykimutatásokban és a kiadások diszkrecionális alapon történő emelésével egyaránt átlépték. 2006-ban és 2007-ben a kiadások átlagosan 7 %-kal lépték túl az eredeti korlátokat. A Cseh Köztársaság számos módosítást tervez, amelyek célja a költségvetési gazdálkodás javítása és az adóbehajtás javítása. 2009 januárjától bevezetésre került a teljesítmény- és célorientált költségvetési tervezés. 2010 januárjától az adórendszer integrációjának növelését és a rendszer egyszerűsítését tervezik, és korszerűsített igazgatás segíti majd a pénzügyminisztérium munkáját, amellyel kapcsolatban 2008-ban pályázatot írtak ki. Ezek az intézkedések hozzájárulnak a költségvetés végrehajtásának javulásához, miközben a kiadási korlátok betartása további mérlegeléstől függ.

| (10) | A pénzügyi válságra reagálva a Cseh Köztársaság számos intézkedést hozott, többek között a cseh exportbank, az exportgarancia- és biztosítótársaság, valamint a cseh-morva garancia- és fejlesztési bank számára összességében 2 milliárd CZK kitevő tőkeemelést nyújtott. Ezen intézmények tőkeinjekciója segíteni fogja a termékeket és szolgáltatásokat exportáló cégeket, különösen a kis- és középvállalkozásokat. Emellett a betétbiztosítási garancia 50 000 EUR-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(10)

A pénzügyi válságra reagálva a Cseh Köztársaság számos intézkedést hozott, többek között a cseh exportbank, az exportgarancia- és biztosítótársaság, valamint a cseh-morva garancia- és fejlesztési bank számára összességében 2 milliárd CZK kitevő tőkeemelést nyújtott. Ezen intézmények tőkeinjekciója segíteni fogja a termékeket és szolgáltatásokat exportáló cégeket, különösen a kis- és középvállalkozásokat. Emellett a betétbiztosítási garancia 50 000 EUR-ra emelkedett.

| (11) | Az Európai Tanács által decemberben elfogadott gazdaságélénkítési tervnek megfelelően a Cseh Köztársaság ösztönző intézkedéseket tartalmazó helyreállítási tervet fogadott el. Ezek az intézkedések egy általánosságban mérsékelten expanzív költségvetési irányvonal keretében megfelelő választ jelentenek a makroköltségvetési helyzetre, mivel szélesebb körű konszolidációs erőfeszítésre van szükség a lakosság gyors elöregedéséből adódóan a hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatban felmerülő kockázatok miatt. A cseh hatóságok által hozott ösztönző intézkedések időszerűek és célirányosak, így összhangban vannak a gazdaságélénkítési tervvel.
  A munkavállalók által fizetendő társadalombiztosítási járulékok 1,5 százalékponttal való csökkentése – annak ellenére, hogy később nehézséget okozhat annak visszaállítása a korábbi mértékre – hozzájárul a háztartások rendelkezésére álló jövedelem növekedéséhez. Ez az intézkedés a kínálat növelésével és a bruttó bérek leszorításával strukturális hatást gyakorol a munkaerőpiacra is. Az a döntés továbbá, hogy a közlekedési infrastruktúra fejlesztésére létrehozott állami alap keretében az infrastruktúrát bővítő és korszerűsítő beruházásokra kerül sor, valószínűleg hozzájárul a foglalkoztatás és az aggregált kereslet fenntartásához. Ezek az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. A kormány a megromlott gazdasági kilátások fényében 2009. február 16-án bejelentett egy második intézkedéscsomagot. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Tanács által decemberben elfogadott gazdaságélénkítési tervnek megfelelően a Cseh Köztársaság ösztönző intézkedéseket tartalmazó helyreállítási tervet fogadott el. Ezek az intézkedések egy általánosságban mérsékelten expanzív költségvetési irányvonal keretében megfelelő választ jelentenek a makroköltségvetési helyzetre, mivel szélesebb körű konszolidációs erőfeszítésre van szükség a lakosság gyors elöregedéséből adódóan a hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatban felmerülő kockázatok miatt. A cseh hatóságok által hozott ösztönző intézkedések időszerűek és célirányosak, így összhangban vannak a gazdaságélénkítési tervvel.

A munkavállalók által fizetendő társadalombiztosítási járulékok 1,5 százalékponttal való csökkentése – annak ellenére, hogy később nehézséget okozhat annak visszaállítása a korábbi mértékre – hozzájárul a háztartások rendelkezésére álló jövedelem növekedéséhez. Ez az intézkedés a kínálat növelésével és a bruttó bérek leszorításával strukturális hatást gyakorol a munkaerőpiacra is. Az a döntés továbbá, hogy a közlekedési infrastruktúra fejlesztésére létrehozott állami alap keretében az infrastruktúrát bővítő és korszerűsítő beruházásokra kerül sor, valószínűleg hozzájárul a foglalkoztatás és az aggregált kereslet fenntartásához. Ezek az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt középtávú reformtervhez és országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. A kormány a megromlott gazdasági kilátások fényében 2009. február 16-án bejelentett egy második intézkedéscsomagot.

| (12) | A tervezett költségvetési irányvonal a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint 2009-ben némileg expanzív, részben a közszféra béreinek rendkívüli emelése miatt. A strukturális egyenleg – főként a kiadások visszafogásának köszönhetően – 2009 után javul. A program optimista makrogazdasági feltételezéseit tekintve a költségvetési célok elérése további intézkedések és a tervezett kiadáscsökkentést alátámasztó konkrét fellépések nélkül nehézséget okozhat. |
| --- | --- |

(12)

A tervezett költségvetési irányvonal a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint 2009-ben némileg expanzív, részben a közszféra béreinek rendkívüli emelése miatt. A strukturális egyenleg – főként a kiadások visszafogásának köszönhetően – 2009 után javul. A program optimista makrogazdasági feltételezéseit tekintve a költségvetési célok elérése további intézkedések és a tervezett kiadáscsökkentést alátámasztó konkrét fellépések nélkül nehézséget okozhat.

| (13) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (3). |
| --- | --- |

(13)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (3).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a Cseh Köztársaságban az államháztartási hiány az elmúlt években viszonylag alacsony volt, miközben az adóssághányad nem érte el a GDP 30 %-át, így jóval a 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A mérsékelten expanzív költségvetési irányvonal – az ösztönző intézkedéseket is beleértve – a gazdasági visszaesés fényében és az EERP szellemében megfelelőnek tűnik, mindazonáltal hatással lesz az államháztartásra. Emellett az optimista növekedési feltételezések fényében, a 2009-től tervezett kiadáscsökkentéseket alátámasztó konkrét fellépések hiányában és a középtávú költségvetési keretben megállapított kiadási korlátok eddig tapasztalt túllépése alapján a költségvetési előrejelzések ki vannak téve kockázati tényezőknek. A népesség gyors elöregedése miatt továbbra is vannak aggályok a költségvetés hosszú távú fenntarthatósága tekintetében. Összességükben ezek a kockázatok rámutatnak arra, hogy középtávú költségvetési konszolidációra és a strukturális reformok terén további erőfeszítésekre van szükség.

A fenti értékelés alapján és a fenntartható konvergencia biztosításának szükségességét tekintve a Cseh Köztársaság felkérést kap arra, hogy:

| i. | az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban, a Stabilitási és Növekedési Paktum keretén belül hajtsa végre a 2009-es költségvetési terveket, az ösztönző intézkedéseket is beleértve; |
| --- | --- |

i.

az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban, a Stabilitási és Növekedési Paktum keretén belül hajtsa végre a 2009-es költségvetési terveket, az ösztönző intézkedéseket is beleértve;

| ii. | 2010-ben és azon túl hajtson végre jelentős strukturális konszolidációt a középtávú költségvetési célkitűzések elérése érdekében, és konkrét intézkedésekkel támassza alá a költségvetési stratégiát annak érdekében, hogy 2010–2011-ben csökkenjenek a kiadások; |
| --- | --- |

ii.

2010-ben és azon túl hajtson végre jelentős strukturális konszolidációt a középtávú költségvetési célkitűzések elérése érdekében, és konkrét intézkedésekkel támassza alá a költségvetési stratégiát annak érdekében, hogy 2010–2011-ben csökkenjenek a kiadások;

| iii. | a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésére tekintettel a szükséges nyugdíj- és egészségügyi reformok folytatásával javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

iii.

a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésére tekintettel a szükséges nyugdíj- és egészségügyi reformok folytatásával javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2008. november | 6,6 | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 |
| BIZ 2009. január | 6,0 | 4,2 | 1,7 | 2,3 | n. a. |
| KP 2007. november | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 | n. a. |
| HICP infláció
  (%) | KP 2008. november | 3,0 | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 |
| BIZ 2009. január | 3,0 | 6,3 | 2,6 | 2,3 | n. a. |
| KP 2007. november | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 | n. a. |
| Kibocsátási rés (4)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2008. november | 2,7 | 1,9 | 0,4 | – 0,4 | – 0,2 |
| BIZ 2009 (5). január | 3,7 | 3,4 | 0,7 | – 1,1 | n. a. |
| KP 2007. november | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 | n. a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2008. november | – 0,8 | – 1,0 | – 0,5 | 0,4 | 1,2 |
| BIZ 2009. január | – 0,8 | – 0,3 | – 0,8 | – 1,1 | n. a. |
| KP 2007. november | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 | n. a. |
| Államháztartási bevétel
  (a GDP %-ában) | KP 2008. november | 41,7 | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 |
| BIZ 2009. január | 41,6 | 40,7 | 40,7 | 41,1 | n. a. |
| KP 2007. november | 39,8 | 39,5 | 38,1 | 37,1 | n. a. |
| Államháztartási kiadás
  (a GDP %-ában) | KP 2008. november | 42,6 | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 |
| BIZ 2009. január | 42,6 | 42,0 | 43,2 | 43,4 | n. a. |
| KP 2007. november | 43,3 | 42,4 | 40,7 | 39,4 | n. a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2008. november | – 1,0 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 |
| BIZ 2009. január | – 1,0 | – 1,2 | – 2,5 | – 2,3 | n. a. |
| KP 2007. november | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 | n. a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2008. november | 0,2 | 0,0 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 |
| BIZ 2009. január | 0,2 | 0,0 | – 1,3 | – 1,1 | n. a. |
| KP 2007. november | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 | n. a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | KP 2008. november | – 2,0 | – 2,0 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,1 |
| BIZ 2009. január | – 2,3 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | n. a. |
| KP 2007. november | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | n. a. |
| Strukturális egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | KP 2008. november | – 1,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| BIZ 2009. január | – 2,1 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | n. a. |
| KP 2007. november | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | n. a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2008. november | 28,9 | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 |
| BIZ 2009. január | 28,9 | 27,9 | 29,4 | 30,6 | n. a. |
| KP 2007. november | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 | n. a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2008. november

6,6

4,4

3,7

4,4

5,2

BIZ 2009. január

6,0

4,2

1,7

2,3

n. a.

KP 2007. november

5,9

5,0

5,1

5,3

n. a.

HICP infláció

(%)

KP 2008. november

3,0

6,4

2,9

3,0

2,5

BIZ 2009. január

3,0

6,3

2,6

2,3

n. a.

KP 2007. november

2,4

3,9

2,3

2,1

n. a.

Kibocsátási rés (4)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2008. november

2,7

1,9

0,4

– 0,4

– 0,2

BIZ 2009 (5). január

3,7

3,4

0,7

– 1,1

n. a.

KP 2007. november

1,8

1,4

0,7

0,5

n. a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2008. november

– 0,8

– 1,0

– 0,5

0,4

1,2

BIZ 2009. január

– 0,8

– 0,3

– 0,8

– 1,1

n. a.

KP 2007. november

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

n. a.

Államháztartási bevétel

(a GDP %-ában)

KP 2008. november

41,7

41,0

40,6

39,6

39,0

BIZ 2009. január

41,6

40,7

40,7

41,1

n. a.

KP 2007. november

39,8

39,5

38,1

37,1

n. a.

Államháztartási kiadás

(a GDP %-ában)

KP 2008. november

42,6

42,2

42,2

41,1

40,2

BIZ 2009. január

42,6

42,0

43,2

43,4

n. a.

KP 2007. november

43,3

42,4

40,7

39,4

n. a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2008. november

– 1,0

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,2

BIZ 2009. január

– 1,0

– 1,2

– 2,5

– 2,3

n. a.

KP 2007. november

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

n. a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2008. november

0,2

0,0

– 0,3

– 0,4

– 0,1

BIZ 2009. január

0,2

0,0

– 1,3

– 1,1

n. a.

KP 2007. november

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

n. a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

KP 2008. november

– 2,0

– 2,0

– 1,7

– 1,4

– 1,1

BIZ 2009. január

– 2,3

– 2,4

– 2,8

– 1,9

n. a.

KP 2007. november

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

n. a.

Strukturális egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

KP 2008. november

– 1,7

– 1,9

– 1,7

– 1,3

– 1,1

BIZ 2009. január

– 2,1

– 2,4

– 2,8

– 1,9

n. a.

KP 2007. november

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

n. a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2008. november

28,9

28,8

27,9

26,8

25,5

BIZ 2009. január

28,9

27,9

29,4

30,6

n. a.

KP 2007. november

30,4

30,3

30,2

30,0

n. a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés figyelembe veszi a Bizottság szolgálatainak 2009. januári előrejelzését, és az azóta rendelkezésre bocsátott egyéb információkat is.

(3)  Hiányoznak a 2011-es COFOG-ra, a folyó pénzeszközökre, az államadósság keretében a nettó pénzügyi adósságra vonatkozó adatok, ami megnehezíti az objektív értékelést.

(4)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő adatok alapján újraszámították.

(5)  A 2007–2010-es időszakra vonatkozóan 4,5 %-os, 4,5 %-os, 4,4 %-os és 4,2 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(6)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. 2008-ban az egyszeri és más átmeneti intézkedések a legfrissebb program szerint a GDP 0,1 %-át teszik ki, amelyeket a Bizottság szolgálatainak januári időközi előrejelzésében a szokásos kiadási kategóriákba soroltak azon az alapon, hogy a kormányzati kiadások visszatérő elemét jelentik és csekély összegűek.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 17.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/11

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 62/03)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.2.27. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 23/08 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties |
| Jogalap | Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | — |
| Költségvetés | — |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2010.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.2.27.

Támogatás száma

N 23/08

Tagállam

Franciaország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties

Jogalap

Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

—

Költségvetés

—

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2010.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.12.18. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 344/08 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | Groot Amsterdam |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o. |
| Jogalap | Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kockázati tőkebefektetés, Kutatás és fejlesztés, Kis- és középvállalkozások |
| Támogatás formája | Tőkejuttatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 7 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2019.12.14-ig |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Gemeente Amsterdam |
| Amstel 1 |
| Postbus 202 |
| 1000 AE, Amsterdam |
| NEDERLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.12.18.

Támogatás száma

N 344/08

Tagállam

Hollandia

Régió

Groot Amsterdam

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o.

Jogalap

Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kockázati tőkebefektetés, Kutatás és fejlesztés, Kis- és középvállalkozások

Támogatás formája

Tőkejuttatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 7 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2019.12.14-ig

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Gemeente Amsterdam

Amstel 1

Postbus 202

1000 AE, Amsterdam

NEDERLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.2.11. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 426/08 |
| Tagállam | Lettország |
| Régió | 87(3)(a) |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai |
| Jogalap | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 42,32 millió LVL |
| Támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Energia |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.2.11.

Támogatás száma

N 426/08

Tagállam

Lettország

Régió

87(3)(a)

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai

Jogalap

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 42,32 millió LVL

Támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Energia

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.2.11. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 428/08 |
| Tagállam | Lettország |
| Régió | 87(3)(a) |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba |
| Jogalap | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 17,34 millió LVL |
| Támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Energia |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.2.11.

Támogatás száma

N 428/08

Tagállam

Lettország

Régió

87(3)(a)

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba

Jogalap

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 17,34 millió LVL

Támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Energia

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.12.15. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 431/08 |
| Tagállam | Németország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Luftfahrtforschungsprogramm |
| Jogalap | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 190 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege: 950 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 80 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524 |
| 53227 Bonn-Oberkassel |
| DEUTSCHLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.12.15.

Támogatás száma

N 431/08

Tagállam

Németország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Luftfahrtforschungsprogramm

Jogalap

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 190 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege: 950 millió EUR

Támogatás intenzitása

80 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524

53227 Bonn-Oberkassel

DEUTSCHLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 17.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/15

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5409 – Strabag/Kemna/Wellmann)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 62/04)

2009. március 4-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag németül érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32009M5049. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32009M5049. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 17.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/16

---

A Tanács következtetései (2008. november 27.) a számítógépes bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó összehangolt munkastratégiáról és konkrét lépésekről

(2009/C 62/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

TUDOMÁSUL VÉVE, HOGY:

| — | az Európai Unió egyik célja az, hogy fokozatosan létrehozza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget azáltal, hogy a tagállamok közötti együttes fellépéseket dolgoz ki a rendőri és igazságügyi együttműködés terén, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió egyik célja az, hogy fokozatosan létrehozza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget azáltal, hogy a tagállamok közötti együttes fellépéseket dolgoz ki a rendőri és igazságügyi együttműködés terén,

| — | az európaiak védelme Európa egyik alapvető feladata. Az Uniónak ezért képesnek kell lennie arra, hogy észlelje a bűncselekmények újonnan kialakuló formáit és a gyors reagálás érdekében a helyzethez igazodva intézkedjen, |
| --- | --- |

—

az európaiak védelme Európa egyik alapvető feladata. Az Uniónak ezért képesnek kell lennie arra, hogy észlelje a bűncselekmények újonnan kialakuló formáit és a gyors reagálás érdekében a helyzethez igazodva intézkedjen,

| — | az elmúlt években folyamatosan nőtt az interneten észlelt jogsértések száma, amelyek – mivel az internet felszámolja a határokat – egyre inkább transznacionális jelleget öltenek, |
| --- | --- |

—

az elmúlt években folyamatosan nőtt az interneten észlelt jogsértések száma, amelyek – mivel az internet felszámolja a határokat – egyre inkább transznacionális jelleget öltenek,

| — | az Európai Tanács 1999. októberi tamperei ülésén kiemelt fontosságot tulajdonítottak a szervezett bűnözés és a számítógépes bűnözés elleni küzdelemre irányuló stratégiának; a stratégia kiemelt jelentőségét azóta az európai intézmények által végzett számottevő munka megerősítette, különösen az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának szóló, „A számítógépes bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó általános politika felé” című, 2007. május 22-i bizottsági közlemény, valamint az információs rendszerek elleni támadásokról szóló, 2005. február 24-i 2005/222/IB kerethatározat (1), amelyet a Bizottság 2009-ben naprakésszé kíván tenni, |
| --- | --- |

—

az Európai Tanács 1999. októberi tamperei ülésén kiemelt fontosságot tulajdonítottak a szervezett bűnözés és a számítógépes bűnözés elleni küzdelemre irányuló stratégiának; a stratégia kiemelt jelentőségét azóta az európai intézmények által végzett számottevő munka megerősítette, különösen az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának szóló, „A számítógépes bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó általános politika felé” című, 2007. május 22-i bizottsági közlemény, valamint az információs rendszerek elleni támadásokról szóló, 2005. február 24-i 2005/222/IB kerethatározat (1), amelyet a Bizottság 2009-ben naprakésszé kíván tenni,

| — | legkésőbb 2010. szeptember 15-ig a Bizottság értékelést fog készíteni az adatok megőrzéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról, |
| --- | --- |

—

legkésőbb 2010. szeptember 15-ig a Bizottság értékelést fog készíteni az adatok megőrzéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról,

| — | a Bizottság és az Európa Tanács a számítógépes bűnözés elleni küzdelem céljából már lépéseket tett a hatóságok és a magánszféra közötti partnerség megerősítésére, |
| --- | --- |

—

a Bizottság és az Európa Tanács a számítógépes bűnözés elleni küzdelem céljából már lépéseket tett a hatóságok és a magánszféra közötti partnerség megerősítésére,

| — | a Bizottság közleményt fog előterjeszteni a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség jövőbeli prioritásairól, mely közlemény fel fogja vázolni a következő hosszú távú (2010–2014-re vonatkozó) programot, és melynek foglalkoznia kell a számítógépes bűnözés elleni küzdelemmel is, |
| --- | --- |

—

a Bizottság közleményt fog előterjeszteni a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség jövőbeli prioritásairól, mely közlemény fel fogja vázolni a következő hosszú távú (2010–2014-re vonatkozó) programot, és melynek foglalkoznia kell a számítógépes bűnözés elleni küzdelemmel is,

| — | az internetes bűncselekmények bejelentésére szolgáló európai platformot lehetővé tévő nemzeti mechanizmusok létrehozásáról szóló következtetések (2) tanácsi elfogadása kifejezi a bűnüldözés terén folytatott együttműködés megerősítésének szándékát azáltal, hogy bűnüldöző hatóságoknak jelentős és hatékony erőforrásokat nyújt, |
| --- | --- |

—

az internetes bűncselekmények bejelentésére szolgáló európai platformot lehetővé tévő nemzeti mechanizmusok létrehozásáról szóló következtetések (2) tanácsi elfogadása kifejezi a bűnüldözés terén folytatott együttműködés megerősítésének szándékát azáltal, hogy bűnüldöző hatóságoknak jelentős és hatékony erőforrásokat nyújt,

| — | végül, a számítógépes bűnözés elleni átfogó program kidolgozása tűnik uniós szinten a legmegfelelőbb munkamódszernek ahhoz, hogy az e tárgyban jelentkező, vagy a közeljövőben várhatóan jelentkező valamennyi kérdésre megoldást találjunk, és e megoldások megvalósítását nyomon követhessük. |
| --- | --- |

—

végül, a számítógépes bűnözés elleni átfogó program kidolgozása tűnik uniós szinten a legmegfelelőbb munkamódszernek ahhoz, hogy az e tárgyban jelentkező, vagy a közeljövőben várhatóan jelentkező valamennyi kérdésre megoldást találjunk, és e megoldások megvalósítását nyomon követhessük.

A TANÁCS:

| 1. | ÚGY ÍTÉLI MEG, hogy igen fontos a számítóképes bűnözés különböző elemei ellen folytatott küzdelem, és felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az Európa Tanács számítógépes bűnözésről szóló egyezményének figyelembevételével határozzanak meg egy közös munkastratégiát.
  E stratégiának arra kell törekednie, hogy segítségével még hatékonyabban lehessen kezelni az elektronikus hálózatok segítségével elkövetetett többszörös bűncselekményeket. E bűncselekmények olyan aggodalomra okot adó formákban jelennek meg, mint a gyermekpornográfia, a szexuális erőszak valamennyi formája és – a 2002. június 13-i 2002/475/IB kerethatározatban meghatározott – terrorcselekmények.
  A stratégiának hozzá kell járulnia az elektronikus hálózatokat fenyegető konkrét veszélyek (pl. az információs rendszerek elleni nagyszabású támadások) megoldásához is.
  Végül a stratégiának foglalkoznia kell azokkal a módszerekkel is, amelyekkel küzdeni lehet az interneten elkövetett bűncselekmények hagyományos formái, például a személyazonossággal való visszaélés, a személyazonosság-lopás, a csalárd eladások, a pénzügyi jogsértések, az illegális internetes kereskedelem – többek között a kábítószerek és fegyverek tiltott kereskedelme – ellen. |
| --- | --- |

1.

ÚGY ÍTÉLI MEG, hogy igen fontos a számítóképes bűnözés különböző elemei ellen folytatott küzdelem, és felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az Európa Tanács számítógépes bűnözésről szóló egyezményének figyelembevételével határozzanak meg egy közös munkastratégiát.

E stratégiának arra kell törekednie, hogy segítségével még hatékonyabban lehessen kezelni az elektronikus hálózatok segítségével elkövetetett többszörös bűncselekményeket. E bűncselekmények olyan aggodalomra okot adó formákban jelennek meg, mint a gyermekpornográfia, a szexuális erőszak valamennyi formája és – a 2002. június 13-i 2002/475/IB kerethatározatban meghatározott – terrorcselekmények.

A stratégiának hozzá kell járulnia az elektronikus hálózatokat fenyegető konkrét veszélyek (pl. az információs rendszerek elleni nagyszabású támadások) megoldásához is.

Végül a stratégiának foglalkoznia kell azokkal a módszerekkel is, amelyekkel küzdeni lehet az interneten elkövetett bűncselekmények hagyományos formái, például a személyazonossággal való visszaélés, a személyazonosság-lopás, a csalárd eladások, a pénzügyi jogsértések, az illegális internetes kereskedelem – többek között a kábítószerek és fegyverek tiltott kereskedelme – ellen.

| 2. | ÚGY ÍTÉLI MEG, hogy az elektronikus hálózatokhoz kötődő különféle veszélyekre adandó hatékony válasz keresésének horizontális intézkedésekben kell kifejeződnie, például:






  a) | meg kell erősíteni a hatóságok és a magánszféra közötti partnerséget egyrészt a bűncselekmények által okozott károk észlelésére és megelőzésére szolgáló módszerek közös kidolgozása, másrészt annak érdekében, hogy az e bűncselekményeknek áldozatul eső vállalkozások az elszenvedett bűncselekmények gyakoriságát illetően releváns adatokat nyújtsanak a bűnüldözési hatóságok részére. Konkrétabban javasolt, hogy a Bizottság dolgozza ki az Európa Tanács égisze alatt tartott, 2008. április 1–2-i, a számítógépes bűnözés elleni globális együttműködésről szóló konferencia által elfogadott iránymutatások részleteit, mely iránymutatások célja a hatóságok és a magánszféra közötti partnerség javítása a számítógépes bűnözés elleni küzdelem terén. Ezzel összefüggésben a Tanács tudomásul veszi a Bizottság által szervezett, idén szeptember 25–26-án tartott szakértői ülés befejezésekor tett, mellékelt ajánlásokat; |
| --- | --- | --- |

2.

ÚGY ÍTÉLI MEG, hogy az elektronikus hálózatokhoz kötődő különféle veszélyekre adandó hatékony válasz keresésének horizontális intézkedésekben kell kifejeződnie, például:

a)

meg kell erősíteni a hatóságok és a magánszféra közötti partnerséget egyrészt a bűncselekmények által okozott károk észlelésére és megelőzésére szolgáló módszerek közös kidolgozása, másrészt annak érdekében, hogy az e bűncselekményeknek áldozatul eső vállalkozások az elszenvedett bűncselekmények gyakoriságát illetően releváns adatokat nyújtsanak a bűnüldözési hatóságok részére. Konkrétabban javasolt, hogy a Bizottság dolgozza ki az Európa Tanács égisze alatt tartott, 2008. április 1–2-i, a számítógépes bűnözés elleni globális együttműködésről szóló konferencia által elfogadott iránymutatások részleteit, mely iránymutatások célja a hatóságok és a magánszféra közötti partnerség javítása a számítógépes bűnözés elleni küzdelem terén. Ezzel összefüggésben a Tanács tudomásul veszi a Bizottság által szervezett, idén szeptember 25–26-án tartott szakértői ülés befejezésekor tett, mellékelt ajánlásokat;

| b) | növelni kell az ismereteket és javítani a képzést a számítógépes bűnözés elleni európai küzdelemben résztvevők körében. Különösen célszerű lenne a számítógépes bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó rendőri szervek vezetői hálózatának létrehozása. E kezdeményezés ténylegesen kiegészítené az e területen aktív szakértői csoportok munkáját, és a jövőbeli kockázatok mellett a súlyos esetekkel kapcsolatos sürgős fellépésekre vonatkozó eljárásokat is figyelembe venné az Europol égisze által létrehozott csoporthoz hasonlóan, illetve a Bizottság által létrehozott közös kutatóközpontok munkáját; |
| --- | --- |

b)

növelni kell az ismereteket és javítani a képzést a számítógépes bűnözés elleni európai küzdelemben résztvevők körében. Különösen célszerű lenne a számítógépes bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó rendőri szervek vezetői hálózatának létrehozása. E kezdeményezés ténylegesen kiegészítené az e területen aktív szakértői csoportok munkáját, és a jövőbeli kockázatok mellett a súlyos esetekkel kapcsolatos sürgős fellépésekre vonatkozó eljárásokat is figyelembe venné az Europol égisze által létrehozott csoporthoz hasonlóan, illetve a Bizottság által létrehozott közös kutatóközpontok munkáját;

| c) | meg kell erősíteni a technikai és nemzetközi együttműködést a harmadik országokkal – melyeknek egyre gyakrabban kell szembenézniük azzal a csapással, amelyet e bűncselekmények jelentenek –, valamint a technikai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

c)

meg kell erősíteni a technikai és nemzetközi együttműködést a harmadik országokkal – melyeknek egyre gyakrabban kell szembenézniük azzal a csapással, amelyet e bűncselekmények jelentenek –, valamint a technikai segítségnyújtást;

| 3. | Ennek fényében FELKÉRI a tagállamokat és a Bizottságot, hogy – különösen a technológiai változások figyelembevételével – vezessenek be esettanulmányokon alapuló intézkedéseket olyan operatív célú eszközök rövid és középtávú kidolgozása céljából, mint például:






  a) | rövid távon:






  — | az internet segítségével elkövetett bűncselekmények bejelentésére szolgáló európai platform létrehozása, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Ennek fényében FELKÉRI a tagállamokat és a Bizottságot, hogy – különösen a technológiai változások figyelembevételével – vezessenek be esettanulmányokon alapuló intézkedéseket olyan operatív célú eszközök rövid és középtávú kidolgozása céljából, mint például:

a)

rövid távon:

—

az internet segítségével elkövetett bűncselekmények bejelentésére szolgáló európai platform létrehozása,

| — | a magánüzemeltetőkkel konzultálva európai modell kialakítása a bűnüldözési hatóságok és a magánüzemeltetők közötti együttműködési megállapodásra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

a magánüzemeltetőkkel konzultálva európai modell kialakítása a bűnüldözési hatóságok és a magánüzemeltetők közötti együttműködési megállapodásra vonatkozóan,

| — | a nemzeti joggal összhangban annak leírása, hogy mit jelent az interneten elkövetett személyazonossággal való visszaélés, |
| --- | --- |

—

a nemzeti joggal összhangban annak leírása, hogy mit jelent az interneten elkövetett személyazonossággal való visszaélés,

| — | nemzeti keretek létrehozása és az internetes bűncselekmények elleni küzdelem modern eszközéhez, az internetes járőrözéshez kapcsolódó legjobb gyakorlatok cseréje, ami lehetővé teszi az álnevekre vonatkozó adatoknak az adatcserére vonatkozó nemzeti joggal összhangban történő, európai szintű megosztását, |
| --- | --- |

—

nemzeti keretek létrehozása és az internetes bűncselekmények elleni küzdelem modern eszközéhez, az internetes járőrözéshez kapcsolódó legjobb gyakorlatok cseréje, ami lehetővé teszi az álnevekre vonatkozó adatoknak az adatcserére vonatkozó nemzeti joggal összhangban történő, európai szintű megosztását,

| — | közös nyomozási és vizsgálati csapatok igénybevétele, |
| --- | --- |

—

közös nyomozási és vizsgálati csapatok igénybevétele,

| — | az elektronikus hálózatokon való barangolás, valamint az előre fizetett távközlési termékek anonim jellege okozta problémák megoldása; |
| --- | --- |

—

az elektronikus hálózatokon való barangolás, valamint az előre fizetett távközlési termékek anonim jellege okozta problémák megoldása;

| b) | középtávon:






  — | az olyan mechanizmusokra vonatkozó információcsere, amelyek a gyermekpornográfiát tartalmazó oldalak blokkolására és/vagy megszüntetésére szolgálnak. A szolgáltatókat ösztönözni kell ezen intézkedések elfogadására. Szükség esetén egy közös feketelista létrehozására európai platformot lehet kialakítani, |
| --- | --- | --- |

b)

középtávon:

—

az olyan mechanizmusokra vonatkozó információcsere, amelyek a gyermekpornográfiát tartalmazó oldalak blokkolására és/vagy megszüntetésére szolgálnak. A szolgáltatókat ösztönözni kell ezen intézkedések elfogadására. Szükség esetén egy közös feketelista létrehozására európai platformot lehet kialakítani,

| — | a távnyomozás elősegítése – amennyiben a nemzeti jog ezt lehetővé teszi –, segítve ezzel a nyomozási csapatokat abban, hogy a fogadó ország beleegyezésével gyorsan hozzá tudjanak férni az információkhoz, |
| --- | --- |

—

a távnyomozás elősegítése – amennyiben a nemzeti jog ezt lehetővé teszi –, segítve ezzel a nyomozási csapatokat abban, hogy a fogadó ország beleegyezésével gyorsan hozzá tudjanak férni az információkhoz,

| — | a bűncselekmény-kategóriák ideiglenes meghatározása és statisztikai mutatók kialakítása a számítógépes bűnözés különböző formáira vonatkozó összehasonlítható statisztikák összeállításának ösztönzése érdekében, figyelembe véve az Európai Unió e területen jelenleg végzett munkáját is. |
| --- | --- |

—

a bűncselekmény-kategóriák ideiglenes meghatározása és statisztikai mutatók kialakítása a számítógépes bűnözés különböző formáira vonatkozó összehasonlítható statisztikák összeállításának ösztönzése érdekében, figyelembe véve az Európai Unió e területen jelenleg végzett munkáját is.

| 4. | FELKÉRI a Bizottságot, hogy értékelje a fenti 2. és 3. pontban foglalt intézkedések végrehajtásának előkészítése tekintetében elért eredményeket. Ennek megfelelően felkéri a tagállamokat arra, hogy tájékoztassák a Bizottságot arról, hogy hogyan járulnak hozzá ehhez. |
| --- | --- |

4.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy értékelje a fenti 2. és 3. pontban foglalt intézkedések végrehajtásának előkészítése tekintetében elért eredményeket. Ennek megfelelően felkéri a tagállamokat arra, hogy tájékoztassák a Bizottságot arról, hogy hogyan járulnak hozzá ehhez.

| 5. | FELSZÓLÍT arra, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése területének következő hosszú távú programja (2010–2014) keretében hosszabb távú kiegészítő intézkedéseket kell bevezetni. |
| --- | --- |

5.

FELSZÓLÍT arra, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése területének következő hosszú távú programja (2010–2014) keretében hosszabb távú kiegészítő intézkedéseket kell bevezetni.

---

(1)  HL L 69., 2005.3.16., 67. o.

(2)  13243/08 ENFOPOL 162 CRIMORG 140.

---

MELLÉKLET

| 1. | A bűnüldöző hatóságokat és a magánszférát (1) ösztönözni kell arra, hogy operatív és stratégiai információcserét kezdjenek a számítógépes bűnözés újonnan megjelenő típusainak azonosítására, és az ellenük való küzdelemre vonatkozó kapacitásuk megerősítése érdekében. A bűnüldöző hatóságokat ösztönözni kell arra, hogy a szolgáltatóknak nyújtsanak tájékoztatást a számítógépes bűnözés trendjeiről. |
| --- | --- |

1.

A bűnüldöző hatóságokat és a magánszférát (1) ösztönözni kell arra, hogy operatív és stratégiai információcserét kezdjenek a számítógépes bűnözés újonnan megjelenő típusainak azonosítására, és az ellenük való küzdelemre vonatkozó kapacitásuk megerősítése érdekében. A bűnüldöző hatóságokat ösztönözni kell arra, hogy a szolgáltatóknak nyújtsanak tájékoztatást a számítógépes bűnözés trendjeiről.

| 2. | A tagállamokat különösen arra kell ösztönözni, hogy alakítsanak ki egységes rendszert a bűnüldöző hatóságok és a magánszféra közötti operatív és stratégiai információcserére. E rendszer alapvető elemei közé tartoznak az alábbi struktúrák és eljárások: |
| --- | --- |

2.

A tagállamokat különösen arra kell ösztönözni, hogy alakítsanak ki egységes rendszert a bűnüldöző hatóságok és a magánszféra közötti operatív és stratégiai információcserére. E rendszer alapvető elemei közé tartoznak az alábbi struktúrák és eljárások:

| 3. | Állandó kapcsolattartók: a megkeresés-válaszadás folyamatainak egyértelműbbé és hatékonyabbá tétele érdekében állandó bűnüldözési kapcsolattartókat kell létrehozni, továbbá ezek magánszférabeli megfelelőit. A magánszféra kapcsolattartójának „ügyeletet” is biztosítania kell a bűnüldöző hatóságok sürgős megkereséseinek megválaszolása érdekében. A bűnüldöző hatóságoknak és a magánszférának meg kell állapodnia arról, hogy mit tekintetnek „sürgősnek”. |
| --- | --- |

3.

Állandó kapcsolattartók: a megkeresés-válaszadás folyamatainak egyértelműbbé és hatékonyabbá tétele érdekében állandó bűnüldözési kapcsolattartókat kell létrehozni, továbbá ezek magánszférabeli megfelelőit. A magánszféra kapcsolattartójának „ügyeletet” is biztosítania kell a bűnüldöző hatóságok sürgős megkereséseinek megválaszolása érdekében. A bűnüldöző hatóságoknak és a magánszférának meg kell állapodnia arról, hogy mit tekintetnek „sürgősnek”.

| 4. | A magánszférát és a bűnüldöző hatóságokat ösztönözni kell arra, hogy oktatás, képzés és a szolgáltatásaikhoz és műveleteikhez nyújtott egyéb támogatással segítsék egymást. |
| --- | --- |

4.

A magánszférát és a bűnüldöző hatóságokat ösztönözni kell arra, hogy oktatás, képzés és a szolgáltatásaikhoz és műveleteikhez nyújtott egyéb támogatással segítsék egymást.

| 5. | Formanyomtatvány a megkeresésekhez: Nemzeti szinten – és lehetőség szerint a harmadik országok esetében is – a bűnüldöző hatóságoknak egységesíteniük kell a megkeresések elküldésekor és a megkeresések megválaszolásakor használt formanyomtatványt. A magánszférának ezen utóbbi formanyomtatványt kellene használnia a bűnüldöző hatóságok megkereséseire adott válaszához. Minimumkövetelményként a bűnüldöző hatóságoktól származó megkereséseknek írásban kell történniük, lehetőleg elektronikus formában, és az alábbi információkat kell tartalmazniuk:






  — | hivatkozási szám, |
| --- | --- | --- |

5.

Formanyomtatvány a megkeresésekhez: Nemzeti szinten – és lehetőség szerint a harmadik országok esetében is – a bűnüldöző hatóságoknak egységesíteniük kell a megkeresések elküldésekor és a megkeresések megválaszolásakor használt formanyomtatványt. A magánszférának ezen utóbbi formanyomtatványt kellene használnia a bűnüldöző hatóságok megkereséseire adott válaszához. Minimumkövetelményként a bűnüldöző hatóságoktól származó megkereséseknek írásban kell történniük, lehetőleg elektronikus formában, és az alábbi információkat kell tartalmazniuk:

—

hivatkozási szám,

| — | hivatkozás a jogalapra, |
| --- | --- |

—

hivatkozás a jogalapra,

| — | a kért konkrét adatok, |
| --- | --- |

—

a kért konkrét adatok,

| — | időzóna, |
| --- | --- |

—

időzóna,

| — | a megkeresés forrásának ellenőrzését lehetővé tévő információ. |
| --- | --- |

—

a megkeresés forrásának ellenőrzését lehetővé tévő információ.

| 6. | A megkeresések prioritási szintjei: A bűnüldöző hatóságoknak és a magánszférának meg kell állapodnia egy olyan rendszerről, amely prioritási szinteket rendel hozzá a bűnüldöző hatóságoktól származó, a magánszférának küldött megkeresésekhez. |
| --- | --- |

6.

A megkeresések prioritási szintjei: A bűnüldöző hatóságoknak és a magánszférának meg kell állapodnia egy olyan rendszerről, amely prioritási szinteket rendel hozzá a bűnüldöző hatóságoktól származó, a magánszférának küldött megkeresésekhez.

| 7. | A bűnüldöző hatóságoknak és a magánszférának szem előtt kell tartania a megkeresések küldésének és megválaszolásának költségeit. Olyan eljárásokat kell kialakítani, amelyek figyelembe veszik e tevékenységek pénzügyi hatásait, és meg kell vizsgálni az érintett feleknek nyújtott költség-visszatérítés vagy méltányos kompenzáció kérdését. |
| --- | --- |

7.

A bűnüldöző hatóságoknak és a magánszférának szem előtt kell tartania a megkeresések küldésének és megválaszolásának költségeit. Olyan eljárásokat kell kialakítani, amelyek figyelembe veszik e tevékenységek pénzügyi hatásait, és meg kell vizsgálni az érintett feleknek nyújtott költség-visszatérítés vagy méltányos kompenzáció kérdését.

| 8. | Az Európai Bizottság, a tagállamok és a magánszféra szereplői felkérést kapnak, hogy könnyítsék meg a fenti 1–7. pontra vonatkozó legjobb gyakorlatok cseréjét a nemzeti mechanizmusok közelítése, valamint annak érdekében, hogy idővel létrejöjjön az operatív és stratégiai információk cseréjének uniós szintű rendszere. |
| --- | --- |

8.

Az Európai Bizottság, a tagállamok és a magánszféra szereplői felkérést kapnak, hogy könnyítsék meg a fenti 1–7. pontra vonatkozó legjobb gyakorlatok cseréjét a nemzeti mechanizmusok közelítése, valamint annak érdekében, hogy idővel létrejöjjön az operatív és stratégiai információk cseréjének uniós szintű rendszere.

---

(1)  A „magánszféra” kifejezés nem csak a magánszektorhoz tartozó vállalkozásokat jelöli, hanem kiterjed az információs és kommunikációs technológiák ágazatának érintett szereplőire is, ideértve a számítástechnikai katasztrófa-elhárító csoportokat is.

---

Bizottság

| 17.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/19

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. március 16.

(2009/C 62/06)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3042 |
| JPY | Japán yen | 128,51 |
| DKK | Dán korona | 7,4563 |
| GBP | Angol font | 0,92055 |
| SEK | Svéd korona | 10,9869 |
| CHF | Svájci frank | 1,5421 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,7650 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,523 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 295,53 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7075 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4330 |
| RON | Román lej | 4,2860 |
| TRY | Török líra | 2,2067 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,9679 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6534 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,1109 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,4568 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9972 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 852,79 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,9043 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,9183 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4347 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 585,19 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7897 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 63,050 |
| RUB | Orosz rubel | 45,1465 |
| THB | Thaiföldi baht | 46,710 |
| BRL | Brazil real | 2,9706 |
| MXN | Mexikói peso | 18,7348 |
| INR | Indiai rúpia | 67,0360 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3042

JPY

Japán yen

128,51

DKK

Dán korona

7,4563

GBP

Angol font

0,92055

SEK

Svéd korona

10,9869

CHF

Svájci frank

1,5421

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,7650

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,523

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

295,53

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7075

PLN

Lengyel zloty

4,4330

RON

Román lej

4,2860

TRY

Török líra

2,2067

AUD

Ausztrál dollár

1,9679

CAD

Kanadai dollár

1,6534

HKD

Hongkongi dollár

10,1109

NZD

Új-zélandi dollár

2,4568

SGD

Szingapúri dollár

1,9972

KRW

Dél-Koreai won

1 852,79

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,9043

CNY

Kínai renminbi

8,9183

HRK

Horvát kuna

7,4347

IDR

Indonéz rúpia

15 585,19

MYR

Maláj ringgit

4,7897

PHP

Fülöp-szigeteki peso

63,050

RUB

Orosz rubel

45,1465

THB

Thaiföldi baht

46,710

BRL

Brazil real

2,9706

MXN

Mexikói peso

18,7348

INR

Indiai rúpia

67,0360

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 17.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/20

---

Értesítés a Közösség, a nyugat-balkáni országok és Törökország közötti diagonális származási kumulációt lehetővé tévő preferenciális megállapodásokról

(2009/C 62/07)

Az Európai Közösség a stabilizációs és társulási folyamat keretében stabilizációs és társulási megállapodásokat kötött a nyugat-balkáni országokkal (Albániával, Bosznia-Hercegovinával, Horvátországgal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Montenegróval és Szerbiával). A Horvátországgal és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodás már hatályba lépett. Az Albániával, a Bosznia-Hercegovinával és a Montenegróval kötött stabilizációs és társulási megállapodások hatálybalépéséig a kereskedelmet és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyeket ezen országok tekintetében ideiglenes megállapodások szabályozzák.

Az Európai Közösség és Albánia (1), Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (2) és Montenegró között megkötött stabilizációs és társulási megállapodáshoz, illetve ideiglenes megállapodáshoz csatolt, a „származó termékek” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló jegyzőkönyvek 3. és 4. cikke diagonális származási kumuláció alkalmazásáról rendelkezik az érintett felek (3) és – az EK-Törökország vegyes bizottság 1/95 határozatának hatálya alá tartozó termékek esetében – Törökország (4) vonatkozásában.

A fent említett cikkek (4) bekezdése értelmében a Közösség és az érintett országok az Európai Bizottságon keresztül értesítik egymást a más országokkal kötött hatályos megállapodásaikról és az azokhoz kapcsolódó származási szabályokról. Ezt követően az Európai Bizottság közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában azt az időpontot, amelytől kezdve a fent említett cikkekben előírt diagonális kumulációt alkalmazni kell a szükséges feltételeknek megfelelő termékekre. Ez az értesítés ezt a célt szolgálja.

Emlékeztetni kell arra, hogy kumuláció csak abban az esetben alkalmazható, ha a végső gyártást végző és a végső rendeltetési országok azonos származási szabályokat tartalmazó szabadkereskedelmi megállapodásokat kötöttek a származó helyzet megszerzésében részt vevő valamennyi országgal, azaz a felhasznált anyagok származása szerinti valamennyi országgal. Azokat az anyagokat, amelyek olyan országból származnak, amelyek nem kötöttek ilyen megállapodást a végső gyártást végző, illetve végső rendeltetési országokkal, nem származó anyagként kell kezelni.

Az alábbi táblázat bemutatja az ilyen típusú kumulációban részt vevő országok között fennálló viszonyt, és feltünteti a vonatkozó származási jegyzőkönyvek és az azokhoz kapcsolódó módosítások hatálybalépésének időpontját. Abban az esetben alkalmazható diagonális kumuláció, ha a végső rendeltetési ország az Európai Közösség valamely tagállama vagy – az EK-Törökország vegyes bizottság 1/95 határozatában szereplő termékek esetében – Törökország.

Az alábbiakban megadjuk a táblázatban szereplő országokat jelölő, két betűjegyből álló ISO-kódok magyarázatát:

| – | Albánia |
| --- | --- |

–

Albánia

AL

| – | Bosznia-Hercegovina |
| --- | --- |

–

Bosznia-Hercegovina

BA

| – | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| --- | --- |

–

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

MK (5)

| – | Montenegró |
| --- | --- |

–

Montenegró

ME

| – | Szerbia |
| --- | --- |

–

Szerbia

RS

| – | Törökország |
| --- | --- |

–

Törökország

TR

Ez az értesítés szükség szerint frissítendő.

A Közösség és Albánia, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia és Törökország között diagonális kumulációt lehetővé tévő származási szabályokról szóló jegyzőkönyvek alkalmazásának kezdő időpontja

| | EU | TR (6) |
| --- | --- | --- |
| AL | 2007.1.1. | |
| BA | 2008.7.1. | |
| MK | 2007.1.1. | |
| ME | 2008.1.1. | |
| RS | – | |
| Jelmagyarázat:






  — | Az ideiglenes megállapodás még nem lépett hatályba. |

EU

TR (6)

AL

2007.1.1.

BA

2008.7.1.

MK

2007.1.1.

ME

2008.1.1.

RS

–

Jelmagyarázat:

—

Az ideiglenes megállapodás még nem lépett hatályba.

---

(1)  Az ideiglenes megállapodáshoz csatolt, Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv VII. mellékletével felváltott jegyzőkönyv.

(2)  A stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv IX. mellékletével felváltott jegyzőkönyv.

(3)  A Horvátországgal kötött stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termékek” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló jegyzőkönyv (amelynek helyébe a Bulgária és Románia csatlakozásának figyelembevétele céljából elfogadott jegyzőkönyv X. melléklete lépett) nem rendelkezik a diagonális kumuláció alkalmazásának lehetőségéről. A Szerbiával kötött ideiglenes megállapodás végrehajtása még nem kezdődött meg. A Koszovó vámterületével folytatott kereskedelemre nem terjed ki egyetlen stabilizációs és társulási megállapodás vagy ideiglenes megállapodás hatálya sem.

(4)  Törökország esetlegesen részt vehet a származás kumulációjának az Európai Közösséget és a nyugat-balkáni országokat magában foglaló diagonális rendszerében, azzal a feltétellel, hogy a nyugat-balkáni országokkal kötött saját megállapodásai lehetővé teszik a diagonális származási kumuláció alkalmazását.

(5)  ISO-kód: 3166. Ideiglenes kód, amely semmilyen módon nem befolyásolja az erre az országra vonatkozó végleges nómenklatúrát, amelyről az Egyesült Nemzetek égisze alatt jelenleg folyó tárgyalások befejeztét követően állapodnak meg.

(6)  A Törökország és egyes nyugat-balkáni országok (AL, BA, MK) között jelenleg hatályban lévő megállapodások csupán kétoldalú kumulációról rendelkeznek. Az érintett országok jelenleg tárgyalnak a származási jegyzőkönyveknek a stabilizációs és társulási folyamat keretében megvalósuló kumuláció (SAP+ kumuláció) szerinti módosításáról.

Jelmagyarázat:

| — | Az ideiglenes megállapodás még nem lépett hatályba. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes megállapodás még nem lépett hatályba.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 17.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/22

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5494 – Enel/Endesa)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 62/08)

| 1. | 2009. március 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Enel S.p.A. (a továbbiakban: Enel, Olaszország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Endesa S.A. (a továbbiakban: Endesa, Spanyolország) felett. |
| --- | --- |

1.

2009. március 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Enel S.p.A. (a továbbiakban: Enel, Olaszország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Endesa S.A. (a továbbiakban: Endesa, Spanyolország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Enel esetében: villamosenergia-termelés, -elosztás és -szolgáltatás Olaszországban, Spanyolországban, Bulgáriában, Romániában, Görögországban, Szlovákiában, Oroszországban, Franciaországban, valamint Észak- és Dél-Amerikában. A vállalkozás aktív még a villamosenergia-kereskedelemben Európában és a földgázvásárlás és -értékesítés terén, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Enel esetében: villamosenergia-termelés, -elosztás és -szolgáltatás Olaszországban, Spanyolországban, Bulgáriában, Romániában, Görögországban, Szlovákiában, Oroszországban, Franciaországban, valamint Észak- és Dél-Amerikában. A vállalkozás aktív még a villamosenergia-kereskedelemben Európában és a földgázvásárlás és -értékesítés terén,

| — | az Endesa esetében: villamosenergia-termelés, -elosztás és -szolgáltatás Spanyolországban, Portugáliában, Hollandiában, Franciaországban, Németországban, Görögországban, Írországban, Dél-Amerikában és Észak-Afrikában. A vállalkozás aktív még a villamosenergia-kereskedelemben Európában, továbbá földgázzal, szénbányászattal és ingatlanokkal kapcsolatos tevékenységeket folytat Spanyolországban. |
| --- | --- |

—

az Endesa esetében: villamosenergia-termelés, -elosztás és -szolgáltatás Spanyolországban, Portugáliában, Hollandiában, Franciaországban, Németországban, Görögországban, Írországban, Dél-Amerikában és Észak-Afrikában. A vállalkozás aktív még a villamosenergia-kereskedelemben Európában, továbbá földgázzal, szénbányászattal és ingatlanokkal kapcsolatos tevékenységeket folytat Spanyolországban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5494 – Enel/Endesa hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: +32 22964301 vagy 2967244), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5494 – Enel/Endesa hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: +32 22964301 vagy 2967244), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 17.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 62/23

---

Értesítés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről – Határidő meghosszabbítása

Ajánlatkérőtől származó kérelem

(2009/C 62/09)

A Bizottsághoz 2009. február 26-án kérelem érkezett a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 30. cikkének (5) bekezdése alapján.

A kérelem, amelyet a Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V. nyújtott be, a kőolaj és földgáz Hollandia területén való feltárására és kitermelésére vonatkozik. A kérelem a Hivatalos Lap 2009. március 6-i C 53. kiadásának 27. oldalán közzétételre került. Az eredeti határidő 2009. május 27-én jár le.

Mivel a Bizottság szolgálatai további információ beszerzését és vizsgálatát tartják szükségesnek, a Bizottság – a 30. cikk (6) bekezdésének második mondatában foglalt rendelkezések alapján – a kérelemmel kapcsolatos határozat meghozatalára rendelkezésére álló határidőt három hónappal meghosszabbítja.

A végső határidő tehát 2009. augusztus 27-én jár le.

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

---