# Euroopan unionin C 85/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.085.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 85 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta9. huhtikuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.085.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 85

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta9. huhtikuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 085/01 | Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta kansallisissa tuomioistuimissa | 1 |
| 2009/C 085/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5263 – Deutsche Bank London/Lloyds TSB Bank/Antin Infrastructure Partners (BNP Paribas)/Porterbrook Leasing) (
  1
  ) | 23 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 085/01

Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta kansallisissa tuomioistuimissa

1

2009/C 085/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5263 – Deutsche Bank London/Lloyds TSB Bank/Antin Infrastructure Partners (BNP Paribas)/Porterbrook Leasing) (
  1
  )

1

23

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 085/03 | Euron kurssi | 24 |
| 2009/C 085/04 | Komission ilmoitus yhteisön, Algerian, Egyptin, Färsaarten, Islannin, Israelin, Jordanian, Libanonin, Länsirannan ja Gazan alueen, Marokon, Norjan, Sveitsin (Liechtenstein mukaan luettuna), Syyrian, Tunisian ja Turkin välisten alkuperäsääntöjä koskevien pöytäkirjojen, joihin sisältyy diagonaalinen kumulaatio, soveltamisen alkamispäivästä | 25 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 085/03

Euron kurssi

24

2009/C 085/04

Komission ilmoitus yhteisön, Algerian, Egyptin, Färsaarten, Islannin, Israelin, Jordanian, Libanonin, Länsirannan ja Gazan alueen, Marokon, Norjan, Sveitsin (Liechtenstein mukaan luettuna), Syyrian, Tunisian ja Turkin välisten alkuperäsääntöjä koskevien pöytäkirjojen, joihin sisältyy diagonaalinen kumulaatio, soveltamisen alkamispäivästä

25

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 085/05 | Liikenteen ja energian alojen avustuksia ja hankintoja koskevan vuoden 2008 työohjelman mukaiset ehdotuspyynnöt (Komission päätös K(2008) 2014) | 27 |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 085/06 | Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta | 28 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2009/C 085/05

Liikenteen ja energian alojen avustuksia ja hankintoja koskevan vuoden 2008 työohjelman mukaiset ehdotuspyynnöt (Komission päätös K(2008) 2014)

27

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 085/06

Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 9.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/1

---

Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta kansallisissa tuomioistuimissa

2009/C 85/01

1.   JOHDANTO

| 1. | Komissio laati vuonna 2005 valtiontuen toimintasuunnitelman (1), joka sisältää myös suunnitelman valtiontuen uudistamiseksi siten, että tuloksena on tehokkaampi, avoimempi, uskottavampi ja ennustettavampi EY:n perustamissopimuksen mukainen valtiontukijärjestelmä. Valtiontuen toimintasuunnitelman periaatteena on valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen. Tämän periaatteen mukaisesti toimintasuunnitelman keskeisenä tavoitteena on kannustaa jäsenvaltioita vähentämään tukien kokonaismäärää ja ohjaamaan samalla tukivarat yhteisen edun mukaisiin horisontaalisiin tavoitteisiin. Komissio on tässä yhteydessä vakuuttanut jälleen, että se on sitoutunut noudattamaan tiukkaa linjaa suhteessa sääntöjenvastaiseen ja yhteismarkkinoille soveltumattomaan tukeen. Toimintasuunnitelmassa korostetaan, että jäsenvaltioiden myöntämän valtiontuen soveltaminen ja valvonta on tarpeen kohdentaa nykyistä tarkemmin, sekä sitä, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi voitaisiin yksityisten nostamien kanteiden osalta lisätä kurinalaisuutta valtiontuen alan sääntöjen noudattamisessa kansallisissa tuomioistuimissa (2). |
| --- | --- |

1.

Komissio laati vuonna 2005 valtiontuen toimintasuunnitelman (1), joka sisältää myös suunnitelman valtiontuen uudistamiseksi siten, että tuloksena on tehokkaampi, avoimempi, uskottavampi ja ennustettavampi EY:n perustamissopimuksen mukainen valtiontukijärjestelmä. Valtiontuen toimintasuunnitelman periaatteena on valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen. Tämän periaatteen mukaisesti toimintasuunnitelman keskeisenä tavoitteena on kannustaa jäsenvaltioita vähentämään tukien kokonaismäärää ja ohjaamaan samalla tukivarat yhteisen edun mukaisiin horisontaalisiin tavoitteisiin. Komissio on tässä yhteydessä vakuuttanut jälleen, että se on sitoutunut noudattamaan tiukkaa linjaa suhteessa sääntöjenvastaiseen ja yhteismarkkinoille soveltumattomaan tukeen. Toimintasuunnitelmassa korostetaan, että jäsenvaltioiden myöntämän valtiontuen soveltaminen ja valvonta on tarpeen kohdentaa nykyistä tarkemmin, sekä sitä, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi voitaisiin yksityisten nostamien kanteiden osalta lisätä kurinalaisuutta valtiontuen alan sääntöjen noudattamisessa kansallisissa tuomioistuimissa (2).

| 2. | Komissio oli käsitellyt kansallisten tuomioistuinten asemaa jo ennen valtiontuen toimintasuunnitelman antamista, sillä se julkaisi vuonna 1995 tiedonannon (3) kansallisten tuomioistuinten ja komission yhteistyöstä valtion tuen alalla, jäljempänä ”yhteistyötä käsittelevä tiedonanto vuodelta 1995”. Kyseisellä tiedonannolla otettiin käyttöön järjestelmät komission ja kansallisten tuomioistuinten välistä yhteistyötä ja tiedonvaihtoa varten. |
| --- | --- |

2.

Komissio oli käsitellyt kansallisten tuomioistuinten asemaa jo ennen valtiontuen toimintasuunnitelman antamista, sillä se julkaisi vuonna 1995 tiedonannon (3) kansallisten tuomioistuinten ja komission yhteistyöstä valtion tuen alalla, jäljempänä ”yhteistyötä käsittelevä tiedonanto vuodelta 1995”. Kyseisellä tiedonannolla otettiin käyttöön järjestelmät komission ja kansallisten tuomioistuinten välistä yhteistyötä ja tiedonvaihtoa varten.

| 3. | Vuonna 2006 komissio teetti tutkimuksen (4), jossa käsitellään valtiontukisääntöjen soveltamista kansallisella tasolla, jäljempänä ”valtiontukilainsäädännön soveltamista koskeva tutkimus”. Tarkoituksena oli analysoida yksityiskohtaisesti valtiontuki lainsäädännön soveltamista eri jäsenvaltioiden kansallisissa tuomioistuimissa. Valtiontukilainsäädännön soveltamista koskevan tutkimuksen mukaan valtiontukea koskevien oikeudenkäyntien määrä jäsenvaltioissa oli kasvanut merkittävästi (5) vuosien 1999 ja 2006 välisenä aikana. |
| --- | --- |

3.

Vuonna 2006 komissio teetti tutkimuksen (4), jossa käsitellään valtiontukisääntöjen soveltamista kansallisella tasolla, jäljempänä ”valtiontukilainsäädännön soveltamista koskeva tutkimus”. Tarkoituksena oli analysoida yksityiskohtaisesti valtiontuki lainsäädännön soveltamista eri jäsenvaltioiden kansallisissa tuomioistuimissa. Valtiontukilainsäädännön soveltamista koskevan tutkimuksen mukaan valtiontukea koskevien oikeudenkäyntien määrä jäsenvaltioissa oli kasvanut merkittävästi (5) vuosien 1999 ja 2006 välisenä aikana.

| 4. | Valtiontukilainsäädännön soveltamista koskevassa tutkimuksessa havaittiin kuitenkin myös, että jäsenvaltioissa käynnistetyissä oikeudenkäynneissä ei läheskään aina pyritty tasoittamaan valtiontukitoimenpiteiden kilpailunvastaisia vaikutuksia. Tähän oli syynä se, että lähes kaksi kolmasosaa analyysin kohteina olleista tuomioista koski kanteita (6), joilla veronmaksajat hakivat kevennystä syrjiväksi katsomaansa verotukseen, ja kanteita (7), joilla tuensaajat hakivat muutosta päätökseen sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnästä. Valtiontukisääntöjen noudattamisen valvontaa koskevien oikeustoimien lukumäärä oli suhteellisen pieni, sillä analysoiduista tuomioista vain 19 prosenttia oli kilpailijoiden jäsenvaltion viranomaista vastaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla nostamia vahingonkorvausta, takaisinperintä- ja/tai kieltotoimenpiteitä koskevia kanteita ja 6 prosenttia kilpailijoiden tuensaajia vastaan nostamia kanteita. |
| --- | --- |

4.

Valtiontukilainsäädännön soveltamista koskevassa tutkimuksessa havaittiin kuitenkin myös, että jäsenvaltioissa käynnistetyissä oikeudenkäynneissä ei läheskään aina pyritty tasoittamaan valtiontukitoimenpiteiden kilpailunvastaisia vaikutuksia. Tähän oli syynä se, että lähes kaksi kolmasosaa analyysin kohteina olleista tuomioista koski kanteita (6), joilla veronmaksajat hakivat kevennystä syrjiväksi katsomaansa verotukseen, ja kanteita (7), joilla tuensaajat hakivat muutosta päätökseen sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnästä. Valtiontukisääntöjen noudattamisen valvontaa koskevien oikeustoimien lukumäärä oli suhteellisen pieni, sillä analysoiduista tuomioista vain 19 prosenttia oli kilpailijoiden jäsenvaltion viranomaista vastaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla nostamia vahingonkorvausta, takaisinperintä- ja/tai kieltotoimenpiteitä koskevia kanteita ja 6 prosenttia kilpailijoiden tuensaajia vastaan nostamia kanteita.

| 5. | Vaikka yksityisten kanteilla kansallisissa tuomioistuimissa on tähän mennessä ollut valtiontuen alalla suhteellisen vähäinen merkitys, kuten valtiontukilainsäädännön soveltamista koskevassa tutkimuksessa korostetaan, komissio katsoo, että kyseiset kanteet voivat olla suureksi hyödyksi valtiontukipolitiikalle. Oikeudenkäynnit kansallisissa tuomioistuimissa antavat kolmansille tilaisuuden ottaa esille monia valtiontukiin liittyviä ongelmia ja hakea niihin ratkaisua suoraan kansallisella tasolla. Lisäksi kansalliset tuomioistuimet voivat tarjota kantajille erittäin tehokkaita Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön perustuvia oikeussuojakeinoja, joita voidaan käyttää, jos valtiontukisääntöjä rikotaan. Tämä puolestaan voi lisätä yleisesti kurinalaisuutta valtiontuen alalla. |
| --- | --- |

5.

Vaikka yksityisten kanteilla kansallisissa tuomioistuimissa on tähän mennessä ollut valtiontuen alalla suhteellisen vähäinen merkitys, kuten valtiontukilainsäädännön soveltamista koskevassa tutkimuksessa korostetaan, komissio katsoo, että kyseiset kanteet voivat olla suureksi hyödyksi valtiontukipolitiikalle. Oikeudenkäynnit kansallisissa tuomioistuimissa antavat kolmansille tilaisuuden ottaa esille monia valtiontukiin liittyviä ongelmia ja hakea niihin ratkaisua suoraan kansallisella tasolla. Lisäksi kansalliset tuomioistuimet voivat tarjota kantajille erittäin tehokkaita Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön perustuvia oikeussuojakeinoja, joita voidaan käyttää, jos valtiontukisääntöjä rikotaan. Tämä puolestaan voi lisätä yleisesti kurinalaisuutta valtiontuen alalla.

| 6. | Tämän tiedonannon päätarkoituksena on sen vuoksi antaa kansallisille tuomioistuimille ja kolmansille tietoja saatavilla olevista oikeussuojakeinoista siltä varalta, että valtiontukisääntöjä rikotaan, sekä ohjeistusta valtiontukisääntöjen käytännön soveltamisesta. Lisäksi komissio haluaa kehittää yhteistyötään kansallisten tuomioistuinten kanssa ottamalla käyttöön käytännöllisempiä apuvälineitä, joilla kansallisia tuomareita voidaan tukea päivittäisessä työssä. |
| --- | --- |

6.

Tämän tiedonannon päätarkoituksena on sen vuoksi antaa kansallisille tuomioistuimille ja kolmansille tietoja saatavilla olevista oikeussuojakeinoista siltä varalta, että valtiontukisääntöjä rikotaan, sekä ohjeistusta valtiontukisääntöjen käytännön soveltamisesta. Lisäksi komissio haluaa kehittää yhteistyötään kansallisten tuomioistuinten kanssa ottamalla käyttöön käytännöllisempiä apuvälineitä, joilla kansallisia tuomareita voidaan tukea päivittäisessä työssä.

| 7. | Tämä tiedonanto korvaa yhteistyötä käsittelevän tiedonannon vuodelta 1995 eikä rajoita sovellettavien perustamissopimuksen määräysten ja eri säädösten tulkintaa yhteisöjen tuomioistuimissa. Kansallisille tuomioistuimille tarkoitetut lisätiedot asetetaan saataville komission verkkosivustolle. |
| --- | --- |

7.

Tämä tiedonanto korvaa yhteistyötä käsittelevän tiedonannon vuodelta 1995 eikä rajoita sovellettavien perustamissopimuksen määräysten ja eri säädösten tulkintaa yhteisöjen tuomioistuimissa. Kansallisille tuomioistuimille tarkoitetut lisätiedot asetetaan saataville komission verkkosivustolle.

2.   KANSALLISTEN TUOMIOISTUINTEN TEHTÄVÄT VALTIONTUKISÄÄNTÖJEN SOVELTAMISESSA

2.1   Yleistä

2.1.1   Valtiontuen tunnistaminen

| 8. | Ensimmäinen kysymys, joka kansallisten tuomioistuinten ja mahdollisten kantajien on ratkaistava soveltaessaan perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa, on se, onko kyseinen toimenpide todella perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

8.

Ensimmäinen kysymys, joka kansallisten tuomioistuinten ja mahdollisten kantajien on ratkaistava soveltaessaan perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa, on se, onko kyseinen toimenpide todella perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea.

| 9. | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluu ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

9.

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluu ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| 10. | Yhteisöjen tuomioistuin on todennut nimenomaisesti, että kansallisilla tuomioistuimilla on komission tavoin toimivalta tulkita valtiontuen käsitettä (8). |
| --- | --- |

10.

Yhteisöjen tuomioistuin on todennut nimenomaisesti, että kansallisilla tuomioistuimilla on komission tavoin toimivalta tulkita valtiontuen käsitettä (8).

| 11. | Valtiontuen käsitettä ei ole rajattu avustuksiin (9). Se kattaa myös muun muassa verohelpotukset ja julkisin varoin rahoitetut investoinnit olosuhteissa, joissa yksityinen sijoittaja ei olisi myöntänyt tukea (10). Sillä, myöntääkö valtio tuen suoraan vai myöntävätkö tuen valtion tätä tarkoitusta varten perustamat tai valitsemat julkiset tai yksityiset elimet, ei ole vaikutusta valtiontuen käsitteen tulkintaan (11). Jotta julkinen tuki katsottaisiin valtiontueksi, tuella on suosittava tiettyjä yrityksiä tai tiettyjen tavaroiden tuotantoa (tuen valikoivuus). Tämä erottaa sen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle jäävistä yleisistä toimenpiteistä (12). Lisäksi tuen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (13). |
| --- | --- |

11.

Valtiontuen käsitettä ei ole rajattu avustuksiin (9). Se kattaa myös muun muassa verohelpotukset ja julkisin varoin rahoitetut investoinnit olosuhteissa, joissa yksityinen sijoittaja ei olisi myöntänyt tukea (10). Sillä, myöntääkö valtio tuen suoraan vai myöntävätkö tuen valtion tätä tarkoitusta varten perustamat tai valitsemat julkiset tai yksityiset elimet, ei ole vaikutusta valtiontuen käsitteen tulkintaan (11). Jotta julkinen tuki katsottaisiin valtiontueksi, tuella on suosittava tiettyjä yrityksiä tai tiettyjen tavaroiden tuotantoa (tuen valikoivuus). Tämä erottaa sen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle jäävistä yleisistä toimenpiteistä (12). Lisäksi tuen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (13).

| 12. | Kysymystä siitä, ovatko tietyt toimenpiteet valtiontukea, on käsitelty useaan otteeseen yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännössä (14) ja komission tekemissä päätöksissä. Lisäksi komissio on antanut yksityiskohtaisia ohjeita monista monimutkaisista kysymyksistä, kuten yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen soveltamisesta (15) ja yksityistä velkojaa koskevasta testistä (16), olosuhteista, joissa valtiontakaukset on katsottava valtiontueksi (17), julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden kauppojen käsittelystä (18), yksityistämisestä ja siihen verrattavissa olevista valtion toimista (19), vähämerkityksiseen tukeen sovellettavat kynnysarvot alittavasta tuesta (20), vientiluottovakuutuksesta (21), yritysten välittömästä verotuksesta (22), riskipääomainvestoinneista (23) ja tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävästä tuesta (24). Kansalliset tuomioistuimet ja mahdolliset kantajat saavat oikeuskäytännöstä, komission antamasta ohjeistuksesta ja aiemmin tekemistä päätöksistä arvokasta apua valtiontuen käsitteen tulkinnassa. |
| --- | --- |

12.

Kysymystä siitä, ovatko tietyt toimenpiteet valtiontukea, on käsitelty useaan otteeseen yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännössä (14) ja komission tekemissä päätöksissä. Lisäksi komissio on antanut yksityiskohtaisia ohjeita monista monimutkaisista kysymyksistä, kuten yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen soveltamisesta (15) ja yksityistä velkojaa koskevasta testistä (16), olosuhteista, joissa valtiontakaukset on katsottava valtiontueksi (17), julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden kauppojen käsittelystä (18), yksityistämisestä ja siihen verrattavissa olevista valtion toimista (19), vähämerkityksiseen tukeen sovellettavat kynnysarvot alittavasta tuesta (20), vientiluottovakuutuksesta (21), yritysten välittömästä verotuksesta (22), riskipääomainvestoinneista (23) ja tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävästä tuesta (24). Kansalliset tuomioistuimet ja mahdolliset kantajat saavat oikeuskäytännöstä, komission antamasta ohjeistuksesta ja aiemmin tekemistä päätöksistä arvokasta apua valtiontuen käsitteen tulkinnassa.

| 13. | Jos kansalliset tuomioistuimet ovat epävarmoja, onko kyse valtiontuesta, ne voivat pyytää komissiolta asiasta lausuntoa tämän tiedonannon 3 jakson mukaisesti. Tämä ei rajoita kansallisen tuomioistuimen mahdollisuutta ja/tai velvollisuutta siirtää asia perustamissopimuksen 234 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi ennakkoratkaisua varten. |
| --- | --- |

13.

Jos kansalliset tuomioistuimet ovat epävarmoja, onko kyse valtiontuesta, ne voivat pyytää komissiolta asiasta lausuntoa tämän tiedonannon 3 jakson mukaisesti. Tämä ei rajoita kansallisen tuomioistuimen mahdollisuutta ja/tai velvollisuutta siirtää asia perustamissopimuksen 234 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi ennakkoratkaisua varten.

2.1.2   Velvollisuus pidättäytyä toimenpiteistä

| 14. | Perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa toteuttaa valtiontukitoimenpiteitä ennen kuin komissio on hyväksynyt ne ennakkoon (velvollisuus pidättäytyä toimenpiteistä – ”standstill obligation”):
  ”Komissiolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Jos komissio katsoo, että tällainen suunnitelma ei 87 artiklan mukaan sovellu yhteismarkkinoille, se aloittaa 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn viipymättä. Jäsenvaltio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.” (25) |
| --- | --- |

14.

Perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa toteuttaa valtiontukitoimenpiteitä ennen kuin komissio on hyväksynyt ne ennakkoon (velvollisuus pidättäytyä toimenpiteistä – ”standstill obligation”):

”Komissiolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Jos komissio katsoo, että tällainen suunnitelma ei 87 artiklan mukaan sovellu yhteismarkkinoille, se aloittaa 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn viipymättä. Jäsenvaltio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.” (25)

| 15. | On kuitenkin tilanteita, joissa valtiontuki voidaan panna täytäntöön sääntöjen mukaisesti ilman erillistä hyväksyntää komissiolta:






  a) | Toimenpide kuuluu neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (26), jäljempänä ’valtuusasetus’, mukaisesti annetun ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan. Jos toimenpide täyttää kaikki ryhmäpoikkeusasetuksen vaatimukset, jäsenvaltio vapautetaan velvollisuudesta ilmoittaa suunnitellusta tukitoimenpiteestä eikä velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä sovelleta. Komissio antoi valtuusasetuksen perusteella alun perin useita ryhmäpoikkeusasetuksia (27), joista osa on sittemmin korvattu tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) 6 päivänä elokuuta 2008 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 800/2008 (28). |
| --- | --- | --- |

15.

On kuitenkin tilanteita, joissa valtiontuki voidaan panna täytäntöön sääntöjen mukaisesti ilman erillistä hyväksyntää komissiolta:

a)

Toimenpide kuuluu neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (26), jäljempänä ’valtuusasetus’, mukaisesti annetun ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan. Jos toimenpide täyttää kaikki ryhmäpoikkeusasetuksen vaatimukset, jäsenvaltio vapautetaan velvollisuudesta ilmoittaa suunnitellusta tukitoimenpiteestä eikä velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä sovelleta. Komissio antoi valtuusasetuksen perusteella alun perin useita ryhmäpoikkeusasetuksia (27), joista osa on sittemmin korvattu tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) 6 päivänä elokuuta 2008 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 800/2008 (28).

| b) | Velvollisuus pidättäytyä toimenpiteistä ei koske myöskään voimassa olevaa tukea (29). Tämä kattaa muun muassa sellaisesta ohjelmasta myönnettävän tuen, joka oli voimassa ennen kyseisen jäsenvaltion liittymistä Euroopan unioniin tai jonka komissio on hyväksynyt aiemmin (30). |
| --- | --- |

b)

Velvollisuus pidättäytyä toimenpiteistä ei koske myöskään voimassa olevaa tukea (29). Tämä kattaa muun muassa sellaisesta ohjelmasta myönnettävän tuen, joka oli voimassa ennen kyseisen jäsenvaltion liittymistä Euroopan unioniin tai jonka komissio on hyväksynyt aiemmin (30).

| 16. | Valtiontukiasioita koskevissa kansallisissa oikeudenkäynneissä saatetaan toisinaan käsitellä ryhmäpoikkeusasetuksen sovellettavuutta tai voimassa olevaa tai hyväksyttyä tukiohjelmaa. Kun on kyse mainitunkaltaisen asetuksen tai ohjelman sovellettavuudesta, kansallinen tuomioistuin voi arvioida ainoastaan, täyttyvätkö kaikki asetuksen tai ohjelman mukaiset edellytykset. Jos näin ei ole, tuomioistuin ei voi arvioida tukitoimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, sillä komissio vastaa yksin sen arvioinnista (31). |
| --- | --- |

16.

Valtiontukiasioita koskevissa kansallisissa oikeudenkäynneissä saatetaan toisinaan käsitellä ryhmäpoikkeusasetuksen sovellettavuutta tai voimassa olevaa tai hyväksyttyä tukiohjelmaa. Kun on kyse mainitunkaltaisen asetuksen tai ohjelman sovellettavuudesta, kansallinen tuomioistuin voi arvioida ainoastaan, täyttyvätkö kaikki asetuksen tai ohjelman mukaiset edellytykset. Jos näin ei ole, tuomioistuin ei voi arvioida tukitoimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, sillä komissio vastaa yksin sen arvioinnista (31).

| 17. | Jos kansallisen tuomioistuimen on määritettävä, onko toimenpide osa hyväksyttyä tukiohjelmaa, se voi ainoastaan tarkistaa, täyttääkö toimenpide kaikki hyväksymispäätöksen mukaiset edellytykset. Jos kansallisella tasolla esille otetut kysymykset koskevat komission päätöksen pätevyyttä, kansallinen tuomioistuin ei ole toimivaltainen itse toteamaan, että yhteisön toimielimen säädös on pätemätön (32). Jos kansallinen tuomioistuin saa käsiteltäväkseen säädöksen pätevyyttä koskevan kysymyksen, se voi, taikka joissakin tapauksissa sen täytyy, esittää asiasta ennakkoratkaisukysymys yhteisöjen tuomioistuimelle (33). Yhteisöjen tuomioistuimen tulkinta oikeusvarmuuden periaatteesta on, että ei ole enää edes mahdollista kyseenalaistaa komission päätöksenpätevyyttä hakemalla siitä ennakkoratkaisua, jos kantaja olisi epäilemättä voinut riitauttaa komission päätöksen yhteisöjen tuomioistuimissa perustamissopimuksen 230 artiklan nojalla, muttei ole tehnyt niin (34). |
| --- | --- |

17.

Jos kansallisen tuomioistuimen on määritettävä, onko toimenpide osa hyväksyttyä tukiohjelmaa, se voi ainoastaan tarkistaa, täyttääkö toimenpide kaikki hyväksymispäätöksen mukaiset edellytykset. Jos kansallisella tasolla esille otetut kysymykset koskevat komission päätöksen pätevyyttä, kansallinen tuomioistuin ei ole toimivaltainen itse toteamaan, että yhteisön toimielimen säädös on pätemätön (32). Jos kansallinen tuomioistuin saa käsiteltäväkseen säädöksen pätevyyttä koskevan kysymyksen, se voi, taikka joissakin tapauksissa sen täytyy, esittää asiasta ennakkoratkaisukysymys yhteisöjen tuomioistuimelle (33). Yhteisöjen tuomioistuimen tulkinta oikeusvarmuuden periaatteesta on, että ei ole enää edes mahdollista kyseenalaistaa komission päätöksenpätevyyttä hakemalla siitä ennakkoratkaisua, jos kantaja olisi epäilemättä voinut riitauttaa komission päätöksen yhteisöjen tuomioistuimissa perustamissopimuksen 230 artiklan nojalla, muttei ole tehnyt niin (34).

| 18. | Kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiolta tämän tiedonannon 3 jakson mukaista lausuntoa, jos tuomioistuin on epävarma ryhmäpoikkeusasetuksen sovellettavuudesta tai siitä, onko kyse voimassa olevasta tai hyväksytystä tukiohjelmasta. |
| --- | --- |

18.

Kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiolta tämän tiedonannon 3 jakson mukaista lausuntoa, jos tuomioistuin on epävarma ryhmäpoikkeusasetuksen sovellettavuudesta tai siitä, onko kyse voimassa olevasta tai hyväksytystä tukiohjelmasta.

2.1.3   Komission ja kansallisten tuomioistuinten tehtävät

| 19. | Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut useaan otteeseen, että kansallisilla tuomioistuimilla ja komissiolla on olennaiset mutta erilliset tehtävät valtiontukisääntöjen soveltamisessa (35). |
| --- | --- |

19.

Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut useaan otteeseen, että kansallisilla tuomioistuimilla ja komissiolla on olennaiset mutta erilliset tehtävät valtiontukisääntöjen soveltamisessa (35).

| 20. | Komission päätehtävänä on tutkia ehdotettujen tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan perusteiden mukaisesti. Komissiolla on yksinomainen vastuu yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioinnista, jota yhteisöjen tuomioistuimet tarkastelevat. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansallisilla tuomioistuimilla ei ole toimivaltaa todeta valtiontukitoimenpidettä perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaiseksi (36). |
| --- | --- |

20.

Komission päätehtävänä on tutkia ehdotettujen tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan perusteiden mukaisesti. Komissiolla on yksinomainen vastuu yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioinnista, jota yhteisöjen tuomioistuimet tarkastelevat. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansallisilla tuomioistuimilla ei ole toimivaltaa todeta valtiontukitoimenpidettä perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaiseksi (36).

| 21. | Kansallisen tuomioistuimen tehtävät riippuvat siitä, millaisesta tukitoimenpiteestä on kyse, onko kyseisestä toimenpiteestä ilmoitettu asianmukaisesti komissiolle ja onko tämä hyväksynyt toimenpiteen:






  a) | Kansallisia tuomioistuimia pyydetään usein puuttumaan tapauksiin, joissa jäsenvaltion viranomainen (37) on myöntänyt tukea noudattamatta velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä. Tällainen tilanne syntyy joko sen vuoksi, ettei tukea ole ilmoitettu lainkaan, tai siksi, että viranomainen on pannut sen täytäntöön ennen kuin komissio on hyväksynyt sen. Tuolloin kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on suojella yksityisten oikeuksia tuen sääntöjenvastaisen täytäntöönpanon vaikutuksilta (38). |
| --- | --- | --- |

21.

Kansallisen tuomioistuimen tehtävät riippuvat siitä, millaisesta tukitoimenpiteestä on kyse, onko kyseisestä toimenpiteestä ilmoitettu asianmukaisesti komissiolle ja onko tämä hyväksynyt toimenpiteen:

a)

Kansallisia tuomioistuimia pyydetään usein puuttumaan tapauksiin, joissa jäsenvaltion viranomainen (37) on myöntänyt tukea noudattamatta velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä. Tällainen tilanne syntyy joko sen vuoksi, ettei tukea ole ilmoitettu lainkaan, tai siksi, että viranomainen on pannut sen täytäntöön ennen kuin komissio on hyväksynyt sen. Tuolloin kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on suojella yksityisten oikeuksia tuen sääntöjenvastaisen täytäntöönpanon vaikutuksilta (38).

| b) | Kansallisilla tuomioistuimilla on tärkeä tehtävä myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (39), jäljempänä ’menettelyasetus’, 14 artiklan 1 kohdan nojalla tehtyjen takaisinperintää koskevien päätösten soveltamisessa silloin, kun komissio on todennut arviointinsa perusteella, että sääntöjenvastaisesti myönnetty tuki on yhteismarkkinoille soveltumatonta, ja määrännyt kyseisen jäsenvaltion perimään sääntöjenvastaisen tuen takaisin tuensaajalta. Kansallisten tuomioistuinten osallistuminen tällaisten asioiden käsittelyyn perustuu yleensä kanteisiin, joita tuensaajat nostavat kansallisten viranomaisten esittämän takaisinmaksupyynnön laillisuuden tarkistamiseksi tuomioistuimissa. Myös muuntyyppiset kanteet voivat kuitenkin olla kansallisen prosessioikeuden mukaan mahdollisia (esimerkiksi jäsenvaltioiden viranomaisten tuensaajaa vastaan nostamat kanteet, joiden tarkoituksena on määrätä tuensaaja panemaan komission takaisinperintää koskeva päätös kokonaisuudessaan täytäntöön). |
| --- | --- |

b)

Kansallisilla tuomioistuimilla on tärkeä tehtävä myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (39), jäljempänä ’menettelyasetus’, 14 artiklan 1 kohdan nojalla tehtyjen takaisinperintää koskevien päätösten soveltamisessa silloin, kun komissio on todennut arviointinsa perusteella, että sääntöjenvastaisesti myönnetty tuki on yhteismarkkinoille soveltumatonta, ja määrännyt kyseisen jäsenvaltion perimään sääntöjenvastaisen tuen takaisin tuensaajalta. Kansallisten tuomioistuinten osallistuminen tällaisten asioiden käsittelyyn perustuu yleensä kanteisiin, joita tuensaajat nostavat kansallisten viranomaisten esittämän takaisinmaksupyynnön laillisuuden tarkistamiseksi tuomioistuimissa. Myös muuntyyppiset kanteet voivat kuitenkin olla kansallisen prosessioikeuden mukaan mahdollisia (esimerkiksi jäsenvaltioiden viranomaisten tuensaajaa vastaan nostamat kanteet, joiden tarkoituksena on määrätä tuensaaja panemaan komission takaisinperintää koskeva päätös kokonaisuudessaan täytäntöön).

| 22. | Suojellessaan yksityisten etuja kansallisten tuomioistuinten on otettava kaikilta osin huomioon perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan tehokkuus ja välitön oikeusvaikutus (40) sekä yhteisön edut (41). |
| --- | --- |

22.

Suojellessaan yksityisten etuja kansallisten tuomioistuinten on otettava kaikilta osin huomioon perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan tehokkuus ja välitön oikeusvaikutus (40) sekä yhteisön edut (41).

| 23. | Kansallisten tuomioistuinten tehtäviä tällaisissa tilanteissa käsitellään yksityis-kohtaisemmin 2.2 ja 2.3 jaksossa. |
| --- | --- |

23.

Kansallisten tuomioistuinten tehtäviä tällaisissa tilanteissa käsitellään yksityis-kohtaisemmin 2.2 ja 2.3 jaksossa.

2.2   Kansallisten tuomioistuinten tehtävä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan soveltamisessa – Sääntöjenvastainen valtiontuki

| 24. | Kuten perustamissopimuksen 81 ja 82 artikla, perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätty velvollisuus pidättäytyä toimenpiteistä antaa osapuolille, joihin kiellon rikkominen vaikuttaa (esimerkiksi tuensaajan kilpailijoille), yksilöllisiä oikeuksia, joilla on suora vaikutus. Kyseiset osapuolet voivat käyttää oikeuksiaan nostamalla kanteen toimivaltaisissa kansallisissa tuomioistuimissa tuen myöntävää jäsenvaltiota vastaan. Yksi kansallisten tuomioistuinten tärkeimmistä tehtävistä valtiontuen alalla on kyseisten kanteiden käsittely ja sitä kautta kilpailijoiden oikeuksien suojaaminen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

24.

Kuten perustamissopimuksen 81 ja 82 artikla, perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätty velvollisuus pidättäytyä toimenpiteistä antaa osapuolille, joihin kiellon rikkominen vaikuttaa (esimerkiksi tuensaajan kilpailijoille), yksilöllisiä oikeuksia, joilla on suora vaikutus. Kyseiset osapuolet voivat käyttää oikeuksiaan nostamalla kanteen toimivaltaisissa kansallisissa tuomioistuimissa tuen myöntävää jäsenvaltiota vastaan. Yksi kansallisten tuomioistuinten tärkeimmistä tehtävistä valtiontuen alalla on kyseisten kanteiden käsittely ja sitä kautta kilpailijoiden oikeuksien suojaaminen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla.

| 25. | Kansallisten tuomioistuinten keskeinen asema osapuolten etujen suojaamisessa johtuu myös siitä, että komission valtuudet suojata kilpailijoita ja muita kolmansia sääntöjenvastaisen tuen vaikutuksilta ovat rajalliset. Mikä tärkeintä, komissio ei voi tehdä lopullista päätöstä tuen takaisinperinnästä vain sillä perusteella, että tukea ei ole ilmoitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut asioissa Boussac
   (42) ja Tubemeuse
   (43) antamissaan tuomioissa. Komissiolla onkin velvollisuus arvioida suunnitellun tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille riippumatta siitä, onko velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä noudatettu vai ei (44). Arvioinnin laatiminen voi kestää pitkään ja komission toimivallalle tehdä takaisinperintää koskevia välipäätöksiä on asetettu erittäin tiukkoja oikeudellisia vaatimuksia (45). |
| --- | --- |

25.

Kansallisten tuomioistuinten keskeinen asema osapuolten etujen suojaamisessa johtuu myös siitä, että komission valtuudet suojata kilpailijoita ja muita kolmansia sääntöjenvastaisen tuen vaikutuksilta ovat rajalliset. Mikä tärkeintä, komissio ei voi tehdä lopullista päätöstä tuen takaisinperinnästä vain sillä perusteella, että tukea ei ole ilmoitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut asioissa Boussac
   (42) ja Tubemeuse
   (43) antamissaan tuomioissa. Komissiolla onkin velvollisuus arvioida suunnitellun tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille riippumatta siitä, onko velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä noudatettu vai ei (44). Arvioinnin laatiminen voi kestää pitkään ja komission toimivallalle tehdä takaisinperintää koskevia välipäätöksiä on asetettu erittäin tiukkoja oikeudellisia vaatimuksia (45).

| 26. | Kansallisissa tuomioistuimissa nostetut kanteet tarjoavat tärkeän muutoksenhakukeinon kilpailijoille ja muille sääntöjenvastaisen valtiontuen vaikutuspiiriin kuuluville kolmansille. Kansallisissa tuomioistuimissa saatavilla olevia oikeussuojakeinoja ovat seuraavat:






  a) | sääntöjenvastaisen tuen maksamisen estäminen; |
| --- | --- | --- |

26.

Kansallisissa tuomioistuimissa nostetut kanteet tarjoavat tärkeän muutoksenhakukeinon kilpailijoille ja muille sääntöjenvastaisen valtiontuen vaikutuspiiriin kuuluville kolmansille. Kansallisissa tuomioistuimissa saatavilla olevia oikeussuojakeinoja ovat seuraavat:

a)

sääntöjenvastaisen tuen maksamisen estäminen;

| b) | sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintä (riippumatta siitä, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille); |
| --- | --- |

b)

sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintä (riippumatta siitä, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille);

| c) | korko sääntöjenvastaisuuden ajalta; |
| --- | --- |

c)

korko sääntöjenvastaisuuden ajalta;

| d) | vahingonkorvaukset kilpailijoille ja muille kolmansille; sekä |
| --- | --- |

d)

vahingonkorvaukset kilpailijoille ja muille kolmansille; sekä

| e) | sääntöjenvastaista tukea koskevat välitoimet. |
| --- | --- |

e)

sääntöjenvastaista tukea koskevat välitoimet.

| 27. | Näitä oikeussuojakeinoja käsitellään yksityiskohtaisemmin 2.2.1–2.2.6 jaksossa. |
| --- | --- |

27.

Näitä oikeussuojakeinoja käsitellään yksityiskohtaisemmin 2.2.1–2.2.6 jaksossa.

2.2.1   Sääntöjenvastaisen tuen maksamisen estäminen

| 28. | Kansallisten tuomioistuinten on suojeltava toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden laiminlyönneistä kärsimään joutuneiden yksityisten oikeuksia. Kansallisten tuomioistuinten on sen vuoksi määrättävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti asianmukaisia oikeudellisia seuraamuksia, kun perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa on rikottu (46). Kansallisten tuomioistuinten velvollisuudet eivät kuitenkaan rajoitu pelkästään jo maksettuun sääntöjenvastaiseen tukeen. Ne kattavat myös tapaukset, joissa sääntöjenvastaista tukea aiotaan maksaa. Osana perustamis-sopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisia velvollisuuksiaan kansallisten tuomioistuinten on suojattava yksityisten oikeuksia siltä varalta, että ne jätetään ottamatta huomioon (47). Kansallisella tuomioistuimella on sen vuoksi velvollisuus estää maksun suorittaminen, kun maksu koskee sääntöjenvastaista tukea. |
| --- | --- |

28.

Kansallisten tuomioistuinten on suojeltava toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden laiminlyönneistä kärsimään joutuneiden yksityisten oikeuksia. Kansallisten tuomioistuinten on sen vuoksi määrättävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti asianmukaisia oikeudellisia seuraamuksia, kun perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa on rikottu (46). Kansallisten tuomioistuinten velvollisuudet eivät kuitenkaan rajoitu pelkästään jo maksettuun sääntöjenvastaiseen tukeen. Ne kattavat myös tapaukset, joissa sääntöjenvastaista tukea aiotaan maksaa. Osana perustamis-sopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisia velvollisuuksiaan kansallisten tuomioistuinten on suojattava yksityisten oikeuksia siltä varalta, että ne jätetään ottamatta huomioon (47). Kansallisella tuomioistuimella on sen vuoksi velvollisuus estää maksun suorittaminen, kun maksu koskee sääntöjenvastaista tukea.

| 29. | Kansallisten tuomioistuinten velvollisuuteen estää sääntöjenvastaisen tuen maksaminen voidaan vedota monenlaisissa menettelytilanteissa riippuen siitä, minkätyyppisiä kanteita kansallisen lainsäädännön mukaan voidaan nostaa. Hyvin usein kantaja pyrkii kiistämään sääntöjenvastaisen valtiontuen myöntämistä koskevan kansallisen toimen pätevyyden. Sääntöjenvastaisen tuen maksamisen estäminen on tuolloin yleensä looginen seuraus toteamuksesta, jonka mukaan tuen myöntämistä koskeva toimi on pätemätön, koska jäsenvaltio on rikkonut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa (48). |
| --- | --- |

29.

Kansallisten tuomioistuinten velvollisuuteen estää sääntöjenvastaisen tuen maksaminen voidaan vedota monenlaisissa menettelytilanteissa riippuen siitä, minkätyyppisiä kanteita kansallisen lainsäädännön mukaan voidaan nostaa. Hyvin usein kantaja pyrkii kiistämään sääntöjenvastaisen valtiontuen myöntämistä koskevan kansallisen toimen pätevyyden. Sääntöjenvastaisen tuen maksamisen estäminen on tuolloin yleensä looginen seuraus toteamuksesta, jonka mukaan tuen myöntämistä koskeva toimi on pätemätön, koska jäsenvaltio on rikkonut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa (48).

2.2.2   Sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintä

| 30. | Kun kansallinen tuomioistuin käsittelee sääntöjenvastaisesti myönnettyä tukea, sen on määrättävä sääntöjenvastaisuudesta kaikki kansallisen lainsäädännön mukaiset oikeudelliset seuraamukset. Kansallisen tuomioistuimen on sen vuoksi periaatteessa määrättävä sääntöjenvastainen valtiontuki perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin tuensaajalta (49). Sääntöjenvastaisen valtiontuen takaisinperintää koskevien määräysten antaminen on osa kansallisen tuomioistuimen velvollisuutta suojella kantajan (esimerkiksi kilpailijan) yksilöllisiä oikeuksia perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla. Kansallisen tuomioistuimen takaisinperintää koskeva velvollisuus ei tämän vuoksi riipu siitä, onko tukitoimenpide perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukainen. |
| --- | --- |

30.

Kun kansallinen tuomioistuin käsittelee sääntöjenvastaisesti myönnettyä tukea, sen on määrättävä sääntöjenvastaisuudesta kaikki kansallisen lainsäädännön mukaiset oikeudelliset seuraamukset. Kansallisen tuomioistuimen on sen vuoksi periaatteessa määrättävä sääntöjenvastainen valtiontuki perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin tuensaajalta (49). Sääntöjenvastaisen valtiontuen takaisinperintää koskevien määräysten antaminen on osa kansallisen tuomioistuimen velvollisuutta suojella kantajan (esimerkiksi kilpailijan) yksilöllisiä oikeuksia perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla. Kansallisen tuomioistuimen takaisinperintää koskeva velvollisuus ei tämän vuoksi riipu siitä, onko tukitoimenpide perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukainen.

| 31. | Koska kansallisten tuomioistuinten on määrättävä sääntöjenvastainen tuki perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin riippumatta siitä, soveltuuko se yhteis-markkinoille, takaisinperintä voi tapahtua nopeammin kansallisen tuomioistuimen kautta kuin komissiolle tehtävän kantelun perusteella. Toisin kuin komissio (50), kansallinen tuomioistuin voi rajoittaa ja joutuukin rajoittamaan tarkastelun sen määritykseen, onko toimenpide valtiontukea ja sovelletaanko siihen toimenpiteistä pidättäytymistä koskevaa velvollisuutta. |
| --- | --- |

31.

Koska kansallisten tuomioistuinten on määrättävä sääntöjenvastainen tuki perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin riippumatta siitä, soveltuuko se yhteis-markkinoille, takaisinperintä voi tapahtua nopeammin kansallisen tuomioistuimen kautta kuin komissiolle tehtävän kantelun perusteella. Toisin kuin komissio (50), kansallinen tuomioistuin voi rajoittaa ja joutuukin rajoittamaan tarkastelun sen määritykseen, onko toimenpide valtiontukea ja sovelletaanko siihen toimenpiteistä pidättäytymistä koskevaa velvollisuutta.

| 32. | Kansallisten tuomioistuinten takaisinperintää koskeva velvollisuus ei ole kuitenkaan ehdoton. Asiassa SFEI sovelletun oikeuskäytännön (51) mukaan voi ilmetä sellaisia poikkeuksellisia olosuhteita, joissa sääntöjenvastaisen valtiontuen takaisinperintä ei ole tarkoituksenmukaista. Tässä yhteydessä olisi sovellettava menettelyasetuksen 14 ja 15 artiklan mukaista periaatetta vastaavaa oikeudellista periaatetta. (52) Toisin sanoen olosuhteet, jotka eivät estäisi komissiota antamasta takaisinperintää koskevaa määräystä, eivät oikeuta kansallista tuomioistuinta olemaan määräämättä, että tuki on perittävä kokonaisuudessaan takaisin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Yhteisöjen tuomioistuimet suhtautuvat tällaisiin tilanteisiin erittäin tiukasti (53). Yhteisöjen tuomioistuin on todennut johdonmukaisesti, että sääntöjen-vastaisen tuen saaja ei lähtökohtaisesti voi vedota perustellun luottamuksen -periaatteeseen takaisinperintää koskevaan komission määräykseen nähden (54). Tähän on syynä se, että huolellinen taloudellinen toimija olisi kyennyt tarkistamaan, onko sille myönnetystä tuesta ilmoitettu komissiolle (55). |
| --- | --- |

32.

Kansallisten tuomioistuinten takaisinperintää koskeva velvollisuus ei ole kuitenkaan ehdoton. Asiassa SFEI sovelletun oikeuskäytännön (51) mukaan voi ilmetä sellaisia poikkeuksellisia olosuhteita, joissa sääntöjenvastaisen valtiontuen takaisinperintä ei ole tarkoituksenmukaista. Tässä yhteydessä olisi sovellettava menettelyasetuksen 14 ja 15 artiklan mukaista periaatetta vastaavaa oikeudellista periaatetta. (52) Toisin sanoen olosuhteet, jotka eivät estäisi komissiota antamasta takaisinperintää koskevaa määräystä, eivät oikeuta kansallista tuomioistuinta olemaan määräämättä, että tuki on perittävä kokonaisuudessaan takaisin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Yhteisöjen tuomioistuimet suhtautuvat tällaisiin tilanteisiin erittäin tiukasti (53). Yhteisöjen tuomioistuin on todennut johdonmukaisesti, että sääntöjen-vastaisen tuen saaja ei lähtökohtaisesti voi vedota perustellun luottamuksen -periaatteeseen takaisinperintää koskevaan komission määräykseen nähden (54). Tähän on syynä se, että huolellinen taloudellinen toimija olisi kyennyt tarkistamaan, onko sille myönnetystä tuesta ilmoitettu komissiolle (55).

| 33. | Jotta kansallinen tuomioistuin voisi perustellusti olla määräämättä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta takaisinperinnästä, tietyn konkreettisen tosiseikan on täytynyt antaa tuensaajalle perusteltu luottamus (56). Tilanne voi olla tämä silloin, jos komissio on itse vakuuttanut nimenomaisesti, että kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea tai että toimenpiteistä pidättäytymistä koskevaa velvollisuutta ei sovelleta siihen (57). |
| --- | --- |

33.

Jotta kansallinen tuomioistuin voisi perustellusti olla määräämättä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta takaisinperinnästä, tietyn konkreettisen tosiseikan on täytynyt antaa tuensaajalle perusteltu luottamus (56). Tilanne voi olla tämä silloin, jos komissio on itse vakuuttanut nimenomaisesti, että kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea tai että toimenpiteistä pidättäytymistä koskevaa velvollisuutta ei sovelleta siihen (57).

| 34. | Yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa CELF
   (58) antamassaan tuomiossa, että kansallinen tuomioistuin ei ole velvollinen määräämään sääntöjenvastaista tukea perittäväksi takaisin, jos komissio on päättänyt jo siihen mennessä, kun kansallinen tuomioistuin antaa tuomionsa, että tuki soveltuu yhteismarkkinoille. Koska toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden tavoitteena on varmistaa, että vain yhteismarkkinoille soveltuva tuki voidaan panna täytäntöön, tämä tavoite ei voi enää jäädä saavuttamatta, jos komissio on jo vahvistanut, että tuki soveltuu yhteismarkkinoille (59). Sen vuoksi kansallisen tuomioistuimen on noudatettava perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista velvollisuuttaan suojella yksityisten oikeuksia, jos komissio ei ole vielä tehnyt päätöstä, riippumatta siitä, onko komission aloittama menettely kesken vai ei (60). |
| --- | --- |

34.

Yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa CELF
   (58) antamassaan tuomiossa, että kansallinen tuomioistuin ei ole velvollinen määräämään sääntöjenvastaista tukea perittäväksi takaisin, jos komissio on päättänyt jo siihen mennessä, kun kansallinen tuomioistuin antaa tuomionsa, että tuki soveltuu yhteismarkkinoille. Koska toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden tavoitteena on varmistaa, että vain yhteismarkkinoille soveltuva tuki voidaan panna täytäntöön, tämä tavoite ei voi enää jäädä saavuttamatta, jos komissio on jo vahvistanut, että tuki soveltuu yhteismarkkinoille (59). Sen vuoksi kansallisen tuomioistuimen on noudatettava perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista velvollisuuttaan suojella yksityisten oikeuksia, jos komissio ei ole vielä tehnyt päätöstä, riippumatta siitä, onko komission aloittama menettely kesken vai ei (60).

| 35. | Vaikka kansallisella tuomioistuimella ei ole enää yhteisön oikeuden mukaan velvollisuutta määrätä tukea perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt tuen päätöksellään, yhteisöjen tuomioistuin on todennut nimenomaisesti, että kansallisella tuomioistuimella saattaa olla takaisinperintää koskeva velvollisuus kansallisen oikeuden mukaan (61). Tässä tilanteessa takaisinperintää koskeva velvollisuus ei kuitenkaan rajoita jäsenvaltion oikeutta toteuttaa kyseinen tuki uudestaan myöhemmin. |
| --- | --- |

35.

Vaikka kansallisella tuomioistuimella ei ole enää yhteisön oikeuden mukaan velvollisuutta määrätä tukea perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt tuen päätöksellään, yhteisöjen tuomioistuin on todennut nimenomaisesti, että kansallisella tuomioistuimella saattaa olla takaisinperintää koskeva velvollisuus kansallisen oikeuden mukaan (61). Tässä tilanteessa takaisinperintää koskeva velvollisuus ei kuitenkaan rajoita jäsenvaltion oikeutta toteuttaa kyseinen tuki uudestaan myöhemmin.

| 36. | Kun kansallinen tuomioistuin on todennut päätöksellään, että maksettu tuki on sääntöjenvastaista ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaista, sen on selvitettävä tuen määrä vahvistaakseen takaisin perittävän määrän. Kansalliset tuomioistuimet voivat käyttää tässä apuna perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevaa yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytäntöä sekä komission ohjeita ja päätöksiä. Jos kansallisella tuomioistuimella on vaikeuksia tuen määrän laskennassa, se voi pyytää apua komissiolta, kuten tämän tiedonannon 3 jaksossa todetaan. |
| --- | --- |

36.

Kun kansallinen tuomioistuin on todennut päätöksellään, että maksettu tuki on sääntöjenvastaista ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaista, sen on selvitettävä tuen määrä vahvistaakseen takaisin perittävän määrän. Kansalliset tuomioistuimet voivat käyttää tässä apuna perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevaa yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytäntöä sekä komission ohjeita ja päätöksiä. Jos kansallisella tuomioistuimella on vaikeuksia tuen määrän laskennassa, se voi pyytää apua komissiolta, kuten tämän tiedonannon 3 jaksossa todetaan.

2.2.3   Koron periminen

| 37. | Sääntöjenvastaisesta tuesta saatava taloudellinen hyöty ei rajoitu sen nimelliseen määrään. Tuensaaja hyötyy taloudellisesti myös tuen ennenaikaisesta täytäntöönpanosta. Tämä johtuu siitä, että jos tuesta olisi ilmoitettu komissiolle, se olisi maksettu (jos sitä ylipäänsä olisi maksettu) myöhempänä ajankohtana. Tuensaaja olisi joutunut tämän vuoksi lainaamaan kyseiset varat pääomamarkkinoilta ja maksamaan lainasta markkinakorkoa. |
| --- | --- |

37.

Sääntöjenvastaisesta tuesta saatava taloudellinen hyöty ei rajoitu sen nimelliseen määrään. Tuensaaja hyötyy taloudellisesti myös tuen ennenaikaisesta täytäntöönpanosta. Tämä johtuu siitä, että jos tuesta olisi ilmoitettu komissiolle, se olisi maksettu (jos sitä ylipäänsä olisi maksettu) myöhempänä ajankohtana. Tuensaaja olisi joutunut tämän vuoksi lainaamaan kyseiset varat pääomamarkkinoilta ja maksamaan lainasta markkinakorkoa.

| 38. | Tämä perusteeton ajallinen etu on syynä siihen, että jos komissio määrää tuen perittäväksi takaisin, menettelyasetuksen 14 artiklan 2 kohdassa edellytetään nimellisen tukimäärän takaisinperinnän lisäksi myös koron lisäämistä takaisinperittävään määrään siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. Takaisinperinnässä sovellettava korkoprosentti määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen [93] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (62), jäljempänä täytäntöönpanoasetus, 9 artiklassa. |
| --- | --- |

38.

Tämä perusteeton ajallinen etu on syynä siihen, että jos komissio määrää tuen perittäväksi takaisin, menettelyasetuksen 14 artiklan 2 kohdassa edellytetään nimellisen tukimäärän takaisinperinnän lisäksi myös koron lisäämistä takaisinperittävään määrään siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. Takaisinperinnässä sovellettava korkoprosentti määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen [93] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (62), jäljempänä täytäntöönpanoasetus, 9 artiklassa.

| 39. | Yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa CELF antamassaan tuomiossa, että kansalliset tuomioistuimet ovat perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti velvollisia määräämään perittäväksi korkoa tuen ennenaikaisesta täytäntöönpanosta saadusta taloudellisesta edusta, jäljempänä ”korko sääntöjenvastaisuuden ajalta”. Tämä johtuu siitä, että sääntöjenvastaisen tuen ennenaikainen täytäntöönpano aiheuttaa käytännössä olosuhteista riippuen vähintäänkin sen, että kilpailijat joutuvat kestämään tuen kilpailuvaikutukset aikaisemmin kuin niiden olisi pitänyt. Tuensaajan katsotaan sen vuoksi saaneen perusteettoman edun (63). |
| --- | --- |

39.

Yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa CELF antamassaan tuomiossa, että kansalliset tuomioistuimet ovat perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti velvollisia määräämään perittäväksi korkoa tuen ennenaikaisesta täytäntöönpanosta saadusta taloudellisesta edusta, jäljempänä ”korko sääntöjenvastaisuuden ajalta”. Tämä johtuu siitä, että sääntöjenvastaisen tuen ennenaikainen täytäntöönpano aiheuttaa käytännössä olosuhteista riippuen vähintäänkin sen, että kilpailijat joutuvat kestämään tuen kilpailuvaikutukset aikaisemmin kuin niiden olisi pitänyt. Tuensaajan katsotaan sen vuoksi saaneen perusteettoman edun (63).

| 40. | Kansallisella tuomioistuimella on velvollisuus määrätä koron perimisestä sääntöjen-vastaisuuden ajalta kahdessa eri tilanteessa:






  a) | Kansallisen tuomioistuimen on yleensä määrättävä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti sääntöjenvastainen tuki perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin. Kun näin tapahtuu, alkuperäiseen tukimäärään on lisättävä korko sääntöjenvastaisuuden ajalta laskettaessa takaisin perittävää kokonaismäärää. |
| --- | --- | --- |

40.

Kansallisella tuomioistuimella on velvollisuus määrätä koron perimisestä sääntöjen-vastaisuuden ajalta kahdessa eri tilanteessa:

a)

Kansallisen tuomioistuimen on yleensä määrättävä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti sääntöjenvastainen tuki perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin. Kun näin tapahtuu, alkuperäiseen tukimäärään on lisättävä korko sääntöjenvastaisuuden ajalta laskettaessa takaisin perittävää kokonaismäärää.

| b) | Kansallisen tuomioistuimen on kuitenkin määrättävä koron perimisestä sääntöjenvastaisuuden ajalta myös olosuhteissa, joissa tuomioistuimella ei poikkeuksellisesti ole velvollisuutta määrätä koko tukimäärän takaisinperintää. Kuten asiassa CELF annetussa tuomiossa vahvistettiin, kansallisella tuomioistuimella on velvollisuus määrätä koron perimisestä sääntöjen-vastaisuuden ajalta myös silloin, kun komissio on tehnyt tuesta myönteisen päätöksen (64). Tämä voi olla olennaisen tärkeää mahdollisten kantajien kannalta, sillä niiden käytettävissä on tämän ansiosta tehokas oikeussuojakeino myös silloin, kun komissio on jo todennut tuen soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

b)

Kansallisen tuomioistuimen on kuitenkin määrättävä koron perimisestä sääntöjenvastaisuuden ajalta myös olosuhteissa, joissa tuomioistuimella ei poikkeuksellisesti ole velvollisuutta määrätä koko tukimäärän takaisinperintää. Kuten asiassa CELF annetussa tuomiossa vahvistettiin, kansallisella tuomioistuimella on velvollisuus määrätä koron perimisestä sääntöjen-vastaisuuden ajalta myös silloin, kun komissio on tehnyt tuesta myönteisen päätöksen (64). Tämä voi olla olennaisen tärkeää mahdollisten kantajien kannalta, sillä niiden käytettävissä on tämän ansiosta tehokas oikeussuojakeino myös silloin, kun komissio on jo todennut tuen soveltuvan yhteismarkkinoille.

| 41. | Jotta kansalliset tuomioistuimet voivat noudattaa takaisinperintää koskevaa velvollisuuttaan, niiden on määritettävä sääntöjenvastaisuuden ajalta perittävän koron määrä. Määrityksessä noudatetaan seuraavia periaatteita:






  a) | Lähtökohtana on nimellinen tukimäärä (65). |
| --- | --- | --- |

41.

Jotta kansalliset tuomioistuimet voivat noudattaa takaisinperintää koskevaa velvollisuuttaan, niiden on määritettävä sääntöjenvastaisuuden ajalta perittävän koron määrä. Määrityksessä noudatetaan seuraavia periaatteita:

a)

Lähtökohtana on nimellinen tukimäärä (65).

| b) | Määrittäessään sovellettavaa korkotasoa ja koron laskentamenetelmää kansallisten tuomioistuinten olisi otettava huomioon se, että koron, jonka ne määräävät perittäväksi sääntöjenvastaisuuden ajalta, ja koron, jonka komissio määrää perittäväksi menettelyasetuksen 14 artiklan nojalla, tarkoitus on sama. Sääntöjenvastaisuuden ajalta perittävän koron maksamista koskevat vaateet ovat lisäksi yhteisön oikeuden mukaisia vaateita, jotka perustuvat suoraan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan (66). Niihin sovelletaan sen vuoksi tämän tiedonannon 2.4.1 jaksossa kuvailtuja vastaavuus- ja tehokkuusperiaatteita. |
| --- | --- |

b)

Määrittäessään sovellettavaa korkotasoa ja koron laskentamenetelmää kansallisten tuomioistuinten olisi otettava huomioon se, että koron, jonka ne määräävät perittäväksi sääntöjenvastaisuuden ajalta, ja koron, jonka komissio määrää perittäväksi menettelyasetuksen 14 artiklan nojalla, tarkoitus on sama. Sääntöjenvastaisuuden ajalta perittävän koron maksamista koskevat vaateet ovat lisäksi yhteisön oikeuden mukaisia vaateita, jotka perustuvat suoraan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan (66). Niihin sovelletaan sen vuoksi tämän tiedonannon 2.4.1 jaksossa kuvailtuja vastaavuus- ja tehokkuusperiaatteita.

| c) | Jotta voidaan olla varmoja siitä, että menetelmä, jota kansallinen tuomioistuin käyttää koron laskennassa, on menettelyasetuksen 14 artiklan mukainen ja noudattaa tehokkuusvaatimusta, komissio katsoo, että sen on oltava yhtä tiukka kuin täytäntöönpanoasetuksessa säädetty menetelmä (67). Korko sääntöjenvastaisuuden ajalta on sen vuoksi laskettava koronkorkona eikä sovellettava korkokanta saa alittaa viitekorkoa (68). |
| --- | --- |

c)

Jotta voidaan olla varmoja siitä, että menetelmä, jota kansallinen tuomioistuin käyttää koron laskennassa, on menettelyasetuksen 14 artiklan mukainen ja noudattaa tehokkuusvaatimusta, komissio katsoo, että sen on oltava yhtä tiukka kuin täytäntöönpanoasetuksessa säädetty menetelmä (67). Korko sääntöjenvastaisuuden ajalta on sen vuoksi laskettava koronkorkona eikä sovellettava korkokanta saa alittaa viitekorkoa (68).

| d) | Jos kansallisen lainsäädännön mukaisessa korkojen laskennassa noudatetaan tiukempia sääntöjä kuin täytäntöönpanoasetuksen mukaisessa laskennassa, vastaavuusperiaatteen soveltaminen aiheuttaa komission näkemyksen mukaan lisäksi sen, että kansallisen tuomioistuimen on sovellettava tiukempia kansallisia sääntöjä myös perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan perustuviin vaateisiin. |
| --- | --- |

d)

Jos kansallisen lainsäädännön mukaisessa korkojen laskennassa noudatetaan tiukempia sääntöjä kuin täytäntöönpanoasetuksen mukaisessa laskennassa, vastaavuusperiaatteen soveltaminen aiheuttaa komission näkemyksen mukaan lisäksi sen, että kansallisen tuomioistuimen on sovellettava tiukempia kansallisia sääntöjä myös perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan perustuviin vaateisiin.

| e) | Koron laskenta alkaa aina päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki asetettiin tuensaajan käyttöön. Päättymispäivä riippuu tilanteesta kansallisen tuomioistuimen antaman tuomion aikaan. Jos tilanne on sama kuin asiassa CELF eli komissio on jo hyväksynyt tuen, päättymispäivä on päivä, jona komissio tekee päätöksensä. Muussa tapauksessa korko sääntöjenvastaisuuden ajalta kertyy koko sääntöjenvastaisuuden ajalta siihen saakka, kunnes tuensaaja todella on maksanut tuen takaisin. Kuten asiassa CELF annetussa tuomiossa on vahvistettu, korkoa sääntöjenvastaisuuden ajalta on myös tarpeen soveltaa jaksoon, joka on kulunut komission tekemän myönteisen päätöksen ja sen ajankohdan välillä, jolloin yhteisöjen tuomioistuimet kumoavat kyseisen päätöksen (69). |
| --- | --- |

e)

Koron laskenta alkaa aina päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki asetettiin tuensaajan käyttöön. Päättymispäivä riippuu tilanteesta kansallisen tuomioistuimen antaman tuomion aikaan. Jos tilanne on sama kuin asiassa CELF eli komissio on jo hyväksynyt tuen, päättymispäivä on päivä, jona komissio tekee päätöksensä. Muussa tapauksessa korko sääntöjenvastaisuuden ajalta kertyy koko sääntöjenvastaisuuden ajalta siihen saakka, kunnes tuensaaja todella on maksanut tuen takaisin. Kuten asiassa CELF annetussa tuomiossa on vahvistettu, korkoa sääntöjenvastaisuuden ajalta on myös tarpeen soveltaa jaksoon, joka on kulunut komission tekemän myönteisen päätöksen ja sen ajankohdan välillä, jolloin yhteisöjen tuomioistuimet kumoavat kyseisen päätöksen (69).

| 42. | Ongelmatilanteissa kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiolta apua tämän tiedonannon 3 jakson mukaisesti. |
| --- | --- |

42.

Ongelmatilanteissa kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiolta apua tämän tiedonannon 3 jakson mukaisesti.

2.2.4   Vahingonkorvauskanteet

| 43. | Osana perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisia tehtäviään kansalliset tuomioistuimet saattavat joutua käsittelemään vahingonkorvauskanteita, joita tuensaajan kilpailijat ja muut kolmannet esittävät sääntöjenvastaisesta valtiontuesta aiheutuneen vahingon perusteella (70). Tällaisten vahingonkorvauskanteiden kohteena on yleensä valtiontuen myöntämisestä vastaava viranomainen. Vahingonkorvauskanteilla voi olla erityisen suuri merkitys kantajalle, sillä toisin kuin pelkkään takaisinperintään tähtäävät kanteet, hyväksytyt vahingonkorvauskanteet turvaavat kantajalle suoran rahallisen korvauksen kärsitystä vahingosta. |
| --- | --- |

43.

Osana perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisia tehtäviään kansalliset tuomioistuimet saattavat joutua käsittelemään vahingonkorvauskanteita, joita tuensaajan kilpailijat ja muut kolmannet esittävät sääntöjenvastaisesta valtiontuesta aiheutuneen vahingon perusteella (70). Tällaisten vahingonkorvauskanteiden kohteena on yleensä valtiontuen myöntämisestä vastaava viranomainen. Vahingonkorvauskanteilla voi olla erityisen suuri merkitys kantajalle, sillä toisin kuin pelkkään takaisinperintään tähtäävät kanteet, hyväksytyt vahingonkorvauskanteet turvaavat kantajalle suoran rahallisen korvauksen kärsitystä vahingosta.

| 44. | Yhteisöjen tuomioistuin on todennut useissa tuomioissaan, että kolmannet voivat nostaa vahingonkorvauskanteita kansallisen lainsäädännön mukaan (71). Tällaisten vaatimusten esittäminen riippuu luonnollisesti kansallisista oikeussäännöistä. Oikeusperustoissa, joihin kantajat ovat vedonneet aiemmin, onkin suurta vaihtelua eri puolilla yhteisöä. |
| --- | --- |

44.

Yhteisöjen tuomioistuin on todennut useissa tuomioissaan, että kolmannet voivat nostaa vahingonkorvauskanteita kansallisen lainsäädännön mukaan (71). Tällaisten vaatimusten esittäminen riippuu luonnollisesti kansallisista oikeussäännöistä. Oikeusperustoissa, joihin kantajat ovat vedonneet aiemmin, onkin suurta vaihtelua eri puolilla yhteisöä.

| 45. | Vaikka vahingosta voidaan hakea korvausta kansallisen lainsäädännön mukaan, toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden rikkomisista määrätään välittömiä ja velvoittavia seuraamuksia yhteisön oikeuden mukaan. Tähän on syynä se, että perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen velvollisuus pidättäytyä toimenpiteistä on yhteisön oikeuden sääntö, joka on sovellettavissa sellaisenaan ja joka velvoittaa kaikkien jäsenvaltioiden viranomaisia (72). Toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden rikkomisen vuoksi voidaan sen vuoksi lähtökohtaisesti nostaa vahingonkorvauskanteita yhteisöjen tuomioistuimen asioissa Francovich
   (73) ja Brasserie du Pêcheur
   (74) vahvistaman oikeuskäytännön perusteella (75). Kyseisessä oikeuskäytännössä vahvistetaan periaate, jonka mukaan jäsenvaltioiden edellytetään korvaavan yksityisille yhteisön lainsäädännön rikkomisesta aiheutuneet menetykset ja vahingot, joista niiden voidaan katsoa olevan vastuussa (76). Tällainen vastuuvelvollisuus on olemassa, kun i) rikotulla oikeusnormilla on tarkoitus antaa oikeuksia yksityisille, ii) rikkomus on riittävän vakava ja iii) jäsenvaltiolle asetetun velvollisuuden rikkomisen ja vahinkoa kärsineelle osapuolelle aiheutuneen vahingon välillä on suora syy-yhteys (77). |
| --- | --- |

45.

Vaikka vahingosta voidaan hakea korvausta kansallisen lainsäädännön mukaan, toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden rikkomisista määrätään välittömiä ja velvoittavia seuraamuksia yhteisön oikeuden mukaan. Tähän on syynä se, että perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen velvollisuus pidättäytyä toimenpiteistä on yhteisön oikeuden sääntö, joka on sovellettavissa sellaisenaan ja joka velvoittaa kaikkien jäsenvaltioiden viranomaisia (72). Toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden rikkomisen vuoksi voidaan sen vuoksi lähtökohtaisesti nostaa vahingonkorvauskanteita yhteisöjen tuomioistuimen asioissa Francovich
   (73) ja Brasserie du Pêcheur
   (74) vahvistaman oikeuskäytännön perusteella (75). Kyseisessä oikeuskäytännössä vahvistetaan periaate, jonka mukaan jäsenvaltioiden edellytetään korvaavan yksityisille yhteisön lainsäädännön rikkomisesta aiheutuneet menetykset ja vahingot, joista niiden voidaan katsoa olevan vastuussa (76). Tällainen vastuuvelvollisuus on olemassa, kun i) rikotulla oikeusnormilla on tarkoitus antaa oikeuksia yksityisille, ii) rikkomus on riittävän vakava ja iii) jäsenvaltiolle asetetun velvollisuuden rikkomisen ja vahinkoa kärsineelle osapuolelle aiheutuneen vahingon välillä on suora syy-yhteys (77).

| 46. | Ensimmäinen vaatimus (yhteisön oikeuden mukainen velvollisuus, jonka tarkoituksena on suojata yksityisten oikeuksia) täyttyy, kun on kyse perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan rikkomisesta. Sen lisäksi, että yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti vahvistanut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan perustuvien yksityisten oikeuksien olemassaolon, se on täsmentänyt, että näiden yksityisten oikeuksien suojaaminen on käytännössä kansallisten tuomioistuinten tehtävä (78). |
| --- | --- |

46.

Ensimmäinen vaatimus (yhteisön oikeuden mukainen velvollisuus, jonka tarkoituksena on suojata yksityisten oikeuksia) täyttyy, kun on kyse perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan rikkomisesta. Sen lisäksi, että yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti vahvistanut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan perustuvien yksityisten oikeuksien olemassaolon, se on täsmentänyt, että näiden yksityisten oikeuksien suojaaminen on käytännössä kansallisten tuomioistuinten tehtävä (78).

| 47. | Myös riittävän ilmeistä yhteisön oikeuden rikkomista koskeva vaatimus täyttyy yleensä, kun on kyse perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan rikkomisesta. Kun yhteisöjen tuomioistuin määrittää, onko yhteisön oikeuden rikkominen riittävän ilmeistä, se kiinnittää erityisen suurta huomiota kyseisten viranomaisten harkinta-vallan laajuuteen (79). Kun viranomaisella ei ole lainkaan harkintavaltaa, pelkkä yhteisön oikeuden rikkominen voi silti olla riittävä peruste sille, että rikkominen voidaan katsoa riittävän ilmeiseksi (80). Jäsenvaltioiden viranomaisilla ei kuitenkaan ole harkintavaltaa olla ilmoittamatta valtiontukitoimenpiteistä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Niillä on lähtökohtaisesti ehdoton velvollisuus ilmoittaa kaikista toimenpiteistä ennen niiden täytäntöönpanoa. Vaikka yhteisöjen tuomioistuin ottaa joissakin tilanteissa huomioon yhteisön oikeuden rikkomisen anteeksiannettavuuden (81), valtiontuen tapauksessa jäsenvaltioiden viranomaiset eivät yleensä voi väittää, etteivät ne olleet tietoisia velvollisuudesta pidättäytyä toimenpiteistä. Tähän on syynä se, että perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ja 88 artiklan 3 kohdan soveltamisesta on saatavilla laaja oikeuskäytäntö ja runsaasti komission ohjeistusta. Epävarmoissa tilanteissa jäsenvaltiot voivat aina ilmoittaa toimenpiteestä komissiolle oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä (82). |
| --- | --- |

47.

Myös riittävän ilmeistä yhteisön oikeuden rikkomista koskeva vaatimus täyttyy yleensä, kun on kyse perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan rikkomisesta. Kun yhteisöjen tuomioistuin määrittää, onko yhteisön oikeuden rikkominen riittävän ilmeistä, se kiinnittää erityisen suurta huomiota kyseisten viranomaisten harkinta-vallan laajuuteen (79). Kun viranomaisella ei ole lainkaan harkintavaltaa, pelkkä yhteisön oikeuden rikkominen voi silti olla riittävä peruste sille, että rikkominen voidaan katsoa riittävän ilmeiseksi (80). Jäsenvaltioiden viranomaisilla ei kuitenkaan ole harkintavaltaa olla ilmoittamatta valtiontukitoimenpiteistä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Niillä on lähtökohtaisesti ehdoton velvollisuus ilmoittaa kaikista toimenpiteistä ennen niiden täytäntöönpanoa. Vaikka yhteisöjen tuomioistuin ottaa joissakin tilanteissa huomioon yhteisön oikeuden rikkomisen anteeksiannettavuuden (81), valtiontuen tapauksessa jäsenvaltioiden viranomaiset eivät yleensä voi väittää, etteivät ne olleet tietoisia velvollisuudesta pidättäytyä toimenpiteistä. Tähän on syynä se, että perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ja 88 artiklan 3 kohdan soveltamisesta on saatavilla laaja oikeuskäytäntö ja runsaasti komission ohjeistusta. Epävarmoissa tilanteissa jäsenvaltiot voivat aina ilmoittaa toimenpiteestä komissiolle oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä (82).

| 48. | Kolmannen vaatimuksen, jonka mukaan yhteisön oikeuden rikkomisen on pitänyt aiheuttaa todellista ja varmaa taloudellista vahinkoa kantajalle, voidaan katsoa täyttyvän monella eri tavalla. |
| --- | --- |

48.

Kolmannen vaatimuksen, jonka mukaan yhteisön oikeuden rikkomisen on pitänyt aiheuttaa todellista ja varmaa taloudellista vahinkoa kantajalle, voidaan katsoa täyttyvän monella eri tavalla.

| 49. | Kantajat väittävät usein, että tuki oli tulonmenetyksen välitön aiheuttaja. Tutkiessaan tällaisia väitteitä kansallisten tuomioistuinten olisi otettava huomioon seuraavat näkökohdat:






  a) | Yhteisön oikeuden vastaavuus- ja tehokkuusvaatimusten (83) mukaisesti kansallisissa säännöissä ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että jäsenvaltio on vastuussa tulonmenetyksestä (84). Yhteisön oikeuden mukainen vahinko on voinut aiheutua riippumatta siitä, menettikö kantaja varoja rikkomisen vuoksi tai estikö rikkominen kantajaa parantamasta varallisuusasemaansa. Jos tällainen mahdollisuus suljetaan pois kansallisessa lainsäädännössä, kansallisen tuomioistuimen olisi pidätyttävä kyseisen säännöksen soveltamisesta, kun on kyse perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan perustuvista vahingonkorvausvaatimuksista. |
| --- | --- | --- |

49.

Kantajat väittävät usein, että tuki oli tulonmenetyksen välitön aiheuttaja. Tutkiessaan tällaisia väitteitä kansallisten tuomioistuinten olisi otettava huomioon seuraavat näkökohdat:

a)

Yhteisön oikeuden vastaavuus- ja tehokkuusvaatimusten (83) mukaisesti kansallisissa säännöissä ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että jäsenvaltio on vastuussa tulonmenetyksestä (84). Yhteisön oikeuden mukainen vahinko on voinut aiheutua riippumatta siitä, menettikö kantaja varoja rikkomisen vuoksi tai estikö rikkominen kantajaa parantamasta varallisuusasemaansa. Jos tällainen mahdollisuus suljetaan pois kansallisessa lainsäädännössä, kansallisen tuomioistuimen olisi pidätyttävä kyseisen säännöksen soveltamisesta, kun on kyse perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan perustuvista vahingonkorvausvaatimuksista.

| b) | Menetettyjen tulojen todellinen määrä on helpompi määrittää, jos sääntöjenvastainen tuki oli syynä siihen, että kantaja menetti sopimuksen tai tietyn liiketoimen tuensaajalle. Kansallinen tuomioistuin voi laskea tulot, jotka kantaja olisi todennäköisesti saanut kyseisen sopimuksen seurauksena. Jos tuensaaja on jo hoitanut sopimuksen mukaan sille kuuluvat tehtävät, kansallinen tuomioistuin ottaa huomioon myös saadut todelliset tulot. |
| --- | --- |

b)

Menetettyjen tulojen todellinen määrä on helpompi määrittää, jos sääntöjenvastainen tuki oli syynä siihen, että kantaja menetti sopimuksen tai tietyn liiketoimen tuensaajalle. Kansallinen tuomioistuin voi laskea tulot, jotka kantaja olisi todennäköisesti saanut kyseisen sopimuksen seurauksena. Jos tuensaaja on jo hoitanut sopimuksen mukaan sille kuuluvat tehtävät, kansallinen tuomioistuin ottaa huomioon myös saadut todelliset tulot.

| c) | Jos tuki aiheuttaa pelkästään markkinaosuuden menetyksen, tarvitaan monimutkaisempia vahinkoarvioita. Yksi mahdollinen tapa käsitellä tällaisia tapauksia voisi olla kantajan todellisen tulotilanteen (joka ilmenee tuloslaskelmasta) vertaaminen siihen hypoteettiseen tulotilanteeseen, joka vallitsisi, jos sääntöjenvastaista tukea ei olisi myönnetty. |
| --- | --- |

c)

Jos tuki aiheuttaa pelkästään markkinaosuuden menetyksen, tarvitaan monimutkaisempia vahinkoarvioita. Yksi mahdollinen tapa käsitellä tällaisia tapauksia voisi olla kantajan todellisen tulotilanteen (joka ilmenee tuloslaskelmasta) vertaaminen siihen hypoteettiseen tulotilanteeseen, joka vallitsisi, jos sääntöjenvastaista tukea ei olisi myönnetty.

| d) | On mahdollista, että kantajan kärsimä vahinko ylittää tulonmenetyksen. Tilanne voi olla tämä esimerkiksi silloin, kun kantaja joutuu lopettamaan liiketoimintansa sääntöjenvastaisen tuen seurauksena (esimerkiksi maksukyvyttömyyden vuoksi). |
| --- | --- |

d)

On mahdollista, että kantajan kärsimä vahinko ylittää tulonmenetyksen. Tilanne voi olla tämä esimerkiksi silloin, kun kantaja joutuu lopettamaan liiketoimintansa sääntöjenvastaisen tuen seurauksena (esimerkiksi maksukyvyttömyyden vuoksi).

| 50. | Mahdollisuus hakea vahingonkorvauksia ei lähtökohtaisesti riipu mahdollisista rinnakkaistutkimuksista, jotka komissio on aloittanut saman tukitoimenpiteen tutkimiseksi. Tällainen meneillään oleva tutkinta ei vapauta kansallista tuomioistuinta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta velvollisuudesta suojella yksityisten oikeuksia (85). Koska kantaja saattaa kyetä osoittamaan, että sille aiheutui vahinkoa tuen ennenaikaisen täytäntöönpanon ja erityisesti tuensaajan sääntöjenvastaisesti saaman ajallisen edun vuoksi, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että vahingonkorvausvaatimukset hyväksytään myös silloin, kun komissio on jo hyväksynyt tuen ennen kuin kansallinen tuomioistuin tekee päätöksensä (86). |
| --- | --- |

50.

Mahdollisuus hakea vahingonkorvauksia ei lähtökohtaisesti riipu mahdollisista rinnakkaistutkimuksista, jotka komissio on aloittanut saman tukitoimenpiteen tutkimiseksi. Tällainen meneillään oleva tutkinta ei vapauta kansallista tuomioistuinta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta velvollisuudesta suojella yksityisten oikeuksia (85). Koska kantaja saattaa kyetä osoittamaan, että sille aiheutui vahinkoa tuen ennenaikaisen täytäntöönpanon ja erityisesti tuensaajan sääntöjenvastaisesti saaman ajallisen edun vuoksi, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että vahingonkorvausvaatimukset hyväksytään myös silloin, kun komissio on jo hyväksynyt tuen ennen kuin kansallinen tuomioistuin tekee päätöksensä (86).

| 51. | Kansallisissa menettelysäännöissä annetaan joissakin tapauksissa kansallisille tuomioistuimille mahdollisuus kohtuullisten arvioiden käyttöön kantajalle korvattavan todellisen vahingon määrän määrityksessä. Kun näin on, kohtuullisten arvioiden käyttö on mahdollista myös perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisten vahingonkorvauskanteiden yhteydessä edellyttäen, että tehokkuusperiaatetta (87) noudatetaan. Tästä mahdollisuudesta voi olla hyötyä niille kansallisille tuomioistuimille, joilla on vaikeuksia vahingonkorvausten laskennassa. |
| --- | --- |

51.

Kansallisissa menettelysäännöissä annetaan joissakin tapauksissa kansallisille tuomioistuimille mahdollisuus kohtuullisten arvioiden käyttöön kantajalle korvattavan todellisen vahingon määrän määrityksessä. Kun näin on, kohtuullisten arvioiden käyttö on mahdollista myös perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisten vahingonkorvauskanteiden yhteydessä edellyttäen, että tehokkuusperiaatetta (87) noudatetaan. Tästä mahdollisuudesta voi olla hyötyä niille kansallisille tuomioistuimille, joilla on vaikeuksia vahingonkorvausten laskennassa.

| 52. | Komissiolta voidaan pyytää apua tämän tiedonannon 3 jakson mukaisesti myös kysymyksissä, jotka koskevat oikeudellisia edellytyksiä vahingonkorvauskanteiden nostamiselle yhteisön oikeuden mukaisesti ja vahingonkorvausten laskentaa. |
| --- | --- |

52.

Komissiolta voidaan pyytää apua tämän tiedonannon 3 jakson mukaisesti myös kysymyksissä, jotka koskevat oikeudellisia edellytyksiä vahingonkorvauskanteiden nostamiselle yhteisön oikeuden mukaisesti ja vahingonkorvausten laskentaa.

2.2.5   Tuensaajille esitettävät vahingonkorvausvaatimukset

| 53. | Mahdollisilla kantajilla on oikeus esittää vahingonkorvausvaatimuksia valtiontuen myöntäville viranomaisille. Tietyissä olosuhteissa kantaja saattaa kuitenkin hakea mieluummin vahingonkorvausta suoraan tuensaajalta. |
| --- | --- |

53.

Mahdollisilla kantajilla on oikeus esittää vahingonkorvausvaatimuksia valtiontuen myöntäville viranomaisille. Tietyissä olosuhteissa kantaja saattaa kuitenkin hakea mieluummin vahingonkorvausta suoraan tuensaajalta.

| 54. | Asiassa SFEI annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa käsitellään nimenomaisesti kysymystä siitä, voidaanko tuensaajaa vastaan nostaa yhteisön oikeuden mukaan suoria vahingonkorvauskanteita. Yhteisöjen tuomioistuin totesi tuomiossaan, että koska perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa ei aseteta suoria velvollisuuksia tuensaajalle, yhteisön oikeus ei ole riittävä perusta kyseisille kanteille (88). |
| --- | --- |

54.

Asiassa SFEI annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa käsitellään nimenomaisesti kysymystä siitä, voidaanko tuensaajaa vastaan nostaa yhteisön oikeuden mukaan suoria vahingonkorvauskanteita. Yhteisöjen tuomioistuin totesi tuomiossaan, että koska perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa ei aseteta suoria velvollisuuksia tuensaajalle, yhteisön oikeus ei ole riittävä perusta kyseisille kanteille (88).

| 55. | Tämä ei kuitenkaan estä millään tavalla tuensaajaa vastaan nostetun vahingonkorvauskanteen menestymistä kansallisen aineellisen oikeuden perusteella. Yhteisöjen tuomioistuin viittasi tältä osin erityisesti mahdollisten kantajien mahdollisuuteen vedota sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskevien kansallisten säännösten soveltamiseen (89). |
| --- | --- |

55.

Tämä ei kuitenkaan estä millään tavalla tuensaajaa vastaan nostetun vahingonkorvauskanteen menestymistä kansallisen aineellisen oikeuden perusteella. Yhteisöjen tuomioistuin viittasi tältä osin erityisesti mahdollisten kantajien mahdollisuuteen vedota sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskevien kansallisten säännösten soveltamiseen (89).

2.2.6   Välitoimet

| 56. | Kansallisten tuomioistuinten velvollisuus määrätä asianmukaisia oikeudellisia seuraamuksia toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden rikkomisten vuoksi ei rajoitu pelkästään niiden antamiin lopullisiin tuomioihin. Kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti myös välitoimien toteuttaminen silloin, kun se yksityisten oikeuksien suojaamisen (90) ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan tehokkaan soveltamisenkannalta on aiheellista. |
| --- | --- |

56.

Kansallisten tuomioistuinten velvollisuus määrätä asianmukaisia oikeudellisia seuraamuksia toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden rikkomisten vuoksi ei rajoitu pelkästään niiden antamiin lopullisiin tuomioihin. Kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti myös välitoimien toteuttaminen silloin, kun se yksityisten oikeuksien suojaamisen (90) ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan tehokkaan soveltamisenkannalta on aiheellista.

| 57. | Kansallisten tuomioistuinten toimivalta toteuttaa välitoimia voi olla asianomaisille ensisijaisen tärkeä seikka silloin, kun tilanteeseen on löydettävä pikainen ratkaisu. Koska kansalliset tuomioistuimet kykenevät aloittamaan nopeasti sääntöjenvastaista tukea koskevat toimet, ne sijaitsevat lähellä asianomaisia ja niiden käytettävissä on laaja valikoima erilaisia toimenpiteitä, niillä on erittäin hyvät valmiudet toteuttaa välitoimia, jos sääntöjenvastainen tuki on jo maksettu tai se aiotaan maksaa lähiaikoina. |
| --- | --- |

57.

Kansallisten tuomioistuinten toimivalta toteuttaa välitoimia voi olla asianomaisille ensisijaisen tärkeä seikka silloin, kun tilanteeseen on löydettävä pikainen ratkaisu. Koska kansalliset tuomioistuimet kykenevät aloittamaan nopeasti sääntöjenvastaista tukea koskevat toimet, ne sijaitsevat lähellä asianomaisia ja niiden käytettävissä on laaja valikoima erilaisia toimenpiteitä, niillä on erittäin hyvät valmiudet toteuttaa välitoimia, jos sääntöjenvastainen tuki on jo maksettu tai se aiotaan maksaa lähiaikoina.

| 58. | Suoraviivaisimpia tapauksia ovat ne, joissa sääntöjenvastaista tukea ei ole vielä maksettu, mutta joihin liittyy riski siitä, että maksuja suoritetaan kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan oikeudenkäynnin aikana. Tällöin kansallisten tuomioistuinten velvollisuus estää perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan rikkominen (91) voi edellyttää, että ne määräävät välitoimia, joilla estetään sääntöjenvastaisen tuen maksaminen, kunnes tapauksen pääasia on ratkaistu. |
| --- | --- |

58.

Suoraviivaisimpia tapauksia ovat ne, joissa sääntöjenvastaista tukea ei ole vielä maksettu, mutta joihin liittyy riski siitä, että maksuja suoritetaan kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan oikeudenkäynnin aikana. Tällöin kansallisten tuomioistuinten velvollisuus estää perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan rikkominen (91) voi edellyttää, että ne määräävät välitoimia, joilla estetään sääntöjenvastaisen tuen maksaminen, kunnes tapauksen pääasia on ratkaistu.

| 59. | Jos sääntöjenvastainen tuki on jo maksettu, kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on yleensä määrätä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuki perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin tuensaajalta (mukaan lukien korko sääntöjenvastaisuuden ajalta). Tehokkuusperiaatteen (92) vuoksi kansallinen tuomioistuin ei saa lykätä takaisinperintää viivästyttämällä oikeudenkäyntiä kohtuuttomasti. Sen lisäksi, että oikeudenkäynnin viivästyttäminen vahingoittaisi yksityisten oikeuksia, joita perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti pyritään suojaamaan, se pitkittäisi suoraan tuen sääntöjenvastaisuudesta aiheutuvia kilpailuongelmia. |
| --- | --- |

59.

Jos sääntöjenvastainen tuki on jo maksettu, kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on yleensä määrätä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuki perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin tuensaajalta (mukaan lukien korko sääntöjenvastaisuuden ajalta). Tehokkuusperiaatteen (92) vuoksi kansallinen tuomioistuin ei saa lykätä takaisinperintää viivästyttämällä oikeudenkäyntiä kohtuuttomasti. Sen lisäksi, että oikeudenkäynnin viivästyttäminen vahingoittaisi yksityisten oikeuksia, joita perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti pyritään suojaamaan, se pitkittäisi suoraan tuen sääntöjenvastaisuudesta aiheutuvia kilpailuongelmia.

| 60. | Tästä yleisestä velvollisuudesta huolimatta kansallisen tuomioistuimen lopullisen tuomion antaminen voi kuitenkin viivästyä tietyissä olosuhteissa. Tällaisissa tilanteissa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen velvollisuus suojella yksityisten oikeuksia edellyttää, että kansallinen tuomioistuin käyttää kaikkia välitoimia, joita sillä on käytettävissään sovellettavien kansallisten menettelysääntöjen mukaisesti, jotta tuen kilpailunvastaiset vaikutukset saadaan lopetettua ainakin väliaikaisesti (nk. väliaikainen takaisinperintä) (93). Kansallisten menettelysääntöjen soveltamisessa on tällöin noudatettava vastaavuus- ja tehokkuusvaatimuksia (94). |
| --- | --- |

60.

Tästä yleisestä velvollisuudesta huolimatta kansallisen tuomioistuimen lopullisen tuomion antaminen voi kuitenkin viivästyä tietyissä olosuhteissa. Tällaisissa tilanteissa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen velvollisuus suojella yksityisten oikeuksia edellyttää, että kansallinen tuomioistuin käyttää kaikkia välitoimia, joita sillä on käytettävissään sovellettavien kansallisten menettelysääntöjen mukaisesti, jotta tuen kilpailunvastaiset vaikutukset saadaan lopetettua ainakin väliaikaisesti (nk. väliaikainen takaisinperintä) (93). Kansallisten menettelysääntöjen soveltamisessa on tällöin noudatettava vastaavuus- ja tehokkuusvaatimuksia (94).

| 61. | Jos kansallinen tuomioistuin on yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön ja komission käytännön perusteella ensi näkemältä kohtuullisen vakuuttunut siitä, että kyseessä oleva toimenpide sisältää sääntöjenvastaista valtiontukea, nopein oikeussuojakeino on komission näkemyksen mukaan ja kansallisen prosessioikeuden edellytysten mukaisesti määrätä sääntöjenvastainen tuki ja korko sääntöjen-vastaisuuden ajalta talletettavaksi suljetulle tilille, kunnes tapauksen pääasia on ratkaistu. Lopullisessa tuomiossaan kansallinen tuomioistuin määräisi sen jälkeen suljetulla tilillä olevat varat joko palautettaviksi valtiontuen myöntämisestä vastaavalle viranomaiselle, jos tuen sääntöjenvastaisuus vahvistetaan, tai vapautettaviksi tuensaajalle. |
| --- | --- |

61.

Jos kansallinen tuomioistuin on yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön ja komission käytännön perusteella ensi näkemältä kohtuullisen vakuuttunut siitä, että kyseessä oleva toimenpide sisältää sääntöjenvastaista valtiontukea, nopein oikeussuojakeino on komission näkemyksen mukaan ja kansallisen prosessioikeuden edellytysten mukaisesti määrätä sääntöjenvastainen tuki ja korko sääntöjen-vastaisuuden ajalta talletettavaksi suljetulle tilille, kunnes tapauksen pääasia on ratkaistu. Lopullisessa tuomiossaan kansallinen tuomioistuin määräisi sen jälkeen suljetulla tilillä olevat varat joko palautettaviksi valtiontuen myöntämisestä vastaavalle viranomaiselle, jos tuen sääntöjenvastaisuus vahvistetaan, tai vapautettaviksi tuensaajalle.

| 62. | Väliaikainen takaisinperintä voi olla tehokas keino myös silloin, kun oikeudenkäynti on vireillä kansallisessa tuomioistuimessa samaan aikaan komission tutkinnan kanssa (95). Komissiossa meneillään oleva tutkinta ei vapauta kansallista tuomioistuinta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta velvollisuudesta suojella yksityisten oikeuksia (96). Kansallinen tuomioistuin ei sen vuoksi voi yksinkertaisesti keskeyttää oikeudenkäyntiä, kunnes komissio on tehnyt asiasta päätöksen, ja jättää perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kantajan oikeudet sillä välin ilman suojaa. Jos kansallinen tuomioistuin ei halua antaa lopullista ja peruuttamatonta takaisinperintää koskevaa määräystä ennen kuin komissio on arvioinut, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille, sen olisi määrättävä aiheellisia välitoimia. Myös tässä tilanteessa määräys varojen tallettamisesta suljetulle tilille vaikuttaisi asianmukaiselta oikeussuojakeinolta seuraavissa tapauksissa.






  a) | Jos komissio toteaa tuen yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, kansallinen tuomioistuin määrää suljetulla tilillä olevat varat (tuki ja korko sääntöjenvastaisuuden ajalta) palautettaviksi valtiontuen myöntämisestä vastaavalle viranomaiselle. |
| --- | --- | --- |

62.

Väliaikainen takaisinperintä voi olla tehokas keino myös silloin, kun oikeudenkäynti on vireillä kansallisessa tuomioistuimessa samaan aikaan komission tutkinnan kanssa (95). Komissiossa meneillään oleva tutkinta ei vapauta kansallista tuomioistuinta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta velvollisuudesta suojella yksityisten oikeuksia (96). Kansallinen tuomioistuin ei sen vuoksi voi yksinkertaisesti keskeyttää oikeudenkäyntiä, kunnes komissio on tehnyt asiasta päätöksen, ja jättää perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kantajan oikeudet sillä välin ilman suojaa. Jos kansallinen tuomioistuin ei halua antaa lopullista ja peruuttamatonta takaisinperintää koskevaa määräystä ennen kuin komissio on arvioinut, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille, sen olisi määrättävä aiheellisia välitoimia. Myös tässä tilanteessa määräys varojen tallettamisesta suljetulle tilille vaikuttaisi asianmukaiselta oikeussuojakeinolta seuraavissa tapauksissa.

a)

Jos komissio toteaa tuen yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, kansallinen tuomioistuin määrää suljetulla tilillä olevat varat (tuki ja korko sääntöjenvastaisuuden ajalta) palautettaviksi valtiontuen myöntämisestä vastaavalle viranomaiselle.

| b) | Jos komissio toteaa tuen soveltuvan yhteismarkkinoille, kansallinen tuomioistuin vapautuu yhteisön oikeuden mukaisesta velvollisuudestaan määrätä tuki perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin (97). Tuomioistuin voi sen vuoksi määrätä kansallisen oikeuden mukaan (98) todellisen tukimäärän vapautettavaksi tuensaajalle. Kuten 2.2.3 kohdassa todettiin, kansallisen tuomioistuimen on kuitenkin yhteisön oikeuden mukaan määrättävä korko sääntöjenvastaisuuden ajalta perittäväksi takaisin (99). Kyseinen korko sääntöjenvastaisuuden ajalta on sen vuoksi maksettava valtiontuen myöntämisestä vastaavalle viranomaiselle. |
| --- | --- |

b)

Jos komissio toteaa tuen soveltuvan yhteismarkkinoille, kansallinen tuomioistuin vapautuu yhteisön oikeuden mukaisesta velvollisuudestaan määrätä tuki perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin (97). Tuomioistuin voi sen vuoksi määrätä kansallisen oikeuden mukaan (98) todellisen tukimäärän vapautettavaksi tuensaajalle. Kuten 2.2.3 kohdassa todettiin, kansallisen tuomioistuimen on kuitenkin yhteisön oikeuden mukaan määrättävä korko sääntöjenvastaisuuden ajalta perittäväksi takaisin (99). Kyseinen korko sääntöjenvastaisuuden ajalta on sen vuoksi maksettava valtiontuen myöntämisestä vastaavalle viranomaiselle.

2.3   Kansallisten tuomioistuinten tehtävät sellaisten kielteisten komission päätösten täytäntöönpanossa, joissa määrätään takaisinperinnästä

| 63. | Kansalliset tuomioistuimet voivat joutua käsittelemään valtiontukikysymyksiä myös tilanteissa, joissa komissio on jo määrännyt takaisinperinnästä. Vaikka useimmissa tapauksissa on kyse kansallista takaisinperintää koskevaa määräystä vastaan nostetusta kumoamiskanteesta, kolmannet voivat myös vaatia kansallisilta viranomaisilta vahingonkorvauksia komission takaisinperintää koskevan määräyksen täytäntöönpanon laiminlyönneistä. |
| --- | --- |

63.

Kansalliset tuomioistuimet voivat joutua käsittelemään valtiontukikysymyksiä myös tilanteissa, joissa komissio on jo määrännyt takaisinperinnästä. Vaikka useimmissa tapauksissa on kyse kansallista takaisinperintää koskevaa määräystä vastaan nostetusta kumoamiskanteesta, kolmannet voivat myös vaatia kansallisilta viranomaisilta vahingonkorvauksia komission takaisinperintää koskevan määräyksen täytäntöönpanon laiminlyönneistä.

2.3.1   Kansallisen takaisinperintää koskevan määräyksen pätevyyden riitauttaminen

| 64. | Menettelyasetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on pantava takaisinperintää koskevat päätökset täytäntöön viipymättä. Takaisinperintä tapahtuu kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat takaisinperintää koskevan päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon. Jos kansallinen menettelysääntö estää välittömän ja/tai tehokkaan takaisinperinnän, kansallinen tuomioistuin ei saa soveltaa kyseistä sääntöä (100). |
| --- | --- |

64.

Menettelyasetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on pantava takaisinperintää koskevat päätökset täytäntöön viipymättä. Takaisinperintä tapahtuu kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat takaisinperintää koskevan päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon. Jos kansallinen menettelysääntö estää välittömän ja/tai tehokkaan takaisinperinnän, kansallinen tuomioistuin ei saa soveltaa kyseistä sääntöä (100).

| 65. | Takaisinperintää koskevien määräysten, joita kansalliset viranomaiset antavat pannakseen täytäntöön komission takaisinperintää koskevan päätöksen, pätevyys riitautetaan toisinaan kansallisessa tuomioistuimessa. Tämäntyyppisiä kanteita koskevia sääntöjä käsitellään yksityiskohtaisesti komission takaisinperintää koskevien päätösten tehokkaasta täytäntöönpanosta vuonna 2007 annetussa komission tiedonannossa (101), jonka pääperiaatteita kuvaillaan lyhyesti tässä jaksossa. |
| --- | --- |

65.

Takaisinperintää koskevien määräysten, joita kansalliset viranomaiset antavat pannakseen täytäntöön komission takaisinperintää koskevan päätöksen, pätevyys riitautetaan toisinaan kansallisessa tuomioistuimessa. Tämäntyyppisiä kanteita koskevia sääntöjä käsitellään yksityiskohtaisesti komission takaisinperintää koskevien päätösten tehokkaasta täytäntöönpanosta vuonna 2007 annetussa komission tiedonannossa (101), jonka pääperiaatteita kuvaillaan lyhyesti tässä jaksossa.

| 66. | Toimenpiteiden perustana ollutta komission päätöksen pätevyyttä ei voida enää riitauttaa nostamalla kanne kansallisessa tuomioistuimessa, jos kantaja olisi voinut vaatia kyseisen päätöksen kumoamista suoraan yhteisöjen tuomioistuimissa (102). Tästä seuraa myös, että jos päätös olisi voitu riitauttaa perustamissopimuksen 230 artiklan nojalla, kansallinen tuomioistuin ei voi lykätä komission päätöksen pätevyyteen liittyvillä perusteilla takaisinperintää koskevan päätöksen täytäntöönpanoa (103). |
| --- | --- |

66.

Toimenpiteiden perustana ollutta komission päätöksen pätevyyttä ei voida enää riitauttaa nostamalla kanne kansallisessa tuomioistuimessa, jos kantaja olisi voinut vaatia kyseisen päätöksen kumoamista suoraan yhteisöjen tuomioistuimissa (102). Tästä seuraa myös, että jos päätös olisi voitu riitauttaa perustamissopimuksen 230 artiklan nojalla, kansallinen tuomioistuin ei voi lykätä komission päätöksen pätevyyteen liittyvillä perusteilla takaisinperintää koskevan päätöksen täytäntöönpanoa (103).

| 67. | Jos ei ole selvää, että kantaja voi nostaa kumoamiskanteen perustamissopimuksen 230 artiklan nojalla (esimerkiksi siksi, että toimenpide oli laaja-alainen tukiohjelma, jonka osalta kantaja ei välttämättä kykene osoittamaan, että asia koskee häntä), kansallisen tuomioistuimen on lähtökohtaisesti tarjottava riittävä oikeudellinen suoja. Kansallisen tuomarin on kuitenkin myös kyseisenkaltaisissa tilanteissa esitettävä ennakkoratkaisupyyntö perustamissopimuksen 234 artiklan mukaisesti, jos kanne koskee komission päätöksen pätevyyttä ja laillisuutta (104). |
| --- | --- |

67.

Jos ei ole selvää, että kantaja voi nostaa kumoamiskanteen perustamissopimuksen 230 artiklan nojalla (esimerkiksi siksi, että toimenpide oli laaja-alainen tukiohjelma, jonka osalta kantaja ei välttämättä kykene osoittamaan, että asia koskee häntä), kansallisen tuomioistuimen on lähtökohtaisesti tarjottava riittävä oikeudellinen suoja. Kansallisen tuomarin on kuitenkin myös kyseisenkaltaisissa tilanteissa esitettävä ennakkoratkaisupyyntö perustamissopimuksen 234 artiklan mukaisesti, jos kanne koskee komission päätöksen pätevyyttä ja laillisuutta (104).

| 68. | Välitoimien määräämiselle tällaisissa olosuhteissa on asetettu erittäin tiukkoja oikeudellisia vaatimuksia, jotka määritellään asioissa Zuckerfabrik
   (105) ja Atlanta
   (106) vahvistetussa oikeuskäytännössä. Kansallinen tuomioistuin voi lykätä takaisinperintää koskevien määräysten täytäntöönpanoa vain seuraavin edellytyksin: i) tuomioistuimella on vakavia epäilyjä yhteisön säädöksen pätevyydestä. Jos kiistanalaisen säädöksen pätevyyttä ei vielä käsitellä yhteisöjen tuomioistuimessa, kansallisen tuomioistuimen on vietävä itse asia yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi; ii) kyseessä on kiireellinen tapaus, jossa välitoimet ovat tarpeen, jotta voidaan estää vakavien ja peruuttamattomien vahinkojen aiheutuminen välitoimia hakevalle osapuolelle; ja iii) tuomioistuimen on otettava asianmukaisesti huomioon yhteisön etu. Arvioidessaan näitä edellytyksiä kansallisen tuomioistuimen on noudatettava yhteisöjen tuomioistuinten ratkaisuja, jotka koskevat komission päätöksen laillisuutta tai hakemusta välitoimien toteuttamiseksi yhteisön tasolla (107). |
| --- | --- |

68.

Välitoimien määräämiselle tällaisissa olosuhteissa on asetettu erittäin tiukkoja oikeudellisia vaatimuksia, jotka määritellään asioissa Zuckerfabrik
   (105) ja Atlanta
   (106) vahvistetussa oikeuskäytännössä. Kansallinen tuomioistuin voi lykätä takaisinperintää koskevien määräysten täytäntöönpanoa vain seuraavin edellytyksin: i) tuomioistuimella on vakavia epäilyjä yhteisön säädöksen pätevyydestä. Jos kiistanalaisen säädöksen pätevyyttä ei vielä käsitellä yhteisöjen tuomioistuimessa, kansallisen tuomioistuimen on vietävä itse asia yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi; ii) kyseessä on kiireellinen tapaus, jossa välitoimet ovat tarpeen, jotta voidaan estää vakavien ja peruuttamattomien vahinkojen aiheutuminen välitoimia hakevalle osapuolelle; ja iii) tuomioistuimen on otettava asianmukaisesti huomioon yhteisön etu. Arvioidessaan näitä edellytyksiä kansallisen tuomioistuimen on noudatettava yhteisöjen tuomioistuinten ratkaisuja, jotka koskevat komission päätöksen laillisuutta tai hakemusta välitoimien toteuttamiseksi yhteisön tasolla (107).

2.3.2   Vahingonkorvaukset takaisinperintää koskevan päätöksen täytäntöönpanon laiminlyönneistä

| 69. | Kuten toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden rikkomisten seurauksena, myös tilanteissa, joissa jäsenvaltion viranomaiset laiminlyövät menettelyasetuksen 14 artiklan mukaisesti tehdyn komission takaisinperintää koskevan päätöksen täytäntöönpanon, voidaan nostaa vahingonkorvauskanteita yhteisöjen tuomioistuimen asioissa Francovich ja Brasserie du Pêcheur vahvistaman oikeuskäytännön perusteella (108). Komission näkemyksen mukaan tällaisten vahingonkorvauskanteiden käsittelyssä noudatetaan samoja periaatteita kuin toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden rikkomisten (109) tapauksessa. Tämä johtuu siitä, että i) jäsenvaltioille asetetulla takaisinperintää koskevalla velvollisuudella pyritään suojelemaan samoja yksityisten oikeuksia kuin velvollisuudella pidättäytyä toimenpiteistä ja ii) komission takaisinperintää koskevissa päätöksissä ei jätetä harkintavaltaa kansallisille viranomaisille. Takaisinperintää koskevan velvollisuuden laiminlyönnit on sen vuoksi katsottava lähtökohtaisesti riittävän vakaviksi rikkomisiksi. Se, menestyvätkö komission takaisinperintää koskevan päätöksen täytäntöönpanon laiminlyöntiin liittyvät vahingonkorvauskanteet, riippuu sen vuoksi myös tässä tapauksessa siitä, voiko kantaja osoittaa kärsineensä välitöntä vahinkoa takaisinperinnän viivästymisen vuoksi (110). |
| --- | --- |

69.

Kuten toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden rikkomisten seurauksena, myös tilanteissa, joissa jäsenvaltion viranomaiset laiminlyövät menettelyasetuksen 14 artiklan mukaisesti tehdyn komission takaisinperintää koskevan päätöksen täytäntöönpanon, voidaan nostaa vahingonkorvauskanteita yhteisöjen tuomioistuimen asioissa Francovich ja Brasserie du Pêcheur vahvistaman oikeuskäytännön perusteella (108). Komission näkemyksen mukaan tällaisten vahingonkorvauskanteiden käsittelyssä noudatetaan samoja periaatteita kuin toimenpiteistä pidättäytymistä koskevan velvollisuuden rikkomisten (109) tapauksessa. Tämä johtuu siitä, että i) jäsenvaltioille asetetulla takaisinperintää koskevalla velvollisuudella pyritään suojelemaan samoja yksityisten oikeuksia kuin velvollisuudella pidättäytyä toimenpiteistä ja ii) komission takaisinperintää koskevissa päätöksissä ei jätetä harkintavaltaa kansallisille viranomaisille. Takaisinperintää koskevan velvollisuuden laiminlyönnit on sen vuoksi katsottava lähtökohtaisesti riittävän vakaviksi rikkomisiksi. Se, menestyvätkö komission takaisinperintää koskevan päätöksen täytäntöönpanon laiminlyöntiin liittyvät vahingonkorvauskanteet, riippuu sen vuoksi myös tässä tapauksessa siitä, voiko kantaja osoittaa kärsineensä välitöntä vahinkoa takaisinperinnän viivästymisen vuoksi (110).

2.4   Menettelysäännöt ja asiavaltuus kansallisissa tuomioistuimissa

2.4.1   Yleiset periaatteet

| 70. | Kansallisten tuomioistuinten on noudatettava toimenpiteistä pidättäytymistä koskevaa velvollisuutta ja suojeltava yksityisten oikeuksia sääntöjenvastaisen valtiontuen vaikutuksilta. Tällaisiin oikeudenkäynteihin sovelletaan lähtökohtaisesti kansallisia menettelysääntöjä (111). Kansallisen oikeuden soveltamiselle tällaisissa tilanteissa on asetettu kaksi tärkeää yhteisön oikeuden yleisiin periaatteisiin perustuvaa edellytystä:






  a) | perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan perustuviin kanteisiin sovellettavat kansalliset menettelysäännöt eivät saa olla epäedullisempia kuin ne, jotka koskevat jäsenvaltion sisäiseen oikeuteen perustuvia oikeuksia (vastaavuusperiaate) (112); ja |
| --- | --- | --- |

70.

Kansallisten tuomioistuinten on noudatettava toimenpiteistä pidättäytymistä koskevaa velvollisuutta ja suojeltava yksityisten oikeuksia sääntöjenvastaisen valtiontuen vaikutuksilta. Tällaisiin oikeudenkäynteihin sovelletaan lähtökohtaisesti kansallisia menettelysääntöjä (111). Kansallisen oikeuden soveltamiselle tällaisissa tilanteissa on asetettu kaksi tärkeää yhteisön oikeuden yleisiin periaatteisiin perustuvaa edellytystä:

a)

perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaan perustuviin kanteisiin sovellettavat kansalliset menettelysäännöt eivät saa olla epäedullisempia kuin ne, jotka koskevat jäsenvaltion sisäiseen oikeuteen perustuvia oikeuksia (vastaavuusperiaate) (112); ja

| b) | kansalliset menettelysäännöt eivät saa olla sellaisia, että yhteisön oikeudessa vahvistettujen oikeuksien käyttäminen on kohtuuttoman vaikeaa tai käytännössä mahdotonta (tehokkuusperiaate) (113). |
| --- | --- |

b)

kansalliset menettelysäännöt eivät saa olla sellaisia, että yhteisön oikeudessa vahvistettujen oikeuksien käyttäminen on kohtuuttoman vaikeaa tai käytännössä mahdotonta (tehokkuusperiaate) (113).

| 71. | Yhteisön oikeuden ensisijaisuuden vuoksi kansalliset tuomioistuimet eivät saa soveltaa kansallisia menettelysääntöjä, jos sääntöjen soveltaminen rikkoisi 70 kohdassa esitettyjä periaatteita (114). |
| --- | --- |

71.

Yhteisön oikeuden ensisijaisuuden vuoksi kansalliset tuomioistuimet eivät saa soveltaa kansallisia menettelysääntöjä, jos sääntöjen soveltaminen rikkoisi 70 kohdassa esitettyjä periaatteita (114).

2.4.2   Asiavaltuus

| 72. | Tehokkuusperiaatteella on välitön vaikutus mahdollisten kantajien asiavaltuuteen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisissa kansallisissa tuomioistuinmenettelyissä. Yhteisön oikeudessa edellytetään tältä osin, että asiavaltuutta koskevat kansalliset säännöt eivät saa loukata oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan (115). Asiavaltuutta ei sen vuoksi voida rajata kansallisissa säännöissä vain tuensaajan kilpailijoihin (116). Myös kolmansilla, joihin tukitoimenpiteestä aiheutuvalla kilpailun vääristymisellä ei ole vaikutusta, voi olla erityyppinen riittävän suuri oikeudellinen intressi (kuten on myönnetty veroasioissa) oikeudenkäyntiin kansallisessa tuomioistuimessa (117). |
| --- | --- |

72.

Tehokkuusperiaatteella on välitön vaikutus mahdollisten kantajien asiavaltuuteen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisissa kansallisissa tuomioistuinmenettelyissä. Yhteisön oikeudessa edellytetään tältä osin, että asiavaltuutta koskevat kansalliset säännöt eivät saa loukata oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan (115). Asiavaltuutta ei sen vuoksi voida rajata kansallisissa säännöissä vain tuensaajan kilpailijoihin (116). Myös kolmansilla, joihin tukitoimenpiteestä aiheutuvalla kilpailun vääristymisellä ei ole vaikutusta, voi olla erityyppinen riittävän suuri oikeudellinen intressi (kuten on myönnetty veroasioissa) oikeudenkäyntiin kansallisessa tuomioistuimessa (117).

2.4.3   Veroasioissa usein esiintyvät kysymykset

| 73. | Edellä 72 kohdassa tarkoitetulla oikeuskäytännöllä on erityisen suuri merkitys, kun valtiontuki myönnetään vapautuksina veroista ja muista rahoitusveloista. Tällaisten tukien tapauksessa ei ole lainkaan harvinaista, että henkilöt, jotka eivät hyödy vastaavasta vapautuksesta, riitauttavat oman verotuksensa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla (118). |
| --- | --- |

73.

Edellä 72 kohdassa tarkoitetulla oikeuskäytännöllä on erityisen suuri merkitys, kun valtiontuki myönnetään vapautuksina veroista ja muista rahoitusveloista. Tällaisten tukien tapauksessa ei ole lainkaan harvinaista, että henkilöt, jotka eivät hyödy vastaavasta vapautuksesta, riitauttavat oman verotuksensa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla (118).

| 74. | Yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön perusteella verovelvolliset kolmannet voivat kuitenkin vedota velvollisuuteen pidättäytyä toimenpiteistä vain silloin, kun niiden oma verotus on erottamaton osa sääntöjenvastaista valtiontukitoimenpidettä (119). Tilanne on tämä silloin, kun verotulot käytetään kansallisten sääntöjen mukaan yksinomaan sääntöjenvastaisen valtiontuen rahoittamiseen ja niillä on välitön vaikutus perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti myönnetyn valtiontuen määrään (120). |
| --- | --- |

74.

Yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön perusteella verovelvolliset kolmannet voivat kuitenkin vedota velvollisuuteen pidättäytyä toimenpiteistä vain silloin, kun niiden oma verotus on erottamaton osa sääntöjenvastaista valtiontukitoimenpidettä (119). Tilanne on tämä silloin, kun verotulot käytetään kansallisten sääntöjen mukaan yksinomaan sääntöjenvastaisen valtiontuen rahoittamiseen ja niillä on välitön vaikutus perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti myönnetyn valtiontuen määrään (120).

| 75. | Jos vapautukset on myönnetty yleisistä veroista, kyseiset perusteet eivät yleensä täyty. Yritys, jolla on velvollisuus suorittaa yleisiä veroja, ei sen vuoksi yleensä voi vedota siihen, että jollekulle toiselle myönnetty verovapautus on lainvastainen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla. (121) Vakiintuneessa oikeuskäytännössä vahvistetaan myös, että sääntöjenvastaisen verovapautuksen laajentaminen kantajaan ei ole tarkoituksenmukainen korjaustoimenpide perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan rikkomistapauksissa. Kyseisellä toimenpiteellä ei poistettaisi sääntöjenvastaisen tuen kilpailunvastaisia vaikutuksia vaan ennemminkin vahvistettaisiin niitä (122). |
| --- | --- |

75.

Jos vapautukset on myönnetty yleisistä veroista, kyseiset perusteet eivät yleensä täyty. Yritys, jolla on velvollisuus suorittaa yleisiä veroja, ei sen vuoksi yleensä voi vedota siihen, että jollekulle toiselle myönnetty verovapautus on lainvastainen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla. (121) Vakiintuneessa oikeuskäytännössä vahvistetaan myös, että sääntöjenvastaisen verovapautuksen laajentaminen kantajaan ei ole tarkoituksenmukainen korjaustoimenpide perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan rikkomistapauksissa. Kyseisellä toimenpiteellä ei poistettaisi sääntöjenvastaisen tuen kilpailunvastaisia vaikutuksia vaan ennemminkin vahvistettaisiin niitä (122).

2.4.4   Todisteiden keruu

| 76. | Tehokkuusperiaate voi vaikuttaa myös todisteiden keruuseen. Esimerkiksi jos tiettyä vaadetta koskeva todistustaakka aiheuttaa sen, että kantajan on mahdotonta tai kohtuuttoman vaikeaa esittää näyttöä vaateensa tueksi (esimerkiksi siksi, että kantajalla ei ole hallussaan tarvittavaa asiakirjanäyttöä), kansallisen tuomioistuimen edellytetään käyttävän kaikkia kansallisen prosessioikeuden tarjoamia keinoja, jotta kantaja saa kyseiset todisteet. Kansallisessa oikeudessa saatetaan säätää muun muassa kansallisen tuomioistuimen velvollisuudesta määrätä vastaaja tai kolmas toimittamaan tarvittavat asiakirjat kantajalle (123). |
| --- | --- |

76.

Tehokkuusperiaate voi vaikuttaa myös todisteiden keruuseen. Esimerkiksi jos tiettyä vaadetta koskeva todistustaakka aiheuttaa sen, että kantajan on mahdotonta tai kohtuuttoman vaikeaa esittää näyttöä vaateensa tueksi (esimerkiksi siksi, että kantajalla ei ole hallussaan tarvittavaa asiakirjanäyttöä), kansallisen tuomioistuimen edellytetään käyttävän kaikkia kansallisen prosessioikeuden tarjoamia keinoja, jotta kantaja saa kyseiset todisteet. Kansallisessa oikeudessa saatetaan säätää muun muassa kansallisen tuomioistuimen velvollisuudesta määrätä vastaaja tai kolmas toimittamaan tarvittavat asiakirjat kantajalle (123).

3.   KOMISSION ANTAMA APU KANSALLISILLE TUOMIOISTUIMILLE

| 77. | Yhteisön toimielimillä ja jäsenvaltioilla on perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisesti yhtäläinen velvoite toimia lojaalissa yhteistyössä perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komissiolla on sen vuoksi perustamissopimuksen 10 artiklan mukainen velvollisuus avustaa kansallisia tuomioistuimia yhteisön lainsäädännön soveltamisessa (124). Vastaavasti kansalliset tuomioistuimet voidaan velvoittaa avustamaan komissiota täyttämään velvollisuutensa (125). |
| --- | --- |

77.

Yhteisön toimielimillä ja jäsenvaltioilla on perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisesti yhtäläinen velvoite toimia lojaalissa yhteistyössä perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komissiolla on sen vuoksi perustamissopimuksen 10 artiklan mukainen velvollisuus avustaa kansallisia tuomioistuimia yhteisön lainsäädännön soveltamisessa (124). Vastaavasti kansalliset tuomioistuimet voidaan velvoittaa avustamaan komissiota täyttämään velvollisuutensa (125).

| 78. | Koska kansalliset tuomioistuimet ovat avainasemassa valtiontukisääntöjen soveltamisessa, komissio on sitoutunut auttamaan kansallisia tuomioistuimia, jos nämä katsovat tarvitsevansa apua tehdäkseen päätöksen vireillä olevassa asiassa. Vaikka kansallisille tuomioistuimille tarjottiin jo yhteistyötä käsittelevässä tiedonannossa vuodelta 1995 mahdollisuus pyytää komissiolta apua, ne eivät ole käyttäneet säännöllisesti tätä mahdollisuutta. Komissio pyrkii sen vuoksi jälleen tiivistämään yhteistyötään kansallisten tuomioistuinten kanssa ottamalla käyttöön käytännöllisempiä ja käyttäjäystävällisempiä avustusjärjestelmiä. Se käyttää tässä lähtökohtana kilpailuasioissa tehtävää yhteistyötä koskevaa tiedonantoa (126). |
| --- | --- |

78.

Koska kansalliset tuomioistuimet ovat avainasemassa valtiontukisääntöjen soveltamisessa, komissio on sitoutunut auttamaan kansallisia tuomioistuimia, jos nämä katsovat tarvitsevansa apua tehdäkseen päätöksen vireillä olevassa asiassa. Vaikka kansallisille tuomioistuimille tarjottiin jo yhteistyötä käsittelevässä tiedonannossa vuodelta 1995 mahdollisuus pyytää komissiolta apua, ne eivät ole käyttäneet säännöllisesti tätä mahdollisuutta. Komissio pyrkii sen vuoksi jälleen tiivistämään yhteistyötään kansallisten tuomioistuinten kanssa ottamalla käyttöön käytännöllisempiä ja käyttäjäystävällisempiä avustusjärjestelmiä. Se käyttää tässä lähtökohtana kilpailuasioissa tehtävää yhteistyötä koskevaa tiedonantoa (126).

| 79. | Komissio voi tukea kansallisten tuomioistuinten työskentelyä kahdella tavalla:






  a) | Kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiolta tämän hallussa olevia merkityksellisiä tietoja (ks. 3.1 jakso). |
| --- | --- | --- |

79.

Komissio voi tukea kansallisten tuomioistuinten työskentelyä kahdella tavalla:

a)

Kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiolta tämän hallussa olevia merkityksellisiä tietoja (ks. 3.1 jakso).

| b) | Kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiolta lausuntoa valtiontukisääntöjen soveltamisesta (ks. 3.2 jakso). |
| --- | --- |

b)

Kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiolta lausuntoa valtiontukisääntöjen soveltamisesta (ks. 3.2 jakso).

| 80. | Avustaessaan kansallisia tuomioistuimia komission on noudatettava salassapitovelvollisuutta ja turvattava oma toimivuutensa ja itsenäisyytensä (127). Täyttäessään perustamissopimuksen 10 artiklan mukaista velvollisuuttaan avustaa kansallisia tuomioistuimia komissio on sen vuoksi sitoutunut säilyttämään puolueettomuutensa ja objektiivisuutensa. Koska komission kansallisille tuomioistuimille antama apu kuuluu sen velvollisuuksiin puolustaa yleistä etua, sen tarkoituksena ei ole toimia kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä olevan asian osapuolten yksityisten etujen puolustajana. Komissio ei sen vuoksi kuule kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan oikeudenkäynnin osapuolia avun antamisesta kansalliselle tuomioistuimelle. |
| --- | --- |

80.

Avustaessaan kansallisia tuomioistuimia komission on noudatettava salassapitovelvollisuutta ja turvattava oma toimivuutensa ja itsenäisyytensä (127). Täyttäessään perustamissopimuksen 10 artiklan mukaista velvollisuuttaan avustaa kansallisia tuomioistuimia komissio on sen vuoksi sitoutunut säilyttämään puolueettomuutensa ja objektiivisuutensa. Koska komission kansallisille tuomioistuimille antama apu kuuluu sen velvollisuuksiin puolustaa yleistä etua, sen tarkoituksena ei ole toimia kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä olevan asian osapuolten yksityisten etujen puolustajana. Komissio ei sen vuoksi kuule kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan oikeudenkäynnin osapuolia avun antamisesta kansalliselle tuomioistuimelle.

| 81. | Kansallisille tuomioistuimille tämän tiedonannon mukaisesti annettava apu on vapaaehtoista eikä poista kansallisen tuomioistuimen mahdollisuutta tai velvollisuutta (128) pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta perustamissopimuksen 234 artiklan mukaista ennakkoratkaisua yhteisön lainsäädännön tulkinnasta tai pätevyydestä. |
| --- | --- |

81.

Kansallisille tuomioistuimille tämän tiedonannon mukaisesti annettava apu on vapaaehtoista eikä poista kansallisen tuomioistuimen mahdollisuutta tai velvollisuutta (128) pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta perustamissopimuksen 234 artiklan mukaista ennakkoratkaisua yhteisön lainsäädännön tulkinnasta tai pätevyydestä.

3.1   Tietojen toimittaminen kansallisille tuomioistuimille

| 82. | Komission velvollisuus avustaa kansallisia tuomioistuimia valtiontukisääntöjen soveltamisessa kattaa myös velvollisuuden toimittaa tuomioistuimille sen hallussa olevat merkitykselliset tiedot (129). |
| --- | --- |

82.

Komission velvollisuus avustaa kansallisia tuomioistuimia valtiontukisääntöjen soveltamisessa kattaa myös velvollisuuden toimittaa tuomioistuimille sen hallussa olevat merkitykselliset tiedot (129).

| 83. | Kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiolta muun muassa seuraavanlaisia tietoja:






  a) | Se voi pyytää tietoja meneillään olevasta komission menettelystä. Kyse voi olla muun muassa tiedoista, joista selviää, onko komissiossa meneillään tiettyä tukitoimenpidettä koskeva menettely, onko tietystä tukitoimenpiteestä ilmoitettu asianmukaisesti perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, onko komissio aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn ja onko komissio jo tehnyt asiasta päätöksen (130). Jos päätöstä ei ole vielä tehty, kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiota ilmoittamaan ajankohdan, jona päätös todennäköisesti tehdään. |
| --- | --- | --- |

83.

Kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiolta muun muassa seuraavanlaisia tietoja:

a)

Se voi pyytää tietoja meneillään olevasta komission menettelystä. Kyse voi olla muun muassa tiedoista, joista selviää, onko komissiossa meneillään tiettyä tukitoimenpidettä koskeva menettely, onko tietystä tukitoimenpiteestä ilmoitettu asianmukaisesti perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, onko komissio aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn ja onko komissio jo tehnyt asiasta päätöksen (130). Jos päätöstä ei ole vielä tehty, kansallinen tuomioistuin voi pyytää komissiota ilmoittamaan ajankohdan, jona päätös todennäköisesti tehdään.

| b) | Lisäksi kansalliset tuomioistuimet voivat pyytää komissiolta tämän hallussa olevia asiakirjoja. Kyse voi olla muun muassa sellaisten komission päätösten kopioista, joita ei ole vielä julkaistu komission verkkosivustolla, asiatiedoista, tilastoista, markkinatutkimuksista ja talousanalyyseista. |
| --- | --- |

b)

Lisäksi kansalliset tuomioistuimet voivat pyytää komissiolta tämän hallussa olevia asiakirjoja. Kyse voi olla muun muassa sellaisten komission päätösten kopioista, joita ei ole vielä julkaistu komission verkkosivustolla, asiatiedoista, tilastoista, markkinatutkimuksista ja talousanalyyseista.

| 84. | Kansallisten tuomioistuinten kanssa tehtävän yhteistyön tehostamiseksi tietopyynnöt käsitellään mahdollisimman pian. Komissio pyrkii toimittamaan niille pyydetyt tiedot kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä. Jos komissio tarvitsee kansalliselta tuomioistuimelta lisäselvityksiä, kyseinen yhden kuukauden määräaika alkaa kulua ajankohdasta, jona selvitys vastaanotetaan. Jos komission on kuultava kolmansia, joihin tietojen toimittamisella on välitön vaikutus, yhden kuukauden määräaika alkaa kulua kuulemisen päättymisestä. Näin voi olla esimerkiksi tietyntyyppisten yksityishenkilön toimittamien tietojen tapauksessa (131) tai silloin, kun jäsenvaltion tuomioistuin pyytää toisen jäsenvaltion toimittamia tietoja. |
| --- | --- |

84.

Kansallisten tuomioistuinten kanssa tehtävän yhteistyön tehostamiseksi tietopyynnöt käsitellään mahdollisimman pian. Komissio pyrkii toimittamaan niille pyydetyt tiedot kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä. Jos komissio tarvitsee kansalliselta tuomioistuimelta lisäselvityksiä, kyseinen yhden kuukauden määräaika alkaa kulua ajankohdasta, jona selvitys vastaanotetaan. Jos komission on kuultava kolmansia, joihin tietojen toimittamisella on välitön vaikutus, yhden kuukauden määräaika alkaa kulua kuulemisen päättymisestä. Näin voi olla esimerkiksi tietyntyyppisten yksityishenkilön toimittamien tietojen tapauksessa (131) tai silloin, kun jäsenvaltion tuomioistuin pyytää toisen jäsenvaltion toimittamia tietoja.

| 85. | Toimittaessaan tietoja kansallisille tuomioistuimille komission on pidettävä voimassa perustamissopimuksen 287 artiklan nojalla luonnollisille ja oikeushenkilöille annetut takuut (132). Perustamissopimuksen 287 artiklassa kielletään komission jäseniä, sen virkamiehiä tai muita sen henkilöstöön kuuluvia ilmaisemasta salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja. Tällaisia ovat muun muassa luottamukselliset tiedot ja liikesalaisuudet. |
| --- | --- |

85.

Toimittaessaan tietoja kansallisille tuomioistuimille komission on pidettävä voimassa perustamissopimuksen 287 artiklan nojalla luonnollisille ja oikeushenkilöille annetut takuut (132). Perustamissopimuksen 287 artiklassa kielletään komission jäseniä, sen virkamiehiä tai muita sen henkilöstöön kuuluvia ilmaisemasta salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja. Tällaisia ovat muun muassa luottamukselliset tiedot ja liikesalaisuudet.

| 86. | Komissiota ei kielletä perustamissopimuksen 10 ja 287 artiklassa ehdottomasti toimittamasta kansallisille tuomioistuimille salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja. Kuten yhteisöjen tuomioistuimet ovat vahvistaneet, lojaalin yhteistyön velvoite edellyttää, että komissio toimittaa kansallisille tuomioistuimille kaikki tiedot, joita ne pyytävät (133). Kyseinen velvoite kattaa myös salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvat tiedot. |
| --- | --- |

86.

Komissiota ei kielletä perustamissopimuksen 10 ja 287 artiklassa ehdottomasti toimittamasta kansallisille tuomioistuimille salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja. Kuten yhteisöjen tuomioistuimet ovat vahvistaneet, lojaalin yhteistyön velvoite edellyttää, että komissio toimittaa kansallisille tuomioistuimille kaikki tiedot, joita ne pyytävät (133). Kyseinen velvoite kattaa myös salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvat tiedot.

| 87. | Kun komissio aikoo toimittaa salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja kansalliselle tuomioistuimelle, se muistuttaa tuomioistuinta sille perustamissopimuksen 287 artiklan mukaisesti kuuluvista velvoitteista. Se kysyy kansalliselta tuomioistuimelta, voiko tuomioistuin taata luottamuksellisten tietojen ja liikesalaisuuksien suojan. Jos kansallinen tuomioistuin ei voi taata tietosuojaa, komissio ei toimita kyseisiä tietoja (134). Jos kansallinen tuomioistuin taas takaa tiedoille suojan, komissio toimittaa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

87.

Kun komissio aikoo toimittaa salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja kansalliselle tuomioistuimelle, se muistuttaa tuomioistuinta sille perustamissopimuksen 287 artiklan mukaisesti kuuluvista velvoitteista. Se kysyy kansalliselta tuomioistuimelta, voiko tuomioistuin taata luottamuksellisten tietojen ja liikesalaisuuksien suojan. Jos kansallinen tuomioistuin ei voi taata tietosuojaa, komissio ei toimita kyseisiä tietoja (134). Jos kansallinen tuomioistuin taas takaa tiedoille suojan, komissio toimittaa pyydetyt tiedot.

| 88. | Lisäksi on tilanteita, joissa komissio on estynyt luovuttamasta tietoja kansalliselle tuomioistuimelle. Komissio voi kieltäytyä toimittamasta tietoja tuomioistuimelle erityisesti silloin, kun tietojen toimitus vaikuttaisi häiritsevästi yhteisöjen toimivuuteen ja itsenäisyyteen. Tilanne on tämä silloin, kun tietojen luovutus vaarantaisi komissiolle uskottujen tehtävien hoidon (135) (esimerkiksi kun on kyse komission sisäistä päätöksentekomenettelyä koskevista tiedoista). |
| --- | --- |

88.

Lisäksi on tilanteita, joissa komissio on estynyt luovuttamasta tietoja kansalliselle tuomioistuimelle. Komissio voi kieltäytyä toimittamasta tietoja tuomioistuimelle erityisesti silloin, kun tietojen toimitus vaikuttaisi häiritsevästi yhteisöjen toimivuuteen ja itsenäisyyteen. Tilanne on tämä silloin, kun tietojen luovutus vaarantaisi komissiolle uskottujen tehtävien hoidon (135) (esimerkiksi kun on kyse komission sisäistä päätöksentekomenettelyä koskevista tiedoista).

3.2   Lausunnot valtiontukisääntöjen soveltamista koskevista kysymyksistä

| 89. | Kun kansallinen tuomioistuin soveltaa valtiontukisääntöjä käsittelemäänsä asiaan, sen on noudatettava kaikkia yhteisön valtiontukisääntöjä ja yhteisöjen tuomioistuinten olemassa olevaa oikeuskäytäntöä. Kansallinen tuomioistuin voi lisäksi hakea ohjeistusta komission päätöksentekokäytännöstä sekä tiedonannoista ja suuntaviivoista, joita komissio on antanut valtiontukisääntöjen soveltamisesta. Tietyissä tilanteissa nämä välineet eivät kuitenkaan tarjoa kansalliselle tuomioistuimelle riittävästi ohjeistusta tarkasteltavina olevista kysymyksistä. Noudattaakseen perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisia velvoitteitaan ja ottaakseen huomioon kansallisten tuomioistuinten tärkeät ja monitahoiset tehtävät valtiontukisääntöjen soveltamisessa komissio antaa kansallisille tuomioistuimille tilaisuuden pyytää komissiolta lausuntoa valtiontukisääntöjen soveltamiseen liittyvistä kysymyksistä (136). |
| --- | --- |

89.

Kun kansallinen tuomioistuin soveltaa valtiontukisääntöjä käsittelemäänsä asiaan, sen on noudatettava kaikkia yhteisön valtiontukisääntöjä ja yhteisöjen tuomioistuinten olemassa olevaa oikeuskäytäntöä. Kansallinen tuomioistuin voi lisäksi hakea ohjeistusta komission päätöksentekokäytännöstä sekä tiedonannoista ja suuntaviivoista, joita komissio on antanut valtiontukisääntöjen soveltamisesta. Tietyissä tilanteissa nämä välineet eivät kuitenkaan tarjoa kansalliselle tuomioistuimelle riittävästi ohjeistusta tarkasteltavina olevista kysymyksistä. Noudattaakseen perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisia velvoitteitaan ja ottaakseen huomioon kansallisten tuomioistuinten tärkeät ja monitahoiset tehtävät valtiontukisääntöjen soveltamisessa komissio antaa kansallisille tuomioistuimille tilaisuuden pyytää komissiolta lausuntoa valtiontukisääntöjen soveltamiseen liittyvistä kysymyksistä (136).

| 90. | Komission lausunnot voivat periaatteessa koskea mitä tahansa kansallisen oikeudenkäynnin yhteydessä esille tullutta taloudellista, asiasisällöllistä tai oikeudellista kysymystä (137). Kansallinen tuomioistuin voi epäilemättä katsoa aiheelliseksi pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta perustamissopimuksen 234 artiklan nojalla ennakkoratkaisua myös yhteisön oikeuden tulkintaa koskevissa asioissa. Jos kansallisen tuomioistuimen päätökseen ei kansallisen lainsäädännön mukaan saa hakea muutosta, ennakkoratkaisumenettelyn käyttö on lähtökohtaisesti pakollista (138). |
| --- | --- |

90.

Komission lausunnot voivat periaatteessa koskea mitä tahansa kansallisen oikeudenkäynnin yhteydessä esille tullutta taloudellista, asiasisällöllistä tai oikeudellista kysymystä (137). Kansallinen tuomioistuin voi epäilemättä katsoa aiheelliseksi pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta perustamissopimuksen 234 artiklan nojalla ennakkoratkaisua myös yhteisön oikeuden tulkintaa koskevissa asioissa. Jos kansallisen tuomioistuimen päätökseen ei kansallisen lainsäädännön mukaan saa hakea muutosta, ennakkoratkaisumenettelyn käyttö on lähtökohtaisesti pakollista (138).

| 91. | Komission lausuntojen kohteita voivat olla muun muassa seuraavat:






  a) | Onko tietty toimenpide perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea ja jos on, millä tavalla tuen täsmällinen määrä lasketaan? Lausunnot voivat koskea kutakin perustamissopimuksen 87 artiklan mukaista perustetta (esimerkiksi jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista myönnetty etu, mahdollinen kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan). |
| --- | --- | --- |

91.

Komission lausuntojen kohteita voivat olla muun muassa seuraavat:

a)

Onko tietty toimenpide perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea ja jos on, millä tavalla tuen täsmällinen määrä lasketaan? Lausunnot voivat koskea kutakin perustamissopimuksen 87 artiklan mukaista perustetta (esimerkiksi jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista myönnetty etu, mahdollinen kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan).

| b) | Täyttääkö tukitoimenpide tietyt ryhmäpoikkeusasetuksen vaatimukset, joiden täyttyessä tuesta ei ole tarpeen ilmoittaa erikseen eikä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä sovelleta? |
| --- | --- |

b)

Täyttääkö tukitoimenpide tietyt ryhmäpoikkeusasetuksen vaatimukset, joiden täyttyessä tuesta ei ole tarpeen ilmoittaa erikseen eikä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä sovelleta?

| c) | Kuuluuko tietty tukitoimenpide erityiseen tukiohjelmaan, josta on ilmoitettu komissiolle ja jonka komissio on hyväksynyt tai joka katsotaan muista syistä voimassa olevaksi tueksi? Perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä ei sovelleta myöskään tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

c)

Kuuluuko tietty tukitoimenpide erityiseen tukiohjelmaan, josta on ilmoitettu komissiolle ja jonka komissio on hyväksynyt tai joka katsotaan muista syistä voimassa olevaksi tueksi? Perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista velvollisuutta pidättäytyä toimenpiteistä ei sovelleta myöskään tässä tapauksessa.

| d) | Liittyykö asiaan (yhteisöjen tuomioistuimen asiassa SFEI
   (139) antamassa tuomiossa tarkoitettuja) poikkeuksellisia olosuhteita, jotka estävät kansallista tuomioistuinta määräämästä tukea perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin yhteisön oikeuden mukaan? |
| --- | --- |

d)

Liittyykö asiaan (yhteisöjen tuomioistuimen asiassa SFEI
   (139) antamassa tuomiossa tarkoitettuja) poikkeuksellisia olosuhteita, jotka estävät kansallista tuomioistuinta määräämästä tukea perittäväksi kokonaisuudessaan takaisin yhteisön oikeuden mukaan?

| e) | Jos kansallisen tuomioistuimen edellytetään määräävän koron perimisestä, se voi pyytää komissiolta apua koron laskennassa ja sovellettavan korkokannan määrityksessä. |
| --- | --- |

e)

Jos kansallisen tuomioistuimen edellytetään määräävän koron perimisestä, se voi pyytää komissiolta apua koron laskennassa ja sovellettavan korkokannan määrityksessä.

| f) | Mitkä ovat oikeudelliset edellytykset yhteisön oikeuden mukaisten vahingon-korvauskanteiden nostamiselle ja kuinka aiheutuneet vahingot lasketaan? |
| --- | --- |

f)

Mitkä ovat oikeudelliset edellytykset yhteisön oikeuden mukaisten vahingon-korvauskanteiden nostamiselle ja kuinka aiheutuneet vahingot lasketaan?

| 92. | Kuten 20 kohdassa todettiin, perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukainen arviointi tukitoimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille kuuluu komission yksinomaiseen toimivaltaan. Kansallisilla tuomioistuimilla ei ole toimivaltaa arvioida tukitoimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Vaikka komissio ei sen vuoksi voi antaa lausuntoja tuen soveltuvuudesta, tämä ei estä kansallista tuomioistuinta pyytämästä siltä tietoja siitä, arvioiko se jo (tai aikooko se arvioida) tietyn tukitoimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja jos arvioi, milloin se tekee todennäköisesti asiasta päätöksen (140). |
| --- | --- |

92.

Kuten 20 kohdassa todettiin, perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukainen arviointi tukitoimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille kuuluu komission yksinomaiseen toimivaltaan. Kansallisilla tuomioistuimilla ei ole toimivaltaa arvioida tukitoimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Vaikka komissio ei sen vuoksi voi antaa lausuntoja tuen soveltuvuudesta, tämä ei estä kansallista tuomioistuinta pyytämästä siltä tietoja siitä, arvioiko se jo (tai aikooko se arvioida) tietyn tukitoimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja jos arvioi, milloin se tekee todennäköisesti asiasta päätöksen (140).

| 93. | Antaessaan lausuntonsa komissio toimittaa kansalliselle tuomioistuimelle ainoastaan tämän pyytämiä asiatietoja tai taloudellisia taikka oikeudellisia selvennyksiä eikä ota kantaa näkökohtiin, jotka liittyvät kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä olevaan asiaan. Toisin kuin yhteisöjen tuomioistuinten tulkinta yhteisön oikeudesta, komission lausunto ei ole kansallisen tuomioistuimen kannalta oikeudellisesti velvoittava. |
| --- | --- |

93.

Antaessaan lausuntonsa komissio toimittaa kansalliselle tuomioistuimelle ainoastaan tämän pyytämiä asiatietoja tai taloudellisia taikka oikeudellisia selvennyksiä eikä ota kantaa näkökohtiin, jotka liittyvät kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä olevaan asiaan. Toisin kuin yhteisöjen tuomioistuinten tulkinta yhteisön oikeudesta, komission lausunto ei ole kansallisen tuomioistuimen kannalta oikeudellisesti velvoittava.

| 94. | Kansallisten tuomioistuinten kanssa tehtävän yhteistyön tehostamiseksi mahdollisimman paljon komissiolle esitetyt lausuntopyynnöt käsitellään mahdollisimman pian. Komissio pyrkii antamaan pyydetyn lausunnon niille neljän kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä. Jos komissio tarvitsee kansalliselta tuomioistuimelta lisäselvityksiä sen esittämästä pyynnöstä, kyseinen neljän kuukauden määräaika alkaa kulua ajankohdasta, jona selvitys vastaanotetaan. |
| --- | --- |

94.

Kansallisten tuomioistuinten kanssa tehtävän yhteistyön tehostamiseksi mahdollisimman paljon komissiolle esitetyt lausuntopyynnöt käsitellään mahdollisimman pian. Komissio pyrkii antamaan pyydetyn lausunnon niille neljän kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä. Jos komissio tarvitsee kansalliselta tuomioistuimelta lisäselvityksiä sen esittämästä pyynnöstä, kyseinen neljän kuukauden määräaika alkaa kulua ajankohdasta, jona selvitys vastaanotetaan.

| 95. | Tässä yhteydessä on kuitenkin huomattava, että kansallisilla tuomioistuimilla on perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen yleinen velvollisuus suojata yksityisten oikeuksia myös sen jakson aikana, jona komissio laatii siltä pyydettyä lausuntoa. Kuten 62 kohdasta ilmenee, tämä johtuu siitä, että kansallisella tuomio-istuimella on velvollisuus suojella yksityisten oikeuksia perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla riippumatta siitä, odotetaanko komission ottavan asiaan vielä kantaa (141). |
| --- | --- |

95.

Tässä yhteydessä on kuitenkin huomattava, että kansallisilla tuomioistuimilla on perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen yleinen velvollisuus suojata yksityisten oikeuksia myös sen jakson aikana, jona komissio laatii siltä pyydettyä lausuntoa. Kuten 62 kohdasta ilmenee, tämä johtuu siitä, että kansallisella tuomio-istuimella on velvollisuus suojella yksityisten oikeuksia perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla riippumatta siitä, odotetaanko komission ottavan asiaan vielä kantaa (141).

| 96. | Kuten 80 kohdassa todettiin, komissio ei kuule oikeudenkäynnin osapuolia ennen kuin se antaa lausuntonsa kansalliselle tuomioistuimelle. Komission lausunnon huomioimisessa kansallisessa oikeudenkäynnissä noudatetaan asian kannalta merkityksellisiä kansallisia menettelysääntöjä, joiden on oltava yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden mukaisia. |
| --- | --- |

96.

Kuten 80 kohdassa todettiin, komissio ei kuule oikeudenkäynnin osapuolia ennen kuin se antaa lausuntonsa kansalliselle tuomioistuimelle. Komission lausunnon huomioimisessa kansallisessa oikeudenkäynnissä noudatetaan asian kannalta merkityksellisiä kansallisia menettelysääntöjä, joiden on oltava yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden mukaisia.

3.3   Käytännön seikkoja

| 97. | Tehostaakseen edelleen yhteistyötä ja viestintää komission ja kansallisten tuomioistuinten välillä komissio on päättänyt perustaa yleisen yhteyspisteen, johon kansalliset tuomioistuimet voivat osoittaa 3.1 ja 3.2 jakson mukaiset pyynnöt saadakseen apua ja myös valtiontukipolitiikkaa koskevat kirjalliset tai suulliset kysymykset, joita ne saattavat joutua ratkaisemaan päivittäisen työskentelynsä puitteissa.





  European Commission |
| --- | --- |
| Secretariat General |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |
| Puhelin: (+32-2) 297 62 71 |
| Faksi: (+32-2) 299 83 30 |
| Sähköposti: ec-amicus-state-aid@ec.europa.eu |

97.

Tehostaakseen edelleen yhteistyötä ja viestintää komission ja kansallisten tuomioistuinten välillä komissio on päättänyt perustaa yleisen yhteyspisteen, johon kansalliset tuomioistuimet voivat osoittaa 3.1 ja 3.2 jakson mukaiset pyynnöt saadakseen apua ja myös valtiontukipolitiikkaa koskevat kirjalliset tai suulliset kysymykset, joita ne saattavat joutua ratkaisemaan päivittäisen työskentelynsä puitteissa.

European Commission

Secretariat General

B-1049 Brussels

Belgium

Puhelin: (+32-2) 297 62 71

Faksi: (+32-2) 299 83 30

Sähköposti: ec-amicus-state-aid@ec.europa.eu

| 98. | Komissio julkaisee kilpailupolitiikkaa koskevassa vuosikertomuksessa yhteenvedon tämän tiedonannon mukaisesta yhteistyöstään kansallisten tuomioistuinten kanssa. Se voi myös julkaista lausuntonsa ja huomautuksensa verkkosivustollaan. |
| --- | --- |

98.

Komissio julkaisee kilpailupolitiikkaa koskevassa vuosikertomuksessa yhteenvedon tämän tiedonannon mukaisesta yhteistyöstään kansallisten tuomioistuinten kanssa. Se voi myös julkaista lausuntonsa ja huomautuksensa verkkosivustollaan.

4.   LOPPUMÄÄRÄYKSET

| 99. | Tämän tiedonannon tarkoituksena on avustaa kansallisia tuomioistuimia valtiontukisääntöjen soveltamisessa. Tiedonanto ei velvoita kansallisia tuomioistuimia eikä vaikuta niiden riippumattomuuteen. Se ei myöskään vaikuta jäsenvaltioiden eikä luonnollisten tai oikeushenkilöiden yhteisön lainsäädännön mukaisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin. |
| --- | --- |

99.

Tämän tiedonannon tarkoituksena on avustaa kansallisia tuomioistuimia valtiontukisääntöjen soveltamisessa. Tiedonanto ei velvoita kansallisia tuomioistuimia eikä vaikuta niiden riippumattomuuteen. Se ei myöskään vaikuta jäsenvaltioiden eikä luonnollisten tai oikeushenkilöiden yhteisön lainsäädännön mukaisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin.

| 100. | Tämä tiedonanto korvaa yhteistyötä käsittelevän tiedonannon vuodelta 1995. |
| --- | --- |

100.

Tämä tiedonanto korvaa yhteistyötä käsittelevän tiedonannon vuodelta 1995.

| 101. | Komissio aikoo tarkastella uudelleen tätä tiedonantoa viiden vuoden kuluttua sen antamisesta. |
| --- | --- |

101.

Komissio aikoo tarkastella uudelleen tätä tiedonantoa viiden vuoden kuluttua sen antamisesta.

---

(1)  Valtiontuen toimintasuunnitelma – Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009 (KOM(2005) 107 lopullinen).

(2)  Valtiontuen toimintasuunnitelma, 55 ja 56 kohta.

(3)  EYVL C 312, 23.11.1995, s. 8.

(4)  Saatavilla osoitteessa:http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/studies_reports.cfm. Tutkimus koski vain 15 jäsenvaltiota (”EU-15”).

(5)  Tapausten kokonaismäärä kasvoi 116:sta 357:een.

(6)  51 prosenttia kaikista tuomioista.

(7)  12 prosenttia kaikista tuomioista.

(8)  Asia 78/76, Steinike & Weinlig, Kok. 1977, s. 595, 14 kohta, asia C-39/94, SFEI ym., Kok. 1996, s. I-3547, 49 kohta, asia C-354/90, Fédération Nationale du Commerce Extérieur des Produits Alimentaires ym. v. Ranska, Kok. 1991, s. I-5505, 10 kohta, ja asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, Kok. 2006, s. I-9957, 39 kohta.

(9)  Asia C-308/01, GIL Insurance ym., Kok. 2004, s. I-4777, 69 kohta, asia C-387/92, Banco Exterior de España v. Ayuntamiento de Valencia, Kok. 1994, s. I-877, 13 kohta, asia C-295/97, Piaggio, Kok. 1999, s I-3735, 34 kohta, asia C-39/94, SFEI, edellä alaviite 8, 58 kohta, asia C-237/04, Enirisorse, Kok. 2006, s. I-2843, 42 kohta, ja asia C-66/02, Italia v. komissio, Kok. 2005, s. I-10901, 77 kohta.

(10)  Ks. julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus yhdistetyissä asioissa C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, Kok. 1994, s. I-4103, 28 kohta: ”Valtion tukea myönnetään, kun jäsenvaltio asettaa yrityksen käyttöön varoja, joita tavanomaisia kaupallisia vaatimuksia soveltava yksityinen sijoittaja ei tavanomaisesti myöntäisi, huomioon ottamatta muita luonteeltaan sosiaalisia, poliittisia tai hyväntekeväisyysnäkökohtia”.

(11)  Asia 290/83, komissio v. Ranska, Kok. 1985, s. 439, 14 kohta, ja asia C-482/99, Ranska v. komissio, Kok. 2002, s. I-4397, 36–42 kohta.

(12)  Tätä eroa analysoidaan perusteellisesti julkisasiamies Darmonin ratkaisuehdotuksessa yhdistetyissä asioissa C-72/91 ja C-73/91, Sloman Neptun v. Bodo Ziesemer, Kok. 1993, s. I-887.

(13)  Ks. muun muassa yhdistetyt asiat C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, Kok. 2006, s. I-5293, 33–36 kohta, sekä asia C-222/04, Cassa di Risparmio de Firenze ym., Kok. 2006, s. I-289, 139–141 kohta, ja asia C-310/99, Italia v. komissio, Kok. 2002, s. I-2289, 84–86 kohta.

(14)  Hyvä esimerkki tästä on yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa Altmark, asia C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Kok. 2003, s. I-7747.

(15)  Yksityistä sijoittajaa koskevaa periaatetta yleisesti käsitellään asiassa C-142/87, Belgia v. komissio (Tubemeuse), Kok. 1990, s. I-959, ja asiassa C-305/89, Italia v. komissio (Alfa Romeo), Kok. 1991, s. I-1603, 19 ja 20 kohta. Yksityiskohtaisia perusteluita esitetään yhdistetyissä asioissa T-228/99 ja T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. komissio, Kok. 2003, s. II-435, 245 kohta ja sitä seuraavat kohdat. Ks. myös tiedote 9-1984, julkaistu asiakirjassa ”Kilpailuoikeus Euroopan yhteisöissä”, osa IIA, ja komission tiedonanto jäsenvaltioille perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin yrityksiin tehdasteollisuuden alalla (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3). Yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen (markkinataloussijoittajaperiaatteen) soveltamista lentoasemien rahoittamiseen käsitellään yhteisön suuntaviivoissa lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta (EUVL C 312, 9.12.2005, 42–52 kohta, s. 1).

(16)  Asia C-342/96, Espanja v. komissio, Kok. 1999, s. I-2459, 34 kohta, ja asia C-256/97, DM Transport, Kok. 1999, s. I-3913, 25 kohta.

(17)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10).

(18)  Komission tiedonanto julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista (EYVL C 209, 10.7.1997, s. 3).

(19)  XXIII kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, 401–402 kohta, ja asia C-278/92, Espanja v. komissio, Kok. 1994, s. I-4103.

(20)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5), komission asetus (EY) N:o 875/2007, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2007, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastusalalla ja asetuksen (EY) N:o 1860/2004 muuttamisesta (EUVL L 193, 25.7.2007, s. 6), ja komission asetus (EY) N:o 1535/2007, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maataloustuotteiden tuotannon alalla (EUVL L 337, 21.12.2007, s. 35).

(21)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen [93] artiklan [1] kohdan mukainen komission tiedonanto jäsenvaltioille perustamissopimuksen [92] ja [93] artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin (EYVL C 281, 17.9.1997, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission tiedonannolla jäsenvaltioille EY:n perustamissopimuksen [92] ja [93] artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin annetun perustamissopimuksen [93] artiklan [1] kohdan mukaisen tiedonannon muuttamisesta (EUVL C 325, 22.12.2005, s. 22).

(22)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3).

(23)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tehtävien riskipääomasijoitusten edistämiseksi (EUVL C 194, 18.8.2006, s. 2).

(24)  Yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1).

(25)  Täytäntöönpanokiellosta myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen [93] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 3 artiklassa (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1), jäljempänä ’menettelyasetus’. Tuen täsmällistä myöntämisajankohtaa käsitellään perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1998/2006 johdanto-osan 10 kappaleeessa (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

(26)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

(27)  Komission asetus (EY) N:o 68/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20), komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33), komission asetus (EY) N:o 2204/2002, annettu 12 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen (EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3), ja komission asetus (EY) N:o 1628/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen (EUVL L 302, 1.11.2006, s. 29). Pk-yrityksille myönnettyä tukea, koulutustukea ja työllisyystukea koskevien ryhmäpoikkeusasetusten voimassaoloa pidennettiin 30 päivään kesäkuuta 2008 asti komission asetuksella (EY) N:o 1976/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, asetusten (EY) N:o 2204/2002, (EY) N:o 70/2001 ja (EY) N:o 68/2001 muuttamisesta niiden soveltamisajan pidentämiseksi (EUVL L 368, 23.12.2006, s. 85). Kalastus- ja maatalousalalla sovelletaan erityisiä ryhmäpoikkeusasetuksia. Ks. komission asetus (EY) N:o 736/2008, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2008, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kalastustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 201, 30.7.2008, s. 16), ja komission asetus N:o 1857/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3).

(28)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3. Yleinen ryhmäpoikkeusasetus tuli voimaan 29 päivänä elokuuta 2008. Uuteen järjestelmään siirtymistä koskevat säännökset annetaan sen 44 artiklassa.

(29)  Ks. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohta (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

(30)  Tätä sääntöä ei sovelleta silloin, kun tukiohjelmassa määrätään erikseen tietyntyyppisiin tukiin sovellettavasta erillistä ilmoitusta koskevasta vaatimuksesta. Voimassa olevan tuen käsitettä käsitellään myös asiassa C-44/93, Namur-Les assurances du crédit v. Office national du ducroire ja Belgian valtio (Kok. 1994, s. I-3829, 28–34 kohta).

(31)  Ks. 20 kohta.

(32)  Ks. asia C-119/05, Lucchini, Kok. 2007, s. I-6199, 53 kohta.

(33)  Asia T-330/94, Salt Union v. komissio, Kok. 1996, s. II-1475, 39 kohta.

(34)  Asia C-188/92, TWD Textilwerke Deggendorf v. Saksa, Kok. 1994, s. I-833, 17, 25 ja 26 kohta. Ks. myös yhdistetyt asiat C-346/03 ja C-529/03, Atzeni ym., Kok. 2006, s. I-1875, 31 kohta, ja asia C-232/05, komissio v. Ranska (”Scott”), Kok. 2006, s. I-10071, 59 kohta.

(35)  Asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, edellä alaviite 8, 37 kohta, yhdistetyt asiat C-261/01 ja C-262/01, Van Calster ja Cleeren, Kok. 2003, s. I-12249, 74 kohta, ja asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 41 kohta.

(36)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, Kok. 2008, s. I-469, 38 kohta, C-17/91, Lornoy ym. v. Belgian valtio, Kok. 1992, s. I-6523, 30 kohta, ja asia C-354/90, Fédération Nationale du Commerce Extérieur des Produits Alimentaires ym. v. Ranska, edellä alaviite 8, 14 kohta).

(37)  Tämä kattaa viranomaiset kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

(38)  Asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, edellä alaviitee 8, 38 ja 44 kohta, yhdistetyt asiat C-261/01 ja C-262/01, Van Calster ja Cleeren, edellä alaviite 35, 75 kohta, ja asia C-295/97, Piaggio, edellä alaviite 9, 31 kohta.

(39)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(40)  Asia C-354/90, Fédération Nationale du Commerce Extérieur des Produits Alimentaires ym. v. Ranska, edellä alaviite 8, 11 ja 12 kohta, ja asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 39 ja 40 kohta.

(41)  Asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, edellä alaviite 8, 48 kohta.

(42)  Asia C-301/87, Ranska v. komissio (”Boussac”), Kok. 1990, s. I- 307.

(43)  Asia C-142/87, Belgia v. komissio (”Tubemeuse”), Kok. 1990, s. I-959.

(44)  Asia C-301/87, Ranska v. komissio (”Boussac”), edellä alaviite 42, 17–23 kohta, asia C-142/87, Belgia v. komissio (”Tubemeuse”), edellä alaviite 43, 15–19 kohta, asia C-354/90, Fédération Nationale du Commerce Extérieur des Produits Alimentaires ym. v. Ranska, edellä alaviite 8, 14 kohta, ja asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 38 kohta.

(45)  Ks. menettelyasetuksen 11 artiklan 2 kohta, jossa edellytetään, että asianomaisen toimenpiteen tukiluonteesta ei ole epäilyjä, on tarpeen toimia pikaisesti ja on olemassa vakava vaara siitä, että kilpailijalle aiheutuu huomattavaa ja korvaamatonta vahinkoa.

(46)  Asia C-354/90, Fédération Nationale du Commerce Extérieur des Produits Alimentaires ym. v. Ranska, edellä alaviite 8, 12 kohta, asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 40 kohta, asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, edellä alaviite 8, 47 kohta, ja asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 41 kohta.

(47)  Ks. alaviitteessä 38 olevat viitteet.

(48)  Tuen myöntämistä koskevan säädöksen pätemättömyydestä tapauksissa, joissa jäsenvaltio on rikkonut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, ks. asia C-354/90, Fédération Nationale du Commerce Extérieur des Produits Alimentaires ym. v. Ranska, edellä alaviite 8, 12 kohta. Ks. myös esimerkiksi Saksan liittovaltion tuomioistuimen (Bundesgerichtshof) 4 päivänä huhtikuuta 2003 antama tuomio, V ZR 314/02, VIZ 2003, 340, ja 20 päivänä tammikuuta 2004 antama tuomio, XI ZR 53/03, NVwZ 2004, 636.

(49)  Asia C-71/04, Xunta de Galicia, Kok. 2005, s. I-7419, 49 kohta, asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 40 ja 68 kohta, ja asia C-354/90, Fédération Nationale du Commerce Extérieur des Produits Alimentaires ym. v. Ranska, edellä alaviite 8, 12 kohta.

(50)  Komissio laatii analyysin tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ennen kuin se voi määrätä tuen perittäväksi takaisin, ks. viitteet alaviitteessä 44.

(51)  Asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 70 ja 71 kohta, joissa viitataan julkisasiamies Jacobsin tässä asiassa tekemään ratkaisuehdotukseen, 73–75 kohta. Ks. myös asia 223/85, RSV v. komissio, Kok. 1987, s. 4617, 17 kohta, ja asia C-5/89, komissio v. Saksa, Kok. 1990, s. I-3437, 16 kohta.

(52)  Tässä yhteydessä sovellettavaa periaatetta käsitellään julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotuksessa asiassa C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 75 kohta.

(53)  Menettelyasetuksen 14 artiklassa säädetään, että komission takaisinperintävelvollisuudesta voidaan poiketa vain, jos se olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. Jäsenvaltio voi pidättyä panemasta komission takaisinperintäpäätöstä täytäntöön vain siinä tapauksessa, että takaisinperintä olisi objektiivisesti tarkasteltuna mahdotonta, ks. asia C-177/06, komissio v. Espanja, Kok. 2007, s. I-7689, 46 kohta. Ks. myös komission tiedonanto – Sääntöjenvastaisen ja yhteis-markkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa, 17 kohta (EUVL C 272, 15.11.2007, s. 4).

(54)  Asia C-5/89, komissio v. Saksa, edellä alaviite 51, 14 kohta, asia C-169/95, Espanja v. komissio, Kok. 1997, s. I-135, 51 kohta, ja asia C-148/04, Unicredito Italiano, Kok. 2005, s. I-11137, 104 kohta.

(55)  Asia C-5/89, komissio v. Saksa, edellä alaviite 51, 14 kohta, ja asia C-24/95, Alcan Deutschland, Kok. 1997, s. I-1591, 25 kohta, sekä yhdistetyt asiat C-346/03 ja C-529/03, Atzeni ym., edellä alaviite 34, 64 kohta.

(56)  Ks. julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus asiassa C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 73 kohta. Ks. myös asia 223/85, RSV v. komissio, edellä alaviite 51, 17 kohta.

(57)  Yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 v. komissio, Kok. 2006, s. I-5479, 147 kohta.

(58)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 45, 46 ja 55 kohta, ja asia C-384/07, Wienstrom, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.12.2008, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 28 kohta.

(59)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 49 kohta.

(60)  Tuomiossa vahvistetaan nimenomaisesti yhteisöjen tuomioistuimen aiemmassa oikeuskäytännössä määrätty takaisinperintävelvollisuus. Ks. asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 41 kohta.

(61)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 53 ja 55 kohta.

(62)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1. Viite- ja diskonttokorkojen määritysmenetelmää käsitellään komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6), jäljempänä ”korkoja koskeva tiedonanto”.

(63)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 50–52 kohta ja 55 kohta.

(64)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 52 ja 55 kohta.

(65)  Ks. 36 kohta. Nimellisestä tukimäärästä maksetut verot voidaan vähentää takaisinperittävästä määrästä. Ks. asia T-459/93, Siemens v. komissio, Kok. 1995, s. II-1675, 83 kohta.

(66)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 52 ja 55 kohta.

(67)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen V luku.

(68)  Ks. alaviite 62.

(69)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 69 kohta.

(70)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 53 ja 55 kohta, asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, edellä alaviite 8, 56 kohta, ja asia C-334/07 P, komissio v. Freistaat Sachsen, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.12.2008, ei vielä julkaistu, 54 kohta).

(71)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 53 ja 55 kohta, asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, edellä alaviite 8, 56 kohta, ja asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 75 kohta.

(72)  Asia 6/64, Costa v. E.N.E.L., Kok. 1964, s. 1141, 120/73, Lorenz GmbH v. Bundesrepublik Deutschland ym., Kok. 1973, s. 1471, 8 kohta, ja asia C-354/90, Fédération Nationale du Commerce Extérieur des Produits Alimentaires ym. v. Ranska, edellä alaviite 8, 11 kohta.

(73)  Yhdistetyt asiat C-6/90 ja C-9/90, Francovich ja Bonifaci v. Italia, Kok. 1991, s. I-5357.

(74)  Yhdistetyt asiat C-46/93 ja C-48/93, Brasserie du Pêcheur ja Factortame, Kok. 1996, s. I-1029.

(75)  Se seikka, että jäsenvaltiolla voi olla korvausvastuu suoraan yhteisön oikeuden perusteella valtiontukisääntöjen rikkomisen vuoksi, on vahvistettu asiassa C-173/03, Traghetti del Mediterraneo v. Italia, Kok. 2006, s. I-5177, 41 kohta.

(76)  Yhdistetyt asiat C-6/90 ja C-9/90, Francovich ja Bonifaci v. Italia, edellä alaviite 73, 31–37 kohta, ja yhdistetyt asiat C-46/93 ja C-48/93, Brasserie du Pêcheur ja Factortame, edellä alaviite 74, 31 kohta.

(77)  Asia C-173/03, Traghetti del Mediterraneo v. Italia, edellä alaviite 75, 45 kohta.

(78)  Asia C-354/90, Fédération Nationale du Commerce Extérieur des Produits Alimentaires ym. v. Ranska, edellä alaviite 8, 12–14 kohta, yhdistetyt asiat C-261/01 ja C-262/01, Van Calster ja Cleeren, edellä alaviite 35, 53 kohta, ja asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 38 kohta.

(79)  Yhdistetyt asiat C-46/93 ja C-48/93, Brasserie du Pêcheur ja Factortame, edellä alaviite 74, 55 kohta.

(80)  Asia C-278/05, Robins ym., Kok. 2007, s. I-1053, 71 kohta, asia C-424/97, Haim, Kok. 2000, s. I-5123, 38 kohta, ja asia C-5/94, Hedley Lomas, Kok. 1996, s. I-2553, 28 kohta.

(81)  Yhdistetyt asiat C-46/93 ja C-48/93, Brasserie du Pêcheur ja Factortame, edellä alaviite 74, 56 kohta.

(82)  Vaikka perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan rikkominen on yleensä katsottava riittävän vakavaksi, vahingonkorvauskanteen nostaminen voi poikkeuksellisissa olosuhteissa olla poissuljettua. Riittävän vakavaa rikkomista koskeva vaatimus ei välttämättä täyty kyseisissä tilanteissa. Ks. 32 ja 33 kohta.

(83)  Katso 2.4.1 jakso.

(84)  Yhdistetyt asia C-46/93 ja asia C-48/93, Brasserie du Pêcheur ja Factortame, edellä alaviite 74, 87 ja 90 kohta.

(85)  Asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 44 kohta.

(86)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 53 ja 55 kohta.

(87)  Ks. 2.4.1 jakso.

(88)  Asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 72–74 kohta.

(89)  Asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 75 kohta. Lainvalintaa edellyttävissä tilanteissa sovellettava laki määritetään sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma II) 11 päivänä heinäkuuta 2007 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 864/2007 (EUVL L 199, 31.7.2007, s. 40).

(90)  Asia C-354/90, Fédération Nationale du Commerce Extérieur des Produits Alimentaires ym. v. Ranska, edellä alaviite 8, 12 kohta, asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviitteessä 8, 52 kohta, ja asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, edellä alaviite 8, 46 kohta.

(91)  Ks. 2.2.1 jakso.

(92)  Ks. 2.4.1 jakso.

(93)  Ks. myös asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 52 kohta, ja asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, edellä alaviite 8, 46 kohta.

(94)  Ks. 2.4.1 jakso.

(95)  Ks. 2.3.1 jakso, jossa annetaan ohjeita välitoimien määräämisestä takaisinperintätilanteissa.

(96)  Asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 44 kohta.

(97)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 46 ja 55 kohta.

(98)  Ks. 35 kohta.

(99)  Asia C-199/06, CELF ja Ministre de la Culture et de la Communication, edellä alaviite 36, 52 ja 55 kohta.

(100)  Asia C-232/05, komissio v. Ranska (”Scott”), edellä alaviite 34, 49–53 kohta.

(101)  Komission tiedonanto – Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa, edellä alaviite 52, 55–59 kohta.

(102)  Ks. alaviitteessä 34 olevat viitteet.

(103)  Asia C-232/05, komissio v. Ranska (”Scott”), edellä alaviite 34, 59 ja 60 kohta.

(104)  Ks. asia C-119/05, Lucchini, edellä alaviite 32, 53 kohta.

(105)  Yhdistetyt asiat C-143/88 ja C-92/89, Zuckerfabrik Süderdithmarschen ja Zuckerfabrik Soest v. Hauptzollamt Itzehoe ja Hauptzollamt Paderborn, Kok. 1991, s. I-415, 33 kohta.

(106)  Asia C-465/93, Atlanta Fruchthandelsgesellschaft ym. v. Bundesamt für Ernährung und Forstwirtschaft, Kok. 1995, s. I-3761, 51 kohta.

(107)  Lisäohjeita on saatavilla komission takaisinperintäpäätösten täytäntöönpanosta vuonna 2007 annetussa tiedonannossa, 59 kohta.

(108)  Ks. alaviitteessä 77 olevat viitteet.

(109)  Ks. 2.2.4 jakso.

(110)  Ks. 48–51 kohta.

(111)  Asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, edellä alaviite 8, 45 kohta, ja asia C-526/04, Laboratoires Boiron, Kok. 2006, s. I-7529, 51 kohta.

(112)  Asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, mainittu edellä alaviitteessä 8, 45 kohta, yhdistetyt asiat C-392/04 ja C-422/05, i-21 Germany, Kok. 2006, s. I-8559, 57 kohta, ja asia 33/76, Rewe, Kok. 1976, s. 1989, 5 kohta.

(113)  Asia C-368/04, Transalpine Ölleitung in Österreich, edellä alaviite 8, 45 kohta, asia C-174/02, Streekgewest, Kok. 2005, s. I-85, 18 kohta, ja asia 33/76, Rewe, edellä alaviite 111, 5 kohta.

(114)  Asia 106/77, Amministrazione delle finanze dello Stato v. Simmenthal, Kok. 1978, s. 629, 21 ja 24 kohta.

(115)  Asia C-174/02, Streekgewest, edellä alaviite 113, 18 kohta.

(116)  Asia C-174/02, Streekgewest, edellä alaviite 113, 14–21 kohta.

(117)  Asia C-174/02, Streekgewest, edellä alaviite 113, 19 kohta.

(118)  Ks. 3 kohdassa olevat tilastotiedot. Myös poikkeuksellisen verorasituksen määrääminen tietyille aloille tai tuottajille voidaan katsoa muiden yritysten hyväksi myönnetyksi valtiontueksi, ks. asia C-487/06 P, British Aggregates Association v. komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 22.12.2008, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 81–86 kohta.

(119)  Asia C-174/02, Streekgewest, edellä alaviite 113, 19 kohta.

(120)  Yhdistetyt asiat C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide, edellä alaviite 13, 46 kohta, ja C-266/04–C-270/04, C-276/04 ja C-321/04–C-325/04, Casino France ym., Kok. 2005, s. I-9481, 40 kohta, ja asia C-174/02, Streekgewest, edellä alaviite 113, 26 kohta.

(121)  Yhdistetyt asiat C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide, edellä alaviite 13, 48 kohta, ja yhdistetyt asiat C-266/04–C-270/04, C-276/04 ja C-321/04–C-325/04, Casino France ym., edellä alaviite 120, 43 ja 44 kohta.

(122)  Yhdistetyt asiat C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide, edellä alaviite 13, 45 kohta.

(123)  Asia C-526/04, Laboratoires Boiron, edellä alaviite 111, 55 ja 57 kohta.

(124)  Asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 50 kohta, asia C-2/88 Imm., Zwartveld ym., yhteisöjen tuomioistuimen määräys 13.7.1990, Kok. 1990, s. I-3365, 16–22 kohta, ja asia C-234/89, Delimitis v. Henninger Bräu, Kok. 1991, s. I-935, 53 kohta.

(125)  Asia C-94/00, Roquette Frères, Kok. 2002, s. I-9011, 31 kohta.

(126)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamiseen liittyvästä yhteistyöstä komission ja EU:n jäsenvaltioiden tuomioistuinten välillä (EUVL C 101, 27.4.2004, s. 54), 15-30 kohta.

(127)  Asia C-2/88 Imm., Zwartveld ym., yhteisöjen tuomioistuimen määräys 6.12.1990, Kok. 1990, s. I-4405, 10 ja 11 kohta, ja asia T-353/94, Postbank v. komissio, Kok. 1996, s. II-921, 93 kohta.

(128)  Perustamissopimuksen 234 artiklan mukaisesti kansallisella tuomioistuimella, jonka päätökseen ei voida hakea muutosta, on tietyissä tilanteissa velvollisuus pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua.

(129)  Asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 50 kohta, asia C-2/88 Imm., Zwartveld ym., yhteisöjen tuomioistuimen määräys 13.7.1990, edellä alaviite 124, 17–22 kohta, asia C-234/89, Delimitis v. Henninger Bräu, edellä alaviite 124, 53 kohta, ja asia T-353/94, Postbank v. komissio, edellä alaviite 127, 64 ja 65 kohta.

(130)  Saatuaan kyseiset tiedot kansallinen tuomioistuin voi pyytää, että sille toimitetaan säännöllisesti tietoja tilanteen kehittymisestä.

(131)  Asia T-353/94, Postbank v. komissio, edellä alaviite 127, 91 kohta.

(132)  Asia C-234/89, Delimitis v. Henninger Bräu, edellä alaviite 124, 53 kohta, ja asia T-353/94, Postbank v. komissio, edellä alaviite 127, 90 kohta.

(133)  Asia T-353/94, Postbank v. komissio, edellä alaviite 127, 64 kohta, ja asia C-2/88 Imm., Zwartveld ym., yhteisöjen tuomioistuimen määräys 13.7.1990, edellä alaviite 124, 16–22 kohta.

(134)  Asia T-353/94, Postbank v. komissio, edellä alaviite 127, 93 kohta, ja asia C-2/88 Imm., Zwartveld ym., yhteisöjen tuomioistuimen määräys 6.12.1990, edellä alaviite 127, 10 ja 11 kohta.

(135)  Asia C-2/88 Imm., Zwartveld ym., yhteisöjen tuomioistuimen määräys 6.12.1990, edellä alaviite 127, 11 kohta, asia C-275/00, First and Franex, Kok. 2002, s. I-10943, 49 kohta, ja asia T-353/94, Postbank v. komissio, edellä alaviite 127, 93 kohta.

(136)  Asia C-39/94, SFEI ym., edellä alaviite 8, 50 kohta.

(137)  On kuitenkin syytä kiinnittää huomiota 92 kohtaan.

(138)  Jos yhteisön oikeuden tulkintaa koskevaan kysymykseen annettava vastaus on selvästi johdettavissa oikeuskäytännöstä tai jos siitä ei ole mitään perusteltua epäilystä, sellaisen tuomioistuimen, jonka päätöksiin ei kansallisen lainsäädännön mukaan saa hakea muutosta, ei tarvitse esittää ennakkoratkaisupyyntöä, vaikka se voi vapaasti tehdä niin. Ks. asia 283/81, Cilfit ym., Kok. 1982, s. 3415, 14–20 kohta, ja yhdistetyt asiat C-428/06 – C-434/06, Unión General de Trabajadores de la Rioja, Kok. 2008, s. I-0000, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.9.2008, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 42 ja 43 kohta.

(139)  Ks. alaviitteessä 51olevat viitteet.

(140)  Ks. 83 kohta.

(141)  Tähän voi sisältyä 2.2.6 jaksossa käsiteltyjä välitoimia.

---

| 9.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/23

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5263 – Deutsche Bank London/Lloyds TSB Bank/Antin Infrastructure Partners (BNP Paribas)/Porterbrook Leasing)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 85/02

Komissio päätti 1. päivästä joulukuuta 2008 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5263. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5263. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 9.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/24

---

Euron kurssi (1)

8. huhtikuuta 2009

2009/C 85/03

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3231 |
| JPY | Japanin jeniä | 132,37 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4509 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,89935 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,8975 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5170 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,8960 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,593 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 296,88 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7093 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,4785 |
| RON | Romanian leuta | 4,1831 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,1143 |
| AUD | Australian dollaria | 1,8644 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6340 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,2546 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,2963 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0064 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 783,34 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,1650 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,0446 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4216 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 988,08 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8035 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 63,340 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 44,6317 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,884 |
| BRL | Brasilian realia | 2,9241 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,8023 |
| INR | Intian rupiaa | 66,4060 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3231

JPY

Japanin jeniä

132,37

DKK

Tanskan kruunua

7,4509

GBP

Englannin puntaa

0,89935

SEK

Ruotsin kruunua

10,8975

CHF

Sveitsin frangia

1,5170

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,8960

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,593

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

296,88

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7093

PLN

Puolan zlotya

4,4785

RON

Romanian leuta

4,1831

TRY

Turkin liiraa

2,1143

AUD

Australian dollaria

1,8644

CAD

Kanadan dollaria

1,6340

HKD

Hongkongin dollaria

10,2546

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,2963

SGD

Singaporin dollaria

2,0064

KRW

Etelä-Korean wonia

1 783,34

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,1650

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,0446

HRK

Kroatian kunaa

7,4216

IDR

Indonesian rupiaa

14 988,08

MYR

Malesian ringgitiä

4,8035

PHP

Filippiinien pesoa

63,340

RUB

Venäjän ruplaa

44,6317

THB

Thaimaan bahtia

46,884

BRL

Brasilian realia

2,9241

MXN

Meksikon pesoa

17,8023

INR

Intian rupiaa

66,4060

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 9.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/25

---

Komission ilmoitus yhteisön, Algerian, Egyptin, Färsaarten, Islannin, Israelin, Jordanian, Libanonin, Länsirannan ja Gazan alueen, Marokon, Norjan, Sveitsin (Liechtenstein mukaan luettuna), Syyrian, Tunisian ja Turkin välisten alkuperäsääntöjä koskevien pöytäkirjojen, joihin sisältyy diagonaalinen kumulaatio, soveltamisen alkamispäivästä

2009/C 85/04

Alkuperää koskevan diagonaalisen kumulaation soveltamiseksi yhteisön, Algerian, Egyptin, Färsaarten, Islannin, Israelin, Jordanian, Libanonin, Länsirannan ja Gazan alueen, Marokon, Norjan, Sveitsin (Liechtenstein mukaan luettuna), Syyrian, Tunisian ja Turkin välillä yhteisö ja asianomaiset maat toimittavat Euroopan yhteisöjen komission välityksellä toisilleen keskinäisiä alkuperäsääntöjään koskevat tiedot.

Liitteenä olevassa taulukossa luetellaan asianomaisten maiden antamiin tietoihin perustuvat alkuperäsääntöjä koskevat pöytäkirjat, joihin sisältyy diagonaalinen kumulaatio, ja ilmoitetaan päivämäärä, josta alkaen kyseistä kumulaatiota sovelletaan. Tällä taulukolla korvataan edellinen taulukko (EUVL C 311, 21.12.2007).

Olisi muistettava, että kumulaatiota voidaan soveltaa ainoastaan, jos tuotteen lopulliset valmistusmaat ja lopulliset määrämaat ovat tehneet vapaakauppasopimuksia, joihin sisältyy samanlaiset alkuperäsäännöt, kaikkien niiden maiden kanssa, jotka osallistuvat alkuperäaseman saamiseen eli kaikkien niiden maiden kanssa, joista kaikki käytettävät ainekset ovat peräisin. Aineksia, jotka ovat peräisin maista, jotka eivät ole tehneet sopimusta lopullisten valmistusmaiden ja lopullisten määrämaiden kanssa, pidetään ei-alkuperä aineksina. Esimerkkejä annetaan alkuperäsääntöjä koskevien Paneurooppa–Välimeri-pöytäkirjojen selittävis sä huomautuksissa (1).

Olisi muistettava myös, että:

| — | Sveitsi ja Liechtensteinin ruhtinaskunta muodostavat tulliliiton; |
| --- | --- |

—

Sveitsi ja Liechtensteinin ruhtinaskunta muodostavat tulliliiton;

| — | EU:sta, Islannista, Liechtensteinista ja Norjasta muodostuvan Euroopan talousalueen osalta soveltamisen alkamispäivä oli 1.11.2005. |
| --- | --- |

—

EU:sta, Islannista, Liechtensteinista ja Norjasta muodostuvan Euroopan talousalueen osalta soveltamisen alkamispäivä oli 1.11.2005.

ISO-Alpha-2-koodit taulukossa olevien maiden osalta ovat seuraavat:

| — | Algeria | DZ |
| --- | --- | --- |
| — | Egypti | EG |
| — | Färsaaret | FO |
| — | Islanti | IS |
| — | Israel | IL |
| — | Jordania | JO |
| — | Libanon | LB |
| — | Liechtenstein | LI |
| — | Marokko | MA |
| — | Norja | NO |
| — | Sveitsi | CH |
| — | Syyria | SY |
| — | Tunisia | TN |
| — | Turkki | TR |
| — | Länsiranta ja Gaza | PS |

—

Algeria

DZ

—

Egypti

EG

—

Färsaaret

FO

—

Islanti

IS

—

Israel

IL

—

Jordania

JO

—

Libanon

LB

—

Liechtenstein

LI

—

Marokko

MA

—

Norja

NO

—

Sveitsi

CH

—

Syyria

SY

—

Tunisia

TN

—

Turkki

TR

—

Länsiranta ja Gaza

PS

Alkuperäsääntöjä koskevien pöytäkirjojen, joihin sisältyy diagonaalinen kumulaatio, soveltamisen alkamispäivä Paneurooppa–Välimeri-alueella.

| | EU | DZ | CH(EFTA) | EG | FO | IL | IS(EFTA) | JO | LB | LI(EFTA) | MA | NO(EFTA) | PS | SY | TN | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.11.2007 | 1.1.2006 | 1.3.2006 | 1.12.2005 | 1.1.2006 | 1.1.2006 | 1.7.2006 | | 1.1.2006 | 1.12.2005 | 1.1.2006 | | | 1.8.2006 | (2) |
| DZ | 1.11.2007 | | | | | | | | | | | | | | | |
| CH(EFTA) | 1.1.2006 | | | 1.8.2007 | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 |
| EG | 1.3.2006 | | 1.8.2007 | | | | 1.8.2007 | 6.7.2006 | | 1.8.2007 | 6.7.2006 | 1.8.2007 | | | 6.7.2006 | 1.3.2007 |
| FO | 1.12.2005 | | 1.1.2006 | | | | 1.11.2005 | | | 1.1.2006 | | 1.12.2005 | | | | |
| IL | 1.1.2006 | | 1.7.2005 | | | | 1.7.2005 | 9.2.2006 | | 1.7.2005 | | 1.7.2005 | | | | 1.3.2006 |
| IS(EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.11.2005 | 1.7.2005 | | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.3.2006 | 1.9.2007 |
| JO | 1.7.2006 | | 17.7.2007 | 6.7.2006 | | 9.2.2006 | 17.7.2007 | | | 17.7.2007 | 6.7.2006 | 17.7.2007 | | | 6.7.2006 | |
| LB | | | 1.1.2007 | | | | 1.1.2007 | | | 1.1.2007 | | 1.1.2007 | | | | |
| LI(EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 |
| MA | 1.12.2005 | | 1.3.2005 | 6.7.2006 | | | 1.3.2005 | 6.7.2006 | | 1.3.2005 | | 1.3.2005 | | | 6.7.2006 | 1.1.2006 |
| NO(EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.12.2005 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | | | | 1.8.2005 | 1.9.2007 |
| PS | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | | |
| TN | 1.8.2006 | | 1.6.2005 | 6.7.2006 | | | 1.3.2006 | 6.7.2006 | | 1.6.2005 | 6.7.2006 | 1.8.2005 | | | | 1.7.2005 |
| TR | (2) | | 1.9.2007 | 1.3.2007 | | 1.3.2006 | 1.9.2007 | | | 1.9.2007 | 1.1.2006 | 1.9.2007 | | | 1.7.2005 | |

EU

DZ

CH(EFTA)

EG

FO

IL

IS(EFTA)

JO

LB

LI(EFTA)

MA

NO(EFTA)

PS

SY

TN

TR

EU

1.11.2007

1.1.2006

1.3.2006

1.12.2005

1.1.2006

1.1.2006

1.7.2006

1.1.2006

1.12.2005

1.1.2006

1.8.2006

(2)

DZ

1.11.2007

CH(EFTA)

1.1.2006

1.8.2007

1.1.2006

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.6.2005

1.9.2007

EG

1.3.2006

1.8.2007

1.8.2007

6.7.2006

1.8.2007

6.7.2006

1.8.2007

6.7.2006

1.3.2007

FO

1.12.2005

1.1.2006

1.11.2005

1.1.2006

1.12.2005

IL

1.1.2006

1.7.2005

1.7.2005

9.2.2006

1.7.2005

1.7.2005

1.3.2006

IS(EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.11.2005

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.3.2006

1.9.2007

JO

1.7.2006

17.7.2007

6.7.2006

9.2.2006

17.7.2007

17.7.2007

6.7.2006

17.7.2007

6.7.2006

LB

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

LI(EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.1.2006

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.8.2005

1.6.2005

1.9.2007

MA

1.12.2005

1.3.2005

6.7.2006

1.3.2005

6.7.2006

1.3.2005

1.3.2005

6.7.2006

1.1.2006

NO(EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.12.2005

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.9.2007

PS

SY

TN

1.8.2006

1.6.2005

6.7.2006

1.3.2006

6.7.2006

1.6.2005

6.7.2006

1.8.2005

1.7.2005

TR

(2)

1.9.2007

1.3.2007

1.3.2006

1.9.2007

1.9.2007

1.1.2006

1.9.2007

1.7.2005

---

(1)  EUVL C 83, 17.4.2007.

(2)  EY:n ja Turkin tulliliiton soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden osalta soveltamisen alkamispäivä on 27.7.2006.

Maataloustuotteiden osalta soveltamisen alkamispäivä on 1.1.2007.

Hiili- ja terästuotteiden osalta soveltamisen alkamispäivä on 1. maaliskuuta 2009.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 9.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/27

---

Liikenteen ja energian alojen avustuksia ja hankintoja koskevan vuoden 2008 työohjelman mukaiset ehdotuspyynnöt

(Komission päätös K(2008) 2014)

2009/C 85/05

Euroopan komission energian ja liikenteen pääosasto julkistaa ehdotuspyynnön avustuksen/avustusten myöntämiseksi valmisteleviin toimiin sellaisten kohdennettujen erityisstrategioiden määrittelemiseksi, jotka koskevat Euroopan saarien mahdollisuuksia panna täytäntöön EU:n energiapolitiikkaa kestävän energian osalta.

Tämän ehdotuspyynnön perusteella myönnettävien määrärahojen enimmäismäärä on 3 000 000 euroa.

Ehdotuspyynnön määräaika on 29. toukokuuta 2009.

Koko ehdotuspyyntö on nähtävillä Internet-osoitteessa:

http://ec.europa.eu/energy/grants/index_en.htm

---

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 9.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 85/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 85/28

---

Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta

2009/C 85/06

Komissio on vastaanottanut osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka on esitetty polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, (1) jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 3 kohdan nojalla.

1.   Tarkastelua koskeva pyyntö

Pyynnön esitti ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Eurogold Industries Ltd, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.

Pyyntö rajoittuu polkumyynnin tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta.

2.   Tuote

Tarkasteltavana oleva tuote ovat Ukrainasta peräisin olevat silityslaudat, vapaasti seisovat tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00. Nämä CN-koodit ovat ainoastaan ohjeellisia.

3.   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa oleva toimenpide on neuvoston asetuksella (EY) N:o 452/2007 (2) käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli, joka koskee mm. Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontia.

4.   Tarkastelun perusteet

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen pyyntö perustuu pyynnön esittäjän toimittamaan alustavaan näyttöön siitä, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä.

Pyynnön esittäjä on toimittanut alustavan näytön siitä, että polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei enää edellytä nykytasoisen toimenpiteen soveltamista. Se on toimittanut alustavaa näyttöä erityisesti siitä, että sille määritellyt normaaliarvo ja vientihinnat poikkeavat merkittävästi alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla vallinneista, sillä konsernissa, johon pyynnön esittäjä kuuluu, on hiljattain tehty uudelleenorganisointeja. Näyttö osoittaa myös, että kun verrataan pyynnön esittäjän normaaliarvoa ja sen yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja, polkumyyntimarginaali näyttäisi olevan voimassa olevan toimenpiteen tasoa pienempi. Polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei tästä syystä enää vaikuttaisi edellyttävän nykytasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien toimenpiteiden soveltamista.

5.   Menettely polkumyynnin määrittämiseksi

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio on päättänyt, että on olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä komissio panee perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla tarkastelun vireille.

Tutkimuksessa selvitetään, olisiko voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista jatkettava vai olisiko ne kumottava tai niitä muutettava pyynnön esittäjän osalta.

Jos todetaan, että pyynnön esittäjää koskevia toimenpiteitä olisi kumottava tai muutettava, saattaa olla tarpeen muuttaa kaikkiin muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa tällä hetkellä sovellettavaa tullia eli kaikille ukrainalaisille yrityksille asetuksen (EY) N:o 452/2007 1 artiklan 2 kohdassa tällä hetkellä vahvistettua tullia.

a)   Kyselylomakkeet

Saadakseen tutkimuksensa kannalta välttämättöminä pitämänsä tiedot komissio lähettää pyynnön esittäjälle ja asianomaisen viejämaan viranomaisille kyselylomakkeen. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö olisi toimitettava komissiolle 6 kohdan a alakohdassa asetetussa määräajassa.

b)   Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan kyselyvastauksia täydentäviä tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 6 kohdan a alakohdassa asetetussa määräajassa.

Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne sitä pyytävät ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on erityisiä syitä. Tämä pyyntö on esitettävä 6 kohdan b alakohdassa asetetussa määräajassa.

6.   Määräajat

a)   Osapuolten ilmoittautuminen ja kyselylomakkeiden palauttaminen ja muiden tietojen toimittaminen

Jotta asianomaisten osapuolten huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on ilmoittauduttava komissiolle, esitettävä näkökantansa ja toimitettava täytetyt kyselylomakkeet tai muut tiedot 40 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jollei toisin ilmoiteta. Huomiota pyydetään kiinnittämään siihen, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää asianomaisen osapuolen ilmoittautumista edellä mainitussa määräajassa.

b)   Kuuleminen

Asianomaiset osapuolet voivat samassa 40 päivän määräajassa myös pyytää saada tulla komission kuulemiksi.

7.   Kirjalliset huomautukset, täytetyt kyselylomakkeet ja kirjeenvaihto

Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä kirjallisina (ei sähköisessä muodossa, ellei toisin ilmoiteta), ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumero. Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset näkökannat, mukaan luettuina tässä ilmoituksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited”, (3) ja niihin on liitettävä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen toisinto, joka varustetaan merkinnällä ”For inspection by interested parties” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Komission osoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| B-1049 Brussels |
| Faksi (+32-2) 295 65 05. |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

B-1049 Brussels

Faksi (+32-2) 295 65 05.

8.   Yhteistyöstä kieltäytyminen

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se vaikeuttaa tutkimusta huomattavasti, päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Jos asianomaisen osapuolen todetaan toimittaneen vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, niitä ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii yhteistyössä vain osittain ja tämän vuoksi käytetään käytettävissä olevia tietoja, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin jos se olisi toiminut yhteistyössä.

9.   Tutkimuksen aikataulu

Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti 15 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

10.   Henkilötietojen käsittely

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18. joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) mukaisesti.

11.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja

Jos puolustautumisoikeuksien käytössä ilmenee vaikeuksia, asianomainen osapuoli voi ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö ja toimii tarvittaessa sovittelijana menettelytapakysymyksissä, jotka vaikuttavat osapuolten etujen suojaamiseen kyseisessä menettelyssä. Tällaisia kysymyksiä ovat lähinnä oikeus tutustua asiakirjoihin, salassapito, määräaikojen pidentäminen ja kirjallisten ja/tai suullisten näkökantojen käsittely. Yhteystiedot sekä lisätietoja on saatavilla kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilla kauppapolitiikan pääosaston sivustolla osoitteessa http://ec.europa.eu/trade

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  EUVL L 109, 26.4.2007, s. 12.

(3)  Tämä merkitsee sitä, että asiakirja on tarkoitettu ainoastaan sisäiseen käyttöön. Se on suojattu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan nojalla. Se on perusasetuksen 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja.

(4)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

---