# Jurnalul Oficial L 330/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 330 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6523 decembrie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 330

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6523 decembrie 2022

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/2560 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2022 privind subvențiile străine care denaturează piața internă | 1 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva (UE) 2022/2561 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2022 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (codificare) (
  1
  ) | 46 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2022/2560 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2022 privind subvențiile străine care denaturează piața internă

1

DIRECTIVE

*

Directiva (UE) 2022/2561 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2022 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (codificare) (
  1
  )

1

46

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia (UE) 2022/2562 a Consiliului din 24 octombrie 2022 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului-cadru de parteneriat și de cooperare globală dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Regatul Thailandei, pe de altă parte | 70 |
| | * | Acord-cadru de parteneriat și de cooperare globală între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Regatul Thailandei, pe de altă parte | 72 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/2563 al Consiliului din 19 decembrie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/2283 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse agricole și industriale | 109 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/2564 al Comisiei din 16 august 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2021/2064 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește stabilirea unei excepții de minimis de la obligația de debarcare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale în Marea Adriatică și în sud-estul Mediteranei | 126 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/2565 al Comisiei din 11 octombrie 2022 de completare a Regulamentului (UE) 2021/444 al Parlamentului European și al Consiliului cu dispoziții privind instituirea unui cadru de monitorizare și evaluare | 130 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/2566 al Comisiei din 13 octombrie 2022 de modificare și rectificare a Regulamentului delegat (UE) 2018/273 în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantări de viță-de-vie | 134 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2567 al Comisiei din 13 octombrie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/274 în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantări de viță-de-vie | 139 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2568 al Comisiei din 21 decembrie 2022 de modificare a anexei I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 de stabilire a măsurilor speciale de combatere a pestei porcine africane (
  1
  ) | 147 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2022/2569 a Consiliului din 14 noiembrie 2022 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a 19-a reuniuni a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (COP 19 la CITES) (Panamá, Republica Panama, 14-25 noiembrie 2022) și prezentarea unei specii care să fie inclusă în apendicele III la CITES | 186 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/2570 a Comisiei din 24 noiembrie 2022 de neaprobare a azotatului de argint ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 233 |

II   Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia (UE) 2022/2562 a Consiliului din 24 octombrie 2022 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului-cadru de parteneriat și de cooperare globală dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Regatul Thailandei, pe de altă parte

70

*

Acord-cadru de parteneriat și de cooperare globală între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Regatul Thailandei, pe de altă parte

72

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2022/2563 al Consiliului din 19 decembrie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/2283 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse agricole și industriale

109

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/2564 al Comisiei din 16 august 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2021/2064 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește stabilirea unei excepții de minimis de la obligația de debarcare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale în Marea Adriatică și în sud-estul Mediteranei

126

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/2565 al Comisiei din 11 octombrie 2022 de completare a Regulamentului (UE) 2021/444 al Parlamentului European și al Consiliului cu dispoziții privind instituirea unui cadru de monitorizare și evaluare

130

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/2566 al Comisiei din 13 octombrie 2022 de modificare și rectificare a Regulamentului delegat (UE) 2018/273 în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantări de viță-de-vie

134

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2567 al Comisiei din 13 octombrie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/274 în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantări de viță-de-vie

139

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2568 al Comisiei din 21 decembrie 2022 de modificare a anexei I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 de stabilire a măsurilor speciale de combatere a pestei porcine africane (
  1
  )

1

147

DECIZII

*

Decizia (UE) 2022/2569 a Consiliului din 14 noiembrie 2022 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a 19-a reuniuni a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (COP 19 la CITES) (Panamá, Republica Panama, 14-25 noiembrie 2022) și prezentarea unei specii care să fie inclusă în apendicele III la CITES

186

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/2570 a Comisiei din 24 noiembrie 2022 de neaprobare a azotatului de argint ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

1

233

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/2560 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 14 decembrie 2022

privind subvențiile străine care denaturează piața internă

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 114 și 207,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Existența unei piețe interne puternice, deschise și competitive permite atât întreprinderilor europene, cât și celor străine să concureze pe bază de merit. Uniunea beneficiază de un sistem sofisticat și eficace de control al ajutoarelor de stat, care vizează asigurarea unor condiții echitabile pentru toate întreprinderile care desfășoară o activitate economică în cadrul pieței interne. Acest sistem de control al ajutoarelor de stat împiedică statele membre să acorde ajutoare de stat care denaturează în mod nejustificat concurența pe piața internă. |
| --- | --- |

(1)

Existența unei piețe interne puternice, deschise și competitive permite atât întreprinderilor europene, cât și celor străine să concureze pe bază de merit. Uniunea beneficiază de un sistem sofisticat și eficace de control al ajutoarelor de stat, care vizează asigurarea unor condiții echitabile pentru toate întreprinderile care desfășoară o activitate economică în cadrul pieței interne. Acest sistem de control al ajutoarelor de stat împiedică statele membre să acorde ajutoare de stat care denaturează în mod nejustificat concurența pe piața internă.

| (2) | În același timp, atât întreprinderile private, cât și întreprinderile din sectorul public, care sunt direct sau indirect controlate sau deținute de un stat, pot primi din partea unor țări terțe subvenții care sunt apoi utilizate, de exemplu, pentru finanțarea activităților economice pe piața internă în orice sector al economiei, cum ar fi participarea la proceduri de achiziții publice, sau achiziționarea de întreprinderi, inclusiv de întreprinderi cu active strategice, cum ar fi infrastructurile critice și tehnologiile inovatoare. În prezent, astfel de subvenții străine nu fac obiectul normelor Uniunii privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(2)

În același timp, atât întreprinderile private, cât și întreprinderile din sectorul public, care sunt direct sau indirect controlate sau deținute de un stat, pot primi din partea unor țări terțe subvenții care sunt apoi utilizate, de exemplu, pentru finanțarea activităților economice pe piața internă în orice sector al economiei, cum ar fi participarea la proceduri de achiziții publice, sau achiziționarea de întreprinderi, inclusiv de întreprinderi cu active strategice, cum ar fi infrastructurile critice și tehnologiile inovatoare. În prezent, astfel de subvenții străine nu fac obiectul normelor Uniunii privind ajutoarele de stat.

| (3) | Prezentul regulament acoperă toate sectoarele economice, inclusiv cele de interes strategic pentru Uniune și infrastructurile critice de tipul celor menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(3)

Prezentul regulament acoperă toate sectoarele economice, inclusiv cele de interes strategic pentru Uniune și infrastructurile critice de tipul celor menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (4) | Subvențiile străine pot denatura piața internă și pot submina condițiile de concurență echitabile aferente diferitelor activități economice din Uniune. Acest lucru s-ar putea întâmpla în special în contextul concentrărilor care implică o modificare a controlului asupra întreprinderilor din Uniune, în cazul în care astfel de concentrări sunt finanțate, integral sau parțial, prin subvenții străine sau în cazul în care operatorilor economici care beneficiază de subvenții străine li se atribuie contracte în Uniune. |
| --- | --- |

(4)

Subvențiile străine pot denatura piața internă și pot submina condițiile de concurență echitabile aferente diferitelor activități economice din Uniune. Acest lucru s-ar putea întâmpla în special în contextul concentrărilor care implică o modificare a controlului asupra întreprinderilor din Uniune, în cazul în care astfel de concentrări sunt finanțate, integral sau parțial, prin subvenții străine sau în cazul în care operatorilor economici care beneficiază de subvenții străine li se atribuie contracte în Uniune.

| (5) | Niciunul din instrumentele actuale ale Uniunii nu abordează denaturările cauzate de subvențiile străine. Folosind instrumentele de apărare comercială, Comisia poate să ia măsuri atunci când se importă în Uniune bunuri subvenționate, dar nu și atunci când subvențiile străine iau forma unor investiții subvenționate sau atunci când sunt vizate servicii și fluxuri financiare. În temeiul Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii, Uniunea are posibilitatea de a iniția o procedură de soluționare a litigiilor dintre state împotriva anumitor subvenții străine acordate de membrii OMC, limitată la litigiile care vizează bunuri. |
| --- | --- |

(5)

Niciunul din instrumentele actuale ale Uniunii nu abordează denaturările cauzate de subvențiile străine. Folosind instrumentele de apărare comercială, Comisia poate să ia măsuri atunci când se importă în Uniune bunuri subvenționate, dar nu și atunci când subvențiile străine iau forma unor investiții subvenționate sau atunci când sunt vizate servicii și fluxuri financiare. În temeiul Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii, Uniunea are posibilitatea de a iniția o procedură de soluționare a litigiilor dintre state împotriva anumitor subvenții străine acordate de membrii OMC, limitată la litigiile care vizează bunuri.

| (6) | Prin urmare, este necesar ca instrumentele existente ale Uniunii să fie completate cu un nou instrument prin care să fie abordate în mod eficace denaturările cauzate de subvențiile străine pe piața internă pentru a se asigura condiții de concurență echitabile. În special, noul instrument completează normele Uniunii privind ajutoarele de stat prin care sunt abordate denaturările de pe piața internă cauzate de subvențiile acordate de statele membre. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, este necesar ca instrumentele existente ale Uniunii să fie completate cu un nou instrument prin care să fie abordate în mod eficace denaturările cauzate de subvențiile străine pe piața internă pentru a se asigura condiții de concurență echitabile. În special, noul instrument completează normele Uniunii privind ajutoarele de stat prin care sunt abordate denaturările de pe piața internă cauzate de subvențiile acordate de statele membre.

| (7) | Este important să fie stabilite norme și proceduri de investigare a subvențiilor străine care denaturează efectiv sau au potențialul de a denatura piața internă și, dacă este cazul, să fie corectate denaturările respective. Subvențiile străine ar putea denatura piața internă dacă o întreprindere care beneficiază de subvenția străină desfășoară o activitate economică în Uniune. Aplicarea corespunzătoare a prezentului regulament și asigurarea respectării sale urmează să contribuie la reziliența pieței interne în fața denaturărilor cauzate de subvențiile străine, contribuind astfel la autonomia strategică deschisă a Uniunii. Prin urmare, prezentul regulament stabilește norme pentru toate întreprinderile, inclusiv întreprinderile publice controlate direct sau indirect de un stat, care desfășoară o activitate economică în Uniune. Se acordă o atenție deosebită impactului pe care prezentul regulament îl are asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), având în vedere importanța activităților economice desfășurate de acestea și contribuția acestora la îndeplinirea principalelor obiective de politică ale Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

Este important să fie stabilite norme și proceduri de investigare a subvențiilor străine care denaturează efectiv sau au potențialul de a denatura piața internă și, dacă este cazul, să fie corectate denaturările respective. Subvențiile străine ar putea denatura piața internă dacă o întreprindere care beneficiază de subvenția străină desfășoară o activitate economică în Uniune. Aplicarea corespunzătoare a prezentului regulament și asigurarea respectării sale urmează să contribuie la reziliența pieței interne în fața denaturărilor cauzate de subvențiile străine, contribuind astfel la autonomia strategică deschisă a Uniunii. Prin urmare, prezentul regulament stabilește norme pentru toate întreprinderile, inclusiv întreprinderile publice controlate direct sau indirect de un stat, care desfășoară o activitate economică în Uniune. Se acordă o atenție deosebită impactului pe care prezentul regulament îl are asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), având în vedere importanța activităților economice desfășurate de acestea și contribuția acestora la îndeplinirea principalelor obiective de politică ale Uniunii.

| (8) | Pentru a asigura condiții de concurență echitabile în cadrul întregii piețe interne și aplicarea coerentă a prezentului regulament, Comisia este singura autoritate competentă să aplice prezentul regulament. Comisia ar trebui să aibă competența de a examina orice subvenție străină, în măsura în care aceasta se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament, în orice sector al economiei, din proprie inițiativă, pe baza informațiilor obținute din toate sursele disponibile. Pentru asigurarea unui control eficace, în cazul concret al concentrărilor de mari dimensiuni (fuziuni și achiziții) și al procedurilor de achiziții publice care depășesc anumite praguri, Comisia ar trebui să aibă competența de a analiza subvențiile străine pe baza unei notificări prealabile transmise de întreprindere către Comisie. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a asigura condiții de concurență echitabile în cadrul întregii piețe interne și aplicarea coerentă a prezentului regulament, Comisia este singura autoritate competentă să aplice prezentul regulament. Comisia ar trebui să aibă competența de a examina orice subvenție străină, în măsura în care aceasta se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament, în orice sector al economiei, din proprie inițiativă, pe baza informațiilor obținute din toate sursele disponibile. Pentru asigurarea unui control eficace, în cazul concret al concentrărilor de mari dimensiuni (fuziuni și achiziții) și al procedurilor de achiziții publice care depășesc anumite praguri, Comisia ar trebui să aibă competența de a analiza subvențiile străine pe baza unei notificări prealabile transmise de întreprindere către Comisie.

| (9) | Prezentul regulament ar trebui să fie aplicat și interpretat ținându-se seama de legislația relevantă a Uniunii, inclusiv de legislația privind ajutoarele de stat, fuziunile și achizițiile publice. |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament ar trebui să fie aplicat și interpretat ținându-se seama de legislația relevantă a Uniunii, inclusiv de legislația privind ajutoarele de stat, fuziunile și achizițiile publice.

| (10) | Punerea în aplicare a prezentului regulament nu aduce atingere dreptului fiecărui stat membru de a-și proteja interesele esențiale în materie de securitate în conformitate cu articolul 346 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

(10)

Punerea în aplicare a prezentului regulament nu aduce atingere dreptului fiecărui stat membru de a-și proteja interesele esențiale în materie de securitate în conformitate cu articolul 346 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

| (11) | În contextul prezentului regulament, prin subvenție străină ar trebui să se înțeleagă o contribuție financiară care este acordată direct sau indirect de o țară terță, care conferă un avantaj și este limitată la una sau mai multe întreprinderi sau industrii. Aceste condiții sunt cumulative. |
| --- | --- |

(11)

În contextul prezentului regulament, prin subvenție străină ar trebui să se înțeleagă o contribuție financiară care este acordată direct sau indirect de o țară terță, care conferă un avantaj și este limitată la una sau mai multe întreprinderi sau industrii. Aceste condiții sunt cumulative.

| (12) | O contribuție financiară poate fi acordată prin intermediul unor entități publice sau private. Pentru a se stabili dacă o entitate publică a acordat sau nu o contribuție financiară ar trebui efectuată o analiză de la caz la caz, ținându-se seama în mod corespunzător de elemente precum caracteristicile entității în cauză și mediul juridic și economic predominant în țara terță în care entitatea își desfășoară activitatea, inclusiv rolul guvernului în economia țării respective. Contribuțiile financiare pot fi acordate, de asemenea, prin intermediul unei entități private, dacă acțiunile entității private respective pot fi atribuite țării terțe. Conceptul de contribuție financiară include o gamă largă de măsuri de sprijin care nu se limitează la transferuri monetare, de exemplu, acordarea de drepturi speciale sau exclusive unei întreprinderi fără a primi o remunerație adecvată în conformitate cu condițiile normale de piață. |
| --- | --- |

(12)

O contribuție financiară poate fi acordată prin intermediul unor entități publice sau private. Pentru a se stabili dacă o entitate publică a acordat sau nu o contribuție financiară ar trebui efectuată o analiză de la caz la caz, ținându-se seama în mod corespunzător de elemente precum caracteristicile entității în cauză și mediul juridic și economic predominant în țara terță în care entitatea își desfășoară activitatea, inclusiv rolul guvernului în economia țării respective. Contribuțiile financiare pot fi acordate, de asemenea, prin intermediul unei entități private, dacă acțiunile entității private respective pot fi atribuite țării terțe. Conceptul de contribuție financiară include o gamă largă de măsuri de sprijin care nu se limitează la transferuri monetare, de exemplu, acordarea de drepturi speciale sau exclusive unei întreprinderi fără a primi o remunerație adecvată în conformitate cu condițiile normale de piață.

| (13) | O contribuție financiară ar trebui să confere un avantaj unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică pe piața internă. Ar trebui să se considere că o contribuție financiară conferă un avantaj unei întreprinderi în cazul în care avantajul respectiv nu ar fi putut fi obținut în condiții de piață normale. Existența unui avantaj ar trebui să fie stabilită pe baza unor valori de referință comparative, cum ar fi practica de investiții a investitorilor privați, ratele de finanțare care pot fi obținute pe piață, un tratament fiscal comparabil sau remunerația adecvată pentru un anumit bun sau serviciu. În cazul în care nu sunt disponibile valori de referință direct comparabile, valorile de referință existente ar putea fi ajustate, sau ar putea fi stabilite valori de referință alternative pe baza unor metode de evaluare general acceptate. Pot fi acordate avantaje, de exemplu în contextul relației stabilite între autoritățile publice și întreprinderile publice, în cazul în care o astfel de relație și în special orice finanțare acordată de autoritățile publice întreprinderilor publice nu respectă condițiile normale de piață. Se prezumă că furnizarea sau achiziționarea de bunuri sau servicii în urma unei proceduri de achiziții competitive, transparente și nediscriminatorii este conformă cu condițiile normale de piață. Nu ar trebui să se considere că o contribuție financiară acordată unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică pe piața internă conferă un avantaj atunci când evaluarea valorilor de referință arată că întreprinderea ar fi obținut beneficiul respectiv în condiții normale de piață. Prețurile de transfer în contextul bunurilor și serviciilor care fac obiectul unui schimb în cadrul unei întreprinderi pot conferi un avantaj dacă prețurile de transfer respective nu sunt conforme condițiilor normale de piață. Avantajul acordat printr-o contribuție financiară poate fi transferat unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică în Uniune. |
| --- | --- |

(13)

O contribuție financiară ar trebui să confere un avantaj unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică pe piața internă. Ar trebui să se considere că o contribuție financiară conferă un avantaj unei întreprinderi în cazul în care avantajul respectiv nu ar fi putut fi obținut în condiții de piață normale. Existența unui avantaj ar trebui să fie stabilită pe baza unor valori de referință comparative, cum ar fi practica de investiții a investitorilor privați, ratele de finanțare care pot fi obținute pe piață, un tratament fiscal comparabil sau remunerația adecvată pentru un anumit bun sau serviciu. În cazul în care nu sunt disponibile valori de referință direct comparabile, valorile de referință existente ar putea fi ajustate, sau ar putea fi stabilite valori de referință alternative pe baza unor metode de evaluare general acceptate. Pot fi acordate avantaje, de exemplu în contextul relației stabilite între autoritățile publice și întreprinderile publice, în cazul în care o astfel de relație și în special orice finanțare acordată de autoritățile publice întreprinderilor publice nu respectă condițiile normale de piață. Se prezumă că furnizarea sau achiziționarea de bunuri sau servicii în urma unei proceduri de achiziții competitive, transparente și nediscriminatorii este conformă cu condițiile normale de piață. Nu ar trebui să se considere că o contribuție financiară acordată unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică pe piața internă conferă un avantaj atunci când evaluarea valorilor de referință arată că întreprinderea ar fi obținut beneficiul respectiv în condiții normale de piață. Prețurile de transfer în contextul bunurilor și serviciilor care fac obiectul unui schimb în cadrul unei întreprinderi pot conferi un avantaj dacă prețurile de transfer respective nu sunt conforme condițiilor normale de piață. Avantajul acordat printr-o contribuție financiară poate fi transferat unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică în Uniune.

| (14) | Avantajul ar trebui conferit uneia sau mai multor întreprinderi sau industrii. Specificitatea subvenției străine ar putea fi stabilită în drept sau în fapt. |
| --- | --- |

(14)

Avantajul ar trebui conferit uneia sau mai multor întreprinderi sau industrii. Specificitatea subvenției străine ar putea fi stabilită în drept sau în fapt.

| (15) | O subvenție străină ar trebui considerată ca fiind acordată începând din momentul în care beneficiarul obține dreptul de a o primi subvenția străină. Plata efectivă a subvenției străine nu este o condiție necesară pentru ca o subvenție străină să intre în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(15)

O subvenție străină ar trebui considerată ca fiind acordată începând din momentul în care beneficiarul obține dreptul de a o primi subvenția străină. Plata efectivă a subvenției străine nu este o condiție necesară pentru ca o subvenție străină să intre în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

| (16) | O contribuție financiară care este acordată exclusiv pentru activitățile fără caracter economic ale unei întreprinderi nu constituie o subvenție străină. Cu toate acestea, în cazul în care o contribuție financiară pentru o activitate fără caracter economic este utilizată pentru subvenționarea încrucișată a activităților economice ale întreprinderii, aceasta poate constitui o subvenție străină care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. În cazul în care o întreprindere utilizează contribuții financiare, de exemplu sub forma unor drepturi speciale sau exclusive, sau contribuțiile financiare primite pentru a compensa o sarcină impusă de autoritățile publice, cu scopul de a acorda o subvenție încrucișată altor activități, această subvenționare încrucișată ar putea constitui un indiciu că drepturile speciale sau exclusive sunt acordate fără o remunerație adecvată sau că sarcina este compensată în exces, ceea ce, prin urmare, constituie o subvenție străină. |
| --- | --- |

(16)

O contribuție financiară care este acordată exclusiv pentru activitățile fără caracter economic ale unei întreprinderi nu constituie o subvenție străină. Cu toate acestea, în cazul în care o contribuție financiară pentru o activitate fără caracter economic este utilizată pentru subvenționarea încrucișată a activităților economice ale întreprinderii, aceasta poate constitui o subvenție străină care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. În cazul în care o întreprindere utilizează contribuții financiare, de exemplu sub forma unor drepturi speciale sau exclusive, sau contribuțiile financiare primite pentru a compensa o sarcină impusă de autoritățile publice, cu scopul de a acorda o subvenție încrucișată altor activități, această subvenționare încrucișată ar putea constitui un indiciu că drepturile speciale sau exclusive sunt acordate fără o remunerație adecvată sau că sarcina este compensată în exces, ceea ce, prin urmare, constituie o subvenție străină.

| (17) | Odată stabilită existența unei subvenții străine, Comisia ar trebui să evalueze de la caz la caz dacă aceasta denaturează piața internă. Spre deosebire de ajutoarele de stat acordate de un stat membru, subvențiile străine nu sunt, în general, interzise. |
| --- | --- |

(17)

Odată stabilită existența unei subvenții străine, Comisia ar trebui să evalueze de la caz la caz dacă aceasta denaturează piața internă. Spre deosebire de ajutoarele de stat acordate de un stat membru, subvențiile străine nu sunt, în general, interzise.

| (18) | Este posibil ca lipsa generală de transparență cu privire la multe dintre subvențiile străine și complexitatea realității comerciale să îngreuneze identificarea fără echivoc sau cuantificarea impactului anumitor subvenții străine pe piața internă. Prin urmare, pentru stabilirea denaturării, este necesar să se utilizeze un set neexhaustiv de indicatori. Atunci când evaluează măsura în care o subvenție străină poate îmbunătăți poziția concurențială a unei întreprinderi și în cazul în care astfel subvenția străină respectivă are sau poate avea o influență negativă asupra concurenței de pe piața internă, Comisia ar putea să aibă în vedere anumiți indicatori, inclusiv valoarea și natura subvenției străine, scopul și condițiile aferente subvenției străine, precum și utilizarea acesteia pe piața internă. |
| --- | --- |

(18)

Este posibil ca lipsa generală de transparență cu privire la multe dintre subvențiile străine și complexitatea realității comerciale să îngreuneze identificarea fără echivoc sau cuantificarea impactului anumitor subvenții străine pe piața internă. Prin urmare, pentru stabilirea denaturării, este necesar să se utilizeze un set neexhaustiv de indicatori. Atunci când evaluează măsura în care o subvenție străină poate îmbunătăți poziția concurențială a unei întreprinderi și în cazul în care astfel subvenția străină respectivă are sau poate avea o influență negativă asupra concurenței de pe piața internă, Comisia ar putea să aibă în vedere anumiți indicatori, inclusiv valoarea și natura subvenției străine, scopul și condițiile aferente subvenției străine, precum și utilizarea acesteia pe piața internă.

| (19) | Atunci când utilizează indicatori pentru a stabili existența unei denaturări pe piața internă, Comisia ar putea lua în considerare diferite elemente, cum ar fi valoarea subvenției străine în termeni absoluți sau în raport cu dimensiunea pieței sau cu valoarea investiției. De exemplu, o concentrare în contextul căreia o subvenție străină acoperă o parte semnificativă din prețul de achiziție al întreprinderii-țintă este susceptibilă să aibă efecte de denaturare. În mod similar, subvențiile străine care acoperă o parte semnificativă din valoarea estimată a unui contract care urmează a fi atribuit în cadrul unei proceduri de achiziții publice sunt susceptibile să cauzeze denaturări. Pare a fi mai probabil ca o subvenție străină să cauzeze denaturări dacă este acordată pentru cheltuieli de funcționare decât dacă este acordată pentru costuri de investiție. S-ar putea considera că este mai puțin probabil ca subvențiile străine acordate IMM-urilor să cauzeze denaturări comparativ cu subvențiile străine acordate întreprinderilor mari. În plus, ar trebui să se țină seama de caracteristicile pieței și în special de condițiile concurențiale de pe piață, cum ar fi barierele la intrarea pe piață. Subvențiile străine de pe piețele caracterizate de supracapacitate sau care conduc la supracapacitate prin susținerea de active nerentabile sau prin încurajarea investițiilor în extinderi de capacitate care altfel nu ar fi avut loc sunt susceptibile să cauzeze denaturări. O subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un grad scăzut de activitate pe piața internă, măsurată, de exemplu, prin cifra de afaceri realizată în Uniune, este mai puțin probabil să cauzeze denaturări comparativ cu o subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un nivel mai semnificativ de activitate pe piața internă. Subvențiile străine care nu depășesc 4 milioane EUR într-o perioadă de trei ani consecutivi ar trebui considerate, în general, ca nefiind susceptibile să denatureze piața internă în înțelesul prezentului regulament. Subvențiile străine acordate unei singure întreprinderi, care nu depășesc valoarea unui ajutor de minimis, astfel cum este definit la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei (4), pentru fiecare țară terță pe o perioadă de trei ani consecutivi nu ar trebui considerate ca denaturând piața internă în înțelesul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(19)

Atunci când utilizează indicatori pentru a stabili existența unei denaturări pe piața internă, Comisia ar putea lua în considerare diferite elemente, cum ar fi valoarea subvenției străine în termeni absoluți sau în raport cu dimensiunea pieței sau cu valoarea investiției. De exemplu, o concentrare în contextul căreia o subvenție străină acoperă o parte semnificativă din prețul de achiziție al întreprinderii-țintă este susceptibilă să aibă efecte de denaturare. În mod similar, subvențiile străine care acoperă o parte semnificativă din valoarea estimată a unui contract care urmează a fi atribuit în cadrul unei proceduri de achiziții publice sunt susceptibile să cauzeze denaturări. Pare a fi mai probabil ca o subvenție străină să cauzeze denaturări dacă este acordată pentru cheltuieli de funcționare decât dacă este acordată pentru costuri de investiție. S-ar putea considera că este mai puțin probabil ca subvențiile străine acordate IMM-urilor să cauzeze denaturări comparativ cu subvențiile străine acordate întreprinderilor mari. În plus, ar trebui să se țină seama de caracteristicile pieței și în special de condițiile concurențiale de pe piață, cum ar fi barierele la intrarea pe piață. Subvențiile străine de pe piețele caracterizate de supracapacitate sau care conduc la supracapacitate prin susținerea de active nerentabile sau prin încurajarea investițiilor în extinderi de capacitate care altfel nu ar fi avut loc sunt susceptibile să cauzeze denaturări. O subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un grad scăzut de activitate pe piața internă, măsurată, de exemplu, prin cifra de afaceri realizată în Uniune, este mai puțin probabil să cauzeze denaturări comparativ cu o subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un nivel mai semnificativ de activitate pe piața internă. Subvențiile străine care nu depășesc 4 milioane EUR într-o perioadă de trei ani consecutivi ar trebui considerate, în general, ca nefiind susceptibile să denatureze piața internă în înțelesul prezentului regulament. Subvențiile străine acordate unei singure întreprinderi, care nu depășesc valoarea unui ajutor de minimis, astfel cum este definit la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei (4), pentru fiecare țară terță pe o perioadă de trei ani consecutivi nu ar trebui considerate ca denaturând piața internă în înțelesul prezentului regulament.

| (20) | La fel ca în cazul anumitor tipuri de ajutoare de stat, anumite categorii de subvenții străine, cum ar fi garanțiile nelimitate, și anume garanțiile care nu conțin limitări de valoare sau durată, sunt susceptibile să cauzeze denaturări pe piața internă prin natura lor. Același lucru este valabil în cazul unei oferte nejustificat de avantajoase, al cărei caracter avantajos, de exemplu în materie de preț, nu poate fi justificat de alți factori. În plus, subvențiile sub formă de finanțare a exporturilor ar putea constitui, cu excepția cazului în care sunt acordate în conformitate cu Acordul OCDE privind creditele la export care beneficiază de susținere oficială, un motiv de îngrijorare deosebită din cauza efectelor lor de denaturare. Întrucât aceste categorii de subvenții străine sunt cele mai susceptibile să creeze denaturări pe piața internă, nu este necesar ca Comisia să efectueze o evaluare detaliată bazată pe indicatori. În orice situație, o întreprindere ar putea demonstra că subvenția străină în cauză nu ar denatura piața internă în situația concretă respectivă. |
| --- | --- |

(20)

La fel ca în cazul anumitor tipuri de ajutoare de stat, anumite categorii de subvenții străine, cum ar fi garanțiile nelimitate, și anume garanțiile care nu conțin limitări de valoare sau durată, sunt susceptibile să cauzeze denaturări pe piața internă prin natura lor. Același lucru este valabil în cazul unei oferte nejustificat de avantajoase, al cărei caracter avantajos, de exemplu în materie de preț, nu poate fi justificat de alți factori. În plus, subvențiile sub formă de finanțare a exporturilor ar putea constitui, cu excepția cazului în care sunt acordate în conformitate cu Acordul OCDE privind creditele la export care beneficiază de susținere oficială, un motiv de îngrijorare deosebită din cauza efectelor lor de denaturare. Întrucât aceste categorii de subvenții străine sunt cele mai susceptibile să creeze denaturări pe piața internă, nu este necesar ca Comisia să efectueze o evaluare detaliată bazată pe indicatori. În orice situație, o întreprindere ar putea demonstra că subvenția străină în cauză nu ar denatura piața internă în situația concretă respectivă.

| (21) | Statele membre, precum și orice persoană fizică sau juridică, pot prezenta informații privind efectele pozitive ale unei subvenții străine, de care Comisia ar trebui să țină seama în mod corespunzător atunci când efectuează testul comparativ. Comisia ar trebui să ia în considerare efectele pozitive ale subvenției străine pe baza dovezilor cu privire la astfel de efecte pozitive prezentate în cursul investigației. Efectele pozitive ar trebui să se refere la dezvoltarea activității economice subvenționate relevante pe piața internă. Ar trebui luate în considerare și alte efecte pozitive, după caz, pentru a se evita ca exercițiul de comparare să dea naștere unei discriminări nejustificate. Comisia ar trebui să examineze, de asemenea, efectele pozitive mai ample în raport cu obiectivele de politică relevante, în special cele ale Uniunii. Obiectivele de politică respective pot include, în special, un nivel ridicat de protecție a mediului și al standardelor sociale, precum și promovarea cercetării și dezvoltării. Comisia ar trebui să compare efectele pozitive respective cu efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea cauzată pe piața internă. În contextul unei proceduri de achiziții publice, Comisia ar trebui să ia în considerare disponibilitatea unor surse alternative de aprovizionare pentru bunurile și serviciile vizate. Exercițiul de comparare poate conduce la concluzia de a nu impune măsuri corective în cazul în care efectele pozitive ale subvenției străine le depășesc pe cele negative. În cazul categoriilor de subvenții străine considerate ca fiind cele mai susceptibile să denatureze piața internă, este mai puțin probabil ca efectele pozitive să depășească efectele negative. În cazul în care efectele negative predomină, testul comparativ poate ajuta pentru a stabili natura și nivelul adecvat al angajamentelor sau al măsurilor corective. În orice situație, având în vedere că testul comparativ ia în considerare efectele pozitive ale unei subvenții străine, aplicarea testului comparativ respectiv nu ar trebui să conducă la un rezultat mai slab pentru întreprindere decât dacă nu s-ar fi aplicat deloc testul comparativ. În cazul în care efectuează un test comparativ, Comisia ar trebui să își prezinte motivele în decizia de încheiere a unei investigații aprofundate. |
| --- | --- |

(21)

Statele membre, precum și orice persoană fizică sau juridică, pot prezenta informații privind efectele pozitive ale unei subvenții străine, de care Comisia ar trebui să țină seama în mod corespunzător atunci când efectuează testul comparativ. Comisia ar trebui să ia în considerare efectele pozitive ale subvenției străine pe baza dovezilor cu privire la astfel de efecte pozitive prezentate în cursul investigației. Efectele pozitive ar trebui să se refere la dezvoltarea activității economice subvenționate relevante pe piața internă. Ar trebui luate în considerare și alte efecte pozitive, după caz, pentru a se evita ca exercițiul de comparare să dea naștere unei discriminări nejustificate. Comisia ar trebui să examineze, de asemenea, efectele pozitive mai ample în raport cu obiectivele de politică relevante, în special cele ale Uniunii. Obiectivele de politică respective pot include, în special, un nivel ridicat de protecție a mediului și al standardelor sociale, precum și promovarea cercetării și dezvoltării. Comisia ar trebui să compare efectele pozitive respective cu efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea cauzată pe piața internă. În contextul unei proceduri de achiziții publice, Comisia ar trebui să ia în considerare disponibilitatea unor surse alternative de aprovizionare pentru bunurile și serviciile vizate. Exercițiul de comparare poate conduce la concluzia de a nu impune măsuri corective în cazul în care efectele pozitive ale subvenției străine le depășesc pe cele negative. În cazul categoriilor de subvenții străine considerate ca fiind cele mai susceptibile să denatureze piața internă, este mai puțin probabil ca efectele pozitive să depășească efectele negative. În cazul în care efectele negative predomină, testul comparativ poate ajuta pentru a stabili natura și nivelul adecvat al angajamentelor sau al măsurilor corective. În orice situație, având în vedere că testul comparativ ia în considerare efectele pozitive ale unei subvenții străine, aplicarea testului comparativ respectiv nu ar trebui să conducă la un rezultat mai slab pentru întreprindere decât dacă nu s-ar fi aplicat deloc testul comparativ. În cazul în care efectuează un test comparativ, Comisia ar trebui să își prezinte motivele în decizia de încheiere a unei investigații aprofundate.

| (22) | În cazul în care examinează o subvenție străină din proprie inițiativă, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune măsuri corective unei întreprinderi pentru a remedia orice denaturare cauzată de o subvenție străină pe piața internă. Printre măsurile corective respective ar trebui să se numere măsuri structurale și nestructurale, precum și rambursarea subvenției străine și ar trebui să fie adecvate pentru remedierea denaturării în cauză și proporționale. În cazul în care Comisia examinează posibilitatea unor măsuri corective alternative, fiecare dintre acestea putând remedia pe deplin și în mod eficace denaturarea, Comisia ar trebui să aleagă măsura cea mai puțin împovărătoare pentru întreprinderea care face obiectul investigației. |
| --- | --- |

(22)

În cazul în care examinează o subvenție străină din proprie inițiativă, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune măsuri corective unei întreprinderi pentru a remedia orice denaturare cauzată de o subvenție străină pe piața internă. Printre măsurile corective respective ar trebui să se numere măsuri structurale și nestructurale, precum și rambursarea subvenției străine și ar trebui să fie adecvate pentru remedierea denaturării în cauză și proporționale. În cazul în care Comisia examinează posibilitatea unor măsuri corective alternative, fiecare dintre acestea putând remedia pe deplin și în mod eficace denaturarea, Comisia ar trebui să aleagă măsura cea mai puțin împovărătoare pentru întreprinderea care face obiectul investigației.

| (23) | Întreprinderea care face obiectul investigației ar trebui să aibă posibilitatea de a propune angajamente pentru a remedia denaturarea cauzată de subvenția străină. În cazul în care consideră că angajamentele propuse remediază denaturarea pe deplin și în mod eficace, Comisia ar putea să le accepte și să le confere caracter obligatoriu printr-o decizie. În acest caz, Comisia nu ar trebui să impună măsuri corective. |
| --- | --- |

(23)

Întreprinderea care face obiectul investigației ar trebui să aibă posibilitatea de a propune angajamente pentru a remedia denaturarea cauzată de subvenția străină. În cazul în care consideră că angajamentele propuse remediază denaturarea pe deplin și în mod eficace, Comisia ar putea să le accepte și să le confere caracter obligatoriu printr-o decizie. În acest caz, Comisia nu ar trebui să impună măsuri corective.

| (24) | Întreprinderea care face obiectul investigației ar putea propune să ramburseze subvenția străină, împreună cu dobânda corespunzătoare. Comisia ar trebui să accepte o rambursare propusă cu titlu de angajament dacă se poate asigura că rambursarea remediază pe deplin denaturarea, este efectuată într-un mod transparent și verificabil și este eficace în practică, ținând seama totodată de riscul de eludare a obiectivelor prezentului regulament. |
| --- | --- |

(24)

Întreprinderea care face obiectul investigației ar putea propune să ramburseze subvenția străină, împreună cu dobânda corespunzătoare. Comisia ar trebui să accepte o rambursare propusă cu titlu de angajament dacă se poate asigura că rambursarea remediază pe deplin denaturarea, este efectuată într-un mod transparent și verificabil și este eficace în practică, ținând seama totodată de riscul de eludare a obiectivelor prezentului regulament.

| (25) | Cu excepția cazului în care întreprinderea care face obiectul investigației propune angajamente care ar remedia pe deplin și în mod eficace denaturarea identificată, Comisia ar trebui să aibă competența de a interzice o concentrare sau atribuirea unui contract înainte ca acestea să aibă loc. În cazul în care concentrarea a fost deja pusă în aplicare, în special în cazurile în care notificarea prealabilă nu a fost obligatorie deoarece pragurile de notificare nu au fost atinse, denaturarea poate fi totuși atât de semnificativă încât să nu poată fi remediată prin măsuri de ordin comportamental sau structural sau prin rambursarea subvenției. În astfel de cazuri, Comisia ar trebui să poată decide remedierea denaturării obligând întreprinderile să dizolve concentrarea. |
| --- | --- |

(25)

Cu excepția cazului în care întreprinderea care face obiectul investigației propune angajamente care ar remedia pe deplin și în mod eficace denaturarea identificată, Comisia ar trebui să aibă competența de a interzice o concentrare sau atribuirea unui contract înainte ca acestea să aibă loc. În cazul în care concentrarea a fost deja pusă în aplicare, în special în cazurile în care notificarea prealabilă nu a fost obligatorie deoarece pragurile de notificare nu au fost atinse, denaturarea poate fi totuși atât de semnificativă încât să nu poată fi remediată prin măsuri de ordin comportamental sau structural sau prin rambursarea subvenției. În astfel de cazuri, Comisia ar trebui să poată decide remedierea denaturării obligând întreprinderile să dizolve concentrarea.

| (26) | Întreprinderea care face obiectul investigației ar putea propune să informeze Comisia despre participarea sa la viitoare proceduri de concentrare sau de achiziții publice desfășurate în Uniune pentru o perioadă de timp adecvată, sau Comisia ar putea solicita întreprinderilor care fac obiectul investigației să o informeze în această privință, atunci când acest lucru este proporțional și necesar. Transmiterea acestor informații, sau răspunsul ori lipsa unui răspuns din partea Comisiei nu pot da naștere unor așteptări legitime din partea întreprinderii, potrivit cărora Comisia nu va declanșa ulterior o investigație cu privire la posibile subvenții străine acordate întreprinderii care participă la concentrare sau la procedura de achiziții publice. |
| --- | --- |

(26)

Întreprinderea care face obiectul investigației ar putea propune să informeze Comisia despre participarea sa la viitoare proceduri de concentrare sau de achiziții publice desfășurate în Uniune pentru o perioadă de timp adecvată, sau Comisia ar putea solicita întreprinderilor care fac obiectul investigației să o informeze în această privință, atunci când acest lucru este proporțional și necesar. Transmiterea acestor informații, sau răspunsul ori lipsa unui răspuns din partea Comisiei nu pot da naștere unor așteptări legitime din partea întreprinderii, potrivit cărora Comisia nu va declanșa ulterior o investigație cu privire la posibile subvenții străine acordate întreprinderii care participă la concentrare sau la procedura de achiziții publice.

| (27) | Comisia ar trebui să aibă competența de a examina, din proprie inițiativă, orice informație privind subvențiile străine. Statele membre, orice persoană fizică sau juridică sau orice asociație ar trebui să poată furniza Comisiei informații legate de subvențiile străine despre care se presupune că denaturează piața internă. Comisia ar putea stabili un punct de contact pentru a facilita furnizarea acestor informații în mod confidențial. Atunci când statele membre furnizează Comisiei informații relevante privind subvențiile străine despre care se presupune că denaturează piața internă, Comisia ar trebui să se asigure că statele membre respective primesc un răspuns. Pentru a investiga posibilele subvenții străine și dacă acestea denaturează piața internă și pentru a remedia astfel de denaturări, prezentul regulament stabilește o procedură care constă din două etape, și anume o analiză preliminară și o investigație aprofundată. O întreprindere care face obiectul oricăreia dintre aceste două etape ar trebui să fie considerată o întreprindere care face obiectul investigației. |
| --- | --- |

(27)

Comisia ar trebui să aibă competența de a examina, din proprie inițiativă, orice informație privind subvențiile străine. Statele membre, orice persoană fizică sau juridică sau orice asociație ar trebui să poată furniza Comisiei informații legate de subvențiile străine despre care se presupune că denaturează piața internă. Comisia ar putea stabili un punct de contact pentru a facilita furnizarea acestor informații în mod confidențial. Atunci când statele membre furnizează Comisiei informații relevante privind subvențiile străine despre care se presupune că denaturează piața internă, Comisia ar trebui să se asigure că statele membre respective primesc un răspuns. Pentru a investiga posibilele subvenții străine și dacă acestea denaturează piața internă și pentru a remedia astfel de denaturări, prezentul regulament stabilește o procedură care constă din două etape, și anume o analiză preliminară și o investigație aprofundată. O întreprindere care face obiectul oricăreia dintre aceste două etape ar trebui să fie considerată o întreprindere care face obiectul investigației.

| (28) | Comisiei ar trebui să i se confere competențe de investigare adecvate pentru a colecta toate informațiile necesare. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă competența de a solicita informații de la orice întreprindere sau asociație de întreprinderi pe parcursul întregii proceduri. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu pentru netransmiterea la timp a informațiilor solicitate sau pentru furnizarea de informații incomplete, incorecte sau înșelătoare. De asemenea, Comisia ar trebui să poată adresa întrebări statelor membre sau țărilor terțe. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a efectua vizite de informare la sediile situate în Uniune ale unei întreprinderi sau asociații de întreprinderi sau, în cazul în care țara terță în cauză este notificată oficial și nu ridică obiecții, la sediile întreprinderii din țara terță. Pentru a asigura o inspecție eficientă, Comisia ar trebui să aibă competența de a solicita întreprinderii sau asociației de întreprinderi să își dea acordul pentru inspecție. De asemenea, Comisia ar trebui să aibă competența de a lua decizii pe baza datelor disponibile în cazul în care întreprinderea care face obiectul investigației sau țara terță care a acordat subvenția nu cooperează. |
| --- | --- |

(28)

Comisiei ar trebui să i se confere competențe de investigare adecvate pentru a colecta toate informațiile necesare. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă competența de a solicita informații de la orice întreprindere sau asociație de întreprinderi pe parcursul întregii proceduri. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu pentru netransmiterea la timp a informațiilor solicitate sau pentru furnizarea de informații incomplete, incorecte sau înșelătoare. De asemenea, Comisia ar trebui să poată adresa întrebări statelor membre sau țărilor terțe. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a efectua vizite de informare la sediile situate în Uniune ale unei întreprinderi sau asociații de întreprinderi sau, în cazul în care țara terță în cauză este notificată oficial și nu ridică obiecții, la sediile întreprinderii din țara terță. Pentru a asigura o inspecție eficientă, Comisia ar trebui să aibă competența de a solicita întreprinderii sau asociației de întreprinderi să își dea acordul pentru inspecție. De asemenea, Comisia ar trebui să aibă competența de a lua decizii pe baza datelor disponibile în cazul în care întreprinderea care face obiectul investigației sau țara terță care a acordat subvenția nu cooperează.

| (29) | În plus, atunci când este necesar pentru a preveni producerea de prejudicii ireparabile la adresa concurenței pe piața internă, Comisia ar trebui să aibă competența de a adopta măsuri provizorii. |
| --- | --- |

(29)

În plus, atunci când este necesar pentru a preveni producerea de prejudicii ireparabile la adresa concurenței pe piața internă, Comisia ar trebui să aibă competența de a adopta măsuri provizorii.

| (30) | În cazul în care, în urma analizei preliminare, Comisia dispune de indicii suficiente cu privire la existența unei subvenții străine care denaturează piața internă, Comisia ar trebui să aibă competența de a iniția o investigație aprofundată pentru a colecta informații suplimentare relevante cu scopul de a evalua subvenția străină. Întreprinderii care face obiectul investigației ar trebui să i se permită să își exercite dreptul la apărare. |
| --- | --- |

(30)

În cazul în care, în urma analizei preliminare, Comisia dispune de indicii suficiente cu privire la existența unei subvenții străine care denaturează piața internă, Comisia ar trebui să aibă competența de a iniția o investigație aprofundată pentru a colecta informații suplimentare relevante cu scopul de a evalua subvenția străină. Întreprinderii care face obiectul investigației ar trebui să i se permită să își exercite dreptul la apărare.

| (31) | Comisia ar trebui să încheie investigația aprofundată prin adoptarea unei decizii. Comisia ar trebui, pe cât posibil, să depună eforturi pentru a încheia investigația aprofundată în termen de 18 luni, ținând seama, în special, de complexitatea cazului, precum și de nivelul de cooperare al întreprinderilor și al țărilor terțe în cauză. |
| --- | --- |

(31)

Comisia ar trebui să încheie investigația aprofundată prin adoptarea unei decizii. Comisia ar trebui, pe cât posibil, să depună eforturi pentru a încheia investigația aprofundată în termen de 18 luni, ținând seama, în special, de complexitatea cazului, precum și de nivelul de cooperare al întreprinderilor și al țărilor terțe în cauză.

| (32) | Comisia ar trebui să dispună de instrumente adecvate pentru a asigura eficacitatea angajamentelor și a măsurilor corective. În cazul în care o întreprindere nu respectă o decizie privind angajamentele, o decizie privind măsuri corective sau o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu cu un efect disuasiv suficient de puternic. Atunci când impune astfel de amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu, Comisia ar trebui să ia în considerare cazurile de nerespectări repetate. Pentru a consolida eficacitatea prezentului regulament, Comisia poate aplica angajamente sau măsuri corective simultan cu amenzi și penalități cu titlu cominatoriu. |
| --- | --- |

(32)

Comisia ar trebui să dispună de instrumente adecvate pentru a asigura eficacitatea angajamentelor și a măsurilor corective. În cazul în care o întreprindere nu respectă o decizie privind angajamentele, o decizie privind măsuri corective sau o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu cu un efect disuasiv suficient de puternic. Atunci când impune astfel de amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu, Comisia ar trebui să ia în considerare cazurile de nerespectări repetate. Pentru a consolida eficacitatea prezentului regulament, Comisia poate aplica angajamente sau măsuri corective simultan cu amenzi și penalități cu titlu cominatoriu.

| (33) | Pentru a asigura aplicarea corectă și eficace a prezentului regulament, Comisia ar trebui să aibă competența de a revoca o decizie și de a adopta o decizie nouă, în cazul în care decizia s-a bazat pe informații incomplete, incorecte sau înșelătoare, în cazul în care o întreprindere acționează contrar angajamentelor luate sau măsurilor corective impuse, sau în cazul în care angajamentele sau măsurile corective nu au fost eficace. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a asigura aplicarea corectă și eficace a prezentului regulament, Comisia ar trebui să aibă competența de a revoca o decizie și de a adopta o decizie nouă, în cazul în care decizia s-a bazat pe informații incomplete, incorecte sau înșelătoare, în cazul în care o întreprindere acționează contrar angajamentelor luate sau măsurilor corective impuse, sau în cazul în care angajamentele sau măsurile corective nu au fost eficace.

| (34) | Având în vedere impactul potențial semnificativ al concentrărilor asupra pieței interne, Comisia ar trebui să aibă competența, în urma notificării, să examineze informațiile privind contribuțiile financiare străine în contextul unei concentrări propuse. Întreprinderilor nu ar trebui să li se permită să pună în aplicare concentrarea înainte de finalizarea analizei efectuate de Comisie. Examinarea respectivă de către Comisie ar trebui să urmeze aceeași procedură ca în cazul analizei unei subvenții străine la inițiativa Comisiei, sub rezerva unor ajustări care să reflecte particularitățile concentrărilor. |
| --- | --- |

(34)

Având în vedere impactul potențial semnificativ al concentrărilor asupra pieței interne, Comisia ar trebui să aibă competența, în urma notificării, să examineze informațiile privind contribuțiile financiare străine în contextul unei concentrări propuse. Întreprinderilor nu ar trebui să li se permită să pună în aplicare concentrarea înainte de finalizarea analizei efectuate de Comisie. Examinarea respectivă de către Comisie ar trebui să urmeze aceeași procedură ca în cazul analizei unei subvenții străine la inițiativa Comisiei, sub rezerva unor ajustări care să reflecte particularitățile concentrărilor.

| (35) | Este necesar să se găsească un echilibru între protecția eficace a pieței interne și necesitatea de a limita sarcina administrativă pentru întreprinderile care fac obiectul prezentului regulament. Prin urmare, numai concentrările care întrunesc combinația de praguri, astfel cum este definită în prezentul regulament, pe baza cifrei de afaceri din Uniune și a valorii contribuțiilor financiare străine ar trebui să facă obiectul notificării prealabile obligatorii. |
| --- | --- |

(35)

Este necesar să se găsească un echilibru între protecția eficace a pieței interne și necesitatea de a limita sarcina administrativă pentru întreprinderile care fac obiectul prezentului regulament. Prin urmare, numai concentrările care întrunesc combinația de praguri, astfel cum este definită în prezentul regulament, pe baza cifrei de afaceri din Uniune și a valorii contribuțiilor financiare străine ar trebui să facă obiectul notificării prealabile obligatorii.

| (36) | Dacă pragurile de notificare respective nu sunt atinse, Comisia ar trebui să poată să solicite notificarea concentrărilor potențial subvenționate care nu au fost încă puse în aplicare sau notificarea ofertelor potențial subvenționate înainte de atribuirea unui contract, în cazul în care consideră că respectiva concentrare sau ofertă ar justifica, din cauza impactului său în Uniune, o analiză ex ante. Comisia ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a efectua din proprie inițiativă o analiză a concentrărilor deja puse în aplicare sau a contractelor deja atribuite. |
| --- | --- |

(36)

Dacă pragurile de notificare respective nu sunt atinse, Comisia ar trebui să poată să solicite notificarea concentrărilor potențial subvenționate care nu au fost încă puse în aplicare sau notificarea ofertelor potențial subvenționate înainte de atribuirea unui contract, în cazul în care consideră că respectiva concentrare sau ofertă ar justifica, din cauza impactului său în Uniune, o analiză ex ante. Comisia ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a efectua din proprie inițiativă o analiză a concentrărilor deja puse în aplicare sau a contractelor deja atribuite.

| (37) | Atunci când se analizează o concentrare, evaluarea existenței unei denaturări pe piața internă ar trebui să se limiteze la concentrarea în cauză, iar în cadrul evaluării ar trebui să fie luate în considerare numai contribuțiile financiare străine acordate în ultimii trei ani anteriori concentrării. |
| --- | --- |

(37)

Atunci când se analizează o concentrare, evaluarea existenței unei denaturări pe piața internă ar trebui să se limiteze la concentrarea în cauză, iar în cadrul evaluării ar trebui să fie luate în considerare numai contribuțiile financiare străine acordate în ultimii trei ani anteriori concentrării.

| (38) | În contextul mecanismului de analiză ex ante a concentrărilor, întreprinderile ar trebui să poată solicita consultări cu Comisia care să aibă loc înainte de notificare, să se desfășoare într-un spirit de bună-credință, cu scopul de a primi îndrumări privind atingerea pragurilor de notificare. |
| --- | --- |

(38)

În contextul mecanismului de analiză ex ante a concentrărilor, întreprinderile ar trebui să poată solicita consultări cu Comisia care să aibă loc înainte de notificare, să se desfășoare într-un spirit de bună-credință, cu scopul de a primi îndrumări privind atingerea pragurilor de notificare.

| (39) | Atunci când o concentrare este notificată Comisiei în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (5) și al prezentului regulament, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a limita sarcina administrativă, în temeiul prezentului regulament, pentru părțile care fac notificarea. În special, întreprinderile ar trebui să aibă opțiunea de a indica informațiile specifice transmise în contextul unei proceduri desfășurate în temeiul prezentului regulament, pe care Comisia are dreptul să le utilizeze și în cadrul procedurilor desfășurate în temeiul Regulamentul (CE) nr. 139/2004. |
| --- | --- |

(39)

Atunci când o concentrare este notificată Comisiei în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (5) și al prezentului regulament, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a limita sarcina administrativă, în temeiul prezentului regulament, pentru părțile care fac notificarea. În special, întreprinderile ar trebui să aibă opțiunea de a indica informațiile specifice transmise în contextul unei proceduri desfășurate în temeiul prezentului regulament, pe care Comisia are dreptul să le utilizeze și în cadrul procedurilor desfășurate în temeiul Regulamentul (CE) nr. 139/2004.

| (40) | Necesitatea de a aborda subvențiile străine care denaturează piața internă este deosebit de importantă în domeniul achizițiilor publice, având în vedere importanța lor economică pe piața internă și faptul că sunt finanțate din fonduri provenite de la contribuabili. Cu ocazia notificării prealabile atribuirii unui contract, Comisia ar trebui să aibă competența de a examina informațiile privind contribuțiile financiare străine la operatorul economic participant în contextul unei proceduri de achiziții publice. Notificările prealabile ar trebui să fie obligatorii în cazul depășirii unui anumit prag stabilit prin prezentul regulament, pentru a se identifica cazurile semnificative din punct de vedere economic și, în același timp, pentru a se reduce la minimum sarcina administrativă, fără a împiedica participarea IMM-urilor la procedurile de achiziții publice. Această obligație de notificare prealabilă în cazul depășirii unui anumit prag ar trebui să se aplice și grupurilor de operatori economici menționați la articolul 26 alineatul (2) din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6), la articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) și la articolul 37 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Comisia are dreptul să solicite, de asemenea, notificarea prealabilă a unei contribuții financiare străine în cursul unei proceduri de achiziții publice, chiar dacă valoarea estimată a acesteia se situează sub pragurile de notificare. Atunci când decide dacă să solicite o astfel de notificare prealabilă, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a limita interferențele cu procedurile de achiziții publice luând în considerare cât de apropiată este data atribuirii contractului. |
| --- | --- |

(40)

Necesitatea de a aborda subvențiile străine care denaturează piața internă este deosebit de importantă în domeniul achizițiilor publice, având în vedere importanța lor economică pe piața internă și faptul că sunt finanțate din fonduri provenite de la contribuabili. Cu ocazia notificării prealabile atribuirii unui contract, Comisia ar trebui să aibă competența de a examina informațiile privind contribuțiile financiare străine la operatorul economic participant în contextul unei proceduri de achiziții publice. Notificările prealabile ar trebui să fie obligatorii în cazul depășirii unui anumit prag stabilit prin prezentul regulament, pentru a se identifica cazurile semnificative din punct de vedere economic și, în același timp, pentru a se reduce la minimum sarcina administrativă, fără a împiedica participarea IMM-urilor la procedurile de achiziții publice. Această obligație de notificare prealabilă în cazul depășirii unui anumit prag ar trebui să se aplice și grupurilor de operatori economici menționați la articolul 26 alineatul (2) din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6), la articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) și la articolul 37 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Comisia are dreptul să solicite, de asemenea, notificarea prealabilă a unei contribuții financiare străine în cursul unei proceduri de achiziții publice, chiar dacă valoarea estimată a acesteia se situează sub pragurile de notificare. Atunci când decide dacă să solicite o astfel de notificare prealabilă, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a limita interferențele cu procedurile de achiziții publice luând în considerare cât de apropiată este data atribuirii contractului.

| (41) | Echilibrul dintre dezvoltarea unei piețe europene a echipamentelor de apărare și de securitate, care este esențială pentru menținerea unei baze industriale și tehnologice de apărare europeană, și protecția securității naționale a statelor membre necesită un regim specific pentru contractele în domeniul apărării și securității reglementate de Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9). Prin urmare, achizițiile publice pentru atribuirea unor astfel de contracte nu ar trebui să facă obiectul cerințelor de notificare în temeiul prezentului regulament. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă examinarea subvențiilor străine în contextul unor astfel de contracte printr-o analiză din oficiu. În plus, nu ar trebui să facă obiectul prezentului regulament achizițiile publice care fac obiectul Directivei 2009/81/CE și sunt excluse în temeiul directivei respective, sau care îndeplinesc condițiile pentru aplicarea articolului 346 din TFUE, luând în același timp în considerare că, de exemplu, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, posibilitatea de a apela la astfel de excepții ar trebui să se interpreteze în așa fel încât efectele acestora să nu se extindă dincolo de ceea ce este strict necesar pentru protejarea intereselor legitime a căror apărare este asigurată de către respectivele articole și Comunicarea interpretativă a Comisiei privind aplicarea articolului 296 din TFUE în ceea ce privește achizițiile publice din domeniul apărării. |
| --- | --- |

(41)

Echilibrul dintre dezvoltarea unei piețe europene a echipamentelor de apărare și de securitate, care este esențială pentru menținerea unei baze industriale și tehnologice de apărare europeană, și protecția securității naționale a statelor membre necesită un regim specific pentru contractele în domeniul apărării și securității reglementate de Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9). Prin urmare, achizițiile publice pentru atribuirea unor astfel de contracte nu ar trebui să facă obiectul cerințelor de notificare în temeiul prezentului regulament. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă examinarea subvențiilor străine în contextul unor astfel de contracte printr-o analiză din oficiu. În plus, nu ar trebui să facă obiectul prezentului regulament achizițiile publice care fac obiectul Directivei 2009/81/CE și sunt excluse în temeiul directivei respective, sau care îndeplinesc condițiile pentru aplicarea articolului 346 din TFUE, luând în același timp în considerare că, de exemplu, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, posibilitatea de a apela la astfel de excepții ar trebui să se interpreteze în așa fel încât efectele acestora să nu se extindă dincolo de ceea ce este strict necesar pentru protejarea intereselor legitime a căror apărare este asigurată de către respectivele articole și Comunicarea interpretativă a Comisiei privind aplicarea articolului 296 din TFUE în ceea ce privește achizițiile publice din domeniul apărării.

| (42) | Acordurile-cadru sunt o tehnică eficientă pentru achizițiile publice utilizată pe scară largă de către autoritățile contractante și entitățile contractante. Flexibilitatea oferită cumpărătorilor după încheierea acordului-cadru nu ar trebui să fie afectată de prezentul regulament. Prin urmare, obligația de a notifica contribuțiile financiare străine în cadrul procedurilor de achiziții publice prevăzută în prezentul regulament ar trebui să se limiteze la procedura anterioară încheierii unui acord-cadru și nu ar trebui să se aplice contractelor bazate pe un acord-cadru. |
| --- | --- |

(42)

Acordurile-cadru sunt o tehnică eficientă pentru achizițiile publice utilizată pe scară largă de către autoritățile contractante și entitățile contractante. Flexibilitatea oferită cumpărătorilor după încheierea acordului-cadru nu ar trebui să fie afectată de prezentul regulament. Prin urmare, obligația de a notifica contribuțiile financiare străine în cadrul procedurilor de achiziții publice prevăzută în prezentul regulament ar trebui să se limiteze la procedura anterioară încheierii unui acord-cadru și nu ar trebui să se aplice contractelor bazate pe un acord-cadru.

| (43) | Având în vedere caracterul urgent al procedurilor de achiziții desfășurate în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) sau cu articolul 28 alineatul (6) din Directiva 2014/24/UE sau cu articolul 45 alineatul (3) din Directiva 2014/25/UE, Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a acorda prioritate acestor proceduri în cursul unei analize preliminare și al unei investigații aprofundate pentru a ajunge la o concluzie bine conturată cât mai curând posibil. Acest lucru ar trebui să se aplice în mod corespunzător procedurilor similare desfășurate în conformitate cu Directiva 2014/23/UE. |
| --- | --- |

(43)

Având în vedere caracterul urgent al procedurilor de achiziții desfășurate în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) sau cu articolul 28 alineatul (6) din Directiva 2014/24/UE sau cu articolul 45 alineatul (3) din Directiva 2014/25/UE, Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a acorda prioritate acestor proceduri în cursul unei analize preliminare și al unei investigații aprofundate pentru a ajunge la o concluzie bine conturată cât mai curând posibil. Acest lucru ar trebui să se aplice în mod corespunzător procedurilor similare desfășurate în conformitate cu Directiva 2014/23/UE.

| (44) | Având în vedere particularitățile procedurilor în mai multe etape din domeniul achizițiilor publice, Comisia ar trebui să inițieze o analiză preliminară utilizând informațiile relevante disponibile în notificarea care însoțește cererea de participare. Pentru a asigura caracterul complet al informațiilor și rapiditatea investigațiilor, o notificare actualizată ar trebui depusă împreună cu oferta finală. De asemenea, Comisia ar trebui să aibă dreptul de a solicita orice informații suplimentare înainte de depunerea ofertei finale. |
| --- | --- |

(44)

Având în vedere particularitățile procedurilor în mai multe etape din domeniul achizițiilor publice, Comisia ar trebui să inițieze o analiză preliminară utilizând informațiile relevante disponibile în notificarea care însoțește cererea de participare. Pentru a asigura caracterul complet al informațiilor și rapiditatea investigațiilor, o notificare actualizată ar trebui depusă împreună cu oferta finală. De asemenea, Comisia ar trebui să aibă dreptul de a solicita orice informații suplimentare înainte de depunerea ofertei finale.

| (45) | Prezentul regulament nu se referă la accesul operatorilor economici din țări terțe la piața achizițiilor publice din Uniune. Respectivul domeniu face obiectul dreptului relevant al Uniunii și al acordurilor internaționale relevante. |
| --- | --- |

(45)

Prezentul regulament nu se referă la accesul operatorilor economici din țări terțe la piața achizițiilor publice din Uniune. Respectivul domeniu face obiectul dreptului relevant al Uniunii și al acordurilor internaționale relevante.

| (46) | Atunci când o contribuție financiară străină este notificată în contextul unei proceduri de achiziții publice, evaluarea ar trebui să se limiteze la procedura respectivă. |
| --- | --- |

(46)

Atunci când o contribuție financiară străină este notificată în contextul unei proceduri de achiziții publice, evaluarea ar trebui să se limiteze la procedura respectivă.

| (47) | După caz, Comisia ar trebui să caute modalități prin care să asigure utilizarea mijloacelor electronice de comunicare pentru a facilita îndeplinirea obligațiilor privind achizițiile publice prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(47)

După caz, Comisia ar trebui să caute modalități prin care să asigure utilizarea mijloacelor electronice de comunicare pentru a facilita îndeplinirea obligațiilor privind achizițiile publice prevăzute în prezentul regulament.

| (48) | Ar trebui să se asigure că principiile care reglementează achizițiile publice, în special principiul proporționalității, al nediscriminării, al egalității de tratament, al transparenței și al concurenței, sunt respectate în ceea ce privește toți operatorii economici implicați în procedura de achiziții publice, indiferent de investigațiile inițiate și aflate în derulare în temeiul prezentului regulament. Prezentul regulament nu aduce atingere Directivelor 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE în ceea ce privește obligațiile aplicabile în domeniul dreptului mediului, social și al muncii. |
| --- | --- |

(48)

Ar trebui să se asigure că principiile care reglementează achizițiile publice, în special principiul proporționalității, al nediscriminării, al egalității de tratament, al transparenței și al concurenței, sunt respectate în ceea ce privește toți operatorii economici implicați în procedura de achiziții publice, indiferent de investigațiile inițiate și aflate în derulare în temeiul prezentului regulament. Prezentul regulament nu aduce atingere Directivelor 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE în ceea ce privește obligațiile aplicabile în domeniul dreptului mediului, social și al muncii.

| (49) | Autoritățile contractante sau entitățile contractante pot decide să atribuie un contract sub formă de loturi separate, în special în conformitate cu articolul 46 din Directiva 2014/24/UE și cu articolul 65 din Directiva 2014/25/UE, cu respectarea interdicției divizării artificiale. Contribuțiile financiare străine ar trebui notificate în cazul ofertanților care depun oferte pentru loturi cu o valoare care depășește un prag aplicabil. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile contractante sau entitățile contractante pot decide să atribuie un contract sub formă de loturi separate, în special în conformitate cu articolul 46 din Directiva 2014/24/UE și cu articolul 65 din Directiva 2014/25/UE, cu respectarea interdicției divizării artificiale. Contribuțiile financiare străine ar trebui notificate în cazul ofertanților care depun oferte pentru loturi cu o valoare care depășește un prag aplicabil.

| (50) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere posibilității operatorilor economici de a se baza pe capacitățile altor entități în conformitate cu Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE. |
| --- | --- |

(50)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere posibilității operatorilor economici de a se baza pe capacitățile altor entități în conformitate cu Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE.

| (51) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere posibilității autorității contractante sau a entității contractante de a solicita operatorilor economici să suplimenteze, să clarifice sau să completeze informațiile sau documentele relevante, astfel cum se prevede în Directiva 2014/23/UE, în Directiva 2014/24/UE sau în Directiva 2014/25/UE sau în dreptul național de punere în aplicare a acestora, cu condiția ca aceste solicitări să fie formulate cu respectarea deplină a principiilor egalității de tratament și transparenței. |
| --- | --- |

(51)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere posibilității autorității contractante sau a entității contractante de a solicita operatorilor economici să suplimenteze, să clarifice sau să completeze informațiile sau documentele relevante, astfel cum se prevede în Directiva 2014/23/UE, în Directiva 2014/24/UE sau în Directiva 2014/25/UE sau în dreptul național de punere în aplicare a acestora, cu condiția ca aceste solicitări să fie formulate cu respectarea deplină a principiilor egalității de tratament și transparenței.

| (52) | Există o tendință puternică ca achizitorii publici să își centralizeze achizițiile pentru a realiza economii de scară și beneficii datorate eficienței. Astfel de organisme centrale de achiziție sunt considerate autorități contractante sau entități contractante în înțelesul Directivelor 2009/81/CE, 2014/24/UE și 2014/25/UE. Prin urmare, este oportun ca Comisia să poată examina subvențiile străine în contextul contractelor atribuite de astfel de autorități contractante sau entități contractante. |
| --- | --- |

(52)

Există o tendință puternică ca achizitorii publici să își centralizeze achizițiile pentru a realiza economii de scară și beneficii datorate eficienței. Astfel de organisme centrale de achiziție sunt considerate autorități contractante sau entități contractante în înțelesul Directivelor 2009/81/CE, 2014/24/UE și 2014/25/UE. Prin urmare, este oportun ca Comisia să poată examina subvențiile străine în contextul contractelor atribuite de astfel de autorități contractante sau entități contractante.

| (53) | Ar trebui să se considere că subvențiile străine care permit unui operator economic să depună o ofertă anormal de avantajoasă în raport cu lucrările, produsele sau serviciile în cauză creează efectiv sau au potențialul de a crea o denaturare în cadrul unei proceduri de achiziții publice. Prin urmare, denaturările respective ar trebui evaluate pe baza unui set neexhaustiv de indicatori. Indicatorii ar trebui să poată permite stabilirea modului în care subvenția străină denaturează concurența prin îmbunătățirea poziției concurențiale a unei întreprinderi și prin crearea posibilității ca aceasta să depună o ofertă anormal de avantajoasă. Operatorilor economici ar trebui să li se dea posibilitatea de a justifica faptul că oferta nu este anormal de avantajoasă, inclusiv prin prezentarea elementelor menționate la articolul 69 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 84 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE care reglementează ofertele anormal de scăzute. Interzicerea atribuirii ar trebui să intervină numai atunci când caracterul avantajos al ofertei ce beneficiază de subvenții străine nu poate fi justificat pe baza altor factori, când contractul ar urma să fie atribuit ofertantului respectiv și când întreprinderea care a depus oferta nu a propus angajamente considerate adecvate și suficiente pentru remedierea deplină și eficace a denaturării. În consecință, interzicerea atribuirii se referă la procedura specifică în cadrul căreia a fost depusă oferta anormal de avantajoasă. Prin urmare, constatarea de către Comisie a faptului că un operator economic a beneficiat de o subvenție străină care denaturează piața internă, care i-a permis să prezinte o ofertă anormal de avantajoasă, nu ar trebui să fie considerată un element care să dea naștere unei excluderi în temeiul motivelor facultative de excludere prevăzute la articolul 38 alineatul (7) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 57 alineatul (4) din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 80 din Directiva 2014/25/UE în cadrul aceleiași proceduri de achiziții publice sau al unei alte proceduri de achiziții publice desfășurate în conformitate cu directivele menționate. |
| --- | --- |

(53)

Ar trebui să se considere că subvențiile străine care permit unui operator economic să depună o ofertă anormal de avantajoasă în raport cu lucrările, produsele sau serviciile în cauză creează efectiv sau au potențialul de a crea o denaturare în cadrul unei proceduri de achiziții publice. Prin urmare, denaturările respective ar trebui evaluate pe baza unui set neexhaustiv de indicatori. Indicatorii ar trebui să poată permite stabilirea modului în care subvenția străină denaturează concurența prin îmbunătățirea poziției concurențiale a unei întreprinderi și prin crearea posibilității ca aceasta să depună o ofertă anormal de avantajoasă. Operatorilor economici ar trebui să li se dea posibilitatea de a justifica faptul că oferta nu este anormal de avantajoasă, inclusiv prin prezentarea elementelor menționate la articolul 69 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 84 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE care reglementează ofertele anormal de scăzute. Interzicerea atribuirii ar trebui să intervină numai atunci când caracterul avantajos al ofertei ce beneficiază de subvenții străine nu poate fi justificat pe baza altor factori, când contractul ar urma să fie atribuit ofertantului respectiv și când întreprinderea care a depus oferta nu a propus angajamente considerate adecvate și suficiente pentru remedierea deplină și eficace a denaturării. În consecință, interzicerea atribuirii se referă la procedura specifică în cadrul căreia a fost depusă oferta anormal de avantajoasă. Prin urmare, constatarea de către Comisie a faptului că un operator economic a beneficiat de o subvenție străină care denaturează piața internă, care i-a permis să prezinte o ofertă anormal de avantajoasă, nu ar trebui să fie considerată un element care să dea naștere unei excluderi în temeiul motivelor facultative de excludere prevăzute la articolul 38 alineatul (7) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 57 alineatul (4) din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 80 din Directiva 2014/25/UE în cadrul aceleiași proceduri de achiziții publice sau al unei alte proceduri de achiziții publice desfășurate în conformitate cu directivele menționate.

| (54) | O ofertă anormal de avantajoasă ar putea proveni, de asemenea, de la subvențiile străine acordate unui subcontractant sau furnizor, din cauza impactului său concurențial asupra ofertei depuse la o autoritate contractantă sau la o entitate contractantă. Totuși, pentru a limita sarcina administrativă, numai subcontractanții sau furnizorii principali, și anume cei ale căror produse sau servicii se referă la elemente esențiale ale contractului sau depășesc un anumit procent din valoarea contractului, ar trebui să notifice contribuțiile financiare străine. Anumite elemente ale contractului pot fi considerate elemente esențiale, în special pe baza relevanței lor specifice pentru calitatea ofertei, incluzând know-how-ul specific, tehnologia, personalul specializat, brevetele sau avantajele similare de care dispun subcontractantul sau furnizorul, în special în cazul în care elementele respective au un rol hotărâtor în îndeplinirea în mare parte a cel puțin unuia dintre criteriile de selecție în cadrul unei proceduri de achiziții. Pentru a asigura o bază faptică stabilă pentru analiză, analiza preliminară ar trebui să ia în considerare subcontractanții principali și furnizorii deja cunoscuți în etapa depunerii notificării sau a declarației complete, sau, în cazul procedurilor în mai multe etape, în etapa notificării sau a declarației actualizate. Prezentul regulament nu ar trebui să afecteze posibilitatea operatorilor economici de a utiliza noi subcontractanți pentru executarea contractelor lor. Prin urmare, înlocuirea subcontractanților și a furnizorilor după depunerea notificării sau a declarației complete, a declarației sau a notificării actualizate, sau în cursul executării unui contract nu ar trebui să creeze obligații de notificare suplimentare, dar Comisia ar trebui să poată iniția o analiză din oficiu dacă deține informații, inclusiv provenite de la orice stat membru, persoană fizică sau juridică sau asociație, că acești subcontractanți și furnizori este posibil să fi beneficiat de subvenții străine. |
| --- | --- |

(54)

O ofertă anormal de avantajoasă ar putea proveni, de asemenea, de la subvențiile străine acordate unui subcontractant sau furnizor, din cauza impactului său concurențial asupra ofertei depuse la o autoritate contractantă sau la o entitate contractantă. Totuși, pentru a limita sarcina administrativă, numai subcontractanții sau furnizorii principali, și anume cei ale căror produse sau servicii se referă la elemente esențiale ale contractului sau depășesc un anumit procent din valoarea contractului, ar trebui să notifice contribuțiile financiare străine. Anumite elemente ale contractului pot fi considerate elemente esențiale, în special pe baza relevanței lor specifice pentru calitatea ofertei, incluzând know-how-ul specific, tehnologia, personalul specializat, brevetele sau avantajele similare de care dispun subcontractantul sau furnizorul, în special în cazul în care elementele respective au un rol hotărâtor în îndeplinirea în mare parte a cel puțin unuia dintre criteriile de selecție în cadrul unei proceduri de achiziții. Pentru a asigura o bază faptică stabilă pentru analiză, analiza preliminară ar trebui să ia în considerare subcontractanții principali și furnizorii deja cunoscuți în etapa depunerii notificării sau a declarației complete, sau, în cazul procedurilor în mai multe etape, în etapa notificării sau a declarației actualizate. Prezentul regulament nu ar trebui să afecteze posibilitatea operatorilor economici de a utiliza noi subcontractanți pentru executarea contractelor lor. Prin urmare, înlocuirea subcontractanților și a furnizorilor după depunerea notificării sau a declarației complete, a declarației sau a notificării actualizate, sau în cursul executării unui contract nu ar trebui să creeze obligații de notificare suplimentare, dar Comisia ar trebui să poată iniția o analiză din oficiu dacă deține informații, inclusiv provenite de la orice stat membru, persoană fizică sau juridică sau asociație, că acești subcontractanți și furnizori este posibil să fi beneficiat de subvenții străine.

| (55) | În conformitate cu directivele privind achizițiile publice, oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic din perspectiva autorității contractante sau a entității contractante ar trebui identificată pe baza prețului sau a costului, utilizând o abordare bazată pe rentabilitate, precum calcularea costurilor pe ciclu de viață și poate include cel mai bun raport preț-calitate, care ar trebui să fie evaluat pe baza unor criterii care să includă aspecte calitative, de mediu sau sociale, legate de obiectul respectivului contract. |
| --- | --- |

(55)

În conformitate cu directivele privind achizițiile publice, oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic din perspectiva autorității contractante sau a entității contractante ar trebui identificată pe baza prețului sau a costului, utilizând o abordare bazată pe rentabilitate, precum calcularea costurilor pe ciclu de viață și poate include cel mai bun raport preț-calitate, care ar trebui să fie evaluat pe baza unor criterii care să includă aspecte calitative, de mediu sau sociale, legate de obiectul respectivului contract.

| (56) | În contextul căilor de atac judiciare legate de aplicarea prezentului regulament referitoare în special la procedurile de achiziții publice, o instanță dintr-un stat membru în înțelesul articolului 267 din TFUE, în cazul în care apreciază că o decizie în această privință îi este necesară pentru a pronunța o hotărâre, are dreptul să ceară Curții de Justiție să pronunțe o hotărâre preliminară privind interpretarea dreptului Uniunii, inclusiv a prezentului regulament, sau, în cazul prevăzut la articolul 267 din TFUE, este obligată să sesizeze Curtea de Justiție în acest scop. Totuși, pe baza jurisprudenței constante a Curții de Justiție, instanța respectivă dintr-un stat membru nu are dreptul să sesizeze Curtea de Justiție cu privire la validitatea deciziei Comisiei la cererea unui operator economic în cauză, care a avut posibilitatea de a introduce o acțiune în anulare împotriva deciziei respective, în special dacă era vizat în mod direct și individual de decizia menționată, dar nu a făcut acest lucru în termenul prevăzut la articolul 263 din TFUE. |
| --- | --- |

(56)

În contextul căilor de atac judiciare legate de aplicarea prezentului regulament referitoare în special la procedurile de achiziții publice, o instanță dintr-un stat membru în înțelesul articolului 267 din TFUE, în cazul în care apreciază că o decizie în această privință îi este necesară pentru a pronunța o hotărâre, are dreptul să ceară Curții de Justiție să pronunțe o hotărâre preliminară privind interpretarea dreptului Uniunii, inclusiv a prezentului regulament, sau, în cazul prevăzut la articolul 267 din TFUE, este obligată să sesizeze Curtea de Justiție în acest scop. Totuși, pe baza jurisprudenței constante a Curții de Justiție, instanța respectivă dintr-un stat membru nu are dreptul să sesizeze Curtea de Justiție cu privire la validitatea deciziei Comisiei la cererea unui operator economic în cauză, care a avut posibilitatea de a introduce o acțiune în anulare împotriva deciziei respective, în special dacă era vizat în mod direct și individual de decizia menționată, dar nu a făcut acest lucru în termenul prevăzut la articolul 263 din TFUE.

| (57) | Având în vedere natura mecanismului de analiză ex ante în cazul concentrărilor și al atribuirilor de contracte de achiziții publice și necesitatea garantării securității juridice cu privire la tranzacțiile specifice respective, o concentrare sau o ofertă de achiziții publice notificată și evaluată în cadrul procedurilor respective nu ar trebui să fie examinată din nou de Comisie din proprie inițiativă. Cu toate acestea, contribuțiile financiare cu privire la care Comisia a fost informată prin procedura de notificare este posibil să fie relevante și în afara concentrării sau a procedurii de achiziții publice respective. |
| --- | --- |

(57)

Având în vedere natura mecanismului de analiză ex ante în cazul concentrărilor și al atribuirilor de contracte de achiziții publice și necesitatea garantării securității juridice cu privire la tranzacțiile specifice respective, o concentrare sau o ofertă de achiziții publice notificată și evaluată în cadrul procedurilor respective nu ar trebui să fie examinată din nou de Comisie din proprie inițiativă. Cu toate acestea, contribuțiile financiare cu privire la care Comisia a fost informată prin procedura de notificare este posibil să fie relevante și în afara concentrării sau a procedurii de achiziții publice respective.

| (58) | Statele membre ar trebui să coopereze în mod eficace cu Comisia în ceea ce privește aplicarea prezentului regulament. Pentru a facilita această cooperare, Comisia ar trebui să fie în măsură să instituie un mecanism de cooperare. |
| --- | --- |

(58)

Statele membre ar trebui să coopereze în mod eficace cu Comisia în ceea ce privește aplicarea prezentului regulament. Pentru a facilita această cooperare, Comisia ar trebui să fie în măsură să instituie un mecanism de cooperare.

| (59) | Pentru a colecta informații privind subvențiile străine, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a iniția investigații cu privire la sectoare specifice ale economiei, anumite tipuri de activități economice sau utilizarea anumitor instrumente de subvenții străine. Comisia ar trebui să poată utiliza informațiile obținute din astfel de investigații de piață pentru a revizui anumite tranzacții în cadrul procedurilor prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(59)

Pentru a colecta informații privind subvențiile străine, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a iniția investigații cu privire la sectoare specifice ale economiei, anumite tipuri de activități economice sau utilizarea anumitor instrumente de subvenții străine. Comisia ar trebui să poată utiliza informațiile obținute din astfel de investigații de piață pentru a revizui anumite tranzacții în cadrul procedurilor prevăzute în prezentul regulament.

| (60) | În cazul în care Comisia suspectează existența unor subvenții străine repetate care denaturează piața internă, sau în cazul în care mai multe acțiuni de asigurare a respectării legii desfășurate în temeiul prezentului regulament identifică subvenții străine care denaturează piața internă acordate de aceeași țară terță, Comisia ar trebui să fie în măsură să se angajeze într-un dialog cu țara terță în cauză pentru a explora opțiunile care vizează încetarea sau modificarea subvențiilor străine care denaturează piața internă, în vederea eliminării efectelor lor de denaturare pe piața internă. În cazul în care un acord bilateral între Uniune și o țară terță prevede un mecanism de consultare ce acoperă subvențiile străine care denaturează piața internă care fac obiectul prezentului regulament, mecanismul de consultare respectiv ar putea fi utilizat pentru a facilita dialogul cu țara terță. Dialogul cu țara terță nu ar trebui să împiedice Comisia să inițieze sau să continue analizele aflate în desfășurare în temeiul prezentului regulament. Comisia ar trebui să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la evoluțiile relevante. |
| --- | --- |

(60)

În cazul în care Comisia suspectează existența unor subvenții străine repetate care denaturează piața internă, sau în cazul în care mai multe acțiuni de asigurare a respectării legii desfășurate în temeiul prezentului regulament identifică subvenții străine care denaturează piața internă acordate de aceeași țară terță, Comisia ar trebui să fie în măsură să se angajeze într-un dialog cu țara terță în cauză pentru a explora opțiunile care vizează încetarea sau modificarea subvențiilor străine care denaturează piața internă, în vederea eliminării efectelor lor de denaturare pe piața internă. În cazul în care un acord bilateral între Uniune și o țară terță prevede un mecanism de consultare ce acoperă subvențiile străine care denaturează piața internă care fac obiectul prezentului regulament, mecanismul de consultare respectiv ar putea fi utilizat pentru a facilita dialogul cu țara terță. Dialogul cu țara terță nu ar trebui să împiedice Comisia să inițieze sau să continue analizele aflate în desfășurare în temeiul prezentului regulament. Comisia ar trebui să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la evoluțiile relevante.

| (61) | Din motive de securitate juridică, este oportun să se limiteze perioada în care Comisia poate investiga o subvenție străină la 10 ani de la data acordării subvenției străine în cauză. |
| --- | --- |

(61)

Din motive de securitate juridică, este oportun să se limiteze perioada în care Comisia poate investiga o subvenție străină la 10 ani de la data acordării subvenției străine în cauză.

| (62) | Din aceleași motive, este indicat să se prevadă termene de prescripție pentru impunerea și asigurarea plății amenzilor sau a penalităților cu titlu cominatoriu. |
| --- | --- |

(62)

Din aceleași motive, este indicat să se prevadă termene de prescripție pentru impunerea și asigurarea plății amenzilor sau a penalităților cu titlu cominatoriu.

| (63) | Din motive de transparență și de securitate juridică, este oportun ca toate deciziile adoptate de Comisie în temeiul prezentului regulament să fie publicate sau aduse la cunoștința publicului de către aceasta, după caz, fie integral, fie sub formă de rezumat. |
| --- | --- |

(63)

Din motive de transparență și de securitate juridică, este oportun ca toate deciziile adoptate de Comisie în temeiul prezentului regulament să fie publicate sau aduse la cunoștința publicului de către aceasta, după caz, fie integral, fie sub formă de rezumat.

| (64) | Atunci când își publică deciziile, Comisia ar trebui să respecte normele privind secretul profesional, și anume protecția tuturor informațiilor confidențiale și a secretelor comerciale, în conformitate cu articolul 339 din TFUE. Prelucrarea datelor cu caracter personal în sensul prezentului regulament ar trebui să se efectueze în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (10) și cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (11), în funcție de care dintre acestea este aplicabil prelucrării respective. |
| --- | --- |

(64)

Atunci când își publică deciziile, Comisia ar trebui să respecte normele privind secretul profesional, și anume protecția tuturor informațiilor confidențiale și a secretelor comerciale, în conformitate cu articolul 339 din TFUE. Prelucrarea datelor cu caracter personal în sensul prezentului regulament ar trebui să se efectueze în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (10) și cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (11), în funcție de care dintre acestea este aplicabil prelucrării respective.

| (65) | În cazurile în care informațiile marcate drept confidențiale sau drept secret comercial de către întreprindere nu par să intre sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional, este indicat să se instituie un mecanism prin care Comisia are dreptul să decidă în ce măsură astfel de informații pot fi divulgate. Orice decizie de respingere a unei cereri de a considera informațiile drept confidențiale ar trebui să indice un termen la sfârșitul căruia informațiile vor fi divulgate, astfel încât deținătorul informațiilor să poată utiliza orice protecție juridică pe care o are la dispoziție, inclusiv orice măsură provizorie. |
| --- | --- |

(65)

În cazurile în care informațiile marcate drept confidențiale sau drept secret comercial de către întreprindere nu par să intre sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional, este indicat să se instituie un mecanism prin care Comisia are dreptul să decidă în ce măsură astfel de informații pot fi divulgate. Orice decizie de respingere a unei cereri de a considera informațiile drept confidențiale ar trebui să indice un termen la sfârșitul căruia informațiile vor fi divulgate, astfel încât deținătorul informațiilor să poată utiliza orice protecție juridică pe care o are la dispoziție, inclusiv orice măsură provizorie.

| (66) | Întreprinderile care fac obiectul investigației în temeiul prezentului regulament ar trebui să aibă posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la motivele pe baza cărora Comisia intenționează să adopte o decizie și, prin urmare, ar trebui să aibă dreptul de acces la dosar. Concomitent cu asigurarea dreptului la apărare al întreprinderilor care fac obiectul investigației, este esențial ca secretele comerciale să fie protejate. |
| --- | --- |

(66)

Întreprinderile care fac obiectul investigației în temeiul prezentului regulament ar trebui să aibă posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la motivele pe baza cărora Comisia intenționează să adopte o decizie și, prin urmare, ar trebui să aibă dreptul de acces la dosar. Concomitent cu asigurarea dreptului la apărare al întreprinderilor care fac obiectul investigației, este esențial ca secretele comerciale să fie protejate.

| (67) | În cazul în care furnizorul informațiilor este de acord, Comisia ar trebui să poată utiliza informațiile obținute în temeiul prezentului regulament pentru aplicarea altor acte ale Uniunii. |
| --- | --- |

(67)

În cazul în care furnizorul informațiilor este de acord, Comisia ar trebui să poată utiliza informațiile obținute în temeiul prezentului regulament pentru aplicarea altor acte ale Uniunii.

| (68) | Statele membre și Comisia ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a garanta protecția informațiilor clasificate, în special în conformitate cu Acordul dintre statele membre ale Uniunii Europene, reunite în cadrul Consiliului, privind protecția informațiilor clasificate schimbate în interesul Uniunii Europene (12), cu Decizia (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei (13) și cu Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (14). |
| --- | --- |

(68)

Statele membre și Comisia ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a garanta protecția informațiilor clasificate, în special în conformitate cu Acordul dintre statele membre ale Uniunii Europene, reunite în cadrul Consiliului, privind protecția informațiilor clasificate schimbate în interesul Uniunii Europene (12), cu Decizia (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei (13) și cu Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (14).

| (69) | Punerea în aplicare a prezentului regulament de către Uniune ar trebui să respecte dreptul Uniunii și Acordul OMC și să fie coerentă cu angajamentele asumate în cadrul altor acorduri comerciale și de investiții la care Uniunea sau statele membre sunt parte. Prezentul regulament ar trebui să completeze eforturile Uniunii de îmbunătățire a normelor multilaterale privind abordarea subvențiilor cu efect de denaturare. |
| --- | --- |

(69)

Punerea în aplicare a prezentului regulament de către Uniune ar trebui să respecte dreptul Uniunii și Acordul OMC și să fie coerentă cu angajamentele asumate în cadrul altor acorduri comerciale și de investiții la care Uniunea sau statele membre sunt parte. Prezentul regulament ar trebui să completeze eforturile Uniunii de îmbunătățire a normelor multilaterale privind abordarea subvențiilor cu efect de denaturare.

| (70) | Restricțiile privind libertățile prevăzute în articolele 34, 49, 56 și 63 din TFUE pot fi justificate prin necesitatea de a se evita concurența neloială, cu condiția să respecte, la fel ca alte restricții privind libertățile fundamentale, principiile generale ale dreptului Uniunii, cum ar fi principiul proporționalității și al securității juridice, și drepturile fundamentale. |
| --- | --- |

(70)

Restricțiile privind libertățile prevăzute în articolele 34, 49, 56 și 63 din TFUE pot fi justificate prin necesitatea de a se evita concurența neloială, cu condiția să respecte, la fel ca alte restricții privind libertățile fundamentale, principiile generale ale dreptului Uniunii, cum ar fi principiul proporționalității și al securității juridice, și drepturile fundamentale.

| (71) | Este posibil ca punerea în aplicare a prezentului regulament să se suprapună cu normele sectoriale, în special în domeniul transportului maritim și aerian. Prin urmare, este necesară clarificarea raportului dintre prezentul regulament și instrumentele sectoriale în care sunt abordate subvențiile străine, și anume Regulamentul (CEE) nr. 4057/86 al Consiliului (15), Regulamentul (UE) 2016/1035 al Parlamentului European și al Consiliului (16) și Regulamentul (UE) 2019/712 al Parlamentului European și al Consiliului (17). |
| --- | --- |

(71)

Este posibil ca punerea în aplicare a prezentului regulament să se suprapună cu normele sectoriale, în special în domeniul transportului maritim și aerian. Prin urmare, este necesară clarificarea raportului dintre prezentul regulament și instrumentele sectoriale în care sunt abordate subvențiile străine, și anume Regulamentul (CEE) nr. 4057/86 al Consiliului (15), Regulamentul (UE) 2016/1035 al Parlamentului European și al Consiliului (16) și Regulamentul (UE) 2019/712 al Parlamentului European și al Consiliului (17).

| (72) | Actele adoptate de Comisie în temeiul prezentului regulament fac obiectul controlului Curții de Justiție în conformitate cu articolul 263 din TFUE. Curții de Justiție ar trebui să i se acorde, în conformitate cu articolul 261 din TFUE, competență de fond în ceea ce privește deciziile prin care Comisia impune amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu. |
| --- | --- |

(72)

Actele adoptate de Comisie în temeiul prezentului regulament fac obiectul controlului Curții de Justiție în conformitate cu articolul 263 din TFUE. Curții de Justiție ar trebui să i se acorde, în conformitate cu articolul 261 din TFUE, competență de fond în ceea ce privește deciziile prin care Comisia impune amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu.

| (73) | Pentru a consolida caracterul previzibil al prezentului regulament, Comisia ar trebui să publice și să actualizeze periodic orientări privind criteriile referitoare la stabilirea existenței unei denaturări cauzate de o subvenție străină pe piața internă, funcționarea testului comparativ, aplicarea competenței sale de a solicita o notificare prealabilă cu privire la orice concentrare sau orice contribuții financiare străine primite de un operator economic în cadrul unei proceduri de achiziții publice, precum și la evaluarea unei denaturări în cadrul unei proceduri de achiziții publice. Atunci când emite astfel de orientări, Comisia ar trebui să organizeze consultări adecvate cu părțile interesate și cu statele membre. Pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament în etapele timpurii ale aplicării sale, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a face publice clarificările privind aplicarea respectivelor dispoziții înainte de publicarea orientărilor. |
| --- | --- |

(73)

Pentru a consolida caracterul previzibil al prezentului regulament, Comisia ar trebui să publice și să actualizeze periodic orientări privind criteriile referitoare la stabilirea existenței unei denaturări cauzate de o subvenție străină pe piața internă, funcționarea testului comparativ, aplicarea competenței sale de a solicita o notificare prealabilă cu privire la orice concentrare sau orice contribuții financiare străine primite de un operator economic în cadrul unei proceduri de achiziții publice, precum și la evaluarea unei denaturări în cadrul unei proceduri de achiziții publice. Atunci când emite astfel de orientări, Comisia ar trebui să organizeze consultări adecvate cu părțile interesate și cu statele membre. Pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament în etapele timpurii ale aplicării sale, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a face publice clarificările privind aplicarea respectivelor dispoziții înainte de publicarea orientărilor.

| (74) | În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în conformitate cu articolul 291 din TFUE. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (18) și ar trebui să se refere la: deciziile de încheiere a investigațiilor aprofundate, impunerea de măsuri provizorii, deciziile privind concentrările care au fost puse în aplicare cu încălcarea obligației de notificare sau cu încălcarea unei decizii privind angajamentele sau a unei decizii de interzicere a unei concentrări sau a atribuirii contractului în cadrul unei proceduri de achiziții publice, revocarea anumitor decizii și competențele de executare referitoare la forma, conținutul, detaliile procedurale și elementele conexe legate de analiza preliminară și investigația aprofundată. |
| --- | --- |

(74)

În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în conformitate cu articolul 291 din TFUE. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (18) și ar trebui să se refere la: deciziile de încheiere a investigațiilor aprofundate, impunerea de măsuri provizorii, deciziile privind concentrările care au fost puse în aplicare cu încălcarea obligației de notificare sau cu încălcarea unei decizii privind angajamentele sau a unei decizii de interzicere a unei concentrări sau a atribuirii contractului în cadrul unei proceduri de achiziții publice, revocarea anumitor decizii și competențele de executare referitoare la forma, conținutul, detaliile procedurale și elementele conexe legate de analiza preliminară și investigația aprofundată.

| (75) | Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a institui o procedură simplificată prin care să trateze anumite concentrări sau proceduri de achiziții publice pornind de la premisa că acestea par mai puțin susceptibile să genereze denaturări ale concurenței pe piața internă cauzate de subvenții străine. |
| --- | --- |

(75)

Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a institui o procedură simplificată prin care să trateze anumite concentrări sau proceduri de achiziții publice pornind de la premisa că acestea par mai puțin susceptibile să genereze denaturări ale concurenței pe piața internă cauzate de subvenții străine.

| (76) | Pentru a se asigura condiții de concurență echitabile pe piața internă și pe termen lung, în vederea asigurării unei acoperiri adecvate a cazurilor investigate atât prin notificări, cât și din oficiu, limitând totodată sarcina administrativă excesivă, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea pragurilor de notificare pentru concentrări și pentru procedurile de achiziții publice, precum și în ceea ce privește reducerea termenelor pentru analiza preliminară și investigația aprofundată a concentrărilor notificate sau a contribuțiilor financiare notificate în contextul unei proceduri de achiziții publice. Fără a aduce atingere posibilității de a modifica pragurile de notificare pentru concentrări și achiziții publice prin intermediul unei propuneri legislative, inclusiv în contextul analizei prevăzute de prezentul regulament, pragurile respective pot fi modificate printr-un act delegat o singură dată în cursul perioadei de delegare prevăzute în prezentul regulament. În ceea ce privește contribuțiile financiare în contextul unei proceduri de achiziții publice, competența de a adopta un astfel de act ar trebui să fie exercitată într-un mod care să țină seama de interesele IMM-urilor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (19). În special, pentru a se asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții statelor membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(76)

Pentru a se asigura condiții de concurență echitabile pe piața internă și pe termen lung, în vederea asigurării unei acoperiri adecvate a cazurilor investigate atât prin notificări, cât și din oficiu, limitând totodată sarcina administrativă excesivă, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea pragurilor de notificare pentru concentrări și pentru procedurile de achiziții publice, precum și în ceea ce privește reducerea termenelor pentru analiza preliminară și investigația aprofundată a concentrărilor notificate sau a contribuțiilor financiare notificate în contextul unei proceduri de achiziții publice. Fără a aduce atingere posibilității de a modifica pragurile de notificare pentru concentrări și achiziții publice prin intermediul unei propuneri legislative, inclusiv în contextul analizei prevăzute de prezentul regulament, pragurile respective pot fi modificate printr-un act delegat o singură dată în cursul perioadei de delegare prevăzute în prezentul regulament. În ceea ce privește contribuțiile financiare în contextul unei proceduri de achiziții publice, competența de a adopta un astfel de act ar trebui să fie exercitată într-un mod care să țină seama de interesele IMM-urilor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (19). În special, pentru a se asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții statelor membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (77) | În cazul în care o concentrare este supusă obligației de notificare în temeiul prezentului regulament, contribuțiile financiare acordate oricăreia dintre părțile la concentrare în ultimii trei ani care precedă data aplicării prezentului regulament ar trebui să intre în domeniul de aplicare al prezentului regulament. În contextul unei proceduri de achiziții publice, prezentul regulament ar trebui să se aplice și unei contribuții financiare acordate unui operator economic în ultimii trei ani care precedă data aplicării prezentului regulament, |
| --- | --- |

(77)

În cazul în care o concentrare este supusă obligației de notificare în temeiul prezentului regulament, contribuțiile financiare acordate oricăreia dintre părțile la concentrare în ultimii trei ani care precedă data aplicării prezentului regulament ar trebui să intre în domeniul de aplicare al prezentului regulament. În contextul unei proceduri de achiziții publice, prezentul regulament ar trebui să se aplice și unei contribuții financiare acordate unui operator economic în ultimii trei ani care precedă data aplicării prezentului regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL 1

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Scopul prezentului regulament este de a contribui la buna funcționare a pieței interne prin instituirea unui cadru armonizat care să abordeze denaturările cauzate, direct sau indirect, de subvențiile străine, în vederea asigurării unor condiții de concurență echitabile. Prezentul regulament stabilește norme și proceduri pentru investigarea subvențiilor străine care denaturează piața internă și pentru corectarea unor astfel de denaturări. Astfel de denaturări pot apărea cu privire la orice activitate economică și în special în cazul concentrărilor și al procedurilor de achiziții publice.

(2)   Prezentul regulament abordează subvențiile străine acordate unei întreprinderi, inclusiv unei întreprinderi publice controlate direct sau indirect de către stat, care desfășoară o activitate economică pe piața internă. Printre altele, se consideră că o întreprindere care dobândește controlul asupra unei întreprinderi stabilite în Uniune sau fuzionează cu aceasta, sau o întreprindere care participă la o procedură de achiziții publice în Uniune desfășoară o activitate economică pe piața internă.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | o „întreprindere”, în contextul procedurilor de achiziții publice, înseamnă un „operator economic” astfel cum este definit la articolul 1 punctul 14 din Directiva 2009/81/CE, la articolul 5 punctul 2 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 2 alineatul (1) punctul 10 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2014/25/UE; |
| --- | --- |

1.

o „întreprindere”, în contextul procedurilor de achiziții publice, înseamnă un „operator economic” astfel cum este definit la articolul 1 punctul 14 din Directiva 2009/81/CE, la articolul 5 punctul 2 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 2 alineatul (1) punctul 10 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2014/25/UE;

| 2. | „contract”, în contextul procedurilor de achiziții publice, cu excepția cazului în care se prevede altfel, înseamnă un „contract de achiziție publică” astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 5 din Directiva 2014/24/UE, „contracte” astfel cum sunt definite la articolul 1 punctul 2 din Directiva 2009/81/CE și „contracte de achiziții de produse, lucrări și servicii” astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 1 din Directiva 2014/25/UE, precum și „concesiuni” astfel cum sunt definite la articolul 5 punctul 1 din Directiva 2014/23/UE; |
| --- | --- |

2.

„contract”, în contextul procedurilor de achiziții publice, cu excepția cazului în care se prevede altfel, înseamnă un „contract de achiziție publică” astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 5 din Directiva 2014/24/UE, „contracte” astfel cum sunt definite la articolul 1 punctul 2 din Directiva 2009/81/CE și „contracte de achiziții de produse, lucrări și servicii” astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 1 din Directiva 2014/25/UE, precum și „concesiuni” astfel cum sunt definite la articolul 5 punctul 1 din Directiva 2014/23/UE;

| 3. | o „procedură de achiziții publice” înseamnă:






  (a) | orice tip de procedură de atribuire reglementată de Directiva 2014/24/UE pentru încheierea unui contract de achiziție publică sau de Directiva 2014/25/UE pentru încheierea unui contract de achiziții de produse, lucrări și servicii; |
| --- | --- | --- |

3.

o „procedură de achiziții publice” înseamnă:

(a)

orice tip de procedură de atribuire reglementată de Directiva 2014/24/UE pentru încheierea unui contract de achiziție publică sau de Directiva 2014/25/UE pentru încheierea unui contract de achiziții de produse, lucrări și servicii;

| (b) | o procedură de atribuire a unei concesiuni de lucrări sau de servicii, reglementată de Directiva 2014/23/UE; |
| --- | --- |

(b)

o procedură de atribuire a unei concesiuni de lucrări sau de servicii, reglementată de Directiva 2014/23/UE;

| (c) | procedurile de atribuire a contractelor care intră sub incidența Directivei 2009/81/CE, cu excepția cazului în care sunt exceptate de statele membre în temeiul articolului 346 din TFUE; |
| --- | --- |

(c)

procedurile de atribuire a contractelor care intră sub incidența Directivei 2009/81/CE, cu excepția cazului în care sunt exceptate de statele membre în temeiul articolului 346 din TFUE;

| (d) | procedurile de atribuire a contractelor menționate la articolul 10 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 9 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 20 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2014/25/UE; |
| --- | --- |

(d)

procedurile de atribuire a contractelor menționate la articolul 10 alineatul (4) litera (a) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 9 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 20 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2014/25/UE;

| 4. | „autoritate contractantă”, în contextul procedurilor de achiziții publice, înseamnă o autoritate contractantă astfel cum este definită la articolul 1 punctul 17 din Directiva 2009/81/CE, la articolul 6 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE și la articolul 3 din Directiva 2014/25/UE; |
| --- | --- |

4.

„autoritate contractantă”, în contextul procedurilor de achiziții publice, înseamnă o autoritate contractantă astfel cum este definită la articolul 1 punctul 17 din Directiva 2009/81/CE, la articolul 6 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE și la articolul 3 din Directiva 2014/25/UE;

| 5. | „entitate contractantă”, în contextul procedurilor de achiziții publice, înseamnă o entitate contractantă astfel cum este definită la articolul 1 punctul 17 din Directiva 2009/81/CE, la articolul 7 din Directiva 2014/23/UE și la articolul 4 din Directiva 2014/25/UE; |
| --- | --- |

5.

„entitate contractantă”, în contextul procedurilor de achiziții publice, înseamnă o entitate contractantă astfel cum este definită la articolul 1 punctul 17 din Directiva 2009/81/CE, la articolul 7 din Directiva 2014/23/UE și la articolul 4 din Directiva 2014/25/UE;

| 6. | o „procedură în mai multe etape” înseamnă o procedură de achiziții publice în conformitate cu articolele 28-32 din Directiva 2014/24/UE și cu articolele 46-52 din Directiva 2014/25/UE, fie procedura restrânsă, o procedură competitivă cu negociere, o procedură negociată fără publicare prealabilă, un dialog competitiv sau un parteneriat pentru inovare, fie o procedură similară în conformitate cu Directiva 2014/23/UE. |
| --- | --- |

6.

o „procedură în mai multe etape” înseamnă o procedură de achiziții publice în conformitate cu articolele 28-32 din Directiva 2014/24/UE și cu articolele 46-52 din Directiva 2014/25/UE, fie procedura restrânsă, o procedură competitivă cu negociere, o procedură negociată fără publicare prealabilă, un dialog competitiv sau un parteneriat pentru inovare, fie o procedură similară în conformitate cu Directiva 2014/23/UE.

Articolul 3

Existența unei subvenții străine

(1)   În sensul prezentului regulament, se consideră că există o subvenție străină atunci când o țară terță acordă, direct sau indirect, o contribuție financiară care conferă un avantaj unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică pe piața internă, contribuție care este limitată, de drept sau de fapt, la una sau mai multe întreprinderi și industrii.

(2)   În sensul prezentului regulament, prin contribuție financiară se înțelege, printre altele:

| (a) | transferul de fonduri sau de pasive, cum ar fi injecțiile de capital, granturile, împrumuturile, garanțiile pentru împrumuturi, stimulentele fiscale, compensarea pierderilor din exploatare, compensarea obligațiilor financiare impuse de autoritățile publice, anularea datoriilor, conversia creanțelor în acțiuni sau reprogramarea datoriilor; |
| --- | --- |

(a)

transferul de fonduri sau de pasive, cum ar fi injecțiile de capital, granturile, împrumuturile, garanțiile pentru împrumuturi, stimulentele fiscale, compensarea pierderilor din exploatare, compensarea obligațiilor financiare impuse de autoritățile publice, anularea datoriilor, conversia creanțelor în acțiuni sau reprogramarea datoriilor;

| (b) | renunțarea la veniturile care în mod normal sunt exigibile, cum ar fi scutirile fiscale sau acordarea de drepturi speciale sau exclusive fără o remunerație adecvată; sau |
| --- | --- |

(b)

renunțarea la veniturile care în mod normal sunt exigibile, cum ar fi scutirile fiscale sau acordarea de drepturi speciale sau exclusive fără o remunerație adecvată; sau

| (c) | furnizarea de bunuri sau servicii ori achiziționarea de bunuri sau servicii. |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de bunuri sau servicii ori achiziționarea de bunuri sau servicii.

O contribuție financiară acordată de o țară terță include o contribuție financiară acordată de:

| (a) | autoritatea guvernamentală centrală și de autoritățile publice de la toate celelalte niveluri; |
| --- | --- |

(a)

autoritatea guvernamentală centrală și de autoritățile publice de la toate celelalte niveluri;

| (b) | o entitate publică străină, ale cărei acțiuni pot fi atribuite țării terțe, ținându-se seama de elemente precum caracteristicile entității și mediul juridic și economic predominant în statul în care entitatea își desfășoară activitatea, inclusiv rolul administrației publice în economie; sau |
| --- | --- |

(b)

o entitate publică străină, ale cărei acțiuni pot fi atribuite țării terțe, ținându-se seama de elemente precum caracteristicile entității și mediul juridic și economic predominant în statul în care entitatea își desfășoară activitatea, inclusiv rolul administrației publice în economie; sau

| (c) | o entitate privată ale cărei acțiuni pot fi atribuite țării terțe, ținându-se seama de toate circumstanțele relevante. |
| --- | --- |

(c)

o entitate privată ale cărei acțiuni pot fi atribuite țării terțe, ținându-se seama de toate circumstanțele relevante.

Articolul 4

Denaturări pe piața internă

(1)   Se consideră că există o denaturare pe piața internă atunci când o subvenție străină este de natură să îmbunătățească poziția concurențială a unei întreprinderi pe piața internă și când subvenția străină respectivă influențează astfel negativ în mod efectiv, sau are potențialul de a influența negativ concurența de pe piața internă. Existența unei denaturări pe piața internă se stabilește pe baza unor indicatori, printre care se pot număra, în special:

| (a) | cuantumul subvenției străine; |
| --- | --- |

(a)

cuantumul subvenției străine;

| (b) | natura subvenției străine; |
| --- | --- |

(b)

natura subvenției străine;

| (c) | situația întreprinderii, inclusiv dimensiunea acesteia și piețele sau sectoarele vizate; |
| --- | --- |

(c)

situația întreprinderii, inclusiv dimensiunea acesteia și piețele sau sectoarele vizate;

| (d) | nivelul și evoluția activității economice desfășurate de întreprindere pe piața internă; |
| --- | --- |

(d)

nivelul și evoluția activității economice desfășurate de întreprindere pe piața internă;

| (e) | scopul și condițiile aferente subvenției străine, precum și utilizarea acesteia pe piața internă. |
| --- | --- |

(e)

scopul și condițiile aferente subvenției străine, precum și utilizarea acesteia pe piața internă.

(2)   Atunci când cuantumul total al unei subvenții străine acordate unei întreprinderi nu depășește 4 milioane EUR pe parcursul oricărei perioade de trei ani consecutivi, se consideră că subvenția străină respectivă nu este susceptibilă să denatureze piața internă.

(3)   Atunci când cuantumul total al unei subvenții străine acordate unei întreprinderi nu depășește cuantumul unui ajutor de minimis, astfel cum este definit la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 pentru fiecare țară terță pe parcursul oricărei perioade de trei ani consecutivi, se consideră că subvenția străină respectivă nu denaturează piața internă.

(4)   Se poate considera că o subvenție străină nu denaturează piața internă în măsura în care vizează repararea pagubelor provocate de calamități naturale sau de evenimente extraordinare.

Articolul 5

Categoriile de subvenții străine cele mai susceptibile să denatureze piața internă

(1)   Subvențiile străine cele mai susceptibile să denatureze piața internă sunt cele care se încadrează într-una dintre următoarele categorii:

| (a) | o subvenție străină acordată unei întreprinderi aflate în dificultate o întreprindere care, în lipsa unei subvenții, cel mai probabil își va înceta activitatea pe termen scurt sau mediu, cu excepția cazului în care există un plan de restructurare care poate conduce la viabilitatea pe termen lung a întreprinderii respective și planul respectiv include o contribuție proprie semnificativă din partea întreprinderii; |
| --- | --- |

(a)

o subvenție străină acordată unei întreprinderi aflate în dificultate o întreprindere care, în lipsa unei subvenții, cel mai probabil își va înceta activitatea pe termen scurt sau mediu, cu excepția cazului în care există un plan de restructurare care poate conduce la viabilitatea pe termen lung a întreprinderii respective și planul respectiv include o contribuție proprie semnificativă din partea întreprinderii;

| (b) | o subvenție străină sub forma unei garanții nelimitate pentru datoriile sau pasivele întreprinderii, și anume fără nicio limită în ceea ce privește cuantumul sau durata unei astfel de garanții; |
| --- | --- |

(b)

o subvenție străină sub forma unei garanții nelimitate pentru datoriile sau pasivele întreprinderii, și anume fără nicio limită în ceea ce privește cuantumul sau durata unei astfel de garanții;

| (c) | o măsură de finanțare a exporturilor care nu este în conformitate cu Acordul OCDE privind creditele la export care beneficiază de susținere oficială; |
| --- | --- |

(c)

o măsură de finanțare a exporturilor care nu este în conformitate cu Acordul OCDE privind creditele la export care beneficiază de susținere oficială;

| (d) | a subvenție străină care facilitează în mod direct o concentrare; |
| --- | --- |

(d)

a subvenție străină care facilitează în mod direct o concentrare;

| (e) | o subvenție străină care permite unei întreprinderi să depună o ofertă anormal de avantajoasă, pe baza căreia întreprinderii i s-ar putea atribui contractul relevant. |
| --- | --- |

(e)

o subvenție străină care permite unei întreprinderi să depună o ofertă anormal de avantajoasă, pe baza căreia întreprinderii i s-ar putea atribui contractul relevant.

(2)   Unei întreprinderi care face obiectul investigației i se acordă posibilitatea de a furniza informații relevante care să arate că o subvenție străină care se încadrează într-una dintre categoriile prevăzute la alineatul (1) nu denaturează piața internă în circumstanțele specifice ale cazului.

Articolul 6

Testul comparativ

(1)   Pe baza informațiilor primite, Comisia poate compara efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea provocată pe piața internă, în conformitate cu articolele 4 și 5, cu efectele pozitive asupra dezvoltării activității economice subvenționate relevante pe piața internă, luând în considerare în același timp alte efecte pozitive ale subvenției străine, cum ar fi efectele pozitive mai ample în raport cu obiectivele de politică relevante, în special cele ale Uniunii.

(2)   Comisia ține seama de evaluarea menționată la alineatul (1) atunci când decide cu privire la impunerea de măsuri corective sau la acceptarea de angajamente, precum și cu privire la natura și nivelul măsurilor corective sau al angajamentelor.

Articolul 7

Angajamente și măsuri corective

(1)   Comisia poate impune măsuri corective pentru a remedia denaturarea pe care o subvenție străină o cauzează în mod efectiv sau are potențialul de a o cauza pe piața internă, cu excepția cazului în care a acceptat angajamentele propuse de întreprinderea care face obiectul investigației în temeiul alineatului (2).

(2)   Comisia poate accepta angajamentele propuse de întreprinderea care face obiectul investigației, în cazul în care acestea corectează pe deplin și în mod eficace denaturarea pieței interne. Atunci când acceptă astfel de angajamente, Comisia le conferă un caracter obligatoriu pentru întreprinderea care face obiectul investigației printr-o decizie privind angajamentele, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3). Respectarea de către întreprindere a angajamentelor convenite este monitorizată, dacă este cazul.

(3)   Angajamentele sau măsurile corective sunt proporționale și corectează pe deplin și în mod eficace denaturarea pe care subvenția străină o cauzează în mod efectiv sau are potențialul de a o cauza pe piața internă.

(4)   Angajamentele sau măsurile corective pot consta, printre altele, în următoarele:

| (a) | oferirea accesului, în condiții echitabile, rezonabile și nediscriminatorii, la infrastructură, inclusiv structuri de cercetare, capacități de producție sau structuri esențiale, care a fost achiziționată sau sprijinită prin subvențiile străine care denaturează piața internă, cu excepția cazului în care un astfel de acces este deja prevăzut de legislația Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

oferirea accesului, în condiții echitabile, rezonabile și nediscriminatorii, la infrastructură, inclusiv structuri de cercetare, capacități de producție sau structuri esențiale, care a fost achiziționată sau sprijinită prin subvențiile străine care denaturează piața internă, cu excepția cazului în care un astfel de acces este deja prevăzut de legislația Uniunii;

| (b) | reducerea capacității sau a prezenței pe piață, inclusiv prin intermediul unei restricții temporare privind activitatea comercială; |
| --- | --- |

(b)

reducerea capacității sau a prezenței pe piață, inclusiv prin intermediul unei restricții temporare privind activitatea comercială;

| (c) | interzicerea anumitor investiții; |
| --- | --- |

(c)

interzicerea anumitor investiții;

| (d) | acordarea de licențe în condiții echitabile, rezonabile și nediscriminatorii pentru activele dobândite sau dezvoltate cu ajutorul subvențiilor străine; |
| --- | --- |

(d)

acordarea de licențe în condiții echitabile, rezonabile și nediscriminatorii pentru activele dobândite sau dezvoltate cu ajutorul subvențiilor străine;

| (e) | publicarea rezultatelor activităților de cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

(e)

publicarea rezultatelor activităților de cercetare și dezvoltare;

| (f) | cesionarea anumitor active; |
| --- | --- |

(f)

cesionarea anumitor active;

| (g) | obligarea întreprinderii în cauză să dizolve concentrarea în cauză; |
| --- | --- |

(g)

obligarea întreprinderii în cauză să dizolve concentrarea în cauză;

| (h) | rambursarea subvenției străine, inclusiv a unei rate a dobânzii corespunzătoare, calculate în conformitate cu metoda stabilită în Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (20); |
| --- | --- |

(h)

rambursarea subvenției străine, inclusiv a unei rate a dobânzii corespunzătoare, calculate în conformitate cu metoda stabilită în Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (20);

| (i) | obligarea întreprinderilor în cauză să își adapteze structura de guvernanță. |
| --- | --- |

(i)

obligarea întreprinderilor în cauză să își adapteze structura de guvernanță.

(5)   După caz, Comisia impune obligații de raportare și de transparență, inclusiv raportarea periodică cu privire la punerea în aplicare a angajamentelor și a măsurilor corective enumerate la alineatul (4).

(6)   În cazul în care întreprinderea care face obiectul investigației propune rambursarea subvenției străine, inclusiv o rată a dobânzii corespunzătoare, Comisia acceptă o astfel de rambursare cu titlu de angajament numai dacă se poate asigura că rambursarea este transparentă, verificabilă și eficace, ținând seama în același timp de riscul de eludare.

Articolul 8

Informare cu privire la concentrările viitoare și la procedurile de achiziții publice

În deciziile adoptate în temeiul articolelor 11, 25 și 31 și în cazul în care acest lucru este proporțional și necesar, întreprinderii care face obiectul investigației i se poate solicita să informeze Comisia, pentru o perioadă limitată, cu privire la participarea sa la concentrări sau la proceduri de achiziții publice. Solicitarea respectivă nu aduce atingere obligațiilor de notificare în temeiul articolelor 21 și 29.

CAPITOLUL 2

ANALIZA DIN OFICIU ȘI DISPOZIȚII GENERALE PENTRU ANALIZAREA SUBVENȚIILOR STRĂINE

Articolul 9

Analiza din oficiu a subvențiilor străine

(1)   Comisia poate examina din proprie inițiativă informații din orice sursă, inclusiv de la statele membre, o persoană fizică sau juridică sau de la o asociație, cu privire la presupuse subvenții străine care denaturează piața internă.

(2)   Analizele din oficiu ale procedurilor de achiziții publice se limitează la contractele atribuite.

Astfel de analize nu conduc la anularea deciziei de atribuire a unui contract sau la rezilierea unui contract.

Articolul 10

Analiza preliminară

(1)   În cazul în care consideră că informațiile menționate la articolul 9 indică posibilitatea existenței unei subvenții străine care denaturează piața internă, Comisia solicită toate informațiile pe care le consideră necesare pentru a evalua, cu titlu preliminar, dacă contribuția financiară supusă examinării constituie o subvenție străină și dacă aceasta denaturează piața internă. În acest scop, Comisia poate, în special:

| (a) | să solicite informații în conformitate cu articolul 13; și |
| --- | --- |

(a)

să solicite informații în conformitate cu articolul 13; și

| (b) | să efectueze inspecții în interiorul și în afara Uniunii, în conformitate cu articolul 14 sau cu articolul 15. |
| --- | --- |

(b)

să efectueze inspecții în interiorul și în afara Uniunii, în conformitate cu articolul 14 sau cu articolul 15.

(2)   În cazul în care un stat membru a informat Comisia că are în vedere sau a deschis o procedură națională relevantă, Comisia informează statul membru respectiv cu privire la începerea analizei preliminare. În special, Comisia informează statele membre, care au notificat Comisiei o procedură națională în temeiul Regulamentului (UE) 2019/452, cu privire la începerea analizei preliminare. În cazul în care analiza preliminară este inițiată în legătură cu o procedură de achiziții publice, Comisia informează, de asemenea, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă în cauză.

(3)   În cazul în care Comisia, pe baza analizei preliminare, are suficiente indicii că unei întreprinderi i s-a acordat o subvenție străină care denaturează piața internă, Comisia:

| (a) | adoptă o decizie de inițiere a unei investigații aprofundate (denumită în continuare „decizie de inițiere a investigației aprofundate”), în care sunt rezumate elementele relevante de fapt și de drept și este inclusă evaluarea preliminară a existenței unei subvenții străine și a denaturării efective sau potențiale a pieței interne; |
| --- | --- |

(a)

adoptă o decizie de inițiere a unei investigații aprofundate (denumită în continuare „decizie de inițiere a investigației aprofundate”), în care sunt rezumate elementele relevante de fapt și de drept și este inclusă evaluarea preliminară a existenței unei subvenții străine și a denaturării efective sau potențiale a pieței interne;

| (b) | informează întreprinderea care face obiectul investigației; |
| --- | --- |

(b)

informează întreprinderea care face obiectul investigației;

| (c) | informează statele membre și, în cazul în care investigația aprofundată este inițiată în legătură cu o procedură de achiziții publice, informează autoritatea contractantă sau entitatea contractantă în cauză; și |
| --- | --- |

(c)

informează statele membre și, în cazul în care investigația aprofundată este inițiată în legătură cu o procedură de achiziții publice, informează autoritatea contractantă sau entitatea contractantă în cauză; și

| (d) | publică un anunț în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene prin care invită la prezentarea punctelor de vedere în scris, într-un termen stabilit de Comisie. |
| --- | --- |

(d)

publică un anunț în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene prin care invită la prezentarea punctelor de vedere în scris, într-un termen stabilit de Comisie.

(4)   În cazul în care, în urma unei analize preliminare, Comisia ajunge la concluzia că nu există suficiente indicii pentru a iniția investigația aprofundată, fie pentru că nu există nicio subvenție străină, fie pentru că nu există indicii suficiente privind o denaturare efectivă sau potențială a pieței interne, aceasta încheie analiza preliminară și informează în acest sens întreprinderea care face obiectul investigației, statele membre care au fost informate în temeiul alineatului (2), precum și, în cazul în care analiza preliminară a fost inițiată în legătură cu o procedură de achiziții publice, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă în cauză.

Articolul 11

Investigația aprofundată

(1)   În cursul investigației aprofundate, Comisia evaluează în detaliu subvenția străină identificată în decizia de inițiere a investigației aprofundate și solicită toate informațiile pe care le consideră necesare în conformitate cu articolele 13, 14 și 15.

(2)   În cazul în care constată, în temeiul articolelor 4-6, că o subvenție străină denaturează piața internă, Comisia poate adopta un act de punere în aplicare sub forma unei decizii de impunere a unor măsuri corective (denumită în continuare „decizie privind măsurile corective”). Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

(3)   În cazul în care Comisia constată, în temeiul articolelor 4-6, că o subvenție străină denaturează piața internă și întreprinderea care face obiectul investigației propune angajamente pe care Comisia le consideră adecvate și suficiente pentru remedierea deplină și eficace a denaturării, Comisia poate să adopte un act de punere în aplicare sub forma unei decizii prin care să confere respectivelor angajamente caracter obligatoriu pentru întreprinderea în cauză (denumită în continuare „decizie privind angajamentele”). Se consideră că o decizie prin care se acceptă rambursarea unei subvenții străine în conformitate cu articolul 7 alineatul (6) este o decizie privind angajamentele. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

(4)   Comisia adoptă un act de punere în aplicare sub forma unei decizii de a nu ridica obiecții (denumită în continuare „decizie fără obiecții”) în cazul în care constată că:

| (a) | evaluarea preliminară, astfel cum este prevăzută în decizia sa de inițiere a investigației aprofundate, nu se confirmă; sau |
| --- | --- |

(a)

evaluarea preliminară, astfel cum este prevăzută în decizia sa de inițiere a investigației aprofundate, nu se confirmă; sau

| (b) | o denaturare a pieței interne este compensată de efecte pozitive în înțelesul articolului 6. |
| --- | --- |

(b)

o denaturare a pieței interne este compensată de efecte pozitive în înțelesul articolului 6.

Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

(5)   Comisia depune toate eforturile pentru a adopta o decizie în termen de 18 luni de la inițierea investigației aprofundate.

Articolul 12

Măsuri provizorii

(1)   Pentru a menține concurența pe piața internă și pentru a preveni prejudiciile ireparabile, Comisia poate adopta un act de punere în aplicare sub forma unei decizii de impunere a unor măsuri provizorii, în cazul în care:

| (a) | există suficiente indicii că o contribuție financiară constituie subvenție străină și denaturează piața internă; și |
| --- | --- |

(a)

există suficiente indicii că o contribuție financiară constituie subvenție străină și denaturează piața internă; și

| (b) | există un risc de prejudiciere gravă și ireparabilă a concurenței pe piața internă. |
| --- | --- |

(b)

există un risc de prejudiciere gravă și ireparabilă a concurenței pe piața internă.

Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

(2)   Măsurile provizorii pot consta în special, dar nu exclusiv, în măsurile menționate la articolul 7 alineatul (4) literele (a), (c) și (d). Nu se pot lua măsuri provizorii cu privire la procedurile de achiziții publice.

(3)   Măsurile provizorii se aplică fie pentru o perioadă specificată, care poate fi reînnoită în măsura în care este necesar și adecvat, fie până la adoptarea deciziei finale.

Articolul 13

Cereri de informații

(1)   Pentru a-și îndeplini sarcinile care îi sunt atribuite prin prezentul regulament, Comisia poate solicita informații în conformitate cu prezentul articol.

(2)   Comisia poate solicita unei întreprinderi care face obiectul investigației să furnizeze toate informațiile necesare, inclusiv informații privind oferta sa în cadrul unei proceduri de achiziții publice.

(3)   De asemenea, Comisia poate solicita astfel de informații din partea altor întreprinderi sau asociații de întreprinderi, inclusiv informații privind ofertele lor în cadrul procedurilor de achiziții publice, ținând seama în mod corespunzător de principiul proporționalității.

(4)   Într-o cerere de informații în temeiul alineatului (2) sau (3):

| (a) | se indică temeiul juridic și scopul cererii, se precizează ce informații sunt cerute și se stabilește un termen adecvat în care trebuie furnizate informațiile; |
| --- | --- |

(a)

se indică temeiul juridic și scopul cererii, se precizează ce informații sunt cerute și se stabilește un termen adecvat în care trebuie furnizate informațiile;

| (b) | se include o declarație conform căreia, dacă informațiile furnizate sunt incorecte, incomplete sau înșelătoare, ar putea fi impuse amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu, astfel cum se prevede la articolul 17; |
| --- | --- |

(b)

se include o declarație conform căreia, dacă informațiile furnizate sunt incorecte, incomplete sau înșelătoare, ar putea fi impuse amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu, astfel cum se prevede la articolul 17;

| (c) | se include o declarație conform căreia, în temeiul articolului 16, în caz de lipsă de cooperare, Comisia poate lua o decizie pe baza datelor care îi sunt disponibile. |
| --- | --- |

(c)

se include o declarație conform căreia, în temeiul articolului 16, în caz de lipsă de cooperare, Comisia poate lua o decizie pe baza datelor care îi sunt disponibile.

(5)   La cererea Comisiei, statele membre îi furnizează toate informațiile necesare pentru îndeplinirea sarcinilor care i-au fost atribuite prin prezentul regulament. Alineatul (4) litera (a) se aplică mutatis mutandis.

(6)   De asemenea, Comisia poate solicita unei țări terțe să furnizeze toate informațiile necesare. Alineatul (4) literele (a) și (c) se aplică mutatis mutandis.

(7)   Comisia poate chestiona o persoană fizică sau juridică care își dă acordul în acest sens, în scopul colectării de informații referitoare la obiectul unei investigații. În cazul în care interviul nu se desfășoară la sediul Comisiei, prin telefon sau prin alte mijloace electronice, înainte de interviu Comisia:

| (a) | informează statul membru pe teritoriul căruia urmează să aibă loc interviul; sau |
| --- | --- |

(a)

informează statul membru pe teritoriul căruia urmează să aibă loc interviul; sau

| (b) | obține acordul țării terțe pe teritoriul căreia urmează să aibă loc interviul. |
| --- | --- |

(b)

obține acordul țării terțe pe teritoriul căreia urmează să aibă loc interviul.

Articolul 14

Inspecții în cadrul Uniunii

(1)   Pentru a-și îndeplini sarcinile care îi sunt atribuite prin prezentul regulament, Comisia poate efectua inspecțiile necesare la întreprinderi și asociații de întreprinderi.

(2)   În cazul în care Comisia întreprinde o astfel de inspecție, funcționarii autorizați de Comisie să efectueze o inspecție sunt împuterniciți:

| (a) | să intre în orice sediu, pe orice teren și în orice mijloc de transport al întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi; |
| --- | --- |

(a)

să intre în orice sediu, pe orice teren și în orice mijloc de transport al întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi;

| (b) | să examineze registrele și alte documente privind activitatea economică, indiferent de suportul pe care sunt stocate, și să acceseze orice informație care este accesibilă entității care face obiectul inspecției și de a lua sau a solicita copii sau extrase ale registrelor sau ale documentelor respective; |
| --- | --- |

(b)

să examineze registrele și alte documente privind activitatea economică, indiferent de suportul pe care sunt stocate, și să acceseze orice informație care este accesibilă entității care face obiectul inspecției și de a lua sau a solicita copii sau extrase ale registrelor sau ale documentelor respective;

| (c) | să ceară oricărui reprezentant sau membru al personalului întreprinderii sau asociației de întreprinderi explicații cu privire la faptele sau documentele legate de obiectul și scopul inspecției și să înregistreze răspunsurile acestuia; |
| --- | --- |

(c)

să ceară oricărui reprezentant sau membru al personalului întreprinderii sau asociației de întreprinderi explicații cu privire la faptele sau documentele legate de obiectul și scopul inspecției și să înregistreze răspunsurile acestuia;

| (d) | să sigileze orice sediu comercial și orice registru sau evidență pe perioada inspecției și în măsura necesară pentru inspecție. |
| --- | --- |

(d)

să sigileze orice sediu comercial și orice registru sau evidență pe perioada inspecției și în măsura necesară pentru inspecție.

(3)   Întreprinderea sau asociația de întreprinderi în cauză se supune inspecțiilor dispuse printr-o decizie de către Comisie. Funcționarii și celelalte persoane autorizate de Comisie care îi însoțesc pentru a efectua o inspecție își exercită competențele pe baza prezentării unei decizii a Comisiei în care:

| (a) | se precizează obiectul și scopul inspecției; |
| --- | --- |

(a)

se precizează obiectul și scopul inspecției;

| (b) | se include o declarație conform căreia, în temeiul articolului 16, în caz de lipsă de cooperare, Comisia poate lua o decizie pe baza datelor care sunt disponibile; |
| --- | --- |

(b)

se include o declarație conform căreia, în temeiul articolului 16, în caz de lipsă de cooperare, Comisia poate lua o decizie pe baza datelor care sunt disponibile;

| (c) | se menționează posibilitatea impunerii de amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu, astfel cum sunt prevăzute la articolul 17; și |
| --- | --- |

(c)

se menționează posibilitatea impunerii de amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu, astfel cum sunt prevăzute la articolul 17; și

| (d) | se precizează dreptul de a ataca decizia în fața Curții de Justiție în temeiul articolului 263 din TFUE. |
| --- | --- |

(d)

se precizează dreptul de a ataca decizia în fața Curții de Justiție în temeiul articolului 263 din TFUE.

(4)   Cu suficient timp înainte de inspecție, Comisia aduce inspecția la cunoștința statului membru pe teritoriul căruia urmează să fie efectuată, precum și data la care aceasta urmează să înceapă.

(5)   Funcționarii și alte persoane autorizate sau desemnate de statul membru pe teritoriul căruia urmează să se desfășoare inspecția oferă în mod activ asistență, la cererea statului membru sau a Comisiei, funcționarilor și altor persoane autorizate de Comisie care îi însoțesc. În acest scop, ei dispun de competențele prevăzute la alineatul (2).

(6)   Atunci când funcționarii sau alte persoane autorizate de Comisie care îi însoțesc pe aceștia constată că o întreprindere sau o asociație de întreprinderi se opune inspecției în înțelesul prezentului articol, statul membru pe teritoriul căruia are loc inspecția le acordă asistența necesară și solicită, dacă este cazul, asistență din partea poliției sau a unei autorități echivalente de aplicare a legii, astfel încât să le permită efectuarea inspecției. În cazul în care asistența prevăzută la prezentul alineat necesită autorizarea de către o autoritate judiciară în conformitate cu reglementările naționale, se solicită eliberarea unei astfel de autorizații. Autorizația poate fi solicitată și ca măsură de precauție.

(7)   La cererea Comisiei, un stat membru efectuează pe teritoriul său orice inspecție sau altă acțiune de stabilire a faptelor în temeiul dreptului său intern pentru a constata dacă există o subvenție străină care denaturează piața internă.

Articolul 15

Inspecții în afara Uniunii

Pentru a-și îndeplini sarcinile care îi sunt atribuite prin prezentul regulament, Comisia poate desfășura inspecții pe teritoriul unei țări terțe, cu condiția ca guvernul țării terțe respective să fi fost informat oficial și să nu fi ridicat obiecții cu privire la inspecție. De asemenea, Comisia poate solicita întreprinderii sau asociației de întreprinderi să își dea acordul pentru inspecție. Se aplică mutatis mutandis articolul 14 alineatele (1) și (2) și alineatul (3) literele (a) și (b).

mutatis mutandis

Articolul 16

Lipsa cooperării

(1)   În temeiul articolului 10, al articolului 11, al articolului 25 alineatul (3) litera (c) sau al articolului 31 alineatul (2), Comisia poate lua o decizie pe baza datelor disponibile, în cazul în care întreprinderea care face obiectul investigației sau țara terță care a acordat subvenția străină:

| (a) | furnizează informații incomplete, incorecte sau înșelătoare ca răspuns la o cerere de informații adresată în temeiul articolului 13; |
| --- | --- |

(a)

furnizează informații incomplete, incorecte sau înșelătoare ca răspuns la o cerere de informații adresată în temeiul articolului 13;

| (b) | nu furnizează informațiile solicitate în termenul stabilit de Comisie; |
| --- | --- |

(b)

nu furnizează informațiile solicitate în termenul stabilit de Comisie;

| (c) | refuză să se supună inspecției efectuate de Comisie în interiorul sau în afara Uniunii, astfel cum a fost dispusă în temeiul articolului 14 sau 15; sau |
| --- | --- |

(c)

refuză să se supună inspecției efectuate de Comisie în interiorul sau în afara Uniunii, astfel cum a fost dispusă în temeiul articolului 14 sau 15; sau

| (d) | împiedică în alt mod desfășurarea analizei preliminare sau a investigației aprofundate. |
| --- | --- |

(d)

împiedică în alt mod desfășurarea analizei preliminare sau a investigației aprofundate.

(2)   În cazul în care o întreprindere sau o asociație de întreprinderi, un stat membru sau o țară terță a furnizat Comisiei informații incorecte sau înșelătoare, informațiile respective nu sunt luate în considerare.

(3)   În cazul în care o întreprindere, inclusiv o întreprindere publică controlată direct sau indirect de stat, nu furnizează informațiile necesare pentru a se stabili dacă o contribuție financiară îi conferă un avantaj, se poate considera că întreprinderea respectivă a beneficiat de respectivul avantaj.

(4)   Atunci când se folosesc datele disponibile, rezultatul procedurii poate fi mai puțin favorabil pentru întreprindere decât dacă aceasta ar fi cooperat.

Articolul 17

Amenzi și penalități cu titlu cominatoriu

(1)   Comisia poate impune, printr-o decizie, amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu în cazul în care o întreprindere sau o asociație de întreprinderi, în mod intenționat sau din neglijență:

| (a) | furnizează informații incomplete, incorecte sau înșelătoare ca răspuns la o cerere de informații în temeiul articolului 13, sau nu furnizează informațiile în termenul stabilit; |
| --- | --- |

(a)

furnizează informații incomplete, incorecte sau înșelătoare ca răspuns la o cerere de informații în temeiul articolului 13, sau nu furnizează informațiile în termenul stabilit;

| (b) | pe parcursul inspecțiilor efectuate în temeiul articolului 14, prezintă într-o formă incompletă registrele contabile sau alte evidențe solicitate în legătură cu activitatea comercială; |
| --- | --- |

(b)

pe parcursul inspecțiilor efectuate în temeiul articolului 14, prezintă într-o formă incompletă registrele contabile sau alte evidențe solicitate în legătură cu activitatea comercială;

| (c) | ca răspuns la o întrebare adresată în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) litera (c):






  (i) | oferă un răspuns incorect sau înșelător; |
| --- | --- | --- |

(c)

ca răspuns la o întrebare adresată în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) litera (c):

(i)

oferă un răspuns incorect sau înșelător;

| (ii) | nu rectifică, într-un termen stabilit de Comisie, un răspuns incorect, incomplet sau înșelător oferit de un membru al personalului; sau |
| --- | --- |

(ii)

nu rectifică, într-un termen stabilit de Comisie, un răspuns incorect, incomplet sau înșelător oferit de un membru al personalului; sau

| (iii) | nu furnizează sau refuză să furnizeze un răspuns complet cu privire la fapte care au legătură cu obiectul și scopul unei inspecții dispuse printr-o decizie adoptată în temeiul articolului 14 alineatul (3); |
| --- | --- |

(iii)

nu furnizează sau refuză să furnizeze un răspuns complet cu privire la fapte care au legătură cu obiectul și scopul unei inspecții dispuse printr-o decizie adoptată în temeiul articolului 14 alineatul (3);

| (d) | refuză să se supună inspecțiilor dispuse în temeiul articolului 14 sau a rupt sigiliile aplicate în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) litera (d); sau |
| --- | --- |

(d)

refuză să se supună inspecțiilor dispuse în temeiul articolului 14 sau a rupt sigiliile aplicate în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) litera (d); sau

| (e) | nu respectă condițiile pentru accesul la dosar sau condițiile de divulgare impuse de Comisie în temeiul articolului 42 alineatul (4). |
| --- | --- |

(e)

nu respectă condițiile pentru accesul la dosar sau condițiile de divulgare impuse de Comisie în temeiul articolului 42 alineatul (4).

(2)   Amenzile impuse în temeiul alineatului (1) nu depășesc 1 % din cifra totală de afaceri realizată de întreprinderea sau asociația de întreprinderi în cauză în exercițiul financiar precedent.

(3)   Penalitățile cu titlu cominatoriu impuse în temeiul alineatului (1) nu depășesc 5 % din media zilnică a cifrei totale de afaceri realizate de întreprinderea sau asociația de întreprinderi în cauză în exercițiul financiar precedent, pentru fiecare zi lucrătoare de întârziere, calculate de la data prevăzută în decizie, până când aceasta prezintă în mod corect și complet informațiile solicitate de Comisie sau până când se supune unei inspecții.

(4)   Înainte de adoptarea oricărei decizii în conformitate cu alineatul (1) litera (a), Comisia stabilește un termen definitiv de două săptămâni pentru primirea informațiilor lipsă de la întreprindere sau de la asociația de întreprinderi.

(5)   În cazul în care întreprinderea nu respectă o decizie privind angajamentele, adoptată în temeiul articolului 11 alineatul (3), o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, adoptată în temeiul articolului 12, sau o decizie privind măsuri corective, adoptată în temeiul articolului 11 alineatul (2), Comisia poate impune printr-o decizie:

| (a) | amenzi care nu depășesc 10 % din cifra totală de afaceri realizată de întreprinderea în cauză în exercițiul financiar precedent; sau |
| --- | --- |

(a)

amenzi care nu depășesc 10 % din cifra totală de afaceri realizată de întreprinderea în cauză în exercițiul financiar precedent; sau

| (b) | penalități cu titlu cominatoriu care nu depășesc 5 % din media zilnică a cifrei totale de afaceri realizată de întreprinderea în cauză în exercițiul financiar precedent, pentru fiecare zi de neconformare, începând cu data deciziei Comisiei prin care se impun astfel de penalități, până când Comisia constată că întreprinderea respectă decizia. |
| --- | --- |

(b)

penalități cu titlu cominatoriu care nu depășesc 5 % din media zilnică a cifrei totale de afaceri realizată de întreprinderea în cauză în exercițiul financiar precedent, pentru fiecare zi de neconformare, începând cu data deciziei Comisiei prin care se impun astfel de penalități, până când Comisia constată că întreprinderea respectă decizia.

Comisia poate impune, de asemenea, astfel de amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu în cazul în care întreprinderea nu respectă o decizie adoptată în temeiul articolului 11, 25 sau 31, prin care întreprinderea a fost obligată să informeze Comisia cu privire la participarea sa viitoare la concentrări sau la proceduri de achiziții publice în temeiul articolului 8.

(6)   Atunci când stabilește cuantumul amenzii sau al penalităților cu titlu cominatoriu, Comisia ia în considerare natura, gravitatea și durata încălcării, ținându-se seama în mod corespunzător de principiile proporționalității și adecvării.

(7)   În cazul în care întreprinderea sau asociația de întreprinderi în cauză și-a îndeplinit obligația a cărei nerespectare era vizată de penalitățile cu titlu cominatoriu, Comisia poate reduce valoarea definitivă a penalităților cu titlu cominatoriu față de valoarea stabilită în temeiul deciziei inițiale de impunere a penalităților cu titlu cominatoriu.

Articolul 18

Revocare

(1)   Comisia poate revoca o decizie adoptată în temeiul articolului 11 alineatul (2), (3) sau (4), al articolului 25 alineatul (3) și al articolului 31 alineatul (1), (2) sau (3) și poate adopta un nou act de punere în aplicare sub forma unei decizii în oricare dintre următoarele cazuri:

| (a) | întreprinderea căreia i s-a adresat decizia inițială acționează contrar angajamentelor sale sau măsurilor corective impuse; |
| --- | --- |

(a)

întreprinderea căreia i s-a adresat decizia inițială acționează contrar angajamentelor sale sau măsurilor corective impuse;

| (b) | decizia inițială s-a bazat pe informații incomplete, incorecte sau înșelătoare; |
| --- | --- |

(b)

decizia inițială s-a bazat pe informații incomplete, incorecte sau înșelătoare;

| (c) | măsurile corective sau angajamentele nu sunt eficace. |
| --- | --- |

(c)

măsurile corective sau angajamentele nu sunt eficace.

Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

(2)   Revocarea și adoptarea unei noi decizii de către Comisie în temeiul alineatului (1) nu aduc atingere deciziei autorității contractante sau a entității contractante care atribuie un contract. De asemenea, acestea nu aduc atingere unui contract deja încheiat în urma unei astfel de decizii de atribuire.

CAPITOLUL 3

CONCENTRĂRI

Articolul 19

Denaturări pe piața internă cauzate de subvenții străine acordate în cadrul concentrărilor

Atunci când evaluează dacă o subvenție străină acordată în cadrul unei concentrări denaturează piața internă în înțelesul articolului 4 sau 5, evaluarea respectivă se limitează la concentrarea în cauză. În cadrul evaluării se iau în considerare numai subvențiile străine acordate în ultimii trei ani de dinaintea încheierii acordului, a anunțării ofertei publice sau a preluării unei participații de control.

Articolul 20

Concentrările și pragurile de notificare

(1)   În sensul prezentului regulament, se consideră că se realizează o concentrare în cazul în care modificarea de durată a controlului rezultă în urma oricăreia dintre următoarele:

| (a) | fuzionarea a două sau mai multe întreprinderi sau părți ale unor întreprinderi care anterior erau independente; |
| --- | --- |

(a)

fuzionarea a două sau mai multe întreprinderi sau părți ale unor întreprinderi care anterior erau independente;

| (b) | preluarea, de către una sau mai multe persoane care controlează deja cel puțin o întreprindere sau de către una sau mai multe întreprinderi, fie prin achiziționarea de valori mobiliare sau de active, fie prin contract sau prin orice alte mijloace, a controlului direct sau indirect asupra uneia sau mai multor întreprinderi sau părți ale acestora. |
| --- | --- |

(b)

preluarea, de către una sau mai multe persoane care controlează deja cel puțin o întreprindere sau de către una sau mai multe întreprinderi, fie prin achiziționarea de valori mobiliare sau de active, fie prin contract sau prin orice alte mijloace, a controlului direct sau indirect asupra uneia sau mai multor întreprinderi sau părți ale acestora.

(2)   Crearea unei societăți în comun care îndeplinește în mod durabil toate funcțiile unei entități economice autonome constituie o concentrare în înțelesul alineatului (1).

(3)   În sensul prezentului regulament, se consideră că există o concentrare supusă obligației de notificare atunci când, în cadrul unei concentrări:

| (a) | cel puțin una dintre întreprinderile care fuzionează, întreprinderea achiziționată sau societatea în comun este stabilită în Uniune și realizează în Uniune o cifră totală de afaceri de cel puțin 500 de milioane EUR; și |
| --- | --- |

(a)

cel puțin una dintre întreprinderile care fuzionează, întreprinderea achiziționată sau societatea în comun este stabilită în Uniune și realizează în Uniune o cifră totală de afaceri de cel puțin 500 de milioane EUR; și

| (b) | următoarelor întreprinderi li s-au acordat contribuții financiare combinate în valoare totală de peste 50 de milioane EUR de către țări terțe, în cursul ultimilor trei ani anteriori încheierii acordului, anunțării ofertei publice sau preluării unei participații de control:






  (i) | în cazul unei achiziții, cel care dobândește controlul și întreprinderea achiziționată; |
| --- | --- | --- |

(b)

următoarelor întreprinderi li s-au acordat contribuții financiare combinate în valoare totală de peste 50 de milioane EUR de către țări terțe, în cursul ultimilor trei ani anteriori încheierii acordului, anunțării ofertei publice sau preluării unei participații de control:

(i)

în cazul unei achiziții, cel care dobândește controlul și întreprinderea achiziționată;

| (ii) | în cazul unei fuziuni, întreprinderile care fuzionează; |
| --- | --- |

(ii)

în cazul unei fuziuni, întreprinderile care fuzionează;

| (iii) | în cazul unei societăți în comun, întreprinderile care formează societatea în comun și societatea în comun. |
| --- | --- |

(iii)

în cazul unei societăți în comun, întreprinderile care formează societatea în comun și societatea în comun.

(4)   Nu se consideră că s-a realizat o concentrare în cazul în care:

| (a) | instituții de credit sau alte instituții financiare sau societăți de asigurări, ale căror activități obișnuite includ tranzacționarea și negocierea de valori mobiliare în contul lor sau în contul altora, dețin temporar valori mobiliare ale unei întreprinderi pe care le-au achiziționat în vederea revinderii, cu condiția să nu își exercite drepturile de vot conferite de valorile mobiliare în cauză pentru a determina comportamentul concurențial al întreprinderii respective sau cu condiția să își exercite aceste drepturi de vot numai pentru pregătirea cesionării integrale sau parțiale a întreprinderii respective sau a activelor acesteia sau a cesionării valorilor mobiliare în cauză și cu condiția ca cesiunea să aibă loc în termen de un an de la data achiziției; |
| --- | --- |

(a)

instituții de credit sau alte instituții financiare sau societăți de asigurări, ale căror activități obișnuite includ tranzacționarea și negocierea de valori mobiliare în contul lor sau în contul altora, dețin temporar valori mobiliare ale unei întreprinderi pe care le-au achiziționat în vederea revinderii, cu condiția să nu își exercite drepturile de vot conferite de valorile mobiliare în cauză pentru a determina comportamentul concurențial al întreprinderii respective sau cu condiția să își exercite aceste drepturi de vot numai pentru pregătirea cesionării integrale sau parțiale a întreprinderii respective sau a activelor acesteia sau a cesionării valorilor mobiliare în cauză și cu condiția ca cesiunea să aibă loc în termen de un an de la data achiziției;

| (b) | controlul este dobândit de o persoană mandatată de autoritățile publice în conformitate cu dreptul statului membru în domeniul lichidării, falimentului, insolvenței, încetării plăților, concordatelor sau al altor proceduri similare; |
| --- | --- |

(b)

controlul este dobândit de o persoană mandatată de autoritățile publice în conformitate cu dreptul statului membru în domeniul lichidării, falimentului, insolvenței, încetării plăților, concordatelor sau al altor proceduri similare;

| (c) | operațiunile menționate la alineatul (1) litera (b) sunt realizate de holdingurile financiare astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 15 din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (21), cu condiția ca drepturile de vot legate de participațiile deținute, în special în ceea ce privește numirea membrilor organelor de conducere și de supraveghere ale întreprinderilor la care dețin participațiile, să fie exercitate doar pentru a menține valoarea integrală a investițiilor respective și nu pentru a stabili, direct sau indirect, comportamentul concurențial al respectivelor întreprinderi. |
| --- | --- |

(c)

operațiunile menționate la alineatul (1) litera (b) sunt realizate de holdingurile financiare astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 15 din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (21), cu condiția ca drepturile de vot legate de participațiile deținute, în special în ceea ce privește numirea membrilor organelor de conducere și de supraveghere ale întreprinderilor la care dețin participațiile, să fie exercitate doar pentru a menține valoarea integrală a investițiilor respective și nu pentru a stabili, direct sau indirect, comportamentul concurențial al respectivelor întreprinderi.

Termenul de un an menționat la primul paragraf litera (a) poate fi prelungit de către Comisie la cerere, în cazul în care instituțiile sau societățile în cauză pot dovedi că cesionarea nu a fost posibilă, în condiții rezonabile, în termenul stabilit;

(5)   Controlul decurge din drepturi, contracte sau orice alte mijloace care, separat sau combinate și având în vedere considerentele de fapt sau de drept relevante, conferă posibilitatea exercitării unei influențe decisive asupra unei întreprinderi, în special prin:

| (a) | dreptul de proprietate sau dreptul de folosință integrală sau parțială asupra activelor unei întreprinderi; |
| --- | --- |

(a)

dreptul de proprietate sau dreptul de folosință integrală sau parțială asupra activelor unei întreprinderi;

| (b) | drepturi sau contracte care conferă o influență decisivă asupra structurii, voturilor sau deciziilor organelor unei întreprinderi. |
| --- | --- |

(b)

drepturi sau contracte care conferă o influență decisivă asupra structurii, voturilor sau deciziilor organelor unei întreprinderi.

(6)   Controlul este dobândit de persoane sau de întreprinderi care:

| (a) | sunt titulare ale drepturilor sau beneficiare ale drepturilor în baza contractelor în cauză; sau |
| --- | --- |

(a)

sunt titulare ale drepturilor sau beneficiare ale drepturilor în baza contractelor în cauză; sau

| (b) | deși nu sunt titularele acestor drepturi sau beneficiare ale drepturilor în baza acestor contracte, au competența de a exercita drepturile care decurg din acestea. |
| --- | --- |

(b)

deși nu sunt titularele acestor drepturi sau beneficiare ale drepturilor în baza acestor contracte, au competența de a exercita drepturile care decurg din acestea.

Articolul 21

Notificarea prealabilă a concentrărilor

(1)   Concentrările supuse obligației de notificare se notifică Comisiei înainte de punerea lor în aplicare și după încheierea acordului, după anunțarea ofertei publice sau după preluarea unei participații de control.

(2)   Întreprinderile în cauză pot, de asemenea, să notifice concentrarea propusă atunci când demonstrează Comisiei intenția de bună-credință de a încheia un acord sau, în cazul unei oferte publice, atunci când și-au anunțat public intenția de a face o astfel de ofertă, cu condiția ca acordul sau oferta avută în vedere să aibă ca rezultat o concentrare supusă obligației de notificare în temeiul alineatului (1).

(3)   O concentrare constând într-o fuziune în înțelesul articolului 20 alineatul (1) litera (a) sau în preluarea controlului în comun în înțelesul articolului 20 alineatul (1) litera (b) se notifică împreună de către părțile la fuziune sau de către cele care dobândesc controlul în comun, după caz. În toate celelalte cazuri, notificarea este efectuată de persoana sau întreprinderea care preia controlul asupra uneia sau mai multor întreprinderi în întregime sau parțial.

(4)   În cazul în care întreprinderile în cauză nu își îndeplinesc obligația de notificare, Comisia poate analiza o concentrare supusă obligației de notificare în conformitate cu prezentul regulament, solicitând notificarea concentrării respective. În acest caz, Comisia nu este obligată să respecte termenele menționate la articolul 24 alineatele (1) și (4).

(5)   Comisia poate solicita notificarea prealabilă a oricărei concentrări care nu este supusă obligației de notificare în înțelesul articolului 20, în orice moment înainte de punerea sa în aplicare, atunci când suspectează că este posibil ca întreprinderilor în cauză să li se fi acordat subvenții străine în ultimii trei ani de dinaintea concentrării. În sensul prezentului regulament, se consideră că o astfel de concentrare este supusă obligației de notificare.

Articolul 22

Calcularea cifrei de afaceri

(1)   Cifra totală de afaceri cuprinde sumele obținute de întreprinderile în cauză pe parcursul exercițiului financiar anterior din vânzarea de produse și prestarea de servicii făcând parte din activitățile obișnuite ale întreprinderilor în cauză, după deducerea rabaturilor aplicate la vânzare și a taxei pe valoarea adăugată și a altor impozite direct legate de cifra de afaceri. Cifra totală de afaceri a unei întreprinderi în cauză nu include vânzările de produse sau prestările de servicii intervenite între oricare dintre întreprinderile menționate la alineatul (4).

Cifra de afaceri realizată în Uniune include produsele vândute și serviciile prestate întreprinderilor sau consumatorilor în Uniune.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care concentrarea constă în achiziționarea unor părți ale uneia sau ale mai multor întreprinderi, indiferent dacă acestea au sau nu personalitate juridică, pentru vânzător sau vânzători se ia în considerare numai cifra de afaceri relevantă pentru părțile care fac obiectul concentrării.

Totuși, două sau mai multe operațiuni, în înțelesul primului paragraf de la prezentul alineat, care au loc pe parcursul unei perioade de doi ani între aceleași persoane sau întreprinderi sunt tratate ca fiind una și aceeași concentrare, realizată la data încheierii ultimei operațiuni.

(3)   În locul cifrei de afaceri se folosesc următoarele:

| (a) | pentru instituțiile de credit și pentru alte instituții financiare, suma următoarelor elemente de venit, în conformitate cu definiția din Directiva 86/635/CEE a Consiliului (22), după deducerea taxei pe valoarea adăugată și a altor impozite direct legate de aceste elemente, dacă este cazul:






  (i) | venituri din dobânzi și venituri asimilate; |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru instituțiile de credit și pentru alte instituții financiare, suma următoarelor elemente de venit, în conformitate cu definiția din Directiva 86/635/CEE a Consiliului (22), după deducerea taxei pe valoarea adăugată și a altor impozite direct legate de aceste elemente, dacă este cazul:

(i)

venituri din dobânzi și venituri asimilate;

| (ii) | venituri din valori mobiliare:






  — | venituri din acțiuni și din alte valori mobiliare cu randament variabil; |
| --- | --- | --- |

(ii)

venituri din valori mobiliare:

—

venituri din acțiuni și din alte valori mobiliare cu randament variabil;

| — | venituri din participații; |
| --- | --- |

—

venituri din participații;

| — | venituri din acțiunile deținute la întreprinderile afiliate; |
| --- | --- |

—

venituri din acțiunile deținute la întreprinderile afiliate;

| (iii) | comisioane de încasat; |
| --- | --- |

(iii)

comisioane de încasat;

| (iv) | profit net din operațiuni financiare; |
| --- | --- |

(iv)

profit net din operațiuni financiare;

| (v) | alte venituri din exploatare; |
| --- | --- |

(v)

alte venituri din exploatare;

| (b) | pentru întreprinderile de asigurare, valoarea primelor brute subscrise care includ toate sumele încasate sau de încasat în temeiul unor contracte de asigurare emise de către sau în numele întreprinderilor de asigurare, inclusiv primele plătite reasigurătorilor, și după deducerea impozitelor, a contribuțiilor parafiscale sau a taxelor percepute pe baza cuantumului primelor individuale sau a volumului total al primelor. |
| --- | --- |

(b)

pentru întreprinderile de asigurare, valoarea primelor brute subscrise care includ toate sumele încasate sau de încasat în temeiul unor contracte de asigurare emise de către sau în numele întreprinderilor de asigurare, inclusiv primele plătite reasigurătorilor, și după deducerea impozitelor, a contribuțiilor parafiscale sau a taxelor percepute pe baza cuantumului primelor individuale sau a volumului total al primelor.

În sensul literei (a), în cazul unei instituții de credit sau financiare, cifra de afaceri în Uniune include elementele de venit, astfel cum sunt definite la litera menționată, care sunt încasate de sucursala sau divizia instituției care este stabilită în Uniune.

În sensul literei (b), pentru o întreprindere de asigurare, cifra de afaceri în Uniune include primele brute primite de rezidenții din Uniune.

(4)   Fără a aduce atingere alineatului (2), cifra totală de afaceri a unei întreprinderi în cauză se calculează prin adunarea cifrelor de afaceri ale:

| (a) | întreprinderii în cauză; |
| --- | --- |

(a)

întreprinderii în cauză;

| (b) | întreprinderilor la care întreprinderea în cauză, în mod direct sau indirect:






  (i) | deține peste jumătate din capital sau din capitalul de exploatare; |
| --- | --- | --- |

(b)

întreprinderilor la care întreprinderea în cauză, în mod direct sau indirect:

(i)

deține peste jumătate din capital sau din capitalul de exploatare;

| (ii) | are competența de a exercita peste jumătate din drepturile de vot; |
| --- | --- |

(ii)

are competența de a exercita peste jumătate din drepturile de vot;

| (iii) | are competența de a numi peste jumătate din membrii consiliului de supraveghere, ai consiliului de administrație sau ai organelor care reprezintă legal întreprinderile respective; sau |
| --- | --- |

(iii)

are competența de a numi peste jumătate din membrii consiliului de supraveghere, ai consiliului de administrație sau ai organelor care reprezintă legal întreprinderile respective; sau

| (iv) | are dreptul de a gestiona activitățile întreprinderilor respective; |
| --- | --- |

(iv)

are dreptul de a gestiona activitățile întreprinderilor respective;

| (c) | întreprinderilor care dețin în întreprinderea în cauză oricare dintre drepturile sau competențele menționate la litera (b); |
| --- | --- |

(c)

întreprinderilor care dețin în întreprinderea în cauză oricare dintre drepturile sau competențele menționate la litera (b);

| (d) | întreprinderilor în care o întreprindere menționată la litera (c) deține oricare dintre drepturile sau competențele menționate la litera (b); |
| --- | --- |

(d)

întreprinderilor în care o întreprindere menționată la litera (c) deține oricare dintre drepturile sau competențele menționate la litera (b);

| (e) | întreprinderilor în care două sau mai multe întreprinderi menționate la literele (a)-(d) dețin împreună oricare dintre drepturile sau competențele menționate la litera (b). |
| --- | --- |

(e)

întreprinderilor în care două sau mai multe întreprinderi menționate la literele (a)-(d) dețin împreună oricare dintre drepturile sau competențele menționate la litera (b).

(5)   În cazul în care întreprinderile în cauză dețin împreună drepturile sau competențele enumerate la alineatul (4) litera (b), la calcularea cifrei totale de afaceri a întreprinderilor în cauză:

| (a) | se ia în considerare cifra de afaceri rezultată din vânzările de produse și prestările de servicii intervenite între întreprinderea comună și orice întreprinderi terțe și această cifră de afaceri se distribuie în mod egal între întreprinderile în cauză; |
| --- | --- |

(a)

se ia în considerare cifra de afaceri rezultată din vânzările de produse și prestările de servicii intervenite între întreprinderea comună și orice întreprinderi terțe și această cifră de afaceri se distribuie în mod egal între întreprinderile în cauză;

| (b) | nu se ia în considerare cifra de afaceri rezultată din vânzările de produse sau prestările de servicii intervenite între întreprinderea comună și fiecare dintre întreprinderile în cauză sau orice altă întreprindere care are legături cu oricare dintre ele, în conformitate cu alineatul (4) literele (b)-(e). |
| --- | --- |

(b)

nu se ia în considerare cifra de afaceri rezultată din vânzările de produse sau prestările de servicii intervenite între întreprinderea comună și fiecare dintre întreprinderile în cauză sau orice altă întreprindere care are legături cu oricare dintre ele, în conformitate cu alineatul (4) literele (b)-(e).

Articolul 23

Cumularea contribuțiilor financiare

Valoarea cumulată a contribuției financiare acordate unei întreprinderi în cauză se calculează adunându-se contribuțiile financiare furnizate de țări terțe tuturor întreprinderilor menționate la articolul 22 alineatul (2) și la articolul 22 alineatul (4) literele (a)-(e).

Articolul 24

Suspendarea concentrărilor și termene

(1)   O concentrare supusă obligației de notificare nu se pune în aplicare înainte de notificare.

În plus:

| (a) | în cazul în care Comisia primește o notificare completă, concentrarea nu se pune în aplicare timp de 25 de zile lucrătoare de la primirea notificării; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care Comisia primește o notificare completă, concentrarea nu se pune în aplicare timp de 25 de zile lucrătoare de la primirea notificării;

| (b) | în cazul în care Comisia inițiază o investigație aprofundată în termen de cel mult 25 de zile lucrătoare de la primirea notificării complete, concentrarea nu se pune în aplicare timp de 90 de zile lucrătoare de la inițierea investigației aprofundate. Acest termen se prelungește cu 15 zile lucrătoare în cazul în care întreprinderile în cauză propun angajamente în temeiul articolului 7 în vederea remedierii denaturării generate pe piața internă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care Comisia inițiază o investigație aprofundată în termen de cel mult 25 de zile lucrătoare de la primirea notificării complete, concentrarea nu se pune în aplicare timp de 90 de zile lucrătoare de la inițierea investigației aprofundate. Acest termen se prelungește cu 15 zile lucrătoare în cazul în care întreprinderile în cauză propun angajamente în temeiul articolului 7 în vederea remedierii denaturării generate pe piața internă;

| (c) | în cazul în care Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a) sau (b), concentrarea poate fi pusă în aplicare ulterior. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a) sau (b), concentrarea poate fi pusă în aplicare ulterior.

Termenul menționat la literele (a) și (b) începe să curgă din ziua lucrătoare următoare celei în care este primită notificarea completă sau în care este adoptată decizia relevantă a Comisiei.

(2)   Alineatul (1) nu împiedică punerea în aplicare a unei oferte publice sau a unei serii de operațiuni cu valori mobiliare, inclusiv cu valori mobiliare convertibile în alte tipuri de valori mobiliare, acceptate în vederea tranzacționării pe o piață de tipul bursei de valori, prin care se dobândește controlul de la vânzători diferiți, cu condiția ca:

| (a) | respectiva concentrare să fie notificată fără întârziere Comisiei, în temeiul articolului 21; și |
| --- | --- |

(a)

respectiva concentrare să fie notificată fără întârziere Comisiei, în temeiul articolului 21; și

| (b) | cel care dobândește controlul să nu exercite drepturile de vot aferente valorilor mobiliare în cauză sau să facă acest lucru numai pentru a menține valoarea integrală a investiției sale în temeiul unei derogări acordate de Comisie în temeiul alineatului (3) din prezentul articol. |
| --- | --- |

(b)

cel care dobândește controlul să nu exercite drepturile de vot aferente valorilor mobiliare în cauză sau să facă acest lucru numai pentru a menține valoarea integrală a investiției sale în temeiul unei derogări acordate de Comisie în temeiul alineatului (3) din prezentul articol.

(3)   Comisia poate acorda, la cerere, o derogare de la obligațiile prevăzute la alineatul (1) sau (2). Într-o cerere pentru acordarea unei derogări se precizează motivele cererii respective. La adoptarea unei decizii privind cererea, Comisia ia în considerare, în special, efectele suspendării asupra uneia sau mai multor întreprinderi implicate în concentrare sau asupra unei terțe părți și riscul unei denaturări pe piața internă pe care îl prezintă concentrarea. O astfel de derogare poate fi acordată sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții și obligații, în vederea asigurării absenței oricărei denaturări pe piața internă. O derogare poate fi solicitată și acordată în orice moment, fie înainte de notificare, fie după operațiune.

(4)   Termenele prevăzute la alineatul (1) litera (b) de la prezentul articol se prelungesc dacă întreprinderile formulează o cerere în acest sens în termen de cel mult 15 zile lucrătoare de la inițierea investigației aprofundate în temeiul articolului 10. Întreprinderile în cauză pot formula o singură astfel de cerere.

Comisia poate prelungi termenele prevăzute la alineatul (1) litera (b) de la prezentul articol în orice moment după inițierea investigației aprofundate, cu acordul întreprinderilor în cauză.

Durata totală a oricărei sau a oricăror prelungiri efectuate în temeiul prezentului alineat nu depășește 20 de zile lucrătoare.

(5)   Comisia poate, în mod excepțional, să suspende termenele prevăzute la alineatul (1) în cazul în care întreprinderile nu au furnizat informațiile complete solicitate în temeiul articolului 13 sau au refuzat să se supună unei inspecții dispuse printr-o decizie adoptată în temeiul articolului 14.

(6)   Comisia poate adopta o decizie în temeiul articolului 25 alineatul (3) fără a fi obligată să respecte termenele prevăzute la alineatele (1) și (4) de la prezentul articol în cazurile în care:

| (a) | constată că o concentrare a fost pusă în aplicare cu încălcarea angajamentelor aferente unei decizii adoptate în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a); sau |
| --- | --- |

(a)

constată că o concentrare a fost pusă în aplicare cu încălcarea angajamentelor aferente unei decizii adoptate în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a); sau

| (b) | s-a revocat o decizie în temeiul articolului 25 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

s-a revocat o decizie în temeiul articolului 25 alineatul (1).

(7)   Orice operațiune derulată cu încălcarea alineatului (1) este considerată valabilă numai după adoptarea unei decizii în temeiul articolului 25 alineatul (3).

(8)   Prezentul articol nu are niciun efect asupra valabilității operațiunilor cu valori mobiliare, inclusiv asupra operațiunilor cu valori mobiliare care pot fi convertite în alte tipuri de valori mobiliare, acceptate în vederea tranzacționării pe o piață de tipul bursei de valori, cu excepția cazurilor în care vânzătorul și cumpărătorul aveau sau ar fi trebuit să aibă cunoștință de faptul că operațiunea a fost efectuată cu încălcarea alineatului (1).

Articolul 25

Norme procedurale aplicabile analizei preliminare și investigației aprofundate a concentrărilor notificate

(1)   Concentrările notificate fac obiectul aplicării articolului 10, a articolului 11 alineatele (1), (3) și (4) și a articolelor 12-16 și 18.

(2)   Comisia poate iniția o investigație aprofundată în temeiul articolului 10 alineatul (3) în termen de cel mult 25 de zile lucrătoare de la primirea notificării complete.

(3)   După investigația aprofundată, Comisia adoptă un act de punere în aplicare sub forma uneia dintre următoarele decizii:

| (a) | o decizie privind angajamentele, în temeiul articolului 11 alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

o decizie privind angajamentele, în temeiul articolului 11 alineatul (3);

| (b) | o decizie fără obiecții, în temeiul articolului 11 alineatul (4); sau |
| --- | --- |

(b)

o decizie fără obiecții, în temeiul articolului 11 alineatul (4); sau

| (c) | o decizie de interzicere a unei concentrări, în cazul în care Comisia constată, în temeiul articolelor 4-6, că o subvenție străină denaturează piața internă. |
| --- | --- |

(c)

o decizie de interzicere a unei concentrări, în cazul în care Comisia constată, în temeiul articolelor 4-6, că o subvenție străină denaturează piața internă.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

(4)   Deciziile întemeiate pe alineatul (3) se adoptă în termen de 90 de zile lucrătoare de la data inițierii investigației aprofundate, iar acest termen se poate prelungi, după caz, în temeiul articolului 24 alineatul (1) litera (b) și alineatele (4) și (5). În cazul în care Comisia nu adoptă o decizie în acest termen, întreprinderilor în cauză li se permite să pună în aplicare concentrarea.

(5)   În cererile de informații adresate întreprinderilor, Comisia precizează dacă termenele se suspendă în temeiul articolului 24 alineatul (5) în cazul în care întreprinderea nu furnizează informații complete în termenul stabilit.

(6)   În cazul în care constată că o concentrare supusă obligației de notificare în temeiul articolului 21 alineatul (1) sau notificată la cererea Comisiei în temeiul articolului 21 alineatul (5) a fost deja pusă în aplicare și că subvențiile străine din cadrul concentrării respective denaturează piața internă potrivit articolelor 4, 5 și 6, Comisia poate adopta una dintre următoarele măsuri:

| (a) | să solicite întreprinderilor în cauză să dizolve concentrarea, în special prin dizolvarea fuziunii sau prin cesionarea tuturor acțiunilor sau activelor dobândite, pentru a restabili situația existentă anterior punerii în aplicare a concentrării; sau în cazurile în care prin dizolvarea concentrării nu este posibilă restabilirea respectivă, orice altă măsură adecvată pentru a restabili, în măsura posibilului, situația anterioară; |
| --- | --- |

(a)

să solicite întreprinderilor în cauză să dizolve concentrarea, în special prin dizolvarea fuziunii sau prin cesionarea tuturor acțiunilor sau activelor dobândite, pentru a restabili situația existentă anterior punerii în aplicare a concentrării; sau în cazurile în care prin dizolvarea concentrării nu este posibilă restabilirea respectivă, orice altă măsură adecvată pentru a restabili, în măsura posibilului, situația anterioară;

| (b) | să dispună orice altă măsură adecvată pentru a se asigura că întreprinderile în cauză dizolvă concentrarea sau iau alte măsuri de restabilire a situației astfel cum sunt prevăzute în decizia sa. |
| --- | --- |

(b)

să dispună orice altă măsură adecvată pentru a se asigura că întreprinderile în cauză dizolvă concentrarea sau iau alte măsuri de restabilire a situației astfel cum sunt prevăzute în decizia sa.

Comisia poate impune măsurile menționate la literele (a) și (b) de la prezentul alineat fie printr-o decizie adoptată în temeiul alineatului (3) litera (c) de la prezentul articol, fie printr-o decizie separată.

Comisia poate adopta, printr-un act de punere în aplicare sub forma unei decizii, oricare dintre măsurile menționate la litera (a) sau (b) de la prezentul alineat în cazul în care constată că o concentrare a fost pusă în aplicare cu încălcarea unei decizii adoptate în temeiul alineatului (3) litera (a) de la prezentul articol, prin care s-a stabilit că, în lipsa angajamentelor, concentrarea ar îndeplini criteriul prevăzut la alineatul (3) litera (c) de la prezentul articol.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

(7)   Comisia poate adopta, de asemenea, un act de punere în aplicare sub forma unei decizii de dispunere a măsurilor provizorii menționate la articolul 12 în cazul în care:

| (a) | o concentrare a fost pusă în aplicare cu încălcarea articolului 21; |
| --- | --- |

(a)

o concentrare a fost pusă în aplicare cu încălcarea articolului 21;

| (b) | o concentrare a fost pusă în aplicare cu încălcarea unei decizii privind angajamentele, adoptată în temeiul alineatului (3) litera (a) de la prezentul articol. |
| --- | --- |

(b)

o concentrare a fost pusă în aplicare cu încălcarea unei decizii privind angajamentele, adoptată în temeiul alineatului (3) litera (a) de la prezentul articol.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

Articolul 26

Amenzi și penalități cu titlu cominatoriu aplicabile concentrărilor

(1)   Comisia poate impune amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu, astfel cum se prevede la articolul 17.

(2)   Comisia poate, de asemenea, impune întreprinderilor în cauză, printr-o decizie, amenzi care nu depășesc 1 % din cifra totală de afaceri realizată de acestea în exercițiul financiar precedent, în cazul în care întreprinderile furnizează, în mod intenționat sau din neglijență, informații incorecte sau înșelătoare într-o notificare transmisă în temeiul articolului 21 sau într-o completare la aceasta.

(3)   Comisia poate impune, printr-o decizie, întreprinderilor în cauză și amenzi care nu depășesc 10 % din cifra totală de afaceri realizată de întreprinderi în exercițiul financiar precedent, în cazul în care întreprinderile respective, în mod intenționat sau din neglijență:

| (a) | nu notifică o concentrare supusă obligației de notificare în conformitate cu articolul 21 înainte de punerea în aplicare a acesteia, cu excepția cazului în care sunt autorizate în mod expres în acest sens în conformitate cu articolul 24; |
| --- | --- |

(a)

nu notifică o concentrare supusă obligației de notificare în conformitate cu articolul 21 înainte de punerea în aplicare a acesteia, cu excepția cazului în care sunt autorizate în mod expres în acest sens în conformitate cu articolul 24;

| (b) | pun în aplicare o concentrare notificată prin încălcarea articolului 24; |
| --- | --- |

(b)

pun în aplicare o concentrare notificată prin încălcarea articolului 24;

| (c) | pun în aplicare o concentrare notificată interzisă în conformitate cu articolul 25 alineatul (3) litera (c); |
| --- | --- |

(c)

pun în aplicare o concentrare notificată interzisă în conformitate cu articolul 25 alineatul (3) litera (c);

| (d) | au eludat sau au încercat să eludeze cerințele de notificare, astfel cum se prevede la articolul 39 alineatul (1). |
| --- | --- |

(d)

au eludat sau au încercat să eludeze cerințele de notificare, astfel cum se prevede la articolul 39 alineatul (1).

CAPITOLUL 4

PROCEDURI DE ACHIZIȚII PUBLICE

Articolul 27

Subvențiile străine care denaturează piața internă în contextul procedurilor de achiziții publice

Prin subvenții străine care cauzează sau riscă să cauzeze o denaturare în cadrul unei proceduri de achiziții publice se înțeleg subvențiile străine care permit unei întreprinderi să depună o ofertă care este avantajoasă în mod nejustificat în raport cu lucrările, produsele sau serviciile la care se referă. Evaluarea în temeiul articolului 4 a existenței unei denaturări pe piața internă și a caracterului avantajos în mod nejustificat al unei oferte în raport cu lucrările, produsele sau serviciile la care se referă se limitează la procedura de achiziții publice în cauză. În cadrul evaluării se iau în considerare numai subvențiile străine acordate în ultimii trei ani de dinaintea notificării.

Articolul 28

Pragurile de notificare aplicabile în cadrul procedurilor de achiziții publice

(1)   În sensul prezentului regulament, se consideră că există o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice în cazul în care:

| (a) | valoarea estimată, fără TVA, a achiziției publice sau a acordului-cadru, calculată în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 8 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 5 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 16 din Directiva 2014/25/UE, sau a unei achiziții specifice în cadrul sistemului dinamic de achiziție este egală cu sau mai mare de 250 de milioane EUR; și |
| --- | --- |

(a)

valoarea estimată, fără TVA, a achiziției publice sau a acordului-cadru, calculată în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 8 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 5 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 16 din Directiva 2014/25/UE, sau a unei achiziții specifice în cadrul sistemului dinamic de achiziție este egală cu sau mai mare de 250 de milioane EUR; și

| (b) | operatorul economic, inclusiv filialele sale fără autonomie comercială, holdingurile sale și, după caz, principalii săi subcontractanți și furnizori implicați în aceeași ofertă în cadrul procedurii de achiziții publice au primit contribuții financiare totale, în cursul ultimilor trei ani de dinaintea notificării sau, după caz, a notificării actualizate, care au fost egale cu sau mai mari de 4 milioane EUR per țară terță. |
| --- | --- |

(b)

operatorul economic, inclusiv filialele sale fără autonomie comercială, holdingurile sale și, după caz, principalii săi subcontractanți și furnizori implicați în aceeași ofertă în cadrul procedurii de achiziții publice au primit contribuții financiare totale, în cursul ultimilor trei ani de dinaintea notificării sau, după caz, a notificării actualizate, care au fost egale cu sau mai mari de 4 milioane EUR per țară terță.

(2)   În cazul în care autoritatea contractantă sau entitatea contractantă decide să împartă achiziția în loturi, se consideră că există o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice în cazul în care valoarea estimată, fără TVA, a achiziției depășește pragul prevăzut la alineatul (1) litera (a), iar valoarea lotului sau valoarea totală a tuturor loturilor în care ofertantul își depune oferta este egală cu sau mai mare de 125 de milioane EUR și contribuția financiară străină este egală cu sau mai mare decât pragul prevăzut la alineatul (1) litera (b).

(3)   Procedurile de atribuire a contractelor care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2009/81/CE nu fac obiectul prezentului capitol.

(4)   Procedurile de atribuire a contractelor prevăzute la articolul 32 alineatul (2) litera (c) din Directiva 2014/24/UE și la articolul 50 litera (d) din Directiva 2014/25/UE sunt reglementate de dispozițiile capitolului 2 din prezentul regulament și sunt excluse de la aplicarea capitolului 4 din prezentul regulament.

(5)   Prin derogare de la articolul 29 alineatul (1), în cazul în care lucrările, produsele sau serviciile pot fi furnizate numai de un anumit operator economic, în conformitate cu articolul 31 alineatul (4) din Directiva 2014/23/UE, cu articolul 32 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2014/24/UE și cu articolul 50 litera (c) din Directiva 2014/25/UE, iar valoarea estimată a contractului este egală cu sau mai mare decât valoarea stabilită la alineatul (1) litera (a) din prezentul articol, operatorii economici care depun o ofertă sau o cerere de participare informează Comisia cu privire la toate contribuțiile financiare străine dacă condiția prevăzută la alineatul (1) litera (b) din prezentul articol este îndeplinită. Fără a aduce atingere posibilității de a iniția o analiză în temeiul capitolului 2 din prezentul regulament, transmiterea unor astfel de informații nu este considerată o notificare și nu face obiectul investigațiilor prevăzute în prezentul capitol.

(6)   Autoritatea contractantă sau entitatea contractantă menționează în anunțul de participare sau, în cazul în care se desfășoară o procedură fără publicare prealabilă, în documentele achiziției, că operatorii economici fac obiectul obligației de notificare prevăzute la articolul 29. Cu toate acestea, absența unei astfel de mențiuni nu aduce atingere aplicării prezentului regulament în cazul contractelor care intră în domeniul de aplicare al acestuia.

Articolul 29

Notificarea prealabilă sau declararea contribuțiilor financiare străine în contextul procedurilor de achiziții publice

(1)   Atunci când sunt îndeplinite condițiile pentru notificarea contribuțiilor financiare în conformitate cu articolul 28 alineatele (1) și (2), operatorii economici care participă la o procedură de achiziții publice notifică autorității contractante sau entității contractante toate contribuțiile financiare străine definite la articolul 28 alineatul (1) litera (b). În toate celelalte cazuri, operatorii economici includ într-o declarație toate contribuțiile financiare străine primite și confirmă că acestea nu sunt supuse obligației de notificare în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) litera (b). În cadrul unei proceduri deschise, notificarea sau declarația se transmite o singură dată, împreună cu oferta. În cadrul unei proceduri în mai multe etape, notificarea sau declarația se transmite de două ori, întâi împreună cu cererea de participare și apoi sub forma unei notificări actualizate sau a unei declarații actualizate împreună cu oferta depusă sau cu oferta finală.

(2)   După transmiterea notificării sau a declarației, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă transferă Comisiei fără întârziere respectiva notificare sau declarație.

(3)   În cazul în care o notificare sau o declarație lipsește din cererea de participare sau din ofertă, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă poate solicita operatorilor economici în cauză să transmită documentul respectiv în termen de 10 zile lucrătoare. Ofertele sau cererile de participare ale operatorilor economici care fac obiectul obligațiilor specificate la prezentul articol și care, în cele din urmă, nu sunt însoțite de notificarea sau declarația transmisă în conformitate cu alineatul (1) în pofida solicitării din partea autorității contractante sau a entității contractante în conformitate cu prezentul alineat sunt declarate neconforme și sunt respinse de autoritatea contractantă sau de entitatea contractantă. Autoritatea contractantă sau entitatea contractantă informează Comisia cu privire la respingerea respectivă.

(4)   Comisia analizează fără întârzieri nejustificate conținutul notificării primite. În cazul în care constată că notificarea este incompletă, Comisia comunică acest lucru autorității contractante sau entității contractante, precum și operatorului economic în cauză, solicitându-i acestuia să completeze conținutul notificării în termen de zece zile lucrătoare. În cazul în care o notificare care însoțește o ofertă sau o cerere de participare rămâne incompletă în pofida solicitării Comisiei în conformitate cu prezentul alineat, Comisia adoptă o decizie prin care declară oferta respectivă neconformă. În această decizie, Comisia solicită de asemenea autorității contractante sau entității contractante să adopte o decizie de respingere a unei astfel de oferte neconforme sau a cererii de participare.

(5)   Obligația de notificare a contribuțiilor financiare străine în temeiul prezentului articol se aplică operatorilor economici, grupurilor de operatori economici menționate la articolul 26 alineatul (2) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE și la articolul 37 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE, precum și principalilor subcontractanți și principalilor furnizori cunoscuți la momentul depunerii notificării complete sau a declarației complete sau a notificării sau declarației actualizate complete. În sensul prezentului regulament, se consideră că un subcontractant sau un furnizor este principal atunci când, prin participarea sa, se asigură elementele esențiale ale executării contractului și, în orice caz, atunci când ponderea economică a contribuției sale depășește 20 % din valoarea ofertei depuse.

(6)   În numele grupurilor de operatori economici, al subcontractanților principali și al furnizorilor principali, contractantul principal în sensul Directivelor 2014/24/UE și 2014/25/UE sau concesionarul principal în sensul Directivei 2014/23/UE asigură depunerea notificării sau a declarației. În sensul articolului 33, contractantul principal sau concesionarul principal este responsabil numai pentru veridicitatea datelor legate de propriile sale contribuții financiare străine.

(7)   În cazul în care, în cadrul examinării ofertelor, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă suspectează prezența unor subvenții străine, deși a fost transmisă o declarație, aceasta informează fără întârziere Comisia cu privire la aceste suspiciuni. Fără a se aduce atingere competențelor autorităților contractante sau ale entităților contractante, prevăzute în Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE, de a examina dacă o ofertă este anormal de scăzută, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă nu evaluează dacă o ofertă este anormal de scăzută în cazul în care această evaluare ar fi inițiată pe baza suspiciunilor care indică o posibilă prezență a subvențiilor străine. În cazul în care ajunge la concluzia că oferta nu este nejustificat de avantajoasă în sensul prezentului regulament, Comisia informează în această privință autoritatea contractantă sau entitatea contractantă relevantă. Alte persoane fizice sau juridice pot raporta Comisiei orice informații referitoare la subvenții străine care denaturează piața internă și pot comunica orice suspiciune că a fost făcută o declarație falsă.

(8)   Fără a aduce atingere posibilității de inițiere de către Comisie a unei proceduri din oficiu, în cazul în care suspectează că este posibil ca un operator economic să fi beneficiat de subvenții străine în ultimii trei ani de dinaintea depunerii ofertei sau a cererii de participare la procedura de achiziții publice, Comisia poate, înainte de atribuirea contractului, să solicite notificarea contribuțiilor financiare străine furnizate de țări terțe respectivului operator economic în cadrul oricărei proceduri de achiziții publice care nu este supusă obligației de notificare în temeiul articolului 28 alineatul (1) sau nu intră sub incidența articolului 30 alineatul (4). În cazul în care Comisia a solicitat notificarea unei astfel de contribuții financiare, se consideră că contribuția financiară este o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice și că face obiectul dispozițiilor prevăzute în capitolul 4.

Articolul 30

Normele procedurale aplicabile analizei preliminare și investigației aprofundate a contribuțiilor financiare notificate din cadrul procedurilor de achiziții publice

(1)   Contribuțiilor financiare notificate din cadrul procedurilor de achiziții publice li se aplică articolul 10, articolul 11 alineatele (1), (3) și (4) și articolele 13, 14, 15, 16, 18 și 23.

(2)   Comisia efectuează o analiză preliminară în termen de cel mult 20 de zile lucrătoare de la primirea notificării complete. În cazuri justificate în mod corespunzător, Comisia poate prelungi o singură dată acest termen cu zece zile lucrătoare.

(3)   Comisia decide dacă inițiază sau nu o investigație aprofundată în termenul stabilit pentru finalizarea analizei preliminare și informează fără întârziere operatorul economic în cauză și autoritatea contractantă sau entitatea contractantă.

(4)   În cazul în care Comisia a încheiat o analiză preliminară fără a adopta o decizie și primește informații noi care o determină să suspecteze că o notificare sau o declarație transmisă a fost incompletă sau în cazul în care o astfel de notificare sau declarație nu este transferată Comisiei, aceasta poate solicita informații suplimentare în conformitate cu articolul 29 alineatul (4). Comisia poate redeschide o analiză preliminară pe baza acestor informații noi. În cazul în care analiza preliminară este inițiată în temeiul prezentului capitol și fără a aduce atingere posibilității de a iniția o analiză preliminară în temeiul capitolului 2, după caz, punctul de plecare pentru stabilirea duratei analizei preliminare este data primirii de către Comisie a noii notificări sau declarații.

(5)   Comisia poate adopta o decizie de încheiere a investigației aprofundate în termen de cel mult 110 zile lucrătoare de la primirea notificării complete. Această perioadă poate fi prelungită o singură dată cu 20 de zile lucrătoare, după consultarea autorității contractante sau a entității contractante, în cazuri excepționale justificate în mod corespunzător, care includ investigațiile menționate la alineatul (6), sau în cazurile menționate la articolul 16 alineatul (1) literele (a) și (b).

(6)   Prin derogare de la alineatul (2), în cazul în care procedura de achiziții publice este o procedură în mai multe etape, Comisia analizează notificarea completă transmisă împreună cu cererea de participare în termen de 20 de zile lucrătoare de la primirea notificării respective, fără a încheia analiza preliminară sau fără a lua o decizie cu privire la inițierea unei investigații aprofundate. După expirarea termenului de 20 de zile lucrătoare, analiza preliminară se suspendă până la depunerea unei oferte finale sau a unei oferte în cadrul unei proceduri restrânse. După depunerea ofertei sau a ofertei finale care conține o notificare actualizată completă, analiza preliminară se reia, iar Comisia are la dispoziție 20 de zile lucrătoare pentru a o finaliza, ținând seama de eventualele informații suplimentare. Comisia adoptă o decizie de încheiere a oricărei investigații aprofundate rezultate în termen de 90 de zile lucrătoare de la depunerea notificării actualizate complete.

Articolul 31

Decizii ale Comisiei

(1)   În cazul în care, în urma unei investigații aprofundate, Comisia constată, în temeiul articolelor 4, 5 și 6, că un operator economic beneficiază de o subvenție străină care denaturează piața internă și în cazul în care operatorul economic în cauză propune angajamente prin care se remediază pe deplin și în mod eficace denaturarea de pe piața internă, Comisia adoptă un act de punere în aplicare sub forma unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 11 alineatul (3). Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

(2)   În cazul în care operatorul economic în cauză nu propune angajamente sau în cazul în care Comisia consideră că angajamentele menționate la alineatul (1) nu sunt nici adecvate, nici suficiente pentru a remedia pe deplin și în mod eficace denaturarea, Comisia adoptă un act de punere în aplicare sub forma unei decizii de interzicere a atribuirii contractului către operatorul economic în cauză (denumită în continuare „decizia de interzicere a atribuirii contractului”). Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2). Ca urmare a deciziei respective, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă respinge oferta.

(3)   În cazul în care, în urma unei investigații aprofundate, Comisia nu ajunge la concluzia că un operator economic beneficiază de o subvenție străină care denaturează piața internă, aceasta adoptă un act de punere în aplicare sub forma unei decizii în temeiul articolului 11 alineatul (4). Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

(4)   Evaluarea efectuată în temeiul articolului 6 nu conduce la o modificare a ofertei sau a ofertei finale depuse de operatorul economic care este incompatibilă cu dreptul Uniunii.

Articolul 32

Evaluări în cadrul procedurilor de achiziții publice care implică o notificare și suspendarea atribuirii

(1)   Pe parcursul analizei preliminare și al investigației aprofundate, toate etapele procedurii de achiziții publice pot continua, cu excepția atribuirii contractului.

(2)   În cazul în care Comisia decide să inițieze o investigație aprofundată în temeiul articolului 30 alineatul (3), unui operator economic care transmite o notificare în temeiul articolului 29 nu i se atribuie contractul înainte de adoptarea unei decizii de către Comisie în temeiul articolului 31 alineatul (3) sau înainte de expirarea termenelor stabilite la articolul 30 alineatul (5) sau (6). În cazul în care Comisia nu a adoptat o decizie în termenul aplicabil, contractul poate fi atribuit oricărui operator economic, inclusiv operatorului economic care a transmis notificarea.

(3)   În cazul în care autoritatea contractantă sau entitatea contractantă constată că oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic a fost depusă de un operator economic care a transmis o declarație în sensul articolului 29 și în cazul în care Comisia nu a inițiat o analiză în conformitate cu articolul 29 alineatul (8) sau cu articolul 30 alineatul (3) sau (4), contractul sau concesiunea poate fi atribuit(ă) operatorului economic care depune o astfel de ofertă înainte de adoptarea de către Comisie a oricăreia dintre deciziile menționate la articolul 31 sau înainte de expirarea termenelor prevăzute la articolul 30 alineatul (2), (5) sau (6) sau înainte de adoptarea de către Comisie a oricăreia dintre deciziile menționate la articolul 31 cu privire la alte oferte care fac obiectul investigației.

(4)   În cazul în care Comisia adoptă o decizie în conformitate cu articolul 31 alineatul (2) cu privire la o ofertă pe care autoritatea contractantă sau entitatea contractantă a considerat-o a fi cea mai avantajoasă din punct de vedere economic, contractul poate fi atribuit operatorului economic clasat pe locul imediat următor care nu face obiectul unei decizii adoptate în temeiul articolului 31 alineatul (2).

(5)   În cazul în care Comisia adoptă o decizie în conformitate cu articolul 31 alineatul (1) sau (3), contractul poate fi atribuit oricărui operator economic care a depus oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic, inclusiv, după caz, operatorului economic care a transmis notificarea în temeiul articolului 29.

(6)   Autoritatea contractantă sau entitatea contractantă informează Comisia, fără întârzieri nejustificate, cu privire la orice decizie referitoare la anularea procedurii de achiziții publice, respingerea ofertei sau a cererii de participare de către operatorul economic în cauză, depunerea unei noi oferte de către operatorul economic în cauză sau atribuirea contractului.

(7)   Se respectă principiile care reglementează procedurile de achiziții publice, inclusiv principiile proporționalității, nediscriminării, egalității de tratament, transparenței și concurenței, în ceea ce privește toți operatorii economici implicați în procedura de achiziții publice. Investigarea subvențiilor străine în temeiul prezentului regulament nu are drept rezultat tratarea operatorului economic în cauză de către autoritatea contractantă sau de către entitatea contractantă într-un mod contrar acestor principii. Cerințele de mediu, sociale și de muncă li se aplică operatorilor economici în conformitate cu Directivele 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE sau cu alte acte din dreptul Uniunii.

(8)   Termenele menționate în prezentul capitol încep să curgă din ziua lucrătoare următoare celei în care este primită notificarea sau în care este adoptată decizia relevantă a Comisiei.

Articolul 33

Amenzi și penalități cu titlu cominatoriu aplicabile contribuțiilor financiare în contextul procedurilor de achiziții publice

(1)   Comisia poate impune amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu, astfel cum se prevede la articolul 17.

(2)   Comisia poate impune, de asemenea, operatorilor economici în cauză, printr-o decizie, amenzi care nu depășesc 1 % din cifra totală de afaceri realizată de aceștia în exercițiul financiar precedent, atunci când aceștia furnizează, în mod intenționat sau din neglijență, informații incorecte sau înșelătoare într-o notificare sau o declarație transmisă în temeiul articolului 29 sau într-o completare la acestea.

(3)   Comisia poate impune operatorilor economici în cauză, printr-o decizie, amenzi care nu depășesc 10 % din cifra totală de afaceri realizată de aceștia în exercițiul financiar precedent, în cazul în care aceștia, în mod intenționat sau din neglijență:

| (a) | nu notifică contribuțiile financiare străine în conformitate cu articolul 29 în cursul procedurii de achiziții publice; |
| --- | --- |

(a)

nu notifică contribuțiile financiare străine în conformitate cu articolul 29 în cursul procedurii de achiziții publice;

| (b) | eludează sau încearcă să eludeze cerințele de notificare, astfel cum se menționează la articolul 39 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

eludează sau încearcă să eludeze cerințele de notificare, astfel cum se menționează la articolul 39 alineatul (1).

CAPITOLUL 5

DISPOZIȚII PROCEDURALE COMUNE

Articolul 34

Relația dintre proceduri

(1)   Este posibil ca o contribuție financiară notificată în contextul unei concentrări în temeiul articolului 21 sau în contextul unei achiziții publice în temeiul articolului 29 să fie relevantă și să fie evaluată în temeiul prezentului regulament în raport cu o altă activitate economică.

(2)   Este posibil ca o contribuție financiară evaluată în contextul unei proceduri din oficiu în raport cu o anumită activitate economică în temeiul articolului 10 sau al articolului 11 să fie relevantă și să fie evaluată în temeiul prezentului regulament în raport cu o altă activitate economică.

Articolul 35

Comunicarea informațiilor

(1)   În cazul în care un stat membru consideră că poate exista o subvenție străină și că aceasta poate denatura piața internă, acesta transferă informațiile respective Comisiei. Pe baza informațiilor respective, Comisia poate decide să inițieze o analiză preliminară în temeiul articolului 10 sau să solicite o notificare în temeiul articolului 21 alineatul (5) sau al articolului 29 alineatul (8).

(2)   O persoană fizică sau juridică sau o asociație poate comunica Comisiei orice informație pe care o are cu privire la subvențiile străine care ar putea denatura piața internă. Pe baza informațiilor respective, Comisia poate decide să inițieze o analiză preliminară în temeiul articolului 10 sau să solicite o notificare în temeiul articolului 21 alineatul (5) sau al articolului 29 alineatul (8).

(3)   Comisia pune la dispoziția statelor membre și a autorităților contractante sau entităților contractante în cauză, într-o bază de date electronică dedicată, versiunile neconfidențiale ale tuturor deciziilor adoptate în temeiul prezentului regulament.

Articolul 36

Investigația de piață

(1)   În cazul în care informațiile disponibile pentru Comisie justifică apariția unei suspiciuni rezonabile că subvențiile străine dintr-un anumit sector, pentru un anumit tip de activitate economică sau bazate pe un anumit instrument de subvenționare pot denatura piața internă, Comisia poate efectua o investigație de piață cu privire la sectorul respectiv, la tipul specific de activitate economică sau la utilizarea instrumentului de subvenționare în cauză. Pe parcursul investigației de piață, Comisia poate solicita întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi în cauză să furnizeze informațiile necesare și poate efectua inspecțiile necesare. De asemenea, Comisia poate solicita statelor membre sau țării terțe în cauză să furnizeze informații.

(2)   Comisia publică, după caz, un raport cu privire la rezultatele investigației sale de piață privind anumite sectoare, anumite tipuri de activități economice sau instrumente specifice de subvenționare și solicită observații.

(3)   Comisia poate utiliza informațiile obținute din astfel de investigații de piață în cadrul procedurilor prevăzute în prezentul regulament.

(4)   Investigațiilor de piață li se aplică articolele 13, 14, 15 și 17.

Articolul 37

Dialogul cu țările terțe

(1)   În cazul în care, în urma unei investigații de piață efectuate în temeiul articolului 36, Comisia suspectează existența unor subvenții străine repetate care denaturează piața internă sau în cazul în care mai multe acțiuni de asigurare a respectării normelor desfășurate în temeiul prezentului regulament identifică subvenții străine care denaturează piața internă acordate de aceeași țară terță, Comisia poate să se angajeze într-un dialog cu țara terță în cauză pentru a explora opțiunile care vizează încetarea sau modificarea subvențiilor respective, în vederea eliminării efectelor lor de denaturare pe piața internă. Comisia informează Parlamentul European și Consiliul în legătură cu orice evoluții relevante.

(2)   Dialogul respectiv cu țara terță nu împiedică Comisia să ia măsuri în temeiul prezentului regulament. Măsurile individuale adoptate în temeiul prezentului regulament nu sunt abordate în cadrul dialogului respectiv.

Articolul 38

Termene de prescripție

(1)   Competențele conferite Comisiei în temeiul articolelor 10 și 11 sunt supuse unui termen de prescripție de 10 ani, începând cu data la care unei întreprinderi i s-a acordat o subvenție străină. Orice acțiune întreprinsă de Comisie în temeiul articolului 10, 13, 14 sau 15 cu privire la o subvenție străină întrerupe termenul de prescripție. După fiecare întrerupere începe să curgă un nou termen de prescripție de 10 ani.

(2)   Competențele Comisiei de a impune amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu în temeiul articolelor 17, 26 și 33 sunt supuse unui termen de prescripție de trei ani, începând cu data la care a avut loc încălcarea menționată la articolul 17, 26 sau 33. În cazul unor încălcări continue sau repetate, termenul de prescripție începe să curgă de la data la care încetează încălcarea. Orice acțiune întreprinsă de Comisie cu privire la o încălcare menționată la articolul 17, 26 sau 33 întrerupe termenul de prescripție pentru impunerea amenzilor sau a penalităților cu titlu cominatoriu. După fiecare întrerupere începe să curgă un nou termen de prescripție de trei ani.

(3)   Competențele Comisiei de a asigura respectarea deciziilor de impunere a amenzilor sau penalităților cu titlu cominatoriu în temeiul articolelor 17, 26 și 33 sunt supuse unui termen de prescripție de cinci ani, începând cu data adoptării de către Comisie a deciziei de impunere a amenzilor sau a penalităților cu titlu cominatoriu. Orice acțiune întreprinsă de Comisie sau de un stat membru care acționează la cererea Comisiei, în scopul executării plății amenzii sau a penalității cu titlu cominatoriu, întrerupe termenul de prescripție. După fiecare întrerupere începe să curgă un nou termen de prescripție de cinci ani.

(4)   Termenul de prescripție expiră cel târziu în ziua în care s-a scurs o perioadă egală cu dublul termenului de prescripție respectiv, cu condiția ca Comisia:

| (a) | să nu fi luat o decizie în temeiul articolului 10 sau 11 în cazurile prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol; sau |
| --- | --- |

(a)

să nu fi luat o decizie în temeiul articolului 10 sau 11 în cazurile prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol; sau

| (b) | să nu fi impus o amendă sau o penalitate cu titlu cominatoriu în situația prevăzută la alineatul (2) de la prezentul articol. |
| --- | --- |

(b)

să nu fi impus o amendă sau o penalitate cu titlu cominatoriu în situația prevăzută la alineatul (2) de la prezentul articol.

(5)   Termenul de prescripție se suspendă atâta timp cât decizia Comisiei face obiectul unei proceduri în curs de desfășurare în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene.

Articolul 39

Combaterea eludării

(1)   O întreprindere nu organizează operațiuni sau contracte financiare pentru a eluda cerințele de notificare prevăzute la articolul 21 alineatele (1) și (5) și la articolul 29 alineatele (1), (5) și (8).

(2)   Atunci când suspectează că o întreprindere a recurs sau recurge la una dintre practicile menționate la alineatul (1), Comisia îi poate solicita întreprinderii respective să furnizeze orice informație pe care o consideră necesară pentru a stabili dacă întreprinderea a recurs sau recurge la practicile menționate la alineatul (1), și poate iniția o analiză în temeiul articolului 21 alineatul (4) sau al articolului 30 alineatul (4).

Articolul 40

Publicarea deciziilor

(1)   Comisia publică un rezumat al deciziilor adoptate în temeiul articolului 10 alineatul (3) litera (a), permițând oricărei persoane fizice sau juridice, statelor membre sau țării terțe care a acordat subvenția străină să își exprime punctele de vedere.

(2)   Comisia publică deciziile adoptate în temeiul articolului 11 alineatele (2), (3) și (4), al articolului 25 alineatele (3) și (6) și al articolului 31 alineatele (1), (2) și (3) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(3)   La publicarea rezumatelor și a deciziilor, Comisia ia în considerare în mod corespunzător interesul legitim al întreprinderilor în ceea ce privește protejarea secretelor comerciale și a altor informații confidențiale ale acestora.

Articolul 41

Destinatarii deciziilor

(1)   Comisia notifică fără întârziere o decizie adresată unei întreprinderi sau unei asociații de întreprinderi și îi acordă întreprinderii sau asociației de întreprinderi respective posibilitatea de a semnala Comisiei care informații din decizie le consideră a fi confidențiale.

(2)   Comisia informează autoritatea contractantă sau entitatea contractantă în cauză cu privire la o decizie adoptată în temeiul articolului 31 alineatele (1) și (3) adresată unui operator economic care participă la o procedură de achiziții publice.

(3)   Deciziile adoptate în temeiul articolului 29 alineatul (4) și al articolului 31 alineatul (2) se adresează autorității contractante sau entității contractante în cauză. Comisia furnizează o copie a deciziei respective operatorului economic care face obiectul interdicției de atribuire a contractului de achiziție publică.

Articolul 42

Obligația de informare și dreptul la apărare

(1)   Înainte de a adopta o decizie în temeiul articolelor 11, 12, 17, 18, al articolului 25 alineatul (3), al articolelor 26, 31 sau 33, Comisia îi acordă întreprinderii care face obiectul investigației posibilitatea de a formula observații cu privire la motivele în baza cărora Comisia intenționează să își adopte decizia.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), o decizie în temeiul articolului 12 poate fi luată cu titlu provizoriu, fără ca întreprinderii care face obiectul investigației să i se ofere posibilitatea de a-și prezenta în prealabil observațiile, cu condiția ca Comisia să îi acorde această posibilitate cât mai curând posibil după ce și-a luat decizia.

(3)   Comisia își fundamentează decizia numai pe motivele asupra cărora întreprinderilor în cauză li s-a dat posibilitatea de a formula observații.

(4)   Pentru a-și putea exercita dreptul în temeiul alineatului (1), întreprinderea care face obiectul investigației are drept de acces la dosarul Comisiei. Dreptul de acces la dosar nu include accesul la informațiile confidențiale sau la documente interne ale Comisiei sau ale statelor membre sau, în special, la corespondența dintre Comisie și statele membre.

Dreptul de acces la dosar este condiționat de interesul legitim al întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi de a-și proteja secretele comerciale și alte informații confidențiale. Comisia poate solicita întreprinderii care face obiectul investigației și întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi care au furnizat informații Comisiei să convină asupra condițiilor de divulgare a informațiilor. În caz de dezacord între întreprinderi sau asociațiile de întreprinderi, Comisia are competența de a stabili condițiile de divulgare a informațiilor.

Nicio dispoziție a prezentului alineat nu împiedică Comisia să utilizeze și să divulge, în măsura în care este necesar, informațiile care demonstrează existența unei subvenții străine care denaturează piața internă.

Articolul 43

Secretul profesional și confidențialitatea

(1)   Informațiile dobândite în aplicarea prezentului regulament sunt utilizate exclusiv pentru scopurile în care au fost dobândite, cu excepția cazului în care furnizorul informațiilor convine altfel.

(2)   Statele membre și Comisia, funcționarii acestora și alte persoane care lucrează sub supravegherea lor asigură protecția informațiilor confidențiale dobândite în aplicarea prezentului regulament în conformitate cu normele aplicabile relevante. În acest scop, aceștia nu divulgă informațiile care fac obiectul obligației de păstrare a secretului profesional pe care le-au dobândit în temeiul prezentului regulament.

(3)   Alineatele (1) și (2) nu împiedică publicarea de date statistice și de rapoarte care nu conțin informații care să permită identificarea anumitor întreprinderi sau asociații de întreprinderi.

(4)   Divulgarea oricăror informații comunicate în temeiul prezentului regulament nu aduce atingere intereselor esențiale de securitate ale statelor membre.

CAPITOLUL 6

RELAȚIA CU ALTE INSTRUMENTE

Articolul 44

Relația cu alte instrumente

(1)   Prezentul regulament nu aduce atingere aplicării articolelor 101, 102, 106, 107 și 108 din TFUE, Regulamentului (CE) nr. 1/2003 al Consiliului (23) și Regulamentului (CE) nr. 139/2004.

(2)   Prezentul regulament nu aduce atingere aplicării Regulamentului (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (24).

(3)   Prezentul regulament nu aduce atingere aplicării Regulamentului (UE) 2019/452.

(4)   Prezentul regulament nu aduce atingere aplicării Regulamentului (UE) 2022/1031 al Parlamentului European și al Consiliului (25).

(5)   Prezentul regulament are prioritate față de Regulamentul (UE) 2016/1035 până când acesta din urmă devine aplicabil în temeiul articolului său 18. În cazul în care, după această dată, o subvenție străină intră în domeniul de aplicare atât al Regulamentului (UE) 2016/1035, cât și al prezentului regulament, are prioritate Regulamentul (UE) 2016/1035. Cu toate acestea, dispozițiile aplicabile achizițiilor publice și concentrărilor din prezentul regulament au prioritate față de Regulamentul (UE) 2016/1035.

(6)   Prezentul regulament are prioritate față de Regulamentul (CEE) nr. 4057/86.

(7)   Prezentul regulament nu aduce atingere aplicării Regulamentului (UE) 2019/712. Concentrările, astfel cum sunt definite la articolul 20 din prezentul regulament, care implică transportatori aerieni fac obiectul dispozițiilor capitolului 3 din prezentul regulament. Procedurile de achiziții publice care implică transportatori aerieni fac obiectul dispozițiilor capitolului 4 din prezentul regulament.

(8)   Prezentul regulament se interpretează în concordanță cu Directivele 2009/81/CE, 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE și cu Directivele 89/665/CEE (26) și 92/13/CEE (27) ale Consiliului.

(9)   Prezentul regulament nu împiedică Uniunea să își exercite drepturile sau să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul acordurilor internaționale. Nu se efectuează investigații în temeiul prezentului regulament și nu se impun sau mențin măsuri atunci când astfel de investigații sau măsuri ar fi contrare obligațiilor care îi revin Uniunii în temeiul oricărui acord internațional pe care aceasta l-a încheiat. În special, nu se întreprinde nicio acțiune în temeiul prezentului regulament care ar echivala cu o acțiune specifică împotriva unei subvenții în înțelesul articolului 32 alineatul (1) din Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii, care a fost acordată de o țară terță care este membră a Organizației Mondiale a Comerțului.

CAPITOLUL 7

DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE

Articolul 45

Controlul efectuat de Curtea de Justiție

În conformitate cu articolul 261 din TFUE, Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competență de fond în ceea ce privește controlul deciziilor prin care Comisia a impus amenzi sau penalități cu titlu cominatoriu. Curtea de Justiție poate anula, reduce sau majora amenzile sau penalitățile cu titlu cominatoriu aplicate.

Articolul 46

Orientări

(1)   Comisia publică, cel târziu la 12 ianuarie 2026, și, ulterior, actualizează periodic orientări privind:

| (a) | aplicarea criteriilor de stabilire a existenței unei denaturări în conformitate cu articolul 4 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

aplicarea criteriilor de stabilire a existenței unei denaturări în conformitate cu articolul 4 alineatul (1);

| (b) | aplicarea testului comparativ în conformitate cu articolul 6; |
| --- | --- |

(b)

aplicarea testului comparativ în conformitate cu articolul 6;

| (c) | aplicarea competenței sale de a solicita notificarea prealabilă a oricărei concentrări în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) sau a contribuțiilor financiare străine primite de un operator economic în cadrul unei proceduri de achiziții publice în conformitate cu articolul 29 alineatul (8); și |
| --- | --- |

(c)

aplicarea competenței sale de a solicita notificarea prealabilă a oricărei concentrări în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) sau a contribuțiilor financiare străine primite de un operator economic în cadrul unei proceduri de achiziții publice în conformitate cu articolul 29 alineatul (8); și

| (d) | evaluarea unei denaturări în cadrul unei proceduri de achiziții publice în conformitate cu articolul 27. |
| --- | --- |

(d)

evaluarea unei denaturări în cadrul unei proceduri de achiziții publice în conformitate cu articolul 27.

(2)   Înainte de a emite orientările menționate la alineatul (1), Comisia organizează consultări adecvate cu părțile interesate și cu statele membre. Orientările se bazează pe experiența câștigată pe parcursul punerii în aplicare și asigurării respectării prezentului regulament.

Articolul 47

Acte de punere în aplicare

(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare cu privire la:

| (a) | forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor privind concentrările în temeiul articolului 21, inclusiv o posibilă procedură simplificată, ținând seama în cea mai mare măsură de obiectivul de limitare a sarcinii administrative pentru părțile care fac notificarea în temeiul articolului 21 din prezentul regulament și al articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004; |
| --- | --- |

(a)

forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor privind concentrările în temeiul articolului 21, inclusiv o posibilă procedură simplificată, ținând seama în cea mai mare măsură de obiectivul de limitare a sarcinii administrative pentru părțile care fac notificarea în temeiul articolului 21 din prezentul regulament și al articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004;

| (b) | forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor privind contribuțiile financiare străine și ale declarației privind neîncasarea unei contribuții financiare străine, în procedurile de achiziții publice, în temeiul articolului 29, inclusiv o eventuală procedură simplificată; |
| --- | --- |

(b)

forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor privind contribuțiile financiare străine și ale declarației privind neîncasarea unei contribuții financiare străine, în procedurile de achiziții publice, în temeiul articolului 29, inclusiv o eventuală procedură simplificată;

| (c) | detaliile procedurale pentru declarațiile verbale în temeiul articolului 13 alineatul (7), al articolului 14 alineatul (2) litera (c) și al articolului 15; |
| --- | --- |

(c)

detaliile procedurale pentru declarațiile verbale în temeiul articolului 13 alineatul (7), al articolului 14 alineatul (2) litera (c) și al articolului 15;

| (d) | detaliile informării efectuate în temeiul articolului 42 și secretul profesional în temeiul articolului 43; |
| --- | --- |

(d)

detaliile informării efectuate în temeiul articolului 42 și secretul profesional în temeiul articolului 43;

| (e) | forma, conținutul și detaliile procedurale ale cerințelor de transparență; |
| --- | --- |

(e)

forma, conținutul și detaliile procedurale ale cerințelor de transparență;

| (f) | normele detaliate pentru calcularea termenelor; |
| --- | --- |

(f)

normele detaliate pentru calcularea termenelor;

| (g) | detaliile procedurale și termenele pentru propunerea de angajamente în temeiul articolelor 25 și 31; |
| --- | --- |

(g)

detaliile procedurale și termenele pentru propunerea de angajamente în temeiul articolelor 25 și 31;

| (h) | normele detaliate privind etapele procedurale menționate la articolele 29-32 în legătură cu investigațiile referitoare la proceduri de achiziții publice. |
| --- | --- |

(h)

normele detaliate privind etapele procedurale menționate la articolele 29-32 în legătură cu investigațiile referitoare la proceduri de achiziții publice.

(2)   Actele de punere în aplicare menționate la alineatul (1) se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 48 alineatul (2).

(3)   Înainte de adoptarea oricăror măsuri în temeiul alineatului (1), Comisia face public un proiect al acestora și solicită observații într-un anumit termen. Termenul respectiv este stabilit de Comisie și nu poate fi mai mic de patru săptămâni.

(4)   Primele acte de punere în aplicare menționate la alineatul (1) se adoptă până la 12 iulie 2023.

Articolul 48

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 49

Actele delegate

(1)   Comisia este împuternicită să adopte un act delegat în conformitate cu articolul 50 în scopul modificării, dacă este necesar, a pragului pentru notificările privind concentrările, astfel cum este prevăzut la articolul 20 alineatul (3) litera (a), prin ridicarea pragului cu până la 20 % sau prin coborârea pragului cu până la 20 %, după ce:

| (a) | a evaluat acest prag din perspectiva experienței câștigate pe parcursul punerii în aplicare și asigurării respectării prezentului regulament și |
| --- | --- |

(a)

a evaluat acest prag din perspectiva experienței câștigate pe parcursul punerii în aplicare și asigurării respectării prezentului regulament și

| (b) | a stabilit necesitatea modificării respectivului prag pentru:






  (i) | a se asigura că procedurile de notificare prevăzute în capitolul 3 fac posibilă identificarea cu precizie a subvențiilor străine care denaturează piața internă; |
| --- | --- | --- |

(b)

a stabilit necesitatea modificării respectivului prag pentru:

(i)

a se asigura că procedurile de notificare prevăzute în capitolul 3 fac posibilă identificarea cu precizie a subvențiilor străine care denaturează piața internă;

| (ii) | a asigura o sarcină administrativă rezonabilă pentru Comisie și pentru întreprinderile în cauză; și |
| --- | --- |

(ii)

a asigura o sarcină administrativă rezonabilă pentru Comisie și pentru întreprinderile în cauză; și

| (iii) | a spori eficacitatea aplicării prezentului regulament. |
| --- | --- |

(iii)

a spori eficacitatea aplicării prezentului regulament.

(2)   În scopul evaluării necesității de a modifica pragul de notificări, în temeiul alineatului (1), Comisia realizează o evaluare care acoperă o perioadă definită de timp care nu poate fi mai scurtă de doi ani, în special pe baza următoarelor criterii obiective:

| (a) | proporția notificărilor în temeiul articolului 21 alineatul (1) care au condus fie la închiderea de către Comisie a analizei preliminare în temeiul articolului 10 alineatul (4), fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii fără obiecții în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (b); |
| --- | --- |

(a)

proporția notificărilor în temeiul articolului 21 alineatul (1) care au condus fie la închiderea de către Comisie a analizei preliminare în temeiul articolului 10 alineatul (4), fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii fără obiecții în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (b);

| (b) | proporția notificărilor în temeiul articolului 21 alineatul (1) care au condus fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii de interzicere a unei concentrări în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (c), fie la adoptarea unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a); |
| --- | --- |

(b)

proporția notificărilor în temeiul articolului 21 alineatul (1) care au condus fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii de interzicere a unei concentrări în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (c), fie la adoptarea unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a);

| (c) | proporția notificărilor în temeiul articolului 21 alineatul (5) care au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii de interzicere a unei concentrări în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (c), fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a); |
| --- | --- |

(c)

proporția notificărilor în temeiul articolului 21 alineatul (5) care au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii de interzicere a unei concentrări în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (c), fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a);

| (d) | proporția analizelor din oficiu în temeiul articolului 9 în contextul concentrărilor care nu sunt supuse obligației de notificare în sensul articolului 20 care au condus fie la adoptarea unei decizii privind măsurile corective în temeiul articolului 11 alineatul (2) sau la o decizie privind angajamentele în temeiul articolului 11 alineatul (3); |
| --- | --- |

(d)

proporția analizelor din oficiu în temeiul articolului 9 în contextul concentrărilor care nu sunt supuse obligației de notificare în sensul articolului 20 care au condus fie la adoptarea unei decizii privind măsurile corective în temeiul articolului 11 alineatul (2) sau la o decizie privind angajamentele în temeiul articolului 11 alineatul (3);

| (e) | comparația dintre pragul prevăzut la articolul 20 alineatul (3) litera (a) și media cifrei de afaceri totale care depășește pragul respectiv, în cazurile care au avut ca rezultat fie o decizie de interzicere a unei concentrări în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (c), fie o decizie privind angajamentele în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a); |
| --- | --- |

(e)

comparația dintre pragul prevăzut la articolul 20 alineatul (3) litera (a) și media cifrei de afaceri totale care depășește pragul respectiv, în cazurile care au avut ca rezultat fie o decizie de interzicere a unei concentrări în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (c), fie o decizie privind angajamentele în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a);

| (f) | numărul de notificări în temeiul articolului 21 alineatul (1) și evoluția numărului respectiv. |
| --- | --- |

(f)

numărul de notificări în temeiul articolului 21 alineatul (1) și evoluția numărului respectiv.

(3)   Pentru a mări pragurile de la articolul 20 alineatul (3) litera (a), evaluarea menționată la alineatul (2) de la prezentul articol demonstrează că:

| (a) | o mare parte a deciziilor de interzicere a unei concentrări în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (c) sau a deciziilor privind angajamentele în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a) au vizat cazuri în care cifra de afaceri totală, care depășește pragul menționat la articolul 20 alineatul (3) litera (a), a fost substanțial mai mare decât pragul respectiv; sau |
| --- | --- |

(a)

o mare parte a deciziilor de interzicere a unei concentrări în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (c) sau a deciziilor privind angajamentele în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a) au vizat cazuri în care cifra de afaceri totală, care depășește pragul menționat la articolul 20 alineatul (3) litera (a), a fost substanțial mai mare decât pragul respectiv; sau

| (b) | o mare parte a notificărilor în temeiul articolului 21 alineatul (1) au condus fie la închiderea de către Comisie a analizei preliminare în temeiul articolului 10 alineatul (4), fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii fără obiecții în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (b). |
| --- | --- |

(b)

o mare parte a notificărilor în temeiul articolului 21 alineatul (1) au condus fie la închiderea de către Comisie a analizei preliminare în temeiul articolului 10 alineatul (4), fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii fără obiecții în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (b).

(4)   Pentru a reduce pragurile de la articolul 20 alineatul (3) litera (a), evaluarea menționată la alineatul (2) de la prezentul articol arată că:

| (a) | o mare parte a notificărilor în temeiul articolului 21 alineatul (5) au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii de interzicere a unei concentrări în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (c), fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a); sau |
| --- | --- |

(a)

o mare parte a notificărilor în temeiul articolului 21 alineatul (5) au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii de interzicere a unei concentrări în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (c), fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 25 alineatul (3) litera (a); sau

| (b) | o mare parte din analizele din oficiu ale subvențiilor străine în contextul concentrărilor care nu erau concentrări supuse obligației de notificare în sensul articolului 20 au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii privind măsurile corective în temeiul articolului 11 alineatul (2), fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 11 alineatul (3). |
| --- | --- |

(b)

o mare parte din analizele din oficiu ale subvențiilor străine în contextul concentrărilor care nu erau concentrări supuse obligației de notificare în sensul articolului 20 au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii privind măsurile corective în temeiul articolului 11 alineatul (2), fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 11 alineatul (3).

(5)   Comisia este împuternicită să adopte un act delegat în conformitate cu articolul 50 în scopul modificării, dacă este necesar, a pragurilor pentru notificări, astfel cum sunt prevăzute la articolul 28 alineatul (1) litera (a) și la articolul 28 alineatul (2) pentru achiziții publice, prin mărirea cu până la 20 % sau reducerea cu până la 20 %, după ce:

| (a) | a evaluat pragurile respective din perspectiva experienței câștigate pe parcursul punerii în aplicare și asigurării respectării prezentului regulament; și |
| --- | --- |

(a)

a evaluat pragurile respective din perspectiva experienței câștigate pe parcursul punerii în aplicare și asigurării respectării prezentului regulament; și

| (b) | a stabilit necesitatea modificării pragurilor respective pentru:






  (i) | a se asigura că procedurile de notificare prevăzute la capitolul 4 fac posibilă identificarea cu precizie a subvențiilor străine care denaturează piața internă; |
| --- | --- | --- |

(b)

a stabilit necesitatea modificării pragurilor respective pentru:

(i)

a se asigura că procedurile de notificare prevăzute la capitolul 4 fac posibilă identificarea cu precizie a subvențiilor străine care denaturează piața internă;

| (ii) | a asigura o sarcină administrativă rezonabilă pentru Comisie și pentru operatorii economici în cauză; și |
| --- | --- |

(ii)

a asigura o sarcină administrativă rezonabilă pentru Comisie și pentru operatorii economici în cauză; și

| (iii) | a spori eficacitatea aplicării prezentului regulament. |
| --- | --- |

(iii)

a spori eficacitatea aplicării prezentului regulament.

(6)   În scopul evaluării necesității de a modifica pragul pentru notificări, în temeiul alineatului (5), Comisia își realizează evaluarea, care acoperă o perioadă definită de timp și care nu poate fi mai scurtă de doi ani, în special pe baza următoarelor criterii obiective:

| (a) | proporția notificărilor în temeiul articolului 29 alineatul (1) care au condus fie la închiderea de către Comisie a analizei preliminare în temeiul articolului 10 alineatul (4), fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii fără obiecții în temeiul articolului 31 alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

proporția notificărilor în temeiul articolului 29 alineatul (1) care au condus fie la închiderea de către Comisie a analizei preliminare în temeiul articolului 10 alineatul (4), fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii fără obiecții în temeiul articolului 31 alineatul (3);

| (b) | proporția notificărilor în temeiul articolului 29 alineatul (1) care au condus fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii de interzicere a atribuirii contractului în temeiul articolului 31 alineatul (2), fie la adoptarea unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 31 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

proporția notificărilor în temeiul articolului 29 alineatul (1) care au condus fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii de interzicere a atribuirii contractului în temeiul articolului 31 alineatul (2), fie la adoptarea unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 31 alineatul (1);

| (c) | proporția notificărilor în temeiul articolului 29 alineatul (8), care au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii de interzicere a atribuirii contractului în temeiul articolului 31 alineatul (2), fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 31 alineatul (1); |
| --- | --- |

(c)

proporția notificărilor în temeiul articolului 29 alineatul (8), care au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii de interzicere a atribuirii contractului în temeiul articolului 31 alineatul (2), fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 31 alineatul (1);

| (d) | numărul de decizii privind măsurile corective în temeiul articolului 11 alineatul (2) și a deciziilor privind angajamentele în temeiul articolului 11 alineatul (3), în urma unei analize din oficiu în temeiul articolului 9 în contextul unei contribuții financiare străine în cadrul unei proceduri de achiziții publice care nu era supusă obligației de notificare în sensul articolului 28 alineatul (1) sau care intra în domeniul de aplicare al articolului 30 alineatul (4) în raport cu numărul total de astfel de analize din oficiu; |
| --- | --- |

(d)

numărul de decizii privind măsurile corective în temeiul articolului 11 alineatul (2) și a deciziilor privind angajamentele în temeiul articolului 11 alineatul (3), în urma unei analize din oficiu în temeiul articolului 9 în contextul unei contribuții financiare străine în cadrul unei proceduri de achiziții publice care nu era supusă obligației de notificare în sensul articolului 28 alineatul (1) sau care intra în domeniul de aplicare al articolului 30 alineatul (4) în raport cu numărul total de astfel de analize din oficiu;

| (e) | comparația dintre pragurile respective prevăzute la articolul 28 alineatul (1) litera (a) și la articolul 28 alineatul (2) și valoarea medie estimată a contractelor sau valoarea medie estimată a loturilor, care depășește pragul respectiv, în cazurile care au avut ca rezultat fie o decizie de interzicere a atribuirii contractului în temeiul articolului 31 alineatul (2), fie o decizie privind angajamentele în temeiul articolului 31 alineatul (1); |
| --- | --- |

(e)

comparația dintre pragurile respective prevăzute la articolul 28 alineatul (1) litera (a) și la articolul 28 alineatul (2) și valoarea medie estimată a contractelor sau valoarea medie estimată a loturilor, care depășește pragul respectiv, în cazurile care au avut ca rezultat fie o decizie de interzicere a atribuirii contractului în temeiul articolului 31 alineatul (2), fie o decizie privind angajamentele în temeiul articolului 31 alineatul (1);

| (f) | numărul de notificări în temeiul articolului 29 alineatul (1) și evoluția numărului respectiv. |
| --- | --- |

(f)

numărul de notificări în temeiul articolului 29 alineatul (1) și evoluția numărului respectiv.

(7)   Pentru a mări pragurile pentru notificări, evaluarea menționată la alineatul (6) demonstrează că:

| (a) | o mare parte a deciziilor de interzicere a atribuirii contractului în temeiul articolului 31 alineatul (2) și a deciziilor privind angajamentele în temeiul articolului 31 alineatul (1) se refereau la cazuri în care valoarea estimată a contractelor, care depășește pragul menționat la articolul 28 alineatul (1) litera (a), sau, în cazul în care valoarea loturilor ce fac obiectul ofertei, care depășește pragul menționat la articolul 28 alineatul (2), a fost substanțial mai mare decât pragurile respective prevăzute la articolul 28 alineatul (1) litera (a) și la articolul 28 alineatul (2); sau |
| --- | --- |

(a)

o mare parte a deciziilor de interzicere a atribuirii contractului în temeiul articolului 31 alineatul (2) și a deciziilor privind angajamentele în temeiul articolului 31 alineatul (1) se refereau la cazuri în care valoarea estimată a contractelor, care depășește pragul menționat la articolul 28 alineatul (1) litera (a), sau, în cazul în care valoarea loturilor ce fac obiectul ofertei, care depășește pragul menționat la articolul 28 alineatul (2), a fost substanțial mai mare decât pragurile respective prevăzute la articolul 28 alineatul (1) litera (a) și la articolul 28 alineatul (2); sau

| (b) | o mare parte a notificărilor în temeiul articolului 29 alineatul (1) au condus fie la închiderea de către Comisie a analizei preliminare în temeiul articolului 10 alineatul (4), fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii fără obiecții în temeiul articolului 31 alineatul (3). |
| --- | --- |

(b)

o mare parte a notificărilor în temeiul articolului 29 alineatul (1) au condus fie la închiderea de către Comisie a analizei preliminare în temeiul articolului 10 alineatul (4), fie la adoptarea de către Comisie a unei decizii fără obiecții în temeiul articolului 31 alineatul (3).

(8)   Pentru a reduce pragurile, evaluarea menționată la alineatul (6) demonstrează că:

| (a) | o mare parte a notificărilor în temeiul articolului 29 alineatul (8) au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 31 alineatul (1), fie a unei decizii de interzicere a atribuirii contractului în temeiul articolului 31 alineatul (2); sau |
| --- | --- |

(a)

o mare parte a notificărilor în temeiul articolului 29 alineatul (8) au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 31 alineatul (1), fie a unei decizii de interzicere a atribuirii contractului în temeiul articolului 31 alineatul (2); sau

| (b) | o mare parte din analizele din oficiu ale subvențiilor străine în contextul contribuțiilor financiare străine în cadrul unei proceduri de achiziții publice care nu erau supuse obligației de notificare în sensul articolului 28 alineatul (1) sau care intrau în domeniul de aplicare al articolului 30 alineatul (4) au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii privind măsurile corective în temeiul articolului 11 alineatul (2), fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 11 alineatul (3). |
| --- | --- |

(b)

o mare parte din analizele din oficiu ale subvențiilor străine în contextul contribuțiilor financiare străine în cadrul unei proceduri de achiziții publice care nu erau supuse obligației de notificare în sensul articolului 28 alineatul (1) sau care intrau în domeniul de aplicare al articolului 30 alineatul (4) au condus la adoptarea de către Comisie fie a unei decizii privind măsurile corective în temeiul articolului 11 alineatul (2), fie a unei decizii privind angajamentele în temeiul articolului 11 alineatul (3).

(9)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 50 în scopul reducerii termenelor pentru analiza preliminară și investigațiile aprofundate, astfel cum se prevede la articolul 25 alineatele (2) și (4) pentru concentrările notificate și la articolul 30 alineatele (2), (5) și (6) pentru contribuțiile financiare notificate din cadrul procedurilor de achiziții publice. Comisia poate adopta astfel de acte delegate pentru a reduce termenele prevăzute în articolul 25 alineatele (2) și (4) și în articolul 30 alineatele (2), (5) și (6) în cazul în care din practica sa din timpul aplicării prezentului regulament reiese că evaluarea Comisiei poate fi efectuată într-un termen mai scurt.

Articolul 50

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 49 alineatele (1) și (5) este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la 12 ianuarie 2025.

(3)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 49 alineatul (9) este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la 12 ianuarie 2025. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(4)   Delegarea de competențe menționată la articolul 49 alineatele (1), (5) și (9) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată specificată în textul deciziei. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(5)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(6)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(7)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 49 alineatele (1), (5) și (9) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 51

Acte delegate separate pentru diferite competențe delegate

Comisia adoptă un act delegat separat cu privire la fiecare competență care îi este delegată în temeiul prezentului regulament.

Articolul 52

Raportare și revizuire

(1)   Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport anual referitor la punerea în aplicare a prezentului regulament.

(2)   Până la 13 iulie 2026 și, ulterior, la fiecare trei ani, Comisia își revizuiește practicile de punere în aplicare și de asigurare a respectării prezentului regulament, în special în ceea ce privește aplicarea articolelor 4, 5, 6 și 9 și pragurile de notificare prevăzute la articolul 20 alineatul (3) și la articolul 28 alineatele (1) și (2) și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, în cazul în care Comisia consideră necesar, de propuneri legislative relevante. În contextul analizei sale, Comisia raportează cu privire la evoluția relațiilor internaționale în ceea ce privește sistemele de control al subvențiilor din țările terțe.

(3)   În cazul în care Comisia consideră oportun să combine raportul cu propuneri legislative relevante, aceste propuneri pot include:

| (a) | modificarea pragurilor pentru notificări, astfel cum se prevede la articolele 20 și 28; |
| --- | --- |

(a)

modificarea pragurilor pentru notificări, astfel cum se prevede la articolele 20 și 28;

| (b) | scutirea anumitor categorii de întreprinderi în cauză de obligația de notificare în temeiul articolelor 21 și 29, în special dacă practica Comisiei permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine nu sunt susceptibile să denatureze piața internă; |
| --- | --- |

(b)

scutirea anumitor categorii de întreprinderi în cauză de obligația de notificare în temeiul articolelor 21 și 29, în special dacă practica Comisiei permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine nu sunt susceptibile să denatureze piața internă;

| (c) | fixarea unor praguri pentru notificări specifice pentru anumite sectoare economice sau praguri diferențiate pentru diferite tipuri de contracte de achiziții publice, în special dacă practica Comisiei permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine sunt mai susceptibile să denatureze piața internă, cu referire inclusiv la sectoare strategice sau la infrastructura critică; |
| --- | --- |

(c)

fixarea unor praguri pentru notificări specifice pentru anumite sectoare economice sau praguri diferențiate pentru diferite tipuri de contracte de achiziții publice, în special dacă practica Comisiei permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine sunt mai susceptibile să denatureze piața internă, cu referire inclusiv la sectoare strategice sau la infrastructura critică;

| (d) | modificarea termenelor stabilite pentru analiză și investigații aprofundate, astfel cum sunt prevăzute la articolele 25 și 30; |
| --- | --- |

(d)

modificarea termenelor stabilite pentru analiză și investigații aprofundate, astfel cum sunt prevăzute la articolele 25 și 30;

| (e) | abrogarea prezentului regulament, în cazul în care Comisia consideră că normele multilaterale de combatere a subvențiilor străine care denaturează piața internă au făcut ca prezentul regulament să fie pe deplin redundant. |
| --- | --- |

(e)

abrogarea prezentului regulament, în cazul în care Comisia consideră că normele multilaterale de combatere a subvențiilor străine care denaturează piața internă au făcut ca prezentul regulament să fie pe deplin redundant.

Articolul 53

Dispoziții tranzitorii

(1)   Prezentul regulament se aplică subvențiilor străine acordate în ultimii cinci ani înainte de 12 iulie 2023, în cazul în care astfel de subvenții străine denaturează piața internă după 12 iulie 2023.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), prezentul regulament se aplică contribuțiilor financiare străine acordate în ultimii trei ani înainte de 12 iulie 2023, în cazul în care astfel de contribuții financiare străine au fost acordate unei întreprinderi care notifică o concentrare sau care notifică contribuții financiare în contextul unei proceduri de achiziții publice în temeiul prezentului regulament.

(3)   Prezentul regulament nu se aplică concentrărilor pentru care a fost încheiat un acord, a fost anunțată oferta publică sau a fost achiziționată o participație de control înainte de 12 iulie 2023.

(4)   Prezentul regulament nu se aplică contractelor de achiziții publice care au fost atribuite sau procedurilor de achiziții publice inițiate înainte de 12 iulie 2023.

Articolul 54

Intrarea în vigoare și data aplicării

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Se aplică începând cu 12 iulie 2023.

(3)   Prin derogare de la alineatul (2) de la prezentul articol, articolele 47 și 48 se aplică de la 11 ianuarie 2023, iar articolul 14 alineatele (5), (6) și (7) se aplică de la 12 ianuarie 2024.

(4)   Prin derogare de la alineatul (2) de la prezentul articol, articolele 21 și 29 se aplică de la 12 octombrie 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Strasbourg, 14 decembrie 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

M. BEK

---

(1)  
  JO C 105, 4.3.2022, p. 87.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 28 noiembrie 2022.

2

(3)  Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniune (JO L 79 I, 21.3.2019, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis (JO L 352, 24.12.2013, p. 1).

4

de minimis

(5)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice] (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

5

(6)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

6

(7)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

7

(8)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

8

(9)  Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (JO L 216, 20.8.2009, p. 76).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

10

(11)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

11

(12)  Acord între statele membre ale Uniunii Europene, reunite în cadrul Consiliului, privind protecția informațiilor clasificate schimbate în interesul Uniunii Europene (JO C 202, 8.7.2011, p. 13).

12

(13)  Decizia (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei din 13 martie 2015 privind securitatea în cadrul Comisiei (JO L 72, 17.3.2015, p. 41).

13

(14)  Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei din 13 martie 2015 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 72, 17.3.2015, p. 53).

14

(15)  Regulamentul (CEE) nr. 4057/86 al Consiliului din 22 decembrie 1986 privind practicile tarifare neloiale în transportul maritim (JO L 378, 31.12.1986, p. 14).

15

(16)  Regulamentul (UE) 2016/1035 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva practicilor prejudiciabile în materie de prețuri în domeniul construcțiilor navale (JO L 176, 30.6.2016, p. 1).

16

(17)  Regulamentul (UE) 2019/712 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind protecția concurenței în domeniul transportului aerian și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 868/2004 (JO L 123, 10.5.2019, p. 4).

17

(18)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

18

(19)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

19

(20)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1589 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

20

(21)  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

21

(22)  Directiva 86/635/CEE a Consiliului din 8 decembrie 1986 privind conturile anuale și conturile consolidate ale băncilor și ale altor instituții financiare (JO L 372, 31.12.1986, p. 1).

22

(23)  Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (JO L 1, 4.1.2003, p. 1).

23

(24)  Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 55).

24

(25)  Regulamentul (UE) 2022/1031 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iunie 2022 privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI) (JO L 173, 30.6.2022, p. 1).

25

(26)  Directiva 89/665/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1989 privind coordonarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind aplicarea procedurilor care vizează căile de atac față de atribuirea contractelor de achiziții publice de produse și a contractelor publice de lucrări (JO L 395, 30.12.1989, p. 33).

26

(27)  Directiva 92/13/CEE a Consiliului din 25 februarie 1992 privind coordonarea actelor cu putere de lege și actelor administrative referitoare la aplicarea normelor comunitare cu privire la procedurile de achiziții publice ale entităților care desfășoară activități în sectoarele apei, energiei, transporturilor și telecomunicațiilor (JO L 76, 23.3.1992, p. 14).

27

---

Au fost făcute trei declarații privind prezentul act și acestea se găsesc în JO C 491 din 23 decembrie 2022.

---

DIRECTIVE

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/46

---

DIRECTIVA (UE) 2022/2561 A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 14 decembrie 2022

privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (codificare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) a fost modificată în mod substanțial de mai multe ori (4). Din motive de claritate și de raționalizare, este necesar să se codifice respectiva directivă. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) a fost modificată în mod substanțial de mai multe ori (4). Din motive de claritate și de raționalizare, este necesar să se codifice respectiva directivă.

| (2) | În Cartea sa albă din 28 martie 2011, intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor”, Comisia stabilește obiectivul „zero decese”, conform căruia Uniunea ar trebui să se apropie, până în 2050, de cifra zero în privința numărului de decese cauzate de accidentele rutiere. |
| --- | --- |

(2)

În Cartea sa albă din 28 martie 2011, intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor”, Comisia stabilește obiectivul „zero decese”, conform căruia Uniunea ar trebui să se apropie, până în 2050, de cifra zero în privința numărului de decese cauzate de accidentele rutiere.

| (3) | În comunicarea sa privind orientările pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020, intitulată „Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020”, Comisia a propus ca obiectiv reducerea la jumătate, începând din 2010, a numărului total de decese în accidente rutiere în Uniunea Europeană până în anul 2020. În vederea atingerii acestui obiectiv, Comisia a stabilit șapte obiective strategice, inclusiv îmbunătățirea educației și a formării utilizatorilor drumurilor, precum și protecția utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor. |
| --- | --- |

(3)

În comunicarea sa privind orientările pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020, intitulată „Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020”, Comisia a propus ca obiectiv reducerea la jumătate, începând din 2010, a numărului total de decese în accidente rutiere în Uniunea Europeană până în anul 2020. În vederea atingerii acestui obiectiv, Comisia a stabilit șapte obiective strategice, inclusiv îmbunătățirea educației și a formării utilizatorilor drumurilor, precum și protecția utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor.

| (4) | Consiliul European din 23-24 octombrie 2014 a aprobat un obiectiv obligatoriu de reducere la nivel intern în toate sectoarele economice a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % până în 2030 față de nivelurile din 1990. Acest obiectiv de reducere a emisiilor va contribui la îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris adoptat în 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite privind schimbările climatice (5) și toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la realizarea sa. În sectorul transporturilor este nevoie de o abordare cuprinzătoare pentru promovarea atât a reducerii emisiilor, cât și a eficienței energetice. Ar trebui să se facă progrese în direcția unei mobilități cu emisii scăzute de dioxid de carbon, printre altele prin cercetare și prin introducerea unor inovații tehnologice deja disponibile. Este necesară formarea în mod corespunzător a conducătorilor auto, astfel încât aceștia să conducă în cel mai eficient mod cu putință. |
| --- | --- |

(4)

Consiliul European din 23-24 octombrie 2014 a aprobat un obiectiv obligatoriu de reducere la nivel intern în toate sectoarele economice a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % până în 2030 față de nivelurile din 1990. Acest obiectiv de reducere a emisiilor va contribui la îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris adoptat în 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite privind schimbările climatice (5) și toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la realizarea sa. În sectorul transporturilor este nevoie de o abordare cuprinzătoare pentru promovarea atât a reducerii emisiilor, cât și a eficienței energetice. Ar trebui să se facă progrese în direcția unei mobilități cu emisii scăzute de dioxid de carbon, printre altele prin cercetare și prin introducerea unor inovații tehnologice deja disponibile. Este necesară formarea în mod corespunzător a conducătorilor auto, astfel încât aceștia să conducă în cel mai eficient mod cu putință.

| (5) | Pentru a permite conducătorilor auto să îndeplinească cerințele legate de piața transporturilor rutiere, este necesară aplicarea normelor Uniunii privind nivelul minim de formare profesională pentru conducătorii auto care efectuează transporturi rutiere, tuturor conducătorilor auto, indiferent dacă ei conduc autovehicule în calitate de persoană independentă sau ca lucrători salariați și indiferent dacă efectuează această activitate în nume propriu sau contra cost în numele unor terți. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a permite conducătorilor auto să îndeplinească cerințele legate de piața transporturilor rutiere, este necesară aplicarea normelor Uniunii privind nivelul minim de formare profesională pentru conducătorii auto care efectuează transporturi rutiere, tuturor conducătorilor auto, indiferent dacă ei conduc autovehicule în calitate de persoană independentă sau ca lucrători salariați și indiferent dacă efectuează această activitate în nume propriu sau contra cost în numele unor terți.

| (6) | Normele Uniunii privind nivelul minim de formare profesională pentru conducătorii auto care efectuează transporturi rutiere ar trebui să aibă drept scop luarea măsurilor de siguranță pentru ca, prin această calificare, conducătorul auto să se încadreze într-un standard datorită căruia să aibă acces și să efectueze activitatea de conducere auto. |
| --- | --- |

(6)

Normele Uniunii privind nivelul minim de formare profesională pentru conducătorii auto care efectuează transporturi rutiere ar trebui să aibă drept scop luarea măsurilor de siguranță pentru ca, prin această calificare, conducătorul auto să se încadreze într-un standard datorită căruia să aibă acces și să efectueze activitatea de conducere auto.

| (7) | În mod specific, obligația de a deține o calificare inițială și de a participa la instruiri periodice are drept scop îmbunătățirea siguranței rutiere și a siguranței conducătorului auto, inclusiv în timpul operațiilor efectuate de conducătorul auto atunci când vehiculul este oprit. În plus, natura modernă a profesiei de conducător auto trebuie să trezească interesul tinerilor pentru această profesie, contribuind la recrutarea de noi conducători auto atunci când numărul lor este insuficient. |
| --- | --- |

(7)

În mod specific, obligația de a deține o calificare inițială și de a participa la instruiri periodice are drept scop îmbunătățirea siguranței rutiere și a siguranței conducătorului auto, inclusiv în timpul operațiilor efectuate de conducătorul auto atunci când vehiculul este oprit. În plus, natura modernă a profesiei de conducător auto trebuie să trezească interesul tinerilor pentru această profesie, contribuind la recrutarea de noi conducători auto atunci când numărul lor este insuficient.

| (8) | Pentru evitarea condițiilor inegale de concurență, prezenta directivă ar trebui să se aplice activității de conducere auto desfășurate atât de către resortisanții unui stat membru, cât și de către resortisanții unor țări terțe care sunt angajați sau utilizați de o întreprindere stabilită într-un stat membru. |
| --- | --- |

(8)

Pentru evitarea condițiilor inegale de concurență, prezenta directivă ar trebui să se aplice activității de conducere auto desfășurate atât de către resortisanții unui stat membru, cât și de către resortisanții unor țări terțe care sunt angajați sau utilizați de o întreprindere stabilită într-un stat membru.

| (9) | Pentru a se respecta principiile dreptului Uniunii, ar trebui să fie exceptați de la aplicarea prezentei directive acei conducători auto care efectuează transporturi în cazurile în care se consideră că există un impact mai redus asupra siguranței rutiere sau în cazurile în care dispozițiile prezentei directive ar impune o sarcină economică sau socială disproporționată. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a se respecta principiile dreptului Uniunii, ar trebui să fie exceptați de la aplicarea prezentei directive acei conducători auto care efectuează transporturi în cazurile în care se consideră că există un impact mai redus asupra siguranței rutiere sau în cazurile în care dispozițiile prezentei directive ar impune o sarcină economică sau socială disproporționată.

| (10) | Ar trebui să fie stabilite anumite excepții în ceea ce privește situațiile în care conducerea auto nu reprezintă activitatea principală a conducătorului auto, iar cerința de a respecta dispozițiile prezentei directive ar impune o sarcină disproporționată pentru conducătorii auto. În general, conducerea auto nu este considerată activitate principală a conducătorului auto atunci când reprezintă sub 30 % din timpul de lucru lunar. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui să fie stabilite anumite excepții în ceea ce privește situațiile în care conducerea auto nu reprezintă activitatea principală a conducătorului auto, iar cerința de a respecta dispozițiile prezentei directive ar impune o sarcină disproporționată pentru conducătorii auto. În general, conducerea auto nu este considerată activitate principală a conducătorului auto atunci când reprezintă sub 30 % din timpul de lucru lunar.

| (11) | În cazul conducerii auto ocazionale în zone rurale efectuate de către conducători auto care își aprovizionează propria întreprindere, ar trebui să se aplice excepții, cu condiția asigurării siguranței rutiere. Având în vedere condițiile diferite din punct de vedere geografic, climatic și al densității populației din zonele rurale din Uniune, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a stabili, de exemplu, în funcție de tipul de drum, de volumul traficului sau de prezența utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor, dacă respectiva activitate de conducere auto poate fi considerată ocazională și dacă o astfel de excepție are impact asupra siguranței rutiere. |
| --- | --- |

(11)

În cazul conducerii auto ocazionale în zone rurale efectuate de către conducători auto care își aprovizionează propria întreprindere, ar trebui să se aplice excepții, cu condiția asigurării siguranței rutiere. Având în vedere condițiile diferite din punct de vedere geografic, climatic și al densității populației din zonele rurale din Uniune, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a stabili, de exemplu, în funcție de tipul de drum, de volumul traficului sau de prezența utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor, dacă respectiva activitate de conducere auto poate fi considerată ocazională și dacă o astfel de excepție are impact asupra siguranței rutiere.

| (12) | Dat fiind faptul că distanțele pe care trebuie să le parcurgă în cursul activității lor persoanele exceptate prin prezenta directivă, care lucrează în domeniul agricol, horticol, forestier, al creșterii animalelor sau piscicol, variază în cadrul Uniunii, ar trebui să rămână la latitudinea statelor membre stabilirea prin dreptul lor intern a distanțelor maxime permise, calculate de la sediul întreprinderii, care fac obiectul excepțiilor. |
| --- | --- |

(12)

Dat fiind faptul că distanțele pe care trebuie să le parcurgă în cursul activității lor persoanele exceptate prin prezenta directivă, care lucrează în domeniul agricol, horticol, forestier, al creșterii animalelor sau piscicol, variază în cadrul Uniunii, ar trebui să rămână la latitudinea statelor membre stabilirea prin dreptul lor intern a distanțelor maxime permise, calculate de la sediul întreprinderii, care fac obiectul excepțiilor.

| (13) | Pentru a se stabili dacă un conducător auto își îndeplinește obligațiile, statele membre ar trebui să elibereze conducătorilor auto un certificat de competență profesională (CCP), care să certifice calificarea inițială sau formarea periodică a acestora. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a se stabili dacă un conducător auto își îndeplinește obligațiile, statele membre ar trebui să elibereze conducătorilor auto un certificat de competență profesională (CCP), care să certifice calificarea inițială sau formarea periodică a acestora.

| (14) | Statele membre ar trebui să poată face o selecție între câteva opțiuni, astfel încât să faciliteze punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la calificarea inițială. |
| --- | --- |

(14)

Statele membre ar trebui să poată face o selecție între câteva opțiuni, astfel încât să faciliteze punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la calificarea inițială.

| (15) | În vederea menținerii calificării de conducător auto, conducătorii auto actuali ar trebui să fie obligați să participe periodic la stagii de perfecționare pentru aptitudinile esențiale în profesia lor. |
| --- | --- |

(15)

În vederea menținerii calificării de conducător auto, conducătorii auto actuali ar trebui să fie obligați să participe periodic la stagii de perfecționare pentru aptitudinile esențiale în profesia lor.

| (16) | Conducătorilor auto care au fost exceptați de la obligația unei calificări inițiale ar trebui să li se impună totuși să urmeze o formare profesională periodică pentru a se asigura actualizarea cunoștințelor acestora în ceea ce privește aspectele esențiale pentru activitatea lor profesională, concomitent cu menținerea respectivei excepții. |
| --- | --- |

(16)

Conducătorilor auto care au fost exceptați de la obligația unei calificări inițiale ar trebui să li se impună totuși să urmeze o formare profesională periodică pentru a se asigura actualizarea cunoștințelor acestora în ceea ce privește aspectele esențiale pentru activitatea lor profesională, concomitent cu menținerea respectivei excepții.

| (17) | Condițiile minime care trebuie îndeplinite pentru calificarea inițială și formarea periodică se referă la normele de siguranță care trebuie respectate în timpul conducerii auto și atunci când autovehiculele sunt oprite. Dezvoltarea aptitudinilor de conducere auto preventivă (anticiparea pericolelor, toleranța față de alți participanți la traficul rutier) împreună cu consumul rațional de carburant, ar trebui să aibă o influență pozitivă atât asupra societății, cât și asupra sectorului de transport rutier. |
| --- | --- |

(17)

Condițiile minime care trebuie îndeplinite pentru calificarea inițială și formarea periodică se referă la normele de siguranță care trebuie respectate în timpul conducerii auto și atunci când autovehiculele sunt oprite. Dezvoltarea aptitudinilor de conducere auto preventivă (anticiparea pericolelor, toleranța față de alți participanți la traficul rutier) împreună cu consumul rațional de carburant, ar trebui să aibă o influență pozitivă atât asupra societății, cât și asupra sectorului de transport rutier.

| (18) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere drepturilor dobândite de un conducător auto care deține permisul de conducere necesar pentru desfășurarea activității de conducere auto înainte de data determinată pentru obținerea unui CCP care să certifice calificarea inițială sau formarea periodică. |
| --- | --- |

(18)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere drepturilor dobândite de un conducător auto care deține permisul de conducere necesar pentru desfășurarea activității de conducere auto înainte de data determinată pentru obținerea unui CCP care să certifice calificarea inițială sau formarea periodică.

| (19) | Numai centrelor de formare profesională care au fost autorizate de autoritățile competente din statele membre ar trebui să li se permită organizarea de cursuri de formare stabilite pentru calificarea inițială și formarea periodică. Pentru asigurarea calității unor asemenea centre autorizate, autoritățile competente ar trebui să stabilească criterii armonizate pentru autorizarea lor, inclusiv acela al unui nivel ridicat de profesionalism bine stabilit. |
| --- | --- |

(19)

Numai centrelor de formare profesională care au fost autorizate de autoritățile competente din statele membre ar trebui să li se permită organizarea de cursuri de formare stabilite pentru calificarea inițială și formarea periodică. Pentru asigurarea calității unor asemenea centre autorizate, autoritățile competente ar trebui să stabilească criterii armonizate pentru autorizarea lor, inclusiv acela al unui nivel ridicat de profesionalism bine stabilit.

| (20) | Răspunderea pentru organizarea testărilor destinate calificării inițiale și formării periodice ar trebui să revină nu numai autorităților competente din statele membre, ci și oricărei entități desemnate de acestea. Datorită importanței prezentei directive pentru siguranța rutieră și pentru egalitatea condițiilor concurențiale, astfel de testări ar trebui să fie supravegheate de către autoritățile competente din statele membre. |
| --- | --- |

(20)

Răspunderea pentru organizarea testărilor destinate calificării inițiale și formării periodice ar trebui să revină nu numai autorităților competente din statele membre, ci și oricărei entități desemnate de acestea. Datorită importanței prezentei directive pentru siguranța rutieră și pentru egalitatea condițiilor concurențiale, astfel de testări ar trebui să fie supravegheate de către autoritățile competente din statele membre.

| (21) | Statele membre ar trebui să impună ca primul curs de formare periodică să fie finalizat și să elibereze CCP corespunzătoare în termen de cinci ani fie de la data eliberării CCP-ului care certifică calificarea inițială, fie de la data expirării perioadei stabilite pentru ca anumiți conducători auto să-și revendice drepturile dobândite. De asemenea, respectivele perioade ar trebui să poată fi reduse sau prelungite. În urma primului curs de formare periodică, conducătorul auto ar trebui să participe la stagii periodice de formare din cinci în cinci ani. |
| --- | --- |

(21)

Statele membre ar trebui să impună ca primul curs de formare periodică să fie finalizat și să elibereze CCP corespunzătoare în termen de cinci ani fie de la data eliberării CCP-ului care certifică calificarea inițială, fie de la data expirării perioadei stabilite pentru ca anumiți conducători auto să-și revendice drepturile dobândite. De asemenea, respectivele perioade ar trebui să poată fi reduse sau prelungite. În urma primului curs de formare periodică, conducătorul auto ar trebui să participe la stagii periodice de formare din cinci în cinci ani.

| (22) | Pentru a certifica faptul că un conducător auto care este resortisantul unui stat membru este titularul unuia dintre CCP prevăzute de prezenta directivă și pentru facilitarea recunoașterii reciproce a diferitelor CCP, statele membre ar trebui să înscrie codul armonizat al Uniunii stabilit în acest scop, împreună cu data de expirare a codului, fie pe permisul de conducere, fie pe noua cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto care urmează să fie reciproc recunoscută de către statele membre și al cărei model standard este prezentat în Anexa II la prezenta directivă. Cartela respectivă ar trebui să îndeplinească aceleași criterii de siguranță ca și permisul de conducere, datorită importanței drepturilor pe care le conferă pentru securitatea rutieră și pentru egalitatea condițiilor concurențiale. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a certifica faptul că un conducător auto care este resortisantul unui stat membru este titularul unuia dintre CCP prevăzute de prezenta directivă și pentru facilitarea recunoașterii reciproce a diferitelor CCP, statele membre ar trebui să înscrie codul armonizat al Uniunii stabilit în acest scop, împreună cu data de expirare a codului, fie pe permisul de conducere, fie pe noua cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto care urmează să fie reciproc recunoscută de către statele membre și al cărei model standard este prezentat în Anexa II la prezenta directivă. Cartela respectivă ar trebui să îndeplinească aceleași criterii de siguranță ca și permisul de conducere, datorită importanței drepturilor pe care le conferă pentru securitatea rutieră și pentru egalitatea condițiilor concurențiale.

| (23) | Statele membre, în colaborare cu Comisia, ar trebui să facă schimb electronic de informații privind CCP. Acestea ar trebui să creeze platforma electronică necesară, ținând seama de o analiză cost-beneficiu realizată de Comisie, inclusiv de opțiunea de a extinde rețeaua UE de permise de conducere instituită în temeiul Directivei 2006/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6). Printre alte beneficii, o astfel de platformă va facilita accesul statelor membre la informațiile referitoare la formările finalizate, care nu sunt indicate pe permisul de conducere al conducătorului auto. Este important ca statele membre și Comisia să depună eforturi pentru a dezvolta în continuare respectiva funcționalitate, astfel încât autoritățile să aibă acces în timp real la informații în cursul controalelor în trafic. |
| --- | --- |

(23)

Statele membre, în colaborare cu Comisia, ar trebui să facă schimb electronic de informații privind CCP. Acestea ar trebui să creeze platforma electronică necesară, ținând seama de o analiză cost-beneficiu realizată de Comisie, inclusiv de opțiunea de a extinde rețeaua UE de permise de conducere instituită în temeiul Directivei 2006/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6). Printre alte beneficii, o astfel de platformă va facilita accesul statelor membre la informațiile referitoare la formările finalizate, care nu sunt indicate pe permisul de conducere al conducătorului auto. Este important ca statele membre și Comisia să depună eforturi pentru a dezvolta în continuare respectiva funcționalitate, astfel încât autoritățile să aibă acces în timp real la informații în cursul controalelor în trafic.

| (24) | Luând în considerare evoluțiile din domeniul formării profesionale și al educației, precum și în vederea sporirii contribuției prezentei directive la siguranța rutieră și a relevanței formării pentru conducătorii auto, subiectele legate de siguranța rutieră ar trebui abordate în cadrul cursurilor de formare, cum ar fi percepția riscurilor; protejarea utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor, în special a pietonilor, a bicicliștilor și a persoanelor cu mobilitate redusă; conducerea auto economică; conducerea auto în condiții meteorologice extreme și transporturile excepționale. În acest context, cursurile ar trebui să abordeze și tema sistemelor de transport inteligente și să fie actualizate în concordanță cu dezvoltarea tehnologică. |
| --- | --- |

(24)

Luând în considerare evoluțiile din domeniul formării profesionale și al educației, precum și în vederea sporirii contribuției prezentei directive la siguranța rutieră și a relevanței formării pentru conducătorii auto, subiectele legate de siguranța rutieră ar trebui abordate în cadrul cursurilor de formare, cum ar fi percepția riscurilor; protejarea utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor, în special a pietonilor, a bicicliștilor și a persoanelor cu mobilitate redusă; conducerea auto economică; conducerea auto în condiții meteorologice extreme și transporturile excepționale. În acest context, cursurile ar trebui să abordeze și tema sistemelor de transport inteligente și să fie actualizate în concordanță cu dezvoltarea tehnologică.

| (25) | Statele membre ar trebui să dispună de o opțiune clară pentru îmbunătățirea și modernizarea practicilor de formare prin utilizarea instrumentelor de tehnologie a informației și comunicațiilor (TIC), cum ar fi e-learningul și învățarea mixtă, pentru o parte a formării, asigurând totodată calitatea formării. Pentru îmbunătățirea și modernizarea practicilor de formare prin utilizarea instrumentelor TIC este important să se țină seama de faptul că, în cazul anumitor teme specifice, precum montarea lanțurilor de zăpadă sau asigurarea încărcăturii ori alte elemente de formare pentru care practica este esențială, se impune o formare practică, asemenea instrumente de învățare nefiind corespunzătoare. Formarea practică ar putea consta în activități de conducere auto, însă acest lucru nu este neapărat necesar. O parte considerabilă din formarea necesară în temeiul prezentei directive ar trebui efectuată la un centru de formare autorizat. |
| --- | --- |

(25)

Statele membre ar trebui să dispună de o opțiune clară pentru îmbunătățirea și modernizarea practicilor de formare prin utilizarea instrumentelor de tehnologie a informației și comunicațiilor (TIC), cum ar fi e-learningul și învățarea mixtă, pentru o parte a formării, asigurând totodată calitatea formării. Pentru îmbunătățirea și modernizarea practicilor de formare prin utilizarea instrumentelor TIC este important să se țină seama de faptul că, în cazul anumitor teme specifice, precum montarea lanțurilor de zăpadă sau asigurarea încărcăturii ori alte elemente de formare pentru care practica este esențială, se impune o formare practică, asemenea instrumente de învățare nefiind corespunzătoare. Formarea practică ar putea consta în activități de conducere auto, însă acest lucru nu este neapărat necesar. O parte considerabilă din formarea necesară în temeiul prezentei directive ar trebui efectuată la un centru de formare autorizat.

| (26) | Pentru a se asigura coerența între diferitele tipuri de formare necesare în temeiul dreptului Uniunii, statele membre ar trebui să poată combina diferite tipuri de cursuri de formare relevante: de exemplu, ar trebui să poată combina formarea în domeniul transportului de mărfuri periculoase, formarea cu privire la nevoile persoanelor cu handicap sau formarea privind transportul animalelor, cu formarea prevăzută în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a se asigura coerența între diferitele tipuri de formare necesare în temeiul dreptului Uniunii, statele membre ar trebui să poată combina diferite tipuri de cursuri de formare relevante: de exemplu, ar trebui să poată combina formarea în domeniul transportului de mărfuri periculoase, formarea cu privire la nevoile persoanelor cu handicap sau formarea privind transportul animalelor, cu formarea prevăzută în prezenta directivă.

| (27) | Pentru a se evita ca diferențele dintre practicile statelor membre să împiedice recunoașterea reciprocă și să limiteze dreptul conducătorilor auto de a urma cursuri de formare periodică în statul membru în care lucrează, autoritățile statelor membre ar trebui să fie obligate ca, în cazul în care nu există posibilitatea înscrierii pe permisul de conducere a formărilor finalizate, să elibereze o cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto, în forma prevăzută de modelul standard prezentat în Anexa II la prezenta directivă, care va asigura recunoașterea reciprocă pentru fiecare conducător auto care îndeplinește cerințele prezentei directive. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a se evita ca diferențele dintre practicile statelor membre să împiedice recunoașterea reciprocă și să limiteze dreptul conducătorilor auto de a urma cursuri de formare periodică în statul membru în care lucrează, autoritățile statelor membre ar trebui să fie obligate ca, în cazul în care nu există posibilitatea înscrierii pe permisul de conducere a formărilor finalizate, să elibereze o cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto, în forma prevăzută de modelul standard prezentat în Anexa II la prezenta directivă, care va asigura recunoașterea reciprocă pentru fiecare conducător auto care îndeplinește cerințele prezentei directive.

| (28) | Utilizarea atestatelor de conducător auto de către conducătorii auto din țări terțe drept dovadă a respectării cerințelor de formare ar putea reprezenta un obstacol pentru conducătorii auto atunci când operatorul de transport înapoiază atestatul autorităților emitente, mai ales atunci când respectivii conducători auto doresc să se angajeze în alt stat membru. Pentru a evita situațiile în care, în astfel de circumstanțe, conducătorii auto ar trebui să repete cursurile de formare la ocuparea unui nou loc de muncă, statele membre ar trebui să fie încurajate să coopereze și să facă schimb de informații în privința calificărilor conducătorilor auto. |
| --- | --- |

(28)

Utilizarea atestatelor de conducător auto de către conducătorii auto din țări terțe drept dovadă a respectării cerințelor de formare ar putea reprezenta un obstacol pentru conducătorii auto atunci când operatorul de transport înapoiază atestatul autorităților emitente, mai ales atunci când respectivii conducători auto doresc să se angajeze în alt stat membru. Pentru a evita situațiile în care, în astfel de circumstanțe, conducătorii auto ar trebui să repete cursurile de formare la ocuparea unui nou loc de muncă, statele membre ar trebui să fie încurajate să coopereze și să facă schimb de informații în privința calificărilor conducătorilor auto.

| (29) | Ar trebui prevăzute dispoziții speciale de certificare pentru conducătorii auto menționați în prezenta directivă care sunt resortisanți ai unor țări terțe. |
| --- | --- |

(29)

Ar trebui prevăzute dispoziții speciale de certificare pentru conducătorii auto menționați în prezenta directivă care sunt resortisanți ai unor țări terțe.

| (30) | În vederea adaptării prezentei directive la progresele tehnice și științifice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexelor I și II la prezenta directivă. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (7). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(30)

În vederea adaptării prezentei directive la progresele tehnice și științifice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexelor I și II la prezenta directivă. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (7). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (31) | Întrucât obiectivul prezentei directive, și anume stabilirea unui standard la nivelul Uniunii privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere caracterul transfrontalier al transportului rutier și al aspectelor pe care prezenta directivă urmărește să le abordeze, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(31)

Întrucât obiectivul prezentei directive, și anume stabilirea unui standard la nivelul Uniunii privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere caracterul transfrontalier al transportului rutier și al aspectelor pe care prezenta directivă urmărește să le abordeze, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (32) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre în ceea ce privește termenele de transpunere în dreptul intern și data de aplicare a directivelor menționate în anexa IV partea B, |
| --- | --- |

(32)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre în ceea ce privește termenele de transpunere în dreptul intern și data de aplicare a directivelor menționate în anexa IV partea B,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Domeniu de aplicare

Prezenta directivă se aplică activității de conducere auto desfășurată de:

| (a) | resortisanți ai unui stat membru; și |
| --- | --- |

(a)

resortisanți ai unui stat membru; și

| (b) | resortisanți ai unor țări terțe care sunt angajați sau utilizați de o întreprindere stabilită într-un stat membru, |
| --- | --- |

(b)

resortisanți ai unor țări terțe care sunt angajați sau utilizați de o întreprindere stabilită într-un stat membru,

(denumiți în continuare „conducători auto”), care efectuează transporturi rutiere în cadrul Uniunii, pe drumuri deschise utilizării publice, folosind:

| — | vehicule pentru care este necesar un permis de conducere de categoria C1, C1 + E, C sau C + E, așa cum sunt definite aceste categorii în Directiva 2006/126/CE, sau un permis de conducere recunoscut ca fiind echivalent; |
| --- | --- |

—

vehicule pentru care este necesar un permis de conducere de categoria C1, C1 + E, C sau C + E, așa cum sunt definite aceste categorii în Directiva 2006/126/CE, sau un permis de conducere recunoscut ca fiind echivalent;

| — | vehicule pentru care este necesar un permis de conducere de categoria D1, D1 + E, D sau D + E, așa cum sunt definite aceste categorii în Directiva 2006/126/CE, sau un permis de conducere recunoscut ca fiind echivalent. |
| --- | --- |

—

vehicule pentru care este necesar un permis de conducere de categoria D1, D1 + E, D sau D + E, așa cum sunt definite aceste categorii în Directiva 2006/126/CE, sau un permis de conducere recunoscut ca fiind echivalent.

În sensul prezentei directive, trimiterile la categoriile de permise de conducere care conțin semnul plus („+”) se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență prevăzut în anexa III la prezenta directivă.

Articolul 2

Excepții

(1)   Prezenta directivă nu se aplică conducătorilor auto care conduc:

| (a) | vehicule cu o viteză maximă autorizată care nu depășește 45 km/h; |
| --- | --- |

(a)

vehicule cu o viteză maximă autorizată care nu depășește 45 km/h;

| (b) | vehicule utilizate de forțele armate, apărarea civilă, serviciul de pompieri, forțele care răspund de menținerea ordinii publice și serviciile de ambulanță de urgență, sau se află sub controlul acestora, atunci când transportul este efectuat ca o consecință a atribuțiilor acestor servicii; |
| --- | --- |

(b)

vehicule utilizate de forțele armate, apărarea civilă, serviciul de pompieri, forțele care răspund de menținerea ordinii publice și serviciile de ambulanță de urgență, sau se află sub controlul acestora, atunci când transportul este efectuat ca o consecință a atribuțiilor acestor servicii;

| (c) | vehicule care efectuează teste rutiere în vederea unor dezvoltări tehnice, reparații sau pentru întreținere, ori vehicule noi sau reconstruite care nu au fost încă puse în funcțiune; |
| --- | --- |

(c)

vehicule care efectuează teste rutiere în vederea unor dezvoltări tehnice, reparații sau pentru întreținere, ori vehicule noi sau reconstruite care nu au fost încă puse în funcțiune;

| (d) | vehicule pentru care este necesară deținerea unui permis de conducere de categoria D sau D1 și care sunt conduse fără pasageri, de către personalul de întreținere dinspre sau către un centru de întreținere situat în vecinătatea celei mai apropiate baze de întreținere utilizate de operatorul de transport, cu condiția ca activitatea de conducere a vehiculului să nu constituie activitatea principală a conducătorului auto; |
| --- | --- |

(d)

vehicule pentru care este necesară deținerea unui permis de conducere de categoria D sau D1 și care sunt conduse fără pasageri, de către personalul de întreținere dinspre sau către un centru de întreținere situat în vecinătatea celei mai apropiate baze de întreținere utilizate de operatorul de transport, cu condiția ca activitatea de conducere a vehiculului să nu constituie activitatea principală a conducătorului auto;

| (e) | vehicule utilizate în situații de urgență sau desemnate pentru misiuni de recuperare, inclusiv vehicule utilizate pentru transportul necomercial de ajutor umanitar; |
| --- | --- |

(e)

vehicule utilizate în situații de urgență sau desemnate pentru misiuni de recuperare, inclusiv vehicule utilizate pentru transportul necomercial de ajutor umanitar;

| (f) | vehicule utilizate în cursul lecțiilor de conducere auto și al examenelor de conducere, pentru orice persoană care dorește să obțină un permis de conducere sau un certificat de competență profesională (CCP), în conformitate cu articolul 6 și cu articolul 8 alineatul (1), cu condiția ca acestea să nu fie utilizate pentru transportul de mărfuri sau de persoane în scopuri comerciale; |
| --- | --- |

(f)

vehicule utilizate în cursul lecțiilor de conducere auto și al examenelor de conducere, pentru orice persoană care dorește să obțină un permis de conducere sau un certificat de competență profesională (CCP), în conformitate cu articolul 6 și cu articolul 8 alineatul (1), cu condiția ca acestea să nu fie utilizate pentru transportul de mărfuri sau de persoane în scopuri comerciale;

| (g) | vehicule utilizate pentru transportul necomercial de persoane sau de mărfuri; |
| --- | --- |

(g)

vehicule utilizate pentru transportul necomercial de persoane sau de mărfuri;

| (h) | vehicule care transportă materiale, echipamente sau utilaje care urmează să fie utilizate de conducătorii auto în cursul activității lor, cu condiția ca activitatea de conducere a vehiculelor să nu reprezinte principala activitate a conducătorilor auto. |
| --- | --- |

(h)

vehicule care transportă materiale, echipamente sau utilaje care urmează să fie utilizate de conducătorii auto în cursul activității lor, cu condiția ca activitatea de conducere a vehiculelor să nu reprezinte principala activitate a conducătorilor auto.

În ceea ce privește litera (f) de la primul paragraf, prezenta directivă nu se aplică persoanei care dorește să obțină un permis de conducere sau un CCP în conformitate cu articolul 6 și cu articolul 8 alineatul (1), atunci când respectiva persoană urmează cursuri de formare suplimentare de conducere auto în cadrul învățării la locul de muncă, cu condiția ca persoana în cauză să fie însoțită de o altă persoană care este certificată în baza unui CCP sau de un instructor auto pentru categoria de vehicul utilizat în scopul prevăzut la litera menționată.

(2)   Prezenta directivă nu se aplică atunci când sunt întrunite toate condițiile următoare:

| (a) | conducătorii auto își desfășoară activitatea în zone rurale în scopul aprovizionării propriilor întreprinderi; |
| --- | --- |

(a)

conducătorii auto își desfășoară activitatea în zone rurale în scopul aprovizionării propriilor întreprinderi;

| (b) | conducătorii auto nu furnizează servicii de transport; |
| --- | --- |

(b)

conducătorii auto nu furnizează servicii de transport;

| (c) | statele membre consideră transportul în cauză ca fiind ocazional și ca neavând un impact asupra siguranței rutiere. |
| --- | --- |

(c)

statele membre consideră transportul în cauză ca fiind ocazional și ca neavând un impact asupra siguranței rutiere.

(3)   Prezenta directivă nu se aplică conducătorilor auto care conduc vehicule utilizate sau închiriate fără conducător auto de către întreprinderi agricole, horticole, forestiere, de creștere a animalelor sau piscicole, pentru transportul de mărfuri în cadrul propriei activități profesionale, cu excepția cazului în care conducerea auto este parte a activității principale a conducătorului auto sau depășește o anumită distanță, prevăzută în dreptul intern, de la sediul întreprinderii care deține vehiculul sau care l-a închiriat sau l-a luat în leasing.

Articolul 3

Calificare și formare

(1)   Activitatea de conducere auto, așa cum este menționată la articolul 1, este supusă unei calificări inițiale obligatorii și unei formări periodice obligatorii. În acest scop, statele membre realizează:

| (a) | un sistem de calificare inițială
  Statele membre aleg una dintre următoarele două opțiuni:






  (i) | o opțiune care combină atât participarea la cursuri cât și un test
  În conformitate cu anexa I secțiunea 2 punctul 2.1, acest tip de calificare inițială implică participarea obligatorie la curs pentru o perioadă specifică de timp. Aceasta se va încheia cu un test. După finalizarea cu succes a testului, calificarea este certificată printr-un CCP, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (1) litera (a); |
| --- | --- | --- |

(a)

un sistem de calificare inițială

Statele membre aleg una dintre următoarele două opțiuni:

(i)

o opțiune care combină atât participarea la cursuri cât și un test

În conformitate cu anexa I secțiunea 2 punctul 2.1, acest tip de calificare inițială implică participarea obligatorie la curs pentru o perioadă specifică de timp. Aceasta se va încheia cu un test. După finalizarea cu succes a testului, calificarea este certificată printr-un CCP, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (1) litera (a);

| (ii) | o opțiune care implică numai teste
  În conformitate anexa I secțiunea 2 punctul 2.2, acest tip de calificare inițială nu implică participarea obligatorie la curs, ci doar teste teoretice și practice. După finalizarea cu succes a testelor, calificarea este certificată printr-un CCP, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (1) litera (b). |
| --- | --- |

(ii)

o opțiune care implică numai teste

În conformitate anexa I secțiunea 2 punctul 2.2, acest tip de calificare inițială nu implică participarea obligatorie la curs, ci doar teste teoretice și practice. După finalizarea cu succes a testelor, calificarea este certificată printr-un CCP, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (1) litera (b).

Cu toate acestea, un stat membru poate autoriza un conducător auto să conducă pe teritoriul său înainte de obținerea unui CCP, în cazul în care conducătorul auto urmează un curs național de formare profesională cu durata de cel puțin șase luni, pe parcursul unei perioade de timp de maximum trei ani. În contextul acestui curs de formare profesională, testele menționate la punctele (i) și (ii) pot fi parcurse în etape;

| (b) | un sistem de formare periodică
  În conformitate cu anexa I secțiunea 4, formarea periodică presupune urmarea obligatorie a cursului. Aceasta este certificată printr-un CCP, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

un sistem de formare periodică

În conformitate cu anexa I secțiunea 4, formarea periodică presupune urmarea obligatorie a cursului. Aceasta este certificată printr-un CCP, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (1).

(2)   Statele membre pot realiza și un sistem de calificare inițială accelerată, astfel încât conducătorul auto să poată conduce în cazurile menționate la articolul 5 alineatul (2) litera (a) punctul (ii), articolul 5 alineatul (2) litera (b), articolul 5 alineatul (3) litera (a) punctul (i) și articolul 5 alineatul (3) litera (b).

În conformitate cu anexa I secțiunea 3, calificarea inițială accelerată presupune urmarea obligatorie a cursului. Aceasta se încheie cu un test. După finalizarea cu succes a testelor, calificarea este certificată printr-un CCP, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (2).

(3)   Statele membre pot excepta conducătorii auto care au obținut certificatul de competență profesională prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (8) de la testele menționate la alineatul (1) litera (a) punctele (i) și (ii) și la alineatul (2) de la prezentul articol pentru subiectele cuprinse în testele specificate în respectivul regulament și, dacă este cazul, de urmarea acelei părți a cursului care corespunde respectivelor subiecte.

Articolul 4

Drepturi dobândite

Sunt exceptați de obligativitatea de a obține o calificare inițială următorii conducători auto:

| (a) | conducătorii auto care dețin un permis de conducere de categoria D1, D1 + E, D sau D + E sau un permis de conducere recunoscut ca echivalent, care a fost eliberat cel târziu la 9 septembrie 2008; |
| --- | --- |

(a)

conducătorii auto care dețin un permis de conducere de categoria D1, D1 + E, D sau D + E sau un permis de conducere recunoscut ca echivalent, care a fost eliberat cel târziu la 9 septembrie 2008;

| (b) | conducătorii auto care dețin un permis de conducere de categoria C1, C1 + E, C sau C + E sau un permis de conducere recunoscut ca echivalent, care a fost eliberat cel târziu la 9 septembrie 2009. |
| --- | --- |

(b)

conducătorii auto care dețin un permis de conducere de categoria C1, C1 + E, C sau C + E sau un permis de conducere recunoscut ca echivalent, care a fost eliberat cel târziu la 9 septembrie 2009.

Articolul 5

Calificare inițială

(1)   Accesul la o calificare inițială nu necesită obținerea în prealabil a permisului de conducere corespunzător.

(2)   Conducătorii unui vehicul destinat transportului de mărfuri pot conduce:

| (a) | de la vârsta de 18 ani:






  (i) | un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere C și C + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP, astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

(a)

de la vârsta de 18 ani:

(i)

un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere C și C + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP, astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (1);

| (ii) | un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere C1 și C1 + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP, astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (2); |
| --- | --- |

(ii)

un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere C1 și C1 + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP, astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (2);

| (b) | de la vârsta de 21 de ani, un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere C și C + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP, astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (2). |
| --- | --- |

(b)

de la vârsta de 21 de ani, un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere C și C + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP, astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (2).

(3)   Conducătorii unui vehicul destinat transportului de persoane pot conduce:

| (a) | de la vârsta de 21 de ani:






  (i) | vehicule care se încadrează în categoriile de permis de conducere D și D + E destinate transportului de persoane prin servicii regulate, în cazul în care ruta nu depășește 50 de kilometri și un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere D1 și D1 + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (2).
  Orice stat membru poate autoriza conducătorii vehiculelor care se încadrează într-una dintre categoriile menționate anterior să conducă respectivele vehicule pe teritoriul său de la vârsta de 18 ani, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

(a)

de la vârsta de 21 de ani:

(i)

vehicule care se încadrează în categoriile de permis de conducere D și D + E destinate transportului de persoane prin servicii regulate, în cazul în care ruta nu depășește 50 de kilometri și un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere D1 și D1 + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (2).

Orice stat membru poate autoriza conducătorii vehiculelor care se încadrează într-una dintre categoriile menționate anterior să conducă respectivele vehicule pe teritoriul său de la vârsta de 18 ani, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (1);

| (ii) | un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere D și D + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (1).
  Orice stat membru poate autoriza conducătorii vehiculelor care se încadrează într-una dintre categoriile respective să conducă aceste vehicule pe teritoriul său de la vârsta de 20 de ani, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (1). Aceasta poate fi redusă la vârsta de 18 ani în cazul în care conducătorul auto conduce astfel de vehicule fără pasageri; |
| --- | --- |

(ii)

un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere D și D + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (1).

Orice stat membru poate autoriza conducătorii vehiculelor care se încadrează într-una dintre categoriile respective să conducă aceste vehicule pe teritoriul său de la vârsta de 20 de ani, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (1). Aceasta poate fi redusă la vârsta de 18 ani în cazul în care conducătorul auto conduce astfel de vehicule fără pasageri;

| (b) | de la vârsta de 23 de ani, un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere D și D + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (2). |
| --- | --- |

(b)

de la vârsta de 23 de ani, un vehicul care se încadrează în categoriile de permis de conducere D și D + E, cu condiția ca aceștia să dețină un CCP astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (2).

(4)   Fără a aduce atingere limitelor de vârstă precizate la alineatul (2) de la prezentul articol, conducătorii auto care efectuează transport de mărfuri și dețin un CCP, astfel cum se menționează la articolul 6, pentru una dintre categoriile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol sunt exceptați de la obținerea unui astfel de CCP pentru oricare dintre celelalte categorii de vehicule menționate în respectivul alineat.

Aceste dispoziții se aplică în aceleași condiții conducătorilor auto care efectuează transport de persoane, încadrându-se în categoriile menționate la alineatul (3).

(5)   Conducătorilor auto care efectuează transport de mărfuri și își extind sau își modifică activitățile în vederea transportului de persoane sau invers și care dețin un CCP menționat la articolul 6 nu li se mai solicită să repete părțile comune ale calificării inițiale, ci numai părțile specifice noii calificări.

Articolul 6

CCP pentru atestarea calificării inițiale

(1)   Un CCP poate fi acordat pentru atestarea unei calificări inițiale în următoarele circumstanțe:

| (a) | CCP acordat pe baza participării la curs și a unui test
  În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i), statele membre solicită conducătorilor auto cursanți să participe la cursuri într-un centru de formare autorizat de către autoritățile competente, în conformitate cu anexa I secțiunea 5 (denumit în continuare „centru de formare autorizat”). Cursurile respective cuprind toate subiectele menționate în anexa I secțiunea 1. Formarea respectivă se încheie prin finalizarea cu succes a testului prevăzut în anexa I secțiunea 2 punctul 2.1. Testul respectiv este organizat de către autoritățile competente ale statelor membre sau de către o entitate desemnată de acestea, iar scopul său este acela de a verifica dacă, pentru subiectele menționate în anexa I secțiunea 1, conducătorii auto cursanți posedă nivelul de cunoștințe necesar în conformitate cu respectiva secțiune. Respectivele autorități sau entități supraveghează testul și, după finalizarea cu succes a acestuia, eliberează conducătorilor auto un CCP care atestă o calificare inițială. |
| --- | --- |

(a)

CCP acordat pe baza participării la curs și a unui test

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i), statele membre solicită conducătorilor auto cursanți să participe la cursuri într-un centru de formare autorizat de către autoritățile competente, în conformitate cu anexa I secțiunea 5 (denumit în continuare „centru de formare autorizat”). Cursurile respective cuprind toate subiectele menționate în anexa I secțiunea 1. Formarea respectivă se încheie prin finalizarea cu succes a testului prevăzut în anexa I secțiunea 2 punctul 2.1. Testul respectiv este organizat de către autoritățile competente ale statelor membre sau de către o entitate desemnată de acestea, iar scopul său este acela de a verifica dacă, pentru subiectele menționate în anexa I secțiunea 1, conducătorii auto cursanți posedă nivelul de cunoștințe necesar în conformitate cu respectiva secțiune. Respectivele autorități sau entități supraveghează testul și, după finalizarea cu succes a acestuia, eliberează conducătorilor auto un CCP care atestă o calificare inițială.

| (b) | CCP acordat pe baza testelor
  În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii), statele membre solicită conducătorilor auto cursanți să treacă testele teoretice și practice menționate în anexa I secțiunea 2 punctul 2.2. Testele respective sunt organizate de către autoritățile competente ale statelor membre sau de către o entitate desemnată de acestea, iar scopul lor este acela de a verifica dacă, pentru subiectele menționate în anexa I secțiunea 1 conducătorii auto cursanți posedă nivelul de cunoștințe necesar în conformitate cu respectiva secțiune. Respectivele autorități sau entități supraveghează testele și, după finalizarea cu succes a acestora, eliberează conducătorilor auto un CCP care atestă o calificare inițială. |
| --- | --- |

(b)

CCP acordat pe baza testelor

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii), statele membre solicită conducătorilor auto cursanți să treacă testele teoretice și practice menționate în anexa I secțiunea 2 punctul 2.2. Testele respective sunt organizate de către autoritățile competente ale statelor membre sau de către o entitate desemnată de acestea, iar scopul lor este acela de a verifica dacă, pentru subiectele menționate în anexa I secțiunea 1 conducătorii auto cursanți posedă nivelul de cunoștințe necesar în conformitate cu respectiva secțiune. Respectivele autorități sau entități supraveghează testele și, după finalizarea cu succes a acestora, eliberează conducătorilor auto un CCP care atestă o calificare inițială.

(2)   Un CCP poate fi acordat pentru atestarea unei calificări inițiale accelerate.

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2), statele membre solicită conducătorilor auto cursanți să urmeze cursurile într-un centru de formare autorizat. Cursurile respective acoperă toate subiectele menționate în anexa I secțiunea 1.

Formarea respectivă se încheie cu testul prevăzut în anexa I secțiunea 3. Respectivul test este organizat de către autoritățile competente ale statelor membre sau de către o entitate desemnată de acestea, iar scopul său este acela de a verifica dacă, pentru subiectele menționate în anexa I secțiunea 1 conducătorii auto cursanți posedă nivelul de cunoștințe necesar în conformitate cu respectiva secțiune. Respectivele autorități sau entități supraveghează testul și, după finalizarea cu succes a acestuia, eliberează conducătorilor auto un CCP care atestă o calificare inițială accelerată.

Articolul 7

Formarea periodică

Formarea periodică constă dintr-un stagiu de formare care să permită titularilor unui CCP să își actualizeze cunoștințele esențiale pentru activitatea lor, punându-se accentul în mod special pe siguranța rutieră, pe sănătatea și siguranța la locul de muncă și pe reducerea impactului asupra mediului pe care îl are conducerea auto.

Această formare este organizată de un centru de formare autorizat, în conformitate cu anexa I secțiunea 5. Formarea constă în predare în clasă, instruire practică și, dacă este disponibilă, formare prin intermediul instrumentelor TIC sau utilizând simulatoare de ultimă generație. Dacă un conducător auto se transferă la o altă întreprindere, se ia în considerare formarea periodică deja efectuată.

Formarea periodică are rolul de a extinde și de a revizui unele dintre subiectele menționate în anexa I secțiunea 1. Aceasta acoperă o gamă largă de subiecte și include întotdeauna cel puțin un subiect legat de siguranța rutieră. Subiectele de formare iau în considerare evoluțiile legislative și tehnologice relevante și, pe cât posibil, nevoile de formare specifice ale conducătorului auto.

Articolul 8

CCP de atestare a formării periodice

(1)   La finalizarea de către un conducător auto a stagiului de formare periodică menționat la articolul 7, autoritățile competente din statele membre sau centrul de formare aprobat îi eliberează un CCP care atestă că formarea periodică s-a finalizat.

(2)   Titularii unui CCP menționat la articolul 6, urmează un prim curs de formare periodică în termen de cinci ani de la eliberarea respectivului CCP.

Statele membre pot să reducă sau să prelungească perioada de timp menționată la primul paragraf, printre altele, astfel încât aceasta să coincidă cu data expirării permisului de conducere. Cu toate acestea, perioada nu poate fi mai mică de trei ani și mai mare de șapte ani.

(3)   Un conducător auto care a finalizat un prim curs de formare periodică menționat la alineatul (2) sau în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) primul paragraf litera (b) din Directiva 2003/59/CE participă la formări periodice din cinci în cinci ani, înainte de sfârșitul perioadei de valabilitate a CCP care atestă că formarea periodică s-a finalizat.

(4)   Titularii de CCP menționat la articolul 6, sau ai CCP menționat la alineatul (1) din prezentul articol și conducătorii auto menționați la articolul 4 care au încetat să își practice profesia și nu îndeplinesc cerințele alineatelor (1), (2) și (3) din prezentul articol urmează un curs de formare periodică înainte de ai relua practicarea profesiei.

(5)   Conducătorii care efectuează transporturi rutiere de mărfuri sau de persoane și au finalizat cursuri de formare periodică pentru una dintre categoriile de permise de conducere menționate la articolul 5 alineatele (2) și (3) sunt exceptați de la obligația de a participa la noi formări periodice pentru oricare altă categorie dintre cele prevăzute în respectivele alineate.

Articolul 9

Locul formării

Conducătorii auto menționați la articolul 1 litera (a) din prezenta directivă obțin calificarea inițială menționată la articolul 5 din prezenta directivă în statul membru în care își au reședința obișnuită, așa cum este definită la articolul 12 din Directiva 2006/126/CE.

Conducătorii auto menționați la articolul 1 litera (b) obțin respectiva calificare inițială în statul membru în care este stabilită întreprinderea sau în statul membru care le-a eliberat un permis de muncă.

Conducătorii auto menționați la articolul 1 literele (a) și (b) efectuează formarea periodică menționată la articolul 7 în statul membru în care își au în mod obișnuit reședința sau în statul membru în care lucrează.

Articolul 10

Codul Uniunii

(1)   Pe baza CCP pentru atestarea unei calificări inițiale și a CCP pentru atestarea formării periodice, autoritățile competente din statele membre, având în vedere articolul 5 alineatele (2) și (3) și articolul 8 din prezenta directivă, înscriu codul armonizat nr. 95 al Uniunii, prevăzut în anexa I la Directiva 2006/126/CE, alături de categoriile de permise de conducere corespunzătoare:

| — | pe permisul de conducere; sau |
| --- | --- |

—

pe permisul de conducere; sau

| — | pe cartela de pregătire profesională a conducătorului auto elaborată conform modelului standard prezentat în anexa II la prezenta directivă. |
| --- | --- |

—

pe cartela de pregătire profesională a conducătorului auto elaborată conform modelului standard prezentat în anexa II la prezenta directivă.

În cazul în care autoritățile competente din statul membru în care a fost obținut CCP nu pot înscrie codul armonizat al Uniunii pe permisul de conducere, acestea îi eliberează conducătorului auto o cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto.

Cartela de pregătire profesională a conducătorului auto eliberată de un stat membru este recunoscută reciproc. La eliberarea cartelei, autoritățile competente verifică valabilitatea permisului de conducere pentru categoria de vehicul în cauză.

(2)   Unui conducător auto menționat la articolul 1 litera (b) din prezenta directivă care conduce vehicule utilizate pentru transportul rutier de mărfuri i se permite, de asemenea, să facă dovada deținerii calificării și formării prevăzute în prezenta directivă prin atestatul de conducător auto menționat în Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (9), cu condiția ca pe documentul respectiv să fie înscris codul nr. 95 al Uniunii. În sensul prezentei directive, statul membru emitent înscrie codul nr. 95 al Uniunii la rubrica Observații a atestatului în cazul în care conducătorul auto în cauză a îndeplinit cerințele privind calificarea și formarea prevăzute în prezenta directivă.

(3)   Atestatele de conducător auto pe care nu este înscris codul nr. 95 al Uniunii și care au fost eliberate înainte de 23 mai 2020 în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1072/2009, în special cu alineatul (7) din articolul respectiv, în vederea certificării conformității cu cerințele de formare în temeiul prezentei directive sunt acceptate ca dovadă a calificării până la data expirării.

Articolul 11

Rețeaua de asigurare a respectării legii

(1)   În scopul asigurării respectării legii, statele membre fac schimb de informații privind CCP eliberate sau retrase. În acest scop, statele membre, în cooperare cu Comisia, dezvoltă o rețea electronică sau extind o rețea deja existentă, ținând seama de o evaluare realizată de către Comisie cu privire la opțiunea cea mai eficientă din punctul de vedere al costurilor.

(2)   Rețeaua poate conține informațiile incluse în CCP, precum și informații referitoare la procedurile administrative legate de CCP.

(3)   Statele membre se asigură că prelucrarea datelor cu caracter personal se desfășoară exclusiv în scopul verificării conformității cu prezenta directivă, în special cu cerințele privind formarea prevăzute în prezenta directivă, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (10).

(4)   Accesul la rețea este securizat. Statele membre pot acorda acces numai autorităților competente responsabile pentru punerea în aplicare și verificarea respectării prezentei directive.

Articolul 12

Adaptarea la progresul științific și tehnic

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 13 în ceea ce privește modificarea anexelor I și II în vederea adaptării acestora la progresul științific și tehnic.

Articolul 13

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 12 se conferă Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la 26 iulie 2019. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 12 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 12 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 14

Abrogarea

Directiva 2003/59/CE, astfel cum a fost modificată prin actele menționate în anexa IV partea A, se abrogă fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre în ceea ce privește termenele de transpunere în dreptul intern și datele de aplicare a directivelor menționate în anexa IV partea B.

Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa V.

Articolul 15

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 16

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 14 decembrie 2022.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

M. BEK

---

(1)  
  JO C 155, 30.4.2021, p. 78.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 8 decembrie 2022.

2

(3)  Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului și a Directivei 91/439/CEE a Consiliului și de abrogare a Directivei 76/914/CEE a Consiliului (JO L 226, 10.9.2003, p. 4).

3

(4)  A se vedea anexa IV partea A.

4

(5)  
  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

5

(6)  Directiva 2006/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 2006 privind permisele de conducere (JO L 403, 30.12.2006, p. 18).

6

(7)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (JO L 300, 14.11.2009, p. 51).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (JO L 300, 14.11.2009, p. 72).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

10

---

ANEXA I

CERINȚE MINIME PRIVIND CALIFICAREA ȘI FORMAREA

Secțiunea 1

Lista subiectelor

Cunoștințele care urmează să fie luate în considerare de către statele membre la stabilirea calificării inițiale și a formării periodice a conducătorului auto trebuie să includă cel puțin subiectele din prezenta listă. Conducătorii auto cursanți trebuie să atingă nivelul de cunoștințe și competență practică necesar pentru a conduce, în deplină siguranță, vehicule care se încadrează în categoria relevantă a permisului de conducere.

Nivelul minim de calificare trebuie să fie comparabil cel puțin cu nivelul 2 din Cadrul european al calificărilor, astfel cum este prevăzut în anexa II la Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008
   (1).

1.   Formare avansată în conducere auto rațională pe baza unor reglementări de siguranță

Toate categoriile de permise de conducere

| 1.1. | Obiectivul: cunoașterea caracteristicilor sistemului de transmisie în vederea celei mai bune utilizări a acestuia:
  curbele de cuplu, puterea și consumul specific al motorului, zona de utilizare optimă a turometrului, diagramele rapoartelor de angrenare ale cutiei de viteze. |
| --- | --- |

1.1.

curbele de cuplu, puterea și consumul specific al motorului, zona de utilizare optimă a turometrului, diagramele rapoartelor de angrenare ale cutiei de viteze.

| 1.2. | Obiectivul: cunoașterea caracteristicilor tehnice și a funcționării dispozitivelor de control al siguranței, în vederea controlării vehiculului, reducerii uzurii și împiedicării disfuncționalităților:
  limitele utilizării frânelor și dispozitivului de încetinire, utilizarea combinată a frânelor și a dispozitivului de încetinire, utilizarea optimă a turației și a raporturilor vitezelor, utilizarea inerției vehiculului, utilizarea modurilor de reducere a vitezei și de frânare la coborârea pantelor, modalitatea de acțiune în cazul unei defecțiuni, utilizarea dispozitivelor electronice și mecanice cum ar fi sistemul de control electronic al stabilității (ESP – Electronic Stability Program), sistemele avansate de frânare de urgență (AEBS – Advanced Emergency Braking Systems), sistemul antiblocare (ABS – Anti-Lock Braking System), sistemele de control al tracțiunii (TCS – traction control systems) și sistemele de monitorizare montate pe vehicul (IVMS – In Vehicle Monitoring System), precum și a altor dispozitive, autorizate pentru utilizare, de asistență a conducătorului auto sau de automatizare. |
| --- | --- |

1.2.

limitele utilizării frânelor și dispozitivului de încetinire, utilizarea combinată a frânelor și a dispozitivului de încetinire, utilizarea optimă a turației și a raporturilor vitezelor, utilizarea inerției vehiculului, utilizarea modurilor de reducere a vitezei și de frânare la coborârea pantelor, modalitatea de acțiune în cazul unei defecțiuni, utilizarea dispozitivelor electronice și mecanice cum ar fi sistemul de control electronic al stabilității (ESP – Electronic Stability Program), sistemele avansate de frânare de urgență (AEBS – Advanced Emergency Braking Systems), sistemul antiblocare (ABS – Anti-Lock Braking System), sistemele de control al tracțiunii (TCS – traction control systems) și sistemele de monitorizare montate pe vehicul (IVMS – In Vehicle Monitoring System), precum și a altor dispozitive, autorizate pentru utilizare, de asistență a conducătorului auto sau de automatizare.

| 1.3. | Obiectivul: capacitatea de optimizare a consumului de carburant:
  optimizarea consumului de carburant prin aplicarea know-how-ului în ceea ce privește punctele 1.1 și 1.2, importanța anticipării fluxului de trafic, a distanței corespunzătoare față de alte vehicule, a utilizării impulsului vehiculului, a vitezei constante, a unui stil de conducere lină și a presiunii corespunzătoare în pneuri, precum și familiarizarea cu sistemele de transport inteligente, care contribuie la creșterea eficienței în timpul conducerii auto și la o mai bună planificare a rutelor. |
| --- | --- |

1.3.

optimizarea consumului de carburant prin aplicarea know-how-ului în ceea ce privește punctele 1.1 și 1.2, importanța anticipării fluxului de trafic, a distanței corespunzătoare față de alte vehicule, a utilizării impulsului vehiculului, a vitezei constante, a unui stil de conducere lină și a presiunii corespunzătoare în pneuri, precum și familiarizarea cu sistemele de transport inteligente, care contribuie la creșterea eficienței în timpul conducerii auto și la o mai bună planificare a rutelor.

| 1.4. | Obiectivul: capacitatea de anticipare, de evaluare și adaptare la riscurile din trafic:
  conștientizarea diferitelor condiții rutiere, de trafic și meteorologice și adaptarea la acestea, precum și anticiparea evenimentelor viitoare; înțelegerea modului în care trebuie să se pregătească și să se planifice o călătorie în condiții meteorologice anormale; familiarizarea cu utilizarea echipamentelor de siguranță conexe și dobândirea capacității de a înțelege când trebuie amânată sau anulată o călătorie din cauza condițiilor meteorologice extreme; adaptarea la riscurile de trafic, inclusiv la comportamentul periculos în trafic sau la conducerea neatentă (de exemplu, din cauza utilizării dispozitivelor electronice sau din cauza mâncatului sau a băutului etc.); recunoașterea și adaptarea la situațiile periculoase, legate în special de dimensiunile și de greutatea vehiculelor, precum și de utilizatorii vulnerabili ai drumurilor, cum ar fi pietonii, bicicliștii și conducătorii de vehicule motorizate cu două roți, și dobândirea capacității de a face față stresului generat de acești factori;
  identificarea posibilelor situații periculoase și interpretarea corespunzătoare a modului în care acestea se pot transforma în situații în care accidentele rutiere nu mai pot fi evitate, precum și selectarea și punerea în aplicare a unor măsuri de sporire a marjelor de siguranță în asemenea măsură încât un accident să poată fi încă evitat în cazul în care intervin situații care pot fi periculoase. |
| --- | --- |

1.4.

conștientizarea diferitelor condiții rutiere, de trafic și meteorologice și adaptarea la acestea, precum și anticiparea evenimentelor viitoare; înțelegerea modului în care trebuie să se pregătească și să se planifice o călătorie în condiții meteorologice anormale; familiarizarea cu utilizarea echipamentelor de siguranță conexe și dobândirea capacității de a înțelege când trebuie amânată sau anulată o călătorie din cauza condițiilor meteorologice extreme; adaptarea la riscurile de trafic, inclusiv la comportamentul periculos în trafic sau la conducerea neatentă (de exemplu, din cauza utilizării dispozitivelor electronice sau din cauza mâncatului sau a băutului etc.); recunoașterea și adaptarea la situațiile periculoase, legate în special de dimensiunile și de greutatea vehiculelor, precum și de utilizatorii vulnerabili ai drumurilor, cum ar fi pietonii, bicicliștii și conducătorii de vehicule motorizate cu două roți, și dobândirea capacității de a face față stresului generat de acești factori;

identificarea posibilelor situații periculoase și interpretarea corespunzătoare a modului în care acestea se pot transforma în situații în care accidentele rutiere nu mai pot fi evitate, precum și selectarea și punerea în aplicare a unor măsuri de sporire a marjelor de siguranță în asemenea măsură încât un accident să poată fi încă evitat în cazul în care intervin situații care pot fi periculoase.

Permisele de conducere din categoriile C, C + E, C1, C1 + E

| 1.5. | Obiectivul: capacitatea de încărcare a vehiculului, acordându-se grija cuvenită reglementărilor de siguranță și utilizării adecvate a vehiculului:
  forțele care afectează vehiculele aflate în mișcare, utilizarea rapoartelor de angrenare ale cutiei de viteze în funcție de sarcina vehiculului și profilul drumului, utilizarea sistemelor de transmisie automată, calcularea încărcăturii utile a vehiculului sau a ansamblului, calcularea volumului total, distribuția sarcinii, consecințele supraîncărcării osiei, stabilitatea vehiculului și centrul de greutate, tipurile de ambalaj și paleți;
  principalele categorii de mărfuri care necesită asigurare, tehnici de fixare și asigurare, utilizarea chingilor de asigurare, utilizarea echipamentului de manipulare, punerea și scoaterea prelatelor. |
| --- | --- |

1.5.

forțele care afectează vehiculele aflate în mișcare, utilizarea rapoartelor de angrenare ale cutiei de viteze în funcție de sarcina vehiculului și profilul drumului, utilizarea sistemelor de transmisie automată, calcularea încărcăturii utile a vehiculului sau a ansamblului, calcularea volumului total, distribuția sarcinii, consecințele supraîncărcării osiei, stabilitatea vehiculului și centrul de greutate, tipurile de ambalaj și paleți;

principalele categorii de mărfuri care necesită asigurare, tehnici de fixare și asigurare, utilizarea chingilor de asigurare, utilizarea echipamentului de manipulare, punerea și scoaterea prelatelor.

Permisele de conducere din categoriile D, D + E, D1, D1 + E

| 1.6. | Obiectivul: capacitatea de asigurare a confortului și siguranței pasagerilor:
  gradarea mișcărilor longitudinale și laterale, împărțirea drumului cu alți utilizatori, poziția pe drum, frânarea lină, operarea consolei spate, utilizarea infrastructurii specifice (spații publice, benzi cu destinație specială), gestionarea conflictelor dintre conducerea în siguranță și alte roluri ale conducătorului auto, interacțiunea cu pasagerii, particularitățile anumitor grupuri de pasageri (persoane cu dizabilități, copii). |
| --- | --- |

1.6.

gradarea mișcărilor longitudinale și laterale, împărțirea drumului cu alți utilizatori, poziția pe drum, frânarea lină, operarea consolei spate, utilizarea infrastructurii specifice (spații publice, benzi cu destinație specială), gestionarea conflictelor dintre conducerea în siguranță și alte roluri ale conducătorului auto, interacțiunea cu pasagerii, particularitățile anumitor grupuri de pasageri (persoane cu dizabilități, copii).

| 1.7. | Obiectivul: capacitatea de încărcare a vehiculului, acordându-se grija cuvenită reglementărilor de siguranță și utilizării adecvate a vehiculului:
  forțele care afectează vehiculul în mișcare, utilizarea rapoartelor cutiei de viteze în conformitate cu sarcina vehiculului și profilul drumului, utilizarea sistemelor de transmisie automată, calcularea încărcăturii utile a vehiculului sau a ansamblului, distribuția sarcinii, consecințele supraîncărcării osiei, stabilitatea vehiculului și centrul de greutate. |
| --- | --- |

1.7.

forțele care afectează vehiculul în mișcare, utilizarea rapoartelor cutiei de viteze în conformitate cu sarcina vehiculului și profilul drumului, utilizarea sistemelor de transmisie automată, calcularea încărcăturii utile a vehiculului sau a ansamblului, distribuția sarcinii, consecințele supraîncărcării osiei, stabilitatea vehiculului și centrul de greutate.

2.   Aplicarea reglementărilor

Toate categoriile de permise de conducere

| 2.1. | Obiectivul: cunoașterea mediului social al transportului rutier și a reglementărilor din domeniu:
  perioadele maxime de lucru specifice industriei transporturilor; principiile, aplicarea și efectele Regulamentelor (CE) nr. 561/2006 (2) și (UE) nr. 165/2014 (3) ale Parlamentului European și ale Consiliului; sancțiuni pentru neutilizarea, utilizarea inadecvată și falsificarea tahografului; cunoașterea mediului social al transportului rutier: drepturile și îndatoririle conducătorilor auto privind calificarea inițială și formarea periodică. |
| --- | --- |

2.1.

perioadele maxime de lucru specifice industriei transporturilor; principiile, aplicarea și efectele Regulamentelor (CE) nr. 561/2006 (2) și (UE) nr. 165/2014 (3) ale Parlamentului European și ale Consiliului; sancțiuni pentru neutilizarea, utilizarea inadecvată și falsificarea tahografului; cunoașterea mediului social al transportului rutier: drepturile și îndatoririle conducătorilor auto privind calificarea inițială și formarea periodică.

Permisele de conducere din categoriile C, C + E, C1, C1 + E

| 2.2. | Obiectivul: cunoașterea reglementărilor din domeniul transportului de mărfuri:
  licențele de operare pentru transport, documentele care trebuie să se afle la bordul vehiculului, interdicțiile de utilizare a anumitor drumuri, taxele de utilizare a drumurilor, obligațiile din cadrul contractelor standard pentru transportul de mărfuri, redactarea documentelor care formează contractul de transport, permisele de transport internațional, obligațiile din cadrul Convenției referitoare la contractul de transport internațional de mărfuri pe șosele, redactarea scrisorii de trăsură internaționale, trecerea frontierelor, expedierea încărcăturii, documentele speciale de însoțire a mărfii. |
| --- | --- |

2.2.

licențele de operare pentru transport, documentele care trebuie să se afle la bordul vehiculului, interdicțiile de utilizare a anumitor drumuri, taxele de utilizare a drumurilor, obligațiile din cadrul contractelor standard pentru transportul de mărfuri, redactarea documentelor care formează contractul de transport, permisele de transport internațional, obligațiile din cadrul Convenției referitoare la contractul de transport internațional de mărfuri pe șosele, redactarea scrisorii de trăsură internaționale, trecerea frontierelor, expedierea încărcăturii, documentele speciale de însoțire a mărfii.

Permisele de conducere din categoriile D, D + E, D1, D1 + E

| 2.3. | Obiectivul: cunoașterea reglementărilor din domeniul transportului de persoane:
  transportul anumitor grupuri specifice de pasageri, echipamente de siguranță la bordul autobuzelor, centuri de siguranță, sarcina vehiculului. |
| --- | --- |

2.3.

transportul anumitor grupuri specifice de pasageri, echipamente de siguranță la bordul autobuzelor, centuri de siguranță, sarcina vehiculului.

3.   Sănătatea, siguranța rutieră și siguranța mediului, serviciile, logistica

Toate categoriile de permis de conducere

| 3.1. | Obiectivul: conștientizarea conducătorilor auto cu privire la riscurile rutiere și accidentele de muncă:
  tipuri de accidente de muncă în sectorul transporturilor, statistica accidentelor rutiere, implicarea camioanelor/autocarelor, consecințe umane, materiale și financiare. |
| --- | --- |

3.1.

tipuri de accidente de muncă în sectorul transporturilor, statistica accidentelor rutiere, implicarea camioanelor/autocarelor, consecințe umane, materiale și financiare.

| 3.2. | Obiectivul: capacitatea de prevenire a criminalității și a traficului cu imigranți clandestini:
  informații generale, implicațiile pentru conducătorii auto, măsuri de prevenire, lista de verificare, legislația privind răspunderea transportatorilor. |
| --- | --- |

3.2.

informații generale, implicațiile pentru conducătorii auto, măsuri de prevenire, lista de verificare, legislația privind răspunderea transportatorilor.

| 3.3. | Obiectivul: capacitatea de prevenire a riscurilor fizice:
  principiile ergonomice, mișcările și posturile care prezintă riscuri, forma fizică, exerciții de manevrare, protecția personală. |
| --- | --- |

3.3.

principiile ergonomice, mișcările și posturile care prezintă riscuri, forma fizică, exerciții de manevrare, protecția personală.

| 3.4. | Obiectivul: conștientizarea importanței capacității fizice și mentale:
  principiile unei alimentații sănătoase, echilibrate, efectele alcoolului, ale drogurilor sau ale altor substanțe care pot afecta comportamentul, simptomele, cauzele, efectele oboselii și stresului, rolul fundamental al ciclului de bază activitate-odihnă. |
| --- | --- |

3.4.

principiile unei alimentații sănătoase, echilibrate, efectele alcoolului, ale drogurilor sau ale altor substanțe care pot afecta comportamentul, simptomele, cauzele, efectele oboselii și stresului, rolul fundamental al ciclului de bază activitate-odihnă.

| 3.5. | Obiectivul: capacitatea de evaluare a situațiilor de urgență:
  modul de comportament într-o situație de urgență: evaluarea situației, evitarea complicațiilor unui accident, solicitarea de asistență, asistența acordată victimelor și acordarea primului ajutor, reacțiile în eventualitatea unui incendiu, evacuarea ocupanților unui camion/autobuz cu pasageri, asigurarea siguranței tuturor pasagerilor, reacțiile în eventualitatea unei agresiuni; principiile de bază pentru elaborarea unui raport despre un accident. |
| --- | --- |

3.5.

modul de comportament într-o situație de urgență: evaluarea situației, evitarea complicațiilor unui accident, solicitarea de asistență, asistența acordată victimelor și acordarea primului ajutor, reacțiile în eventualitatea unui incendiu, evacuarea ocupanților unui camion/autobuz cu pasageri, asigurarea siguranței tuturor pasagerilor, reacțiile în eventualitatea unei agresiuni; principiile de bază pentru elaborarea unui raport despre un accident.

| 3.6. | Obiectivul: capacitatea de adaptare a comportamentului pentru păstrarea unei bune imagini a companiei:
  comportamentul conducătorului auto și imaginea companiei: importanța pentru companie a standardului serviciilor prestate de către conducătorul auto, rolurile conducătorului auto, persoanele cu care intră în contact conducătorul auto, întreținerea vehiculului, organizarea activității, efectele comerciale și financiare ale unei dispute. |
| --- | --- |

3.6.

comportamentul conducătorului auto și imaginea companiei: importanța pentru companie a standardului serviciilor prestate de către conducătorul auto, rolurile conducătorului auto, persoanele cu care intră în contact conducătorul auto, întreținerea vehiculului, organizarea activității, efectele comerciale și financiare ale unei dispute.

Permisele de conducere din categoriile C, C + E, C1, C1 + E

| 3.7. | Obiectivul: cunoașterea mediului economic al transportului rutier de mărfuri și a organizării pieței:
  relația dintre transportul rutier și alte tipuri de transport (concurența, expeditorii de mărfuri), diferite activități ale transportului rutier (transportul în numele unor terți, transportul în nume propriu, activități auxiliare de transport), organizarea principalelor tipuri de companii de transport și a activităților auxiliare de transport, diferitele specializări de transport (autocisternă, temperatură controlată, mărfuri periculoase, transportul animalelor etc.), modificări apărute în această ramură economică (diversificarea serviciilor furnizate, calea ferată, subcontractarea etc.). |
| --- | --- |

3.7.

relația dintre transportul rutier și alte tipuri de transport (concurența, expeditorii de mărfuri), diferite activități ale transportului rutier (transportul în numele unor terți, transportul în nume propriu, activități auxiliare de transport), organizarea principalelor tipuri de companii de transport și a activităților auxiliare de transport, diferitele specializări de transport (autocisternă, temperatură controlată, mărfuri periculoase, transportul animalelor etc.), modificări apărute în această ramură economică (diversificarea serviciilor furnizate, calea ferată, subcontractarea etc.).

Permisele de conducere din categoriile D, D + E, D1, D1 + E

| 3.8. | Obiectivul: cunoașterea mediului economic al transportului rutier de persoane și a organizării pieței:
  relația dintre transportul rutier de persoane și alte moduri de transport de persoane (pe calea ferată, cu autovehicule personale), diferitele activități implicate de către transportul rutier de persoane, sensibilizarea cu privire la persoanele cu handicap, trecerea frontierelor (transportul internațional), organizarea principalelor tipuri de companii pentru transportul rutier de persoane. |
| --- | --- |

3.8.

relația dintre transportul rutier de persoane și alte moduri de transport de persoane (pe calea ferată, cu autovehicule personale), diferitele activități implicate de către transportul rutier de persoane, sensibilizarea cu privire la persoanele cu handicap, trecerea frontierelor (transportul internațional), organizarea principalelor tipuri de companii pentru transportul rutier de persoane.

Secțiunea 2

Calificarea inițială obligatory prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (a)

| 2.1. | Opțiunea de combinare a participării la curs cu efectuarea unui test
  Calificarea inițială trebuie să includă predarea tuturor subiectelor din lista inclusă la secțiunea 1. Durata acestei calificări inițiale trebuie să fie de 280 de ore.
  Fiecare conducător auto cursant trebuie să conducă individual cel puțin 20 de ore un vehicul din categoria respectivă care îndeplinește cel puțin cerințele pentru vehiculele destinate testării, așa cum sunt definite acestea în Directiva 2006/126/CE.
  În timpul conducerii individuale, conducătorul auto cursant trebuie să fie însoțit de un instructor angajat de un centru de formare autorizat. Fiecare conducător auto cursant poate să conducă maximum opt ore, din cele 20 de ore de conducere individuală, pe teren special sau pe un simulator de ultimă generație, astfel încât să se testeze formarea în domeniul conducerii raționale pe baza reglementărilor de siguranță, în special cu privire la manevrarea vehiculului în diferite condiții de drum și la modul în care respectivele condiții de drum se schimbă în funcție de diferitele condiții atmosferice, de perioada de zi sau de noapte, precum și la capacitatea de optimizare a consumului de carburant.
  Statele membre pot permite ca o parte dintre cursurile de formare să fie furnizate de centrul de formare autorizat prin intermediul instrumentelor tehnologiei informației și comunicațiilor, precum e-learning, asigurând, totodată, menținerea unei bune calități și eficiențe a formării și selectând subiecte în cazul cărora instrumentele tehnologiei informației și comunicațiilor pot fi aplicate de o manieră cât mai eficace. În special, statele membre impun o identificare fiabilă a utilizatorului și mijloace adecvate de control. Statele membre pot lua în considerare o formare specifică necesară în temeiul altor acte legislative ale Uniunii drept parte a formării. O astfel de formare include, dar nu se limitează la, formarea profesională necesară în temeiul Directivei 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) privind transportul interior de mărfuri periculoase, formarea care vizează sensibilizarea cu privire la nevoile persoanelor cu handicap prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 181/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și formarea privind transportul animalelor prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului (6).
  Pentru conducătorii auto menționați la articolul 5 alineatul (5), durata calificării inițiale trebuie să fie de 70 de ore, inclusiv cinci ore de conducere individuală.
  La sfârșitul acestei perioade de formare, autoritățile competente din statele membre sau entitatea desemnată de acestea supun conducătorul auto unui test scris sau oral. Testul trebuie să includă cel puțin o întrebare referitoare la fiecare dintre obiectivele din lista de subiecte menționată la secțiunea 1. |
| --- | --- |

2.1.

Calificarea inițială trebuie să includă predarea tuturor subiectelor din lista inclusă la secțiunea 1. Durata acestei calificări inițiale trebuie să fie de 280 de ore.

Fiecare conducător auto cursant trebuie să conducă individual cel puțin 20 de ore un vehicul din categoria respectivă care îndeplinește cel puțin cerințele pentru vehiculele destinate testării, așa cum sunt definite acestea în Directiva 2006/126/CE.

În timpul conducerii individuale, conducătorul auto cursant trebuie să fie însoțit de un instructor angajat de un centru de formare autorizat. Fiecare conducător auto cursant poate să conducă maximum opt ore, din cele 20 de ore de conducere individuală, pe teren special sau pe un simulator de ultimă generație, astfel încât să se testeze formarea în domeniul conducerii raționale pe baza reglementărilor de siguranță, în special cu privire la manevrarea vehiculului în diferite condiții de drum și la modul în care respectivele condiții de drum se schimbă în funcție de diferitele condiții atmosferice, de perioada de zi sau de noapte, precum și la capacitatea de optimizare a consumului de carburant.

Statele membre pot permite ca o parte dintre cursurile de formare să fie furnizate de centrul de formare autorizat prin intermediul instrumentelor tehnologiei informației și comunicațiilor, precum e-learning, asigurând, totodată, menținerea unei bune calități și eficiențe a formării și selectând subiecte în cazul cărora instrumentele tehnologiei informației și comunicațiilor pot fi aplicate de o manieră cât mai eficace. În special, statele membre impun o identificare fiabilă a utilizatorului și mijloace adecvate de control. Statele membre pot lua în considerare o formare specifică necesară în temeiul altor acte legislative ale Uniunii drept parte a formării. O astfel de formare include, dar nu se limitează la, formarea profesională necesară în temeiul Directivei 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) privind transportul interior de mărfuri periculoase, formarea care vizează sensibilizarea cu privire la nevoile persoanelor cu handicap prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 181/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și formarea privind transportul animalelor prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului (6).

Pentru conducătorii auto menționați la articolul 5 alineatul (5), durata calificării inițiale trebuie să fie de 70 de ore, inclusiv cinci ore de conducere individuală.

La sfârșitul acestei perioade de formare, autoritățile competente din statele membre sau entitatea desemnată de acestea supun conducătorul auto unui test scris sau oral. Testul trebuie să includă cel puțin o întrebare referitoare la fiecare dintre obiectivele din lista de subiecte menționată la secțiunea 1.

| 2.2. | Opțiunea care implică teste
  Autoritățile competente din statele membre sau entitatea desemnată de acestea organizează testele teoretice și practice menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii), pentru a verifica dacă conducătorul auto cursant posedă nivelul de cunoștințe cerut în conformitate cu secțiunea 1 pentru obiectivele și subiectele menționate la respectiva secțiune.






  (a) | Testul teoretic constă din cel puțin două părți:






  (i) | întrebări care includ întrebări cu răspunsuri multiple, întrebări cu răspuns direct sau o combinație a acestor tipuri de întrebări; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Autoritățile competente din statele membre sau entitatea desemnată de acestea organizează testele teoretice și practice menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii), pentru a verifica dacă conducătorul auto cursant posedă nivelul de cunoștințe cerut în conformitate cu secțiunea 1 pentru obiectivele și subiectele menționate la respectiva secțiune.

(a)

Testul teoretic constă din cel puțin două părți:

(i)

întrebări care includ întrebări cu răspunsuri multiple, întrebări cu răspuns direct sau o combinație a acestor tipuri de întrebări;

| (ii) | studii de caz. |
| --- | --- |

(ii)

studii de caz.

Durata minimă a testelor teoretice trebuie să fie de cel puțin patru ore.

| (b) | Testul practic constă din două părți:






  (i) | un test de conducere având drept scop evaluarea formării privind conducerea rațională pe baza reglementărilor de siguranță. Testul trebuie aibă loc, ori de câte ori este posibil, pe drumuri aflate în afara localităților, pe drumuri pe care este permisă viteza mare a vehiculelor sau pe autostrăzi (ori pe drumuri similare) și pe toate tipurile de magistrale urbane care prezintă diferite tipuri de dificultăți pe care le poate întâlni un conducător auto. Ar fi de dorit ca acest test să aibă loc în diferite condiții de densitate a traficului. Perioada de timp afectată conducerii trebuie folosită în mod optim pentru evaluarea candidatului în toate zonele de trafic pe care le-ar putea întâlni. Durata minimă a acestui test trebuie să fie de 90 de minute. |
| --- | --- | --- |

(b)

Testul practic constă din două părți:

(i)

un test de conducere având drept scop evaluarea formării privind conducerea rațională pe baza reglementărilor de siguranță. Testul trebuie aibă loc, ori de câte ori este posibil, pe drumuri aflate în afara localităților, pe drumuri pe care este permisă viteza mare a vehiculelor sau pe autostrăzi (ori pe drumuri similare) și pe toate tipurile de magistrale urbane care prezintă diferite tipuri de dificultăți pe care le poate întâlni un conducător auto. Ar fi de dorit ca acest test să aibă loc în diferite condiții de densitate a traficului. Perioada de timp afectată conducerii trebuie folosită în mod optim pentru evaluarea candidatului în toate zonele de trafic pe care le-ar putea întâlni. Durata minimă a acestui test trebuie să fie de 90 de minute.

| (ii) | un test practic care să cuprindă cel puțin punctele 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 și 3.5. Durata minimă a acestui test trebuie să fie de 30 de minute. |
| --- | --- |

(ii)

un test practic care să cuprindă cel puțin punctele 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 și 3.5. Durata minimă a acestui test trebuie să fie de 30 de minute.

Vehiculul utilizat pentru testul practic trebuie să îndeplinească cel puțin condițiile privind vehiculele destinate testării, prevăzute în Directiva 2006/126/CE.

Testul practic poate fi suplimentat cu un al treilea test care să aibă loc pe un teren special sau pe un simulator de ultimă generație, astfel încât să se testeze formarea în domeniul conducerii raționale pe baza reglementărilor de siguranță, în special cu privire la manevrarea vehiculului în diferite condiții de drum și la modul în care respectivele condiții de drum se schimbă în funcție de diferitele condiții atmosferice și de perioada de zi sau de noapte.

Durata acestui test opțional nu este fixă. În cazul în care conducătorul auto efectuează un astfel de test, durata sa poate fi scăzută din cele 90 de minute ale testului de conducere menționat la punctul (i), dar timpul scăzut nu poate depăși 30 de minute.

Pentru conducătorii auto menționați la articolul 5 alineatul (5), testul teoretic trebuie limitat la subiectele menționate la secțiunea 1 care sunt relevante pentru vehiculele cărora li se aplică noua calificare. Cu toate acestea, acești conducători auto trebuie să efectueze întregul test practic.

Secțiunea 3

Calificarea inițială accelerată menționată la articolul 3 alineatul (2)

Calificarea inițială accelerată trebuie să includă predarea tuturor subiectelor incluse în lista de la secțiunea 1. Durata sa trebuie să fie de 140 de ore.

Fiecare conducător auto cursant trebuie să conducă individual cel puțin 10 ore un vehicul din categoria respectivă care îndeplinește cel puțin cerințele privind vehiculele destinate testării, prevăzute în Directiva 2006/126/CE.

În timpul conducerii individuale, conducătorul auto cursant trebuie să fie însoțit de un instructor angajat de un centru de formare autorizat. Fiecare conducător auto cursant poate să conducă maximum patru ore, din cele 10 ore de conducere individuală, pe teren special sau pe un simulator de ultimă generație, astfel încât să se testeze formarea în domeniul conducerii raționale pe baza reglementărilor de siguranță, în special cu privire la manevrarea vehiculului în diferite condiții de drum și la modul în care respectivele condiții de drum se schimbă în funcție de diferitele condiții atmosferice, de perioada de zi sau de noapte, precum și capacitatea de optimizare a consumului de carburant.

Dispozițiile de la punctul 2.1 al patrulea paragraf se aplică, de asemenea, calificării inițiale accelerate.

Pentru conducătorii auto menționați la articolul 5 alineatul (5), durata calificării inițiale accelerate trebuie să fie de 35 de ore, inclusiv două ore și jumătate de conducere individuală.

La sfârșitul acestei perioade de formare, autoritățile competente din statele membre sau entitatea desemnată de acestea supun conducătorul auto unui test scris sau oral. Testul trebuie să includă cel puțin o întrebare referitoare la fiecare dintre obiectivele din lista de subiecte menționată la secțiunea 1.

Secțiunea 4

Formarea periodică obligatory prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (b)

Cursurile de formare periodică obligatorie trebuie organizate de către un centru de formare autorizat. Durata lor trebuie să fie de 35 de ore din cinci în cinci ani, defalcate în perioade de cel puțin șapte ore, care pot fi împărțite pe o perioadă de două zile consecutive. Atunci când se recurge la e-learning, centrul de formare autorizat se asigură că este menținută o calitate corespunzătoare a formării, inclusiv prin selectarea subiectelor în cazul cărora instrumentele TIC pot fi aplicate de o manieră cât mai eficace. În special, statele membre impun o identificare fiabilă a utilizatorului și mijloace adecvate de control. Durata maximă a formării de tip e-learning nu depășește 12 ore. Cel puțin una dintre perioadele cursurilor de formare include un subiect privind siguranța rutieră. Conținutul formării profesionale ține cont de nevoile de formare specifice pentru operațiunile de transport efectuate de conducătorul auto, precum și de evoluțiile juridice și tehnologice relevante și, în măsura posibilului, ar trebui să ia în considerare nevoile de formare specifice ale conducătorului auto. În perioada de 35 de ore ar trebui să fie abordate o serie de teme diferite, inclusiv să se repete formarea în cazul în care se demonstrează că conducătorul auto are nevoie de formare corectivă specifică.

Statele membre pot avea în vedere luarea în calcul a unei formări specifice încheiate, astfel cum se prevede în alte acte legislative ale Uniunii, drept una dintre perioadele de șapte ore prevăzute. O astfel de formare include, dar nu se limitează la, formarea profesională necesară în temeiul Directivei 2008/68/CE privind transportul interior de mărfuri periculoase, formarea privind transportul animalelor prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1/2005 și, pentru transportul de persoane, formarea care vizează sensibilizarea cu privire la nevoile persoanelor cu handicap prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 181/2011. Cu toate acestea, statele membre pot decide ca o formare specifică încheiată care a fost impusă în temeiul Directivei 2008/68/CE privind transportul interior de mărfuri periculoase să fie luată în calcul drept două dintre perioadele de șapte ore, cu condiția să nu mai existe o altă formare luată în considerare în cadrul formării periodice.

Secțiunea 5

Autorizarea calificării inițiale și a formării periodice

| 5.1. | Centrele de formare care participă la calificarea inițială și formarea periodică trebuie autorizate de către autoritățile competente ale statelor membre. Autorizarea trebuie dată doar ca răspuns la o solicitare scrisă. Solicitarea trebuie însoțită de documentele care conțin:






  5.1.1. | o calificare adecvată și programul de formare care precizează subiectele predate și stabilește planul propus de punere în aplicare și metodele de predare avute în vedere; |
| --- | --- | --- |

5.1.

5.1.1.

o calificare adecvată și programul de formare care precizează subiectele predate și stabilește planul propus de punere în aplicare și metodele de predare avute în vedere;

| 5.1.2. | calificarea instructorilor și domeniile de activitate; |
| --- | --- |

5.1.2.

calificarea instructorilor și domeniile de activitate;

| 5.1.3. | informații referitoare la locul desfășurării cursului, materialele didactice, resursele puse la dispoziție pentru lucrările practice și parcul de vehicule utilizat; |
| --- | --- |

5.1.3.

informații referitoare la locul desfășurării cursului, materialele didactice, resursele puse la dispoziție pentru lucrările practice și parcul de vehicule utilizat;

| 5.1.4. | condițiile de participare la curs (numărul de participanți). |
| --- | --- |

5.1.4.

condițiile de participare la curs (numărul de participanți).

| 5.2. | Autoritatea competentă trebuie să dea autorizarea în scris, pe baza următoarelor criterii:






  5.2.1. | formarea trebuie să se desfășoare în conformitate cu documentele care însoțesc cererea; |
| --- | --- | --- |

5.2.

5.2.1.

formarea trebuie să se desfășoare în conformitate cu documentele care însoțesc cererea;

| 5.2.2. | autoritatea competentă trebuie să aibă dreptul de a trimite persoane autorizate pentru a asista la cursurile de formare ale centrelor autorizate și trebuie să aibă dreptul de a monitoriza aceste centre, cu privire la resursele utilizate și la desfășurarea corespunzătoare a cursurilor de formare și a testelor; |
| --- | --- |

5.2.2.

autoritatea competentă trebuie să aibă dreptul de a trimite persoane autorizate pentru a asista la cursurile de formare ale centrelor autorizate și trebuie să aibă dreptul de a monitoriza aceste centre, cu privire la resursele utilizate și la desfășurarea corespunzătoare a cursurilor de formare și a testelor;

| 5.2.3. | autorizarea poate fi retrasă sau suspendată în cazul în care criteriile de autorizare nu mai sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

5.2.3.

autorizarea poate fi retrasă sau suspendată în cazul în care criteriile de autorizare nu mai sunt îndeplinite.

Centrul autorizat trebuie să garanteze că instructorii au cunoștințe temeinice privind cele mai recente reglementări și criterii de formare. Ca o parte a procedurii de selecție specifice, instructorii trebuie să prezinte documente care să certifice atât cunoașterea materiei predate, cât și cunoașterea metodelor de predare. În ceea ce privește partea practică a instruirii, instructorii trebuie să prezinte documente care să certifice experiența lor de conducători auto profesioniști sau o experiență de conducere similară, cum ar fi cea de instructori de conducere pentru vehicule grele.

Programul de instruire trebuie să fie conform cu autorizarea și trebuie să cuprindă subiectele din lista menționată la secțiunea 1.

---

(1)  Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (JO C 111, 6.5.2008, p. 1).

(2)  Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3821/85 și (CE) nr. 2135/98 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului (JO L 102, 11.4.2006, p. 1).

(3)  Regulamentul (UE) nr. 165/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 februarie 2014 privind tahografele în transportul rutier, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere (JO L 60, 28.2.2014, p. 1).

(4)  Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13).

(5)  Regulamentul (UE) nr. 181/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind drepturile pasagerilor care călătoresc cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 55, 28.2.2011, p. 1).

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe și de modificare a Directivelor 64/432/CEE și 93/119/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1255/97 (JO L 3, 5.1.2005, p. 1).

---

ANEXA II

DISPOZIȚII PRIVIND MODELUL UNIUNII EUROPENE PENTRU CARTELA DE PREGĂTIRE PROFESIONALĂ A CONDUCĂTORULUI AUTO

1.   Caracteristicile fizice ale cartelei de pregătire profesională a conducătorului auto

Caracteristicile fizice ale cartelei de pregătire profesională a conducătorului auto trebuie să respecte standardele ISO 7810 și 7816-1.

Metodele de verificare a caracteristicilor fizice ale cartelei de pregătire profesională a conducătorului auto, pentru a se asigura că sunt în concordanță cu standardele internaționale, trebuie să respecte standardul ISO 10373.

2.   Informațiile care figurează pe cartela de pregătire profesională a conducătorului auto

Cartela de pregătire profesională a conducătorului auto trebuie să aibă două fețe:

Fața 1 trebuie să conțină:

| (a) | titlul „cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto” imprimat cu caractere mari în limba oficială sau în limbile oficiale ale statului membru care eliberează cartela de pregătire profesională a conducătorului auto; |
| --- | --- |

(a)

titlul „cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto” imprimat cu caractere mari în limba oficială sau în limbile oficiale ale statului membru care eliberează cartela de pregătire profesională a conducătorului auto;

| (b) | numele statului membru care eliberează cartela de pregătire profesională a conducătorului auto (facultativ); |
| --- | --- |

(b)

numele statului membru care eliberează cartela de pregătire profesională a conducătorului auto (facultativ);

| (c) | semnul distinctiv al statului membru care eliberează cartela de pregătire profesională a conducătorului auto, imprimat în negativ într-un dreptunghi albastru și înconjurat de 12 steluțe galbene; semnele distinctive sunt următoarele:







  B | : | Belgia |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | : | Bulgaria |
| CZ | : | Cehia |
| DK | : | Danemarca |
| D | : | Germania |
| EST | : | Estonia |
| IRL | : | Irlanda |
| GR | : | Grecia |
| E | : | Spania |
| F | : | Franța |
| HR | : | Croația |
| I | : | Italia |
| CY | : | Cipru |
| LV | : | Letonia |
| LT | : | Lituania |
| L | : | Luxemburg |
| H | : | Ungaria |
| M | : | Malta |
| NL | : | Țările de Jos |
| A | : | Austria |
| PL | : | Polonia |
| P | : | Portugalia |
| RO | : | România |
| SLO | : | Slovenia |
| SK | : | Slovacia |
| FIN | : | Finlanda |
| S | : | Suedia |

(c)

semnul distinctiv al statului membru care eliberează cartela de pregătire profesională a conducătorului auto, imprimat în negativ într-un dreptunghi albastru și înconjurat de 12 steluțe galbene; semnele distinctive sunt următoarele:

B

:

Belgia

BG

:

Bulgaria

CZ

:

Cehia

DK

:

Danemarca

D

:

Germania

EST

:

Estonia

IRL

:

Irlanda

GR

:

Grecia

E

:

Spania

F

:

Franța

HR

:

Croația

I

:

Italia

CY

:

Cipru

LV

:

Letonia

LT

:

Lituania

L

:

Luxemburg

H

:

Ungaria

M

:

Malta

NL

:

Țările de Jos

A

:

Austria

PL

:

Polonia

P

:

Portugalia

RO

:

România

SLO

:

Slovenia

SK

:

Slovacia

FIN

:

Finlanda

S

:

Suedia

| (d) | informații specifice ale cartelei de formare profesională a conducătorului auto, numerotate după cum urmează:






  1. | numele titularului; |
| --- | --- | --- |

(d)

informații specifice ale cartelei de formare profesională a conducătorului auto, numerotate după cum urmează:

1.

numele titularului;

| 2. | prenumele titularului; |
| --- | --- |

2.

prenumele titularului;

| 3. | data și locul nașterii titularului; |
| --- | --- |

3.

data și locul nașterii titularului;

| 4. | (a) | data eliberării; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

data eliberării;

| (b) | data expirării; |
| --- | --- |

(b)

data expirării;

| (c) | denumirea autorității emitente (poate fi imprimată pe fața 2); |
| --- | --- |

(c)

denumirea autorității emitente (poate fi imprimată pe fața 2);

| (d) | un număr diferit de numărul permisului de conducere în scop administrativ (facultativ); |
| --- | --- |

(d)

un număr diferit de numărul permisului de conducere în scop administrativ (facultativ);

| 5. | (a) | numărul permisului de conducere; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

numărul permisului de conducere;

| (b) | seria permisului de conducere; |
| --- | --- |

(b)

seria permisului de conducere;

| 6. | fotografia titularului; |
| --- | --- |

6.

fotografia titularului;

| 7. | semnătura titularului; |
| --- | --- |

7.

semnătura titularului;

| 8. | domiciliul stabil sau adresa poștală a titularului (facultativ); |
| --- | --- |

8.

domiciliul stabil sau adresa poștală a titularului (facultativ);

| 9. | categoriile de vehicule pentru care conducătorul auto îndeplinește criteriile de calificare inițială și de formare periodică; |
| --- | --- |

9.

categoriile de vehicule pentru care conducătorul auto îndeplinește criteriile de calificare inițială și de formare periodică;

| (e) | titlul „model al Uniunii Europene” în limba sau limbile statului membru care eliberează cartela de pregătire profesională a conducătorului auto și subtitlul „cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto” în celelalte limbi oficiale ale Uniunii, tipărit cu albastru, astfel încât să formeze fundalul cartelei de formare profesională a conducătorului auto: | tarjeta de cualificación del conductor |
| --- | --- | --- |

(e)

titlul „model al Uniunii Europene” în limba sau limbile statului membru care eliberează cartela de pregătire profesională a conducătorului auto și subtitlul „cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto” în celelalte limbi oficiale ale Uniunii, tipărit cu albastru, astfel încât să formeze fundalul cartelei de formare profesională a conducătorului auto:

tarjeta de cualificación del conductor

| | карта за квалификация на водача |
| --- | --- |

карта за квалификация на водача

| | osvědčení profesní způsobilosti řidiče |
| --- | --- |

osvědčení profesní způsobilosti řidiče

| | chaufføruddannelsesbevis |
| --- | --- |

chaufføruddannelsesbevis

| | Fahrerqualifizierungsnachweis |
| --- | --- |

Fahrerqualifizierungsnachweis

| | juhi pädevustunnistus |
| --- | --- |

juhi pädevustunnistus

| | δελτίο επιμόρφωσης οδηγού |
| --- | --- |

δελτίο επιμόρφωσης οδηγού

| | driver qualification card |
| --- | --- |

driver qualification card

| | carte de qualification de conducteur |
| --- | --- |

carte de qualification de conducteur

| | cárta cáilíochta tiománaí |
| --- | --- |

cárta cáilíochta tiománaí

| | kvalifikacijska kartica vozača |
| --- | --- |

kvalifikacijska kartica vozača

| | carta di qualificazione del conducente |
| --- | --- |

carta di qualificazione del conducente

| | vadītāja kvalifikācijas apliecība |
| --- | --- |

vadītāja kvalifikācijas apliecība

| | vairuotojo kvalifikacinė kortelė |
| --- | --- |

vairuotojo kvalifikacinė kortelė

| | gépjárművezetői képesítési igazolvány |
| --- | --- |

gépjárművezetői képesítési igazolvány

| | karta ta’ kwalifika tas-sewwieq |
| --- | --- |

karta ta’ kwalifika tas-sewwieq

| | kwalificatiekaart bestuurder |
| --- | --- |

kwalificatiekaart bestuurder

| | karta kwalifikacji kierowcy |
| --- | --- |

karta kwalifikacji kierowcy

| | carta de qualificaçăo de motorista |
| --- | --- |

carta de qualificaçăo de motorista

| | cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto |
| --- | --- |

cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto

| | kvalifikačná karta vodiča |
| --- | --- |

kvalifikačná karta vodiča

| | kartica o usposobljenosti voznika |
| --- | --- |

kartica o usposobljenosti voznika

| | kuljettajan ammattipätevyyskortti |
| --- | --- |

kuljettajan ammattipätevyyskortti

| | yrkeskompetensbevis för förare. |
| --- | --- |

yrkeskompetensbevis för förare.

| (f) | culorile de referință:






  — | albastru: albastru Pantone reflex, |
| --- | --- | --- |

(f)

culorile de referință:

—

albastru: albastru Pantone reflex,

| — | galben: galben Pantone; |
| --- | --- |

—

galben: galben Pantone;

Fața 2 trebuie să conțină:

| (a) | 9. | categoriile de vehicule pentru care conducătorul auto îndeplinește criteriile de calificare inițială și de formare periodică; |
| --- | --- | --- |

(a)

9.

categoriile de vehicule pentru care conducătorul auto îndeplinește criteriile de calificare inițială și de formare periodică;

| 10. | codul armonizat nr. 95 al Uniunii, prevăzut în anexa I la Directiva 2006/126/CE; |
| --- | --- |

10.

codul armonizat nr. 95 al Uniunii, prevăzut în anexa I la Directiva 2006/126/CE;

| 11. | un spațiu rezervat pentru posibila înscriere de către statul membru emitent a unor mențiuni administrative esențiale sau a unor mențiuni legate de siguranța rutieră (facultativ). Dacă mențiunile se referă la o rubrică definită în prezenta anexă, aceste mențiuni trebuie precedate de numărul rubricii corespunzătoare. |
| --- | --- |

11.

un spațiu rezervat pentru posibila înscriere de către statul membru emitent a unor mențiuni administrative esențiale sau a unor mențiuni legate de siguranța rutieră (facultativ). Dacă mențiunile se referă la o rubrică definită în prezenta anexă, aceste mențiuni trebuie precedate de numărul rubricii corespunzătoare.

| (b) | o explicație a mențiunilor numerotate, care apare pe fața 1 și pe fața 2 a cartelei de formare profesională a conducătorului auto [cel puțin rubricile 1, 2, 3, 4(a), 4(b), 4(c), 5(a), 5(b) și 10]. |
| --- | --- |

(b)

o explicație a mențiunilor numerotate, care apare pe fața 1 și pe fața 2 a cartelei de formare profesională a conducătorului auto [cel puțin rubricile 1, 2, 3, 4(a), 4(b), 4(c), 5(a), 5(b) și 10].

În cazul în care un stat membru dorește să formuleze mențiunile respective într-o altă limbă națională decât: bulgară, cehă, croată, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, poloneză, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză, elaborează o versiune bilingvă a cartelei de formare profesională a conducătorului auto, utilizând una dintre limbile menționate anterior, fără a aduce atingere celorlalte dispoziții din prezenta anexă.

3.   Securitate, inclusiv protecția datelor

Scopul diferitelor părți constitutive ale cartelei de formare profesională a conducătorului auto este acela de a exclude orice posibilitate de falsificare sau manipulare și de a detecta orice încercare de acest tip.

Statul membru trebuie să se asigure că nivelul de securitate al cartelei de formare profesională a conducătorului auto este cel puțin comparabil cu nivelul de securitate al permisului de conducere.

4.   Dispoziții speciale

După consultarea Comisiei, statele membre pot adăuga culori sau marcaje, cum ar fi un cod de bare, simboluri naționale sau elemente de securitate, fără a aduce atingere celorlalte dispoziții din prezenta anexă.

Referitor la recunoașterea reciprocă a cartelelor de pregătire profesională a conducătorului auto, codul de bare nu trebuie să conțină alte informații în afara celor care apar deja lizibil pe cartela de pregătire profesională a conducătorului auto sau care sunt esențiale pentru procesul de eliberare a cartelei.

5.   Dispoziții tranzitorii

Cartelele de pregătire profesională a conducătorului auto eliberate înainte de 23 mai 2020 sunt valabile până la data expirării.

6.   Modelul Uniunii Europene pentru cartela de pregătire profesională a conducătorului auto

Image 1

---

ANEXA III

TABEL DE CORESPONDENȚĂ PENTRU TRIMITERILE LA ANUMITE CATEGORII DE PERMISE DE CONDUCERE

| Trimitere în prezenta directivă | Trimitere în Directiva 2006/126/CE |
| --- | --- |
| C + E | CE |
| C1 + E | C1E |
| D + E | DE |
| D1 + E | D1E |

Trimitere în prezenta directivă

Trimitere în Directiva 2006/126/CE

C + E

CE

C1 + E

C1E

D + E

DE

D1 + E

D1E

---

ANEXA IV

Partea A

Directiva abrogată cu lista modificărilor sale ulterioare

(menționate în articolul 14)

| Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 226, 10.9.2003, p. 4). | |
| --- | --- |
| Directiva 2004/66/CE a Consiliului
  (JO L 168, 1.5.2004, p. 35). | numai punctul IV.2 din anexă |
| Directiva (UE) 2006/103/CE a Consiliului
  (JO L 363, 20.12.2006, p. 344). | numai punctul A.6 din anexă |
| Regulamentul (CE) nr. 1137/2008 al Parlamentului European și al Consiliului
  (JO L 311, 21.11.2008, p. 1). | numai punctul 9.11 din anexă |
| Directiva 2013/22/UE a Consiliului
  (JO L 158, 10.6.2013, p. 356). | numai punctul A.4 din anexă |
| Directiva (UE) 2018/645 a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 112, 2.5.2018, p. 29). | numai articolul 1 și anexa |
| Regulamentul (UE) 2019/1243 al Parlamentului European și al Consiliului
  (JO L 198, 25.7.2019, p. 241). | numai punctul IX.5 din anexă |

Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 226, 10.9.2003, p. 4).

Directiva 2004/66/CE a Consiliului

(JO L 168, 1.5.2004, p. 35).

numai punctul IV.2 din anexă

Directiva (UE) 2006/103/CE a Consiliului

(JO L 363, 20.12.2006, p. 344).

numai punctul A.6 din anexă

Regulamentul (CE) nr. 1137/2008 al Parlamentului European și al Consiliului

(JO L 311, 21.11.2008, p. 1).

numai punctul 9.11 din anexă

Directiva 2013/22/UE a Consiliului

(JO L 158, 10.6.2013, p. 356).

numai punctul A.4 din anexă

Directiva (UE) 2018/645 a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 112, 2.5.2018, p. 29).

numai articolul 1 și anexa

Regulamentul (UE) 2019/1243 al Parlamentului European și al Consiliului

(JO L 198, 25.7.2019, p. 241).

numai punctul IX.5 din anexă

Partea B

Termenele de transpunere în dreptul intern și datele de aplicare

(menționate în articolul 14)

| Directiva | Termene de transpunere | Data de aplicare |
| --- | --- | --- |
| 2003/59/CE | 10 septembrie 2006 | 10 septembrie 2008 în ceea ce privește calificarea inițială necesară pentru conducerea vehiculelor din categoriile de permis de conducere D1, D1+E, D și D+E;
  10 septembrie 2009 în ceea ce privește calificarea inițială necesară pentru conducerea vehiculelor din categoriile de permis de conducere C1, C1+E, C și C+E. |
| (UE) 2018/645 | 23 mai 2020, cu excepția articolului 1 punctul 6.
  23 mai 2021, în ceea ce privește articolul 1 punctul 6. | |

Directiva

Termene de transpunere

Data de aplicare

2003/59/CE

10 septembrie 2006

10 septembrie 2008 în ceea ce privește calificarea inițială necesară pentru conducerea vehiculelor din categoriile de permis de conducere D1, D1+E, D și D+E;

10 septembrie 2009 în ceea ce privește calificarea inițială necesară pentru conducerea vehiculelor din categoriile de permis de conducere C1, C1+E, C și C+E.

(UE) 2018/645

23 mai 2020, cu excepția articolului 1 punctul 6.

23 mai 2021, în ceea ce privește articolul 1 punctul 6.

---

ANEXA V

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Directiva 2003/59/CE | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolele 1-7 | Articolele 1-7 |
| Articolul 8 alineatul (1) | Articolul 8 alineatul (1) |
| Articolul 8 alineatul (2), primul paragraf, teza introductivă și litera (a) | Articolul 8 alineatul (2), primul paragraf |
| Articolul 8 alineatul (2), primul paragraf, litera (b) | – |
| Articolul 8 alineatul (2), al doilea paragraf | Articolul 8 alineatul (2), al doilea paragraf |
| Articolul 8 alineatele (3), (4) și (5) | Articolul 8 alineatele (3), (4) și (5) |
| Articolele 9 și 10 | Articolele 9 și 10 |
| Articolul 10a | Articolul 11 |
| Articolul 11 | Articolul 12 |
| Articolul 11a | Articolul 13 |
| Articolul 13 | – |
| Articolul 14 | – |
| Articolul 15 | Articolul 14 |
| Articolul 16 | Articolul 15 |
| Articolul 17 | Articolul 16 |
| Anexa I | Anexa I |
| Anexa II | Anexa II |
| Anexa III | Anexa III |
| – | Anexa IV |
| – | Anexa V |

Directiva 2003/59/CE

Prezenta directivă

Articolele 1-7

Articolele 1-7

Articolul 8 alineatul (1)

Articolul 8 alineatul (1)

Articolul 8 alineatul (2), primul paragraf, teza introductivă și litera (a)

Articolul 8 alineatul (2), primul paragraf

Articolul 8 alineatul (2), primul paragraf, litera (b)

–

Articolul 8 alineatul (2), al doilea paragraf

Articolul 8 alineatul (2), al doilea paragraf

Articolul 8 alineatele (3), (4) și (5)

Articolul 8 alineatele (3), (4) și (5)

Articolele 9 și 10

Articolele 9 și 10

Articolul 10a

Articolul 11

Articolul 11

Articolul 12

Articolul 11a

Articolul 13

Articolul 13

–

Articolul 14

–

Articolul 15

Articolul 14

Articolul 16

Articolul 15

Articolul 17

Articolul 16

Anexa I

Anexa I

Anexa II

Anexa II

Anexa III

Anexa III

–

Anexa IV

–

Anexa V

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/70

---

DECIZIA (UE) 2022/2562 A CONSILIULUI

din 24 octombrie 2022

privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului-cadru de parteneriat și de cooperare globală dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Regatul Thailandei, pe de altă parte

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 209, coroborat cu articolul 218 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 25 noiembrie 2004, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocierile cu Thailanda cu privire la un Acord-cadru de parteneriat și de cooperare globală între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Regatul Thailandei, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”). |
| --- | --- |

(1)

La 25 noiembrie 2004, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocierile cu Thailanda cu privire la un Acord-cadru de parteneriat și de cooperare globală între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Regatul Thailandei, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”).

| (2) | Negocierile cu privire la acord s-au încheiat cu succes prin parafarea acordului la 2 septembrie 2022 la Bruxelles. |
| --- | --- |

(2)

Negocierile cu privire la acord s-au încheiat cu succes prin parafarea acordului la 2 septembrie 2022 la Bruxelles.

| (3) | Obiectivul acordului este de a consolida cooperarea într-o gamă largă de domenii de politică, printre care se numără drepturile omului, neproliferarea armelor de distrugere în masă, combaterea terorismului, lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, comerțul, migrația, mediul, energia, schimbările climatice, transporturile, știința și tehnologia, ocuparea forței de muncă și afacerile sociale, educația și agricultura. |
| --- | --- |

(3)

Obiectivul acordului este de a consolida cooperarea într-o gamă largă de domenii de politică, printre care se numără drepturile omului, neproliferarea armelor de distrugere în masă, combaterea terorismului, lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, comerțul, migrația, mediul, energia, schimbările climatice, transporturile, știința și tehnologia, ocuparea forței de muncă și afacerile sociale, educația și agricultura.

| (4) | Prin urmare, acordul ar trebui să fie semnat în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, acordul ar trebui să fie semnat în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

| (5) | Având în vedere necesitatea de a aplica acordul înainte de intrarea sa în vigoare în urma ratificărilor de către statele membre, anumite dispoziții ale acordului ar trebui să fie aplicate cu titlu provizoriu, până la finalizarea procedurilor necesare pentru intrarea sa în vigoare, |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere necesitatea de a aplica acordul înainte de intrarea sa în vigoare în urma ratificărilor de către statele membre, anumite dispoziții ale acordului ar trebui să fie aplicate cu titlu provizoriu, până la finalizarea procedurilor necesare pentru intrarea sa în vigoare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se autorizează, în numele Uniunii, semnarea Acordului-cadru de parteneriat și de cooperare globală dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Regatul Thailandei, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”), sub rezerva încheierii acordului (1).

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită sau persoanele împuternicite să semneze acordul în numele Uniunii.

Articolul 3

Până la finalizarea procedurilor necesare pentru intrarea în vigoare a acordului, în conformitate cu articolul 59 din acord și sub rezerva efectuării notificărilor prevăzute în acesta, următoarele părți din acord se aplică cu titlu provizoriu (2) între Uniunea Europeană și Regatul Thailandei, dar numai în măsura în care se referă la aspecte care intră în sfera de competență a Uniunii, inclusiv aspecte pentru care Uniunea are competența de a defini și de a pune în aplicare o politică externă și de securitate comună:

| — | Titlul I; |
| --- | --- |

—

Titlul I;

| — | Titlul II; |
| --- | --- |

—

Titlul II;

| — | Titlul III; |
| --- | --- |

—

Titlul III;

| — | Titlul IV: articolele 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29; |
| --- | --- |

—

Titlul IV: articolele 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29;

| — | Titlul V: articolele 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49; |
| --- | --- |

—

Titlul V: articolele 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49;

| — | Titlul VI; |
| --- | --- |

—

Titlul VI;

| — | Titlul VII; |
| --- | --- |

—

Titlul VII;

| — | Titlul VIII; |
| --- | --- |

—

Titlul VIII;

| — | Declarația comună privind articolul 5; |
| --- | --- |

—

Declarația comună privind articolul 5;

| — | Declarația comună privind articolul 23. |
| --- | --- |

—

Declarația comună privind articolul 23.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 24 octombrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  A se vedea pagina 72 din prezentul Jurnal Oficial.

1

(2)  Data de la care părțile acordului se aplică cu titlu provizoriu va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

2

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/72 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/72

---

ACORD-CADRU

de parteneriat și de cooperare globală între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Regatul Thailandei, pe de altă parte

UNIUNEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „UE”,

și

REGATUL BELGIEI,

REPUBLICA BULGARIA,

REPUBLICA CEHĂ,

REGATUL DANEMARCEI,

REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA,

REPUBLICA ESTONIA,

IRLANDA,

REPUBLICA ELENĂ,

REGATUL SPANIEI,

REPUBLICA FRANCEZĂ,

REPUBLICA CROAȚIA,

REPUBLICA ITALIANĂ,

REPUBLICA CIPRU,

REPUBLICA LETONIA,

REPUBLICA LITUANIA,

MARELE DUCAT AL LUXEMBURGULUI,

UNGARIA,

REPUBLICA MALTA,

REGATUL ȚĂRILOR DE JOS,

REPUBLICA AUSTRIA,

REPUBLICA POLONĂ,

REPUBLICA PORTUGHEZĂ,

ROMÂNIA,

REPUBLICA SLOVENIA,

REPUBLICA SLOVACĂ,

REPUBLICA FINLANDA,

REGATUL SUEDIEI,

state membre ale Uniunii Europene, denumite în continuare „statele membre”,

pe de o parte,

și

REGATUL THAILANDEI, denumit în continuare „Thailanda”,

pe de altă parte,

denumite în continuare „părțile”,

AVÂND ÎN VEDERE relațiile tradiționale de prietenie dintre părți, precum și legăturile istorice, politice și economice strânse care le unesc,

ACORDÂND o importanță deosebită caracterului amplu al relațiilor lor reciproce,

REAFIRMÂNDU-ȘI atașamentul față de principiile democratice și drepturile omului și libertățile fundamentale, astfel cum sunt prevăzute în Declarația Universală a Drepturilor Omului, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 10 decembrie 1948, și în alte instrumente internaționale relevante în domeniul drepturilor omului,

REAFIRMÂNDU-ȘI atașamentul față de principiile statului de drept și ale bunei guvernanțe, precum și dorința de a promova progresul economic și social pentru popoarele lor, ținând seama de cerințele de protecție a mediului și de principiile dezvoltării durabile, precum și de Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată prin Rezoluția Adunării Generale a ONU nr. 70/1 din 25 septembrie 2015,

RECUNOSCÂND statutul Thailandei de țară în curs de dezvoltare și ținând seama de nivelul de dezvoltare al fiecărei părți,

RECUNOSCÂND necesitatea de a promova conceptele și obiectivele de neproliferare și dezarmare prin intermediul instrumentelor internaționale și regionale relevante pentru a contracara pericolul reprezentat de armele de distrugere în masă (ADM). Adoptarea prin consens a Rezoluției 1540 (2004) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) evidențiază angajamentul întregii comunități internaționale de a combate proliferarea acestor arme. La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, iar Consiliul Uniunii Europene a adoptat, la 17 noiembrie 2003, o politică a UE de integrare a politicilor de neproliferare în relațiile UE cu țările terțe. Thailanda, în calitatea sa de țară membră a Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), este membră semnatară fondatoare a Tratatului privind o zonă fără arme nucleare în Asia de Sud-Est, care a fost semnat la Bangkok la 15 decembrie 1995,

ÎNTRUCÂT părțile recunosc legăturile dintre dezarmare, controlul armelor, pace și securitate și dezvoltare și constată că o cooperare mai strânsă între părți în ceea ce privește promovarea punerii în aplicare a instrumentelor internaționale relevante poate conduce la progrese în direcția realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și a creării unei lumi mai sigure,

ÎNTRUCÂT părțile consideră terorismul drept o amenințare la adresa securității mondiale și doresc să își intensifice dialogul și cooperarea în lupta împotriva terorismului, în conformitate cu rezoluțiile relevante ale CSONU, în special cu Rezoluția 1373 (2001) a CSONU, părțile reafirmă faptul că respectarea drepturilor omului pentru toți și a statului de drept reprezintă baza fundamentală a luptei împotriva terorismului,

REAFIRMÂND faptul că cele mai grave infracțiuni care preocupă comunitatea internațională în ansamblu nu trebuie lăsate nepedepsite, iar urmărirea penală eficace a acestora trebuie asigurată prin luarea de măsuri naționale și prin intensificarea colaborării pe plan global,

REAFIRMÂNDU-ȘI hotărârea de a combate infracțiunile grave care preocupă comunitatea internațională,

RECUNOSCÂND importanța Acordului de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Indonezia, Malaysia, Filipine, Singapore și Thailanda, țări membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, semnat la Kuala Lumpur la 7 martie 1980, și a protocoalelor de aderare ulterioare,

RECUNOSCÂND importanța consolidării relațiilor existente între părți, în vederea intensificării cooperării dintre acestea, precum și dorința lor comună de a-și consolida, aprofunda și diversifica relațiile în domenii de interes reciproc pe baza respectării suveranității, a egalității, a nediscriminării, a mediului natural și în avantajul lor reciproc,

RECUNOSCÂND că părțile împărtășesc aspirația comună de a avea economii eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, favorabile incluziunii, inovatoare, cu emisii nete egale cu zero și verzi și că schimbul de experiență în contextul punerii în aplicare a politicilor lor interne poate asigura un rezultat mai bun al acestor politici și poate accelera atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU,

EXPRIMÂNDU-ȘI angajamentul deplin de a promova dezvoltarea durabilă în toate dimensiunile sale, inclusiv protecția mediului și cooperarea eficace pentru combaterea schimbărilor climatice și punerea în aplicare efectivă a Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), adoptată la Rio de Janeiro la 9 mai 1992, și a Acordului de la Paris, adoptat la Paris la 12 decembrie 2015, precum și promovarea și punerea în aplicare eficace a standardelor sociale și de muncă recunoscute la nivel internațional,

VEGHIND, în această privință, ca nimeni să nu fie lăsat în urmă,

SUBLINIIND importanța aprofundării relațiilor și a cooperării în domenii precum migrația,

CONFIRMÂNDU-ȘI dorința de a intensifica cooperarea dintre părți, în deplină armonie cu activitățile întreprinse în cadrele regionale, pe baza valorilor comune și a avantajului reciproc,

RECUNOSCÂND importanța pe care părțile o acordă principiilor și normelor care reglementează comerțul internațional, astfel cum sunt prevăzute, în special în Acordul de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), întocmit la Marrakesh la 15 aprilie 1994, precum și necesității de a le aplica în mod transparent și nediscriminatoriu,

LUÂND ACT de faptul că, dacă părțile ar decide, în cadrul prezentului acord, să încheie acorduri specifice în domeniul libertății, securității și justiției, care ar urma să fie încheiate de către UE în temeiul titlului V din partea a treia a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, dispozițiile unor astfel de acorduri specifice viitoare nu ar fi obligatorii pentru Irlanda, cu excepția cazului în care UE, în același timp cu Irlanda în ceea ce privește relațiile lor bilaterale anterioare, ar notifica Thailandei faptul că Irlandei îi revin obligații în temeiul acestor viitoare acorduri specifice ca parte a UE, în conformitate cu Protocolul nr. 21 privind poziția Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. De asemenea, orice măsuri interne ulterioare ale UE care ar urma să fie adoptate în temeiul titlului menționat anterior pentru a pune în aplicare prezentul acord nu ar fi obligatorii pentru Irlanda decât dacă aceasta ar notifica faptul că dorește să participe la măsurile respective sau le acceptă în conformitate cu Protocolul nr. 21. LUÂND ACT, DE ASEMENEA, de faptul că astfel de acorduri specifice viitoare sau astfel de măsuri interne ulterioare ale UE ar intra sub incidența Protocolului nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la tratatele respective,

CONVIN CU PRIVIRE LA URMĂTOARELE DISPOZIȚII:

TITLUL I

NATURA ȘI DOMENIUL DE APLICARE

Articolul 1

Principii generale

(1)   Respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt prevăzute în Declarația universală a drepturilor omului și în alte instrumente internaționale relevante referitoare la drepturile omului, și respectarea principiului statului de drept stau la baza politicilor interne și internaționale ale părților și constituie un element esențial al prezentului acord.

(2)   Părțile își confirmă angajamentul de a promova dezvoltarea durabilă în toate dimensiunile sale, de a coopera în ceea ce privește abordarea provocărilor legate de schimbările climatice și de globalizare și de a contribui la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă.

(3)   Părțile își reafirmă angajamentul față de Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului, adoptată în 2005, și convin să consolideze cooperarea în vederea îmbunătățirii în continuare a rezultatelor obținute în domeniul dezvoltării.

(4)   Părțile își reafirmă atașamentul față de principiile bunei guvernanțe și față de lupta împotriva corupției, ținând seama în special de obligațiile internaționale care le revin.

(5)   Părțile sunt de acord ca activitățile de cooperare desfășurate în temeiul prezentului acord să țină seama de nevoile și de capacitățile fiecărei părți.

Articolul 2

Obiectivele cooperării

Având în vedere parteneriatul lor istoric solid, părțile convin să aibă o relație orientată spre viitor, cu o perspectivă mai structurată și mai strategică, bazată pe valori comune și chestiuni de interes reciproc și se angajează să poarte un dialog cuprinzător și să promoveze în continuare cooperarea între ele în toate sectoarele de interes comun. Eforturile lor vor viza, în special:

| (a) | promovarea cooperării, pe o bază bilaterală și multilaterală, în cadrul tuturor forurilor și organizațiilor regionale și internaționale relevante implicate în domeniile care fac obiectul prezentului acord; |
| --- | --- |

(a)

promovarea cooperării, pe o bază bilaterală și multilaterală, în cadrul tuturor forurilor și organizațiilor regionale și internaționale relevante implicate în domeniile care fac obiectul prezentului acord;

| (b) | instituirea unei cooperări cu privire la combaterea proliferării ADM; |
| --- | --- |

(b)

instituirea unei cooperări cu privire la combaterea proliferării ADM;

| (c) | inițierea unui dialog cu privire la infracțiunile grave care preocupă comunitatea internațională; |
| --- | --- |

(c)

inițierea unui dialog cu privire la infracțiunile grave care preocupă comunitatea internațională;

| (d) | instituirea unei cooperări cu privire la combaterea terorismului și a criminalității transfrontaliere; |
| --- | --- |

(d)

instituirea unei cooperări cu privire la combaterea terorismului și a criminalității transfrontaliere;

| (e) | asigurarea condițiilor pentru intensificarea și dezvoltarea comerțului și a investițiilor între părți în avantajul lor reciproc și promovarea acestor obiective, asigurând în același timp respectarea principiilor și a normelor OMC și în așa fel încât acest lucru să contribuie la atingerea obiectivului dezvoltării durabile și să promoveze lanțuri de aprovizionare durabile și practici comerciale responsabile; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea condițiilor pentru intensificarea și dezvoltarea comerțului și a investițiilor între părți în avantajul lor reciproc și promovarea acestor obiective, asigurând în același timp respectarea principiilor și a normelor OMC și în așa fel încât acest lucru să contribuie la atingerea obiectivului dezvoltării durabile și să promoveze lanțuri de aprovizionare durabile și practici comerciale responsabile;

| (f) | instituirea unei cooperări în toate domeniile de interes reciproc care țin de comerț și investiții, în vederea promovării punerii în aplicare a principiilor și normelor OMC, a facilitării fluxurilor comerciale și investiționale durabile și a prevenirii și a înlăturării obstacolelor din calea comerțului și a investițiilor, în concordanță și în complementaritate cu inițiativele în derulare și viitoare ale UE-ASEAN și contribuind la acestea și la dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

(f)

instituirea unei cooperări în toate domeniile de interes reciproc care țin de comerț și investiții, în vederea promovării punerii în aplicare a principiilor și normelor OMC, a facilitării fluxurilor comerciale și investiționale durabile și a prevenirii și a înlăturării obstacolelor din calea comerțului și a investițiilor, în concordanță și în complementaritate cu inițiativele în derulare și viitoare ale UE-ASEAN și contribuind la acestea și la dezvoltarea durabilă;

| (g) | instituirea unei cooperări în domeniul libertății, securității și justiției, inclusiv al statului de drept și al cooperării judiciare și juridice, al protecției datelor cu caracter personal, al migrației, al combaterii spălării banilor, criminalității organizate și drogurilor ilicite; |
| --- | --- |

(g)

instituirea unei cooperări în domeniul libertății, securității și justiției, inclusiv al statului de drept și al cooperării judiciare și juridice, al protecției datelor cu caracter personal, al migrației, al combaterii spălării banilor, criminalității organizate și drogurilor ilicite;

| (h) | instituirea unei cooperări în toate celelalte sectoare de interes reciproc, în special politica macroeconomică și instituțiile financiare, planificarea dezvoltării, buna guvernanță în domeniul fiscal, combaterea corupției, responsabilitatea socială a întreprinderilor, politica industrială și microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM), societatea informațională, știința, tehnologia și inovarea, economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon, economia circulară și verde, bioeconomia, schimbările climatice, energia, transporturile, cercetarea și dezvoltarea, educația și formarea, cultura, turismul, drepturile omului, egalitatea de gen, mediul și resursele naturale, agricultura și dezvoltarea rurală, sănătatea, statisticile, societatea bazată pe cunoaștere, siguranța alimentară, aspectele fitosanitare și veterinare, ocuparea forței de muncă și afacerile sociale; |
| --- | --- |

(h)

instituirea unei cooperări în toate celelalte sectoare de interes reciproc, în special politica macroeconomică și instituțiile financiare, planificarea dezvoltării, buna guvernanță în domeniul fiscal, combaterea corupției, responsabilitatea socială a întreprinderilor, politica industrială și microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM), societatea informațională, știința, tehnologia și inovarea, economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon, economia circulară și verde, bioeconomia, schimbările climatice, energia, transporturile, cercetarea și dezvoltarea, educația și formarea, cultura, turismul, drepturile omului, egalitatea de gen, mediul și resursele naturale, agricultura și dezvoltarea rurală, sănătatea, statisticile, societatea bazată pe cunoaștere, siguranța alimentară, aspectele fitosanitare și veterinare, ocuparea forței de muncă și afacerile sociale;

| (i) | sporirea participării părților la programele de cooperare subregionale, regionale și trilaterale deschise participării celeilalte părți; |
| --- | --- |

(i)

sporirea participării părților la programele de cooperare subregionale, regionale și trilaterale deschise participării celeilalte părți;

| (j) | consolidarea rolului și a profilului părților în regiunile celeilalte părți prin diferite mijloace, inclusiv prin schimburi culturale, prin utilizarea tehnologiei informațiilor și comunicațiilor (TIC) și prin educație; |
| --- | --- |

(j)

consolidarea rolului și a profilului părților în regiunile celeilalte părți prin diferite mijloace, inclusiv prin schimburi culturale, prin utilizarea tehnologiei informațiilor și comunicațiilor (TIC) și prin educație;

| (k) | promovarea înțelegerii interumane prin cooperare între diferite entități neguvernamentale precum grupurile de reflecție, universitățile, societatea civilă și mass-media, sub formă de seminare, conferințe, interacțiuni între tineri, exerciții în spațiul cibernetic, programe de formare, schimburi și alte activități. |
| --- | --- |

(k)

promovarea înțelegerii interumane prin cooperare între diferite entități neguvernamentale precum grupurile de reflecție, universitățile, societatea civilă și mass-media, sub formă de seminare, conferințe, interacțiuni între tineri, exerciții în spațiul cibernetic, programe de formare, schimburi și alte activități.

Articolul 3

Armele de distrugere în masă

(1)   Părțile consideră că proliferarea ADM și a vectorilor purtători ai acestora, atât în cazul actorilor statali, cât și al celor nestatali, reprezintă una dintre cele mai grave amenințări la adresa stabilității și a securității internaționale. Părțile convin, prin urmare, să coopereze și să contribuie la combaterea proliferării ADM și a vectorilor purtători ai acestora prin respectarea în totalitate și punerea în aplicare la nivel național a obligațiilor existente care le revin în temeiul tratatelor și al acordurilor internaționale privind dezarmarea și neproliferarea și al altor obligații internaționale relevante încheiate sub egida ONU, inclusiv în temeiul rezoluțiilor CSONU. Părțile convin că această dispoziție constituie un element esențial al prezentului acord.

(2)   Mai mult, părțile convin să coopereze și să contribuie la combaterea proliferării ADM și a vectorilor purtători ai acestora și să promoveze punerea în aplicare a instrumentelor internaționale privind dezarmarea prin:

| (a) | luarea de măsuri pentru a deveni parte la toate celelalte instrumente internaționale relevante și pentru a le pune în aplicare pe deplin; |
| --- | --- |

(a)

luarea de măsuri pentru a deveni parte la toate celelalte instrumente internaționale relevante și pentru a le pune în aplicare pe deplin;

| (b) | în conformitate cu obligațiile lor internaționale respective, sporirea eficacității controalelor naționale ale exporturilor și controlul exporturilor și al tranzitului de mărfuri legate de ADM, inclusiv controlul utilizării finale a tehnologiilor cu dublă utilizare în ceea ce privește ADM, după caz, cu mijloace eficace de asigurare a respectării actelor cu putere de lege sau a normelor administrative, inclusiv sancțiuni eficace și măsuri preventive pentru încălcarea controlului exporturilor, inclusiv, în special, prin cooperare și consolidarea capacităților; |
| --- | --- |

(b)

în conformitate cu obligațiile lor internaționale respective, sporirea eficacității controalelor naționale ale exporturilor și controlul exporturilor și al tranzitului de mărfuri legate de ADM, inclusiv controlul utilizării finale a tehnologiilor cu dublă utilizare în ceea ce privește ADM, după caz, cu mijloace eficace de asigurare a respectării actelor cu putere de lege sau a normelor administrative, inclusiv sancțiuni eficace și măsuri preventive pentru încălcarea controlului exporturilor, inclusiv, în special, prin cooperare și consolidarea capacităților;

| (c) | promovarea punerii în aplicare depline și efective a Tratatului cu privire la neproliferarea armelor nucleare (TNP), semnat la Londra, Moscova și Washington D.C. la 1 iulie 1968, ca piatră de temelie a regimului mondial de neproliferare și dezarmare nucleară și ca element important în dezvoltarea aplicațiilor energiei nucleare în scopuri pașnice, a Convenției cu privire la interzicerea perfecționării, producției și stocării armelor bacteriologice (biologice) și cu toxine și la distrugerea lor (BTWC), semnată la Londra, Moscova și Washington D.C. la 10 aprilie 1972, și a Convenției privind interzicerea dezvoltării, producerii și stocării armelor chimice și distrugerea acestora (CWC), semnată la Paris și New York la 13 ianuarie 1993. |
| --- | --- |

(c)

promovarea punerii în aplicare depline și efective a Tratatului cu privire la neproliferarea armelor nucleare (TNP), semnat la Londra, Moscova și Washington D.C. la 1 iulie 1968, ca piatră de temelie a regimului mondial de neproliferare și dezarmare nucleară și ca element important în dezvoltarea aplicațiilor energiei nucleare în scopuri pașnice, a Convenției cu privire la interzicerea perfecționării, producției și stocării armelor bacteriologice (biologice) și cu toxine și la distrugerea lor (BTWC), semnată la Londra, Moscova și Washington D.C. la 10 aprilie 1972, și a Convenției privind interzicerea dezvoltării, producerii și stocării armelor chimice și distrugerea acestora (CWC), semnată la Paris și New York la 13 ianuarie 1993.

(3)   Părțile convin să instituie un dialog regulat care să însoțească și să consolideze elementele menționate la alineatul (2) literele (a)-(c). Un astfel de dialog poate să aibă loc la nivel regional.

Articolul 4

Armele de calibru mic și armamentul ușor și alte arme convenționale

(1)   Părțile recunosc că fabricarea, transferul și circulația ilicite de arme de calibru mic și armament ușor, inclusiv muniția aferentă, precum și acumularea excesivă, gestionarea și securitatea insuficientă a stocurilor și răspândirea necontrolată a armelor de calibru mic și a armamentului ușor, care au o gamă largă de consecințe umanitare și socioeconomice, continuă să reprezinte o amenințare gravă la adresa păcii și a securității internaționale, precum și a dezvoltării durabile la nivel individual, local, național, regional și internațional.

(2)   Părțile convin să respecte și să pună în aplicare pe deplin obligațiile care le revin în vederea combaterii comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor, inclusiv a comerțului cu muniția aferentă, în temeiul acordurilor internaționale și al rezoluțiilor CSONU în vigoare, precum și angajamentele pe care și le-au asumat în cadrul altor instrumente internaționale aplicabile în acest domeniu, cum ar fi Programul de acțiune al Organizației Națiunilor Unite pentru prevenirea, combaterea și eradicarea comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor sub toate aspectele sale, adoptat de către Adunarea Generală a ONU la 20 iulie 2001.

(3)   Părțile recunosc importanța sistemelor interne de control pentru transferul de arme convenționale, în conformitate cu obligațiile lor internaționale și cu obiectul și scopul Tratatului privind comerțul cu arme adoptat prin Rezoluția Adunării Generale a ONU nr. 67/234B din 2 aprilie 2013. Părțile recunosc importanța aplicării acestor controale într-un mod responsabil, pentru a contribui astfel la pacea, securitatea și stabilitatea pe plan internațional și regional, la reducerea suferinței umane, precum și la prevenirea deturnării armelor convenționale. Părțile convin să își consolideze dialogul și cooperarea în domeniul controlului exporturilor.

(4)   Părțile convin să își intensifice cooperarea și să urmărească coordonarea, complementaritatea și sinergia eforturilor lor legate de prevenirea și eradicarea comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor și a transferurilor de arme convenționale și a sistemelor naționale de control al importurilor și exporturilor de arme convenționale.

Articolul 5

Infracțiuni grave care preocupă comunitatea internațională

Părțile reafirmă faptul că cele mai grave infracțiuni care preocupă comunitatea internațională în ansamblul său nu trebuie să rămână nepedepsite și că trebuie să se asigure urmărirea lor penală prin adoptarea de măsuri la nivel național sau internațional, după caz, și prin consolidarea cooperării internaționale în conformitate cu actele lor cu putere de lege și normele lor administrative.

Articolul 6

Cooperarea în materie de prevenire și combatere a terorismului

(1)   Părțile reafirmă importanța combaterii terorismului cu respectarea deplină a statului de drept, a dreptului internațional, în special a Cartei Organizației Națiunilor Unite, semnată la San Francisco la 26 iunie 1945, precum și a rezoluțiilor relevante ale CSONU, a dreptului drepturilor omului și a dreptului internațional umanitar. În acest cadru și ținând seama de Strategia globală a ONU de combatere a terorismului cuprinsă în Rezoluția nr. 60/288 a Adunării Generale a ONU din 8 septembrie 2006, astfel cum a fost revizuită ulterior, precum și de Declarația comună ASEAN-UE privind cooperarea în vederea combaterii terorismului, adoptată la 28 ianuarie 2003, părțile convin să coopereze în ceea ce privește prevenirea și eliminarea terorismului sub toate formele și manifestările sale.

(2)   Părțile procedează astfel, în special:

| (a) | în contextul punerii în aplicare depline a Rezoluțiilor CSONU 1267 (1999), 1373 (2001), 1822 (2008), 2242 (2015), 2396 (2017) și 2462 (2019), precum și a altor rezoluții, convenții și instrumente internaționale relevante ale ONU; |
| --- | --- |

(a)

în contextul punerii în aplicare depline a Rezoluțiilor CSONU 1267 (1999), 1373 (2001), 1822 (2008), 2242 (2015), 2396 (2017) și 2462 (2019), precum și a altor rezoluții, convenții și instrumente internaționale relevante ale ONU;

| (b) | prin schimbul de informații cu privire la grupările teroriste, teroriști și rețelele lor de sprijin, în conformitate cu dreptul internațional și cu actele lor cu putere de lege și normele lor administrative; |
| --- | --- |

(b)

prin schimbul de informații cu privire la grupările teroriste, teroriști și rețelele lor de sprijin, în conformitate cu dreptul internațional și cu actele lor cu putere de lege și normele lor administrative;

| (c) | prin cooperarea cu privire la mijloacele, inclusiv echipamentele, și metodele utilizate pentru combaterea terorismului, inclusiv în domeniile tehnice și în materie de formare, precum și prin schimbul de experiență referitor la prevenirea terorismului și la recrutare; |
| --- | --- |

(c)

prin cooperarea cu privire la mijloacele, inclusiv echipamentele, și metodele utilizate pentru combaterea terorismului, inclusiv în domeniile tehnice și în materie de formare, precum și prin schimbul de experiență referitor la prevenirea terorismului și la recrutare;

| (d) | prin acțiuni de cooperare menite să consolideze consensul internațional cu privire la lupta împotriva terorismului și a finanțării terorismului, precum și împotriva utilizării inadecvate a tehnologiei informației în scopuri teroriste, precum și prin măsuri în vederea ajungerii la un acord cu privire la Convenția generală a Organizației Națiunilor Unite privind terorismul internațional, care să completeze instrumentele ONU existente și alte instrumente internaționale aplicabile în domeniul combaterii terorismului; |
| --- | --- |

(d)

prin acțiuni de cooperare menite să consolideze consensul internațional cu privire la lupta împotriva terorismului și a finanțării terorismului, precum și împotriva utilizării inadecvate a tehnologiei informației în scopuri teroriste, precum și prin măsuri în vederea ajungerii la un acord cu privire la Convenția generală a Organizației Națiunilor Unite privind terorismul internațional, care să completeze instrumentele ONU existente și alte instrumente internaționale aplicabile în domeniul combaterii terorismului;

| (e) | prin schimbul de cele mai bune practici în domeniul protecției drepturilor omului în lupta împotriva terorismului. |
| --- | --- |

(e)

prin schimbul de cele mai bune practici în domeniul protecției drepturilor omului în lupta împotriva terorismului.

TITLUL II

COOPERAREA BILATERALĂ, REGIONALĂ ȘI INTERNAȚIONALĂ

Articolul 7

Cooperarea în cadrul organizațiilor regionale și internaționale

(1)   Părțile se angajează să coopereze și să facă schimb de opinii în cadrul forurilor și al organizațiilor regionale și internaționale, în special în cadrul ONU și al organizațiilor și agențiilor sale specializate, inclusiv al Organizației Internaționale a Muncii (OIM), al relațiilor de dialog ASEAN-UE, în special în contextul Parteneriatului strategic ASEAN-UE, al Forumului regional ASEAN (ARF) și al Reuniunii Asia-Europa (ASEM), dar nu numai.

(2)   Părțile se angajează să coopereze și să facă schimb de opinii cu privire la aspecte economice și alte aspecte conexe în cadrul forurilor și al organizațiilor regionale și internaționale, inclusiv, printre altele, ASEM, Conferința ONU pentru Comerț și Dezvoltare, OMC și Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale.

Articolul 8

Cooperarea bilaterală și regională

(1)   Pentru fiecare domeniu de dialog și de cooperare din cadrul prezentului acord și acordând totodată o atenție corespunzătoare aspectelor care țin de cooperarea bilaterală, părțile vor conveni să desfășoare activitățile în cauză la nivel bilateral sau regional sau prin combinarea ambelor cadre. În alegerea cadrului de cooperare adecvat, părțile vor urmări ca acesta să aibă un impact maxim asupra tuturor părților interesate și să asigure o mai mare implicare a acestora, precum și să utilizeze optim resursele disponibile, ținând seama de fezabilitatea politică și instituțională și asigurând coerența cu alte activități în care sunt angrenați UE și membrii ASEAN.

(2)   Dacă este cazul, părțile pot să decidă extinderea sprijinului financiar pentru a include activitățile de cooperare în domeniile care fac obiectul prezentului acord sau care au legătură cu acesta, în conformitate cu procedurile și resursele lor financiare. Această cooperare poate include în special organizarea de programe de formare, de ateliere și seminare, schimburi de experți, studii și alte acțiuni convenite de către părți.

TITLUL III

COOPERAREA ÎN DOMENIUL COMERȚULUI ȘI AL INVESTIȚIILOR

Articolul 9

Principii generale

(1)   Părțile se angajează într-un dialog pe teme comerciale și conexe, la nivel bilateral și multilateral, în vederea consolidării relațiilor comerciale bilaterale și a dezvoltării în continuare a sistemului de schimburi comerciale multilaterale, în așa fel încât acesta să contribuie la atingerea obiectivului dezvoltării durabile.

(2)   Părțile se angajează să promoveze dezvoltarea și diversificarea până la cel mai înalt nivel posibil și în avantajul lor reciproc a schimburilor comerciale reciproce, în conformitate cu principiile și normele OMC. Părțile se angajează să obțină condiții îmbunătățite de acces pe piață prin adoptarea de măsuri de îmbunătățire a transparenței, ținând seama de activitatea desfășurată de organizațiile internaționale în acest domeniu.

(3)   Părțile se informează reciproc cu privire la evoluția politicilor comerciale și a politicilor conexe, cum ar fi politica agricolă, politica privind siguranța alimentară, măsurile netarifare, politica în domeniul protecției consumatorilor și politica de mediu, inclusiv gestionarea deșeurilor.

(4)   Părțile încurajează dialogul și cooperarea în vederea dezvoltării relațiilor lor comerciale și investiționale, inclusiv a rezolvării, printre altele, a problemelor comerciale care țin de domeniile menționate la articolele 10-19 din prezentul acord.

Articolul 10

Chestiuni sanitare și fitosanitare

(1)   Părțile cooperează în domeniul siguranței alimentelor și al chestiunilor sanitare și fitosanitare în vederea protejării vieții sau a sănătății oamenilor, animalelor sau plantelor pe teritoriul părților.

(2)   Părțile discută și fac schimb de informații cu privire la măsurile adoptate de fiecare în parte, astfel cum sunt definite în Acordul OMC privind aplicarea măsurilor sanitare și fitosanitare, care a intrat în vigoare odată cu instituirea OMC la 1 ianuarie 1995, inclusiv standardele Convenției internaționale pentru protecția plantelor, semnată la Roma la 6 decembrie 1951, ale Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor și ale Comisiei Codex Alimentarius.

(3)   Părțile convin să coopereze în vederea consolidării capacităților cu privire la chestiunile sanitare și fitosanitare. Acest proces de consolidare a capacităților se realizează în funcție de necesitățile fiecărei părți și are ca obiectiv acordarea de asistență oricăreia dintre părți în procesul de asigurare a conformității cu cadrul juridic al celeilalte părți.

(4)   Părțile stabilesc în timp util un dialog cu privire la chestiunile sanitare și fitosanitare, la cererea oricăreia dintre părți, în vederea analizării acestor chestiuni și a altor aspecte conexe urgente.

(5)   Părțile desemnează puncte de contact pentru comunicarea cu privire la chestiunile prevăzute la prezentul articol.

(6)   Părțile acordă o importanță deosebită cooperării în domeniul sanitar și fitosanitar.

Articolul 11

Sisteme alimentare durabile

(1)   Părțile cooperează pentru promovarea tranziției mondiale către sisteme alimentare durabile.

(2)   Părțile promovează dialogul, activitățile de consolidare a capacităților și cooperarea strânsă în chestiuni de interes reciproc pentru a susține dezvoltarea unor sisteme alimentare durabile, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU. Printre aceste chestiuni se numără:

| (a) | reducerea impactului sistemelor alimentare asupra mediului și a climei; |
| --- | --- |

(a)

reducerea impactului sistemelor alimentare asupra mediului și a climei;

| (b) | dezvoltarea de sisteme agricole și alimentare durabile de-a lungul tuturor etapelor lanțului alimentar, incluzând agroecologia, producția ecologică, reducerea utilizării pesticidelor și a riscurilor asociate acestora, bunăstarea animalelor și rezistența la antimicrobiene; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea de sisteme agricole și alimentare durabile de-a lungul tuturor etapelor lanțului alimentar, incluzând agroecologia, producția ecologică, reducerea utilizării pesticidelor și a riscurilor asociate acestora, bunăstarea animalelor și rezistența la antimicrobiene;

| (c) | reducerea pierderilor alimentare și a risipei de alimente de-a lungul întregului lanț alimentar; |
| --- | --- |

(c)

reducerea pierderilor alimentare și a risipei de alimente de-a lungul întregului lanț alimentar;

| (d) | lupta împotriva fraudei alimentare. |
| --- | --- |

(d)

lupta împotriva fraudei alimentare.

(3)   Părțile desemnează puncte de contact pentru comunicarea cu privire la chestiunile prevăzute la prezentul articol.

(4)   Părțile acordă o importanță deosebită cooperării în domeniul sistemelor alimentare durabile.

Articolul 12

Bariere tehnice în calea comerțului

(1)   Părțile promovează aplicarea standardelor internaționale și schemele internaționale de acreditare și schimbă informații referitoare la standardele, reglementările tehnice și procedurile de evaluare a conformității, inclusiv în cadrul Acordului OMC privind barierele tehnice în calea comerțului (BTC), care a intrat în vigoare odată cu instituirea OMC la 1 ianuarie 1995.

(2)   Părțile își consolidează cooperarea în domeniul standardelor, al reglementărilor tehnice și al procedurilor de evaluare a conformității, inclusiv prin consolidarea capacităților tehnice și prin cooperarea în vederea respectării măsurilor BTC.

(3)   Părțile desemnează un punct de contact care să coordoneze schimbul de informații și cooperarea în conformitate cu prezentul articol, precum și să faciliteze eforturile de cooperare în materie de reglementare între părți.

Articolul 13

Cooperarea vamală și facilitarea comerțului

(1)   Părțile fac schimb de experiență și examinează posibilitățile de simplificare a procedurilor de import, export și a altor proceduri vamale, de sporire a transparenței reglementărilor comerciale și de dezvoltare a cooperării vamale, inclusiv a unor mecanisme eficace de asistență administrativă reciprocă. Părțile cooperează în vederea facilitării punerii în aplicare a Acordului OMC privind facilitarea comerțului, care a intrat în vigoare la 22 februarie 2017. Părțile vor acorda o atenție deosebită sporirii dimensiunii de securitate a comerțului internațional, inclusiv a serviciilor de transport, precum și asigurării unei abordări echilibrate între facilitarea comerțului, eficiența controalelor și combaterea fraudei și a neregulilor vamale.

(2)   Fără a aduce atingere altor forme de cooperare prevăzute în prezentul acord, părțile își exprimă dorința de a examina în viitor posibilitatea încheierii unui protocol privind cooperarea în domeniul vamal, inclusiv privind asistența reciprocă, în cadrul instituțional stabilit prin prezentul acord.

Articolul 14

Antidumping

(1)   Părțile își reafirmă drepturile și obligațiile care le revin în temeiul articolului VI din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 și al Acordului OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994, în special a articolului 15.

(2)   Părțile acordă o importanță deosebită cooperării în domeniul antidumping.

Articolul 15

Investiții

Părțile încurajează un flux mai mare de investiții prin dezvoltarea unui mediu atractiv și favorabil pentru investiții reciproce prin intermediul unui dialog susținut, menit să consolideze înțelegerea și cooperarea în domeniul investițiilor, să exploreze mecanismele administrative de facilitare a fluxurilor de investiții și să promoveze o politică de transparență, deschidere și nediscriminare față de investitori, în conformitate cu actele lor cu putere de lege și cu normele lor administrative.

Articolul 16

Politica în domeniul concurenței

(1)   Părțile promovează instituirea și aplicarea efectivă a unor norme în materie de concurență, precum și diseminarea de informații în vederea promovării transparenței și a securității juridice pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea pe piețele lor, în conformitate cu actele lor cu putere de lege și cu normele lor administrative.

(2)   Ambele părți se angajează să coopereze în domeniile convenite de comun acord pentru a îmbunătăți înțelegerea reciprocă a legislației și a politicilor celeilalte părți în domeniul concurenței.

Articolul 17

Servicii

Părțile stabilesc un dialog susținut, ce urmărește în special asigurarea schimbului de informații cu privire la cadrele lor respective de reglementare, promovarea accesului reciproc la piețe, promovarea accesului la sursele de capital și de tehnologie, precum și promovarea comerțului în domeniul serviciilor între cele două regiuni și, de asemenea, pe piețele țărilor terțe.

Articolul 18

Drepturile de proprietate intelectuală

(1)   Părțile fac schimb de informații și de experiență pe teme precum practica, promovarea, diseminarea, raționalizarea, gestionarea, protejarea și aplicarea eficace a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), prevenirea încălcării acestor drepturi, lupta împotriva contrafacerii și a pirateriei, în special prin intermediul cooperării vamale și al altor forme adecvate de cooperare și prin consolidarea protejării acestor drepturi, astfel cum au convenit părțile. În conformitate cu actele lor cu putere de lege și cu normele lor administrative și în conformitate cu acordurile internaționale relevante la care sunt parte, părțile vor coopera în special în ceea ce privește asigurarea respectării DPI și protecția brevetelor, a indicațiilor geografice, a mărcilor comerciale, a drepturilor de autor și a desenelor și modelelor industriale, precum și în ceea ce privește protecția soiurilor de plante.

(2)   Părțile își acordă reciproc asistență tehnică în domeniul DPI și sprijin reciproc în vederea îmbunătățirii protecției, asigurării respectării, utilizării și comercializării drepturilor de proprietate intelectuală pe baza experienței europene și în vederea îmbunătățirii diseminării cunoștințelor în acest domeniu.

(3)   Părțile recunosc importanța Declarației de la Doha referitoare la Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS) și la sănătatea publică, adoptată la Doha la 14 noiembrie 2001, și își reafirmă angajamentul față de respectarea acesteia. Părțile respectă și contribuie la punerea în aplicare a Deciziei Consiliului general al OMC din 30 august 2003 cu privire la punctul 6 din Declarația de la Doha referitoare la Acordul TRIPS și la sănătatea publică, precum și a Protocolului de modificare a Acordului TRIPS, adoptat la Geneva la 6 decembrie 2005.

Articolul 19

Comerțul digital

(1)   Părțile fac schimb de informații cu privire la aspectele legate de reglementare în contextul comerțului digital, în conformitate cu actele lor cu putere de lege și cu normele lor administrative, care abordează următoarele aspecte:

| (a) | recunoașterea și facilitarea serviciilor electronice interoperabile de încredere și autentificare; |
| --- | --- |

(a)

recunoașterea și facilitarea serviciilor electronice interoperabile de încredere și autentificare;

| (b) | tratamentul comunicărilor de marketing direct; |
| --- | --- |

(b)

tratamentul comunicărilor de marketing direct;

| (c) | protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

(c)

protecția consumatorilor;

| (d) | alte aspecte relevante pentru dezvoltarea comerțului digital. |
| --- | --- |

(d)

alte aspecte relevante pentru dezvoltarea comerțului digital.

(2)   Recunoscând caracterul global al comerțului digital, părțile afirmă importanța participării active în cadrul forurilor multilaterale în vederea promovării dezvoltării comerțului digital.

TITLUL IV

COOPERAREA ÎN DOMENIUL LIBERTĂȚII, SECURITĂȚII ȘI JUSTIȚIEI

Articolul 20

Statul de drept

(1)   În cadrul cooperării lor în temeiul prezentului titlu, părțile acordă o importanță deosebită promovării statului de drept și asigurării accesului egal la justiție pentru toți. Ținând cont de avantajul lor reciproc, părțile cooperează pe deplin cu privire la funcționarea eficace a instituțiilor din domeniul asigurării respectării legii și al administrării justiției.

(2)   Cooperarea dintre părți va include, de asemenea un schimb de informații cu privire la sistemele juridice și la legislație.

Articolul 21

Egalitatea de gen și capacitarea femeilor și a fetelor

(1)   Părțile recunosc necesitatea egalității de gen și a capacitării tuturor femeilor și fetelor ca obiectiv de sine stătător, precum și ca motor al democrației, al dezvoltării durabile și favorabile incluziunii, al păcii și securității.

(2)   Părțile cooperează pentru a promova egalitatea de gen, exercitarea deplină a tuturor drepturilor omului de către femei și fete și capacitarea acestora, precum și pentru a asigura integrarea perspectivelor de gen în punerea în aplicare a prezentului acord.

(3)   Părțile fac schimb de bune practici și explorează noi programe de cooperare și potențiale sinergii între politicile și programele lor în materie de gen, în conformitate cu standardele și angajamentele internaționale aplicabile părților, cum ar fi Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 1979, Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune, adoptate în cadrul celei de a 4-a Conferințe mondiale privind femeile de la Beijing din 15 septembrie 1995, Programul de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare și rezultatele conferințelor sale de revizuire, Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și Rezoluția 1325 (2000) a CSONU, precum și rezoluțiile sale ulterioare privind femeile, pacea și securitatea.

Articolul 22

Protecția datelor cu caracter personal și a vieții private

(1)   Părțile convin să coopereze în vederea atingerii unui nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal și a vieții private și a asigurării eficace a respectării acestora, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului și al altor instrumente juridice internaționale în acest domeniu, acționând astfel în direcția facilitării fluxului de date cu caracter personal între părți ca element-cheie al dezvoltării în continuare a schimburilor comerciale și a cooperării în materie de asigurare a respectării legii, în conformitate cu actele cu putere de lege și normele administrative ale părților.

(2)   Cooperarea privind protecția datelor cu caracter personal și a vieții private include, printre altele, acordarea de asistență tehnică și juridică sub forma schimbului de informații și de bune practici, formare și expertiză, precum și promovarea cooperării în materie de asigurare a respectării normelor de către autoritățile de supraveghere respective ale părților, inclusiv în cadrul forurilor multilaterale.

Articolul 23

Cooperarea judiciară și juridică

(1)   Părțile consolidează cooperarea existentă în materie de asistență judiciară reciprocă și extrădare pe baza acordurilor internaționale relevante care sunt obligatorii pentru ele. După caz, părțile consolidează mecanismele existente și iau în considerare dezvoltarea de noi mecanisme pentru a facilita cooperarea internațională în acest domeniu, în special printr-o colaborare mai strânsă cu alte rețele internaționale relevante de cooperare juridică.

(2)   Părțile se angajează să dezvolte cooperarea judiciară în materie civilă și comercială, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor care le revin în temeiul convențiilor multilaterale privind cooperarea judiciară în materie civilă, inclusiv al convențiilor Conferinței de la Haga de Drept Internațional Privat.

(3)   Părțile cooperează pentru a promova transmiterea sigură și eficientă a actelor judiciare relevante și obținerea de probe și audieri prin videoconferință, după caz, precum și protejarea datelor cu caracter personal, în scopul cooperării judiciare internaționale.

Articolul 24

Protecția consulară

Părțile convin să organizeze schimburi periodice pentru a facilita și mai mult furnizarea de protecție consulară și pentru a coordona eforturile privind asistența consulară, în special în perioade de criză.

Articolul 25

Cooperarea în domeniul migrației

(1)   Părțile reafirmă importanța unui dialog cuprinzător cu privire la toate aspectele legate de migrație, inclusiv migrația legală, în conformitate cu competențele UE și cele naționale, gestionarea fluxurilor migratorii în ceea ce privește migrația ilegală, cauzele profunde ale migrației ilegale, protecția internațională, precum și prevenirea și combaterea migrației ilegale, a introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane.

(2)   Părțile cooperează, pe o bază reciproc acceptabilă și într-o manieră holistică, în conformitate cu obligațiile internaționale ale părților, precum și cu actele lor cu putere de lege și cu normele lor administrative în vigoare. Cooperarea se va axa, printre altele, pe următoarele aspecte:

| (a) | abordarea cauzelor profunde ale migrației ilegale; |
| --- | --- |

(a)

abordarea cauzelor profunde ale migrației ilegale;

| (b) | elaborarea de norme și practici menite să ofere protecție internațională persoanelor care au nevoie de aceasta în conformitate cu dreptul internațional, asigurând în același timp respectarea principiilor nereturnării, umanității, solidarității și cooperării internaționale și partajării sarcinilor și responsabilității; |
| --- | --- |

(b)

elaborarea de norme și practici menite să ofere protecție internațională persoanelor care au nevoie de aceasta în conformitate cu dreptul internațional, asigurând în același timp respectarea principiilor nereturnării, umanității, solidarității și cooperării internaționale și partajării sarcinilor și responsabilității;

| (c) | normele referitoare la admitere, precum și drepturile și statutul persoanelor admise în conformitate cu respectivele norme, tratamentul echitabil al persoanelor aflate în situație de ședere legală și care nu sunt resortisanți ai statului respectiv, educația și formarea profesională, măsurile de combatere a rasismului și a xenofobiei; |
| --- | --- |

(c)

normele referitoare la admitere, precum și drepturile și statutul persoanelor admise în conformitate cu respectivele norme, tratamentul echitabil al persoanelor aflate în situație de ședere legală și care nu sunt resortisanți ai statului respectiv, educația și formarea profesională, măsurile de combatere a rasismului și a xenofobiei;

| (d) | instituirea unei politici eficace și preventive de combatere a migrației ilegale, a introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane, în conformitate cu Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate (UNTOC), adoptată prin Rezoluția nr. 55/25 a Adunării Generale a ONU din 15 noiembrie 2000 și protocoalele la aceasta care au intrat în vigoare pentru părți, inclusiv modalitățile de combatere a rețelelor de persoane care introduc ilegal migranți, de subminare a rețelelor infracționale implicate în traficul de persoane și de protejare a victimelor acestui tip de trafic; |
| --- | --- |

(d)

instituirea unei politici eficace și preventive de combatere a migrației ilegale, a introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane, în conformitate cu Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate (UNTOC), adoptată prin Rezoluția nr. 55/25 a Adunării Generale a ONU din 15 noiembrie 2000 și protocoalele la aceasta care au intrat în vigoare pentru părți, inclusiv modalitățile de combatere a rețelelor de persoane care introduc ilegal migranți, de subminare a rețelelor infracționale implicate în traficul de persoane și de protejare a victimelor acestui tip de trafic;

| (e) | returnarea, preferabil voluntară, în condiții sigure, umane și demne a persoanelor aflate în situație de ședere ilegală, inclusiv promovarea returnării voluntare și durabile a acestora, precum și readmiterea acestor persoane, în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(e)

returnarea, preferabil voluntară, în condiții sigure, umane și demne a persoanelor aflate în situație de ședere ilegală, inclusiv promovarea returnării voluntare și durabile a acestora, precum și readmiterea acestor persoane, în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol;

| (f) | chestiunile identificate ca fiind de interes comun în domeniul vizelor și al securității documentelor de călătorie; |
| --- | --- |

(f)

chestiunile identificate ca fiind de interes comun în domeniul vizelor și al securității documentelor de călătorie;

| (g) | chestiunile identificate ca fiind de interes comun în domeniul gestionării frontierelor. |
| --- | --- |

(g)

chestiunile identificate ca fiind de interes comun în domeniul gestionării frontierelor.

(3)   În cadrul cooperării care vizează prevenirea și ținerea sub control a migrației ilegale, părțile, fără a aduce atingere necesității protejării victimelor traficului de persoane, convin asupra următoarelor:

| (a) | Thailanda readmite orice resortisant al său care nu îndeplinește sau nu mai îndeplinește condițiile în vigoare privind intrarea, prezența sau șederea pe teritoriul unui stat membru, la cererea acestuia din urmă, fără alte formalități și fără întârzieri nejustificate; |
| --- | --- |

(a)

Thailanda readmite orice resortisant al său care nu îndeplinește sau nu mai îndeplinește condițiile în vigoare privind intrarea, prezența sau șederea pe teritoriul unui stat membru, la cererea acestuia din urmă, fără alte formalități și fără întârzieri nejustificate;

| (b) | fiecare stat membru readmite orice resortisant al său care nu îndeplinește sau nu mai îndeplinește condițiile în vigoare privind intrarea, prezența sau șederea pe teritoriul Thailandei, la cererea acesteia din urmă, fără alte formalități și fără întârzieri nejustificate; |
| --- | --- |

(b)

fiecare stat membru readmite orice resortisant al său care nu îndeplinește sau nu mai îndeplinește condițiile în vigoare privind intrarea, prezența sau șederea pe teritoriul Thailandei, la cererea acesteia din urmă, fără alte formalități și fără întârzieri nejustificate;

| (c) | statele membre și Thailanda eliberează documente de călătorie în acest scop. În cazul în care nu sunt prezentate documente sau alte dovezi ale cetățeniei, reprezentanțele diplomatice și consulare competente ale statului membru în cauză sau ale Thailandei, la cererea Thailandei sau a statului membru în cauză, cooperează pe deplin pentru a stabili fără întârziere dovada cetățeniei. |
| --- | --- |

(c)

statele membre și Thailanda eliberează documente de călătorie în acest scop. În cazul în care nu sunt prezentate documente sau alte dovezi ale cetățeniei, reprezentanțele diplomatice și consulare competente ale statului membru în cauză sau ale Thailandei, la cererea Thailandei sau a statului membru în cauză, cooperează pe deplin pentru a stabili fără întârziere dovada cetățeniei.

(4)   În cadrul consultărilor privind aspectele legate de migrație, părțile convin să inițieze un dialog privind readmisia, care, la cererea oricăreia dintre părți, poate conduce, în cazul în care condițiile o permit, la încheierea unui acord de readmisie, inclusiv cu privire la utilizarea documentului de călătorie al UE (1). Părțile pot avea, de asemenea, în vedere inițierea unui dialog privind facilitarea circulației persoanelor, care, la cererea oricăreia dintre părți, poate conduce, în cazul în care condițiile o permit, la încheierea unui acord privind facilitarea eliberării vizelor pentru cetățenii statelor membre și ai Thailandei.

Articolul 26

Cooperarea umanitară

Părțile se angajează să coopereze în continuare cu privire la toate aspectele legate de cooperarea și asistența umanitară, inclusiv cu privire la persoanele strămutate și sprijinul pentru consolidarea capacităților funcționarilor care se ocupă de persoanele strămutate în regiunile lor respective. Părțile cooperează pe o bază reciproc acceptabilă și de la caz la caz, în conformitate cu standardele internaționale aplicabile părților și cu principiile umanitare ale umanității, imparțialității, independenței și neutralității. Aceste eforturi trebuie să țină seama în continuare de o perspectivă și o înțelegere cuprinzătoare a cauzelor profunde ale strămutării și să aibă în vedere căutarea unor soluții durabile. Părțile se angajează să consolideze legătura dintre domeniul umanitar și cel al dezvoltării.

Articolul 27

Combaterea criminalității organizate și a corupției

Părțile convin să coopereze pentru combaterea criminalității organizate transnaționale, a criminalității economice și financiare, a criminalității grave (2) și a corupției, precum și pentru combaterea abuzului sexual asupra copiilor. O astfel de cooperare vizează în special punerea în aplicare și promovarea standardelor și a instrumentelor juridice internaționale relevante la care au aderat părțile, cum ar fi UNTOC și protocoalele sale adiționale și Convenția ONU împotriva corupției, adoptată prin Rezoluția nr. 58/4 a Adunării Generale a ONU din 31 octombrie 2003.

2

Articolul 28

Cooperarea în materie de prevenire și combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului

(1)   Părțile convin asupra necesității de a acționa și de a coopera în vederea prevenirii și a combaterii în mod eficace, în conformitate cu actele lor cu putere de lege și normele lor administrative, a utilizării abuzive a sistemelor lor financiare în scopul spălării banilor și al finanțării terorismului.

(2)   Părțile convin să coopereze în vederea elaborării și a punerii în aplicare de acte cu putere de lege, norme administrative și reglementări pentru combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, în conformitate cu standardele elaborate de organismele internaționale active în respectivul domeniu, cum ar fi Grupul de Acțiune Financiară Internațională.

(3)   Cooperarea în temeiul prezentului articol vizează, de asemenea, promovarea schimburilor de informații relevante în conformitate cu actele lor cu putere de lege și cu normele lor administrative.

Articolul 29

Cooperarea în domeniul politicii în materie de droguri

(1)   Părțile cooperează, în conformitate cu actele lor cu putere de lege și cu normele lor administrative, pentru a asigura o abordare cuprinzătoare, bazată pe dovezi, echilibrată și integrată, printr-o cooperare și coordonare eficace între autoritățile competente, inclusiv cele din sectoarele sănătății, justiției și afacerilor interne și din alte sectoare relevante, cu scopul de a reduce oferta și traficul de droguri ilicite și cererea de astfel de droguri, precum și impactul acestor droguri asupra consumatorilor de droguri și a societății în general, și de a dezvolta o politică de prevenire mai eficace în materie de droguri și de a preveni deturnarea precursorilor, inclusiv a „precursorilor de sinteză”, utilizați pentru fabricarea ilicită de stupefiante și substanțe psihotrope și de noi substanțe psihoactive.

(2)   Părțile convin cu privire la modalitățile de cooperare în vederea atingerii obiectivelor menționate la alineatul (1). Acțiunile se bazează pe principiile stabilite de comun acord în convențiile ONU privind controlul drogurilor și pe toate angajamentele internaționale privind controlul drogurilor asumate de părțile respective.

(3)   Cooperarea dintre părți în domeniul politicii în materie de droguri cuprinde, printre altele, asistență tehnică și administrativă, formarea personalului, cercetarea în materie de droguri, schimbul de informații și de experiență privind utilizarea tehnologiei informației în domeniul controlului drogurilor, precum și privind abordările inovatoare cu privire la politica în materie de droguri, cooperarea judiciară și în materie de asigurare a respectării legii, precum și prevenirea deturnării precursorilor, inclusiv a „precursorilor de sinteză”, utilizați pentru fabricarea ilicită de stupefiante și substanțe psihotrope și de noi substanțe psihoactive. Părțile pot conveni să includă și alte domenii, cum ar fi schimbul de bune practici sau de informații privind prevenirea, tratarea, reabilitarea, reducerea efectelor nocive și monitorizarea toxicomaniei, medicamentele de substituție a drogurilor, precum și măsuri suplimentare de consolidare a cooperării în domeniul controlului precursorilor de droguri, al criminalisticii, al investigațiilor financiare legate de droguri și al dezvoltării alternative.

TITLUL V

COOPERAREA ÎN ALTE SECTOARE

Articolul 30

Drepturile omului

(1)   Părțile convin să coopereze pentru promovarea și apărarea drepturilor omului pe baza principiului consimțământului și respectului reciproc. Părțile promovează un dialog regulat consistent și amplu privind drepturile omului.

(2)   Cooperarea în domeniul drepturilor omului poate să includă, printre altele:

| (a) | consolidarea capacităților referitoare la punerea în aplicare a instrumentelor internaționale privind drepturile omului aplicabile părților și consolidarea punerii în aplicare a planurilor de acțiune privind drepturile omului; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea capacităților referitoare la punerea în aplicare a instrumentelor internaționale privind drepturile omului aplicabile părților și consolidarea punerii în aplicare a planurilor de acțiune privind drepturile omului;

| (b) | promovarea dialogului și a schimburilor de contacte și de informații privind drepturile omului; |
| --- | --- |

(b)

promovarea dialogului și a schimburilor de contacte și de informații privind drepturile omului;

| (c) | consolidarea cooperării constructive între părți în cadrul organismelor ONU pentru drepturile omului. |
| --- | --- |

(c)

consolidarea cooperării constructive între părți în cadrul organismelor ONU pentru drepturile omului.

(3)   Părțile cooperează în ceea ce privește consolidarea principiilor democratice, a statului de drept și a bunei guvernanțe. Această cooperare poate include:

| (a) | consolidarea cooperării dintre instituțiile naționale și regionale competente în domeniul drepturilor omului, al statului de drept și al bunei guvernanțe; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea cooperării dintre instituțiile naționale și regionale competente în domeniul drepturilor omului, al statului de drept și al bunei guvernanțe;

| (b) | colaborarea și coordonarea în vederea consolidării principiilor democratice, a drepturilor omului și a statului de drept, inclusiv egalitatea în fața legii, accesul persoanelor la asistență judiciară eficace și dreptul la un proces echitabil, respectarea garanțiilor procedurale și accesul la justiție, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului. |
| --- | --- |

(b)

colaborarea și coordonarea în vederea consolidării principiilor democratice, a drepturilor omului și a statului de drept, inclusiv egalitatea în fața legii, accesul persoanelor la asistență judiciară eficace și dreptul la un proces echitabil, respectarea garanțiilor procedurale și accesul la justiție, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului.

Articolul 31

Cooperarea în sectorul financiar

Părțile convin să promoveze cooperarea dintre instituțiile financiare, în funcție de necesitățile lor și în cadrul programelor, al actelor lor cu putere de lege și al normelor lor administrative.

Articolul 32

Dialogul în domeniul politicii macroeconomice

Părțile convin să consolideze dialogul dintre autoritățile lor și să coopereze în ceea ce privește schimbul de experiență privind politicile macroeconomice, în special în domeniile integrării economice.

Articolul 33

Buna guvernanță în domeniul fiscal

În vederea consolidării și a dezvoltării activităților economice, ținând seama totodată de necesitatea dezvoltării unui cadru de reglementare adecvat, părțile recunosc și se angajează să pună în aplicare principiile bunei guvernanțe în domeniul fiscal, inclusiv standardele globale privind transparența fiscală și schimbul de informații, impozitarea echitabilă și standardele minime împotriva erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor. Părțile vor promova buna guvernanță în chestiuni fiscale, vor îmbunătăți cooperarea internațională în domeniul fiscal, vor elabora măsuri pentru punerea în aplicare eficace a principiilor respective și vor facilita colectarea veniturilor fiscale în scopul prevenirii evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale.

Articolul 34

Cooperarea în domeniul politicii industriale și al MIMM-urilor

Ținând seama de politicile și obiectivele lor economice respective, părțile convin să promoveze cooperarea în materie de politică industrială care sprijină activitățile productive favorabile incluziunii, durabile și orientate spre dezvoltare, crearea de locuri de muncă decente, antreprenoriatul, creativitatea și inovarea, precum și reziliența lanțului de aprovizionare și accesul la finanțare în toate domeniile considerate adecvate, în vederea îmbunătățirii formalizării și a accesului la piețele internaționale, a competitivității și a creșterii MIMM-lor, printre altele prin:

| (a) | schimbul de informații și de experiență în ceea ce privește crearea condițiilor-cadru pentru îmbunătățirea competitivității MIMM-urilor; |
| --- | --- |

(a)

schimbul de informații și de experiență în ceea ce privește crearea condițiilor-cadru pentru îmbunătățirea competitivității MIMM-urilor;

| (b) | promovarea contactelor între operatorii economici, încurajarea investițiilor comune și crearea de întreprinderi comune și de rețele informatice în special prin programele orizontale existente ale UE și stimularea, îndeosebi, a transferurilor de tehnologie și de expertiză între parteneri; |
| --- | --- |

(b)

promovarea contactelor între operatorii economici, încurajarea investițiilor comune și crearea de întreprinderi comune și de rețele informatice în special prin programele orizontale existente ale UE și stimularea, îndeosebi, a transferurilor de tehnologie și de expertiză între parteneri;

| (c) | furnizarea de informații și stimularea inovării, precum și schimbul de bune practici privind accesul la finanțare și la piețe; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de informații și stimularea inovării, precum și schimbul de bune practici privind accesul la finanțare și la piețe;

| (d) | sprijinirea consolidării capacităților pentru MIMM-uri, pentru a permite o integrare mai lină a acestora în economia globală și în lanțurile de aprovizionare globale; |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea consolidării capacităților pentru MIMM-uri, pentru a permite o integrare mai lină a acestora în economia globală și în lanțurile de aprovizionare globale;

| (e) | facilitarea și sprijinirea activităților inițiate de MIMM-urile părților; |
| --- | --- |

(e)

facilitarea și sprijinirea activităților inițiate de MIMM-urile părților;

| (f) | promovarea responsabilității și a răspunderii sociale a întreprinderilor și încurajarea practicilor comerciale responsabile, inclusiv a consumului și a producției durabile. |
| --- | --- |

(f)

promovarea responsabilității și a răspunderii sociale a întreprinderilor și încurajarea practicilor comerciale responsabile, inclusiv a consumului și a producției durabile.

Articolul 35

Facilitarea cooperării între întreprinderi

Părțile facilitează și sprijină activitățile relevante stabilite de sectoarele lor private.

Articolul 36

Cooperarea în domeniul tehnologiei informației și comunicațiilor

(1)   Părțile, recunoscând că tehnologia informației și comunicațiilor (TIC) constituie un element-cheie al vieții moderne, de importanță vitală pentru dezvoltarea economică și socială, convin să facă schimb de opinii cu privire la politicile lor respective în acest domeniu, în vederea promovării dezvoltării economice și sociale și a drepturilor omului și a libertăților fundamentale.

(2)   Cooperarea în acest domeniu se axează, printre altele, pe:

| (a) | participarea la diferite dialoguri regionale cu privire la diverse aspecte ale societății informaționale, în special cu privire la politicile și reglementările în domeniul comunicațiilor electronice, inclusiv serviciul universal, acordarea de licențe și autorizații generale, protecția datelor cu caracter personal, precum și independența și eficiența autorităților de reglementare; |
| --- | --- |

(a)

participarea la diferite dialoguri regionale cu privire la diverse aspecte ale societății informaționale, în special cu privire la politicile și reglementările în domeniul comunicațiilor electronice, inclusiv serviciul universal, acordarea de licențe și autorizații generale, protecția datelor cu caracter personal, precum și independența și eficiența autorităților de reglementare;

| (b) | interconectivitatea și interoperabilitatea rețelelor și a serviciilor de cercetare ale părților și a celor din Asia de Sud-Est; |
| --- | --- |

(b)

interconectivitatea și interoperabilitatea rețelelor și a serviciilor de cercetare ale părților și a celor din Asia de Sud-Est;

| (c) | standardizarea și diseminarea noilor TIC; |
| --- | --- |

(c)

standardizarea și diseminarea noilor TIC;

| (d) | promovarea cooperării între părți în materie de cercetare în domeniul TIC; |
| --- | --- |

(d)

promovarea cooperării între părți în materie de cercetare în domeniul TIC;

| (e) | proiecte comune de cercetare în domeniul TIC, în special prin intermediul programelor-cadru de cercetare ale UE; inclusiv cooperarea dintre părți în special în domeniile e-guvernării, aplicațiilor mobile, animației și multimedia; |
| --- | --- |

(e)

proiecte comune de cercetare în domeniul TIC, în special prin intermediul programelor-cadru de cercetare ale UE; inclusiv cooperarea dintre părți în special în domeniile e-guvernării, aplicațiilor mobile, animației și multimedia;

| (f) | aspectele de securitate și/sau aspectele TIC, inclusiv promovarea siguranței online, combaterea criminalității informatice, a dezinformării și a utilizării abuzive a tehnologiei informației și a tuturor formelor de mass-media electronică. |
| --- | --- |

(f)

aspectele de securitate și/sau aspectele TIC, inclusiv promovarea siguranței online, combaterea criminalității informatice, a dezinformării și a utilizării abuzive a tehnologiei informației și a tuturor formelor de mass-media electronică.

(3)   Sub rezerva actelor cu putere de lege și a normelor administrative ale părților, se încurajează cooperarea între întreprinderi.

(4)   Părțile cooperează în domeniul securității cibernetice prin schimbul de informații privind strategiile, politicile și bunele practici, în conformitate cu actelor lor cu putere de lege și a normelor lor administrative și cu obligațiile lor internaționale.

(5)   Părțile promovează schimbul de informații privind securitatea cibernetică în domeniile educației și formării, inițiativele de sensibilizare, utilizarea standardelor și a specificațiilor lor tehnice respective în scopul gestionării riscurilor în materie de securitate cibernetică și a securității cibernetice a produselor și serviciilor TIC, inclusiv certificarea securității cibernetice, precum și politicile de cercetare și dezvoltare conexe.

Articolul 37

Cooperarea în domeniul științei, tehnologiei și inovării

(1)   Părțile convin să coopereze în toate domeniile științei, tehnologiei și inovării pe teme de interes reciproc, ținând seama de politicile lor respective. Cooperarea respectivă va consolida sprijinul acordat inițiativelor multilaterale și regionale în domeniul cercetării și inovării pentru a oferi noi soluții la provocările ecologice, digitale, din domeniul sănătății, social și al inovării. Vor fi necesare acțiuni comune în special pentru a preveni viitoarele crize sanitare globale, îndeosebi bolile infecțioase emergente, precum și pentru un angajament comun de a construi o lume mai sănătoasă, mai sigură, mai echitabilă și mai durabilă. Domeniile de cooperare pot include, printre altele, găsirea de soluții la provocările la scară mondială, cum ar fi schimbările climatice, criza biodiversității, poluarea, epuizarea resurselor sau bolile infecțioase, inclusiv în situații de criză, precum și soluții care să fie favorabile tranziției verzi și celei digitale. Inițiativele ar trebui să ilustreze spiritul de lider pe plan mondial al părților în ceea ce privește ambițiile asumate în materie de climă și mediu.

(2)   Cooperarea în domeniul științei, tehnologiei și inovării are drept scop:

| (a) | promovarea continuității programelor științifice, tehnologice și de inovare și sprijinirea dezvoltării economice, a unei societăți bazate pe cunoaștere, a calității vieții și a unui mediu durabil; |
| --- | --- |

(a)

promovarea continuității programelor științifice, tehnologice și de inovare și sprijinirea dezvoltării economice, a unei societăți bazate pe cunoaștere, a calității vieții și a unui mediu durabil;

| (b) | încurajarea schimburilor de informații și de know-how în știință, tehnologie și inovare, în special cu privire la punerea în aplicare a politicilor și a programelor; |
| --- | --- |

(b)

încurajarea schimburilor de informații și de know-how în știință, tehnologie și inovare, în special cu privire la punerea în aplicare a politicilor și a programelor;

| (c) | promovarea unor relații de durată între comunitățile științifice, centrele de cercetare, universitățile și industriile părților; |
| --- | --- |

(c)

promovarea unor relații de durată între comunitățile științifice, centrele de cercetare, universitățile și industriile părților;

| (d) | promovarea dezvoltării resurselor umane; |
| --- | --- |

(d)

promovarea dezvoltării resurselor umane;

| (e) | promovarea cercetării comune în domeniul cooperării științifice și tehnologice și promovarea accesului echitabil la rezultatele cercetării, a parteneriatului în vederea obținerii de rezultate și a responsabilității comune asupra acestor rezultate, în conformitate cu normele DPI, precum și cu valorile și principiile comune și cu condițiile-cadru convenite. |
| --- | --- |

(e)

promovarea cercetării comune în domeniul cooperării științifice și tehnologice și promovarea accesului echitabil la rezultatele cercetării, a parteneriatului în vederea obținerii de rezultate și a responsabilității comune asupra acestor rezultate, în conformitate cu normele DPI, precum și cu valorile și principiile comune și cu condițiile-cadru convenite.

(3)   Cooperarea în domeniul științei, tehnologiei și inovării ia forma unor proiecte și schimburi reciproce în domeniul cercetării, a unor întâlniri între cercetători și a unor programe de formare destinate oamenilor de știință prin programe de mobilitate internațională, asigurând astfel diseminarea optimă a rezultatelor cercetării. Orice drepturi de proprietate intelectuală care rezultă din cercetarea și activitățile comune aparțin în egală măsură părților, în conformitate cu condițiile convenite de comun acord.

(4)   În cadrul cooperării în domeniul științei, tehnologiei și inovării, părțile promovează participarea reciprocă a agențiilor lor guvernamentale, a instituțiilor lor de învățământ superior, a centrelor lor de cercetare și a sectoarelor lor de producție, în special a MIMM-lor.

(5)   Părțile convin să depună toate eforturile pentru o spori sensibilizarea publicului cu privire la posibilitățile oferite de programele lor de cooperare științifică, tehnologică și în materie de inovare.

Articolul 38

Schimbări climatice

(1)   Părțile consideră că schimbările climatice reprezintă o amenințare existențială la adresa umanității și își reafirmă angajamentul de a consolida răspunsul la nivel mondial la această amenințare. Părțile își reafirmă angajamentul de a atinge obiectivele și scopurile CCONUSC și ale Acordului de la Paris. În consecință, fiecare parte pune în aplicare în mod eficace CCONUSC și Acordul de la Paris.

(2)   Părțile urmăresc să consolideze răspunsul mondial la schimbările climatice și impactul acestuia. De asemenea, părțile își consolidează cooperarea în materie de politici astfel încât să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la efectele negative ale acestora, inclusiv la creșterea nivelului mării, și să își orienteze economiile, inclusiv fluxurile financiare, către o dezvoltare cu emisii scăzute de gaze cu efect de seră și rezilientă la schimbările climatice, în conformitate cu Acordul de la Paris.

(3)   Cooperarea în domeniul schimbărilor climatice are drept scop:

| (a) | consolidarea capacității de a aborda provocările legate de schimbările climatice, pe baza nevoilor naționale și ca răspuns la acestea; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea capacității de a aborda provocările legate de schimbările climatice, pe baza nevoilor naționale și ca răspuns la acestea;

| (b) | consolidarea capacităților în ceea ce privește punerea în aplicare a contribuțiilor stabilite la nivel național și a planului național de adaptare, precum și a altor măsuri de atenuare în domenii de interes reciproc, pentru a sprijini creșterea durabilă și cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea capacităților în ceea ce privește punerea în aplicare a contribuțiilor stabilite la nivel național și a planului național de adaptare, precum și a altor măsuri de atenuare în domenii de interes reciproc, pentru a sprijini creșterea durabilă și cu emisii scăzute de dioxid de carbon;

| (c) | promovarea cooperării și a dialogului privind finanțarea acțiunilor climatice și privind dezvoltarea mecanismelor financiare de abordare a schimbărilor climatice, inclusiv prin implicarea sectorului privat; |
| --- | --- |

(c)

promovarea cooperării și a dialogului privind finanțarea acțiunilor climatice și privind dezvoltarea mecanismelor financiare de abordare a schimbărilor climatice, inclusiv prin implicarea sectorului privat;

| (d) | adaptarea la impactul negativ al schimbărilor climatice, inclusiv integrarea măsurilor de adaptare în strategiile și planurile de dezvoltare ale părților, la toate nivelurile; |
| --- | --- |

(d)

adaptarea la impactul negativ al schimbărilor climatice, inclusiv integrarea măsurilor de adaptare în strategiile și planurile de dezvoltare ale părților, la toate nivelurile;

| (e) | promovarea cooperării privind activitățile de cercetare și dezvoltare și tehnologiile de atenuare și adaptare; |
| --- | --- |

(e)

promovarea cooperării privind activitățile de cercetare și dezvoltare și tehnologiile de atenuare și adaptare;

| (f) | promovarea sensibilizării, inclusiv în rândul populațiilor celor mai vulnerabile și al celor care trăiesc în zone vulnerabile, facilitarea participării publicului ca răspuns la schimbările climatice și integrarea în această privință a unei analize a implicațiilor de gen ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(f)

promovarea sensibilizării, inclusiv în rândul populațiilor celor mai vulnerabile și al celor care trăiesc în zone vulnerabile, facilitarea participării publicului ca răspuns la schimbările climatice și integrarea în această privință a unei analize a implicațiilor de gen ale schimbărilor climatice;

| (g) | promovarea cooperării și a dialogului privind dezvoltarea instrumentelor economice în vederea abordării schimbărilor climatice, cum ar fi tarifarea carbonului și alte instrumente, după caz; |
| --- | --- |

(g)

promovarea cooperării și a dialogului privind dezvoltarea instrumentelor economice în vederea abordării schimbărilor climatice, cum ar fi tarifarea carbonului și alte instrumente, după caz;

| (h) | promovarea dezvoltării strategiilor de reducere și gestionare a riscurilor de dezastre, inclusiv pentru zonele și comunitățile vulnerabile. |
| --- | --- |

(h)

promovarea dezvoltării strategiilor de reducere și gestionare a riscurilor de dezastre, inclusiv pentru zonele și comunitățile vulnerabile.

Articolul 39

Energie

(1)   Părțile se angajează să consolideze cooperarea în sectorul energetic în vederea:

| (a) | asigurării accesului universal la servicii energetice abordabile ca preț, fiabile și durabile, precum și în vederea sporirii substanțiale a ponderii energiei din surse regenerabile în mixul energetic mondial; |
| --- | --- |

(a)

asigurării accesului universal la servicii energetice abordabile ca preț, fiabile și durabile, precum și în vederea sporirii substanțiale a ponderii energiei din surse regenerabile în mixul energetic mondial;

| (b) | dezvoltării unor forme noi, durabile, inovatoare și regenerabile de energie, incluzând biocombustibilii și biomasa, energia eoliană, solară și geotermală, precum și producerea de energie hidroelectrică, ținând seama totodată de importanța diversificării surselor de aprovizionare cu energie pentru consolidarea securității energetice; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltării unor forme noi, durabile, inovatoare și regenerabile de energie, incluzând biocombustibilii și biomasa, energia eoliană, solară și geotermală, precum și producerea de energie hidroelectrică, ținând seama totodată de importanța diversificării surselor de aprovizionare cu energie pentru consolidarea securității energetice;

| (c) | sprijinirii elaborării de politici care să conducă la o mai mare competitivitate a surselor de energie regenerabile; |
| --- | --- |

(c)

sprijinirii elaborării de politici care să conducă la o mai mare competitivitate a surselor de energie regenerabile;

| (d) | utilizării raționale a energiei și îmbunătățirii eficienței energetice atât la nivelul ofertei, cât și la nivelul cererii prin promovarea eficienței energetice în producția, transportul, distribuția și utilizarea finală a energiei; |
| --- | --- |

(d)

utilizării raționale a energiei și îmbunătățirii eficienței energetice atât la nivelul ofertei, cât și la nivelul cererii prin promovarea eficienței energetice în producția, transportul, distribuția și utilizarea finală a energiei;

| (e) | promovării cooperării în domeniul tehnologiei energetice curate, inclusiv prin cooperarea în domeniul cercetării, în special în ceea ce privește energia din surse regenerabile, stocarea energiei și decarbonizarea utilizării combustibililor fosili; |
| --- | --- |

(e)

promovării cooperării în domeniul tehnologiei energetice curate, inclusiv prin cooperarea în domeniul cercetării, în special în ceea ce privește energia din surse regenerabile, stocarea energiei și decarbonizarea utilizării combustibililor fosili;

| (f) | promovării generării de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, care să contribuie la tranziția către o energie curată, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

(f)

promovării generării de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, care să contribuie la tranziția către o energie curată, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris;

| (g) | consolidării capacităților și promovării investițiilor în infrastructurile energetice și în tehnologiile energetice curate, ținând seama de principiul transparenței; |
| --- | --- |

(g)

consolidării capacităților și promovării investițiilor în infrastructurile energetice și în tehnologiile energetice curate, ținând seama de principiul transparenței;

| (h) | promovării concurenței și unui climat favorabil investițiilor pe piața energiei. |
| --- | --- |

(h)

promovării concurenței și unui climat favorabil investițiilor pe piața energiei.

(2)   Pentru atingerea acestor obiective, părțile convin să promoveze contactele și activitățile comune de cercetare în beneficiul reciproc, inclusiv prin cooperarea regională în domeniul energetic. Întrucât Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și Acordul de la Paris constituie cadrul general care ghidează parteneriatul, părțile iau act de necesitatea de a aborda legăturile dintre accesul abordabil ca preț la servicii energetice curate și dezvoltarea durabilă. Aceste activități pot fi promovate, printre altele, în cooperare cu Inițiativa UE în domeniul energiei.

Articolul 40

Transporturi

(1)   Părțile se angajează să coopereze în sectoarele relevante ale politicii în domeniul transporturilor în vederea promovării transportului durabil, precum și a unei infrastructuri de calitate, fiabile, durabile și reziliente, inclusiv a unei infrastructuri regionale și transfrontaliere, în conformitate cu standardele și principiile internaționale relevante aplicabile ambelor părți, a îmbunătățirii circulației mărfurilor și a pasagerilor, a sprijinirii dezvoltării economice și a bunăstării umane, cu accent pe accesul echitabil și la prețuri abordabile pentru toți, a promovării siguranței și securității maritime și aeriene, a promovării protecției mediului și a sporirii eficienței sistemelor lor de transport.

(2)   Cooperarea dintre părți în domeniul transporturilor urmărește să promoveze:

| (a) | schimbul de informații cu privire la politicile și practicile lor în domeniul transporturilor, în special în ceea ce privește sistemele de transport urban și public sigure, abordabile ca preț, accesibile și durabile pentru toți, acordând o atenție deosebită nevoilor persoanelor aflate în situații vulnerabile (inclusiv femeile, copiii, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă), transportului terestru, transportului maritim, transportului aerian, logisticii transporturilor și interconectării și interoperabilității rețelelor de transport multimodal; |
| --- | --- |

(a)

schimbul de informații cu privire la politicile și practicile lor în domeniul transporturilor, în special în ceea ce privește sistemele de transport urban și public sigure, abordabile ca preț, accesibile și durabile pentru toți, acordând o atenție deosebită nevoilor persoanelor aflate în situații vulnerabile (inclusiv femeile, copiii, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă), transportului terestru, transportului maritim, transportului aerian, logisticii transporturilor și interconectării și interoperabilității rețelelor de transport multimodal;

| (b) | utilizarea civilă a sistemelor globale de navigație prin satelit, punându-se accentul pe aspectele de interes reciproc în materie de reglementare, dezvoltare industrială și dezvoltare a pieței; în acest sens, se va lua în considerare utilizarea sistemului european global de navigație prin satelit pentru a asigura beneficii maxime pentru ambele părți; |
| --- | --- |

(b)

utilizarea civilă a sistemelor globale de navigație prin satelit, punându-se accentul pe aspectele de interes reciproc în materie de reglementare, dezvoltare industrială și dezvoltare a pieței; în acest sens, se va lua în considerare utilizarea sistemului european global de navigație prin satelit pentru a asigura beneficii maxime pentru ambele părți;

| (c) | un dialog care vizează îmbunătățirea siguranței aviației, a rețelelor și a operațiunilor de infrastructură de transport aerian pentru o circulație rapidă, eficientă, durabilă, în condiții de siguranță și securitate a persoanelor și a mărfurilor, precum și examinarea posibilităților de dezvoltare în continuare a relațiilor în domeniul transportului aerian; cooperarea în domeniul aviației civile ar trebui să fie promovată în continuare. |
| --- | --- |

(c)

un dialog care vizează îmbunătățirea siguranței aviației, a rețelelor și a operațiunilor de infrastructură de transport aerian pentru o circulație rapidă, eficientă, durabilă, în condiții de siguranță și securitate a persoanelor și a mărfurilor, precum și examinarea posibilităților de dezvoltare în continuare a relațiilor în domeniul transportului aerian; cooperarea în domeniul aviației civile ar trebui să fie promovată în continuare.

| (d) | un dialog în sectorul serviciilor de transport maritim în domeniile de interes reciproc, vizând în special:






  (i) | facilitarea eliminării tuturor obstacolelor care ar putea împiedica dezvoltarea comerțului maritim și cooperarea în această privință, precum și îmbunătățirea condițiilor în care se desfășoară operațiunile de transport maritim de mărfuri între porturile părților; |
| --- | --- | --- |

(d)

un dialog în sectorul serviciilor de transport maritim în domeniile de interes reciproc, vizând în special:

(i)

facilitarea eliminării tuturor obstacolelor care ar putea împiedica dezvoltarea comerțului maritim și cooperarea în această privință, precum și îmbunătățirea condițiilor în care se desfășoară operațiunile de transport maritim de mărfuri între porturile părților;

| (ii) | furnizarea de acces nerestricționat la transportul internațional și transfrontalier în contul terților pe baze comerciale; |
| --- | --- |

(ii)

furnizarea de acces nerestricționat la transportul internațional și transfrontalier în contul terților pe baze comerciale;

| (iii) | sporirea competitivității sectorului transportului maritim al părților; și |
| --- | --- |

(iii)

sporirea competitivității sectorului transportului maritim al părților; și

| (iv) | acordarea unui tratament nediscriminatoriu navelor care arborează pavilionul unui stat membru sau, respectiv, al Thailandei ori care sunt exploatate de resortisanți sau societăți ale celeilalte părți în raport cu tratamentul acordat propriilor nave în ceea ce privește accesul la porturi, servicii auxiliare și servicii portuare, inclusiv rolul transportului maritim în dezvoltarea unui lanț de transport eficient; |
| --- | --- |

(iv)

acordarea unui tratament nediscriminatoriu navelor care arborează pavilionul unui stat membru sau, respectiv, al Thailandei ori care sunt exploatate de resortisanți sau societăți ale celeilalte părți în raport cu tratamentul acordat propriilor nave în ceea ce privește accesul la porturi, servicii auxiliare și servicii portuare, inclusiv rolul transportului maritim în dezvoltarea unui lanț de transport eficient;

| (e) | punerea în aplicare a standardelor în materie de securitate, siguranță și prevenire și reducere a poluării marine, în special în ceea ce privește transportul maritim, în conformitate cu convențiile internaționale aplicabile părților, inclusiv cooperarea în cadrul forurilor internaționale corespunzătoare, menită să asigure o respectare mai bună a aplicării reglementărilor internaționale. |
| --- | --- |

(e)

punerea în aplicare a standardelor în materie de securitate, siguranță și prevenire și reducere a poluării marine, în special în ceea ce privește transportul maritim, în conformitate cu convențiile internaționale aplicabile părților, inclusiv cooperarea în cadrul forurilor internaționale corespunzătoare, menită să asigure o respectare mai bună a aplicării reglementărilor internaționale.

Articolul 41

Turism

(1)   Pe baza orientărilor internaționale relevante pentru turismul durabil, părțile urmăresc să îmbunătățească schimbul de informații și să stabilească cele mai bune practici pentru a asigura o dezvoltare echilibrată a turismului durabil, care să creeze locuri de muncă și să promoveze cultura și produsele locale, precum și să promoveze dezvoltarea de instrumente de monitorizare a impactului turismului durabil asupra dezvoltării durabile.

(2)   Părțile convin să dezvolte cooperarea privind protejarea și maximizarea potențialului patrimoniului natural și cultural, prin atenuarea efectelor negative ale turismului, în special exploatarea persoanelor, mai ales a copiilor, sub orice formă, prin respectarea faunei, a florei, a biodiversității și a ecosistemelor și prin consolidarea contribuției pozitive a industriei turismului la dezvoltarea durabilă a comunităților locale, printre altele prin dezvoltarea turismului durabil, respectând totodată integritatea și interesele comunităților locale și tradiționale și îmbunătățind programele de formare în domeniul industriei turismului.

Articolul 42

Educație și cultură

(1)   Părțile convin să promoveze cooperarea în domeniul educației și al culturii, cu respectarea deplină a diversității fiecărei părți, cu scopul de a asigura o mai bună înțelegere și cunoaștere reciprocă a culturilor și a limbilor lor respective.

(2)   Părțile se angajează să ia măsurile corespunzătoare pentru a promova contribuția educației și a culturii la formarea în domeniul dezvoltării durabile și la schimburile culturale și să desfășoare inițiative comune în respectivele domenii, inclusiv prin organizarea în comun de evenimente culturale. În această privință, părțile convin, de asemenea, să sprijine în continuare activitățile Fundației Asia-Europa.

(3)   Părțile convin să coopereze îndeaproape în cadrul forurilor internaționale relevante, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO), pentru a îmbunătăți conservarea patrimoniului cultural material și imaterial, în special în contextul Convenției privind protecția patrimoniului cultural și natural mondial, adoptată de Conferința generală a UNESCO la 16 noiembrie 1972, și al Convenției pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial, adoptată de Conferința generală a UNESCO la 17 octombrie 2003, acordând, în același timp, importanță promovării diversității culturale pentru dezvoltarea artelor și a economiei creative bazate pe cunoaștere.

(4)   În plus, părțile încurajează măsurile menite să creeze legături între agențiile lor specializate și să încurajeze schimburile de informații, de know-how, de studenți, de cadre universitare și de experți și să promoveze în continuare legăturile dintre grupurile de reflecție. În cadrul cooperării lor și al utilizării resurselor tehnice, părțile profită de facilitățile oferite de programele UE în Asia de Sud-Est în domeniul educației și culturii, precum și de experiența pe care părțile au acumulat-o în acest domeniu. Părțile convin, de asemenea, să intensifice cooperarea în domeniul învățământului superior și să promoveze implementarea programului Erasmus+, precum și să facă schimb de bune practici în domeniul politicilor pentru tineret și al activităților pentru tineret.

Articolul 43

Mediul și resursele naturale

(1)   Părțile convin asupra necesității de a coopera în ceea ce privește protecția mediului și tranziția către economii cu emisii scăzute de dioxid de carbon, reziliente, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și circulare, inclusiv către bioeconomie, decuplând creșterea economică de degradarea mediului, precum și asupra necesității de a conserva și a gestiona în mod durabil resursele naturale și de a promova diversitatea biologică ca bază pentru dezvoltarea generațiilor actuale și viitoare.

(2)   Părțile convin ca acțiunile de cooperare cu privire la resursele de mediu și naturale să promoveze utilizarea eficientă a resurselor, conservarea și îmbunătățirea calității mediului, în scopul dezvoltării durabile. În contextul cooperării lor, părțile vor acționa în direcția transpunerii în practică a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a punerii în aplicare efective a acordurilor multilaterale relevante în domeniul mediului, inclusiv a Acordului de la Paris.

(3)   Părțile se angajează să continue și să consolideze cooperarea în domeniul protecției mediului, în special cu privire la:

| (a) | promovarea sensibilizării cu privire la mediu și a bunei guvernanțe în materie de mediu, inclusiv participarea sporită și semnificativă a comunităților locale la eforturile de protecție a mediului și de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

(a)

promovarea sensibilizării cu privire la mediu și a bunei guvernanțe în materie de mediu, inclusiv participarea sporită și semnificativă a comunităților locale la eforturile de protecție a mediului și de dezvoltare durabilă;

| (b) | tranziția către o economie circulară care să asigure un consum și o producție durabilă, să maximizeze utilizarea eficientă a resurselor și să reducă la minimum generarea de deșeuri, în special de deșeuri de plastic, și să prevină poluarea cu materiale plastice marine și cu microplastice; |
| --- | --- |

(b)

tranziția către o economie circulară care să asigure un consum și o producție durabilă, să maximizeze utilizarea eficientă a resurselor și să reducă la minimum generarea de deșeuri, în special de deșeuri de plastic, și să prevină poluarea cu materiale plastice marine și cu microplastice;

| (c) | integrarea valorii protejării ecosistemelor și a biodiversității în planificarea națională și locală, în strategiile de reducere a sărăciei și în conturi, precum și promovarea punerii în aplicare a acordurilor multilaterale de mediu relevante, inclusiv în ceea ce privește biodiversitatea și comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră; |
| --- | --- |

(c)

integrarea valorii protejării ecosistemelor și a biodiversității în planificarea națională și locală, în strategiile de reducere a sărăciei și în conturi, precum și promovarea punerii în aplicare a acordurilor multilaterale de mediu relevante, inclusiv în ceea ce privește biodiversitatea și comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră;

| (d) | protejarea, conservarea și regenerarea terenurilor și a solurilor și amenajarea durabilă a teritoriului cu scopul asigurării neutralității din punctul de vedere al degradării terenurilor; |
| --- | --- |

(d)

protejarea, conservarea și regenerarea terenurilor și a solurilor și amenajarea durabilă a teritoriului cu scopul asigurării neutralității din punctul de vedere al degradării terenurilor;

| (e) | cooperarea în vederea gestionării durabile a pădurilor și a îmbunătățirii guvernanței în domeniul forestier, inclusiv prin contribuții la cooperarea regională în ceea ce privește combaterea exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, a defrișărilor și a degradării pădurilor, inclusiv prin promovarea lanțurilor de aprovizionare cu produse agricole de bază care nu implică defrișări, promovarea conservării, a împăduririi, a reîmpăduririi, a restabilirii și a îmbunătățirii stocurilor de carbon forestier; această cooperare poate include încheierea unui acord de parteneriat voluntar cu privire la asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în domeniul forestier; |
| --- | --- |

(e)

cooperarea în vederea gestionării durabile a pădurilor și a îmbunătățirii guvernanței în domeniul forestier, inclusiv prin contribuții la cooperarea regională în ceea ce privește combaterea exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, a defrișărilor și a degradării pădurilor, inclusiv prin promovarea lanțurilor de aprovizionare cu produse agricole de bază care nu implică defrișări, promovarea conservării, a împăduririi, a reîmpăduririi, a restabilirii și a îmbunătățirii stocurilor de carbon forestier; această cooperare poate include încheierea unui acord de parteneriat voluntar cu privire la asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în domeniul forestier;

| (f) | gestionarea eficientă a parcurilor naționale și desemnarea și protejarea zonelor cu o biodiversitate bogată și cu ecosisteme fragile, cu respectarea în mod corespunzător a comunităților locale care trăiesc în respectivele zone sau în apropierea lor și a speciilor amenințate și pe cale de dispariție; |
| --- | --- |

(f)

gestionarea eficientă a parcurilor naționale și desemnarea și protejarea zonelor cu o biodiversitate bogată și cu ecosisteme fragile, cu respectarea în mod corespunzător a comunităților locale care trăiesc în respectivele zone sau în apropierea lor și a speciilor amenințate și pe cale de dispariție;

| (g) | protejarea și gestionarea durabilă a resurselor costiere și marine, inclusiv a zonelor marine protejate și a mediului acestora; |
| --- | --- |

(g)

protejarea și gestionarea durabilă a resurselor costiere și marine, inclusiv a zonelor marine protejate și a mediului acestora;

| (h) | prevenirea circulației transfrontaliere ilegale a substanțelor chimice, a deșeurilor solide și electronice și a deșeurilor marine, a substanțelor care diminuează stratul de ozon și a speciilor amenințate și pe cale de dispariție; prevenirea poluării apei, a solului, a aerului și a poluării fonice; |
| --- | --- |

(h)

prevenirea circulației transfrontaliere ilegale a substanțelor chimice, a deșeurilor solide și electronice și a deșeurilor marine, a substanțelor care diminuează stratul de ozon și a speciilor amenințate și pe cale de dispariție; prevenirea poluării apei, a solului, a aerului și a poluării fonice;

| (i) | asigurarea unei gestionări incluzive, reziliente și raționale din punct de vedere ecologic a substanțelor chimice și a deșeurilor; |
| --- | --- |

(i)

asigurarea unei gestionări incluzive, reziliente și raționale din punct de vedere ecologic a substanțelor chimice și a deșeurilor;

| (j) | promovarea cooperării privind gestionarea durabilă a apei și a salubrității pentru a asigura disponibilitatea, calitatea și eficiența apei; |
| --- | --- |

(j)

promovarea cooperării privind gestionarea durabilă a apei și a salubrității pentru a asigura disponibilitatea, calitatea și eficiența apei;

| (k) | promovarea ecoinovării și a tehnologiilor curate, pentru a susține și a implementa tehnologii de mediu, produse și servicii durabile, inclusiv prin stimulente fiscale și financiare adecvate; |
| --- | --- |

(k)

promovarea ecoinovării și a tehnologiilor curate, pentru a susține și a implementa tehnologii de mediu, produse și servicii durabile, inclusiv prin stimulente fiscale și financiare adecvate;

| (l) | promovarea utilizării sistemelor de observare a Pământului în ceea ce privește aspectele de mediu, precum și consolidarea capacităților și schimbul de experiență în domeniu. |
| --- | --- |

(l)

promovarea utilizării sistemelor de observare a Pământului în ceea ce privește aspectele de mediu, precum și consolidarea capacităților și schimbul de experiență în domeniu.

Articolul 44

Guvernanța oceanelor

(1)   Părțile consolidează dialogul și cooperarea cu privire la aspectele legate de guvernanța oceanelor în vederea promovării conservării pe termen lung și a gestionării durabile a resurselor marine vii și a ecosistemelor marine.

(2)   Părțile își consolidează cooperarea privind conservarea, gestionarea și exploatarea durabilă a resurselor marine vii, astfel cum sunt definite în Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), adoptată de Cea de a treia conferință privind dreptul mării la 10 decembrie 1982, și în Codul Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO) de conduită responsabilă privind activitățile din sectorul pescăresc, adoptat prin Rezoluția nr. 4/95 a Conferinței FAO din 31 octombrie 1995. Părțile se angajează să coopereze pentru promovarea punerii în aplicare a obiectivelor Acordului FAO privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă, adoptat la Roma la 24 noiembrie 1993 și ale Acordului ONU pentru punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori, adoptat la New York la 4 august 1995.

(3)   În plus, părțile convin să coopereze:

| (a) | pentru promovarea punerii în aplicare a Acordului FAO privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, adoptat la Roma la 22 noiembrie 2009; |
| --- | --- |

(a)

pentru promovarea punerii în aplicare a Acordului FAO privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, adoptat la Roma la 22 noiembrie 2009;

| (b) | cu și în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului sau în temeiul acordurilor la care acestea sunt membre, observatori sau părți necontractante cooperante, cu scopul de a promova conservarea și gestionarea durabilă a resurselor marine vii și a ecosistemelor acestora; |
| --- | --- |

(b)

cu și în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului sau în temeiul acordurilor la care acestea sunt membre, observatori sau părți necontractante cooperante, cu scopul de a promova conservarea și gestionarea durabilă a resurselor marine vii și a ecosistemelor acestora;

| (c) | cu privire la combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și a activităților legate de pescuit prin măsuri cuprinzătoare, eficace și transparente, inclusiv prin schimbul de experiență, promovarea consolidării capacităților și schimbul de informații privind activitățile de pescuit INN, după caz, ținând seama de confidențialitatea datelor și de dreptul intern; |
| --- | --- |

(c)

cu privire la combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și a activităților legate de pescuit prin măsuri cuprinzătoare, eficace și transparente, inclusiv prin schimbul de experiență, promovarea consolidării capacităților și schimbul de informații privind activitățile de pescuit INN, după caz, ținând seama de confidențialitatea datelor și de dreptul intern;

| (d) | pentru promovarea principiilor și a drepturilor fundamentale la locul de muncă în sectorul pescuitului și al fructelor de mare și pentru punerea în aplicare a Convenției OIM nr. 188 privind munca în domeniul pescuitului, adoptată la Geneva la 30 mai 2007; |
| --- | --- |

(d)

pentru promovarea principiilor și a drepturilor fundamentale la locul de muncă în sectorul pescuitului și al fructelor de mare și pentru punerea în aplicare a Convenției OIM nr. 188 privind munca în domeniul pescuitului, adoptată la Geneva la 30 mai 2007;

| (e) | privind dezvoltarea unei acvaculturi marine durabile și responsabile, inclusiv privind punerea în aplicare a obiectivelor și a principiilor Codului FAO de conduită responsabilă privind activitățile din sectorul pescăresc; |
| --- | --- |

(e)

privind dezvoltarea unei acvaculturi marine durabile și responsabile, inclusiv privind punerea în aplicare a obiectivelor și a principiilor Codului FAO de conduită responsabilă privind activitățile din sectorul pescăresc;

| (f) | pentru reducerea presiunilor asupra oceanelor, printre altele, prin combaterea deșeurilor marine și a poluării, inclusiv a deșeurilor din surse terestre și navale, precum și prin activități umane maritime, în temeiul obligațiilor internaționale aplicabile părților, și prin măsuri de adaptare și atenuare pentru a spori reziliența oceanelor și a comunităților costiere la schimbările climatice. |
| --- | --- |

(f)

pentru reducerea presiunilor asupra oceanelor, printre altele, prin combaterea deșeurilor marine și a poluării, inclusiv a deșeurilor din surse terestre și navale, precum și prin activități umane maritime, în temeiul obligațiilor internaționale aplicabile părților, și prin măsuri de adaptare și atenuare pentru a spori reziliența oceanelor și a comunităților costiere la schimbările climatice.

Articolul 45

Agricultură, creșterea animalelor, pescuit și dezvoltare rurală

(1)   Părțile convin să promoveze dialogul în materie de agricultură, creșterea animalelor, pescuit și dezvoltare rurală. Părțile vor face schimb de informații și vor dezvolta cooperarea cu privire la:

| (a) | politica agricolă și perspectivele agricole internaționale în general; |
| --- | --- |

(a)

politica agricolă și perspectivele agricole internaționale în general;

| (b) | promovarea și facilitarea comerțului cu produse agricole, inclusiv a comerțului cu plante, animale, animale acvatice și produse derivate; |
| --- | --- |

(b)

promovarea și facilitarea comerțului cu produse agricole, inclusiv a comerțului cu plante, animale, animale acvatice și produse derivate;

| (c) | politica de dezvoltare în zonele rurale, inclusiv alte resurse productive și materii prime, cunoștințe, servicii financiare, piețe și oportunități de valoare adăugată și de ocupare a forței de muncă în afara agriculturii; |
| --- | --- |

(c)

politica de dezvoltare în zonele rurale, inclusiv alte resurse productive și materii prime, cunoștințe, servicii financiare, piețe și oportunități de valoare adăugată și de ocupare a forței de muncă în afara agriculturii;

| (d) | politica privind plantele, animalele, produsele de origine acvatică, inclusiv sistemele de calitate pentru produsele agricole, cum ar fi indicațiile geografice și producția ecologică, precum și cooperarea privind bunele practici agricole; |
| --- | --- |

(d)

politica privind plantele, animalele, produsele de origine acvatică, inclusiv sistemele de calitate pentru produsele agricole, cum ar fi indicațiile geografice și producția ecologică, precum și cooperarea privind bunele practici agricole;

| (e) | promovarea sistemelor de certificare și acreditare a agriculturii ecologice și a producției agricole durabile. |
| --- | --- |

(e)

promovarea sistemelor de certificare și acreditare a agriculturii ecologice și a producției agricole durabile.

(2)   Părțile convin să promoveze cooperarea tehnologică, consolidarea capacităților sau orice alte forme de cooperare care sporesc productivitatea, producția sigură și durabilă și practicile reziliente în agricultură, creșterea animalelor, pescuit și dezvoltarea rurală și care îmbunătățesc pregătirea, prevenirea, detectarea, răspunsul și controlul bolilor plantelor, animalelor și zoonotice în conformitate cu abordarea „O singură sănătate” și cu standardele internaționale.

(3)   Părțile convin să încurajeze sectorul public și pe cel privat să discute și să facă schimb de informații comerciale, inclusiv prin corelarea activităților lor economice și prin evenimente de promovare a comerțului cu produse agricole.

Articolul 46

Sănătate

(1)   Părțile convin să coopereze și să facă schimb de experiență și de bune practici în sectorul sănătății în vederea consolidării activităților în domeniul cercetării, a abordării amenințării reprezentate de bolile netransmisibile majore și de bolile transmisibile, inclusiv de pandemia de COVID-19, și a consolidării acoperirii universale cu servicii de sănătate, precum și a serviciilor de sănătate, inclusiv a serviciilor de sănătate sexuală și reproductivă. Părțile convin, de asemenea, să facă schimb de opinii și de bune practici cu privire la aspecte de reglementare relevante pentru medicamente și dispozitivele medicale.

(2)   Cooperarea în domeniul sănătății se desfășoară în principal prin intermediul forurilor internaționale, inclusiv al Organizației Mondiale a Sănătății, și al inițiativelor multilaterale, în domenii precum:

| (a) | cercetarea comună și dezvoltarea de programe de sănătate verticale; cercetarea comună prin intermediul unor inițiative multilaterale, cum ar fi Alianța mondială pentru boli cronice și Colaborarea la nivel mondial în materie de cercetare pentru pregătire în eventualitatea apariției unor boli infecțioase; |
| --- | --- |

(a)

cercetarea comună și dezvoltarea de programe de sănătate verticale; cercetarea comună prin intermediul unor inițiative multilaterale, cum ar fi Alianța mondială pentru boli cronice și Colaborarea la nivel mondial în materie de cercetare pentru pregătire în eventualitatea apariției unor boli infecțioase;

| (b) | consolidarea capacităților și dezvoltarea resurselor umane; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea capacităților și dezvoltarea resurselor umane;

| (c) | acorduri internaționale în sectorul sănătății. |
| --- | --- |

(c)

acorduri internaționale în sectorul sănătății.

Articolul 47

Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

(1)   Părțile convin să intensifice cooperarea și să promoveze asistența tehnică în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, inclusiv cooperarea privind coeziunea regională și socială, sănătatea și siguranța la locul de muncă, egalitatea de gen și remunerarea egală pentru o muncă de valoare egală, învățarea pe tot parcursul vieții și dezvoltarea competențelor, protecția socială și munca decentă, în vederea consolidării dimensiunii sociale a globalizării.

(2)   Părțile reafirmă necesitatea de a sprijini un proces de globalizare care să fie benefic pentru toți și de a promova ocuparea integrală și productivă a forței de muncă și munca decentă ca element-cheie al dezvoltării durabile și al reducerii sărăciei, astfel cum au fost aprobate prin Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, Declarația OIM privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă, adoptată la Geneva la 10 iunie 2008, și Declarația centenarului OIM privind viitorul muncii, adoptată la Geneva la 21 iunie 2019. Părțile țin seama de caracteristicile lor respective și de diversitatea situațiilor lor economice și sociale.

(3)   Părțile își reafirmă angajamentele de a promova și a pune în aplicare în mod eficace standardele sociale și de muncă recunoscute la nivel internațional și de a respecta, a promova și a aplica principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, astfel cum au fost stabilite în Declarația OIM cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, adoptată la Geneva la 18 iunie 1998 și modificată la 10 iunie 2022. Părțile convin să coopereze și să ofere asistență tehnică în vederea urmăririi obiectivului ratificării și punerii în aplicare a convențiilor fundamentale ale OIM, precum și să coopereze în vederea promovării ratificării și a punerii în aplicare a altor convenții actualizate ale OIM, după caz, inclusiv în ceea ce privește violența și hărțuirea la locul de muncă.

(4)   Părțile convin să promoveze cooperarea dintre guvern și partenerii sociali în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, precum și schimbul de informații privind ocuparea forței de muncă, sănătatea și securitatea în muncă, inspecțiile la locul de muncă și dialogul social privind protecția socială și a forței de muncă.

(5)   Cooperarea în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale poate include, printre altele, programe și proiecte specifice, astfel cum au fost convenite de către părți, precum și dialoguri, cooperare și inițiative pe teme de interes comun la nivel bilateral sau multilateral, ca de exemplu în cadrul ASEM, al dialogului UE-ASEAN și al OIM.

Articolul 48

Statistici

Părțile convin să promoveze, în conformitate cu activitățile de cooperare statistică existente între UE și ASEAN, cooperarea în ceea ce privește armonizarea metodelor și a practicilor statistice, inclusiv în materie de colectare, prelucrare, analizare și diseminare de statistici pentru a spori disponibilitatea unor date agregate de înaltă calitate, accesibile în timp util, relevante și mai detaliate, ceea ce le-ar permite să utilizeze, pe o bază reciproc acceptabilă, statistici privind comerțul cu bunuri și servicii și, la un nivel mai general, cu privire la orice alt domeniu reglementat de prezentul acord care se pretează prelucrării statistice. Părțile subliniază importanța datelor și a statisticilor pentru punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă.

Articolul 49

Societatea civilă

Părțile recunosc rolul și contribuția societății civile, în special a cadrelor universitare, a partenerilor sociali, precum și legăturile dintre grupurile de reflecție și partenerii sociali în cadrul dialogului și al procesului de cooperare desfășurat în temeiul prezentului acord și convin să încurajeze și să promoveze un dialog eficace cu societatea civilă și să susțină participarea efectivă și constructivă a organizațiilor societății civile, precum și parteneriatele multipartite.

TITLUL VI

MIJLOACE DE COOPERARE

Articolul 50

Resurse destinate cooperării

(1)   Părțile convin să pună la dispoziție resursele adecvate, inclusiv mijloacele financiare, în măsura în care acest lucru este permis de reglementările și de resursele respective ale acestora, în vederea îndeplinirii obiectivelor de cooperare prevăzute de prezentul acord.

(2)   Părțile încurajează Banca Europeană pentru Investiții să își continue operațiunile în Thailanda, în conformitate cu procedurile și criteriile sale de finanțare.

Articolul 51

Cooperarea în scopul dezvoltării țărilor terțe

(1)   Părțile convin să stabilească un dialog regulat cu privire la programele lor respective de dezvoltare în țările terțe.

(2)   Părțile convin să coopereze în cadrul unor acțiuni comune menite să ofere asistență pentru dezvoltarea durabilă țărilor învecinate cu Thailanda și nu numai, în sectoarele relevante pentru cooperarea trilaterală. Domeniile de cooperare urmează să fie stabilite de toți partenerii implicați, pe baza nevoilor țărilor beneficiare, a capacității și a expertizei UE și a Thailandei, și urmează să fie stabilite ad-hoc.

TITLUL VII

CADRUL INSTITUȚIONAL

Articolul 52

Comitetul mixt

(1)   Se instituie un comitet mixt, alcătuit din reprezentanți ai ambelor părți la cel mai înalt nivel posibil, care vor avea următoarele atribuții:

| (a) | să asigure funcționarea și aplicarea corespunzătoare a prezentului acord; |
| --- | --- |

(a)

să asigure funcționarea și aplicarea corespunzătoare a prezentului acord;

| (b) | să stabilească priorități în legătură cu scopurile prezentului acord; |
| --- | --- |

(b)

să stabilească priorități în legătură cu scopurile prezentului acord;

| (c) | să formuleze recomandări pentru promovarea obiectivelor prezentului acord; |
| --- | --- |

(c)

să formuleze recomandări pentru promovarea obiectivelor prezentului acord;

| (d) | să soluționeze, dacă este cazul, orice diferend sau divergență care decurge din interpretarea, punerea în aplicare sau aplicarea prezentului acord în conformitate cu articolul 55; |
| --- | --- |

(d)

să soluționeze, dacă este cazul, orice diferend sau divergență care decurge din interpretarea, punerea în aplicare sau aplicarea prezentului acord în conformitate cu articolul 55;

| (e) | să examineze toate informațiile prezentate de către oricare dintre părți cu privire la neîndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul prezentului acord și să se consulte cu cealaltă parte pentru a ajunge pe cale amiabilă la o soluție acceptabilă pentru ambele părți în conformitate cu articolul 55. |
| --- | --- |

(e)

să examineze toate informațiile prezentate de către oricare dintre părți cu privire la neîndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul prezentului acord și să se consulte cu cealaltă parte pentru a ajunge pe cale amiabilă la o soluție acceptabilă pentru ambele părți în conformitate cu articolul 55.

(2)   Comitetul mixt se reunește în mod normal din doi în doi ani, alternativ la Bangkok și la Bruxelles, la o dată care urmează să fie stabilită de comun acord. De asemenea, părțile pot să convoace de comun acord reuniuni extraordinare ale comitetului mixt. Președinția comitetului mixt este asigurată în mod alternativ de fiecare parte. Ordinea de zi a reuniunilor comitetului mixt se stabilește de comun acord între părți.

(3)   Comitetul mixt poate crea grupuri de lucru specializate care să contribuie la îndeplinirea atribuțiilor care îi revin. La fiecare reuniune a comitetului mixt, aceste grupuri de lucru prezintă comitetului mixt rapoarte de activitate detaliate.

(4)   Părțile convin să încredințeze comitetului mixt misiunea de a asigura buna funcționare a oricărui acord sectorial sau protocol deja încheiat sau care urmează să fie încheiat între părți.

(5)   Comitetul mixt își adoptă propriul regulament de procedură.

TITLUL VIII

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 53

Clauza evolutivă

(1)   Părțile pot hotărî de comun acord să extindă obiectul prezentului acord în vederea consolidării nivelului de cooperare, inclusiv prin completarea acestuia cu acorduri sau protocoale referitoare la domenii, sectoare sau activități specifice. Astfel de acorduri sau protocoale specifice fac parte integrantă din ansamblul relațiilor bilaterale dintre părți și fac obiectul unui cadru instituțional comun.

(2)   În ceea ce privește punerea în aplicare a prezentului acord, fiecare parte poate să formuleze sugestii pentru extinderea domeniului de aplicare al cooperării, ținând cont de experiența dobândită în cursul aplicării prezentului acord.

Articolul 54

Alte acorduri

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor relevante din Tratatul privind Uniunea Europeană și din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, nici prezentul acord și nici acțiunile întreprinse în temeiul acestuia nu afectează în vreun fel competențele statelor membre de a desfășura activități de cooperare bilaterală cu Thailanda sau de a încheia, după caz, noi acorduri de parteneriat și cooperare cu Thailanda.

(2)   Prezentul acord nu aduce atingere aplicării sau punerii în practică a angajamentelor asumate de oricare parte în relațiile cu părți terțe.

(3)   Nicio dispoziție din prezentul acord nu împiedică o parte să întreprindă vreo acțiune, inclusiv o acțiune de soluționare a litigiilor, în temeiul oricărui alt acord internațional la care au aderat ambele părți.

Articolul 55

Îndeplinirea obligațiilor

(1)   Părțile iau toate măsurile cu caracter general sau specific necesare pentru a-și îndeplini obligațiile care le revin în temeiul prezentului acord. Părțile urmăresc îndeplinirea obiectivelor prevăzute de prezentul acord.

(2)   În conformitate cu articolul 52 alineatul (1) litera (d), oricare dintre părți poate să sesizeze comitetul mixt cu privire la orice diferend legat de aplicarea sau de interpretarea prezentului acord.

(3)   În cazul în care oricare dintre părți consideră că cealaltă parte nu și-a îndeplinit obligațiile în temeiul prezentului acord, aceasta poate adopta măsuri corespunzătoare în conformitate cu dreptul internațional.

(4)   Înainte de a lua măsurile corespunzătoare menționate la alineatul (3), cu excepția cazurilor menționate la alineatul (5), partea respectivă prezintă comitetului mixt toate informațiile relevante necesare pentru o examinare aprofundată a situației, în vederea găsirii unei soluții acceptabile pentru părți. Părțile desfășoară consultări, care se derulează sub auspiciile comitetului mixt. În cazul în care comitetul mixt nu ajunge la o soluție acceptabilă pentru ambele părți, acestea pot lua măsurile corespunzătoare menționate.

(5)   În cazul în care oricare dintre părți are motive serioase să considere că cealaltă parte nu și-a îndeplinit în mod substanțial oricare dintre obligațiile descrise ca elemente esențiale la articolul 1 alineatul (1) și la articolul 3 alineatul (1), aceasta notifică imediat celeilalte părți neîndeplinirea obligațiilor. La cererea oricăreia dintre părți, comitetul mixt sau un alt organism desemnat de comun acord de către părți inițiază imediat consultări în termen de cel mult 30 de zile, în vederea examinării în detaliu a tuturor aspectelor sau a fundamentului măsurii, cu scopul de a identifica o soluție acceptabilă pentru părți. La încheierea respectivei perioade, partea care face notificarea poate aplica măsuri corespunzătoare.

(6)   La identificarea măsurilor corespunzătoare, trebuie să se acorde prioritate măsurilor care perturbă cel mai puțin funcționarea prezentului acord sau, după caz, a oricărui alt acord specific menționat la articolul 53 alineatul (1). Astfel de măsuri au un caracter temporar și sunt proporționale cu încălcarea, având drept scop încurajarea îndeplinirii în cele din urmă a obligațiilor. În sensul alineatului (4), „măsurile corespunzătoare” pot include suspendarea prezentului acord, integral sau parțial. În sensul alineatului (5), „măsurile corespunzătoare” pot include suspendarea prezentului acord, integral sau parțial, sau a oricărui alt acord specific menționat la articolul 53 alineatul (1). Decizia de suspendare ar urma să fie luată de fiecare parte în conformitate cu actele sale cu putere de lege și cu actele sale administrative.

(7)   Oricare dintre părți poate solicita comitetului mixt să reexamineze circumstanțele care au condus la aplicarea măsurilor corespunzătoare, în vederea găsirii unei soluții reciproc acceptabile pentru părți. Partea care ia măsurile corespunzătoare le retrage de îndată ce acest lucru este justificat.

Articolul 56

Facilitare

În vederea facilitării cooperării în cadrul prezentului acord, părțile convin să acorde facilitățile necesare funcționarilor și experților care, în exercițiul funcțiunilor lor, sunt implicați în punerea în aplicare a cooperării, în conformitate cu actele lor cu putere de lege și cu normele lor administrative.

Articolul 57

Aplicare teritorială

Prezentul acord se aplică, pe de o parte, teritoriilor în care se aplică Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în condițiile stabilite în tratatele respective și, pe de altă parte, teritoriului Thailandei.

Articolul 58

Definirea părților

În sensul prezentului acord, „părțile” înseamnă UE sau statele membre ale acesteia ori UE și statele membre ale acesteia, conform competențelor care le revin, pe de o parte, și Thailanda, pe de altă parte.

Articolul 59

Intrarea în vigoare și aplicarea cu titlu provizoriu

(1)   Prezentul acord intră în vigoare la treizeci (30) de zile de la data la care ultima parte a notificat celeilalte părți finalizarea procedurilor legale interne necesare în acest sens.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1), Thailanda și UE pot aplica cu titlu provizoriu prezentul acord, integral sau parțial, în conformitate cu procedurile lor interne respective, până la intrarea sa în vigoare.

(3)   Această aplicare cu titlu provizoriu produce efecte în a treizecea (30) zi de la data la care:

| (a) | UE a notificat Thailandei finalizarea procedurilor sale necesare, indicând părțile din prezentul acord care se aplică cu titlu provizoriu; și |
| --- | --- |

(a)

UE a notificat Thailandei finalizarea procedurilor sale necesare, indicând părțile din prezentul acord care se aplică cu titlu provizoriu; și

| (b) | Thailanda a notificat UE finalizarea procedurilor sale necesare, indicând părțile din prezentul acord care se aplică cu titlu provizoriu. |
| --- | --- |

(b)

Thailanda a notificat UE finalizarea procedurilor sale necesare, indicând părțile din prezentul acord care se aplică cu titlu provizoriu.

(4)   Oricare dintre părți poate notifica în scris celeilalte părți intenția sa de a pune capăt aplicării cu titlu provizoriu a prezentului acord. Denunțarea acordului intră în vigoare în a treizecea (30) zi de la data primirii notificării respective.

(5)   În ceea ce privește dispozițiile prezentului acord care se aplică cu titlu provizoriu, intrarea în vigoare a prezentului acord se interpretează ca referindu-se la data aplicării cu titlu provizoriu prevăzută la alineatul (3).

(6)   Comitetul mixt și alte organisme instituite în temeiul prezentului acord își pot exercita atribuțiile în timpul aplicării cu titlu provizoriu a prezentului acord, în măsura în care respectivele atribuții sunt necesare pentru a asigura aplicarea cu titlu provizoriu a prezentului acord. Orice decizie adoptată în exercitarea atribuțiilor acestora încetează să mai producă efecte în cazul în care aplicarea cu titlu provizoriu a prezentului acord încetează în temeiul alineatului (4).

Articolul 60

Durata și denunțarea

(1)   Prezentul acord se încheie pentru o perioadă de cinci (5) ani. Prezentul acord se prelungește automat pentru perioade succesive de un an, în afara cazului în care una dintre părți notifică în scris celeilalte părți intenția sa de a nu mai prelungi acordul, cu șase (6) luni înainte de încheierea oricărei perioade ulterioare de un an.

(2)   Prezentul acord poate fi denunțat de către oricare dintre părți prin transmiterea unei notificări scrise celeilalte părți. Denunțarea intră în vigoare la șase (6) luni de la data la care cealaltă parte primește notificarea. Denunțarea nu afectează proiectele în curs începute în temeiul prezentului acord înainte de primirea notificării.

Articolul 61

Modificări

Orice modificare a prezentului acord se face cu acordul părților. Orice modificare intră în vigoare începând cu data ultimei notificări scrise privind faptul că au fost finalizate toate formalitățile necesare în acest scop.

Articolul 62

Declarații comune

Declarațiile comune anexate la prezentul acord fac parte integrantă din prezentul acord.

Articolul 63

Notificări

Notificările efectuate în conformitate cu articolele 59, 60 și 61 sunt adresate Secretarului General al Consiliului Uniunii Europene și, respectiv, Ministerului Afacerilor Externe al Thailandei.

Articolul 64

Texte autentice

Prezentul acord este întocmit în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, croată, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, irlandeză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză și thailandeză, fiecare text fiind egal autentic.

DREPT CARE subsemnații plenipotențiari, pe deplin autorizați în acest sens, au semnat prezentul acord.

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

---

(1)  Regulamentul (UE) 2016/1953 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2016 privind instituirea unui document european de călătorie pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală și de abrogare a Recomandării Consiliului din 30 noiembrie 1994 (JO L 311, 17.11.2016, p. 13), inclusiv eventualele modificări ulterioare.

1

(2)  Astfel cum este definită la articolul 2b din UNTOC.

2

---

DECLARAȚIA COMUNĂ PRIVIND ARTICOLUL 5

(INFRACȚIUNI GRAVE CARE PREOCUPĂ COMUNITATEA INTERNAȚIONALĂ)

Statele membre și Thailanda sunt semnatare ale Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale, care reprezintă o evoluție importantă pentru sistemul internațional de justiție și funcționarea eficace a acestuia. Statutul de la Roma prevede că faptele de genocid, crimele împotriva umanității și crimele de război constituie „infracțiuni grave care preocupă comunitatea internațională”.

DECLARAȚIA COMUNĂ PRIVIND ARTICOLUL 23

(COOPERAREA JUDICIARĂ ȘI JURIDICĂ)

Guvernul Regatului Thailandei acționează prin toate mijloacele, în conformitate cu dreptul său intern, pentru a se asigura că nicio persoană nu primește pedeapsa cu moartea și, în cazul în care Curtea pronunță o hotărâre de condamnare la moarte, guvernul Regatului Thailandei prezintă o recomandare pentru o grațiere regală.

---

REGULAMENTE

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/109

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/2563 AL CONSILIULUI

din 19 decembrie 2022

de modificare a Regulamentului (UE) 2021/2283 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse agricole și industriale

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 31,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Pentru a se asigura furnizarea suficientă și neîntreruptă a anumitor produse agricole și industriale care sunt fabricate în cantități insuficiente în Uniune și pentru a se evita astfel perturbarea pieței produselor respective, au fost deschise contingente tarifare autonome ale Uniunii (denumite în continuare „contingente”) prin Regulamentul (UE) 2021/2283 al Consiliului (1). În cadrul contingentelor respective, produsele pot fi importate în Uniune cu un nivel redus sau zero al taxelor. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a se asigura furnizarea suficientă și neîntreruptă a anumitor produse agricole și industriale care sunt fabricate în cantități insuficiente în Uniune și pentru a se evita astfel perturbarea pieței produselor respective, au fost deschise contingente tarifare autonome ale Uniunii (denumite în continuare „contingente”) prin Regulamentul (UE) 2021/2283 al Consiliului (1). În cadrul contingentelor respective, produsele pot fi importate în Uniune cu un nivel redus sau zero al taxelor.

| (2) | Întrucât este în interesul Uniunii să asigure furnizarea adecvată a anumitor produse industriale și având în vedere faptul că nu sunt fabricate produse identice, echivalente sau de substituție în cantități suficiente în Uniune, este necesar să se deschidă contingente tarifare noi cu numerele de ordine 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 și 09.2931 având un nivel zero al taxelor vamale pentru cantități corespunzătoare din aceste produse. |
| --- | --- |

(2)

Întrucât este în interesul Uniunii să asigure furnizarea adecvată a anumitor produse industriale și având în vedere faptul că nu sunt fabricate produse identice, echivalente sau de substituție în cantități suficiente în Uniune, este necesar să se deschidă contingente tarifare noi cu numerele de ordine 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 și 09.2931 având un nivel zero al taxelor vamale pentru cantități corespunzătoare din aceste produse.

| (3) | Deoarece sfera de cuprindere a contingentelor tarifare cu numerele de ordine 09.2723 și 09.2763 a devenit necorespunzătoare pentru satisfacerea necesităților operatorilor economici din Uniune, ar trebui să fie modificată descrierea produselor cărora li se aplică contingentele respective. Prin urmare, indicarea codului TARIC aplicabil produselor respective ar trebui să fie modificată. |
| --- | --- |

(3)

Deoarece sfera de cuprindere a contingentelor tarifare cu numerele de ordine 09.2723 și 09.2763 a devenit necorespunzătoare pentru satisfacerea necesităților operatorilor economici din Uniune, ar trebui să fie modificată descrierea produselor cărora li se aplică contingentele respective. Prin urmare, indicarea codului TARIC aplicabil produselor respective ar trebui să fie modificată.

| (4) | Întrucât este în interesul Uniunii să asigure furnizarea adecvată a anumitor produse industriale, ar trebui să fie majorate volumele contingentelor cu numerele de ordine 09.2563, 09.2682, 09.2828 și 09.2854. |
| --- | --- |

(4)

Întrucât este în interesul Uniunii să asigure furnizarea adecvată a anumitor produse industriale, ar trebui să fie majorate volumele contingentelor cu numerele de ordine 09.2563, 09.2682, 09.2828 și 09.2854.

| (5) | Întrucât capacitatea de producție a Uniunii pentru anumite produse industriale a crescut, este necesar să fie diminuate volumele contingentelor cu numerele de ordine 09.2575 și 09.2913. |
| --- | --- |

(5)

Întrucât capacitatea de producție a Uniunii pentru anumite produse industriale a crescut, este necesar să fie diminuate volumele contingentelor cu numerele de ordine 09.2575 și 09.2913.

| (6) | În cazul contingentelor tarifare cu numerele de ordine 09.2583, 09.2819, 09.2839 și 09.2855, perioada contingentară ar trebui să fie prelungită, iar volumul contingentelor ar trebui adaptat anual, deoarece contingentele au fost deschise numai pentru o perioadă de șase luni și menținerea acestora este în continuare în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

În cazul contingentelor tarifare cu numerele de ordine 09.2583, 09.2819, 09.2839 și 09.2855, perioada contingentară ar trebui să fie prelungită, iar volumul contingentelor ar trebui adaptat anual, deoarece contingentele au fost deschise numai pentru o perioadă de șase luni și menținerea acestora este în continuare în interesul Uniunii.

| (7) | Întrucât nu mai este în interesul Uniunii să se mențină contingentele cu numerele de ordine 09.2003, 09.2576, 09.2577, 09.2592, 09.2650, 09.2673, 09.2688, 09.2694, 09.2708, 09.2710, 09.2734, 09.2799, 09.2829, 09.2866 și 09.2880, acestea ar trebui închise cu efect de la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(7)

Întrucât nu mai este în interesul Uniunii să se mențină contingentele cu numerele de ordine 09.2003, 09.2576, 09.2577, 09.2592, 09.2650, 09.2673, 09.2688, 09.2694, 09.2708, 09.2710, 09.2734, 09.2799, 09.2829, 09.2866 și 09.2880, acestea ar trebui închise cu efect de la 1 ianuarie 2023.

| (8) | Relațiile dintre Uniune și Rusia s-au deteriorat în ultimii ani, în special din cauza nerespectării de către Rusia a dreptului internațional și a războiului de agresiune neprovocat și nejustificat împotriva Ucrainei. La 6 octombrie 2022, Consiliul a adoptat al optulea pachet de sancțiuni împotriva Rusiei ca urmare a războiului continuu de agresiune împotriva Ucrainei și a atrocităților raportate comise de forțele armate ruse în Ucraina. |
| --- | --- |

(8)

Relațiile dintre Uniune și Rusia s-au deteriorat în ultimii ani, în special din cauza nerespectării de către Rusia a dreptului internațional și a războiului de agresiune neprovocat și nejustificat împotriva Ucrainei. La 6 octombrie 2022, Consiliul a adoptat al optulea pachet de sancțiuni împotriva Rusiei ca urmare a războiului continuu de agresiune împotriva Ucrainei și a atrocităților raportate comise de forțele armate ruse în Ucraina.

| (9) | Deși Rusia este membră a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), Uniunea se poate baza pe excepțiile care se aplică în temeiul Acordului privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (denumit în continuare „Acordul OMC”), în special al articolului XXI din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994, în special în ceea ce privește obligația de a acorda produselor importate din Rusia avantajele acordate produselor similare importate din alte țări (clauza națiunii celei mai favorizate). |
| --- | --- |

(9)

Deși Rusia este membră a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), Uniunea se poate baza pe excepțiile care se aplică în temeiul Acordului privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (denumit în continuare „Acordul OMC”), în special al articolului XXI din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994, în special în ceea ce privește obligația de a acorda produselor importate din Rusia avantajele acordate produselor similare importate din alte țări (clauza națiunii celei mai favorizate).

| (10) | Având în vedere deteriorarea relațiilor dintre Uniune și Rusia, pentru a asigura coerența cu acțiunile și principiile Uniunii în domeniul acțiunii externe a Uniunii, nu ar fi, prin urmare, oportun să se permită produselor originare din Rusia să beneficieze de scutirea de taxe vamale și de clauza națiunii celei mai favorizate în ceea ce privește produsele care fac obiectul prezentului regulament. Prin urmare, este necesar să se elimine contingentele tarifare respective pentru respectivele produse. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere deteriorarea relațiilor dintre Uniune și Rusia, pentru a asigura coerența cu acțiunile și principiile Uniunii în domeniul acțiunii externe a Uniunii, nu ar fi, prin urmare, oportun să se permită produselor originare din Rusia să beneficieze de scutirea de taxe vamale și de clauza națiunii celei mai favorizate în ceea ce privește produsele care fac obiectul prezentului regulament. Prin urmare, este necesar să se elimine contingentele tarifare respective pentru respectivele produse.

| (11) | Relațiile dintre Uniune și Belarus s-au deteriorat în ultimii ani din cauza nerespectării de către regimul belarus a dreptului internațional, a drepturilor fundamentale și a drepturilor omului. În plus, Belarus a oferit un sprijin amplu războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei încă de la început. |
| --- | --- |

(11)

Relațiile dintre Uniune și Belarus s-au deteriorat în ultimii ani din cauza nerespectării de către regimul belarus a dreptului internațional, a drepturilor fundamentale și a drepturilor omului. În plus, Belarus a oferit un sprijin amplu războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei încă de la început.

| (12) | Începând din octombrie 2020, Uniunea a impus treptat măsuri restrictive împotriva Belarusului ca urmare a încălcărilor continue ale drepturilor omului, a instrumentalizării migranților și a implicării Belarusului în războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. Întrucât Belarus nu este membră a OMC, Uniunea nu este obligată, în temeiul Acordului OMC, să acorde produselor din Belarus clauza națiunii celei mai favorizate. În plus, acordurile comerciale permit luarea anumitor măsuri care sunt justificate pe baza clauzelor de excepție aplicabile, în special a excepțiilor în materie de securitate. |
| --- | --- |

(12)

Începând din octombrie 2020, Uniunea a impus treptat măsuri restrictive împotriva Belarusului ca urmare a încălcărilor continue ale drepturilor omului, a instrumentalizării migranților și a implicării Belarusului în războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. Întrucât Belarus nu este membră a OMC, Uniunea nu este obligată, în temeiul Acordului OMC, să acorde produselor din Belarus clauza națiunii celei mai favorizate. În plus, acordurile comerciale permit luarea anumitor măsuri care sunt justificate pe baza clauzelor de excepție aplicabile, în special a excepțiilor în materie de securitate.

| (13) | Având în vedere deteriorarea relațiilor dintre Uniune și Belarus, pentru a asigura coerența cu acțiunile și principiile Uniunii în domeniul acțiunii externe a Uniunii, nu ar fi, prin urmare, oportun să se permită produselor originare din Belarus să beneficieze de scutirea de taxe vamale și de clauza națiunii celei mai favorizate în ceea ce privește produsele care fac obiectul prezentului regulament. Prin urmare, este necesar să fie eliminate contingentele pentru produsele respective. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere deteriorarea relațiilor dintre Uniune și Belarus, pentru a asigura coerența cu acțiunile și principiile Uniunii în domeniul acțiunii externe a Uniunii, nu ar fi, prin urmare, oportun să se permită produselor originare din Belarus să beneficieze de scutirea de taxe vamale și de clauza națiunii celei mai favorizate în ceea ce privește produsele care fac obiectul prezentului regulament. Prin urmare, este necesar să fie eliminate contingentele pentru produsele respective.

| (14) | Cu toate acestea, pentru a se asigura o aprovizionare adecvată și a se evita perturbări grave pe unele piețe ale Uniunii, este necesar să se mențină contingentele cu numerele de ordine 09.2600, 09.2742, 09.2698 și 09.2835 pentru anumite produse originare din Rusia, încadrate la codurile TARIC 2712903910, 2926100010, 3204170030 și, respectiv, 7604291030. Produsele respective au reprezentat peste 50 % din valoarea totală a importurilor în Uniune în perioada 2019-2021, fără furnizori alternativi sau cu un număr limitat de furnizori alternativi din alte țări terțe. Valoarea acestor importuri ar indica faptul că operatorii din industria Uniunii depind într-o foarte mare măsură de importurile respective și că eliminarea contingentelor ar cauza dificultăți disproporționate operatorilor respectivi. |
| --- | --- |

(14)

Cu toate acestea, pentru a se asigura o aprovizionare adecvată și a se evita perturbări grave pe unele piețe ale Uniunii, este necesar să se mențină contingentele cu numerele de ordine 09.2600, 09.2742, 09.2698 și 09.2835 pentru anumite produse originare din Rusia, încadrate la codurile TARIC 2712903910, 2926100010, 3204170030 și, respectiv, 7604291030. Produsele respective au reprezentat peste 50 % din valoarea totală a importurilor în Uniune în perioada 2019-2021, fără furnizori alternativi sau cu un număr limitat de furnizori alternativi din alte țări terțe. Valoarea acestor importuri ar indica faptul că operatorii din industria Uniunii depind într-o foarte mare măsură de importurile respective și că eliminarea contingentelor ar cauza dificultăți disproporționate operatorilor respectivi.

| (15) | Prin urmare, eliminarea suspendării taxelor din Tariful vamal comun pentru anumite produse originare din Rusia sau din Belarus este adecvată și permisă, în aplicarea articolului XXI din GATT 1994 și a normelor generale privind taxele vamale prevăzute în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (2), în special partea I secțiunea I partea B punctul 1. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, eliminarea suspendării taxelor din Tariful vamal comun pentru anumite produse originare din Rusia sau din Belarus este adecvată și permisă, în aplicarea articolului XXI din GATT 1994 și a normelor generale privind taxele vamale prevăzute în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (2), în special partea I secțiunea I partea B punctul 1.

| (16) | Astfel cum a fost indicat de Comisie în Comunicarea sa din 13 decembrie 2011 privind suspendările și contingentele tarifare autonome (denumită în continuare „comunicarea”), acordarea contingentelor reprezintă o excepție de la aplicarea taxelor din Tariful vamal comun. Reintroducerea unor astfel de taxe din Tariful vamal comun pentru importurile originare din Rusia sau Belarus constituie, prin urmare, o revenire la situația normală. Astfel, eliminarea limitată a contingentelor pentru anumite produse originare din Rusia sau din Belarus nu este o măsură restrictivă sau prohibitivă, ci urmărește să împiedice aceste țări să beneficieze în mod indirect de o măsură unilaterală a Uniunii și să asigure coerența globală a acțiunilor Uniunii. |
| --- | --- |

(16)

Astfel cum a fost indicat de Comisie în Comunicarea sa din 13 decembrie 2011 privind suspendările și contingentele tarifare autonome (denumită în continuare „comunicarea”), acordarea contingentelor reprezintă o excepție de la aplicarea taxelor din Tariful vamal comun. Reintroducerea unor astfel de taxe din Tariful vamal comun pentru importurile originare din Rusia sau Belarus constituie, prin urmare, o revenire la situația normală. Astfel, eliminarea limitată a contingentelor pentru anumite produse originare din Rusia sau din Belarus nu este o măsură restrictivă sau prohibitivă, ci urmărește să împiedice aceste țări să beneficieze în mod indirect de o măsură unilaterală a Uniunii și să asigure coerența globală a acțiunilor Uniunii.

| (17) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/2283 ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/2283 ar trebui să fie modificat în consecință.

| (18) | Pentru a se evita orice întrerupere în aplicarea sistemului de contingente și pentru a se respecta orientările stabilite prin comunicare, modificările prevăzute în prezentul regulament referitoare la contingentele tarifare pentru produsele în cauză ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2023. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență, |
| --- | --- |

(18)

Pentru a se evita orice întrerupere în aplicarea sistemului de contingente și pentru a se respecta orientările stabilite prin comunicare, modificările prevăzute în prezentul regulament referitoare la contingentele tarifare pentru produsele în cauză ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2023. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) 2021/2283 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, se adaugă următorul alineat:

  „(4)   Suspendarea prevăzută la alineatul (2) nu se aplică produselor originare din Rusia, cu excepția numerelor de ordine ale contingentelor tarifare 09.2600, 09.2742, 09.2698 și 09.2835, sau din Belarus.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1, se adaugă următorul alineat:

„(4)   Suspendarea prevăzută la alineatul (2) nu se aplică produselor originare din Rusia, cu excepția numerelor de ordine ale contingentelor tarifare 09.2600, 09.2742, 09.2698 și 09.2835, sau din Belarus.”

| 2. | Anexa se înlocuiește cu textul cuprins în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa se înlocuiește cu textul cuprins în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SÍKELA

---

(1)  Regulamentul (UE) 2021/2283 al Consiliului din 20 decembrie 2021 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse agricole și industriale și de abrogare a Regulamentului (UE) 1388/2013 (JO L 458, 22.12.2021, p. 33).

1

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

2

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

| Nr. de ordine | Codul NC | TARIC | Descrierea | Perioada de contingentare | Volumul contingentului | Nivelul taxei vamale contingentare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Ciuperci din specia Auricularia polytricha, (nefierte sau fierte în apă sau în abur), congelate, pentru fabricarea mâncărurilor preparate (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 de tone | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Cireșe care conțin alcool adăugat, cu un conținut de zahăr în proporție de maximum 9 % din greutate, având un diametru de maximum 19,9 mm cu sâmbure, utilizate la fabricarea produselor din ciocolată (1) | 1.1.-31.12. | 1 000 de tone | 10 % |
| 09.2925 | ex 2309 90 31
  ex 2309 90 31
  ex 2309 90 96
  ex 2309 90 96 | 41
  49
  41
  49 | Aditiv furajer constând din (exprimat în substanță uscată):






  — | minimum 68 %, dar maximum 80 % sulfat de L-lizină și |

Nr. de ordine

Codul NC

TARIC

Descrierea

Perioada de contingentare

Volumul contingentului

Nivelul taxei vamale contingentare

09.2849

ex 0710 80 69

10

Ciuperci din specia Auricularia polytricha, (nefierte sau fierte în apă sau în abur), congelate, pentru fabricarea mâncărurilor preparate (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 de tone

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Cireșe care conțin alcool adăugat, cu un conținut de zahăr în proporție de maximum 9 % din greutate, având un diametru de maximum 19,9 mm cu sâmbure, utilizate la fabricarea produselor din ciocolată (1)

1.1.-31.12.

1 000 de tone

10 %

09.2925

ex 2309 90 31

ex 2309 90 31

ex 2309 90 96

ex 2309 90 96

41

49

41

49

Aditiv furajer constând din (exprimat în substanță uscată):

—

minimum 68 %, dar maximum 80 % sulfat de L-lizină și

| — | maximum 32 % alți componenți, cum ar fi carbohidrați și alți aminoacizi |
| --- | --- |

—

maximum 32 % alți componenți, cum ar fi carbohidrați și alți aminoacizi

1.1.-31.12.

100 000 de tone

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Tutun brut sau neprelucrat, tăiat sau nu la dimensiune normală, având o valoare în vamă de minimum 450 euro per 100 kg net, destinat a fi utilizat ca liant sau ca înveliș la fabricarea produselor clasificate la subpoziţia tarifară 2402 10 00  (1)

1.1.-31.12.

3 000 de tone

0 %

09.2828

2712 20 90

Ceară de parafină care conține în greutate sub 0,75 % ulei

1.1.-31.12.

140 000 de tone

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Slack wax) (CAS RN 64742-61-6)

1.1.-31.12.

100 000 de tone

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Acid sulfamidic (CAS RN 5329-14-6) cu o puritate de minimum 95 % în greutate, cu sau fără maximum 5 % adaos de dioxid de siliciu (CAS RN 112926-00-8) ca agent antiaglomerant

1.1.-31.12.

27 000 de tone

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Material de umplutură din dioxid de siliciu sub formă de granule, cu o puritate de minimum 97 %

1.1.-31.12.

1 700 de tone

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Trioxid de wolfram, inclusiv oxid de wolfram albastru (CAS RN 1314-35-8 sau CAS RN 39318-18-8)

1.1.-31.12.

12 000 de tone

0 %

09.2819

ex 2833 25 00

30

Sulfat hidroxid de cupru (Cu4(OH)6(SO4)), hidrat (CAS RN 12527-76-3) cu o puritate de minimum 98 % în greutate

1.1.-31.12.

240 000 kg

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Sulfat de cesiu (CAS RN 10294-54-9) în stare solidă sau ca soluție apoasă conținând, în greutate, peste 48 %, dar nu mai mult de 52 % sulfat de cesiu

1.1.-31.12.

400 de tone

0 %

09.2567

ex 2903 22 00

10

Tricloretilenă (CAS RN 79-01-6), cu o puritate de minimum 99 % în greutate

1.1.-31.12.

11 885 000 kg

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromclormetan (CAS RN 74-97-5)

1.1.-31.12.

600 de tone

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-diclorbenzen (CAS RN 541-73-1)

1.1.-31.12.

2 600 de tone

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propan-1-ol (alcool propilic) (CAS RN 71-23-8)

1.1.-31.12.

15 000 de tone

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciclopropilmetanol (CAS RN 2516-33-8)

1.1.-31.12.

20 de tone

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-crezol (CAS RN 95-48-7), cu o puritate mai mare de 98,5 %

1.1.-31.12.

20 000 de tone

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2’, 2’-tetrakis(hidroximetil)-3,3′-oxidipropan-1-ol (CAS RN 126-58-9)

1.1.-31.12.

500 de tone

0 %

09.2565

ex 2914 19 90

70

Acetilacetonat de calciu (CAS RN 19372-44-2) cu o puritate de minimum 95 % în greutate

1.1.-31.12.

400 de tone

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Ciclopropil cetonă metil (CAS RN 765-43-5)

1.1.-31.12.

300 de tone

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Acid acetic cu puritatea de minimum 99 % in greutate (CAS RN 64-19-7)

1.1.-31.12.

1 000 000 de tone

0 %

09.2679

2915 32 00

Acetat de vinil (CAS RN 108-05-4)

1.1.-31.12.

450 000 de tone

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Trifluoroacetat de etil (CAS RN 383-63-1)

1.1.-31.12.

400 de tone

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

(E,E)-Hexa-2,4-dienoat de potasiu (CAS RN 24634-61-5)

1.1.-31.12.

8 250 de tone

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

Clorură de 2,5-dimetilfenilacetil (CAS RN 55312-97-5)

1.1.-31.12.

700 de tone

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Oxalat de dietil (CAS RN 95-92-1)

1.1.-31.12.

500 de tone

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Sebacat de dimetil (CAS RN 106-79-6)

1.1.-31.12.

1 000 de tone

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Acid dodecandioic (CAS RN 693-23-2), cu o puritate de minimum 98,5 % în greutate

1.1.-31.12.

8 000 de tone

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

Acid o-acetilsalicilic (CAS RN 50-78-2)

1.1.-31.12.

120 de tone

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Propionat de 3-(3,5-di-terț-butil-4-hidroxifenil) octadecil (CAS RN 2082-79-3) cu:

| — | un grad de trecere de peste 99 % in greutate prin sita cu ochiuri de 500 μm și |
| --- | --- |

—

un grad de trecere de peste 99 % in greutate prin sita cu ochiuri de 500 μm și

| — | un punct de topire de minimum 49 °C, dar de maximum 54 °C, |
| --- | --- |

—

un punct de topire de minimum 49 °C, dar de maximum 54 °C,

destinat a fi utilizat la fabricarea de PVC ca stabilizator de tip one-pack pe bază de amestecuri de pulberi (pulberi sau granule) (1)

1.1.-31.12.

380 de tone

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaeritritol tetrakis(3-(3,5-di-terț-butil-4-hidroxifenil)-propionat) (CAS RN 6683-19-8) cu:

| — | un grad de trecere de cel puțin 75 % din greutate prin sită cu ochiuri de 250 μm și cu un grad de trecere de cel puțin 99 % din greutate prin sită cu ochiuri de 500 μm și |
| --- | --- |

—

un grad de trecere de cel puțin 75 % din greutate prin sită cu ochiuri de 250 μm și cu un grad de trecere de cel puțin 99 % din greutate prin sită cu ochiuri de 500 μm și

| — | un punct de topire de minimum 110 °C, dar de maximum 125 °C, |
| --- | --- |

—

un punct de topire de minimum 110 °C, dar de maximum 125 °C,

destinat utilizării la fabricarea de stabilizatori de tip one-pack, pe bază de amestecuri de pulberi (pulberi sau granule presate), pentru prelucrarea PVC-ului (1)

1.1.-31.12.

140 de tone

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Dianhidrid benzofenon-3,3’,4,4’-tetracarboxilica (CAS RN 2421-28-5)

1.1.-31.12.

1 000 de tone

0 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Octadecilamină (CAS RN 124-30-1)

1.1.-31.12.

400 de tone

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetilaminoetil)(metil)amină (CAS RN 3030-47-5)

1.1.-31.12.

1 700 de tone

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Anilină (CAS RN 62-53-3) cu o puritate de minimum 99 % în greutate

1.1.-31.12.

220 000 de tone

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-Fluoro-N-(1-metiletil)benzenamină (CAS RN 70441-63-3)

1.1.-31.12.

500 de tone

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-fenilendiamina (CAS RN 95-54-5)

1.1.-31.12.

1 800 de tone

0 %

09.2921

ex 2922 19 00

22

acrilat de 2-(dimetilamino)etil (CAS RN 2439-35-2) cu o puritate de minimum 99 % în greutate

1.1.-31.12.

14 000 de tone

0 %

09.2563

ex 2922 41 00

20

Clorhidrat de L-lizină (CAS RN 657-27-2) sau o soluție apoasă de L-lizină (CAS RN 56-87-1), cu un conținut de L-lizină de minimum 50 % în greutate

1.1.-31.12.

300 000 de tone

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

Clorură de (3-clor-2-hidroxipropil) trimetilamoniu (CAS RN 3327-22-8), sub formă de soluție apoasă, cu un conținut de clorură de (3-clor-2-hidroxipropil) trimetilamoniu de minimum 65 %, dar de maximum 71 % în greutate

1.1.-31.12.

12 000 de tone

0 %

09.2922

ex 2923 90 00

88

Soluție apoasă conținând în greutate minimum 78 %, dar maximum 82 % clorură de [2-(acriloxi) etil]trimetilamoniu (CAS RN 44992-01-0)

1.1.-31.12.

10 000 de tone

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-iodoprop-2-in-1-il butilcarbamat (CAS RN 55406-53-6)

1.1.-31.12.

450 de tone

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamol (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.-31.12.

20 000 de tone

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Acrilonitril (CAS RN 107-13-1), utilizat la fabricarea mărfurilor din capitolul 55 și de la poziția 6815  (1)

1.1.-31.12.

60 000 de tone

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

30

Acrilonitril (CAS RN 107-13-1), utilizat la fabricarea mărfurilor de la pozițiile 2921 , 2924 , 3903 , 3906 , 3908 , 3911 și 4002  (1)

1.1.-31.12.

40 000 de tone

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-Nitro-4-(trifluormetil)benzonitril (CAS RN 778-94-9)

1.1.-31.12.

900 de tone

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

Diizocianat de 1,5-naftilenă (CAS RN 3173-72-6), cu o puritate de minimum 90 % în greutate

1.1.-31.12.

300 de tone

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitroguanidină (CAS RN 556-88-7)

1.1.-31.12.

6 500 de tone

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-(trietoxisilil)propil]disulfură (CAS RN 56706-10-6)

1.1.-31.12.

6 000 de tone

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-Cloro-4-(metilsulfonil)-3-((2,2,2-trifluoroetoxi)metil) acid benzoic (CAS RN 120100-77-8)

1.1.-31.12.

300 de tone

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Hexadeciltrimetoxisilan (CAS RN 16415-12-6), cu o puritate de minimum 95 % în greutate, utilizat la fabricarea polietilenei (1)

1.1.-31.12.

165 de tone

0 %

09.2842

2932 12 00

2-Furaldehidă (furfuraldehidă, furfural)

1.1.-31.12.

10 000 de tone

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Decan-5-olidă (CAS RN 705-86-2)

1.1.-31.12.

6 000 kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodecan-5-olidă (CAS RN 713-95-1)

1.1.-31.12.

6 000 kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

6 Hexanolactonă (CAS RN 502-44-3)

1.1.-31.12.

4 000 de tone

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonal (CAS RN 120-57-0)

1.1.-31.12.

220 de tone

0 %

09.2839

ex 2933 39 99

09

2-(2-Piridil)etanol (CAS RN 103-74-2) cu o puritate de minimum 99 % în greutate

1.1.-31.12.

700 de tone

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tris[3-(dimetilamino)propil]hexahidro-1,3,5-triazină (CAS RN 15875-13-5)

1.1.-31.12.

600 de tone

0 %

09.2566

ex 2933 99 80

05

1,4,7,10-Tetraazaciclododecan (CAS RN 294-90-6) cu o puritate de minimum 96 % în greutate

1.1.-31.12.

60 de tone

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Acetoacetilamino)benzimidazolonă (CAS RN 26576-46-5)

1.1.-31.12.

400 de tone

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

Acid 5-clorotiofen-2-carboxilic (CAS RN 24065-33-6)

1.1.-31.12.

45 000 kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

Clorură de 4-[[(2-metoxibenzoil)amino]sulfonil]benzoil (CAS RN 816431-72-8)

1.1.-31.12.

1 000 de tone

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-xiloza (CAS RN 58-86-6)

1.1.-31.12.

400 de tone

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Colorant C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0 ) și preparate pe baza acestui colorant al căror conținut de colorant C.I. Disperse Yellow 54 este minimum 99 % în greutate

1.1.-31.12.

250 de tone

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Preparate pe bază de colorant C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) cu un conținut de minimum 60 % și maximum 85 % în greutate de astfel de colorant

1.1.-31.12.

50 de tone

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Colorant C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) și preparate pe baza acestui colorant al căror conținut de colorant C.I. Pigment Red 4 este mai mare sau egal cu 60 % în greutate

1.1.-31.12.

150 de tone

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Diatomit calcinat cu flux desodă

1.1.-31.12.

35 000 de tone

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Lignosulfonat de sodiu (CAS RN 8061-51-6)

1.1.-31.12.

40 000 de tone

0 %

09.2889

3805 10 90

Esențe de celuloză sulfatată rezultată din industria hârtiei (sulfat turpentina)

1.1.-31.12.

25 000 de tone

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Colofoniu și acizi rezinici obținut din oleorăşini proaspete

1.1.-31.12.

280 000 de tone

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Preparat care conține minimum 38 %, dar maximum 50 % în greutate de zinc piritionă (DCI) (CAS RN 13463-41-7) în dispesie apoasă

1.1.-31.12.

500 de tone

0 %

09.2923

ex 3808 94 20

40

Soluție apoasă conținând în greutate:

| — | minimum 10,0 %, dar maximum 11,3 % 5-cloro-2-metil-2H-izotiazol-3-onă, |
| --- | --- |

—

minimum 10,0 %, dar maximum 11,3 % 5-cloro-2-metil-2H-izotiazol-3-onă,

| — | minimum 3,0 %, dar maximum 4,1 % 2-metil-2H-izotiazol-3-onă, |
| --- | --- |

—

minimum 3,0 %, dar maximum 4,1 % 2-metil-2H-izotiazol-3-onă,

| — | o concentrație combinată de izotiazolone (CAS RN 55965-84-9) de minimum 13,0 %, dar de maximum 15,4 %, |
| --- | --- |

—

o concentrație combinată de izotiazolone (CAS RN 55965-84-9) de minimum 13,0 %, dar de maximum 15,4 %,

| — | minimum 18 %, dar maximum 22 % nitrați, calculați ca nitrat de sodiu, și |
| --- | --- |

—

minimum 18 %, dar maximum 22 % nitrați, calculați ca nitrat de sodiu, și

| — | minimum 5 %, dar maximum 8 % cloruri, calculate ca clorură de sodiu |
| --- | --- |

—

minimum 5 %, dar maximum 8 % cloruri, calculate ca clorură de sodiu

1.1.-31.12.

3 000 de tone

0 %

09.2926

ex 3811 21 00

31

Aditiv compus în principal din:

| — | Amestec de esteri O,O-bis (izobutil și pentil) și săruri de zinc ale acidului fosforditioic, (CAS RN 68457-79-4), |
| --- | --- |

—

Amestec de esteri O,O-bis (izobutil și pentil) și săruri de zinc ale acidului fosforditioic, (CAS RN 68457-79-4),

| — | minimum 8 %, dar de maximum 15 % în greutate ulei mineral, |
| --- | --- |

—

minimum 8 %, dar de maximum 15 % în greutate ulei mineral,

utilizat la fabricarea amestecurilor de aditivi pentru uleiuri lubrifiante (1)

1.1.-31.12.

700 de tone

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

57

Aditivi constând în produși de reacție ai difenilaminei cu nonene ramificate având:

| — | peste 20 %, dar nu mai mult de 50 % în greutate 4-monononildifenilamină și |
| --- | --- |

—

peste 20 %, dar nu mai mult de 50 % în greutate 4-monononildifenilamină și

| — | peste 50 %, dar nu mai mult de 80 % în greutate 4,4’-dinonildifenilamină, |
| --- | --- |

—

peste 50 %, dar nu mai mult de 80 % în greutate 4,4’-dinonildifenilamină,

| — | un procentaj total de 2,4-dinonildifenilamină și 2,4′-dinonildifenilamină de maximum 15 % în greutate, |
| --- | --- |

—

un procentaj total de 2,4-dinonildifenilamină și 2,4′-dinonildifenilamină de maximum 15 % în greutate,

utilizați la fabricarea uleiurilor lubrifiante (1)

1.1.-31.12.

900 de tone

0 %

09.2927

ex 3811 29 00

80

Aditivi care conțin:

| — | 2,5-bi(terț-nonilditio) — [1,3,4] -tiadiazol (CAS RN 89347-09-1) în proporție de peste 70 % în greutate și |
| --- | --- |

—

2,5-bi(terț-nonilditio) — [1,3,4] -tiadiazol (CAS RN 89347-09-1) în proporție de peste 70 % în greutate și

| — | 5-(terț-nonilditio)- 1,3,4-tiadiazol-2(3H)-tionă (CAS RN 97503-12-3) în proporție de peste 15 % în greutate, |
| --- | --- |

—

5-(terț-nonilditio)- 1,3,4-tiadiazol-2(3H)-tionă (CAS RN 97503-12-3) în proporție de peste 15 % în greutate,

utilizați la fabricarea uleiurilor lubrifiante (1)

1.1.-31.12.

500 de tone

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Catalizator compus din dioxid de titan și trioxid de wolfram

1.1.-31.12.

3 000 de tone

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Preparat care conține în greutate:

| — | 55 % sau mai mult, dar maximum 78 % glutarat de dimetil (CAS RN 1119-40-0) |
| --- | --- |

—

55 % sau mai mult, dar maximum 78 % glutarat de dimetil (CAS RN 1119-40-0)

| — | 10 % sau mai mult, dar maximum 30 % adipat de dimetil (CAS RN 627-93-0) și |
| --- | --- |

—

10 % sau mai mult, dar maximum 30 % adipat de dimetil (CAS RN 627-93-0) și

| — | maximum 35 % succinat de dimetil (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

maximum 35 % succinat de dimetil (CAS RN 106-65-0)

1.1.-31.12.

10 000 de tone

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Amestec de sulfuri de bis[3-(trietoxisilil)propil] (CAS RN 211519-85-6)

1.1.-31.12.

9 000 de tone

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Amestec de fitosteroli, sub formă de pudră, conținând în greutate:

| — | minimum 75 % steroli, |
| --- | --- |

—

minimum 75 % steroli,

| — | maximum 25 % stanoli, |
| --- | --- |

—

maximum 25 % stanoli,

utilizat la fabricarea stanolilor/sterolilor sau a esterilor de stanoli/steroli (1)

1.1.-31.12.

2 500 de tone

0 %

09.2568

ex 3824 99 96

91

Amestec, sub formă de pelete, conținând în greutate:

| — | minimum 49 %, dar maximum 50 % bis[3-(trietoxisilil)propil] polisulfuri (CAS RN 211519-85-6) și |
| --- | --- |

—

minimum 49 %, dar maximum 50 % bis[3-(trietoxisilil)propil] polisulfuri (CAS RN 211519-85-6) și

| — | minimum 50 %, dar maximum 51 % negru de fum (CAS RN 1333-86-4) |
| --- | --- |

—

minimum 50 %, dar maximum 51 % negru de fum (CAS RN 1333-86-4)

din care minimum 75 % în greutate trec printr-o sită cu ochi de 0,60 mm, dar maximum 10 % în greutate trec printr-o sită cu ochi de 0,25 mm (astfel este determinat prin metoda ASTM D1511)

1.1.-31.12.

1 500 de tone

0 %

09.2820

ex 3827 90 00

10

Amestecuri conținând în greutate:

| — | minimum 60 %, dar maximum 90 % 2-cloropropenă (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

minimum 60 %, dar maximum 90 % 2-cloropropenă (CAS RN 557-98-2),

| — | minimum 8 %, dar maximum 14 % (Z)-1-cloropropenă (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

minimum 8 %, dar maximum 14 % (Z)-1-cloropropenă (CAS RN 16136-84-8),

| — | minimum 5 %, dar maximum 23 % 2-cloropropan (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

minimum 5 %, dar maximum 23 % 2-cloropropan (CAS RN 75-29-6),

| — | maximum 6 % 3-cloropropenă (CAS RN 107-05-1) și |
| --- | --- |

—

maximum 6 % 3-cloropropenă (CAS RN 107-05-1) și

| — | maximum 1 % clorură de etil (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

maximum 1 % clorură de etil (CAS RN 75-00-3)

1.1.-31.12.

6 000 de tone

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poli(vinil butiral) (CAS RN 63148-65-2):

| — | conținând în greutate minimum 17,5 %, dar maximum 20 % grupări hidroxil |
| --- | --- |

—

conținând în greutate minimum 17,5 %, dar maximum 20 % grupări hidroxil

| — | cu o valoare mediană a dimensiunii particulelor (D50) de peste 0,6 mm |
| --- | --- |

—

cu o valoare mediană a dimensiunii particulelor (D50) de peste 0,6 mm

1.1.-31.12.

12 500 de tone

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Amestec polimeric policarbonat și de poli(metacrilat de metil), cu un conținut de policarbonat de minimum 98,5 % în greutate, sub formă de pelete sau de granule, prezentând o transmisie a luminii de minimum 88,5 %, măsurată pe o epruvetă de 4,0 mm grosime la o lungime de undă λ = 400 nm (conform standardului ISO 13468-2)

1.1.-31.12.

2 000 de tone

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Copolimer de etilenă tereftalat și de ciclohexan dimetanol, cu un conținut de ciclohexan dimetanol mai mare de 10 % în greutate

1.1.-31.12.

60 000 de tone

2 %

09.2855

ex 3910 00 00

10

Poli(metilhidrosiloxan) lichid cu grupuri trimetilsilil terminale (CAS RN 63148-57-2) cu o puritate de minimum 99,9 % în greutate

1.1.-31.12.

500 de tone

0 %

09.2931

ex 3911 90 11

10

Poli(oxi-1,4-fenilensulfonil-1,4-fenilenoxi-1,4-fenilenizopropiliden-1,4-fenilen) (CAS RN 25135-51-7 și CAS RN 25154-01-2), în una din formele menționate la nota 6(b) la prezentul capitol, cu un conținut de aditivi de maximum 20 % în greutate

1.1.-31.12.

6 300 de tone

0 %

09.2723

ex 3911 90 19

35

Poli(oxi-1,4-fenilensulfonil-1,4-fenilenoxi-4,4'-bifenilen) (CAS RN 25608-64-4 și 25839-81-0), cu un conținut de aditivi de maximum 20 % în greutate

1.1.-31.12.

5 000 de tone

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Fulgi de acetat de celuloză

1.1.-31.12.

75 000 de tone

0 %

09.2573

ex 3913 10 00

20

Alginat de sodiu, extras din alge brune (CAS RN 9005-38-3), cu

| — | o pierdere prin uscare de maximum 15 % în greutate (4 ore la 105 °C), |
| --- | --- |

—

o pierdere prin uscare de maximum 15 % în greutate (4 ore la 105 °C),

| — | o fracțiune insolubilă în apă de maximum 2 % în greutate, calculată din greutatea produsului uscat |
| --- | --- |

—

o fracțiune insolubilă în apă de maximum 2 % în greutate, calculată din greutatea produsului uscat

1.1.-31.12.

2 000 de tone

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Hialuronat de sodiu, nesteril, cu:

| — | o masă moleculară medie (Mw) care nu depășește 900 000 , |
| --- | --- |

—

o masă moleculară medie (Mw) care nu depășește 900 000 ,

| — | un nivel de endotoxine care nu depășește 0,008 unități de endotoxină (UE)/mg, |
| --- | --- |

—

un nivel de endotoxine care nu depășește 0,008 unități de endotoxină (UE)/mg,

| — | un conținut de etanol care nu depășește 1 % din greutate, |
| --- | --- |

—

un conținut de etanol care nu depășește 1 % din greutate,

| — | un conținut de izopropanol care nu depășește 0,5 % din greutate |
| --- | --- |

—

un conținut de izopropanol care nu depășește 0,5 % din greutate

1.1.-31.12.

300 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Foi de poli(metacrilat de metil) conform standardelor:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) și DTD5592A, sau |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) și DTD5592A, sau

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) și DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) și DTD5592A

1.1.-31.12.

100 de tone

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Bloc alveolar din celuloză regenerată, impregnat cu apă care conține clorură de magneziu și compuși de amoniu cuaternar, cu dimensiunile 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm)

1.1.-31.12.

1 700 de tone

0 %

09.2572

ex 5205 26 00

ex 5205 27 00

10

10

Fir brut alb simplu din bumbac

| — | din fibre pieptănate |
| --- | --- |

—

din fibre pieptănate

| — | cu o lungime medie a fibrei de minimum 36,5 mm, |
| --- | --- |

—

cu o lungime medie a fibrei de minimum 36,5 mm,

| — | produs prin procesul de filare compactă cu inele cu compresie pneumatică, |
| --- | --- |

—

produs prin procesul de filare compactă cu inele cu compresie pneumatică,

| — | cu o rezistență la sfâșiere de minimum 26,5 cN/tex (conform ISO 2062:2009, la o viteză de 5 000 mm/min) |
| --- | --- |

—

cu o rezistență la sfâșiere de minimum 26,5 cN/tex (conform ISO 2062:2009, la o viteză de 5 000 mm/min)

1.1.-31.12.

50 000 de tone

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Deșeuri din fibre sintetice (inclusiv pieptănătură, deșeuri de fire și destrămătură) din nailon sau alte poliamide (PA6 și PA66)

1.1.-31.12.

10 000 de tone

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Material textil cauciucat țesut și stratificat, cu următoarele caracteristici:

| — | cu trei straturi, |
| --- | --- |

—

cu trei straturi,

| — | un strat exterior este alcătuit din material acrilic, |
| --- | --- |

—

un strat exterior este alcătuit din material acrilic,

| — | celălalt strat exterior este alcătuit din material poliesteric, |
| --- | --- |

—

celălalt strat exterior este alcătuit din material poliesteric,

| — | stratul mijlociu este alcătuit din cauciuc clorbutilic, |
| --- | --- |

—

stratul mijlociu este alcătuit din cauciuc clorbutilic,

| — | stratul mijlociu are o greutate de minimum 452 g/m2 și maximum 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

stratul mijlociu are o greutate de minimum 452 g/m2 și maximum 569 g/m2,

| — | materialul textil are o greutate totală de minimum 952 g/m2 și maximum 1 159 g/m2, și |
| --- | --- |

—

materialul textil are o greutate totală de minimum 952 g/m2 și maximum 1 159 g/m2, și

| — | materialul textil are o grosime totală de minimum 0,8 mm și maximum 4 mm, |
| --- | --- |

—

materialul textil are o grosime totală de minimum 0,8 mm și maximum 4 mm,

utilizat la fabricarea acoperișului retractabil al autovehiculelor (1)

1.1.-31.12.

375 000 m2

0 %

09.2628

ex 7019 66 00

10

Plasă din sticlă, țesută din fibre de sticlă acoperite cu plastic, cu o greutate de 120 g/m2 (± 10 g/m2), de tipul celor utilizate la fabricarea paravanelor împotriva insectelor, sub formă de rulouri sau rame

1.1.-31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Folii și benzi subțiri din cupru rafinat, fabricate electrolitic, cu o grosime de minimum 0,015 mm

1.1.-31.12.

1 020 de tone

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Plăci:

| — | alcătuite din cel puțin un strat de material din fibră de sticlă impregnat cu rășină epoxidică, |
| --- | --- |

—

alcătuite din cel puțin un strat de material din fibră de sticlă impregnat cu rășină epoxidică,

| — | placate pe una sau pe ambele părți cu foiță de cupru cu o grosime de cel mult 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

placate pe una sau pe ambele părți cu foiță de cupru cu o grosime de cel mult 0,15 mm,

| — | cu o constantă dielectrică mai mică de 5,4 la 1 MHz, măsurată în conformitate cu IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

cu o constantă dielectrică mai mică de 5,4 la 1 MHz, măsurată în conformitate cu IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | cu o tangentă a unghiului de pierderi mai mică de 0,035 la 1 MHz, măsurată în conformitate cu IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

cu o tangentă a unghiului de pierderi mai mică de 0,035 la 1 MHz, măsurată în conformitate cu IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | cu un indice CTI de minimum 600 |
| --- | --- |

—

cu un indice CTI de minimum 600

1.1.-31.12.

80 000 m2

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Bare din aliaj de aluminiu, cu un diametru de 300,1 mm sau mai mult, dar de maximum 533,4 mm

1.1.-31.12.

1 000 de tone

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

78

79

Bandă sau folie din aliaj de aluminiu și de magneziu:

| — | dintr-un aliaj conform standardului 5182-H19 sau 5052-H19, |
| --- | --- |

—

dintr-un aliaj conform standardului 5182-H19 sau 5052-H19,

| — | în rulouri cu un diametru exterior de minimum 1 250 dar maximum 1 350 mm, |
| --- | --- |

—

în rulouri cu un diametru exterior de minimum 1 250 dar maximum 1 350 mm,

| — | cu o grosime (toleranță - 0,006 mm) de 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm sau 0,20 mm, |
| --- | --- |

—

cu o grosime (toleranță - 0,006 mm) de 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm sau 0,20 mm,

| — | cu o lățime (toleranță ± 0,3 mm) de 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm sau 356 mm, |
| --- | --- |

—

cu o lățime (toleranță ± 0,3 mm) de 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm sau 356 mm,

| — | cu o toleranță a curburii de maximum 0,4 mm/750 mm, |
| --- | --- |

—

cu o toleranță a curburii de maximum 0,4 mm/750 mm,

| — | cu o măsură a planeității I = ±4, |
| --- | --- |

—

cu o măsură a planeității I = ±4,

| — | cu o rezistență la tracțiune de peste 365MPa (5182-H19) sau de peste 320MPa (5052-H19) și |
| --- | --- |

—

cu o rezistență la tracțiune de peste 365MPa (5182-H19) sau de peste 320MPa (5052-H19) și

| — | cu o alungire la rupere A50 de peste 3 % (5182-H19) sau de peste 2,5 % (5052-H19) |
| --- | --- |

—

cu o alungire la rupere A50 de peste 3 % (5182-H19) sau de peste 2,5 % (5052-H19)

destinată utilizării la fabricarea lamelelor pentru storuri (1)

1.1.-31.12.

600 de tone

0 %

09.2722

8104 11 00

Magneziu sub formă brută, cu un conținut de magneziu de minimum 99,8 % din greutate

1.1.-31.12.

120 000 de tone

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Pudră de magneziu:

| — | cu o puritate în greutate de minimum 98 %, dar de maximum 99,5 % |
| --- | --- |

—

cu o puritate în greutate de minimum 98 %, dar de maximum 99,5 %

| — | având particule cu dimensiunea de minimum 0,2 mm, dar de maximum 0,8 mm |
| --- | --- |

—

având particule cu dimensiunea de minimum 0,2 mm, dar de maximum 0,8 mm

1.1.-31.12.

2 000 de tone

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Mânere telescopice din aluminiu, pentru fabricarea valizelor (1)

1.1.-31.12.

1 500 000 bucăți

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Cap de pompă pentru pompă de înaltă presiune cu doi cilindri, fabricat din oțel forjat, cu:

| — | accesorii filetate prin frezare, cu un diametru de minimum 10 mm dar maximum 36,8 mm și |
| --- | --- |

—

accesorii filetate prin frezare, cu un diametru de minimum 10 mm dar maximum 36,8 mm și

| — | canale de combustibil obținute prin găurire cu un diametru de minimum 3,5 mm dar maximum 10 mm |
| --- | --- |

—

canale de combustibil obținute prin găurire cu un diametru de minimum 3,5 mm dar maximum 10 mm

de tipul celor utilizate în sistemele de injecție diesel

1.1.-31.12.

65 000 bucăți

0 %

09.2569

ex 8414 90 00

80

Carcasă de roată de turbocompresor, din aliaj de aluminiu turnat sau din fontă:

| — | cu o rezistență termică de până la 400 °C, |
| --- | --- |

—

cu o rezistență termică de până la 400 °C,

| — | cu un orificiu de minimum 30 mm, dar de maximum 300 mm pentru introducerea roții de compresor, |
| --- | --- |

—

cu un orificiu de minimum 30 mm, dar de maximum 300 mm pentru introducerea roții de compresor,

pentru utilizare în industria autovehiculelor (1)

1.1.-31.12.

4 000 000 bucăți

0 %

09.2570

ex 8482 91 90

10

Role cu profil logaritmic și diametru de minimum 25 mm, dar de maximum 70 mm sau bile cu diametrul de minimum 30 mm, dar de maximum 100 mm,

| — | fabricate din oțel 100Cr6 sau oțel 100CrMnSi6-4 (ISO 3290), |
| --- | --- |

—

fabricate din oțel 100Cr6 sau oțel 100CrMnSi6-4 (ISO 3290),

| — | cu o deviație de maximum 0,5 mm astfel cum este determinată prin metoda FBH |
| --- | --- |

—

cu o deviație de maximum 0,5 mm astfel cum este determinată prin metoda FBH

pentru utilizare în industria turbinelor eoliene (1)

1.1.-31.12.

600 000 bucăți

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Colivii din alamă cu următoarele caracteristici:

| — | turnate continuu sau prin centrifugare, |
| --- | --- |

—

turnate continuu sau prin centrifugare,

| — | strunjite, |
| --- | --- |

—

strunjite,

| — | conținând în greutate minimum 35 %, dar maximum 38 % zinc, |
| --- | --- |

—

conținând în greutate minimum 35 %, dar maximum 38 % zinc,

| — | conținând în greutate minimum 0,75 %, dar maximum 1,25 % plumb, |
| --- | --- |

—

conținând în greutate minimum 0,75 %, dar maximum 1,25 % plumb,

| — | conținând în greutate minimum 1,0 %, dar maximum 1,4 % aluminiu și |
| --- | --- |

—

conținând în greutate minimum 1,0 %, dar maximum 1,4 % aluminiu și

| — | cu o rezistență la tracțiune de minimum 415 Pa, |
| --- | --- |

—

cu o rezistență la tracțiune de minimum 415 Pa,

de tipul celor utilizate pentru fabricarea rulmenților cu bile

1.1.-31.12.

50 000 bucăți

0 %

09.2857

ex 8482 99 00

50

Inele interioare și exterioare confecționate din oțel, nerectificate, inelul exterior având o cale (căi) de rulare interioară (interioare), inelul interior având o cale (căi) de rulare externă (externe), cu diametre exterioare de:

| — | minimum 14 mm, dar de maximum 77 mm pentru inelul interior; și |
| --- | --- |

—

minimum 14 mm, dar de maximum 77 mm pentru inelul interior; și

| — | minimum 26 mm, dar de maximum 101 mm pentru inelul exterior |
| --- | --- |

—

minimum 26 mm, dar de maximum 101 mm pentru inelul exterior

pentru utilizare la fabricarea rulmenților (1)

1.1.-30.6.

12 000 000 kg

0 %

09.2924

ex 8501 31 00

80

Actuator electronic constând în:

| — | un motor de curent continuu cu puterea mai mică de 600 W, |
| --- | --- |

—

un motor de curent continuu cu puterea mai mică de 600 W,

| — | pentru utilizare cu o tensiune de alimentare cuprinsă între 12 V și 48 V, |
| --- | --- |

—

pentru utilizare cu o tensiune de alimentare cuprinsă între 12 V și 48 V,

| — | cu conexiune la motor (conexiune plug-in), |
| --- | --- |

—

cu conexiune la motor (conexiune plug-in),

| — | cu senzor de poziție fără contact, |
| --- | --- |

—

cu senzor de poziție fără contact,

| — | încorporate într-o carcasă dreptunghiulară cu lățimea mai mică de 100 mm și lungimea mai mică de 150 mm, cu angrenaj de reducere și manetă fixate pe arborele de transmisie al motorului sau |
| --- | --- |

—

încorporate într-o carcasă dreptunghiulară cu lățimea mai mică de 100 mm și lungimea mai mică de 150 mm, cu angrenaj de reducere și manetă fixate pe arborele de transmisie al motorului sau

| — | într-o carcasă cilindrică cu o lungime mai mică de 150 mm și cu un diametru mai mic de 100 mm, cu fire integrate în rotorul motorului pentru mișcarea liniară a tijei de control integrat |
| --- | --- |

—

într-o carcasă cilindrică cu o lungime mai mică de 150 mm și cu un diametru mai mic de 100 mm, cu fire integrate în rotorul motorului pentru mișcarea liniară a tijei de control integrat

1.1.-31.12.

650 000 bucăți

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

65

60

Motor electric de curent alternativ, monofazat, cu sau fără comutator

| — | cu o putere nominală de minimum 180 W, |
| --- | --- |

—

cu o putere nominală de minimum 180 W,

| — | cu o putere de intrare de minimum 150 W, dar de maximum 2 700  W, |
| --- | --- |

—

cu o putere de intrare de minimum 150 W, dar de maximum 2 700  W,

| — | cu un diametru exterior de minimum 120 mm (± 0,2 mm), dar de maximum 135 mm (± 0,2 mm), |
| --- | --- |

—

cu un diametru exterior de minimum 120 mm (± 0,2 mm), dar de maximum 135 mm (± 0,2 mm),

| — | cu o turație nominală de minimum 10 000  rpm, dar de maximum 50 000  rpm, |
| --- | --- |

—

cu o turație nominală de minimum 10 000  rpm, dar de maximum 50 000  rpm,

| — | echipat sau nu cu ventilator cu inducție de aer, |
| --- | --- |

—

echipat sau nu cu ventilator cu inducție de aer,

| — | cu sau fără dispozitiv mecanic (pinion, șuruburi, angrenaje etc.) pe arbore, |
| --- | --- |

—

cu sau fără dispozitiv mecanic (pinion, șuruburi, angrenaje etc.) pe arbore,

pentru utilizare a la fabricarea aparatelor de uz casnic (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 bucăți

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 42 31

75

70

Placă de circuit imprimat echipată cu diode electroluminiscente (LED):

| — | prevăzută sau nu cu prisme/lentilă, și |
| --- | --- |

—

prevăzută sau nu cu prisme/lentilă, și

| — | echipată sau nu cu conector(i) |
| --- | --- |

—

echipată sau nu cu conector(i)

pentru fabricarea unităților de retroiluminare pentru mărfurile de la poziția 8528  (1)

1.1.-31.12.

115 000 000 bucăți

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Dispozitiv multifuncțional (tablou de bord) cu

| — | ecran TFT-LCD curbat (cu raza de 750 mm) cu suprafețe tactile, |
| --- | --- |

—

ecran TFT-LCD curbat (cu raza de 750 mm) cu suprafețe tactile,

| — | microprocesoare și cipuri de memorie, |
| --- | --- |

—

microprocesoare și cipuri de memorie,

| — | modul acustic și difuzor; |
| --- | --- |

—

modul acustic și difuzor;

| — | conexiuni pentru CAN, 3 x LIN bus, LVDS și Ethernet, |
| --- | --- |

—

conexiuni pentru CAN, 3 x LIN bus, LVDS și Ethernet,

| — | pentru a opera diverse funcții (de exemplu, șasiu, lumină) și |
| --- | --- |

—

pentru a opera diverse funcții (de exemplu, șasiu, lumină) și

| — | pentru afișarea datelor privind vehiculul și date de navigație în funcție de situație (de exemplu, viteza, odometrul, nivelul de încărcare al bateriei de tracțiune), |
| --- | --- |

—

pentru afișarea datelor privind vehiculul și date de navigație în funcție de situație (de exemplu, viteza, odometrul, nivelul de încărcare al bateriei de tracțiune),

destinat utilizării la fabricarea de autoturisme acționate exclusiv de un motor electric, clasificate la subpoziția SA 8703 80  (1)

1.1.-31.12.

66 900 bucăți

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Suport din aliaj de aluminiu, cu găuri de prindere, cu sau fără piulițe de fixare, pentru conectarea indirectă a cutiei de viteze la caroseria automobilului pentru utilizare la fabricarea mărfurilor de la capitolul 87 (1)

1.1.-31.12.

200 000 bucăți

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Cadru de bicicletă construit din fibre de carbon și din rășină artificială, utilizat la fabricarea bicicletelor (inclusiv a bicicletelor electrice) (1)

1.1.-31.12.

600 000 bucăți

0 %

09.2564

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

25

35

77

Cadru, fabricat din aluminiu sau din aluminiu și fibre de carbon și rășini artificiale, pentru utilizare la fabricarea de biciclete (inclusiv biciclete electrice) (1)

1.1.-31.12.

9 600 000 bucăți

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Bloc de instrumente pentru tabloul de bord cu:

| — | motoare pas cu pas, |
| --- | --- |

—

motoare pas cu pas,

| — | indicatoare și cadrane analogice, |
| --- | --- |

—

indicatoare și cadrane analogice,

| — | sau fără placă de control cu microprocesor, |
| --- | --- |

—

sau fără placă de control cu microprocesor,

| — | sau fără indicatori LED sau ecran LCD |
| --- | --- |

—

sau fără indicatori LED sau ecran LCD

| — | care afișează cel puțin: |
| --- | --- |

—

care afișează cel puțin:

| — | viteza, |
| --- | --- |

—

viteza,

| — | turația motorului, |
| --- | --- |

—

turația motorului,

| — | temperatura motorului, |
| --- | --- |

—

temperatura motorului,

| — | nivelul de combustibil, |
| --- | --- |

—

nivelul de combustibil,

| — | care comunică prin protocoale CAN-BUS și/sau K-LINE, |
| --- | --- |

—

care comunică prin protocoale CAN-BUS și/sau K-LINE,

destinat utilizării la fabricarea produselor de la capitolul 87 (1)

1.1.-31.12.

160 000 bucăți

0 %

---

(1)  Suspendarea taxelor vamale face obiectul supravegherii vamale vizând destinația finală în conformitate cu articolul 254 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013.

1

(2)  Cu toate acestea, suspendarea taxelor vamale nu se aplică în cazurile în care prelucrarea este efectuată de întreprinderi de comerț cu amănuntul sau care desfășoară activități de catering.”

2

---

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/126 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/126

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/2564 AL COMISIEI

din 16 august 2022

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2021/2064 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește stabilirea unei excepții de minimis de la obligația de debarcare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale în Marea Adriatică și în sud-estul Mediteranei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (1), în special articolul 15 alineatul (7),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2017/86 al Comisiei (2) stabilește un plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale în Marea Mediterană, aplicabil de la 1 ianuarie 2017 până la 31 decembrie 2019. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2017/86 al Comisiei (2) stabilește un plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale în Marea Mediterană, aplicabil de la 1 ianuarie 2017 până la 31 decembrie 2019.

| (2) | Pentru a evita costurile disproporționate legate de manipularea capturilor nedorite, Regulamentul delegat (UE) 2017/86 a stabilit o excepție de minimis care se aplica speciilor demersale. Respectivul regulament delegat a expirat la 31 decembrie 2021. O nouă excepție de minimis a fost stabilită prin Regulamentul delegat (UE) 2021/2064 al Comisiei (3). Pentru speciile demersale, această excepție a fost stabilită până la 31 decembrie 2023, în timp ce pentru capturile accidentale de pești pelagici mici efectuate în cadrul activităților de pescuit de specii demersale, excepția a fost stabilită numai până la 31 decembrie 2022. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a evita costurile disproporționate legate de manipularea capturilor nedorite, Regulamentul delegat (UE) 2017/86 a stabilit o excepție de minimis care se aplica speciilor demersale. Respectivul regulament delegat a expirat la 31 decembrie 2021. O nouă excepție de minimis a fost stabilită prin Regulamentul delegat (UE) 2021/2064 al Comisiei (3). Pentru speciile demersale, această excepție a fost stabilită până la 31 decembrie 2023, în timp ce pentru capturile accidentale de pești pelagici mici efectuate în cadrul activităților de pescuit de specii demersale, excepția a fost stabilită numai până la 31 decembrie 2022.

| (3) | Croația, Italia și Slovenia (denumite în continuare „Grupul la nivel înalt Adriatica”) și Grecia, Italia, Cipru și Malta (denumite în continuare „Grupul la nivel înalt Sudestmed”) au un interes direct de gestionare a pescuitului în Marea Adriatică, respectiv în sud-estul Mării Mediterane. La 1 mai 2022 și la 6 iunie 2022, Grupul la nivel înalt Adriatica și Grupul la nivel înalt Sudestmed au solicitat prelungirea excepției de minimis pentru capturile accidentale de pești pelagici mici efectuate în cadrul activităților de pescuit de specii demersale, prevăzută în Regulamentul delegat (UE) 2021/2064. Ambele grupuri au prezentat, de asemenea, dovezi științifice în sprijinul cererii lor. |
| --- | --- |

(3)

Croația, Italia și Slovenia (denumite în continuare „Grupul la nivel înalt Adriatica”) și Grecia, Italia, Cipru și Malta (denumite în continuare „Grupul la nivel înalt Sudestmed”) au un interes direct de gestionare a pescuitului în Marea Adriatică, respectiv în sud-estul Mării Mediterane. La 1 mai 2022 și la 6 iunie 2022, Grupul la nivel înalt Adriatica și Grupul la nivel înalt Sudestmed au solicitat prelungirea excepției de minimis pentru capturile accidentale de pești pelagici mici efectuate în cadrul activităților de pescuit de specii demersale, prevăzută în Regulamentul delegat (UE) 2021/2064. Ambele grupuri au prezentat, de asemenea, dovezi științifice în sprijinul cererii lor.

| (4) | Dovezile științifice au fost evaluate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) în perioada 16-20 mai 2022 (4). |
| --- | --- |

(4)

Dovezile științifice au fost evaluate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) în perioada 16-20 mai 2022 (4).

| (5) | La 8 iulie 2022, Grupul la nivel înalt Adriatica și Grupul la nivel înalt Sudestmed au prezentat o recomandare comună actualizată privind prelungirea cu un an a excepției de minimis de la obligația de debarcare. |
| --- | --- |

(5)

La 8 iulie 2022, Grupul la nivel înalt Adriatica și Grupul la nivel înalt Sudestmed au prezentat o recomandare comună actualizată privind prelungirea cu un an a excepției de minimis de la obligația de debarcare.

| (6) | Comisia constată că, în Marea Adriatică și în sud-estul Mării Mediterane, speciile pelagice mici sunt capturate în același timp, în cantități foarte diferite, ceea ce face dificilă o abordare bazată pe stocuri individuale. Aceste specii sunt, în plus, capturate de nave de pescuit de mici dimensiuni și debarcate în mai multe puncte de debarcare dispersate geografic de-a lungul coastei. Acest lucru conduce la costuri disproporționate legate de manipularea capturilor nedorite. |
| --- | --- |

(6)

Comisia constată că, în Marea Adriatică și în sud-estul Mării Mediterane, speciile pelagice mici sunt capturate în același timp, în cantități foarte diferite, ceea ce face dificilă o abordare bazată pe stocuri individuale. Aceste specii sunt, în plus, capturate de nave de pescuit de mici dimensiuni și debarcate în mai multe puncte de debarcare dispersate geografic de-a lungul coastei. Acest lucru conduce la costuri disproporționate legate de manipularea capturilor nedorite.

| (7) | CSTEP a recunoscut că o reducere generală a efortului de pescuit al traulelor de fund și stabilirea unor zone în care pescuitul este restricționat în vederea închiderii permanente a activităților de pescuit de specii demersale ar reduce probabil cantitățile de capturi accidentale de pești pelagici mici. |
| --- | --- |

(7)

CSTEP a recunoscut că o reducere generală a efortului de pescuit al traulelor de fund și stabilirea unor zone în care pescuitul este restricționat în vederea închiderii permanente a activităților de pescuit de specii demersale ar reduce probabil cantitățile de capturi accidentale de pești pelagici mici.

| (8) | CSTEP a mai remarcat că – în timp ce abordarea de minimis combinată, inclusă în dovezile științifice, acoperă un grup larg de specii cu o gamă largă de rate ale capturilor aruncate înapoi în mare – o astfel de acoperire largă este o abordare valabilă, dată fiind complexitatea activităților de pescuit din Marea Adriatică și din sud-estul Mării Mediterane. |
| --- | --- |

(8)

CSTEP a mai remarcat că – în timp ce abordarea de minimis combinată, inclusă în dovezile științifice, acoperă un grup larg de specii cu o gamă largă de rate ale capturilor aruncate înapoi în mare – o astfel de acoperire largă este o abordare valabilă, dată fiind complexitatea activităților de pescuit din Marea Adriatică și din sud-estul Mării Mediterane.

| (9) | În plus, CSTEP a considerat că excepțiile de minimis individuale care vizează o singură specie ar conduce la numeroase excepții separate, care ar fi dificil de monitorizat. |
| --- | --- |

(9)

În plus, CSTEP a considerat că excepțiile de minimis individuale care vizează o singură specie ar conduce la numeroase excepții separate, care ar fi dificil de monitorizat.

| (10) | Grupul la nivel înalt Adriatica a furnizat dovezi științifice actualizate cu privire la costurile disproporționate legate de manipularea capturilor nedorite. Deși CSTEP a remarcat că sunt furnizate estimări ale creșterii costurilor, acesta a subliniat dificultățile legate de evaluarea nivelului la care costurile devin disproporționate. CSTEP a recunoscut, de asemenea, că recenta creștere a costurilor combustibililor a înrăutățit situația generală. CSTEP a luat totodată notă de noile rezultate referitoare la proiectul vizând selectivitatea și a constatat că sunt necesare investigații suplimentare cu privire la aceste dispozitive de selectivitate, pentru a se găsi un echilibru între îmbunătățirea selectivității și reducerea la minimum a pierderilor economice. În fine, CSTEP a remarcat că trebuie să se acorde prioritate reducerii nivelului capturilor nedorite prin utilizarea unor unelte selective sau prin intermediul zonelor marine protejate. |
| --- | --- |

(10)

Grupul la nivel înalt Adriatica a furnizat dovezi științifice actualizate cu privire la costurile disproporționate legate de manipularea capturilor nedorite. Deși CSTEP a remarcat că sunt furnizate estimări ale creșterii costurilor, acesta a subliniat dificultățile legate de evaluarea nivelului la care costurile devin disproporționate. CSTEP a recunoscut, de asemenea, că recenta creștere a costurilor combustibililor a înrăutățit situația generală. CSTEP a luat totodată notă de noile rezultate referitoare la proiectul vizând selectivitatea și a constatat că sunt necesare investigații suplimentare cu privire la aceste dispozitive de selectivitate, pentru a se găsi un echilibru între îmbunătățirea selectivității și reducerea la minimum a pierderilor economice. În fine, CSTEP a remarcat că trebuie să se acorde prioritate reducerii nivelului capturilor nedorite prin utilizarea unor unelte selective sau prin intermediul zonelor marine protejate.

| (11) | Comisia salută angajamentul Grupului la nivel înalt Adriatica de a continua lucrările privind selectivitatea și restricțiile spațiale în domeniul pescuitului, ca prioritate pentru obținerea unei reduceri a capturilor nedorite. Prin urmare, Comisia consideră că progresele în materie de selectivitate și costurile disproporționate justifică prelungirea cu un an a excepției, cu nivelurile procentuale propuse. |
| --- | --- |

(11)

Comisia salută angajamentul Grupului la nivel înalt Adriatica de a continua lucrările privind selectivitatea și restricțiile spațiale în domeniul pescuitului, ca prioritate pentru obținerea unei reduceri a capturilor nedorite. Prin urmare, Comisia consideră că progresele în materie de selectivitate și costurile disproporționate justifică prelungirea cu un an a excepției, cu nivelurile procentuale propuse.

| (12) | Prin dovezile științifice actualizate furnizate de Grupul la nivel înalt Adriatica, s-a propus prelungirea excepției de minimis pentru hamsie (Engraulis encrasicolus), sardină (Sardina pilchardus), macrou (Scomber spp.) și stavrid (Trachurus spp.), până la un maxim de 5 % pentru 2023 din totalul capturilor accidentale anuale din aceste specii efectuate de nave care utilizează traule de fund (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). |
| --- | --- |

(12)

Prin dovezile științifice actualizate furnizate de Grupul la nivel înalt Adriatica, s-a propus prelungirea excepției de minimis pentru hamsie (Engraulis encrasicolus), sardină (Sardina pilchardus), macrou (Scomber spp.) și stavrid (Trachurus spp.), până la un maxim de 5 % pentru 2023 din totalul capturilor accidentale anuale din aceste specii efectuate de nave care utilizează traule de fund (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX).

| (13) | CSTEP a considerat că, deși rata capturilor aruncate înapoi în mare este foarte semnificativă pentru această activitate de pescuit, proiectele vizând selectivitatea sunt încă în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

(13)

CSTEP a considerat că, deși rata capturilor aruncate înapoi în mare este foarte semnificativă pentru această activitate de pescuit, proiectele vizând selectivitatea sunt încă în curs de desfășurare.

| (14) | Comisia consideră că dovezile furnizate sunt suficiente pentru a prelungi excepția cu un an, cu nivelurile procentuale propuse. Grupul la nivel înalt Adriatica are obligația să prezinte date suplimentare, pe baza proiectelor în curs. |
| --- | --- |

(14)

Comisia consideră că dovezile furnizate sunt suficiente pentru a prelungi excepția cu un an, cu nivelurile procentuale propuse. Grupul la nivel înalt Adriatica are obligația să prezinte date suplimentare, pe baza proiectelor în curs.

| (15) | Grupul la nivel înalt Sudestmed a furnizat dovezi științifice actualizate cu privire la costurile disproporționate legate de manipularea capturilor nedorite. Deși CSTEP a remarcat că sunt furnizate estimări ale creșterii costurilor, acesta a subliniat dificultățile legate de evaluarea nivelului la care costurile sunt disproporționate. CSTEP a recunoscut, de asemenea, că recenta creștere a costurilor combustibililor a înrăutățit situația generală. CSTEP a luat act de studiile în curs care urmează să fie finalizate în cursul anului 2023. În plus, CSTEP a remarcat că trebuie să se acorde prioritate reducerii nivelului capturilor nedorite, prin utilizarea unor unelte selective sau prin intermediul zonelor marine protejate. |
| --- | --- |

(15)

Grupul la nivel înalt Sudestmed a furnizat dovezi științifice actualizate cu privire la costurile disproporționate legate de manipularea capturilor nedorite. Deși CSTEP a remarcat că sunt furnizate estimări ale creșterii costurilor, acesta a subliniat dificultățile legate de evaluarea nivelului la care costurile sunt disproporționate. CSTEP a recunoscut, de asemenea, că recenta creștere a costurilor combustibililor a înrăutățit situația generală. CSTEP a luat act de studiile în curs care urmează să fie finalizate în cursul anului 2023. În plus, CSTEP a remarcat că trebuie să se acorde prioritate reducerii nivelului capturilor nedorite, prin utilizarea unor unelte selective sau prin intermediul zonelor marine protejate.

| (16) | Comisia salută angajamentul Grupului la nivel înalt Sudestmed de a continua lucrările privind selectivitatea și restricțiile spațiale în domeniul pescuitului, ca prioritate pentru obținerea unei reduceri a capturilor nedorite. Prin urmare, Comisia consideră că progresele în materie de selectivitate și costurile disproporționate justifică prelungirea cu un an a excepției, cu nivelurile procentuale propuse. |
| --- | --- |

(16)

Comisia salută angajamentul Grupului la nivel înalt Sudestmed de a continua lucrările privind selectivitatea și restricțiile spațiale în domeniul pescuitului, ca prioritate pentru obținerea unei reduceri a capturilor nedorite. Prin urmare, Comisia consideră că progresele în materie de selectivitate și costurile disproporționate justifică prelungirea cu un an a excepției, cu nivelurile procentuale propuse.

| (17) | Prin dovezile științifice actualizate furnizate de Grupul la nivel înalt Sudestmed, s-a propus prelungirea excepției de minimis pentru hamsie (Engraulis encrasicolus), sardină (Sardina pilchardus), macrou (Scomber spp.) și stavrid (Trachurus spp.), până la maximum 5 % pentru 2023 din totalul capturilor accidentale anuale din aceste specii efectuate de nave care utilizează traule de fund (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). |
| --- | --- |

(17)

Prin dovezile științifice actualizate furnizate de Grupul la nivel înalt Sudestmed, s-a propus prelungirea excepției de minimis pentru hamsie (Engraulis encrasicolus), sardină (Sardina pilchardus), macrou (Scomber spp.) și stavrid (Trachurus spp.), până la maximum 5 % pentru 2023 din totalul capturilor accidentale anuale din aceste specii efectuate de nave care utilizează traule de fund (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX).

| (18) | CSTEP a considerat că, deși rata capturilor aruncate înapoi în mare este semnificativă pentru această activitate de pescuit, volumul capturilor este limitat și sunt în curs de desfășurare proiecte vizând selectivitatea, care vor reduce rata capturilor aruncate înapoi în mare. |
| --- | --- |

(18)

CSTEP a considerat că, deși rata capturilor aruncate înapoi în mare este semnificativă pentru această activitate de pescuit, volumul capturilor este limitat și sunt în curs de desfășurare proiecte vizând selectivitatea, care vor reduce rata capturilor aruncate înapoi în mare.

| (19) | Comisia consideră că dovezile prezentate cu privire la costurile disproporționate sunt suficiente pentru a prelungi excepția cu un an, cu nivelurile procentuale propuse. Grupul la nivel înalt Sudestmed are obligația să prezinte date suplimentare, pe baza proiectelor în curs. |
| --- | --- |

(19)

Comisia consideră că dovezile prezentate cu privire la costurile disproporționate sunt suficiente pentru a prelungi excepția cu un an, cu nivelurile procentuale propuse. Grupul la nivel înalt Sudestmed are obligația să prezinte date suplimentare, pe baza proiectelor în curs.

| (20) | Prin dovezile lor științifice actualizate, statele membre și-au reînnoit angajamentul de a spori selectivitatea uneltelor de pescuit în conformitate cu rezultatele programelor de cercetare actuale, pentru a reduce și limita capturile nedorite și, în particular, capturile sub dimensiunile minime de referință pentru conservare. |
| --- | --- |

(20)

Prin dovezile lor științifice actualizate, statele membre și-au reînnoit angajamentul de a spori selectivitatea uneltelor de pescuit în conformitate cu rezultatele programelor de cercetare actuale, pentru a reduce și limita capturile nedorite și, în particular, capturile sub dimensiunile minime de referință pentru conservare.

| (21) | Măsurile solicitate sunt conforme cu articolul 15 alineatul (4) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2021/2064 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(21)

Măsurile solicitate sunt conforme cu articolul 15 alineatul (4) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2021/2064 trebuie modificat în consecință.

| (22) | Deoarece măsurile prevăzute în prezentul regulament au un impact direct asupra planificării sezonului de pescuit al navelor din Uniune și asupra activităților economice conexe, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare imediat după publicarea sa. Din motive de securitate juridică, este oportun ca prezentul regulament să se aplice totuși de la o dată ulterioară, |
| --- | --- |

(22)

Deoarece măsurile prevăzute în prezentul regulament au un impact direct asupra planificării sezonului de pescuit al navelor din Uniune și asupra activităților economice conexe, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare imediat după publicarea sa. Din motive de securitate juridică, este oportun ca prezentul regulament să se aplice totuși de la o dată ulterioară,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Excepția
  de minimis

Articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2021/2064 se modifică după cum urmează:

| 1. | Alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (a) punctul (viii) se înlocuiește cu următorul text:






  „(viii) | pentru hamsie (Engraulis encrasicolus), sardină (Sardina pilchardus), macrou (Scomber spp.) și stavrid (Trachurus spp.), până la maximum 5 % pentru 2022 și 2023 din totalul capturilor accidentale anuale din aceste specii efectuate de nave care utilizează traule de fund.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(i)

litera (a) punctul (viii) se înlocuiește cu următorul text:

„(viii)

pentru hamsie (Engraulis encrasicolus), sardină (Sardina pilchardus), macrou (Scomber spp.) și stavrid (Trachurus spp.), până la maximum 5 % pentru 2022 și 2023 din totalul capturilor accidentale anuale din aceste specii efectuate de nave care utilizează traule de fund.”

Engraulis encrasicolus

Sardina pilchardus

Scomber

Trachurus

| (ii) | litera (b) punctul (vii) se înlocuiește cu următorul text:






  „(vii) | pentru hamsie (Engraulis encrasicolus), sardină (Sardina pilchardus), macrou (Scomber spp.) și stavrid (Trachurus spp.), până la maximum 5 % pentru 2022 și 2023 din totalul capturilor accidentale anuale din aceste specii efectuate de nave care utilizează traule de fund.” |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (b) punctul (vii) se înlocuiește cu următorul text:

„(vii)

pentru hamsie (Engraulis encrasicolus), sardină (Sardina pilchardus), macrou (Scomber spp.) și stavrid (Trachurus spp.), până la maximum 5 % pentru 2022 și 2023 din totalul capturilor accidentale anuale din aceste specii efectuate de nave care utilizează traule de fund.”

Engraulis encrasicolus

Sardina pilchardus

Scomber

Trachurus

| 2. | Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Până la 1 mai 2022 și 1 mai 2023, statele membre care au un interes direct de gestionare a pescuitului în Marea Adriatică și în sud-estul Mării Mediterane prezintă Comisiei date suplimentare pe baza proiectelor și a studiilor în curs, precum și orice alte informații științifice relevante care justifică excepția prevăzută la alineatul (1) litera (a) punctul (viii) și litera (b) punctul (vii). CSTEP trebuie să evalueze aceste date și informații până cel târziu în iulie 2023.” |
| --- | --- |

2.

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Până la 1 mai 2022 și 1 mai 2023, statele membre care au un interes direct de gestionare a pescuitului în Marea Adriatică și în sud-estul Mării Mediterane prezintă Comisiei date suplimentare pe baza proiectelor și a studiilor în curs, precum și orice alte informații științifice relevante care justifică excepția prevăzută la alineatul (1) litera (a) punctul (viii) și litera (b) punctul (vii). CSTEP trebuie să evalueze aceste date și informații până cel târziu în iulie 2023.”

Articolul 2

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2023 până la 31 decembrie 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 august 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/86 al Comisiei din 20 octombrie 2016 de stabilire a unui plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale în Marea Mediterană (JO L 14, 18.1.2017, p. 4).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2021/2064 al Comisiei din 25 august 2021 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește stabilirea unei excepții de minimis de la obligația de debarcare pentru anumite activități de pescuit de specii demersale în Marea Adriatică și în sud-estul Mării Mediterane (JO L 421, 26.11.2021, p. 9).

3

(4)  
  Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries (STECF): Evaluation of Joint Recommendations on the landing obligation and on Technical Measures Regulation (STECF-22-05) [Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP): Evaluare a recomandărilor comune referitoare la obligația de debarcare și la Regulamentul privind măsurile tehnice (CSTEP-22-05)].

4

Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries (STECF): Evaluation of Joint Recommendations on the landing obligation and on Technical Measures Regulation

---

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/130 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/130

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/2565 AL COMISIEI

din 11 octombrie 2022

de completare a Regulamentului (UE) 2021/444 al Parlamentului European și al Consiliului cu dispoziții privind instituirea unui cadru de monitorizare și evaluare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/444 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2021 de instituire a Programului „Vamă” pentru cooperare în domeniul vamal și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1294/2013 (1), în special articolul 13 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Indicatorii pentru raportarea cu privire la progresele înregistrate de program în direcția realizării obiectivului general și a obiectivelor specifice prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/444 sunt enumerați în anexa II la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Indicatorii pentru raportarea cu privire la progresele înregistrate de program în direcția realizării obiectivului general și a obiectivelor specifice prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/444 sunt enumerați în anexa II la regulamentul respectiv.

| (2) | În cursul evaluării la jumătatea perioadei a Programului Vamă 2020 (2), Comisia a identificat necesitatea de a ajusta și de a raționaliza cadrul de monitorizare și evaluare al programului. Prin urmare, Comisia a revizuit abordarea bazată pe performanța programului pentru a asigura relevanța tuturor indicatorilor selectați în scopul monitorizării și evaluării performanței programului. |
| --- | --- |

(2)

În cursul evaluării la jumătatea perioadei a Programului Vamă 2020 (2), Comisia a identificat necesitatea de a ajusta și de a raționaliza cadrul de monitorizare și evaluare al programului. Prin urmare, Comisia a revizuit abordarea bazată pe performanța programului pentru a asigura relevanța tuturor indicatorilor selectați în scopul monitorizării și evaluării performanței programului.

| (3) | Indicatorii enumerați în anexa II la Regulamentul (UE) 2021/444, deși adecvați pentru monitorizarea anuală a performanței, nu sunt suficienți pentru a permite o monitorizare și o evaluare cuprinzătoare a activităților și a rezultatelor programului în ceea ce privește atingerea obiectivului său general și a obiectivelor specifice. Prin urmare, trebuie stabiliți indicatori suplimentari ca parte a cadrului de monitorizare și evaluare. Acești indicatori suplimentari trebuie să măsoare realizările, rezultatele și impactul programului. |
| --- | --- |

(3)

Indicatorii enumerați în anexa II la Regulamentul (UE) 2021/444, deși adecvați pentru monitorizarea anuală a performanței, nu sunt suficienți pentru a permite o monitorizare și o evaluare cuprinzătoare a activităților și a rezultatelor programului în ceea ce privește atingerea obiectivului său general și a obiectivelor specifice. Prin urmare, trebuie stabiliți indicatori suplimentari ca parte a cadrului de monitorizare și evaluare. Acești indicatori suplimentari trebuie să măsoare realizările, rezultatele și impactul programului.

| (4) | Pentru a se asigura că datele pentru monitorizarea și evaluarea programului sunt colectate în mod eficient, eficace și în timp util, este necesar să se prevadă cerințe de raportare proporționale, pentru a evita dubla raportare și a reduce la minimum sarcina administrativă. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura că datele pentru monitorizarea și evaluarea programului sunt colectate în mod eficient, eficace și în timp util, este necesar să se prevadă cerințe de raportare proporționale, pentru a evita dubla raportare și a reduce la minimum sarcina administrativă.

| (5) | Pentru a asigura alinierea la începutul perioadei de raportare legate de cadrul de monitorizare și evaluare al programului, prezentul regulament delegat trebuie să se aplice retroactiv, de la 1 ianuarie 2022, |
| --- | --- |

(5)

Pentru a asigura alinierea la începutul perioadei de raportare legate de cadrul de monitorizare și evaluare al programului, prezentul regulament delegat trebuie să se aplice retroactiv, de la 1 ianuarie 2022,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Indicatorii cadrului de monitorizare și evaluare și cerințele de raportare

(1)   La monitorizarea și evaluarea programului în conformitate cu articolele 13 și 14 din Regulamentul (UE) 2021/444, se utilizează următorii indicatori ca parte a cadrului de monitorizare și evaluare:

| (a) | indicatorii prevăzuți în anexa II la Regulamentul (UE) 2021/444; |
| --- | --- |

(a)

indicatorii prevăzuți în anexa II la Regulamentul (UE) 2021/444;

| (b) | indicatorii prevăzuți în anexa la prezentul regulament, care măsoară realizările, rezultatele și impactul programului. |
| --- | --- |

(b)

indicatorii prevăzuți în anexa la prezentul regulament, care măsoară realizările, rezultatele și impactul programului.

(2)   Indicatorii menționați la alineatul (1) se măsoară anual, cu excepția indicatorilor de impact menționați la punctul 1 litera (a), punctul 1 litera (b), punctul 2 și punctul 3 litera (a) din anexa la prezentul regulament, care se măsoară o dată la 2 ani și în cadrul evaluărilor intermediare și finale, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2021/444.

(3)   La cererea Comisiei, beneficiarii fondurilor programului îi furnizează acesteia date și informații referitoare la indicatorii menționați la alineatul (1), relevante pentru a contribui la cadrul de monitorizare și evaluare.

Articolul 2

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2022.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 octombrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 87, 15.3.2021, p. 1.

1

(2)  Comisia Europeană, Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală, Evaluarea la jumătatea perioadei a programului Vamă 2020: raport final, Oficiul pentru Publicații, 2019, https://data.europa.eu/doi/10.2778/923910

2

Evaluarea la jumătatea perioadei a programului Vamă 2020: raport final

---

ANEXĂ

Lista indicatorilor suplimentari pentru cadrul de monitorizare și evaluare al programului Vamă menționat la articolele 13 și 14 din Regulamentul (UE) 2021/444

A.   Indicatori de realizare

| 1. | Dezvoltarea componentelor comune ale sistemelor electronice europene (EES):






  (a) | numărul de proiecte din domeniul tehnologiei informației (IT) în faza de inițiere; |
| --- | --- | --- |

1.

Dezvoltarea componentelor comune ale sistemelor electronice europene (EES):

(a)

numărul de proiecte din domeniul tehnologiei informației (IT) în faza de inițiere;

| (b) | numărul de proiecte IT în faza de execuție; |
| --- | --- |

(b)

numărul de proiecte IT în faza de execuție;

| (c) | proporția proiectelor IT al căror cost real este conform planificării; |
| --- | --- |

(c)

proporția proiectelor IT al căror cost real este conform planificării;

| (d) | proporția proiectelor IT cu statut „verde” în conformitate cu cerințele prevăzute în Planul strategic multianual pentru domeniul vamal (PSM-V). |
| --- | --- |

(d)

proporția proiectelor IT cu statut „verde” în conformitate cu cerințele prevăzute în Planul strategic multianual pentru domeniul vamal (PSM-V).

| 2. | Realizarea componentelor comune ale EES:






  (a) | numărul de proiecte IT care au intrat în producție conform legislației Uniunii; |
| --- | --- | --- |

2.

Realizarea componentelor comune ale EES:

(a)

numărul de proiecte IT care au intrat în producție conform legislației Uniunii;

| (b) | proporția componentelor comune ale EES realizate în conformitate cu calendarul PSM-V; |
| --- | --- |

(b)

proporția componentelor comune ale EES realizate în conformitate cu calendarul PSM-V;

| (c) | numărul de revizuiri ale termenelor pentru realizarea componentelor comune ale EES. |
| --- | --- |

(c)

numărul de revizuiri ale termenelor pentru realizarea componentelor comune ale EES.

| 3. | Fiabilitatea EES (capacitatea rețelei comune de comunicații). |
| --- | --- |

3.

Fiabilitatea EES (capacitatea rețelei comune de comunicații).

| 4. | Fiabilitatea serviciilor de asistență IT:






  (a) | proporția tichetelor referitoare la incidente soluționate la timp; |
| --- | --- | --- |

4.

Fiabilitatea serviciilor de asistență IT:

(a)

proporția tichetelor referitoare la incidente soluționate la timp;

| (b) | satisfacția utilizatorilor cu privire la serviciile de asistență furnizate. |
| --- | --- |

(b)

satisfacția utilizatorilor cu privire la serviciile de asistență furnizate.

| 5. | Nivelul sprijinului pentru consolidarea capacităților furnizat prin acțiuni de colaborare (calitatea acțiunilor de colaborare). |
| --- | --- |

5.

Nivelul sprijinului pentru consolidarea capacităților furnizat prin acțiuni de colaborare (calitatea acțiunilor de colaborare).

| 6. | Gradul de informare cu privire la program. |
| --- | --- |

6.

Gradul de informare cu privire la program.

B.   Indicatori de rezultat

| 1. | Nivelul de coerență a legislației și a politicii vamale și a punerii în aplicare a acestora (contribuția noilor componente comune ale EES la facilitarea punerii în aplicare coerente a legislației și a politicii Uniunii). |
| --- | --- |

1.

Nivelul de coerență a legislației și a politicii vamale și a punerii în aplicare a acestora (contribuția noilor componente comune ale EES la facilitarea punerii în aplicare coerente a legislației și a politicii Uniunii).

| 2. | Nivelul de cooperare operațională între autoritățile naționale:






  (a) | contribuția noilor componente comune ale EES la facilitarea cooperării operaționale între autoritățile naționale; |
| --- | --- | --- |

2.

Nivelul de cooperare operațională între autoritățile naționale:

(a)

contribuția noilor componente comune ale EES la facilitarea cooperării operaționale între autoritățile naționale;

| (b) | numărul de utilizatori activi pe platforma de colaborare online; |
| --- | --- |

(b)

numărul de utilizatori activi pe platforma de colaborare online;

| (c) | numărul de interacțiuni pe platforma de colaborare; |
| --- | --- |

(c)

numărul de interacțiuni pe platforma de colaborare;

| (d) | satisfacția utilizatorilor cu privire la platforma de colaborare online. |
| --- | --- |

(d)

satisfacția utilizatorilor cu privire la platforma de colaborare online.

| 3. | Proceduri electronice simplificate pentru operatorii economici:






  (a) | numărul de operatori economici înregistrați; |
| --- | --- | --- |

3.

Proceduri electronice simplificate pentru operatorii economici:

(a)

numărul de operatori economici înregistrați;

| (b) | numărul de cereri. |
| --- | --- |

(b)

numărul de cereri.

| 4. | Performanța operațională a autorităților naționale:






  (a) | contribuția noilor componente comune ale EES la îmbunătățirea performanței operaționale a autorităților naționale; |
| --- | --- | --- |

4.

Performanța operațională a autorităților naționale:

(a)

contribuția noilor componente comune ale EES la îmbunătățirea performanței operaționale a autorităților naționale;

| (b) | contribuția rezultatelor acțiunilor de colaborare și ale acțiunilor legate de competențele umane la îmbunătățirea performanței operaționale a autorităților naționale. |
| --- | --- |

(b)

contribuția rezultatelor acțiunilor de colaborare și ale acțiunilor legate de competențele umane la îmbunătățirea performanței operaționale a autorităților naționale.

| 5. | Vamă – Inovarea în domeniul politicii vamale:






  (a) | contribuția noilor componente comune ale EES la inovarea în domeniul politicii vamale; |
| --- | --- | --- |

5.

Vamă – Inovarea în domeniul politicii vamale:

(a)

contribuția noilor componente comune ale EES la inovarea în domeniul politicii vamale;

| (b) | contribuția rezultatelor acțiunilor de colaborare și ale acțiunilor legate de competențele umane la inovarea în domeniul politicii vamale. |
| --- | --- |

(b)

contribuția rezultatelor acțiunilor de colaborare și ale acțiunilor legate de competențele umane la inovarea în domeniul politicii vamale.

C.   Indicatori de impact

| 1. | Evoluția protecției intereselor financiare și economice ale Uniunii și ale statelor membre:






  (a) | valoarea taxelor neachitate, inclusiv a taxelor vamale, a taxelor compensatorii și antidumping pentru produse și servicii, în legătură cu cazuri de fraudă și nereguli constatate care trebuie recuperate; |
| --- | --- | --- |

1.

Evoluția protecției intereselor financiare și economice ale Uniunii și ale statelor membre:

(a)

valoarea taxelor neachitate, inclusiv a taxelor vamale, a taxelor compensatorii și antidumping pentru produse și servicii, în legătură cu cazuri de fraudă și nereguli constatate care trebuie recuperate;

| (b) | cazuri de fraudă și nereguli constatate legate de taxe vamale. |
| --- | --- |

(b)

cazuri de fraudă și nereguli constatate legate de taxe vamale.

| 2. | Evoluția securității și siguranței Uniunii și a rezidenților acesteia (confiscări de bunuri și substanțe care reprezintă o amenințare la adresa siguranței și securității). |
| --- | --- |

2.

Evoluția securității și siguranței Uniunii și a rezidenților acesteia (confiscări de bunuri și substanțe care reprezintă o amenințare la adresa siguranței și securității).

| 3. | Evoluția facilitării activităților comerciale legitime:






  (a) | eficiența vămuirii și a gestionării frontierelor (în ceea ce privește timpul de vămuire); |
| --- | --- | --- |

3.

Evoluția facilitării activităților comerciale legitime:

(a)

eficiența vămuirii și a gestionării frontierelor (în ceea ce privește timpul de vămuire);

| (b) | contribuția la trecerea la o uniune vamală fără proceduri pe suport de hârtie. |
| --- | --- |

(b)

contribuția la trecerea la o uniune vamală fără proceduri pe suport de hârtie.

---

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/134 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/134

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/2566 AL COMISIEI

din 13 octombrie 2022

de modificare și rectificare a Regulamentului delegat (UE) 2018/273 în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantări de viță-de-vie

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 69,

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei (2) stabilește norme de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 referitoare, în special, la sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, la registrul viticol, la documentele însoțitoare și la certificare, la registrul de intrări și de ieșiri, la declarațiile obligatorii, la notificări și la publicarea informațiilor notificate. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei (2) stabilește norme de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 referitoare, în special, la sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, la registrul viticol, la documentele însoțitoare și la certificare, la registrul de intrări și de ieșiri, la declarațiile obligatorii, la notificări și la publicarea informațiilor notificate.

| (2) | Sistemul de autorizații pentru plantări de viță-de-vie prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului (3), iar modificările respective trebuie să se reflecte în Regulamentul delegat (UE) 2018/273. |
| --- | --- |

(2)

Sistemul de autorizații pentru plantări de viță-de-vie prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului (3), iar modificările respective trebuie să se reflecte în Regulamentul delegat (UE) 2018/273.

| (3) | Exceptarea de la obligația de a obține o autorizație de plantare a viței-de-vie se extinde pentru a include plantarea sau replantarea suprafețelor destinate constituirii de colecții de soiuri de viță-de-vie în scopul conservării resurselor genetice. Această exceptare trebuie adăugată la dispozițiile privind suprafețele utilizate în scopuri experimentale sau pentru plantări de viță-mamă pentru altoi. Pentru a se evita orice abuz în invocarea acestei exceptări, este necesar să se stabilească condițiile pe care trebuie să le îndeplinească aceste colecții de soiuri de viță-de-vie. În plus, definițiile termenilor „producător vitivinicol” și „parcelă viticolă” prevăzute la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2018/273, precum și în anexa IV la acesta trebuie să fie actualizate pentru a reflecta exceptarea respectivă. Pentru mai multă claritate, la articolul respectiv trebuie de asemenea adăugată o nouă definiție, și anume cea a termenului „colecție de soiuri de viță-de-vie”. |
| --- | --- |

(3)

Exceptarea de la obligația de a obține o autorizație de plantare a viței-de-vie se extinde pentru a include plantarea sau replantarea suprafețelor destinate constituirii de colecții de soiuri de viță-de-vie în scopul conservării resurselor genetice. Această exceptare trebuie adăugată la dispozițiile privind suprafețele utilizate în scopuri experimentale sau pentru plantări de viță-mamă pentru altoi. Pentru a se evita orice abuz în invocarea acestei exceptări, este necesar să se stabilească condițiile pe care trebuie să le îndeplinească aceste colecții de soiuri de viță-de-vie. În plus, definițiile termenilor „producător vitivinicol” și „parcelă viticolă” prevăzute la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2018/273, precum și în anexa IV la acesta trebuie să fie actualizate pentru a reflecta exceptarea respectivă. Pentru mai multă claritate, la articolul respectiv trebuie de asemenea adăugată o nouă definiție, și anume cea a termenului „colecție de soiuri de viță-de-vie”.

| (4) | Astfel cum se prevede la articolul 63 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, statele membre pot limita eliberarea de autorizații de plantare la nivel regional pentru suprafețe specifice eligibile pentru producția de vinuri cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată, pentru a evita un risc bine demonstrat de devalorizare a unei anumite denumiri de origine protejate sau indicații geografice protejate. Dispoziția respectivă trebuie să se reflecte în normele privind restricțiile de replantare stabilite la articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2018/273. |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se prevede la articolul 63 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, statele membre pot limita eliberarea de autorizații de plantare la nivel regional pentru suprafețe specifice eligibile pentru producția de vinuri cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată, pentru a evita un risc bine demonstrat de devalorizare a unei anumite denumiri de origine protejate sau indicații geografice protejate. Dispoziția respectivă trebuie să se reflecte în normele privind restricțiile de replantare stabilite la articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2018/273.

| (5) | Angajamentele unui solicitant de a respecta criteriile de eligibilitate menționate la articolul 64 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2018/273, precum și faptul că cererea sa nu prezintă un risc semnificativ de însușire ilegală a reputației anumitor indicații geografice protejate urmează să se încheie la 31 decembrie 2030. Acest termen-limită, care corespunde sfârșitului sistemului de autorizații pentru plantări de viță-de-vie, trebuie adaptat ca urmare a prelungirii sistemului de autorizații pentru plantări de viță-de-vie, introdusă la articolul 61 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prin Regulamentul (UE) 2021/2117. Din același motiv, datele de sfârșit ale anumitor angajamente privind criteriile de eligibilitate din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2018/273 trebuie de asemenea adaptate. |
| --- | --- |

(5)

Angajamentele unui solicitant de a respecta criteriile de eligibilitate menționate la articolul 64 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2018/273, precum și faptul că cererea sa nu prezintă un risc semnificativ de însușire ilegală a reputației anumitor indicații geografice protejate urmează să se încheie la 31 decembrie 2030. Acest termen-limită, care corespunde sfârșitului sistemului de autorizații pentru plantări de viță-de-vie, trebuie adaptat ca urmare a prelungirii sistemului de autorizații pentru plantări de viță-de-vie, introdusă la articolul 61 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prin Regulamentul (UE) 2021/2117. Din același motiv, datele de sfârșit ale anumitor angajamente privind criteriile de eligibilitate din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2018/273 trebuie de asemenea adaptate.

| (6) | Criteriile de prioritate menționate la articolul 64 alineatul (2) literele (f) și (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 au fost modificate și, respectiv, clarificate, iar aceste modificări trebuie să se reflecte, de asemenea, în părțile corespunzătoare din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2018/273. |
| --- | --- |

(6)

Criteriile de prioritate menționate la articolul 64 alineatul (2) literele (f) și (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 au fost modificate și, respectiv, clarificate, iar aceste modificări trebuie să se reflecte, de asemenea, în părțile corespunzătoare din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2018/273.

| (7) | În plus, termenul „producător vitivinicol”, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2018/273 desemnează un producător vitivinicol profesionist. Cu toate acestea, el este de asemenea utilizat în mod eronat la articolul 3 alineatul (3) din regulamentul delegat respectiv pentru a face referire la o persoană fizică ce produce vin de pe o suprafață care nu depășește 0,1 ha, numai pentru consum casnic, și care este exceptată de la sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie. Această contradicție trebuie rectificată. |
| --- | --- |

(7)

În plus, termenul „producător vitivinicol”, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2018/273 desemnează un producător vitivinicol profesionist. Cu toate acestea, el este de asemenea utilizat în mod eronat la articolul 3 alineatul (3) din regulamentul delegat respectiv pentru a face referire la o persoană fizică ce produce vin de pe o suprafață care nu depășește 0,1 ha, numai pentru consum casnic, și care este exceptată de la sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie. Această contradicție trebuie rectificată.

| (8) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2018/273 trebuie modificat și rectificat în consecință, |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2018/273 trebuie modificat și rectificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări aduse Regulamentului delegat (UE) 2018/273

Regulamentul delegat (UE) 2018/273 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | «producător vitivinicol» înseamnă o persoană fizică sau juridică sau un grup de persoane fizice sau juridice, indiferent de statutul juridic acordat grupului și membrilor săi în temeiul dreptului național, a cărui (cărei) exploatație se află pe teritoriul Uniunii, astfel cum este definit la articolul 52 din Tratatul privind Uniunea Europeană coroborat cu articolul 355 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și care deține o suprafață cultivată cu viță-de-vie, iar fie producția respectivei suprafețe este utilizată pentru producția comercială de produse vitivinicole, fie suprafața respectivă beneficiază de exceptările acordate pentru utilizarea în scopuri experimentale, pentru constituirea de colecții de soiuri de viță-de-vie în scopul conservării resurselor genetice sau pentru plantări de viță-mamă pentru altoi menționate la articolul 3 alineatul (2) din prezentul regulament;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 2 alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(a)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

«producător vitivinicol» înseamnă o persoană fizică sau juridică sau un grup de persoane fizice sau juridice, indiferent de statutul juridic acordat grupului și membrilor săi în temeiul dreptului național, a cărui (cărei) exploatație se află pe teritoriul Uniunii, astfel cum este definit la articolul 52 din Tratatul privind Uniunea Europeană coroborat cu articolul 355 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și care deține o suprafață cultivată cu viță-de-vie, iar fie producția respectivei suprafețe este utilizată pentru producția comercială de produse vitivinicole, fie suprafața respectivă beneficiază de exceptările acordate pentru utilizarea în scopuri experimentale, pentru constituirea de colecții de soiuri de viță-de-vie în scopul conservării resurselor genetice sau pentru plantări de viță-mamă pentru altoi menționate la articolul 3 alineatul (2) din prezentul regulament;”;

| (b) | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | «parcelă viticolă» înseamnă o parcelă agricolă, astfel cum este definită la articolul 67 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, cultivată cu viță-de-vie care fie este destinată producției comerciale de produse vitivinicole, fie beneficiază de exceptările acordate pentru utilizarea în scopuri experimentale, pentru constituirea de colecții de soiuri de viță-de-vie în scopul conservării resurselor genetice sau pentru plantări de viță-mamă pentru altoi menționate la articolul 3 alineatul (2) din prezentul regulament;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

«parcelă viticolă» înseamnă o parcelă agricolă, astfel cum este definită la articolul 67 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, cultivată cu viță-de-vie care fie este destinată producției comerciale de produse vitivinicole, fie beneficiază de exceptările acordate pentru utilizarea în scopuri experimentale, pentru constituirea de colecții de soiuri de viță-de-vie în scopul conservării resurselor genetice sau pentru plantări de viță-mamă pentru altoi menționate la articolul 3 alineatul (2) din prezentul regulament;”;

| (c) | se adaugă următoarea literă (l):






  „(l) | «colecție de soiuri de viță-de-vie» înseamnă o parcelă viticolă plantată cu mai multe soiuri de viță-de-vie pentru vin unde fiecare soi nu numără mai mult de 50 de plante.” |
| --- | --- | --- |

(c)

se adaugă următoarea literă (l):

„(l)

«colecție de soiuri de viță-de-vie» înseamnă o parcelă viticolă plantată cu mai multe soiuri de viță-de-vie pentru vin unde fiecare soi nu numără mai mult de 50 de plante.”

| 2. | Articolul 3 alineatul (2) se modifică după cum urmează:






  (a) | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Plantarea sau replantarea suprafețelor destinate unor scopuri experimentale, constituirii de colecții de soiuri de viță-de-vie în scopul conservării resurselor genetice sau plantărilor de viță-mamă pentru altoi face obiectul unei notificări prealabile transmise autorităților competente. Notificarea trebuie să includă toate informațiile relevante privitoare la suprafețele respective și la perioada în care va avea loc experimentul, la perioada pe care va fi menținută colecția de soiuri de viță-de-vie sau la perioada în care vor fi în producție plantările de viță-mamă pentru altoi. Prelungirea perioadelor respective trebuie, de asemenea, notificată autorităților competente.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 3 alineatul (2) se modifică după cum urmează:

(a)

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Plantarea sau replantarea suprafețelor destinate unor scopuri experimentale, constituirii de colecții de soiuri de viță-de-vie în scopul conservării resurselor genetice sau plantărilor de viță-mamă pentru altoi face obiectul unei notificări prealabile transmise autorităților competente. Notificarea trebuie să includă toate informațiile relevante privitoare la suprafețele respective și la perioada în care va avea loc experimentul, la perioada pe care va fi menținută colecția de soiuri de viță-de-vie sau la perioada în care vor fi în producție plantările de viță-mamă pentru altoi. Prelungirea perioadelor respective trebuie, de asemenea, notificată autorităților competente.”;

| (b) | la al doilea paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | să obțină o autorizație în conformitate cu articolul 64, 66 sau 68 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 pentru suprafața în cauză, astfel încât strugurii produși pe această suprafață și produsele vitivinicole obținute din strugurii respectivi să poată fi comercializate sau”; |
| --- | --- | --- |

(b)

la al doilea paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

să obțină o autorizație în conformitate cu articolul 64, 66 sau 68 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 pentru suprafața în cauză, astfel încât strugurii produși pe această suprafață și produsele vitivinicole obținute din strugurii respectivi să poată fi comercializate sau”;

| (c) | după al treilea paragraf se adaugă următoarele paragrafe:

  „Exceptarea menționată la alineatul (1) se aplică suprafețelor destinate constituirii de colecții de soiuri de viță-de-vie numai în cazul în care scopul constituirii acestor colecții este conservarea resurselor genetice ale soiurilor de viță-de-vie care sunt tipice pentru o anumită regiune viticolă și în cazul în care suprafața pe care se află fiecare colecție nu depășește 2 hectare.
  Statele membre pot întocmi o listă a soiurilor de struguri de vin clasificate în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 pe teritoriile lor, care sunt eligibile la nivel național sau regional în scopul constituirii unei colecții de soiuri pentru conservarea resurselor genetice. De asemenea, statele membre pot stabili o suprafață maximă pentru colecțiile de astfel de soiuri de viță-de-vie care să fie mai mică de 2 hectare, precum și un număr maxim de plante de viță-de-vie per soi mai mic decât plafonul prevăzut la articolul 2 alineatul (1) litera (l) din prezentul regulament.” |
| --- | --- |

(c)

după al treilea paragraf se adaugă următoarele paragrafe:

„Exceptarea menționată la alineatul (1) se aplică suprafețelor destinate constituirii de colecții de soiuri de viță-de-vie numai în cazul în care scopul constituirii acestor colecții este conservarea resurselor genetice ale soiurilor de viță-de-vie care sunt tipice pentru o anumită regiune viticolă și în cazul în care suprafața pe care se află fiecare colecție nu depășește 2 hectare.

Statele membre pot întocmi o listă a soiurilor de struguri de vin clasificate în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 pe teritoriile lor, care sunt eligibile la nivel național sau regional în scopul constituirii unei colecții de soiuri pentru conservarea resurselor genetice. De asemenea, statele membre pot stabili o suprafață maximă pentru colecțiile de astfel de soiuri de viță-de-vie care să fie mai mică de 2 hectare, precum și un număr maxim de plante de viță-de-vie per soi mai mic decât plafonul prevăzut la articolul 2 alineatul (1) litera (l) din prezentul regulament.”

| 3. | Articolul 6 se modifică după cum urmează:






  (a) | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Statele membre pot restricționa replantările în temeiul articolului 66 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 în cazul în care respectiva suprafață care urmează să fie replantată se situează într-o zonă pentru care eliberarea de autorizații pentru plantări noi este limitată în conformitate cu articolul 63 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul respectiv și cu condiția ca decizia să fie justificată de necesitatea de a se evita un risc bine demonstrat de devalorizare a unei anumite denumiri de origine protejate («DOP») sau a unei anumite indicații geografice protejate («IGP»).”; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 6 se modifică după cum urmează:

(a)

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Statele membre pot restricționa replantările în temeiul articolului 66 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 în cazul în care respectiva suprafață care urmează să fie replantată se situează într-o zonă pentru care eliberarea de autorizații pentru plantări noi este limitată în conformitate cu articolul 63 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul respectiv și cu condiția ca decizia să fie justificată de necesitatea de a se evita un risc bine demonstrat de devalorizare a unei anumite denumiri de origine protejate («DOP») sau a unei anumite indicații geografice protejate («IGP»).”;

| (b) | la al doilea paragraf, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

  „Riscul de devalorizare menționat la primul paragraf nu există în cazul în care:”. |
| --- | --- |

(b)

la al doilea paragraf, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„Riscul de devalorizare menționat la primul paragraf nu există în cazul în care:”.

| 4. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | în partea A al doilea paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”; |
| --- | --- | --- |

4.

Anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

în partea A al doilea paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”;

| (b) | în partea B al doilea paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”. |
| --- | --- |

(b)

în partea B al doilea paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”.

| 5. | Anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | partea B se modifică după cum urmează:






  (i) | la punctul 1 primul paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

partea B se modifică după cum urmează:

(i)

la punctul 1 primul paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”;

| (ii) | la punctul 2 primul paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”; |
| --- | --- |

(ii)

la punctul 2 primul paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”;

| (iii) | la punctul 4 al doilea paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”; |
| --- | --- |

(iii)

la punctul 4 al doilea paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”;

| (iv) | se introduce următorul punct 5:






  „5. | solicitantul se angajează să mențină, pe o perioadă minimă de la șapte la zece ani, suprafața sau suprafețele care urmează să fie nou-plantate cu cel puțin unul dintre soiurile enumerate în lista națională a soiurilor de viță-de-vie eligibile pentru conservarea resurselor genetice întocmită de statul membru în acest scop. Această perioadă nu trebuie să depășească data de 31 decembrie 2045.”; |
| --- | --- | --- |

(iv)

se introduce următorul punct 5:

„5.

solicitantul se angajează să mențină, pe o perioadă minimă de la șapte la zece ani, suprafața sau suprafețele care urmează să fie nou-plantate cu cel puțin unul dintre soiurile enumerate în lista națională a soiurilor de viță-de-vie eligibile pentru conservarea resurselor genetice întocmită de statul membru în acest scop. Această perioadă nu trebuie să depășească data de 31 decembrie 2045.”;

| (b) | în partea D al doilea paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”; |
| --- | --- |

(b)

în partea D al doilea paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”;

| (c) | partea F se înlocuiește cu următorul text:






  „F. | Criteriul menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

  Criteriul menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 este considerat respectat în cazul în care creșterea eficienței din punctul de vedere al costurilor, a competitivității sau a prezenței pe piețe este stabilită pe baza uneia dintre considerațiile următoare:






  1. | costurile unitare de produs ale exploatației din sectorul vitivinicol au scăzut într-un an dat în comparație cu media ultimilor cinci ani; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

partea F se înlocuiește cu următorul text:

„F.

Criteriul menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Criteriul menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Criteriul menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 este considerat respectat în cazul în care creșterea eficienței din punctul de vedere al costurilor, a competitivității sau a prezenței pe piețe este stabilită pe baza uneia dintre considerațiile următoare:

1.

costurile unitare de produs ale exploatației din sectorul vitivinicol au scăzut într-un an dat în comparație cu media ultimilor cinci ani;

| 2. | exploatația dispune de canale de distribuție diversificate și/sau de o cerere ridicată pentru produsele sale într-un an dat în comparație cu media ultimilor cinci ani. |
| --- | --- |

2.

exploatația dispune de canale de distribuție diversificate și/sau de o cerere ridicată pentru produsele sale într-un an dat în comparație cu media ultimilor cinci ani.

Statele membre pot detalia mai mult considerațiile enumerate la punctele 1 și 2.”;

| (d) | partea H se înlocuiește cu următorul text:






  „H. | Criteriul menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

  Criteriul menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 este considerat respectat dacă suprafața parcelelor viticole din exploatația solicitantului respectă, la momentul depunerii cererii, pragurile care urmează să fie stabilite de statele membre la nivel național sau regional pe baza unor criterii obiective. Aceste praguri se stabilesc după cum urmează:






  1. | nu mai puțin de 0,1 hectare de parcele viticole pentru exploatațiile de dimensiuni mici; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

partea H se înlocuiește cu următorul text:

„H.

Criteriul menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Criteriul menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Criteriul menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 este considerat respectat dacă suprafața parcelelor viticole din exploatația solicitantului respectă, la momentul depunerii cererii, pragurile care urmează să fie stabilite de statele membre la nivel național sau regional pe baza unor criterii obiective. Aceste praguri se stabilesc după cum urmează:

1.

nu mai puțin de 0,1 hectare de parcele viticole pentru exploatațiile de dimensiuni mici;

| 2. | nu mai mult de 50 de hectare de parcele viticole pentru exploatațiile de dimensiuni medii. |
| --- | --- |

2.

nu mai mult de 50 de hectare de parcele viticole pentru exploatațiile de dimensiuni medii.

Suprafețele plantate cu viță-de-vie care beneficiază de exceptările prevăzute la articolul 62 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 nu se iau în considerare la calcularea suprafeței parcelelor viticole.”;

| (e) | în partea I secțiunea II al doilea paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”. |
| --- | --- |

(e)

în partea I secțiunea II al doilea paragraf, data „31 decembrie 2030” se înlocuiește cu „31 decembrie 2045”.

| 6. | În anexa IV secțiunea 1.2 punctul 1, se adaugă următoarea literă (c):






  „(c) | suprafețele plantate sau replantate pentru constituirea de colecții de soiuri de viță-de-vie în scopul conservării resurselor genetice.” |
| --- | --- | --- |

6.

În anexa IV secțiunea 1.2 punctul 1, se adaugă următoarea literă (c):

„(c)

suprafețele plantate sau replantate pentru constituirea de colecții de soiuri de viță-de-vie în scopul conservării resurselor genetice.”

Articolul 2

Rectificare a Regulamentului delegat (UE) 2018/273

Articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2018/273 se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Plantarea sau replantarea suprafețelor ale căror produse vitivinicole sunt destinate exclusiv consumului gospodăriei unei persoane fizice sau al unui grup de persoane fizice care nu sunt producători vitivinicoli în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) face obiectul următoarelor condiții:

| (a) | suprafețele în cauză nu depășesc 0,1 ha; |
| --- | --- |

(a)

suprafețele în cauză nu depășesc 0,1 ha;

| (b) | persoana fizică sau grupul de persoane fizice în cauză nu participă la producția comercială de vin sau la producția comercială de alte produse vitivinicole. |
| --- | --- |

(b)

persoana fizică sau grupul de persoane fizice în cauză nu participă la producția comercială de vin sau la producția comercială de alte produse vitivinicole.

În sensul prezentului alineat, statele membre pot considera că anumite organizații fără activitate comercială sunt echivalente cu gospodăria persoanei fizice.

Statele membre pot decide ca plantările menționate la primul paragraf să facă obiectul unei notificări.”

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 octombrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, registrul plantațiilor viticole, documentele însoțitoare și certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii, notificările și publicarea informațiilor notificate, de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele și sancțiunile relevante, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 555/2008, (CE) nr. 606/2009 și (CE) nr. 607/2009 ale Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 436/2009 al Comisiei și a Regulamentului delegat (UE) 2015/560 al Comisiei (JO L 58, 28.2.2018, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole, a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, a Regulamentului (UE) nr. 251/2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (JO L 435, 6.12.2021, p. 262).

3

---

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/139 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/139

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2567 AL COMISIEI

din 13 octombrie 2022

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/274 în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantări de viță-de-vie

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 70,

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei (2) stabilește norme de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 referitoare, în special, la sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, la certificare, la registrul de intrări și de ieșiri, la declarațiile obligatorii și la notificări. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei (2) stabilește norme de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 referitoare, în special, la sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, la certificare, la registrul de intrări și de ieșiri, la declarațiile obligatorii și la notificări.

| (2) | Sistemul de autorizații pentru plantări de viță-de-vie prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului (3), iar modificările respective trebuie să se reflecte în dispozițiile corespunzătoare din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274. |
| --- | --- |

(2)

Sistemul de autorizații pentru plantări de viță-de-vie prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului (3), iar modificările respective trebuie să se reflecte în dispozițiile corespunzătoare din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274.

| (3) | Statele membre pot calcula acum suprafața disponibilă în fiecare an pentru autorizații de plantări noi fie pe baza suprafeței totale plantate cu viță-de-vie măsurate la data de 31 iulie a anului precedent, fie pe o bază istorică, luând în considerare suprafața totală plantată efectiv cu viță-de-vie la 31 iulie 2015, majorată cu o suprafață corespunzătoare suprafeței care face obiectul drepturilor de plantare acordate producătorilor care erau disponibile pentru conversia în autorizații la 1 ianuarie 2016. Statele membre trebuie să facă publică opțiunea care a fost aleasă dintre cele două pentru un anumit an. |
| --- | --- |

(3)

Statele membre pot calcula acum suprafața disponibilă în fiecare an pentru autorizații de plantări noi fie pe baza suprafeței totale plantate cu viță-de-vie măsurate la data de 31 iulie a anului precedent, fie pe o bază istorică, luând în considerare suprafața totală plantată efectiv cu viță-de-vie la 31 iulie 2015, majorată cu o suprafață corespunzătoare suprafeței care face obiectul drepturilor de plantare acordate producătorilor care erau disponibile pentru conversia în autorizații la 1 ianuarie 2016. Statele membre trebuie să facă publică opțiunea care a fost aleasă dintre cele două pentru un anumit an.

| (4) | În cazul în care statele membre decid să aplice la nivel național un procent mai mic decât cel maxim de 1 % și/sau să limiteze eliberarea de autorizații la nivel regional, ele trebuie să ia în considerare recomandările prezentate de organizațiile profesionale recunoscute care își desfășoară activitatea în sectorul vitivinicol, de grupurile de producători interesate sau de alte tipuri de organizații profesionale recunoscute în temeiul legislației statului membru respectiv. Pentru a se acorda autorităților competente timpul necesar pentru analizarea acestor recomandări înainte de a lua decizia finală, statele membre trebuie să fie autorizate să stabilească un termen pentru transmiterea recomandărilor. Din motive de transparență, recomandările transmise trebuie făcute publice. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care statele membre decid să aplice la nivel național un procent mai mic decât cel maxim de 1 % și/sau să limiteze eliberarea de autorizații la nivel regional, ele trebuie să ia în considerare recomandările prezentate de organizațiile profesionale recunoscute care își desfășoară activitatea în sectorul vitivinicol, de grupurile de producători interesate sau de alte tipuri de organizații profesionale recunoscute în temeiul legislației statului membru respectiv. Pentru a se acorda autorităților competente timpul necesar pentru analizarea acestor recomandări înainte de a lua decizia finală, statele membre trebuie să fie autorizate să stabilească un termen pentru transmiterea recomandărilor. Din motive de transparență, recomandările transmise trebuie făcute publice.

| (5) | Statele membre pot stabili criteriile de eligibilitate și de prioritate menționate la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 nu numai la nivel național, ci și la nivel regional. |
| --- | --- |

(5)

Statele membre pot stabili criteriile de eligibilitate și de prioritate menționate la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 nu numai la nivel național, ci și la nivel regional.

| (6) | Criteriul de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 include acum conservarea resurselor genetice de viță-de-vie. Statele membre care doresc să aplice criteriul privind conservarea resurselor genetice trebuie să întocmească și să publice o listă a soiurilor eligibile cu mult timp înainte de procesul de depunere a cererilor. |
| --- | --- |

(6)

Criteriul de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 include acum conservarea resurselor genetice de viță-de-vie. Statele membre care doresc să aplice criteriul privind conservarea resurselor genetice trebuie să întocmească și să publice o listă a soiurilor eligibile cu mult timp înainte de procesul de depunere a cererilor.

| (7) | Modificarea criteriului de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 de la axarea pe o posibilă creștere viitoare a competitivității unei exploatații la o dovadă de creștere a eficienței din punctul de vedere al costurilor, a competitivității sau a prezenței pe piețe în trecut trebuie să se reflecte, de asemenea, în dispozițiile corespunzătoare din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274. |
| --- | --- |

(7)

Modificarea criteriului de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 de la axarea pe o posibilă creștere viitoare a competitivității unei exploatații la o dovadă de creștere a eficienței din punctul de vedere al costurilor, a competitivității sau a prezenței pe piețe în trecut trebuie să se reflecte, de asemenea, în dispozițiile corespunzătoare din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274.

| (8) | Criteriul de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 a fost actualizat pentru a clarifica faptul că, în cazul întreprinderilor mixte, numai suprafața parcelelor viticole trebuie luată în considerare pentru a stabili dacă exploatația se încadrează în pragul pentru exploatațiile de dimensiuni mici și medii. |
| --- | --- |

(8)

Criteriul de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 a fost actualizat pentru a clarifica faptul că, în cazul întreprinderilor mixte, numai suprafața parcelelor viticole trebuie luată în considerare pentru a stabili dacă exploatația se încadrează în pragul pentru exploatațiile de dimensiuni mici și medii.

| (9) | Articolul 68 alineatul (2a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 oferă statelor membre posibilitatea de a acorda autorizații de plantare pentru suprafața care face obiectul unor drepturi de plantare care erau eligibile pentru conversia în autorizații de plantare, dar care nu au fost convertite în autorizații până la 31 decembrie 2022. Suprafețele în cauză trebuie notificate Comisiei, iar statele membre trebuie să fie autorizate să le adauge, parțial sau total, la autorizațiile pentru plantări noi în cursul anilor 2023, 2024 și 2025. Eșalonarea acordării acestor autorizații pe o perioadă de trei ani le permite statelor membre să țină seama de situația pieței și să eșaloneze creșterea suprafeței pe mai mulți ani. Acest lucru poate evita creșterea bruscă a numărului de plantări noi, care ar putea duce la fricțiuni pe piață în ceea ce privește factorii de producție necesari pentru crearea de noi plantații viticole și în ceea ce privește intrarea în producție a noilor plante de viță-de-vie. |
| --- | --- |

(9)

Articolul 68 alineatul (2a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 oferă statelor membre posibilitatea de a acorda autorizații de plantare pentru suprafața care face obiectul unor drepturi de plantare care erau eligibile pentru conversia în autorizații de plantare, dar care nu au fost convertite în autorizații până la 31 decembrie 2022. Suprafețele în cauză trebuie notificate Comisiei, iar statele membre trebuie să fie autorizate să le adauge, parțial sau total, la autorizațiile pentru plantări noi în cursul anilor 2023, 2024 și 2025. Eșalonarea acordării acestor autorizații pe o perioadă de trei ani le permite statelor membre să țină seama de situația pieței și să eșaloneze creșterea suprafeței pe mai mulți ani. Acest lucru poate evita creșterea bruscă a numărului de plantări noi, care ar putea duce la fricțiuni pe piață în ceea ce privește factorii de producție necesari pentru crearea de noi plantații viticole și în ceea ce privește intrarea în producție a noilor plante de viță-de-vie.

| (10) | Regatul Unit nu mai este stat membru al Uniunii și, prin urmare, nu mai poate fi obligat să prezinte eșantioane pentru banca analitică de date izotopice menționată la articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei (4) și, ca atare, trebuie eliminat din lista statelor membre prevăzută în partea II a anexei III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274. |
| --- | --- |

(10)

Regatul Unit nu mai este stat membru al Uniunii și, prin urmare, nu mai poate fi obligat să prezinte eșantioane pentru banca analitică de date izotopice menționată la articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei (4) și, ca atare, trebuie eliminat din lista statelor membre prevăzută în partea II a anexei III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274.

| (11) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 trebuie modificat în consecință.

| (12) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 3
  Deciziile anterioare privind suprafețele care urmează să fie puse la dispoziție pentru plantări noi

  (1)   Dacă decid să limiteze suprafața totală disponibilă pentru plantări noi care urmează să fie alocată sub formă de autorizații, în conformitate cu articolul 63 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, statele membre aduc la cunoștința publicului deciziile respective și motivele care au stat la baza acestora până la data de 1 martie a anului respectiv; deciziile lor includ, de asemenea, precizarea faptului dacă calculul suprafeței totale disponibile pentru plantări noi se realizează în conformitate cu articolul 63 alineatul (1) litera (a) sau cu articolul 63 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv.


  (2)   Statele membre pot stabili un termen limită pentru transmiterea recomandărilor din partea unor organizații profesionale sau a unor grupuri de producători interesate, astfel cum sunt menționate la articolul 65 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, pentru a se asigura că recomandările respective sunt prezentate cu suficient timp înainte pentru a putea fi examinate înainte ca statul membru în cauză să ia decizia de limitare a suprafeței totale disponibile pentru plantări noi, menționată la alineatul (1). Aceste recomandări primite sunt de asemenea publicate.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Deciziile anterioare privind suprafețele care urmează să fie puse la dispoziție pentru plantări noi

(1)   Dacă decid să limiteze suprafața totală disponibilă pentru plantări noi care urmează să fie alocată sub formă de autorizații, în conformitate cu articolul 63 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, statele membre aduc la cunoștința publicului deciziile respective și motivele care au stat la baza acestora până la data de 1 martie a anului respectiv; deciziile lor includ, de asemenea, precizarea faptului dacă calculul suprafeței totale disponibile pentru plantări noi se realizează în conformitate cu articolul 63 alineatul (1) litera (a) sau cu articolul 63 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv.

(2)   Statele membre pot stabili un termen limită pentru transmiterea recomandărilor din partea unor organizații profesionale sau a unor grupuri de producători interesate, astfel cum sunt menționate la articolul 65 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, pentru a se asigura că recomandările respective sunt prezentate cu suficient timp înainte pentru a putea fi examinate înainte ca statul membru în cauză să ia decizia de limitare a suprafeței totale disponibile pentru plantări noi, menționată la alineatul (1). Aceste recomandări primite sunt de asemenea publicate.”

| 2. | La articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   În cazul în care statele membre intenționează să aplice criteriile de prioritate menționate la alineatul (2) litera (b) punctul (ii), ele definesc care dintre aceste criterii de prioritate vor fi aplicate și dacă vor fi aplicate la nivel național sau regional. Statele membre pot decide, de asemenea, să atribuie o importanță diferită fiecăruia dintre criteriile de prioritate alese. Aceste decizii le permit statelor membre să stabilească un clasament al cererilor individuale la nivel național sau regional, pentru alocarea numărului de hectare în conformitate cu alineatul (2) litera (b) punctul (ii), pe baza conformității cererilor respective cu criteriile de prioritate alese.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În cazul în care statele membre intenționează să aplice criteriile de prioritate menționate la alineatul (2) litera (b) punctul (ii), ele definesc care dintre aceste criterii de prioritate vor fi aplicate și dacă vor fi aplicate la nivel național sau regional. Statele membre pot decide, de asemenea, să atribuie o importanță diferită fiecăruia dintre criteriile de prioritate alese. Aceste decizii le permit statelor membre să stabilească un clasament al cererilor individuale la nivel național sau regional, pentru alocarea numărului de hectare în conformitate cu alineatul (2) litera (b) punctul (ii), pe baza conformității cererilor respective cu criteriile de prioritate alese.”

| 3. | La articolul 6 alineatul (3), primul paragraf se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următoarea literă (aa):






  „(aa) | criteriul de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013: dacă este cazul, cererile indică soiul de viță-de-vie pe care solicitantul intenționează să îl cultive pe suprafața sau pe suprafețele nou-plantate, care trebuie să figureze pe o listă a soiurilor eligibile pentru conservarea resurselor genetice de viță-de-vie stabilită și făcută publică de autoritatea competentă a statului membru în cauză, care au fost clasificate în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) din regulamentul respectiv.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

La articolul 6 alineatul (3), primul paragraf se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următoarea literă (aa):

„(aa)

criteriul de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013: dacă este cazul, cererile indică soiul de viță-de-vie pe care solicitantul intenționează să îl cultive pe suprafața sau pe suprafețele nou-plantate, care trebuie să figureze pe o listă a soiurilor eligibile pentru conservarea resurselor genetice de viță-de-vie stabilită și făcută publică de autoritatea competentă a statului membru în cauză, care au fost clasificate în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) din regulamentul respectiv.”;

| (b) | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | criteriul de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013: cererile includ informații de natură economică care demonstrează creșterea eficienței din punctul de vedere al costurilor, a competitivității sau a prezenței pe piețe a exploatației pe baza considerațiilor prevăzute în partea F a anexei II la Regulamentul delegat (UE) 2018/273;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

criteriul de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013: cererile includ informații de natură economică care demonstrează creșterea eficienței din punctul de vedere al costurilor, a competitivității sau a prezenței pe piețe a exploatației pe baza considerațiilor prevăzute în partea F a anexei II la Regulamentul delegat (UE) 2018/273;”;

| (c) | litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | criteriul de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013: cererile include informații care arată că dimensiunea suprafeței parcelelor viticole din exploatația solicitantului care nu beneficiază de exceptările prevăzute la articolul 62 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 respectă, la momentul depunerii cererii, pragurile care urmează să fie stabilite de statele membre pe baza dispozițiilor prevăzute în partea H a anexei II la Regulamentul delegat (UE) 2018/273;”. |
| --- | --- | --- |

(c)

litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

criteriul de prioritate menționat la articolul 64 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013: cererile include informații care arată că dimensiunea suprafeței parcelelor viticole din exploatația solicitantului care nu beneficiază de exceptările prevăzute la articolul 62 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 respectă, la momentul depunerii cererii, pragurile care urmează să fie stabilite de statele membre pe baza dispozițiilor prevăzute în partea H a anexei II la Regulamentul delegat (UE) 2018/273;”.

| 4. | La articolul 10 se adaugă următorul alineat (3):

  „(3)   În cazul în care statele membre decid să pună la dispoziție autorizații în temeiul articolului 68 alineatul (2a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, pe lângă procentul de 1 % din suprafața totală plantată cu viță-de-vie care se prevede la articolul 63 alineatul (1) din regulamentul respectiv, ele notifică Comisiei suprafața care face obiectul respectivelor autorizații suplimentare până la data de 1 martie a anilor 2023, 2024 și 2025.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 10 se adaugă următorul alineat (3):

„(3)   În cazul în care statele membre decid să pună la dispoziție autorizații în temeiul articolului 68 alineatul (2a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, pe lângă procentul de 1 % din suprafața totală plantată cu viță-de-vie care se prevede la articolul 63 alineatul (1) din regulamentul respectiv, ele notifică Comisiei suprafața care face obiectul respectivelor autorizații suplimentare până la data de 1 martie a anilor 2023, 2024 și 2025.”

| 5. | Articolul 33 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | notificările prevăzute la articolul 63 alineatul (4) și la articolul 64 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 10 alineatul (3) din prezentul regulament. Aceste notificări se efectuează sub forma prevăzută în partea II a anexei IV la prezentul regulament;”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Articolul 33 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

notificările prevăzute la articolul 63 alineatul (4) și la articolul 64 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 10 alineatul (3) din prezentul regulament. Aceste notificări se efectuează sub forma prevăzută în partea II a anexei IV la prezentul regulament;”;

| (b) | la alineatul (2) se adaugă al doilea paragraf, cu următorul text:

  „Prin derogare de la primul paragraf litera (c), statele membre notifică Comisiei, până la 1 martie 2023, autorizațiile acordate între 1 august și 31 decembrie 2022 pe baza conversiei drepturilor de plantare valabile menționate la articolul 10 alineatul (3) din prezentul regulament.” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2) se adaugă al doilea paragraf, cu următorul text:

„Prin derogare de la primul paragraf litera (c), statele membre notifică Comisiei, până la 1 martie 2023, autorizațiile acordate între 1 august și 31 decembrie 2022 pe baza conversiei drepturilor de plantare valabile menționate la articolul 10 alineatul (3) din prezentul regulament.”

| 6. | Anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.

Anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

| 7. | Anexa III se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

7.

Anexa III se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

| 8. | Anexa IV se modifică în conformitate cu anexa III la prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.

Anexa IV se modifică în conformitate cu anexa III la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 octombrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii și notificările, de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele relevante și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/561 al Comisiei (JO L 58, 28.2.2018, p. 60).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole, a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, a Regulamentului (UE) nr. 251/2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (JO L 435, 6.12.2021, p. 262).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, registrul plantațiilor viticole, documentele însoțitoare și certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii, notificările și publicarea informațiilor notificate, de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele și sancțiunile relevante, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 555/2008, (CE) nr. 606/2009 și (CE) nr. 607/2009 ale Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 436/2009 al Comisiei și a Regulamentului delegat (UE) 2015/560 al Comisiei (JO L 58, 28.2.2018, p. 1).

4

---

ANEXA I

Partea B din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 se înlocuiește cu următorul text:

„B.   ALOCAREA CONFORM CRITERIILOR DE PRIORITATE

Partea din numărul total de hectare disponibile pentru plantări noi pe care statele membre au decis să o aloce la nivel național sau regional în conformitate cu criteriile de prioritate selectate, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (2) litera (b) punctul (ii), se împarte între cererile eligibile individuale după cum urmează:

| (a) | Statele membre aleg criteriile de prioritate la nivel național sau regional și pot să acorde aceeași importanță tuturor criteriilor selectate sau să le atribuie o pondere diferită. Statele membre pot să aplice o astfel de ponderare în mod uniform la nivel național sau să modifice ponderarea criteriilor în funcție de zona de pe teritoriul statului membru.
  În cazul în care statele membre atribuie aceeași importanță tuturor criteriilor selectate la nivel național sau regional, fiecăruia dintre criterii i se atribuie o valoare de unu (1).
  În cazul în care statele membre atribuie criteriilor selectate la nivel național sau regional o pondere diferită, fiecăruia dintre criterii i se atribuie o valoare care variază între zero (0) și unu (1), iar suma tuturor valorilor individuale trebuie să fie întotdeauna egală cu unu (1).
  În cazul în care ponderea criteriilor variază în funcție de regiunea de pe teritoriul statului membru, fiecăruia dintre criterii i se atribuie o valoare individuală care variază între zero (0) și unu (1) pentru fiecare dintre regiuni. În acest caz, suma tuturor ponderilor individuale ale criteriilor selectate pentru fiecare dintre regiunile respective trebuie să fie întotdeauna egală cu unu (1). |
| --- | --- |

(a)

Statele membre aleg criteriile de prioritate la nivel național sau regional și pot să acorde aceeași importanță tuturor criteriilor selectate sau să le atribuie o pondere diferită. Statele membre pot să aplice o astfel de ponderare în mod uniform la nivel național sau să modifice ponderarea criteriilor în funcție de zona de pe teritoriul statului membru.

În cazul în care statele membre atribuie aceeași importanță tuturor criteriilor selectate la nivel național sau regional, fiecăruia dintre criterii i se atribuie o valoare de unu (1).

În cazul în care statele membre atribuie criteriilor selectate la nivel național sau regional o pondere diferită, fiecăruia dintre criterii i se atribuie o valoare care variază între zero (0) și unu (1), iar suma tuturor valorilor individuale trebuie să fie întotdeauna egală cu unu (1).

În cazul în care ponderea criteriilor variază în funcție de regiunea de pe teritoriul statului membru, fiecăruia dintre criterii i se atribuie o valoare individuală care variază între zero (0) și unu (1) pentru fiecare dintre regiuni. În acest caz, suma tuturor ponderilor individuale ale criteriilor selectate pentru fiecare dintre regiunile respective trebuie să fie întotdeauna egală cu unu (1).

| (b) | Statele membre evaluează fiecare cerere individuală eligibilă pe baza respectării criteriilor de prioritate selectate. Pentru a evalua nivelul de conformitate cu fiecare dintre criteriile de prioritate, statele membre stabilesc un barem unic la nivel național sau regional, pe baza căruia atribuie un număr de puncte fiecărei cereri în raport cu fiecare dintre criteriile respective. |
| --- | --- |

(b)

Statele membre evaluează fiecare cerere individuală eligibilă pe baza respectării criteriilor de prioritate selectate. Pentru a evalua nivelul de conformitate cu fiecare dintre criteriile de prioritate, statele membre stabilesc un barem unic la nivel național sau regional, pe baza căruia atribuie un număr de puncte fiecărei cereri în raport cu fiecare dintre criteriile respective.

| (c) | Baremul unic predefinește numărul de puncte care urmează să fie atribuit în raport cu nivelul de conformitate cu fiecare dintre criterii, detaliind, de asemenea, numărul de puncte care se atribuie în raport cu fiecare dintre elementele fiecărui criteriu specific. |
| --- | --- |

(c)

Baremul unic predefinește numărul de puncte care urmează să fie atribuit în raport cu nivelul de conformitate cu fiecare dintre criterii, detaliind, de asemenea, numărul de puncte care se atribuie în raport cu fiecare dintre elementele fiecărui criteriu specific.

| (d) | Statele membre stabilesc un clasament al cererilor individuale la nivel național sau regional, pe baza numărului total de puncte atribuite fiecărei cereri în parte în funcție de conformitatea sau nivelul de conformitate menționat la litera (b) și, dacă este cazul, importanța criteriilor menționată la litera (a). În acest scop, statele membre utilizează următoarea formulă:
  Pt = W 1 × Pt 1 + W 2 × Pt 2 + ... + W n × Pt n







  Pt | = | totalul de puncte acordat unei cereri individuale specifice |
| --- | --- | --- | --- |
| W 1, W 2 ..., Wn | = | ponderea criteriilor 1, 2, ..., n |
| Pt 1, Pt 2, ..., Pt n | = | nivelul de conformitate a cererii cu criteriile 1, 2, ... n |

(d)

Statele membre stabilesc un clasament al cererilor individuale la nivel național sau regional, pe baza numărului total de puncte atribuite fiecărei cereri în parte în funcție de conformitatea sau nivelul de conformitate menționat la litera (b) și, dacă este cazul, importanța criteriilor menționată la litera (a). În acest scop, statele membre utilizează următoarea formulă:

Pt = W 1 × Pt 1 + W 2 × Pt 2 + ... + W n × Pt n

Pt

=

totalul de puncte acordat unei cereri individuale specifice

W 1, W 2 ..., Wn

=

ponderea criteriilor 1, 2, ..., n

Pt 1, Pt 2, ..., Pt n

=

nivelul de conformitate a cererii cu criteriile 1, 2, ... n

În zonele în care ponderea este zero pentru toate criteriile de prioritate, toate cererile eligibile primesc valoarea maximă a baremului în ceea ce privește nivelul de conformitate.

| (e) | Statele membre acordă autorizații solicitanților individuali utilizând ordinea stabilită în clasamentul menționat la litera (d), până la epuizarea hectarelor care trebuie alocate în conformitate cu criteriile de prioritate. Trebuie să se atribuie, sub formă de autorizație, numărul total de hectare cerut de un solicitant, înainte de a se acorda o autorizație următorului solicitant conform clasificării.
  În cazul în care hectarele disponibile se epuizează pe o poziție a clasamentului pe care se află mai multe cereri cu același număr de puncte, hectarele rămase se alocă cererilor respective în mod proporțional. |
| --- | --- |

(e)

Statele membre acordă autorizații solicitanților individuali utilizând ordinea stabilită în clasamentul menționat la litera (d), până la epuizarea hectarelor care trebuie alocate în conformitate cu criteriile de prioritate. Trebuie să se atribuie, sub formă de autorizație, numărul total de hectare cerut de un solicitant, înainte de a se acorda o autorizație următorului solicitant conform clasificării.

În cazul în care hectarele disponibile se epuizează pe o poziție a clasamentului pe care se află mai multe cereri cu același număr de puncte, hectarele rămase se alocă cererilor respective în mod proporțional.

| (f) | Dacă limita pentru o anumită regiune sau zonă eligibilă pentru o DOP sau IGP sau pentru o zonă fără indicație geografică este atinsă atunci când se acordă autorizații în conformitate cu punctul A și cu prezentul punct literele (a)-(e), nu se mai satisfac cereri care provin din regiunea sau din zona respectivă.” |
| --- | --- |

(f)

Dacă limita pentru o anumită regiune sau zonă eligibilă pentru o DOP sau IGP sau pentru o zonă fără indicație geografică este atinsă atunci când se acordă autorizații în conformitate cu punctul A și cu prezentul punct literele (a)-(e), nu se mai satisfac cereri care provin din regiunea sau din zona respectivă.”

---

ANEXA II

Partea II din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 se înlocuiește cu următorul text:

„PARTEA II

Numărul eșantioanelor care trebuie prelevate anual de statele membre pentru banca analitică de date în conformitate cu articolul 27 alineatul (3)

| — | 30 de eșantioane în Bulgaria, |
| --- | --- |

—

30 de eșantioane în Bulgaria,

| — | 20 de eșantioane în Cehia, |
| --- | --- |

—

20 de eșantioane în Cehia,

| — | 200 de eșantioane în Germania, |
| --- | --- |

—

200 de eșantioane în Germania,

| — | 50 de eșantioane în Grecia, |
| --- | --- |

—

50 de eșantioane în Grecia,

| — | 200 de eșantioane în Spania, |
| --- | --- |

—

200 de eșantioane în Spania,

| — | 400 de eșantioane în Franța, |
| --- | --- |

—

400 de eșantioane în Franța,

| — | 30 de eșantioane în Croația, |
| --- | --- |

—

30 de eșantioane în Croația,

| — | 400 de eșantioane în Italia, |
| --- | --- |

—

400 de eșantioane în Italia,

| — | 10 eșantioane în Cipru, |
| --- | --- |

—

10 eșantioane în Cipru,

| — | 4 eșantioane în Luxemburg, |
| --- | --- |

—

4 eșantioane în Luxemburg,

| — | 50 de eșantioane în Ungaria, |
| --- | --- |

—

50 de eșantioane în Ungaria,

| — | 4 eșantioane în Malta, |
| --- | --- |

—

4 eșantioane în Malta,

| — | 50 de eșantioane în Austria, |
| --- | --- |

—

50 de eșantioane în Austria,

| — | 50 de eșantioane în Portugalia, |
| --- | --- |

—

50 de eșantioane în Portugalia,

| — | 70 de eșantioane în România, |
| --- | --- |

—

70 de eșantioane în România,

| — | 20 de eșantioane în Slovenia, |
| --- | --- |

—

20 de eșantioane în Slovenia,

| — | 15 eșantioane în Slovacia.” |
| --- | --- |

—

15 eșantioane în Slovacia.”

---

ANEXA III

Anexa IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea II, tabelul A se înlocuiește cu următorul text:

  „Tabelul A


  Autorizații pentru plantări noi – procent








  Statul membru: | |
| --- | --- | --- |
| Data comunicării | |
| Anul: | |
| Metoda de calcul în conformitate cu articolul 63 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013: |
| Procentul care urmează să fie aplicat la nivel național: | |
| Justificări privind limitarea procentului la nivel național (în cazul în care este sub 1 %): | |
| Zona A: Suprafața totală (ha) în conformitate cu articolul 63 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 plantată efectiv (la cea mai recentă dată de 31 iulie): | |
| B1: Suprafața totală (ha) plantată efectiv la 31 iulie 2015: | |
| B2: Suprafața (ha) care face obiectul drepturilor de plantare disponibile pentru conversia în autorizații la 1 ianuarie 2016 | |
| Zona B (B1+B2): Suprafața în conformitate cu articolul 63 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013: | |
| (zona A sau zona B înmulțită cu procentul aplicat la nivel național) = suprafața totală (ha) pentru plantări noi la nivel național, pe baza procentajului și a referinței decise: | |
| Suprafața totală (ha) transferată din anul precedent în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din prezentul regulament: | |
| Suprafața (ha) în conformitate cu articolul 68 alineatul (2a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (doar pentru anii 2023-2025) | |
| Suprafața totală (ha) aferentă autorizațiilor pentru noi plantări de viță-de-vie la nivel național: | |

1.

În partea II, tabelul A se înlocuiește cu următorul text:

„Tabelul A

Autorizații pentru plantări noi – procent

Statul membru:

Data comunicării

Anul:

Metoda de calcul în conformitate cu articolul 63 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013:

Procentul care urmează să fie aplicat la nivel național:

Justificări privind limitarea procentului la nivel național (în cazul în care este sub 1 %):

Zona A: Suprafața totală (ha) în conformitate cu articolul 63 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 plantată efectiv (la cea mai recentă dată de 31 iulie):

B1: Suprafața totală (ha) plantată efectiv la 31 iulie 2015:

B2: Suprafața (ha) care face obiectul drepturilor de plantare disponibile pentru conversia în autorizații la 1 ianuarie 2016

Zona B (B1+B2): Suprafața în conformitate cu articolul 63 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013:

(zona A sau zona B înmulțită cu procentul aplicat la nivel național) = suprafața totală (ha) pentru plantări noi la nivel național, pe baza procentajului și a referinței decise:

Suprafața totală (ha) transferată din anul precedent în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din prezentul regulament:

Suprafața (ha) în conformitate cu articolul 68 alineatul (2a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (doar pentru anii 2023-2025)

Suprafața totală (ha) aferentă autorizațiilor pentru noi plantări de viță-de-vie la nivel național:

Termenul-limită pentru notificare: 1 martie.”

| 2. | În partea VI, observațiile de sub tabel se înlocuiesc cu următorul text:

  „Termenul-limită pentru notificare: 1 noiembrie

  NB: Acest tabel trebuie să fie transmis pentru fiecare an vitivinicol (de la data de 1 august a anului n-1 până la data de 31 iulie a anului comunicării) până la data de 1 noiembrie a anului următor expirării termenului-limită menționat la articolul 68 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sau a termenului-limită stabilit de statul membru în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din prezentul regulament.
  Cu toate acestea, comunicarea pentru perioada 1 august 2022-31 decembrie 2022 se face până la 1 martie 2023.” |
| --- | --- |

2.

În partea VI, observațiile de sub tabel se înlocuiesc cu următorul text:

„Termenul-limită pentru notificare: 1 noiembrie

NB: Acest tabel trebuie să fie transmis pentru fiecare an vitivinicol (de la data de 1 august a anului n-1 până la data de 31 iulie a anului comunicării) până la data de 1 noiembrie a anului următor expirării termenului-limită menționat la articolul 68 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sau a termenului-limită stabilit de statul membru în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din prezentul regulament.

Cu toate acestea, comunicarea pentru perioada 1 august 2022-31 decembrie 2022 se face până la 1 martie 2023.”

---

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/147 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/147

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2568 AL COMISIEI

din 21 decembrie 2022

de modificare a anexei I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 de stabilire a măsurilor speciale de combatere a pestei porcine africane

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), în special articolul 71 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Pesta porcină africană este o boală infecțioasă virală care afectează porcinele deținute și sălbatice și care poate avea un impact puternic asupra populației de animale în cauză și asupra rentabilității creșterii porcinelor, cauzând perturbări ale deplasărilor transporturilor animalelor în cauză și ale produselor provenite de la acestea în interiorul Uniunii și ale exporturilor către țări terțe. |
| --- | --- |

(1)

Pesta porcină africană este o boală infecțioasă virală care afectează porcinele deținute și sălbatice și care poate avea un impact puternic asupra populației de animale în cauză și asupra rentabilității creșterii porcinelor, cauzând perturbări ale deplasărilor transporturilor animalelor în cauză și ale produselor provenite de la acestea în interiorul Uniunii și ale exporturilor către țări terțe.

| (2) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 al Comisiei (2) a fost adoptat în temeiul Regulamentului (UE) 2016/429 și stabilește măsuri speciale de combatere a pestei porcine africane care trebuie aplicate într-o perioadă limitată de timp de către statele membre menționate în anexa I la regulamentul menționat (statele membre în cauză), în zonele de restricții de categoria I, II și III menționate în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 al Comisiei (2) a fost adoptat în temeiul Regulamentului (UE) 2016/429 și stabilește măsuri speciale de combatere a pestei porcine africane care trebuie aplicate într-o perioadă limitată de timp de către statele membre menționate în anexa I la regulamentul menționat (statele membre în cauză), în zonele de restricții de categoria I, II și III menționate în anexa respectivă.

| (3) | Zonele menționate ca zone de restricții de categoria I, II și III în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 sunt definite pe baza situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune. Anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 a fost modificată cel mai recent prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2486 al Comisiei (3) ca urmare a modificărilor intervenite în situația epidemiologică în ceea ce privește boala respectivă în Italia și Polonia. De la data adoptării respectivului regulament de punere în aplicare, situația epidemiologică în ceea ce privește boala respectivă în anumite state membre în cauză s-a schimbat. |
| --- | --- |

(3)

Zonele menționate ca zone de restricții de categoria I, II și III în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 sunt definite pe baza situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune. Anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 a fost modificată cel mai recent prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2486 al Comisiei (3) ca urmare a modificărilor intervenite în situația epidemiologică în ceea ce privește boala respectivă în Italia și Polonia. De la data adoptării respectivului regulament de punere în aplicare, situația epidemiologică în ceea ce privește boala respectivă în anumite state membre în cauză s-a schimbat.

| (4) | Este necesar ca orice fel de modificări vizând zonele de restricții de categoria I, II și III din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 să fie bazate pe situația epidemiologică în ceea ce privește pesta porcină africană în zonele afectate de această boală și pe situația epidemiologică generală a pestei porcine africane în statul membru în cauză, pe nivelul de risc de răspândire suplimentară a bolii respective, precum și pe principiile și criteriile științifice pentru definirea geografică a zonelor ca urmare a prezenței pestei porcine africane și pe orientările Uniunii convenite cu statele membre în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, care sunt disponibile public pe site-ul Comisiei (4). Este necesar ca aceste modificări să țină seama și de standardele internaționale, cum ar fi Codul sanitar pentru animale terestre (5) al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OMSA), precum și de justificările pentru stabilirea zonelor, puse la dispoziție de autoritățile competente ale statelor membre în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar ca orice fel de modificări vizând zonele de restricții de categoria I, II și III din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 să fie bazate pe situația epidemiologică în ceea ce privește pesta porcină africană în zonele afectate de această boală și pe situația epidemiologică generală a pestei porcine africane în statul membru în cauză, pe nivelul de risc de răspândire suplimentară a bolii respective, precum și pe principiile și criteriile științifice pentru definirea geografică a zonelor ca urmare a prezenței pestei porcine africane și pe orientările Uniunii convenite cu statele membre în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, care sunt disponibile public pe site-ul Comisiei (4). Este necesar ca aceste modificări să țină seama și de standardele internaționale, cum ar fi Codul sanitar pentru animale terestre (5) al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OMSA), precum și de justificările pentru stabilirea zonelor, puse la dispoziție de autoritățile competente ale statelor membre în cauză.

| (5) | De la data adoptării Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2022/2486 au apărut noi focare de pestă porcină africană la porcine sălbatice din Slovacia. |
| --- | --- |

(5)

De la data adoptării Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2022/2486 au apărut noi focare de pestă porcină africană la porcine sălbatice din Slovacia.

| (6) | În decembrie 2022, au fost observate mai multe focare de pestă porcină africană la porcine sălbatice din districtul Zlate Moravce din Slovacia, într-o zonă care nu este menționată în prezent în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605. Respectivele noi focare de pestă porcină africană apărute la porcine sălbatice prezintă un nivel crescut de risc care trebuie reflectat în anexa respectivă. Prin urmare, este necesar ca această zonă din Slovacia care nu este inclusă în prezent ca zonă de restricții în anexa respectivă, afectată de focarele recente de pestă porcină africană menționate, să fie inclusă în prezent ca zonă de restricții de categoria II în anexa menționată și, de asemenea, este necesar ca actualele limite ale zonei de restricții de categoria I să fie redefinite pentru a se ține seama de aceste focare recente. |
| --- | --- |

(6)

În decembrie 2022, au fost observate mai multe focare de pestă porcină africană la porcine sălbatice din districtul Zlate Moravce din Slovacia, într-o zonă care nu este menționată în prezent în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605. Respectivele noi focare de pestă porcină africană apărute la porcine sălbatice prezintă un nivel crescut de risc care trebuie reflectat în anexa respectivă. Prin urmare, este necesar ca această zonă din Slovacia care nu este inclusă în prezent ca zonă de restricții în anexa respectivă, afectată de focarele recente de pestă porcină africană menționate, să fie inclusă în prezent ca zonă de restricții de categoria II în anexa menționată și, de asemenea, este necesar ca actualele limite ale zonei de restricții de categoria I să fie redefinite pentru a se ține seama de aceste focare recente.

| (7) | Ca urmare a apariției respectivelor focare recente de pestă porcină africană la porcine sălbatice din Slovacia și ținând seama de situația epidemiologică actuală în ceea ce privește pesta porcină africană în Uniune, stabilirea zonelor în acest stat membru a fost reevaluată și actualizată în conformitate cu articolele 5, 6 și 7 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605. În plus, au fost reevaluate și actualizate și măsurile existente de gestionare a riscurilor. Este necesar ca aceste modificări să se reflecte în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605. |
| --- | --- |

(7)

Ca urmare a apariției respectivelor focare recente de pestă porcină africană la porcine sălbatice din Slovacia și ținând seama de situația epidemiologică actuală în ceea ce privește pesta porcină africană în Uniune, stabilirea zonelor în acest stat membru a fost reevaluată și actualizată în conformitate cu articolele 5, 6 și 7 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605. În plus, au fost reevaluate și actualizate și măsurile existente de gestionare a riscurilor. Este necesar ca aceste modificări să se reflecte în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605.

| (8) | Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii bolii respective, este necesar să fie delimitate noi zone de restricții, cu o suprafață suficientă, în Slovacia, care să fie menționate ca zone de restricții de categoria I și II. Întrucât situația legată de pesta porcină africană este foarte dinamică în Uniune, la delimitarea acestor noi zone de restricții s-a ținut seama de situația epidemiologică existentă în zonele înconjurătoare. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii bolii respective, este necesar să fie delimitate noi zone de restricții, cu o suprafață suficientă, în Slovacia, care să fie menționate ca zone de restricții de categoria I și II. Întrucât situația legată de pesta porcină africană este foarte dinamică în Uniune, la delimitarea acestor noi zone de restricții s-a ținut seama de situația epidemiologică existentă în zonele înconjurătoare.

| (9) | Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este important ca modificările anexei I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 efectuate prin prezentul regulament de punere în aplicare să intre în vigoare cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane, este important ca modificările anexei I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 efectuate prin prezentul regulament de punere în aplicare să intre în vigoare cât mai curând posibil.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 decembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 al Comisiei din 7 aprilie 2021 de stabilire a măsurilor speciale de combatere a pestei porcine africane (JO L 129, 15.4.2021, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2486 al Comisiei din 16 decembrie 2022 de modificare a anexei I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 de stabilire a măsurilor speciale de combatere a pestei porcine africane (JO L 323, 19.12.2022, p. 33).

3

(4)  Documentul de lucru SANTE/7112/2015/Rev. 3, Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation (Principii și criterii pentru definirea geografică a regionalizării din perspectiva PPA), https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

4

Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation

(5)  
  OIE Terrestrial Animal Health Code (Codul sanitar pentru animale terestre al OMSA), ediția a 29-a, 2021. Volumele I și II ISBN 978-92-95115-40-8; http://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access

5

OIE Terrestrial Animal Health Code

---

ANEXĂ

Anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/605 se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA I

ZONE DE RESTRICȚII

PARTEA I

1.   Germania

Următoarele zone de restricții de categoria I din Germania:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Guhrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guhrow,

| — | Gemeinde Werben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werben,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf,

| — | Gemeinde Burg (Spreewald) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burg (Spreewald)

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Lauchhammer, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Lauchhammer,

| — | Gemeinde Schwarzheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzheide,

| — | Gemeinde Schipkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schipkau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist,

| — | die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen, |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen,

| — | Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen,

| — | Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz,

| — | Gemeinde Luckaitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Luckaitztal,

| — | Gemeinde Bronkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bronkow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder,

| — | Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow,

| — | Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

Bundesland Sachsen:

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Mittelsachsen:






  — | Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Mittelsachsen:

—

Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz,

| — | Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau,

| — | Gemeinde Reinsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reinsberg,

| — | Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz,

| — | Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn,

| — | Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz,

| — | Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach,

| — | Gemeinde Zschaitz-Ottewig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zschaitz-Ottewig,

| — | Landkreis Nordsachsen:






  — | Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Nordsachsen:

—

Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz,

| — | Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz,

| — | Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz,

| — | Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha,

| — | Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau,

| — | Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz,

| — | Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun,

| — | Gemeinde Nadrensee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrensee,

| — | Gemeinde Krackow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krackow,

| — | Gemeinde Glasow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glasow,

| — | Gemeinde Grambow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grambow,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow,

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf,

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz,

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin,

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf,

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin,

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor,

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch,

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin,

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow,

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau,

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel,

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16,

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow,

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug,

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch,

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder.

2.   Estonia

Următoarele zone de restricții de categoria I din Estonia:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grecia

Următoarele zone de restricții de categoria I din Grecia:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Letonia

Următoarele zone de restricții de categoria I din Letonia:

| — | Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Lituania

Următoarele zone de restricții de categoria I din Lituania:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos.

6.   Ungaria

Următoarele zone de restricții de categoria I din Ungaria:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polonia

Următoarele zone de restricții de categoria I din Polonia:

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat łomżyński, |
| --- | --- |

—

powiat łomżyński,

| — | powiat kolneński, |
| --- | --- |

—

powiat kolneński,

| — | powiat zambrowski, |
| --- | --- |

—

powiat zambrowski,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gmina Krempna w powiecie jasielskim, |
| --- | --- |

—

gmina Krempna w powiecie jasielskim,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat staszowski, |
| --- | --- |

—

powiat staszowski,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr. 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr. 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr. 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr. 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica, Raków, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica, Raków, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat pińczowski, |
| --- | --- |

—

powiat pińczowski,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr. 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr. 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| — | gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 7, następnie przez drogę nr. 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 7, następnie przez drogę nr. 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | część powiatu kwidzyńskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kwidzyńskiego niewymieniona w części II załącznika I,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica, Szklarska Poręba w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica, Szklarska Poręba w powiecie karkonoskim,

| — | część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 366, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 366,

| — | gminy Bolków, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor, część gminy Męcinka położona na południe od drogi nr. 363 w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolków, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor, część gminy Męcinka położona na południe od drogi nr. 363 w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

| — | gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim,

| — | gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim,

| — | gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim,

| — | gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr. 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 36, nr. 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 15 do skrzyżowana z drogą nr. 444, nr. 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr. 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 36, nr. 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 15 do skrzyżowana z drogą nr. 444, nr. 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 437, a nastęnie na wschód od drogi nr. 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr. 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr. 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr. 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 437, a nastęnie na wschód od drogi nr. 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr. 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr. 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr. 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 308 w powiecie grodziskim,

| — | gmina Czempiń w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czempiń w powiecie kościańskim,

| — | gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr. 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr. 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr. 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr. 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | gmina Dobrzyca w powiecie pleszewskim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobrzyca w powiecie pleszewskim,

| — | gminy Odolanów, Przygodzice, Raszków, Sośnice, część gminy wiejskiej Ostrów Wielkopolski położona na zachód od miasta Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Odolanów, Przygodzice, Raszków, Sośnice, część gminy wiejskiej Ostrów Wielkopolski położona na zachód od miasta Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| — | gmina Kobyla Góra w powiecie ostrzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kobyla Góra w powiecie ostrzeszowskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Rychtal, Trzcinica, Łęka Opatowska w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Rychtal, Trzcinica, Łęka Opatowska w powiecie kępińskim,

w województwie opolskim:

| — | gmina Pokój w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pokój w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodków w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodków w powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr. 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr. 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | powiat tarnowski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnowski,

| — | powiat miejski Tarnów, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów,

| — | powiat dąbrowski. |
| --- | --- |

—

powiat dąbrowski.

8.   Slovacia

Următoarele zone de restricții de categoria I din Slovacia:

| — | in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany,

| — | in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov,

| — | the whole district of Ružomberok, |
| --- | --- |

—

the whole district of Ružomberok,

| — | in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
| --- | --- |

—

in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce,

| — | in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
| --- | --- |

—

in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly,

| — | in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
| --- | --- |

—

in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá,

| — | in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
| --- | --- |

—

in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec,

| — | in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica,

| — | in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves, |
| --- | --- |

—

in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves,

| — | in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce,

| — | in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany, |
| --- | --- |

—

in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II.

9.   Italia

Următoarele zone de restricții de categoria I din Italia:

Piedmont Region:

| — | in the province of Alessandria, the municipalities Alessandria, of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano, |
| --- | --- |

—

in the province of Alessandria, the municipalities Alessandria, of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi,

| — | in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto, |
| --- | --- |

—

in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

Emilia-Romagna Region:

| — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- |

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

Lombardia Region:

| — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima, |
| --- | --- |

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima,

Lazio Region:

| — | in the province of Rome,
  North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara,
  West: the municipality of Fiumicino,
  South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio,
  East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova. |
| --- | --- |

—

in the province of Rome,

North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara,

West: the municipality of Fiumicino,

South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio,

East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova.

Sardinia Region

| — | in South Sardinia Province the Municipalities of Ballao, Barumini, Escalaplano, Escolca Isola Amministrativa, Genuri, Gergei, Gesico, Guamaggiore, Las Plassas, Mandas, Orroli, Pauli Arbarei, Selegas, Setzu, Siddi, Siurgus Donigala, Suelli, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villanovafranca, Villaputzu, |
| --- | --- |

—

in South Sardinia Province the Municipalities of Ballao, Barumini, Escalaplano, Escolca Isola Amministrativa, Genuri, Gergei, Gesico, Guamaggiore, Las Plassas, Mandas, Orroli, Pauli Arbarei, Selegas, Setzu, Siddi, Siurgus Donigala, Suelli, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villanovafranca, Villaputzu,

| — | in Nuoro Province the Municipalities of Arzana Isola Amministrativa, Birori, Borore, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Dualchi, Gairo Isola Amministrativa, Galtelli, Irgoli, Jerzu Isola Amministrativa, Lanusei Isola Amministrativa, Loceri Isola Amministrativa, Loculi, Macomer at ovest della Strada Statale 131, Noragugume, Onifai, Orosei, Ortueri, Osini Isola Amministrativa, Perdasdefogu, Posada, Sindia Isola Amministrativa, Siniscola, Tertenia Isola Amministrativa, |
| --- | --- |

—

in Nuoro Province the Municipalities of Arzana Isola Amministrativa, Birori, Borore, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Dualchi, Gairo Isola Amministrativa, Galtelli, Irgoli, Jerzu Isola Amministrativa, Lanusei Isola Amministrativa, Loceri Isola Amministrativa, Loculi, Macomer at ovest della Strada Statale 131, Noragugume, Onifai, Orosei, Ortueri, Osini Isola Amministrativa, Perdasdefogu, Posada, Sindia Isola Amministrativa, Siniscola, Tertenia Isola Amministrativa,

| — | in Oristano Province the Municipalities of Aidomaggiore, Albagiara, Ardauli, Assolo, Asuni, Baradili, Baressa, Bidonì, Boroneddu, Busachi, Ghilarza, Gonnosnò, Mogorella, Neoneli, Nureci, Ruinas, Samugheo, Sedilo, Senis, Sini, Soddi, Sorradile Isola Amministrativa, Tadasuni, Ulà Tirso, Usellus, Villa Sant’antonio, |
| --- | --- |

—

in Oristano Province the Municipalities of Aidomaggiore, Albagiara, Ardauli, Assolo, Asuni, Baradili, Baressa, Bidonì, Boroneddu, Busachi, Ghilarza, Gonnosnò, Mogorella, Neoneli, Nureci, Ruinas, Samugheo, Sedilo, Senis, Sini, Soddi, Sorradile Isola Amministrativa, Tadasuni, Ulà Tirso, Usellus, Villa Sant’antonio,

| — | in Sassari Province the Municipalities of Ardara, Berchidda, Bonnanaro, Bonorva a ovest della Strada Statale 131, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Loiri Porto San Paolo, Monti, Mores a nord della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Olbia a sud della Strada Statale 127, Oschiri a nord della E 840, Ozieri a nord della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Semestene, Telti, Torralba, Tula. |
| --- | --- |

—

in Sassari Province the Municipalities of Ardara, Berchidda, Bonnanaro, Bonorva a ovest della Strada Statale 131, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Loiri Porto San Paolo, Monti, Mores a nord della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Olbia a sud della Strada Statale 127, Oschiri a nord della E 840, Ozieri a nord della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Semestene, Telti, Torralba, Tula.

10.   Republica Cehă

Următoarele zone de restricții de categoria I din Republica Cehă:

Region of Liberec:

| — | in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem. |
| --- | --- |

—

in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem.

PARTEA II

1.   Bulgaria

Următoarele zone de restricții de categoria II din Bulgaria:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Germania

Următoarele zone de restricții de categoria II din Germania:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg,

| — | Gemeinde Welzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree,

| — | Gemeinde Drebkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drebkau,

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof” dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben” weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof”, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben” nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof” dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben” weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof”, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben” nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen,

| — | Gemeinde Neu-Seeland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland,

| — | Gemeinde Neupetershain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neupetershain,

| — | Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena,

| — | Gemeinde Hohenbocka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Gemeinde Guteborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn

| — | Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen, |
| --- | --- |

—

Landkreis Bautzen,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der S177, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der S177,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101,

| — | Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Priestewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz,

| — | Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla,

| — | Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow,

| — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf,

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

3.   Estonia

Următoarele zone de restricții de categoria II din Estonia:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Letonia

Următoarele zone de restricții de categoria II din Letonia:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Lituania

Următoarele zone de restricții de categoria II din Lituania:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungaria

Următoarele zone de restricții de categoria II din Ungaria:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polonia

Următoarele zone de restricții de categoria II din Polonia:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat olsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat olsztyński,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu nowomiejskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowomiejskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | powiat janowski, |
| --- | --- |

—

powiat janowski,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | powiat zamojski, |
| --- | --- |

—

powiat zamojski,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | powiat lubaczowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubaczowski,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 77 w powiecie przemyskim,

| — | część powiatu jarosławskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu jarosławskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4, |
| --- | --- |

—

gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4,

| — | część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4 w powiecie dębickim,

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim,

| — | gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 7, następnie przez drogę nr. 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 7, następnie przez drogę nr. 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gmina Prabuty w powiecie kwidzyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Prabuty w powiecie kwidzyńskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr. 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr. 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | część powiatu polkowickiego niewymieniona w częsci III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu polkowickiego niewymieniona w częsci III załącznika I,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim,

| — | gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie, część gminy Męcinka położona na północ od drogi nr. 363 w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie, część gminy Męcinka położona na północ od drogi nr. 363 w powiecie jaworskim,

| — | gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| — | gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 340 w powiecie trzebnickim,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, Dziadowa Kłoda, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, Dziadowa Kłoda, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim,

| — | powiat miejski Wałbrzych, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wałbrzych,

| — | gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 308 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, Murowana Goślina w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, Murowana Goślina w powiecie poznańskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu gostyńskiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gostyńskiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr. 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 36, nr. 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 15 do skrzyżowana z drogą nr. 444, nr. 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr. 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 36, nr. 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 15 do skrzyżowana z drogą nr. 444, nr. 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr. 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr. 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Kołbaskowo w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kołbaskowo w powiecie polickim,

w województwie opolskim:

| — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | część powiatu namysłowskiego niewymieniona w części I załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu namysłowskiego niewymieniona w części I załącznika I.

8.   Slovacia

Următoarele zone de restricții de categoria II din Slovacia:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
| --- | --- |

—

in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár,

| — | the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žarnovica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Žarnovica,

| — | in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
| --- | --- |

—

in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora,

| — | the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
| --- | --- |

—

the whole district of Liptovsky Mikuláš,

| — | the whole district of Trebišov’ |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov’

| — | in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I,

| — | in the district of Levice the municipality of Kozárovce. |
| --- | --- |

—

in the district of Levice the municipality of Kozárovce.

9.   Italia

Următoarele zone de restricții de categoria II din Italia:

Piedmont Region:

| — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D’orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant’Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D’orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D’orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d’Acqui, Castelletto d’Erro, Ponti, Denice, Pozzolo Formigaro, |
| --- | --- |

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D’orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant’Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D’orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D’orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d’Acqui, Castelletto d’Erro, Ponti, Denice, Pozzolo Formigaro,

| — | in the province of Asti, the municipality of Mombaldone, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipality of Mombaldone,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant’Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant’Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia,

Lazio Region:

| — | the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit „ASL RM1”, |
| --- | --- |

—

the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit „ASL RM1”,

Sardinia Region:

| — | In South Sardinia Province the Municipalities of Escolca, Esterzili, Genoni, Gesturi, Isili, Nuragus, Nurallao, Nurri, Sadali, Serri, Seui, Seulo, Villanova Tulo, |
| --- | --- |

—

In South Sardinia Province the Municipalities of Escolca, Esterzili, Genoni, Gesturi, Isili, Nuragus, Nurallao, Nurri, Sadali, Serri, Seui, Seulo, Villanova Tulo,

| — | In Nuoro Province the Municipalities of Atzara, Austis, Bari Sardo, Bitti, Bolotana, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Cardedu, Dorgali, Elini, Fonni, Gadoni, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Lei, Loceri, Lodè, Lodine, Lotzorai, Lula, Macomer a ovest della Strada Statale 131, Meana Sardo, Nuoro, Oliena, Onani, Orune, Osidda, Osini, Ovodda, Silanus, Sorgono, Teti, Tiana, Torpè, Tortolì, Ulassai, Ussassai, |
| --- | --- |

—

In Nuoro Province the Municipalities of Atzara, Austis, Bari Sardo, Bitti, Bolotana, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Cardedu, Dorgali, Elini, Fonni, Gadoni, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Lei, Loceri, Lodè, Lodine, Lotzorai, Lula, Macomer a ovest della Strada Statale 131, Meana Sardo, Nuoro, Oliena, Onani, Orune, Osidda, Osini, Ovodda, Silanus, Sorgono, Teti, Tiana, Torpè, Tortolì, Ulassai, Ussassai,

| — | In Oristano Province the Municipalities of Laconi, Nughedu Santa Vittoria, Sorradile, |
| --- | --- |

—

In Oristano Province the Municipalities of Laconi, Nughedu Santa Vittoria, Sorradile,

| — | In Sassari Province the Municipalities of Alà dei Sardi, Anela, Benetutti, Bono, Bonorva East of SS 131, Bottidda, Buddusò, Budoni, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Mores a sud della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Nughedu di San Nicolò, Nule, Olbia Isola Amministrativa (Berchiddeddu), Oschiri a sud della E 840, Ozieri a sud della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Padru, Pattada, San Teodoro. |
| --- | --- |

—

In Sassari Province the Municipalities of Alà dei Sardi, Anela, Benetutti, Bono, Bonorva East of SS 131, Bottidda, Buddusò, Budoni, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Mores a sud della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Nughedu di San Nicolò, Nule, Olbia Isola Amministrativa (Berchiddeddu), Oschiri a sud della E 840, Ozieri a sud della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Padru, Pattada, San Teodoro.

10.   Republica Cehă

Următoarele zone de restricții de categoria II din Republica Cehă:

Region of Liberec:

| — | in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská. |
| --- | --- |

—

in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská.

PARTEA III

1.   Bulgaria

Următoarele zone de restricții de categoria III din Bulgaria:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Italia

Următoarele zone de restricții de categoria III din Italia:

Sardinia Region:

| — | in Nuoro Province the Municipalities of Aritzo, Arzana, Baunei, Belvi, Desulo, Gavoi, Mamoiada, Ollolai, Olzai, Oniferi, Orani, Orgosolo, Orotelli, Ottana, Sarule, Talana, Tonara, Triei, Urzulei, Villagrande Strisaili. |
| --- | --- |

—

in Nuoro Province the Municipalities of Aritzo, Arzana, Baunei, Belvi, Desulo, Gavoi, Mamoiada, Ollolai, Olzai, Oniferi, Orani, Orgosolo, Orotelli, Ottana, Sarule, Talana, Tonara, Triei, Urzulei, Villagrande Strisaili.

3.   Letonia

Următoarele zone de restricții de categoria III din Letonia:

| — | Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta.

4.   Lituania

Următoarele zone de restricții de categoria III din Lituania:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos.

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos.

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija.

5.   Polonia

Următoarele zone de restricții de categoria III din Polonia:

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr. 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr. 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gmina Rybno, część gminy Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 538, część gminy Płośnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Burkat – Skurpie – Rutkowice – Płośnica – Turza Mała – Koty, część gminy Lidzbark położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 541 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 544 w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rybno, część gminy Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 538, część gminy Płośnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Burkat – Skurpie – Rutkowice – Płośnica – Turza Mała – Koty, część gminy Lidzbark położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 541 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 544 w powiecie działdowskim,

| — | część gminy Grodziczno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 541 w powiecie nowomiejskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Grodziczno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 541 w powiecie nowomiejskim,

| — | część gminy Lubawa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 537 biegnącą od wschodniej graniczy gminy do skrzyżowana z drogą nr. 541, a następnie na wschód od liini wyznaczonej przez drogę nr. 541 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 537 do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Lubawa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 537 biegnącą od wschodniej graniczy gminy do skrzyżowana z drogą nr. 541, a następnie na wschód od liini wyznaczonej przez drogę nr. 541 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 537 do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | gmina Dąbrówno, część gminy Grunwald położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 537 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Stębark, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Stębark do południowej granicy gminy i łączącej miejscowości Stębark – Łodwigowo w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Dąbrówno, część gminy Grunwald położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 537 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Stębark, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Stębark do południowej granicy gminy i łączącej miejscowości Stębark – Łodwigowo w powiecie ostródzkim,

| — | gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody - Bałupiany - Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr. 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr. 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim, |
| --- | --- |

—

gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody - Bałupiany - Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr. 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr. 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim,

| — | część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim,

| — | część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim,

| — | część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbianki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbianki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 437, a następnie na zachód od drogi nr. 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr. 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr. 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr. 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr. 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 437, a następnie na zachód od drogi nr. 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr. 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr. 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr. 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr. 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | część gminy Gostyń położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 12 w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gostyń położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 12 w powiecie gostyńskim,

| — | część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim

| — | gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 340 w powiecie trzebnickim,

| — | część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | część gminy Chocianów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 335 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Żabice, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Żabice – Trzebnice – Chocianowiec - Chocianów – Pasternik biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Chocianów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 335 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Żabice, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Żabice – Trzebnice – Chocianowiec - Chocianów – Pasternik biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie polkowickim,

| — | gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr. 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr. 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim.

6.   România

Următoarele zone de restricții de categoria III din România:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Județul Mehedinți, |
| --- | --- |

—

Județul Mehedinți,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureș. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureș.

7.   Slovacia

Următoarele zone de restricții de categoria III din Slovacia:

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | In the district of Svidník: Pstruša, |
| --- | --- |

—

In the district of Svidník: Pstruša,

| — | In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
| --- | --- |

—

In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec,

| — | In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica,

| — | The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II.

---

DECIZII

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/186 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/186

---

DECIZIA (UE) 2022/2569 A CONSILIULUI

din 14 noiembrie 2022

privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a 19-a reuniuni a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (COP 19 la CITES) (Panamá, Republica Panama, 14-25 noiembrie 2022) și prezentarea unei specii care să fie inclusă în apendicele III la CITES

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) (1), la care Uniunea a aderat prin Decizia (UE) 2015/451 a Consiliului (2), a intrat în vigoare la 1 iulie 1975. CITES a fost pusă în aplicare în Uniune prin Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) (1), la care Uniunea a aderat prin Decizia (UE) 2015/451 a Consiliului (2), a intrat în vigoare la 1 iulie 1975. CITES a fost pusă în aplicare în Uniune prin Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului (3).

| (2) | În temeiul articolului XI alineatul (3) din CITES, Conferința părților (CoP) poate, printre altele, să adopte decizii de modificare a apendicelor la CITES. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului XI alineatul (3) din CITES, Conferința părților (CoP) poate, printre altele, să adopte decizii de modificare a apendicelor la CITES.

| (3) | În temeiul articolului XVI din CITES, oricare dintre părțile la CITES poate prezenta secretariatului CITES o listă cu speciile care să fie incluse în apendicele III la CITES, care au fost identificate de respectiva parte ca fiind reglementate în jurisdicția sa în scopul de a împiedica sau de a limita exploatarea lor și ca necesitând cooperarea altor părți în ceea ce privește controlul schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului XVI din CITES, oricare dintre părțile la CITES poate prezenta secretariatului CITES o listă cu speciile care să fie incluse în apendicele III la CITES, care au fost identificate de respectiva parte ca fiind reglementate în jurisdicția sa în scopul de a împiedica sau de a limita exploatarea lor și ca necesitând cooperarea altor părți în ceea ce privește controlul schimburilor comerciale.

| (4) | La cea de a 19-a reuniune a Cop, care are loc în perioada 14-25 noiembrie 2022 (CoP 19 la CITES), aceasta urmează să adopte decizii cu privire la 52 de propuneri de modificare a apendicelor la CITES, precum și cu privire la numeroase alte aspecte legate de punerea în aplicare și interpretarea CITES. |
| --- | --- |

(4)

La cea de a 19-a reuniune a Cop, care are loc în perioada 14-25 noiembrie 2022 (CoP 19 la CITES), aceasta urmează să adopte decizii cu privire la 52 de propuneri de modificare a apendicelor la CITES, precum și cu privire la numeroase alte aspecte legate de punerea în aplicare și interpretarea CITES.

| (5) | Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul CoP 19 la CITES, întrucât modificările aduse apendicelor la CITES vor avea caracter obligatoriu pentru Uniune, iar alte câteva decizii vor putea să influențeze în mod decisiv conținutul dreptului Uniunii, în special Regulamentul (CE) nr. 865/2006 al Comisiei (4) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 792/2012 al Comisiei (5). |
| --- | --- |

(5)

Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul CoP 19 la CITES, întrucât modificările aduse apendicelor la CITES vor avea caracter obligatoriu pentru Uniune, iar alte câteva decizii vor putea să influențeze în mod decisiv conținutul dreptului Uniunii, în special Regulamentul (CE) nr. 865/2006 al Comisiei (4) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 792/2012 al Comisiei (5).

| (6) | Poziția propusă a Uniunii care urmează să fie adoptată cu privire la diferite propuneri înaintea CoP se bazează pe o analiză a avantajelor acestora efectuată de experți, ținându-se seama de dispozițiile CITES și de cele mai pertinente dovezi științifice disponibile, precum și pe coerența acestora cu normele și politicile relevante ale Uniunii, |
| --- | --- |

(6)

Poziția propusă a Uniunii care urmează să fie adoptată cu privire la diferite propuneri înaintea CoP se bazează pe o analiză a avantajelor acestora efectuată de experți, ținându-se seama de dispozițiile CITES și de cele mai pertinente dovezi științifice disponibile, precum și pe coerența acestora cu normele și politicile relevante ale Uniunii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează a fi adoptată în numele Uniunii, în ceea ce privește aspectele care intră în domeniul de competență a Uniunii, în cadrul celei de a 19-a reuniuni a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CoP 19 la CITES) este stabilită în anexele I și II la prezenta decizie.

Articolul 2

Atunci când este probabil ca poziția menționată la articolul 1 să fie afectată de informații științifice sau tehnice noi, prezentate după adoptarea prezentei decizii și înaintea sau în timpul CoP 19 la CITES sau dacă, în cadrul reuniunii, sunt prezentate propuneri noi sau revizuite în privința cărora nu s-a adoptat încă o poziție a Uniunii, poziția Uniunii este elaborată printr-o coordonare la fața locului, înainte ca respectivele propuneri să facă obiectul deciziei Conferinței părților. În astfel de cazuri, poziția Uniunii este conformă cu principiile prevăzute în anexele la prezenta decizie.

Articolul 3

Uniunea prezintă speciile care figurează pe lista din anexa IIa la prezenta decizie în vederea includerii lor în apendicele III la CITES.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 14 noiembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  JO L 75, 19.3.2015, p. 4.

1

(2)  Decizia (UE) 2015/451 a Consiliului din 6 martie 2015 referitoare la aderarea Uniunii Europene la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) (JO L 75, 19.3.2015, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (JO L 61, 3.3.1997, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 865/2006 al Comisiei din 4 mai 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 338/97 al Consiliului privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (JO L 166, 19.6.2006, p. 1).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 792/2012 al Comisiei din 23 august 2012 de stabilire a modelelor pentru permisele, certificatele și alte documente prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 865/2006 al Comisiei (JO L 242, 7.9.2012, p. 13).

5

---

ANEXA I

Poziția Uniunii cu privire la aspectele principale care urmează să fie discutate în cadrul celei de a 19-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) (Panamá, Republica Panama, 14-25 noiembrie 2022)

A.   CONSIDERAȚII GENERALE

| 1. | Uniunea consideră CITES ca fiind o convenție internațională cheie pentru conservarea biodiversității și combaterea traficului cu specii sălbatice. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uniunea ar trebui să adopte o poziție ambițioasă în cadrul COP 19 la CITES, în conformitate cu politicile relevante ale Uniunii și cu angajamentele sale internaționale, în special cu obiectivele referitoare la fauna sălbatică din cadrul obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 15, poziția Uniunii (1) în cadrul COP 15 a Convenției privind diversitatea biologică în ceea ce privește viitorul cadru global post-2020 pentru biodiversitate, viziunea strategică a CITES și Rezoluția 75/311 a Adunării Generale a ONU privind traficul cu specii sălbatice de faună și floră. De asemenea, poziția Uniunii ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor stabilite la nivelul Uniunii prin Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, prin Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră, prin abordarea UE pentru promovarea comerțului și a dezvoltării durabile, precum și prin Pactul verde european. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prioritățile Uniunii în cadrul COP 19 la CITES ar trebui să fie






  • | valorificarea pe deplin a instrumentelor CITES pentru a reglementa comerțul internațional cu speciile de animale și plante pe cale de dispariție care fac obiectul unui comerț internațional nesustenabil, urmărind o abordare bazată pe date științifice; și |
| --- | --- | --- |

3.

•

valorificarea pe deplin a instrumentelor CITES pentru a reglementa comerțul internațional cu speciile de animale și plante pe cale de dispariție care fac obiectul unui comerț internațional nesustenabil, urmărind o abordare bazată pe date științifice; și

| • | consolidarea capacității de răspuns a comunității internaționale împotriva traficului cu specii sălbatice de faună și floră. |
| --- | --- |

•

consolidarea capacității de răspuns a comunității internaționale împotriva traficului cu specii sălbatice de faună și floră.

| 3a. | În cadrul COP 19 la CITES, Uniunea ar trebui să se asigure că statutul și drepturile UE ca parte la convenție vor fi în continuare respectate pe deplin. |
| --- | --- |

3a.

| 4. | Poziția Uniunii ar trebui să țină seama de contribuția pe care o pot aduce mecanismele CITES la ameliorarea stării de conservare a speciilor și să recunoască eforturile depuse de țările care au pus în aplicare măsuri de conservare eficace. Uniunea ar trebui să se asigure că deciziile luate în cadrul COP 19 maximizează eficiența CITES prin reducerea la minimum a sarcinilor administrative inutile și prin elaborarea de soluții practice, fezabile și eficiente din punctul de vedere al costurilor la problemele legate de punerea în aplicare și de monitorizare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | COP este organul de conducere al CITES, iar Comitetul permanent, care este principalul organ subsidiar al COP, va pune în aplicare o serie de decizii adoptate în cadrul COP 19 la CITES. Prin urmare, poziția Uniunii, definită în vederea COP 19 la CITES, ar trebui, de asemenea, să ghideze abordarea UE în cadrul celei de a 75-a reuniuni a Comitetului permanent și, respectiv, celei de a 76-a reuniuni, care au loc imediat înaintea și ulterior desfășurării COP 19. |
| --- | --- |

5.

B.   ASPECTE SPECIFICE

| 6. | În cadrul COP 19 la CITES au fost supuse spre examinare cincizeci și două de propuneri de modificare a apendicelor la CITES. Treisprezece dintre aceste propuneri au fost depuse de Uniune, în calitate de autor principal sau coautor, și adoptarea lor ar trebui, în mod firesc, să fie de asemenea sprijinită de către Uniune. |
| --- | --- |

6.

| 6a. | Poziția Uniunii cu privire la propunerile de modificare a apendicelor la CITES ar trebui să se bazeze pe starea de conservare a speciilor în cauză și pe impactul pe care îl are sau îl poate avea comerțul asupra stării de conservare a acestor specii. În acest sens, la evaluarea propunerilor de includere pe listă ar trebui luate în considerare cele mai relevante și solide avize științifice, în conformitate cu Rezoluția Conf. 9.24 privind criteriile de modificare a apendicelor I și II. |
| --- | --- |

6a.

| 6b. | În special ar trebui luate în considerare punctele de vedere exprimate de statele din aria de răspândire a speciilor vizate de propunerile respective. De asemenea, Uniunea consideră că ar trebui, ca regulă generală, sprijinite propunerile de modificare a apendicelor la CITES care sunt rezultatul activității desfășurate de Comitetul pentru animale, de Comitetul pentru plante și de Comitetul permanent ale CITES. Evaluarea propunerilor de către Secretariatul CITES și de către Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (UICN)/organizația TRAFFIC (2) precum și, în cazul speciilor marine exploatate în scop comercial, evaluarea efectuată de către comitetul special de experți al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare. |
| --- | --- |

6b.

| 7. | Astfel cum s-a convenit în Decizia 2022/982 a Consiliului din 16 iunie 2022 (3), Uniunea susține includerea






  — | Physignathus cocincinus (dragon chinezesc de apă) în apendicele II; |
| --- | --- | --- |

7.

—

Physignathus cocincinus (dragon chinezesc de apă) în apendicele II;

| — | a Cuora galbinifrons (broască țestoasă-cutie de Indochina) în apendicele I; |
| --- | --- |

—

a Cuora galbinifrons (broască țestoasă-cutie de Indochina) în apendicele I;

| — | a Laotriton laoensis (salamandră de Laos) în apendicele II și instituirea unei cote de export zero pentru exemplarele capturate în sălbăticie tranzacționate în scopuri comerciale; |
| --- | --- |

—

a Laotriton laoensis (salamandră de Laos) în apendicele II și instituirea unei cote de export zero pentru exemplarele capturate în sălbăticie tranzacționate în scopuri comerciale;

| — | a Agalychnis lemur (broască lemuriană de copac) în apendicele II și instituirea unei cote anuale de export zero pentru exemplarele capturate în sălbăticie tranzacționate în scopuri comerciale; |
| --- | --- |

—

a Agalychnis lemur (broască lemuriană de copac) în apendicele II și instituirea unei cote anuale de export zero pentru exemplarele capturate în sălbăticie tranzacționate în scopuri comerciale;

| — | a tuturor speciilor de Sphyrnidae spp. (rechini-ciocan) neincluse încă în apendicele II; |
| --- | --- |

—

a tuturor speciilor de Sphyrnidae spp. (rechini-ciocan) neincluse încă în apendicele II;

| — | a Thelenota ananas, T. anax, T. rubralineata (castraveți de mare) în apendicele II; |
| --- | --- |

—

a Thelenota ananas, T. anax, T. rubralineata (castraveți de mare) în apendicele II;

| — | a Khaya spp. (mahon african) (populații din Africa) în apendicele cu adnotarea 17; |
| --- | --- |

—

a Khaya spp. (mahon african) (populații din Africa) în apendicele cu adnotarea 17;

| — | a Afzelia spp. (mahon) (populații din Africa) în apendicele II cu adnotarea 17; |
| --- | --- |

—

a Afzelia spp. (mahon) (populații din Africa) în apendicele II cu adnotarea 17;

| — | a Dipteryx spp. în apendicele II cu adnotarea 17 + semințele; |
| --- | --- |

—

a Dipteryx spp. în apendicele II cu adnotarea 17 + semințele;

| — | a Handroanthus spp. (arbore trompetă), Tabebuia spp. și Roseodendron spp. în apendicele II cu adnotarea 17; |
| --- | --- |

—

a Handroanthus spp. (arbore trompetă), Tabebuia spp. și Roseodendron spp. în apendicele II cu adnotarea 17;

| — | a Pterocarpus spp. (padouk) (populații din Africa) în apendicele II cu adnotarea 17; |
| --- | --- |

—

a Pterocarpus spp. (padouk) (populații din Africa) în apendicele II cu adnotarea 17;

| — | a Rhodiola spp. în apendicele II la CITES cu adnotarea 2. |
| --- | --- |

—

a Rhodiola spp. în apendicele II la CITES cu adnotarea 2.

Uniunea a decis, de asemenea, să cosusțină propunerea Republicii Panama de a include Carcharhinidae spp. (rechinii din familia Carcharhinidae) în apendicele II și va pleda pentru aceasta.

| 8. | Uniunea ia act de faptul că în ultimii ani s-au depus eforturi considerabile pentru a întări capacitatea de punere în aplicare a CITES, nu în ultimul rând privind speciile marine, inclusiv prin intermediul sprijinului financiar acordat de Uniune. Uniunea sprijină o mai bună coordonare între CITES și alte acorduri și organizații multilaterale de mediu, cum ar fi organizațiile regionale de gestionare a pescuitului și alte organisme relevante care acționează în cadrul mandatelor lor, cu scopul de a îmbunătăți guvernanța și complementaritatea. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Uniunea ia act de faptul că în cadrul CITES se pune un accent sporit pe speciile de arbori, astfel cum se reflectă, de asemenea, în propunerile Uniunii de includere a unor specii suplimentare de arbori în apendicele II la CITES în cadrul COP 19. CITES are un rol important de jucat în conservarea pădurilor, iar Uniunea sprijină o acțiune mai puternică și mai coerentă între CITES și alte organizații și procese din domeniul forestier. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Poziția Uniunii cu privire la propunerile legate de traficul cu specii sălbatice de faună și floră ar trebui să reflecte abordarea cuprinzătoare a UE în ceea ce privește prevenirea acestui tip de trafic prin abordarea cauzelor sale profunde, consolidarea cadrelor juridice și de politică pentru combaterea traficului cu specii sălbatice de faună și floră, asigurarea respectării normelor existente în mod eficace și promovarea parteneriatelor globale pentru combaterea acestuia, recunoscând totodată că, în ultimii ani, comunitatea internațională a depus eforturi considerabile pentru prevenirea traficului cu specii sălbatice de faună și floră. |
| --- | --- |

10.

| 11. | În conformitate cu aceste priorități, Uniunea sprijină o mai bună protecție, prin intermediul CITES, a speciilor care, în prezent, sunt importate în UE fie ilegal, fie la niveluri nesustenabile. Prin urmare, Uniunea sprijină propunerile de modificare a apendicelor referitoare la diverse specii de reptile și amfibieni, în special la mai multe specii de țestoase importate în UE ca animale de companie. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Uniunea ar trebui, de asemenea, să încurajeze inițiativele care contribuie la creșterea capacităților autorităților relevante, la schimbul de informații și de bune practici, cu scopul de a pune mai bine în aplicare CITES și de a îmbunătăți cooperarea dintre țările de origine, de tranzit și de destinație. |
| --- | --- |

12.

| 13. | În acest context, Uniunea ia act de propunerile care solicită crearea de fonduri specifice în beneficiul părților selectate. Uniunea consideră că ar trebui create noi fonduri numai în cazuri justificate în mod corespunzător, pe baza unei analize aprofundate a fezabilității și a valorii lor adăugate. Accesul la finanțare nu ar trebui limitat la anumite părți sau grupuri de părți. |
| --- | --- |

13.

| 13a. | Mai multe propuneri prezentate în cadrul COP 19 la CITES se axează pe aspecte legate de utilizarea durabilă, mijloacele de subzistență, populațiile indigene și comunitățile locale. Uniunea ar trebui să sprijine astfel de propuneri în măsura în care acestea contribuie la asigurarea faptului că aspectele relevante sunt abordate în mod adecvat în cadrul CITES. Cu toate acestea, ar trebui evitată crearea unor procese sau structuri suplimentare cu costuri semnificative și beneficii incerte sau cu riscul de duplicare. |
| --- | --- |

13a.

| 14. | Este important ca Uniunea să se asigure că toate rezoluțiile, adnotările și rezervele sunt înțelese și interpretate în mod uniform. În pofida efectului pozitiv al normelor actuale, abordarea braconajului elefanților și a traficului cu fildeș, precum și necesitatea de a asigura soluții durabile pentru persoanele care trăiesc aproape de elefanți și de fauna sălbatică în general, rămân prioritare. Prin urmare, Uniunea ar trebui să promoveze în mod specific clarificarea normelor privind comerțul cu elefanți vii, în special Rezoluția Conf. 11.20 (Rev. COP 18) și Rezoluția Conf. 10.10 (Rev. COP 18). În cadrul celei de a 74-a reuniuni a Comitetului permanent, Uniunea și statele sale membre și-au exprimat dorința de a crea un cadru comun pentru comerțul cu elefanți africani vii, bazat pe cadrul CITES și pe un control științific transparent și solid. Armonizarea condițiilor pentru comerțul cu elefanți africani vii și promovarea acțiunilor care abordează în mod direct problema comerțului ilegal cu elefanți și fildeș ar trebui să constituie o prioritate pentru Uniune în legătură cu toate punctele de pe ordinea de zi a COP 19 referitoare la elefanți. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Uniunea ia act de faptul că părțile au depus mai multe propuneri în ceea ce privește comerțul legal cu fildeș de elefant și coarne de rinocer. Uniunea este conștientă de sarcina financiară legată de protejarea speciilor pe cale de dispariție, în special de traficul cu specii sălbatice de faună și floră și de potențialele conflicte dintre om și speciile sălbatice și oferă sprijin statelor din aria de răspândire în această privință. În prezent, comerțul internațional cu fildeș și coarne de rinocer este interzis în temeiul cadrului CITES. Uniunea consideră că nu sunt îndeplinite condițiile de reautorizare a acestui tip de comerț și nu sprijină propunerile de redeschidere a acestui tip de comerț în cadrul COP 19. În ceea ce privește piețele interne ale fildeșului și coarnelor de rinocer care contribuie la comerțul ilegal, Uniunea ar trebui să continue să sprijine măsuri proporționale, eficace și transparente bazate pe cele mai pertinente dovezi științifice disponibile, în limitele domeniului de aplicare al convenției. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Uniunea recunoaște că comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră și reducerea globală a biodiversității pot prezenta un risc în ceea ce privește apariția și răspândirea zoonozelor. Uniunea recunoaște, de asemenea, că există o legătură între comerțul ilegal, pe de o parte, și nivelul scăzut de bunăstare a animalelor, pe de altă parte, ceea ce sporește riscul de răspândire a bolilor. CITES ar trebui să joace în continuare un rol, în conformitate cu mandatul său, în reducerea riscurilor potențiale pentru sănătatea animalelor și a oamenilor. Nicio organizație nu poate aborda de una singură multiplele provocări care ar putea duce la apariția și răspândirea bolilor legate de speciile sălbatice de faună și floră. Uniunea consideră că, prin stimulentele oferite de regimul comercial legal al convenției și, în special, prin funcția sa de descurajare a comerțului ilegal, aceasta poate contribui la reducerea riscului de răspândire a zoonozelor. Prin urmare, Uniunea ar trebui să încurajeze CITES să își consolideze colaborarea activă cu alte organizații interguvernamentale, inclusiv cu cele implicate în sănătatea animală sau publică, comerț, alimente și transport, în conformitate cu abordarea „O singură sănătate”. Uniunea sprijină ferm angajamentul reînnoit dintre Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor și CITES de a colabora în ceea ce privește aspecte legate de sănătatea și bunăstarea animalelor la nivel mondial pentru a proteja biodiversitatea și animalele. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Criza traficului cu specii sălbatice de faună și floră, împreună cu extinderea domeniului de aplicare al CITES la specii noi și la părți noi au determinat, în ultimii ani, includerea mai multor activități în cadrul domeniului de aplicare al CITES și creșterea semnificativă a volumului de lucru al Secretariatului CITES. Uniunea ar trebui să ia în considerare aceste schimbări atunci când decide asupra priorităților sale în cadrul COP 19 și cu privire la viitorul buget al Secretariatului CITES. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ST 13975/22 (https://www.consilium.europa.eu/media/59787/st13975-en22.pdf).

(2)  Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (UICN) și TRAFFIC sunt specializate în comerțul cu specii sălbatice de faună și floră și oferă, înainte de fiecare COP, o evaluare detaliată a propunerilor de modificare a apendicelor la CITES.

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32022D0982&from=EN

---

ANEXA II

Poziția Uniunii cu privire la anumite propuneri prezentate în cadrul celei de a 19-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) (Panamá, Republica Panama, 14 - 25 noiembrie 2022)

| „+” | indică o poziție favorabilă |
| --- | --- |
| „–” | indică o poziție nefavorabilă |
| „0” | indică o poziție deschisă discuțiilor din cauza lipsei de informații suficiente pentru stabilirea unei poziții |
| „(+)” | indică faptul că sprijinul este condiționat de disponibilitatea unor informații suplimentare și/sau a unor modificări ale propunerii |
| „(-)” | indică faptul că opoziția va fi reconsiderată în cazul în care sunt furnizate dovezi suplimentare și/sau propunerea este modificată în mod semnificativ |

„+”

indică o poziție favorabilă

„–”

indică o poziție nefavorabilă

„0”

indică o poziție deschisă discuțiilor din cauza lipsei de informații suficiente pentru stabilirea unei poziții

„(+)”

indică faptul că sprijinul este condiționat de disponibilitatea unor informații suplimentare și/sau a unor modificări ale propunerii

„(-)”

indică faptul că opoziția va fi reconsiderată în cazul în care sunt furnizate dovezi suplimentare și/sau propunerea este modificată în mod semnificativ

1.   
  DOCUMENTE DE LUCRU

| Nr. | Punctul de pe ordinea de zi | Autorul propunerii
   (1) | Observații | Poziția |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceremonia de deschidere | | Fără document | |
| Discursuri de bun venit | | Fără document | |
| Chestiuni administrative și financiare |
| 1. | Alegerea președintelui și a vicepreședintelui reuniunii și a președinților comitetelor I și II | | Fără document
  S-a convenit deja asupra candidaților. | |
| 2. | Adoptarea ordinii de zi

  COP 19 Doc. 2 | Sec. | Acceptat | + |
| 3. | Adoptarea programului de lucru

  COP 19 Doc. 3 | Sec. | Acceptat | + |
| 4. | Regulamentul de procedură al Conferinței părților | | | |
| | 4.1 | Raportul Comitetului permanent COP 19 Doc. 4.1 | SC | Se sprijină modificările recomandate ale articolului 7 din Regulamentul de procedură. Se sprijină modificările recomandate ale articolelor 25.5 și 25.6 din Regulamentul de procedură. Se subliniază că este important ca orice modificare a ordinii de votare să fie excepțională și justificată în mod corespunzător de către președinte în cadrul reuniunii. | + |
| | 4.2 | Propunere de modificare a articolului 26
  COP 19 Doc. 4.2 | Botswana și Zimbabwe | Se respinge propunerea deoarece aceasta contravine articolului XV din convenție. Principiul conform căruia fiecare parte ar trebui să dispună de un vot este fundamental și nu poate fi negociat. Această modificare ar conduce la negocieri extrem de complicate înaintea fiecărui vot și la aspecte practice pentru a evalua populațiile cât mai aproape posibil de sesiunile COP pentru a reflecta situația. | – |
| 5. | Comisia de verificare | | | |
| | 5.1 | Stabilirea Comisiei de verificare | | Fără document | |
| | 5.2 | Raportul Comisiei de verificare | | Fără document | |
| 6. | Admiterea observatorilor

  COP 19 Doc. 6 | | | |
| 7. | Administrarea, finanțele și bugetul secretariatului și ale reuniunilor Conferinței părților | | | |
| | 7.1 | Administrarea secretariatului
  COP 19 Doc. 7.1 | Sec. | | |
| | 7.2 | Raportul directorului executiv al UNEP cu privire la aspectele administrative și de altă natură
  COP 19 Doc. 7.2 | UNEP | | |
| | 7.3 | Rapoarte financiare pentru 2020-2022
  COP 19 Doc. 7.3 | Sec. | | |
| | 7.4 | Bugetul și programul de lucru pentru 2023-2025
  COP 19 Doc. 7.4 | Sec. | | |
| | 7.5 | Accesul la finanțare
  COP 19 Doc. 7.5 | SC | Nicio poziție | |
| | 7.6 | Proiectul privind delegații sponsorizați

  COP 19 Doc. 7.6 | Sec. | Se acceptă propunerea secretariatului de a nu se extinde programul pentru a acoperi, în general, reuniunile SC și ale Comitetelor pentru animale și plante, deoarece activitatea administrativă legată de un astfel de program extins ar reprezenta o sarcină disproporționată pentru secretariat. Cu toate acestea, se acceptă propunerea de extindere limitată a programului la părțile eligibile, sub rezerva procedurilor prevăzute la articolul XIII. Se sprijină modificările propuse la Rezoluția Conf 17.3 și proiectul de decizie. | + |
| 8. | Strategia lingvistică pentru convenție
  COP 19 Doc. 8 | Sec. | UE poate sprijini opțiunea 2 și este deschisă discutării anumitor elemente ale opțiunii 3, dacă sunt finanțate din contribuții voluntare. Există probleme semnificative legate de buget și întârzieri care trebuie luate în considerare, precum și posibile implicații pentru punerea în aplicare și asigurarea respectării CITES, astfel cum se descrie la alineatul 12 litera a) din Doc. 8. Orice grup de lucru în sesiune din cadrul COP trebuie să includă reprezentanți ai tuturor regiunilor și nu numai ai părților ale căror limbi oficiale sunt araba, chineza și rusa, deoarece orice decizie va avea implicații bugetare pentru toate părțile. | (-) |
| Chestiuni strategice |
| 9. | Rapoartele și recomandările comitetelor | | | |
| | 9.1 | Comitetul permanent | | | |
| | | 9.1.1 | Raportul președintelui
  COP 19 Doc. 9.1.1 | SC | Se ia act de document și se sprijină proiectele de decizii, inclusiv sugestiile secretariatului. | + |
| | | 9.1.2 | Alegerea noilor membri regionali și a noilor membri regionali supleanți | | Fără document | |
| | 9.2 | Comitetul pentru animale | | | |
| | | 9.2.1 | Raportul președintelui
  COP 19 Doc. 9.2.1 | AC | Se ia act de document și se sprijină proiectele de decizii. | + |
| | | 9.2.2 | Alegerea noilor membri regionali și a noilor membri regionali supleanți | | Fără document | |
| | 9.3 | Comitetul pentru plante | | | |
| | | 9.3.1 | Raportul președintelui
  COP 19 Doc. 9.3.1 | PC | Se ia act de document. | |
| | | 9.3.2 | Alegerea noilor membri regionali și a noilor membri regionali supleanți | | Fără document | |
| 10. | Viziunea strategică a CITES
  COP 19 Doc. 10 | SC | Se sprijină setul de decizii. Este posibil să se aducă noi modificări indicatorilor în funcție de evoluțiile cadrului global post-2020 pentru biodiversitate. | (+) |
| 11. | Speciile incluse în apendicele I

  COP 19 Doc. 11 | AC, PC | Se sprijină propunerea cu unele modificări ale proiectelor de decizii care urmează să fie propuse de UE, păstrându-se în același timp deschiderea față de discutarea ajustărilor propuse de secretariat în ceea ce privește procesul propus și a altor modificări, dacă acest lucru este sugerat de alte părți. | + |
| 12. | Raportul privind comerțul mondial cu specii sălbatice de faună și floră

  COP 19 Doc. 12 | Africa de Sud | Ideea privind raportul și grupul de lucru intersesiuni este, în general, sprijinită. Cu toate acestea, există încă incertitudini în cadrul propunerii. Prin urmare, aceasta poate fi sprijinită, sub rezerva disponibilității resurselor externe, numai dacă se inițiază un proces, prin intermediul unui set de decizii, pentru a redacta mai bine raportul în vederea luării unei decizii în cadrul COP 20 sau dacă propunerea este substanțial îmbunătățită în cursul COP 19 pentru a oferi mai multă claritate cu privire la conținutul raportului. | (+) |
| 13. | Implicarea populațiilor indigene și a comunităților locale

  COP 19 Doc. 13 | SC | Se sprijină recomandarea privind adoptarea deciziilor revizuite cuprinse în anexa 1 la document și încurajarea sugestiilor specifice privind participarea la CITES a populațiilor indigene și a comunităților locale. | + |
| 14. | Mijloace de subzistență

  COP 19 Doc. 14 | SC | Se sprijină adoptarea deciziilor revizuite și eliminarea Deciziilor 18.37 și 18.36. | + |
| 15. | Mecanisme participative pentru comunitățile rurale în cadrul CITES
  COP 19 Doc. 15 | Eswatini, Namibia și Zimbabwe | Se exprimă opoziția față de propuneri ca document de sine stătător. Deși subiectul este important, există deja două procese separate în cadrul CITES axate pe IPLC (a se vedea punctele 13 și 14 de pe ordinea de zi).
  Pentru un nivel mai ridicat de eficiență și coerență în ceea ce privește implicarea populațiilor indigene și a comunităților locale și rurale, autorii ar trebui să își alinieze propunerea la procesele menționate la punctele 13 și 14 de pe ordinea de zi și să o prezinte spre examinare în cadrul grupului de lucru respectiv sau al ambelor grupuri de lucru, după caz. | (-) |
| 16. | Consolidarea capacităților

  COP 19 Doc. 16 | SC | Se sprijină proiectul de rezoluție și setul de propuneri privind continuarea lucrărilor referitoare la un cadru integrat de consolidare a capacităților. Ar putea fi necesare unele clarificări minore, în special privind domeniul de aplicare al punctului 2b din proiectul de rezoluție. Se sprijină modificările propuse de secretariat. | + |
| 17. | Cooperarea cu organizații și cu acorduri multilaterale de mediu | | | |
| | 17.1 | Cooperarea cu alte convenții din domeniul biodiversității

  COP 19 Doc. 17.1 | SC | Se sprijină propunerea întrucât sinergiile dintre acordurile multilaterale de mediu în domeniul biodiversității ar trebui să fie consolidate în continuare și este oportun ca SC să continue examinarea acestor aspecte. Se acceptă proiectele de decizii revizuite și cele noi, prezentate în anexele documentului, și se sprijină lucrările care au ca obiectiv o strategie de parteneriat. | + |
| | 17.2 | Cooperarea cu Strategia globală pentru
  conservarea plantelor


  COP 19 Doc. 17.2 | PC | Se sprijină noile proiecte de decizii, inclusiv sugestia secretariatului de a include SC în proces. | + |
| | 17.3 | Cooperarea cu Platforma interguvernamentală științifico-politică
  privind
  biodiversitatea și serviciile ecosistemice


  COP 19 Doc. 17.3 | SC | Se sprijină proiectele de decizii cuprinse în anexa I la document. | + |
| | 17.4 | Inițiativa comună CITES-CMS privind animalele carnivore africane

  COP 19 Doc. 17.4 | Sec. | Se sprijină acest proiect de decizie privind transmiterea informațiilor relevante către AC și consilierea secretariatului în consecință referitor la inițiativa privind animalele carnivore africane, astfel cum au sugerat AC și mai multe organizații de observatori. | + |
| | 17.5 | Consorțiul internațional pentru combaterea infracțiunilor împotriva speciilor sălbatice

  COP 19 Doc. 17.5 | Sec. | Se sprijină adoptarea proiectelor de decizii și eliminarea Deciziei 18.3. | + |
| 18. | Ziua mondială a faunei și florei sălbatice a Organizației Națiunilor Unite
  COP 19 Doc. 18 | Sec. | Se sprijină eliminarea Deciziei 18.38 privind Ziua mondială a faunei și florei sălbatice, astfel cum a fost pusă în aplicare. | + |
| 19. | CITES și pădurile

  COP 19 Doc. 19 | Sec. | Se sprijină propunerea; se sugerează modificări în vederea îmbunătățirii sinergiilor și pentru a se evita suprapunerea cu alte procese și instrumente internaționale referitoare la păduri. Se sugerează că ar putea fi consultat PC cu privire la termenii de referință ai studiului (eventual prin intermediul președintelui, pentru a simplifica procesul). | (+) |
| 20. | Programul privind speciile de arbori

  COP 19 Doc. 20 | Sec. | Se sprijină proiectele de decizii. UE consideră că programul aduce rezultatele preconizate și încurajează toate părțile să se bazeze pe rezultatele acestuia și să contribuie în continuare la punerea în aplicare a CITES în ceea ce privește speciile de arbori incluse pe listă. | + |
| 21. | Revizuirea programului ETIS

  COP 19 Doc. 21 | SC | Majoritatea recomandărilor pot fi sprijinite, inclusiv modificările de redactare sugerate de secretariat, cu excepția modificării datei de depunere a datelor ETIS, care ar putea slăbi procesul din cauza decalajului de timp dintre datele utilizate în analiză și raportarea către COP. Se exprimă, prin urmare, opoziția față de adăugarea la anexa 1 secțiunea 4 alineatul 2, dar se sprijină consolidarea cooperării dintre ICCWC și ETIS și schimbul de date din rapoartele anuale privind comerțul ilegal cu ETIS.
  Se sprijină sugestia secretariatului de a adopta un proiect de decizie adresat secretariatului și Comitetului permanent pentru a elabora criterii clare pentru clasificarea părților. | (+) |
| 22. | Programele MIKE și ETIS

  COP 19 Doc. 22 | SC | Se sprijină propunerea, inclusiv noul text propus de secretariat pentru Decizia 19.BB a), însă ar trebui subliniat faptul că ar trebui să se pună un accent mai puternic pe viabilitatea financiară pe termen lung a MIKE și a ETIS. UE este deschisă propunerii secretariatului de a include Decizia 19.AA în decizia privind finanțarea și programul de lucru, cu indicarea costurilor. | + |
| 23. | Rolul CITES în reducerea riscului privind apariția în viitor a zoonozelor asociate comerțului internațional cu specii sălbatice de faună și floră
  COP 19 Doc. 23 | | | |
| | 23.1 | Raportul Comitetului permanent
  COP 19 Doc. 23.1 | SC | Se salută activitatea desfășurată de grupul de lucru intersesiuni. Se sprijină propunerile de decizii și de modificare a Rezoluției Conf. 10.21 (Rev. COP 16) privind transportul exemplarelor vii. | + |
| | 23.2 | One Health și CITES:
  riscurile pentru sănătatea umană și animală generate de comerțul cu specii sălbatice de faună și floră
  COP 19 Doc. 23.2 | Côte d’Ivoire, Gabon, Gambia, Liberia, Niger, Nigeria și Senegal | Se exprimă opoziția față de elementele care depășesc sfera de competență a CITES. Se sprijină unele dintre elementele cuprinse în proiectul de rezoluție, cum ar fi utilizarea definițiilor internaționale și cooperarea cu autoritățile din domeniul sănătății animale și publice, și se sugerează integrarea acestora în proiectele de decizii propuse în Doc 23.1, nu ca parte a procesului de elaborare a rezoluției, ci ca decizii adoptate în cadrul COP 19. | (-) |
| 24. | Implicațiile pandemiei de COVID19 asupra punerii în aplicare a convenției
  COP 19 Doc. 24 | Sec. | Se sprijină recomandările propuse de secretariat pentru a se asigura că reuniunile CITES și lucrările intersesiuni pot avea loc și atunci când apar probleme operaționale excepționale. | + |
| 25. | Planul de acțiune privind aspectele legate de gen

  COP 19 Doc. 25 | Panama | Se sprijină studierea și abordarea în mod eficace a aspectelor legate de gen. Se sprijină rezoluția propusă, care necesită însă modificări suplimentare. Se sugerează inițierea de către COP a unui proces intersesional pentru a se analiza necesitatea și conținutul orientărilor pentru punerea în aplicare a rezoluției și a oferi recomandări SC / COP 20. | (+) |
| Chestiuni legate de interpretare și punerea în aplicare |
| Rezoluțiile și deciziile existente | | | |
| 26. | Revizuirea rezoluțiilor

  COP 19 Doc. 26 | Sec. | Se sprijină modificările aduse rezoluțiilor și eliminarea Deciziei 14.81 în cazul în care se adoptă modificarea relevantă a Rezoluției Conf. 14.8 (Rev. COP 17) Ar trebui aliniat cu modificarea propusă în documentul 32. | + |
| 27. | Revizuirea deciziilor

  COP 19 Doc. 27 | | Se sprijină sugestiile secretariatului. Se preferă ca 18.55 să nu fie eliminat, deoarece punerea în aplicare este în curs. Se examinează dacă 18.193 a fost pus în aplicare până la data COP. | + |
| Respectarea și punerea în aplicare generală | | | |
| 28. | Legi naționale pentru punerea în aplicare a convenției
  COP 19 Doc. 28 | Sec. | Se sprijină adoptarea proiectelor de decizii cuprinse în anexa 1 la documentul COP 19 Doc. 28 și se propune includerea unei posibile raportări către reuniunile periodice ale Comitetului permanent în Decizia 19.EEh). Se sprijină eliminarea deciziilor 18.62-18.67 și se acceptă bugetul provizoriu, astfel cum este prevăzut în anexa 2. | + |
| 29. | Chestiuni privind conformitatea cu CITES | | | |
| | 29.1 | Punerea în aplicare a articolului XIII și a Rezoluției Conf. 14.3 (Rev. COP 18)
  privind procedurile de asigurare a conformității cu CITES
  COP 19 Doc. 29.1 | Sec. | Se ia act de informațiile prezentate în documentul privind punerea în aplicare a articolului XIII și a Rezoluției Conf. 14.3. (Rev. COP 18). Se participă la discuția cu privire la recomandarea formulată în temeiul alineatului 42 litera b) în vederea sprijinirii procedurii accelerate, dacă este necesar, și în temeiul alineatului 42 litera c), în vederea unor posibile îmbunătățiri ale modului de abordare a aspectelor legate de conformitate de către SC, ținând seama de alte mijloace posibile de reducere a agendei SC. | 0 |
| | 29.2 | Totoaba (Totoaba macdonaldi)
  COP 19 Doc. 29.2 | | | |
| | | 29.2.1 | Raportul secretariatului
  COP 19 Doc. 29.2.1 | Sec. | Se sprijină adoptarea proiectelor de decizii revizuite și a celor noi (18.292-18.295, 19.CC și 19.DD) din anexa 3 la documentul COP 19 Doc. 29.2.1. Se îndeamnă Mexicul să ia măsuri eficace pentru a proteja vaquita. Documentele 29.2.1 și 29.2.2 sunt foarte similare și ar trebui reunite într-unul singur, eventual utilizându-se raportul secretariatului ca punct de plecare. | + |
| | | 29.2.2 | Decizii reînnoite și actualizate privind COP 19
  COP 19 Doc. 29.2.2 | Statele Unite ale Americii | Sprijin pentru conținutul documentului, care se suprapune totuși cu documentul 29.2.1 al secretariatului. Cele două documente ar trebui fuzionate. | (+) |
| | 29.3 | Abanoși (Diospyros spp.) și palisandri și lemn de trandafir (Dalbergia spp.)
  COP 19 Doc. 29.3 | Sec. în consultare cu președintele SC | Se sprijină proiectele de decizii; în special, trebuie ca Madagascar să securizeze toate stocurile și părțile să nu accepte (re)exporturile în scopuri comerciale din Madagascar de exemplare de Diospyros spp. (# 5) sau Dalbergia spp. (#15) până când Madagascarul nu a elaborat un aviz de achiziție legală și un aviz de comerț nedăunător cu privire la aceste specii la nivel național, într-un mod considerat satisfăcător de secretariat. | + |
| 30. | Programul de asistență pentru asigurarea conformității
  COP 19 Doc. 30 | SC | Se sprijină deciziile privind punerea în aplicare a programului de asistență pentru asigurarea conformității. | + |
| 31. | Evaluări ale comerțului semnificativ la nivel național COP 19 Doc. 31 | SC, include proiectele de decizii propuse
  de către președinții AC și PC | Se sprijină propunerea, întrucât este necesar să se stabilească dacă aspectele identificate în cadrul evaluării la nivel național a comerțului semnificativ pentru Madagascar sunt abordate în mod suficient. | + |
| 32. | Revizuirea Rezoluției Conf. 11.3 (Rev. COP 18) privind conformitatea și punerea în aplicare

  COP 19 Doc. 32 | SC | Se sprijină adoptarea propunerilor de modificare a Rezoluției Conf. 11.3 (Rev. COP 18), sub rezerva unor modificări minore de redactare. | + |
| 33. | Chestiuni legate de asigurarea respectării normelor

  COP 19 Doc. 33 | Sec. | Se sprijină recomandările, subliniindu-se importanța promovării în continuare a asigurării active a respectării convenției la nivel național și internațional, care se bazează în primul rând pe capacitatea suficientă a instituțiilor de aplicare a legii și pe specializarea unităților acestora. Se subliniază, de asemenea, importanța abordării fluxurilor financiare care provin din comerțul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră. | + |
| 34. | Rapoarte anuale privind comerțul ilegal

  COP 19 Doc. 34 | Sec. | Se sprijină modificarea Rezoluției Conf. 11.17 (Rev. COP 18) eliminarea Deciziilor 18.75 și 18.76 cu privire la rapoartele anuale privind comerțul ilegal.
  În general, se sprijină proiectele de decizii 19.AA și 19.BB propuse, cu unele clarificări și modificări. | + |
| 35. | Grupul operativ privind comerțul ilegal cu exemplare din speciile de arbori incluse în CITES

  COP 19 Doc. 35 | SC | Se sprijină următoarele recomandări: a) se ia notă de document, inclusiv de propunerile de modificare a proiectului de decizie 19.CC privind identificarea lemnului și a altor produse din lemn, astfel cum a fost prezentat de către PC în documentul COP 19 Doc. 44.2; b) se elimină Deciziile 18.79 și 18.80 privind asigurarea respectării normelor. | + |
| 36. | Sprijin pentru asigurarea respectării normelor în cazul infracțiunilor legate de speciile sălbatice de faună și floră din Africa de Vest și Africa Centrală | | | |
| | 36.1 | Raportul Comitetului permanent
  COP 19 Doc. 36.1 | SC | Documentele 36.1 și 36.2 ar trebui fuzionate. Se exprimă acordul general cu privire la faptul că este nevoie de sprijin pentru asigurarea respectării normelor în cazul infracțiunilor legate de speciile sălbatice de faună și floră. Cu toate acestea, pentru a se evita suprapunerea cu activitățile existente și pentru că instituirea unui fond pare a fi un proces îndelungat, care ar necesita resurse financiare și umane substanțiale, se sprijină prin urmare recomandările furnizate în documentul 36.1. Se încurajează alte părți, organizații guvernamentale, interguvernamentale și neguvernamentale și părți interesate, să ofere sprijin acestor subregiuni. | (+) |
| | 36.2 | Infracțiuni legate de speciile sălbatice de faună și floră și sprijin pentru asigurarea respectării CITES
  în Africa de Vest și Africa Centrală
  COP 19 Doc. 36.2 | Côte d’Ivoire, Gambia, Liberia, Niger, Nigeria și Senegal | S-a propus fuzionarea documentelor 36.1 și 36.2, observații prezentate la punctul 36.1. | (-) |
| 37. | Infracțiuni legate de speciile sălbatice de faună și floră săvârșite pe internet
  COP 19 Doc. 37 | Sec. | Se sprijină modificările Rezoluției Conf. 11.3 (Rev. COP 18) și proiectele de decizii. Se sugerează că, împreună cu cele mai bune practici, ar trebui identificate, de asemenea, de către părți „legislațiile naționale” în vigoare (adăugire la propunerea de decizie 19.AA). Ar trebui aliniat cu modificarea propusă în documentul 32. | + |
| 38. | Reducerea cererii în vederea combaterii comerțului ilegal
  COP 19 Doc. 38 | SC | Se sprijină adoptarea orientărilor în cadrul COP 19. Se sprijină, de asemenea, adoptarea proiectelor de decizii și modificările Rezoluției Conf. 17.4 pentru a îmbunătăți disponibilitatea orientărilor pentru părți în toate limbile CITES și pentru a încuraja părțile să le utilizeze. | + |
| 39. | Piețe interne pentru exemplare comercializate frecvent în mod ilegal
  COP 19 Doc. 39 | SC | Se sprijină recomandările. Ar trebui aliniat cu modificarea propusă în documentul 32. | + |
| Reglementarea comerțului | | | |
| 40. | Orientări pentru întocmirea avizelor de achiziție legală

  COP 19 Doc. 40 | SC | Anumite elemente ale „Ghidului rapid pentru întocmirea avizelor de achiziție legală” și ale Deciziei 19.BB a) trebuie clarificate. Poziția UE va fi dezvoltată mai mult după ce va fi disponibil documentul actualizat al secretariatului care reflectă rezultatele atelierului privind achizițiile legale (august 2022). | (+) |
| 41. | Sisteme electronice și tehnologii ale informației și autentificarea și controlul permiselor

  COP 19 Doc. 41 | SC | Se sprijină concluziile studiului privind autentificarea și controlul permiselor. Se sprijină propunerile de modificare a Rezoluției Conf. 12.3 (Rev. COP 18) privind permisele și certificatele, astfel cum au fost modificate de Secretariatul CITES, cu sugestia de a se lua mai mult în considerare sistemele organizate pe baza unei arhitecturi de tip platformă. Se sprijină propunerile de modificare a Rezoluției Conf.11.3 (Rev. COP 18) privind conformitatea și asigurarea respectării normelor, în special pentru a permite autorităților vamale să acceseze informațiile din bazele de date privind autorizarea ale autorităților de gestionare. Se sprijină proiectele de decizii privind evaluarea și analiza riscurilor și proiectele de decizii privind sistemele electronice și tehnologia informației. | + |
| 42. | Codurile de scop de pe permisele și certificatele CITES
  COP 19 Doc. 42 | SC | Se acceptă modificările propuse ale rezoluțiilor relevante și se sprijină adoptarea proiectelor de decizii propuse privind reinstituirea unui grup de lucru comun intersesiuni pentru a revizui în continuare utilizarea codurilor de tranzacție de către părți și, printre altele, pentru a continua discuțiile privind codurile de scop P și T. | + |
| 43. | Avize de comerț nedăunător | | | |
| | 43.1 | Raportul Comitetului pentru animale și al Comitetului pentru plante

  COP 19 Doc. 43.1 | AC, PC | Se sprijină proiectele de decizii convenite în cadrul AC 31 și PC 25. | + |
| | 43.2 | Elaborarea de avize de comerț nedăunător pentru exemplarele din speciile incluse în apendicele II scapturate în mediul marin care nu se află sub jurisdicția niciunui stat

  COP 19 Doc. 43.2 | Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord | Se sprijină proiectele de decizii, deoarece acestea se aliniază la inițiativa în curs privind consolidarea sinergiilor dintre CITES și pescuit, în vederea îmbunătățirii conservării rechinilor și a pisicilor de mare amenințate incluse în CITES | + |
| 44. | Materiale de identificare | | | |
| | 44.1 | Revizuirea Rezoluției Conf. 11.19 (Rev. COP 16)

  COP 19 Doc. 44.1 | SC | Se sprijină recomandările. | + |
| | 44.2 | Identificarea lemnului și a altor produse din lemn

  COP 19 Doc. 44.2 | PC | Se sprijină proiectele de decizii, întrucât de-a lungul anilor au fost colectate multe informații, iar compilarea lor ar fi utilă. | + |
| 45. | Sistemul de etichetare pentru comerțul cu caviar

  COP 19 Doc. 45 | SC | Se sprijină proiectele de decizii propuse și eliminarea Deciziei 18.146.
  Se sugerează înființarea unui grup de lucru intersesiuni al SC care să își poată începe activitatea după ce vor fi disponibile analizele și recomandările secretariatului. | + |
| 46. | Comerțul cu corali de piatră

  COP 19 Doc. 46 | Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia | Document transmis de UE și de statele sale membre. | + |
| 47. | Exemplare produse prin biotehnologie

  COP 19 Doc. 47 | SC, Sec. | Se sprijină recomandările, reuniunea de specialitate ar trebui să constituie o bază pentru dezvoltarea unei clarități în ceea ce privește definițiile și aspectele legate de conservare care ar putea fi utilizate ulterior de GL. Reuniunea ar trebui să servească drept bază pentru grupul de lucru și, prin urmare, trebuie să aibă loc în prealabil. | + |
| 48. | Definirea termenului „destinații corespunzătoare și acceptabile”
  COP 19 Doc. 48 | SC | Se sprijină aprobarea ambelor documente de orientare fără caracter obligatoriu.
  Se sprijină proiectul de decizie din anexa 3, inclusiv modificările aduse de Secretariatul CITES. | + |
| 49. | Introducerea de proveniență marină

  COP 19 Doc. 49 | SC | Se sprijină propunerile de decizii.
  Se exprimă îngrijorarea profundă a UE și a statelor sale membre cu privire la nepunerea în aplicare a dispozițiilor CITES privind IFS și alte tipuri de comerț din zone aflate în afara jurisdicției naționale a speciilor incluse în CITES.
  UE și statele sale membre subliniază că, pentru o punere în aplicare cu succes a dispozițiilor CITES privind speciile marine, este esențială o cooperare eficace între CITES și autoritățile din domeniul pescuitului. | + |
| 50. | Eliminarea exemplarelor confiscate

  COP 19 Doc. 50 | SC | Se sprijină proiectele de decizii propuse ale COP 19, astfel cum s-a recomandat de către SC 74, și eliminarea Deciziilor 18.159-18.164. | + |
| 51. | Cote pentru trofeele de vânătoare a leoparzilor (Panthera pardus)

  COP 19 Doc. 51 | SC | Se sprijină modificările alineatului 1 litera a) din Rezoluția Conf. 10.14 (Rev. COP 16) Se propune modificarea deciziilor propuse de secretariat pentru a se asigura că cotele de export (inclusiv cotele de vânătoare) sunt revizuite în mod regulat. | (+) |
| 52. | Transportul exemplarelor vii:
  îmbunătățirea punerii în aplicare a regulamentelor privind transporturile
  COP 19 Doc. 52 | Canada, Côte d’Ivoire, Kenya, Mexic, Nigeria, Senegal și Statele Unite ale Americii | Se sprijină propunerile de decizii și modificările rezoluțiilor, în special în ceea ce privește accesul la regulamentele IATA. Se precizează scopul primei modificări (minore) a Rezoluției Conf. 10.21 (includerea sintagmei „indiferent de modul de transport”) și se examinează impactul eventual asupra orientărilor privind transportul care nu se realizează pe calea aerului. Se exprimă disponibilitatea pentru a discuta sugestiile părților sau ale părților interesate relevante pentru a îmbunătăți fezabilitatea modificărilor propuse, fără a reduce nivelul de ambiție al propunerii. | + |
| Derogări și dispoziții comerciale speciale | | | |
| 53. | Revizuirea dispozițiilor CITES referitoare la comerțul cu exemplare de animale și plante care nu provin din sălbăticie

  COP 19 Doc. 53 | SC | Se sprijină continuarea grupului de lucru intersesiuni, deoarece aspectele abordate sunt complexe și nu a fost suficient timp pentru a discuta toate punctele din mandat. Sunt necesare îmbunătățiri importante ale textului, în special ale anexei I, pentru ca textul să devină mai clar și mai bine orientat, precum și pentru a răspunde preocupărilor exprimate de Secretariatul CITES. În conformitate cu poziția secretariatului, se pledează pentru amânarea adoptării modificărilor la Rezoluția 10.16 pentru COP 20, dar se exprimă deschiderea pentru adoptarea în cadrul COP 19 în cazul în care se convine asupra unor îmbunătățiri substanțiale. | (-) |
| 54. | Revizuirea dispozițiilor Rezoluției Conf. 17.7 privind reexaminarea comerțului cu exemplare de animale raportate ca fiind produse în captivitate


  COP 19 Doc. 54 | Sec. în consultare cu președintele SC și cu președintele AC. | Se sprijină în general, dar sunt necesare anumite schimbări în formularea modificărilor rezoluției din anexa 1 și a proiectelor de decizii, în special pentru a reflecta rezultatul SC75 (13.11.2022) și al atelierului care a avut loc în iunie 2022. Se sprijină proiectele de decizii din anexa 2. | (+) |
| 55. | Înregistrarea operațiunilor de creștere în captivitate a speciilor de animale incluse în apendicele I în scopuri comerciale

  COP 19 Doc. 55 | Statele Unite ale Americii | Se exprimă opoziția față de unele părți ale justificării prezentate în document și opoziția fermă față de unele dintre modificările propuse. Se sprijină în general ideea că produsele de bază indicate în înregistrare sunt făcute publice pe site-ul CITES. Se exprimă opoziția față de propunerea ca și alte produse să necesite o nouă înregistrare. Se exprimă deschiderea față de o abordare de excludere, și anume extinderea procesului de înregistrare la produsele care au fost excluse în mod explicit în înregistrare. Cu aceste modificări, propunerea poate fi acceptată. | (-) |
| 56. | Orientări cu privire la termenul „înmulțite artificial”
  COP 19 Doc. 56 | PC | Se sprijină adoptarea proiectelor de decizii din anexa 1. Întrucât chestiunile privind lemnul de agar, utilizarea codului sursă Y, precum și alte aspecte au rămas deschise în procesul de elaborare a orientărilor preliminare, se exprimă opoziția față de orice eventuală modificare a mandatului de revizuire a orientărilor care ar putea duce în cele din urmă la o slăbire a standardelor actuale privind codul sursă „A”, „Y” și definiția plantațiilor. | + |
| 57. | Exemplare obținute din semințe sau spori recoltați în sălbăticie care sunt considerate a fi înmulțite artificial

  COP 19 Doc. 57 | PC în consultare cu președintele SC | Se sprijină eliminarea Deciziilor 18.179-18.181 pe măsură ce lucrările sunt finalizate. | + |
| Chestiuni specifice legate de specii |
| 58. | Vulturi din Africa de Vest (Accipitridae spp.)
  COP 19 Doc. 58 | SC în consultare cu Sec. | Se convine asupra adoptării proiectelor de decizii 19.AA-19.FF de înlocuire a Deciziilor 18.186-18.192. | + |
| 59. | Comerțul ilegal cu gheparzi (Acinonyx jubatus)
  COP 19 Doc. 59 | Etiopia | Se sprijină recomandările, deoarece comerțul ilegal reprezintă o amenințare imediată. Se recomandă includerea subspeciilor din Africa de Nord-Vest și din Iran în toate aspectele legate de combaterea comerțului ilegal, în măsura relevantă, și crearea unui mecanism de informare și consolidare a activității grupului operativ privind felinele mari. În plus, SC78, și nu SC77, ar trebui să facă recomandări pentru COP 20. | (+) |
| 60. | Conservarea amfibienilor (Amphibia spp.)
  COP 19 Doc. 60 | AC | Se sprijină recomandările, deoarece nu au fost colectate suficiente date privind speciile de amfibieni în comerțul internațional. | + |
| 61. | Anghile (Anguilla spp.)
  COP 19 Doc. 61 | SC în consultare cu președintele AC | Se sprijină recomandările CS de a adopta proiectele de decizii 19.AA-19.DD prezentate în anexa 1. | + |
| 62. | Taxoni care produc lemn de agar

  (Aquilaria spp. și Gyrinops spp.) | | | |
| | 62.1 | Raportul Comitetului pentru plante
  COP 19 Doc. 62.1 | PC | Se sprijină doar versiunea proiectului de decizie modificată de secretariat. Se subliniază necesitatea de a lua în considerare noile informații din Doc. 62.2, din cercetarea propusă în acesta și din documentul de informare COP 19 Inf. 5 în momentul revizuirii Rezoluției 16.10 și a altor rezoluții relevante. Cu toate acestea, se clarifică faptul că Rezoluția 10.13 privind punerea în aplicare a convenției pentru speciile de arbori și alte posibile rezoluții nu trebuie să fie slăbite în ceea ce privește definițiile și specificațiile privind înmulțirea artificială. | (+) |
| | 62.2 | Istoria și provocările lemnului de agar și CITES
  COP 19 Doc. 62.2 | Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord | Se sprijină sau se felicită pentru utilitatea informațiilor compilate. Se solicită luarea în considerare a eventualelor rezultate ale cercetării propuse pentru orice revizuiri ale Rezoluției 16.10, astfel cum se menționează în proiectul de decizie din Doc. 62.1. | (+) |
| 63. | Arbori de Boswellia (Boswellia spp.)
  COP 19 Doc. 63 | PC | Se sprijină propunerea. Proiectele de decizii oferă o cale rezonabilă de urmat pentru a elimina lacunele în materie de cunoștințe și pentru eventualele propuneri viitoare de includere pe listă ale părților. | + |
| 64. | Țestoase marine (Cheloniidae spp. și Dermochelyidae spp.) | | | |
| | 64.1 | Raportul secretariatului și al Comitetului permanent

  COP 19 Doc. 64.1 | SC, Sec. | Se sprijină noua propunere a secretariatului de a include anumite proiecte de decizii într-o nouă rezoluție privind țestoasele marine, astfel cum se propune în documentul 64.2, și se reînnoiește Decizia 18.217 (Rev. COP 19). Două specii de țestoase marine sunt critic periclitate, una este pe cale de dispariție, iar toate evaluările UICN prevăd o tendință negativă a populației. Sunt necesare eforturi sporite pentru a preveni continuarea declinului și a dispariției acestor specii. Se sprijină fuzionarea cu 64.2. | (+) |
| | 64.2 | Conservarea țestoaselor marine

  COP 19 Doc. 64.2 | Brazilia, Columbia, Costa Rica, Peru și Statele Unite ale Americii | Se sprijină noua rezoluție cu modificările propuse de secretariat. Se sprijină fuzionarea cu 64.1. | (+) |
| 65. | Rechini și pisici de mare (Elasmobranchii spp.)
  COP 19 Doc. 65 | SC, AC, în consultare
  cu Sec. și AC. | Se sprijină recomandările Comitetului permanent și ale Comitetului pentru animale privind adoptarea proiectelor de decizii 19.AA-19.FF cuprinse în anexa 4 la document. Finanțarea pe termen lung este esențială pentru a oferi sprijinul necesar pentru punerea în aplicare a listelor de specii marine și, prin urmare, acțiunea din Decizia 19.BB nu ar trebui să fie condiționată de disponibilitatea finanțării externe. | + |
| 66. | Elefanți (Elephantidae spp.) | | | |
| | 66.1 | Punerea în aplicare a Rezoluției Conf. 10.10 (Rev. COP 18) privind comerțul cu exemplare de elefanți

  COP 19 Doc. 66.1 | Sec. la cererea SC | Se sprijină setul de decizii din anexa 1 legate de închiderea piețelor interne ale fildeșului. Se sprijină proiectele de decizii din anexa 2 legate de comerțul cu fildeș de mamut, inclusiv modificarea propusă de Secretariatul CITES. Se sprijină proiectele de decizii din anexa 3 privind comerțul cu elefanți asiatici. Se sprijină proiectele de decizii din anexa 4 referitoare la orientările practice privind stocurile de fildeș. | + |
| | 66.2 | Stocurile de fildeș | | | |
| | | 66.2.1 | Stocurile de fildeș:
  punerea în aplicare a Rezoluției Conf. 10.10 (Rev. COP 18) privind comerțul cu exemplare de elefanți

  COP 19 Doc. 66.2.1 | Benin, Burkina Faso, Guineea Ecuatorială, Etiopia, Gabon, Kenya,
  Liberia, Niger, Senegal și Togo | Se recunoaște necesitatea unei raportări adecvate, însă se împărtășește opinia secretariatului potrivit căreia raportarea privind stocurile de fildeș și furnizarea de asistență tehnică în legătură cu gestionarea stocurilor, astfel cum se prevede la alineatul 7 litera e) și la alineatul 11 din Rezoluția Conf. 10.10 (Rev. COP 18) privind comerțul cu exemplare de elefanți, sunt adecvate, dacă părțile le pun în aplicare în mod corespunzător, iar noile proiecte de decizii sugerate cuprinse în anexa 4 la COP 19 Doc. 66.1 sunt suficiente.
  Se exprimă opoziția față de noile proiecte de decizii 19.AA și BB astfel cum au fost propuse, dar se sprijină setul modificat de decizii propus de secretariat. | (-) |
| | | 66.2.2 | Crearea unui fond accesibil statelor din aria de răspândire pentru eliminarea necomercială a stocurilor de fildeș
  COP 19 Doc. 66.2.2 | Kenya | UE sprijină, în general, eliminarea necomercială a fildeșului, dar consideră că fiecare parte are dreptul suveran de a decide modul în care își gestionează stocurile, atât timp cât acestea sunt gestionate corespunzător. Este discutabil dacă este necesar un proces de finanțare instituționalizat care sprijină una dintre metodele de eliminare pentru un singur tip de exemplare confiscate. Se exprimă opoziția față de propunere ca atare, o abordare comună din partea tuturor statelor africane din aria de răspândire a elefanților ar fi mai adecvată. | (-) |
| | 66.3 | Aspecte privind punerea în aplicare a Rezoluției Conf. 10.10 (Rev. COP 18) privind închiderea piețelor interne ale fildeșului

  COP 19 Doc. 66.3 | Benin, Burkina Faso, Guineea Ecuatorială, Etiopia, Gabon, Liberia,
  Niger, Senegal și Togo | UE sprijină proiectul de decizie 19.AA, dar pune sub semnul întrebării necesitatea modificărilor introduse în proiectele de decizii 19.BB și 19.CC, deoarece nu este clar la ce alt tip de informații relevante disponibile se face trimitere. Putem sprijini Decizia 19.DD, astfel cum a fost revizuită de secretariat. | (-) |
| | 66.4 | Comerțul cu elefanți africani vii | | | |
| | | 66.4.1 | Comerțul internațional cu exemplare de elefanți africani vii: revizia propusă a Rezoluției Conf. 10.10 (Rev. COP 18) referitoare la comerțul cu exemplare de elefanți

  COP 19 Doc. 66.4.1 | Benin, Burkina Faso, Guineea Ecuatorială, Etiopia, Gabon, Liberia, Niger
  Senegal și Togo | Scopul acestui document corespunde obiectivului împărtășit de UE (a se vedea documentul 66.4.2), și anume restricționarea comerțului cu elefanți vii la programele de conservare in situ, cu excepții limitate. Se exprimă deschiderea pentru discutarea căii de urmat cu susținătorii pentru atingerea obiectivului. Cu toate acestea, se exprimă opoziția față de mai multe elemente ale propunerii: este necesară găsirea unei soluții mai ample cu privire la aceste elemente diferite (interpretarea modificării 2, normele specifice referitoare la comerțul cu elefanți africani vii care iau în considerare transferurile ex situ excepționale, precum și orientările fără caracter obligatoriu privind „adăpostirea și îngrijirea”, precum și „beneficiile de conservare in situ”). | (-) |
| | | 66.4.2 | Clarificarea cadrului: propunere a Uniunii Europene.
  COP 19 Doc. 66.4.2 | Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia | Document transmis de UE și de statele sale membre. | + |
| | 66.5 | Raport privind monitorizarea uciderii ilegale a elefanților (Monitoring the Illegal Killing of Elephants - MIKE)
  COP 19 Doc. 66.5 | Sec. | Se ia act de raport. | |
| | 66.6 | Raport referitor la sistemul de informații privind comerțul cu elefanți (ETIS)
  COP 19 Doc. 66.6 | Sec. | Se ia act de raport. | |
| | 66.7 | Revizuirea procesului aferent Planului național de acțiune privind fildeșul

  COP 19 Doc. 66.7 | Malawi, Senegal și Statele Unite ale Americii | UE ar trebui să sprijine procesul de revizuire, cu condiția ca acesta să se concentreze asupra aspectelor specifice care au fost identificate în document și nu neapărat asupra întregului proces, și fără ca acest proces să poată fi slăbit. | (+) |
| 67. | Grupul operativ privind felinele mari (Felidae spp.) al CITES
  COP 19 Doc. 67 | SC | Se sprijină proiectele de decizii propuse privind mandatul și modul de operare revizuite privind Grupul operativ privind felinele mari al CITES, astfel cum s-a convenit în cadrul SC 74, cu toate că pot fi necesare unele modificări în conformitate cu documentele 59 și 73.2, precum și eliminarea Deciziilor 18.245 și 18.248. | + |
| 68. | Feline mari asiatice (Felidae spp.)
  COP 19 Doc. 68 | Sec. în consultare cu președintele SC | Sprijin general pentru document. Se vor propune îmbunătățiri ale Deciziei 19.AA pentru ameliorarea schimbului de informații privind proiectele de cercetare criminalistică, inclusiv metodele genetice și de altă natură. | + |
| 69. | Căluți de mare (Hippocampus spp.) | | | |
| | 69.1 | Raportul Comitetului permanent

  COP 19 Doc. 69.1 | SC | Se sprijină recomandările Comitetului permanent privind adoptarea proiectelor de decizii 19.AA-19.CC cuprinse în anexa 1 la document. Se sprijină, în special, organizarea unui atelier de experți pentru a discuta punerea în aplicare și asigurarea respectării CITES pentru comerțul cu Hippocampus spp. | + |
| | 69.2 | Pașii următori către punerea în aplicare cu succes a includerii căluților de mare în apendicele II

  COP 19 Doc. 69.2 | Maldive, Monaco, Nigeria, Peru, Senegal, Sri Lanka, Togo, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord și Statele Unite ale Americii | S-a sugerat autorilor propunerii să ia în considerare fuzionarea documentului cu 69.1, întrucât ambele documente au obiective similare. Punctele importante care ar trebui păstrate sunt includerea căluților de mare în cadrul atelierului propus privind avizele de comerț nedăunător (NDF) (69.2) și organizarea unui atelier de experți pentru a discuta punerea în aplicare și asigurarea respectării CITES pentru comerțul cu Hippocampus spp (69.1). | (+) |
| 70. | Specii de lemn de trandafir [Leguminosae (Fabaceae)]
  COP 19 Doc. 70 | PC | Se sprijină proiectele de decizii, astfel cum au fost convenite de Comitetul pentru plante în ceea ce privește speciile de arbore de palisandru. | + |
| 71. | Pangolini (Manis spp.) | | | |
| | 71.1 | Raportul Comitetului permanent și al Comitetului pentru animale
  COP 19 Doc. 71.1 | SC în consultare cu președintele AC | Se sprijină recomandările, însă ar putea fi adăugate punctele suplimentare menționate în documentul 71.2. | + |
| | 71.2 | Propuneri de modificare a Rezoluției Conf. 17.10
  COP 19 Doc. 71.2 | Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord | Se sprijină propunerile de modificare, deoarece sunt necesare acțiuni suplimentare pentru prevenirea comerțului ilegal cu pangolini. Se sprijină textul consolidat din documentele 71.1 și 71.2, astfel cum a fost propus de secretariat. | + |
| 72. | Lei africani (Panthera leo)
  COP 19 Doc. 72 | Sec. în consultare cu președintele SC | Se sprijină sugestia CA privind continuarea lucrărilor intersesiuni privind leii africani (Panthera leo) și adoptarea noii decizii. | + |
| 73. | Jaguari (Panthera onca) | | | |
| | 73.1 | Raportul Comitetului permanent

  COP 19 Doc. 73.1 | SC | Se sprijină eliminarea Deciziilor 18.251-18.253, conform recomandării secretariatului, și adoptarea proiectelor de decizii privind jaguarii din anexa 1 la prezentul document. | + |
| | 73.2 | Propuneri de modificare a proiectelor de decizii privind jaguarii convenite în cadrul SC 74
  COP 19 Doc. 73.2 | Costa Rica, El Salvador, Mexic și Peru | Se sprijină, în principiu, proiectele de decizii dacă 19.DD b) (cereri de evaluare a necesității unei rezoluții specifice privind jaguarii, care nu a fost sprijinită de UE în cadrul COP 18) este eliminată. Se sprijină crearea unui mecanism de informare și consolidare a activității grupului operativ privind felinele mari. | (+) |
| 74. | Gestionarea comerțului și a conservării păsărilor cântătoare (Passeriformes spp.)
  COP 19 Doc. 74 | AC | Se sprijină recomandările Comitetului pentru animale privind reînnoirea Deciziilor 18.256-18.259 privind gestionarea comerțului și a conservării păsărilor cântătoare (Passeriformes spp.), pe măsură ce finanțarea a fost pusă la dispoziție. | + |
| 75. | Rinoceri (Rhinocerotidae spp.)
  COP 19 Doc. 75 | SC, Sec. | Se sprijină documentul pregătit de Comitetul permanent și de secretariat și modificările aduse Rezoluției Conf. 9.14 (COP 17), precum și setul de decizii din anexa 3. Se ia în considerare menținerea în Rezoluția 9.14 (COP 17) sau în decizii a anumitor elemente ale Deciziei 18.110 adresate părților și propuse spre eliminare. | + |
| 76. | Antilopa saiga (Saiga spp.)
  COP 19 Doc. 76 | SC | Se sprijină deciziile propuse de AC, astfel cum au fost modificate de secretariat. | + |
| 77. | Strombus gigas (Strombus gigas)
  COP 19 Doc. 77 | Sec. | Se sprijină proiectele de decizii 19.AA-19.DD din anexa 1 la prezentul document și se elimină deciziile 18.275-18.280, cu excepția Deciziei 18.278b, care ar trebui menținută. | (+) |
| 78. | Țestoase terestre și țestoase de apă dulce (Testudines spp.)
  COP 19 Doc. 78 | Sec. | Se convine asupra faptului că Deciziile 18.286-18.291 au fost puse în aplicare și pot fi eliminate. Se propune o decizie de monitorizare prin care se solicită Republicii Madagascar să prezinte o strategie cuprinzătoare de conservare a speciilor sale de broaște țestoase amenințate. | + |
| 79. | Specii de arbori africani

  COP 19 Doc. 79 | PC | Se sprijină propunerea. Actualizarea listei speciilor de arbori africani și a proceselor CITES aferente care figurează în anexa la documentul PC 25 Doc. 28 este o etapă necesară. | + |
| 80. | Pești marini ornamentali

  COP 19 Doc. 80 | AC | Se sprijină adoptarea proiectelor de decizii 19.AA-19.BB din anexa 1 la prezentul document și se elimină deciziile 18.263-18.265. | + |
| 81. | Specii de arbori neotropicali

  COP 19 Doc. 81 | PC | Se sprijină propunerea. Actualizarea listei speciilor de arbori neotropicali și a proceselor CITES aferente care figurează în anexa la documentul PC 25 Doc. 29 este o etapă necesară. | + |
| 82. | Comerțul cu specii de plante medicinale și aromatice

  COP 19 Doc. 82 | PC | Se sprijină propunerea, însă se solicită ca orice eventuală nouă rezoluție să nu se limiteze la medicamente, ci să includă toate tipurile de produse care conțin eșantioane de specii de plante medicinale și aromatice. | + |
| 83. | Identificarea speciilor expuse riscului de dispariție de către părțile la CITES
  COP 19 Doc. 83 | Gambia, Liberia, Niger, Nigeria și Senegal | Se exprimă opoziția față de proiectul de rezoluție care creează o nouă bază de date, deoarece lista roșie a UICN existentă reprezintă o bază suficientă pentru evaluare. Se exprimă, de asemenea, opoziția față de proiectele de decizii din anexa 2 în forma actuală; cu toate acestea, se recunoaște nevoia de ajutor tehnic a unor state din aria de răspândire în elaborarea propunerilor de includere pe listă a speciilor amenințate de comerțul internațional care nu figurează încă în apendicele la CITES. | – |
| Păstrarea apendicelor | | | |
| 84. | Nomenclatura standard | | | |
| | 84.1 | Raportul Comitetului pentru animale și al Comitetului pentru plante

  COP 19 Doc. 84.1 | AC, PC, pregătit de specialiștii lor în nomenclatură | Se sprijină adoptarea propunerilor de decizii și reînnoirea deciziilor din cadrul COP 18, astfel cum se subliniază în Doc. 84.1, și se sprijină adoptarea Rezoluției Conf. 12.11 (Rev. COP 18) revizuite în ceea ce privește atât flora, cât și fauna. | + |
| | 84.2 | Nomenclatura standard pentru Dipteryx spp.
  COP 19 Doc. 84.2 | Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia | Document transmis de UE și de statele sale membre. | + |
| | 84.3 | Nomenclatura standard pentru Khaya spp.
  COP 19 Doc. 84.3 | Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia | Document transmis de UE și de statele sale membre. | + |
| | 84.4 | Nomenclatura standard pentru Rhodiola spp.
  COP 19 Doc. 84.4 | Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia | Document transmis de UE și de statele sale membre. | + |
| 85. | Adnotări | | | |
| | 85.1 | Raportul Comitetului permanent

  COP 19 Doc. 85.1 | SC | Se sprijină documentul prezentat de SC și reinstituirea grupului de lucru. | + |
| | 85.2 | Sistemul de informații pentru comerțul cu exemplare de specii de arbori incluse în CITES
  COP 19 Doc. 85.2 | SC, Sec. | Se sprijină propunerea, deoarece este important să se identifice și să se valorifice activitățile existente, evitându-se în același timp suprapunerea cu activitatea ITTO. | + |
| | 85.3 | Mecanismul informal de revizuire a adnotărilor existente și propuse
  COP 19 Doc. 85.3 | Președintele SC în consultare cu secretariatul. | Se sprijină propunerea de decizie referitoare la mecanismul informal de revizuire pentru adnotările existente și propuse. | + |
| 86. | Produse care conțin exemplare de orhidee incluse în apendicele II
  COP 19 Doc. 86 | SC | Se sprijină proiectele de decizii și eliminarea Deciziilor 18.327-18.330. | + |
| 87. | Modificări ale Rezoluției Conf. 9.24 (Rev. COP 17) | | | |
| | 87.1 | Propuneri de modificare a Rezoluției Conf. 9.24 (Rev. COP 17)
  COP 19 Doc. 87.1 | Botswana, Cambodgia, Eswatini, Namibia, Zimbabwe | Se exprimă opoziția față de redeschiderea Rezoluției 9.24. Se exprimă deschiderea pentru discutarea anumitor elemente ale propunerii care nu intră sub incidența Rezoluției 9.24. 9.24. | – |
| | 87.2 | Speciile acvatice enumerate în apendicele la CITES:
  propuneri privind o nouă abordare în ceea ce privește includerea rechinilor și a pisicilor de mare
  COP 19 Doc. 87.2 | Senegal | Nota de subsol privind „Aplicarea declinului pentru speciile acvatice exploatate comercial” cuprinsă în anexa 5 la Rezoluția Conf. 9.24 (REV COP 17) se referă la „specii acvatice exploatate comercial”, care este o expresie neclară care duce la neînțelegeri. UE este de acord că este necesară o revizuire a notei de subsol și poate sprijini instituirea unui grup de lucru în cadrul sesiunii sau a unui proces intersesional pentru a discuta cea mai bună cale de urmat pentru toți taxonii acvatici cu rate de creștere lente și o capacitate de reproducere scăzută (nu numai pentru rechini și pisici de mare). | (+) |
| 88. | Rezerve formulate după cea de a 18-a reuniune a Conferinței părților
  COP 19 Doc. 88 | Sec. | Se sprijină propunerile secretariatului privind un nou alineat 1 litera h) în Rezoluția 11.21 (Rev. COP 18), precum și un nou alineat 2 litera f) în Rezoluția 4.6 (Rev. COP 18), ca posibilă alternativă la propunerile de text ale UE pe aceeași temă din Doc. 66.4 alineatul 14, având în vedere că propunerile secretariatului împărtășesc aceeași intenție și același obiectiv.
  Se exprimă sprijinul preliminar pentru adoptarea celorlalte modificări propuse de secretariat la Rezoluțiile Conf. 11.21, Conf. 4.6 (Rev. COP 18) și Conf. 4.25 (Rev. COP 18), însă pot fi propuse unele modificări ale textului pentru a îl îmbunătăți, în special pentru a acoperi cazul listelor divizate în Rezoluția Conf. 4.25 (Rev. COP 18), pentru ca dispozițiile Rezoluției Conf. 4.25 (Rev. COP 18) să se aplice și plantelor, și pentru a se asigura că modificările propuse la Rezoluția Conf.4.6 (Rev. COP 18) iau în considerare legătura dintre procesele de modificare a rezoluțiilor și cele de modificare a adnotărilor în care aceste rezoluții sunt menționate. | (+) |
| Propuneri de modificare a apendicelor |
| 89. | Propuneri de modificare a apendicelor I și II | | Propunerile de includere sunt abordate în partea a doua a prezentului document, mai jos. | |
| | 89.1 | Evaluarea de către secretariat a propunerilor de modificare a apendicelor I și II

  COP 19 Doc. 89.1 | | | |
| | 89.2 | Observațiile părților

  COP 19 Doc. 89.2 | Sec. | | |
| | 89.3 | Comentariile primite de la părțile oficiale consultate

  COP 19 Doc. 89.3 | | | |
| Încheierea reuniunii |
| 90. | Stabilirea datei și a locului următoarei reuniuni periodice a Conferinței părților | | Fără document | |
| 91. | Observații finale (observatorii, părțile, secretarul general al CITES, guvernul-gazdă) | | Fără document | |

Nr.

Punctul de pe ordinea de zi

Autorul propunerii
   (1)

Observații

Poziția

Ceremonia de deschidere

Fără document

Discursuri de bun venit

Fără document

Chestiuni administrative și financiare

1.

Alegerea președintelui și a vicepreședintelui reuniunii și a președinților comitetelor I și II

Fără document

S-a convenit deja asupra candidaților.

2.

Adoptarea ordinii de zi

COP 19 Doc. 2

Sec.

Acceptat

+

3.

Adoptarea programului de lucru

COP 19 Doc. 3

Sec.

Acceptat

+

4.

Regulamentul de procedură al Conferinței părților

4.1

Raportul Comitetului permanent COP 19 Doc. 4.1

SC

Se sprijină modificările recomandate ale articolului 7 din Regulamentul de procedură. Se sprijină modificările recomandate ale articolelor 25.5 și 25.6 din Regulamentul de procedură. Se subliniază că este important ca orice modificare a ordinii de votare să fie excepțională și justificată în mod corespunzător de către președinte în cadrul reuniunii.

+

4.2

Propunere de modificare a articolului 26

COP 19 Doc. 4.2

Botswana și Zimbabwe

Se respinge propunerea deoarece aceasta contravine articolului XV din convenție. Principiul conform căruia fiecare parte ar trebui să dispună de un vot este fundamental și nu poate fi negociat. Această modificare ar conduce la negocieri extrem de complicate înaintea fiecărui vot și la aspecte practice pentru a evalua populațiile cât mai aproape posibil de sesiunile COP pentru a reflecta situația.

–

5.

Comisia de verificare

5.1

Stabilirea Comisiei de verificare

Fără document

5.2

Raportul Comisiei de verificare

Fără document

6.

Admiterea observatorilor

COP 19 Doc. 6

7.

Administrarea, finanțele și bugetul secretariatului și ale reuniunilor Conferinței părților

7.1

Administrarea secretariatului

COP 19 Doc. 7.1

Sec.

7.2

Raportul directorului executiv al UNEP cu privire la aspectele administrative și de altă natură

COP 19 Doc. 7.2

UNEP

7.3

Rapoarte financiare pentru 2020-2022

COP 19 Doc. 7.3

Sec.

7.4

Bugetul și programul de lucru pentru 2023-2025

COP 19 Doc. 7.4

Sec.

7.5

Accesul la finanțare

COP 19 Doc. 7.5

SC

Nicio poziție

7.6

Proiectul privind delegații sponsorizați

COP 19 Doc. 7.6

Sec.

Se acceptă propunerea secretariatului de a nu se extinde programul pentru a acoperi, în general, reuniunile SC și ale Comitetelor pentru animale și plante, deoarece activitatea administrativă legată de un astfel de program extins ar reprezenta o sarcină disproporționată pentru secretariat. Cu toate acestea, se acceptă propunerea de extindere limitată a programului la părțile eligibile, sub rezerva procedurilor prevăzute la articolul XIII. Se sprijină modificările propuse la Rezoluția Conf 17.3 și proiectul de decizie.

+

8.

Strategia lingvistică pentru convenție

COP 19 Doc. 8

Sec.

UE poate sprijini opțiunea 2 și este deschisă discutării anumitor elemente ale opțiunii 3, dacă sunt finanțate din contribuții voluntare. Există probleme semnificative legate de buget și întârzieri care trebuie luate în considerare, precum și posibile implicații pentru punerea în aplicare și asigurarea respectării CITES, astfel cum se descrie la alineatul 12 litera a) din Doc. 8. Orice grup de lucru în sesiune din cadrul COP trebuie să includă reprezentanți ai tuturor regiunilor și nu numai ai părților ale căror limbi oficiale sunt araba, chineza și rusa, deoarece orice decizie va avea implicații bugetare pentru toate părțile.

(-)

Chestiuni strategice

9.

Rapoartele și recomandările comitetelor

9.1

Comitetul permanent

9.1.1

Raportul președintelui

COP 19 Doc. 9.1.1

SC

Se ia act de document și se sprijină proiectele de decizii, inclusiv sugestiile secretariatului.

+

9.1.2

Alegerea noilor membri regionali și a noilor membri regionali supleanți

Fără document

9.2

Comitetul pentru animale

9.2.1

Raportul președintelui

COP 19 Doc. 9.2.1

AC

Se ia act de document și se sprijină proiectele de decizii.

+

9.2.2

Alegerea noilor membri regionali și a noilor membri regionali supleanți

Fără document

9.3

Comitetul pentru plante

9.3.1

Raportul președintelui

COP 19 Doc. 9.3.1

PC

Se ia act de document.

9.3.2

Alegerea noilor membri regionali și a noilor membri regionali supleanți

Fără document

10.

Viziunea strategică a CITES

COP 19 Doc. 10

SC

Se sprijină setul de decizii. Este posibil să se aducă noi modificări indicatorilor în funcție de evoluțiile cadrului global post-2020 pentru biodiversitate.

(+)

11.

Speciile incluse în apendicele I

COP 19 Doc. 11

AC, PC

Se sprijină propunerea cu unele modificări ale proiectelor de decizii care urmează să fie propuse de UE, păstrându-se în același timp deschiderea față de discutarea ajustărilor propuse de secretariat în ceea ce privește procesul propus și a altor modificări, dacă acest lucru este sugerat de alte părți.

+

12.

Raportul privind comerțul mondial cu specii sălbatice de faună și floră

COP 19 Doc. 12

Africa de Sud

Ideea privind raportul și grupul de lucru intersesiuni este, în general, sprijinită. Cu toate acestea, există încă incertitudini în cadrul propunerii. Prin urmare, aceasta poate fi sprijinită, sub rezerva disponibilității resurselor externe, numai dacă se inițiază un proces, prin intermediul unui set de decizii, pentru a redacta mai bine raportul în vederea luării unei decizii în cadrul COP 20 sau dacă propunerea este substanțial îmbunătățită în cursul COP 19 pentru a oferi mai multă claritate cu privire la conținutul raportului.

(+)

13.

Implicarea populațiilor indigene și a comunităților locale

COP 19 Doc. 13

SC

Se sprijină recomandarea privind adoptarea deciziilor revizuite cuprinse în anexa 1 la document și încurajarea sugestiilor specifice privind participarea la CITES a populațiilor indigene și a comunităților locale.

+

14.

Mijloace de subzistență

COP 19 Doc. 14

SC

Se sprijină adoptarea deciziilor revizuite și eliminarea Deciziilor 18.37 și 18.36.

+

15.

Mecanisme participative pentru comunitățile rurale în cadrul CITES

COP 19 Doc. 15

Eswatini, Namibia și Zimbabwe

Se exprimă opoziția față de propuneri ca document de sine stătător. Deși subiectul este important, există deja două procese separate în cadrul CITES axate pe IPLC (a se vedea punctele 13 și 14 de pe ordinea de zi).

Pentru un nivel mai ridicat de eficiență și coerență în ceea ce privește implicarea populațiilor indigene și a comunităților locale și rurale, autorii ar trebui să își alinieze propunerea la procesele menționate la punctele 13 și 14 de pe ordinea de zi și să o prezinte spre examinare în cadrul grupului de lucru respectiv sau al ambelor grupuri de lucru, după caz.

(-)

16.

Consolidarea capacităților

COP 19 Doc. 16

SC

Se sprijină proiectul de rezoluție și setul de propuneri privind continuarea lucrărilor referitoare la un cadru integrat de consolidare a capacităților. Ar putea fi necesare unele clarificări minore, în special privind domeniul de aplicare al punctului 2b din proiectul de rezoluție. Se sprijină modificările propuse de secretariat.

+

17.

Cooperarea cu organizații și cu acorduri multilaterale de mediu

17.1

Cooperarea cu alte convenții din domeniul biodiversității

COP 19 Doc. 17.1

SC

Se sprijină propunerea întrucât sinergiile dintre acordurile multilaterale de mediu în domeniul biodiversității ar trebui să fie consolidate în continuare și este oportun ca SC să continue examinarea acestor aspecte. Se acceptă proiectele de decizii revizuite și cele noi, prezentate în anexele documentului, și se sprijină lucrările care au ca obiectiv o strategie de parteneriat.

+

17.2

Cooperarea cu Strategia globală pentru
  conservarea plantelor

COP 19 Doc. 17.2

PC

Se sprijină noile proiecte de decizii, inclusiv sugestia secretariatului de a include SC în proces.

+

17.3

Cooperarea cu Platforma interguvernamentală științifico-politică

privind
  biodiversitatea și serviciile ecosistemice

COP 19 Doc. 17.3

SC

Se sprijină proiectele de decizii cuprinse în anexa I la document.

+

17.4

Inițiativa comună CITES-CMS privind animalele carnivore africane

COP 19 Doc. 17.4

Sec.

Se sprijină acest proiect de decizie privind transmiterea informațiilor relevante către AC și consilierea secretariatului în consecință referitor la inițiativa privind animalele carnivore africane, astfel cum au sugerat AC și mai multe organizații de observatori.

+

17.5

Consorțiul internațional pentru combaterea infracțiunilor împotriva speciilor sălbatice

COP 19 Doc. 17.5

Sec.

Se sprijină adoptarea proiectelor de decizii și eliminarea Deciziei 18.3.

+

18.

Ziua mondială a faunei și florei sălbatice a Organizației Națiunilor Unite

COP 19 Doc. 18

Sec.

Se sprijină eliminarea Deciziei 18.38 privind Ziua mondială a faunei și florei sălbatice, astfel cum a fost pusă în aplicare.

+

19.

CITES și pădurile

COP 19 Doc. 19

Sec.

Se sprijină propunerea; se sugerează modificări în vederea îmbunătățirii sinergiilor și pentru a se evita suprapunerea cu alte procese și instrumente internaționale referitoare la păduri. Se sugerează că ar putea fi consultat PC cu privire la termenii de referință ai studiului (eventual prin intermediul președintelui, pentru a simplifica procesul).

(+)

20.

Programul privind speciile de arbori

COP 19 Doc. 20

Sec.

Se sprijină proiectele de decizii. UE consideră că programul aduce rezultatele preconizate și încurajează toate părțile să se bazeze pe rezultatele acestuia și să contribuie în continuare la punerea în aplicare a CITES în ceea ce privește speciile de arbori incluse pe listă.

+

21.

Revizuirea programului ETIS

COP 19 Doc. 21

SC

Majoritatea recomandărilor pot fi sprijinite, inclusiv modificările de redactare sugerate de secretariat, cu excepția modificării datei de depunere a datelor ETIS, care ar putea slăbi procesul din cauza decalajului de timp dintre datele utilizate în analiză și raportarea către COP. Se exprimă, prin urmare, opoziția față de adăugarea la anexa 1 secțiunea 4 alineatul 2, dar se sprijină consolidarea cooperării dintre ICCWC și ETIS și schimbul de date din rapoartele anuale privind comerțul ilegal cu ETIS.

Se sprijină sugestia secretariatului de a adopta un proiect de decizie adresat secretariatului și Comitetului permanent pentru a elabora criterii clare pentru clasificarea părților.

(+)

22.

Programele MIKE și ETIS

COP 19 Doc. 22

SC

Se sprijină propunerea, inclusiv noul text propus de secretariat pentru Decizia 19.BB a), însă ar trebui subliniat faptul că ar trebui să se pună un accent mai puternic pe viabilitatea financiară pe termen lung a MIKE și a ETIS. UE este deschisă propunerii secretariatului de a include Decizia 19.AA în decizia privind finanțarea și programul de lucru, cu indicarea costurilor.

+

23.

Rolul CITES în reducerea riscului privind apariția în viitor a zoonozelor asociate comerțului internațional cu specii sălbatice de faună și floră

COP 19 Doc. 23

23.1

Raportul Comitetului permanent

COP 19 Doc. 23.1

SC

Se salută activitatea desfășurată de grupul de lucru intersesiuni. Se sprijină propunerile de decizii și de modificare a Rezoluției Conf. 10.21 (Rev. COP 16) privind transportul exemplarelor vii.

+

23.2

One Health și CITES:

riscurile pentru sănătatea umană și animală generate de comerțul cu specii sălbatice de faună și floră

COP 19 Doc. 23.2

Côte d’Ivoire, Gabon, Gambia, Liberia, Niger, Nigeria și Senegal

Se exprimă opoziția față de elementele care depășesc sfera de competență a CITES. Se sprijină unele dintre elementele cuprinse în proiectul de rezoluție, cum ar fi utilizarea definițiilor internaționale și cooperarea cu autoritățile din domeniul sănătății animale și publice, și se sugerează integrarea acestora în proiectele de decizii propuse în Doc 23.1, nu ca parte a procesului de elaborare a rezoluției, ci ca decizii adoptate în cadrul COP 19.

(-)

24.

Implicațiile pandemiei de COVID19 asupra punerii în aplicare a convenției

COP 19 Doc. 24

Sec.

Se sprijină recomandările propuse de secretariat pentru a se asigura că reuniunile CITES și lucrările intersesiuni pot avea loc și atunci când apar probleme operaționale excepționale.

+

25.

Planul de acțiune privind aspectele legate de gen

COP 19 Doc. 25

Panama

Se sprijină studierea și abordarea în mod eficace a aspectelor legate de gen. Se sprijină rezoluția propusă, care necesită însă modificări suplimentare. Se sugerează inițierea de către COP a unui proces intersesional pentru a se analiza necesitatea și conținutul orientărilor pentru punerea în aplicare a rezoluției și a oferi recomandări SC / COP 20.

(+)

Chestiuni legate de interpretare și punerea în aplicare

Rezoluțiile și deciziile existente

26.

Revizuirea rezoluțiilor

COP 19 Doc. 26

Sec.

Se sprijină modificările aduse rezoluțiilor și eliminarea Deciziei 14.81 în cazul în care se adoptă modificarea relevantă a Rezoluției Conf. 14.8 (Rev. COP 17) Ar trebui aliniat cu modificarea propusă în documentul 32.

+

27.

Revizuirea deciziilor

COP 19 Doc. 27

Se sprijină sugestiile secretariatului. Se preferă ca 18.55 să nu fie eliminat, deoarece punerea în aplicare este în curs. Se examinează dacă 18.193 a fost pus în aplicare până la data COP.

+

Respectarea și punerea în aplicare generală

28.

Legi naționale pentru punerea în aplicare a convenției

COP 19 Doc. 28

Sec.

Se sprijină adoptarea proiectelor de decizii cuprinse în anexa 1 la documentul COP 19 Doc. 28 și se propune includerea unei posibile raportări către reuniunile periodice ale Comitetului permanent în Decizia 19.EEh). Se sprijină eliminarea deciziilor 18.62-18.67 și se acceptă bugetul provizoriu, astfel cum este prevăzut în anexa 2.

+

29.

Chestiuni privind conformitatea cu CITES

29.1

Punerea în aplicare a articolului XIII și a Rezoluției Conf. 14.3 (Rev. COP 18)

privind procedurile de asigurare a conformității cu CITES

COP 19 Doc. 29.1

Sec.

Se ia act de informațiile prezentate în documentul privind punerea în aplicare a articolului XIII și a Rezoluției Conf. 14.3. (Rev. COP 18). Se participă la discuția cu privire la recomandarea formulată în temeiul alineatului 42 litera b) în vederea sprijinirii procedurii accelerate, dacă este necesar, și în temeiul alineatului 42 litera c), în vederea unor posibile îmbunătățiri ale modului de abordare a aspectelor legate de conformitate de către SC, ținând seama de alte mijloace posibile de reducere a agendei SC.

0

29.2

Totoaba (Totoaba macdonaldi)

COP 19 Doc. 29.2

29.2.1

Raportul secretariatului

COP 19 Doc. 29.2.1

Sec.

Se sprijină adoptarea proiectelor de decizii revizuite și a celor noi (18.292-18.295, 19.CC și 19.DD) din anexa 3 la documentul COP 19 Doc. 29.2.1. Se îndeamnă Mexicul să ia măsuri eficace pentru a proteja vaquita. Documentele 29.2.1 și 29.2.2 sunt foarte similare și ar trebui reunite într-unul singur, eventual utilizându-se raportul secretariatului ca punct de plecare.

+

29.2.2

Decizii reînnoite și actualizate privind COP 19

COP 19 Doc. 29.2.2

Statele Unite ale Americii

Sprijin pentru conținutul documentului, care se suprapune totuși cu documentul 29.2.1 al secretariatului. Cele două documente ar trebui fuzionate.

(+)

29.3

Abanoși (Diospyros spp.) și palisandri și lemn de trandafir (Dalbergia spp.)

COP 19 Doc. 29.3

Sec. în consultare cu președintele SC

Se sprijină proiectele de decizii; în special, trebuie ca Madagascar să securizeze toate stocurile și părțile să nu accepte (re)exporturile în scopuri comerciale din Madagascar de exemplare de Diospyros spp. (# 5) sau Dalbergia spp. (#15) până când Madagascarul nu a elaborat un aviz de achiziție legală și un aviz de comerț nedăunător cu privire la aceste specii la nivel național, într-un mod considerat satisfăcător de secretariat.

+

30.

Programul de asistență pentru asigurarea conformității

COP 19 Doc. 30

SC

Se sprijină deciziile privind punerea în aplicare a programului de asistență pentru asigurarea conformității.

+

31.

Evaluări ale comerțului semnificativ la nivel național COP 19 Doc. 31

SC, include proiectele de decizii propuse

de către președinții AC și PC

Se sprijină propunerea, întrucât este necesar să se stabilească dacă aspectele identificate în cadrul evaluării la nivel național a comerțului semnificativ pentru Madagascar sunt abordate în mod suficient.

+

32.

Revizuirea Rezoluției Conf. 11.3 (Rev. COP 18) privind conformitatea și punerea în aplicare

COP 19 Doc. 32

SC

Se sprijină adoptarea propunerilor de modificare a Rezoluției Conf. 11.3 (Rev. COP 18), sub rezerva unor modificări minore de redactare.

+

33.

Chestiuni legate de asigurarea respectării normelor

COP 19 Doc. 33

Sec.

Se sprijină recomandările, subliniindu-se importanța promovării în continuare a asigurării active a respectării convenției la nivel național și internațional, care se bazează în primul rând pe capacitatea suficientă a instituțiilor de aplicare a legii și pe specializarea unităților acestora. Se subliniază, de asemenea, importanța abordării fluxurilor financiare care provin din comerțul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră.

+

34.

Rapoarte anuale privind comerțul ilegal

COP 19 Doc. 34

Sec.

Se sprijină modificarea Rezoluției Conf. 11.17 (Rev. COP 18) eliminarea Deciziilor 18.75 și 18.76 cu privire la rapoartele anuale privind comerțul ilegal.

În general, se sprijină proiectele de decizii 19.AA și 19.BB propuse, cu unele clarificări și modificări.

+

35.

Grupul operativ privind comerțul ilegal cu exemplare din speciile de arbori incluse în CITES

COP 19 Doc. 35

SC

Se sprijină următoarele recomandări: a) se ia notă de document, inclusiv de propunerile de modificare a proiectului de decizie 19.CC privind identificarea lemnului și a altor produse din lemn, astfel cum a fost prezentat de către PC în documentul COP 19 Doc. 44.2; b) se elimină Deciziile 18.79 și 18.80 privind asigurarea respectării normelor.

+

36.

Sprijin pentru asigurarea respectării normelor în cazul infracțiunilor legate de speciile sălbatice de faună și floră din Africa de Vest și Africa Centrală

36.1

Raportul Comitetului permanent

COP 19 Doc. 36.1

SC

Documentele 36.1 și 36.2 ar trebui fuzionate. Se exprimă acordul general cu privire la faptul că este nevoie de sprijin pentru asigurarea respectării normelor în cazul infracțiunilor legate de speciile sălbatice de faună și floră. Cu toate acestea, pentru a se evita suprapunerea cu activitățile existente și pentru că instituirea unui fond pare a fi un proces îndelungat, care ar necesita resurse financiare și umane substanțiale, se sprijină prin urmare recomandările furnizate în documentul 36.1. Se încurajează alte părți, organizații guvernamentale, interguvernamentale și neguvernamentale și părți interesate, să ofere sprijin acestor subregiuni.

(+)

36.2

Infracțiuni legate de speciile sălbatice de faună și floră și sprijin pentru asigurarea respectării CITES

în Africa de Vest și Africa Centrală

COP 19 Doc. 36.2

Côte d’Ivoire, Gambia, Liberia, Niger, Nigeria și Senegal

S-a propus fuzionarea documentelor 36.1 și 36.2, observații prezentate la punctul 36.1.

(-)

37.

Infracțiuni legate de speciile sălbatice de faună și floră săvârșite pe internet

COP 19 Doc. 37

Sec.

Se sprijină modificările Rezoluției Conf. 11.3 (Rev. COP 18) și proiectele de decizii. Se sugerează că, împreună cu cele mai bune practici, ar trebui identificate, de asemenea, de către părți „legislațiile naționale” în vigoare (adăugire la propunerea de decizie 19.AA). Ar trebui aliniat cu modificarea propusă în documentul 32.

+

38.

Reducerea cererii în vederea combaterii comerțului ilegal

COP 19 Doc. 38

SC

Se sprijină adoptarea orientărilor în cadrul COP 19. Se sprijină, de asemenea, adoptarea proiectelor de decizii și modificările Rezoluției Conf. 17.4 pentru a îmbunătăți disponibilitatea orientărilor pentru părți în toate limbile CITES și pentru a încuraja părțile să le utilizeze.

+

39.

Piețe interne pentru exemplare comercializate frecvent în mod ilegal

COP 19 Doc. 39

SC

Se sprijină recomandările. Ar trebui aliniat cu modificarea propusă în documentul 32.

+

Reglementarea comerțului

40.

Orientări pentru întocmirea avizelor de achiziție legală

COP 19 Doc. 40

SC

Anumite elemente ale „Ghidului rapid pentru întocmirea avizelor de achiziție legală” și ale Deciziei 19.BB a) trebuie clarificate. Poziția UE va fi dezvoltată mai mult după ce va fi disponibil documentul actualizat al secretariatului care reflectă rezultatele atelierului privind achizițiile legale (august 2022).

(+)

41.

Sisteme electronice și tehnologii ale informației și autentificarea și controlul permiselor

COP 19 Doc. 41

SC

Se sprijină concluziile studiului privind autentificarea și controlul permiselor. Se sprijină propunerile de modificare a Rezoluției Conf. 12.3 (Rev. COP 18) privind permisele și certificatele, astfel cum au fost modificate de Secretariatul CITES, cu sugestia de a se lua mai mult în considerare sistemele organizate pe baza unei arhitecturi de tip platformă. Se sprijină propunerile de modificare a Rezoluției Conf.11.3 (Rev. COP 18) privind conformitatea și asigurarea respectării normelor, în special pentru a permite autorităților vamale să acceseze informațiile din bazele de date privind autorizarea ale autorităților de gestionare. Se sprijină proiectele de decizii privind evaluarea și analiza riscurilor și proiectele de decizii privind sistemele electronice și tehnologia informației.

+

42.

Codurile de scop de pe permisele și certificatele CITES

COP 19 Doc. 42

SC

Se acceptă modificările propuse ale rezoluțiilor relevante și se sprijină adoptarea proiectelor de decizii propuse privind reinstituirea unui grup de lucru comun intersesiuni pentru a revizui în continuare utilizarea codurilor de tranzacție de către părți și, printre altele, pentru a continua discuțiile privind codurile de scop P și T.

+

43.

Avize de comerț nedăunător

43.1

Raportul Comitetului pentru animale și al Comitetului pentru plante

COP 19 Doc. 43.1

AC, PC

Se sprijină proiectele de decizii convenite în cadrul AC 31 și PC 25.

+

43.2

Elaborarea de avize de comerț nedăunător pentru exemplarele din speciile incluse în apendicele II scapturate în mediul marin care nu se află sub jurisdicția niciunui stat

COP 19 Doc. 43.2

Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord

Se sprijină proiectele de decizii, deoarece acestea se aliniază la inițiativa în curs privind consolidarea sinergiilor dintre CITES și pescuit, în vederea îmbunătățirii conservării rechinilor și a pisicilor de mare amenințate incluse în CITES

+

44.

Materiale de identificare

44.1

Revizuirea Rezoluției Conf. 11.19 (Rev. COP 16)

COP 19 Doc. 44.1

SC

Se sprijină recomandările.

+

44.2

Identificarea lemnului și a altor produse din lemn

COP 19 Doc. 44.2

PC

Se sprijină proiectele de decizii, întrucât de-a lungul anilor au fost colectate multe informații, iar compilarea lor ar fi utilă.

+

45.

Sistemul de etichetare pentru comerțul cu caviar

COP 19 Doc. 45

SC

Se sprijină proiectele de decizii propuse și eliminarea Deciziei 18.146.

Se sugerează înființarea unui grup de lucru intersesiuni al SC care să își poată începe activitatea după ce vor fi disponibile analizele și recomandările secretariatului.

+

46.

Comerțul cu corali de piatră

COP 19 Doc. 46

Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia

Document transmis de UE și de statele sale membre.

+

47.

Exemplare produse prin biotehnologie

COP 19 Doc. 47

SC, Sec.

Se sprijină recomandările, reuniunea de specialitate ar trebui să constituie o bază pentru dezvoltarea unei clarități în ceea ce privește definițiile și aspectele legate de conservare care ar putea fi utilizate ulterior de GL. Reuniunea ar trebui să servească drept bază pentru grupul de lucru și, prin urmare, trebuie să aibă loc în prealabil.

+

48.

Definirea termenului „destinații corespunzătoare și acceptabile”

COP 19 Doc. 48

SC

Se sprijină aprobarea ambelor documente de orientare fără caracter obligatoriu.

Se sprijină proiectul de decizie din anexa 3, inclusiv modificările aduse de Secretariatul CITES.

+

49.

Introducerea de proveniență marină

COP 19 Doc. 49

SC

Se sprijină propunerile de decizii.

Se exprimă îngrijorarea profundă a UE și a statelor sale membre cu privire la nepunerea în aplicare a dispozițiilor CITES privind IFS și alte tipuri de comerț din zone aflate în afara jurisdicției naționale a speciilor incluse în CITES.

UE și statele sale membre subliniază că, pentru o punere în aplicare cu succes a dispozițiilor CITES privind speciile marine, este esențială o cooperare eficace între CITES și autoritățile din domeniul pescuitului.

+

50.

Eliminarea exemplarelor confiscate

COP 19 Doc. 50

SC

Se sprijină proiectele de decizii propuse ale COP 19, astfel cum s-a recomandat de către SC 74, și eliminarea Deciziilor 18.159-18.164.

+

51.

Cote pentru trofeele de vânătoare a leoparzilor (Panthera pardus)

COP 19 Doc. 51

SC

Se sprijină modificările alineatului 1 litera a) din Rezoluția Conf. 10.14 (Rev. COP 16) Se propune modificarea deciziilor propuse de secretariat pentru a se asigura că cotele de export (inclusiv cotele de vânătoare) sunt revizuite în mod regulat.

(+)

52.

Transportul exemplarelor vii:

îmbunătățirea punerii în aplicare a regulamentelor privind transporturile

COP 19 Doc. 52

Canada, Côte d’Ivoire, Kenya, Mexic, Nigeria, Senegal și Statele Unite ale Americii

Se sprijină propunerile de decizii și modificările rezoluțiilor, în special în ceea ce privește accesul la regulamentele IATA. Se precizează scopul primei modificări (minore) a Rezoluției Conf. 10.21 (includerea sintagmei „indiferent de modul de transport”) și se examinează impactul eventual asupra orientărilor privind transportul care nu se realizează pe calea aerului. Se exprimă disponibilitatea pentru a discuta sugestiile părților sau ale părților interesate relevante pentru a îmbunătăți fezabilitatea modificărilor propuse, fără a reduce nivelul de ambiție al propunerii.

+

Derogări și dispoziții comerciale speciale

53.

Revizuirea dispozițiilor CITES referitoare la comerțul cu exemplare de animale și plante care nu provin din sălbăticie

COP 19 Doc. 53

SC

Se sprijină continuarea grupului de lucru intersesiuni, deoarece aspectele abordate sunt complexe și nu a fost suficient timp pentru a discuta toate punctele din mandat. Sunt necesare îmbunătățiri importante ale textului, în special ale anexei I, pentru ca textul să devină mai clar și mai bine orientat, precum și pentru a răspunde preocupărilor exprimate de Secretariatul CITES. În conformitate cu poziția secretariatului, se pledează pentru amânarea adoptării modificărilor la Rezoluția 10.16 pentru COP 20, dar se exprimă deschiderea pentru adoptarea în cadrul COP 19 în cazul în care se convine asupra unor îmbunătățiri substanțiale.

(-)

54.

Revizuirea dispozițiilor Rezoluției Conf. 17.7 privind reexaminarea comerțului cu exemplare de animale raportate ca fiind produse în captivitate

COP 19 Doc. 54

Sec. în consultare cu președintele SC și cu președintele AC.

Se sprijină în general, dar sunt necesare anumite schimbări în formularea modificărilor rezoluției din anexa 1 și a proiectelor de decizii, în special pentru a reflecta rezultatul SC75 (13.11.2022) și al atelierului care a avut loc în iunie 2022. Se sprijină proiectele de decizii din anexa 2.

(+)

55.

Înregistrarea operațiunilor de creștere în captivitate a speciilor de animale incluse în apendicele I în scopuri comerciale

COP 19 Doc. 55

Statele Unite ale Americii

Se exprimă opoziția față de unele părți ale justificării prezentate în document și opoziția fermă față de unele dintre modificările propuse. Se sprijină în general ideea că produsele de bază indicate în înregistrare sunt făcute publice pe site-ul CITES. Se exprimă opoziția față de propunerea ca și alte produse să necesite o nouă înregistrare. Se exprimă deschiderea față de o abordare de excludere, și anume extinderea procesului de înregistrare la produsele care au fost excluse în mod explicit în înregistrare. Cu aceste modificări, propunerea poate fi acceptată.

(-)

56.

Orientări cu privire la termenul „înmulțite artificial”

COP 19 Doc. 56

PC

Se sprijină adoptarea proiectelor de decizii din anexa 1. Întrucât chestiunile privind lemnul de agar, utilizarea codului sursă Y, precum și alte aspecte au rămas deschise în procesul de elaborare a orientărilor preliminare, se exprimă opoziția față de orice eventuală modificare a mandatului de revizuire a orientărilor care ar putea duce în cele din urmă la o slăbire a standardelor actuale privind codul sursă „A”, „Y” și definiția plantațiilor.

+

57.

Exemplare obținute din semințe sau spori recoltați în sălbăticie care sunt considerate a fi înmulțite artificial

COP 19 Doc. 57

PC în consultare cu președintele SC

Se sprijină eliminarea Deciziilor 18.179-18.181 pe măsură ce lucrările sunt finalizate.

+

Chestiuni specifice legate de specii

58.

Vulturi din Africa de Vest (Accipitridae spp.)

COP 19 Doc. 58

SC în consultare cu Sec.

Se convine asupra adoptării proiectelor de decizii 19.AA-19.FF de înlocuire a Deciziilor 18.186-18.192.

+

59.

Comerțul ilegal cu gheparzi (Acinonyx jubatus)

COP 19 Doc. 59

Etiopia

Se sprijină recomandările, deoarece comerțul ilegal reprezintă o amenințare imediată. Se recomandă includerea subspeciilor din Africa de Nord-Vest și din Iran în toate aspectele legate de combaterea comerțului ilegal, în măsura relevantă, și crearea unui mecanism de informare și consolidare a activității grupului operativ privind felinele mari. În plus, SC78, și nu SC77, ar trebui să facă recomandări pentru COP 20.

(+)

60.

Conservarea amfibienilor (Amphibia spp.)

COP 19 Doc. 60

AC

Se sprijină recomandările, deoarece nu au fost colectate suficiente date privind speciile de amfibieni în comerțul internațional.

+

61.

Anghile (Anguilla spp.)

COP 19 Doc. 61

SC în consultare cu președintele AC

Se sprijină recomandările CS de a adopta proiectele de decizii 19.AA-19.DD prezentate în anexa 1.

+

62.

Taxoni care produc lemn de agar

(Aquilaria spp. și Gyrinops spp.)

62.1

Raportul Comitetului pentru plante

COP 19 Doc. 62.1

PC

Se sprijină doar versiunea proiectului de decizie modificată de secretariat. Se subliniază necesitatea de a lua în considerare noile informații din Doc. 62.2, din cercetarea propusă în acesta și din documentul de informare COP 19 Inf. 5 în momentul revizuirii Rezoluției 16.10 și a altor rezoluții relevante. Cu toate acestea, se clarifică faptul că Rezoluția 10.13 privind punerea în aplicare a convenției pentru speciile de arbori și alte posibile rezoluții nu trebuie să fie slăbite în ceea ce privește definițiile și specificațiile privind înmulțirea artificială.

(+)

62.2

Istoria și provocările lemnului de agar și CITES

COP 19 Doc. 62.2

Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord

Se sprijină sau se felicită pentru utilitatea informațiilor compilate. Se solicită luarea în considerare a eventualelor rezultate ale cercetării propuse pentru orice revizuiri ale Rezoluției 16.10, astfel cum se menționează în proiectul de decizie din Doc. 62.1.

(+)

63.

Arbori de Boswellia (Boswellia spp.)

COP 19 Doc. 63

PC

Se sprijină propunerea. Proiectele de decizii oferă o cale rezonabilă de urmat pentru a elimina lacunele în materie de cunoștințe și pentru eventualele propuneri viitoare de includere pe listă ale părților.

+

64.

Țestoase marine (Cheloniidae spp. și Dermochelyidae spp.)

64.1

Raportul secretariatului și al Comitetului permanent

COP 19 Doc. 64.1

SC, Sec.

Se sprijină noua propunere a secretariatului de a include anumite proiecte de decizii într-o nouă rezoluție privind țestoasele marine, astfel cum se propune în documentul 64.2, și se reînnoiește Decizia 18.217 (Rev. COP 19). Două specii de țestoase marine sunt critic periclitate, una este pe cale de dispariție, iar toate evaluările UICN prevăd o tendință negativă a populației. Sunt necesare eforturi sporite pentru a preveni continuarea declinului și a dispariției acestor specii. Se sprijină fuzionarea cu 64.2.

(+)

64.2

Conservarea țestoaselor marine

COP 19 Doc. 64.2

Brazilia, Columbia, Costa Rica, Peru și Statele Unite ale Americii

Se sprijină noua rezoluție cu modificările propuse de secretariat. Se sprijină fuzionarea cu 64.1.

(+)

65.

Rechini și pisici de mare (Elasmobranchii spp.)

COP 19 Doc. 65

SC, AC, în consultare

cu Sec. și AC.

Se sprijină recomandările Comitetului permanent și ale Comitetului pentru animale privind adoptarea proiectelor de decizii 19.AA-19.FF cuprinse în anexa 4 la document. Finanțarea pe termen lung este esențială pentru a oferi sprijinul necesar pentru punerea în aplicare a listelor de specii marine și, prin urmare, acțiunea din Decizia 19.BB nu ar trebui să fie condiționată de disponibilitatea finanțării externe.

+

66.

Elefanți (Elephantidae spp.)

66.1

Punerea în aplicare a Rezoluției Conf. 10.10 (Rev. COP 18) privind comerțul cu exemplare de elefanți

COP 19 Doc. 66.1

Sec. la cererea SC

Se sprijină setul de decizii din anexa 1 legate de închiderea piețelor interne ale fildeșului. Se sprijină proiectele de decizii din anexa 2 legate de comerțul cu fildeș de mamut, inclusiv modificarea propusă de Secretariatul CITES. Se sprijină proiectele de decizii din anexa 3 privind comerțul cu elefanți asiatici. Se sprijină proiectele de decizii din anexa 4 referitoare la orientările practice privind stocurile de fildeș.

+

66.2

Stocurile de fildeș

66.2.1

Stocurile de fildeș:

punerea în aplicare a Rezoluției Conf. 10.10 (Rev. COP 18) privind comerțul cu exemplare de elefanți

COP 19 Doc. 66.2.1

Benin, Burkina Faso, Guineea Ecuatorială, Etiopia, Gabon, Kenya,

Liberia, Niger, Senegal și Togo

Se recunoaște necesitatea unei raportări adecvate, însă se împărtășește opinia secretariatului potrivit căreia raportarea privind stocurile de fildeș și furnizarea de asistență tehnică în legătură cu gestionarea stocurilor, astfel cum se prevede la alineatul 7 litera e) și la alineatul 11 din Rezoluția Conf. 10.10 (Rev. COP 18) privind comerțul cu exemplare de elefanți, sunt adecvate, dacă părțile le pun în aplicare în mod corespunzător, iar noile proiecte de decizii sugerate cuprinse în anexa 4 la COP 19 Doc. 66.1 sunt suficiente.

Se exprimă opoziția față de noile proiecte de decizii 19.AA și BB astfel cum au fost propuse, dar se sprijină setul modificat de decizii propus de secretariat.

(-)

66.2.2

Crearea unui fond accesibil statelor din aria de răspândire pentru eliminarea necomercială a stocurilor de fildeș

COP 19 Doc. 66.2.2

Kenya

UE sprijină, în general, eliminarea necomercială a fildeșului, dar consideră că fiecare parte are dreptul suveran de a decide modul în care își gestionează stocurile, atât timp cât acestea sunt gestionate corespunzător. Este discutabil dacă este necesar un proces de finanțare instituționalizat care sprijină una dintre metodele de eliminare pentru un singur tip de exemplare confiscate. Se exprimă opoziția față de propunere ca atare, o abordare comună din partea tuturor statelor africane din aria de răspândire a elefanților ar fi mai adecvată.

(-)

66.3

Aspecte privind punerea în aplicare a Rezoluției Conf. 10.10 (Rev. COP 18) privind închiderea piețelor interne ale fildeșului

COP 19 Doc. 66.3

Benin, Burkina Faso, Guineea Ecuatorială, Etiopia, Gabon, Liberia,

Niger, Senegal și Togo

UE sprijină proiectul de decizie 19.AA, dar pune sub semnul întrebării necesitatea modificărilor introduse în proiectele de decizii 19.BB și 19.CC, deoarece nu este clar la ce alt tip de informații relevante disponibile se face trimitere. Putem sprijini Decizia 19.DD, astfel cum a fost revizuită de secretariat.

(-)

66.4

Comerțul cu elefanți africani vii

66.4.1

Comerțul internațional cu exemplare de elefanți africani vii: revizia propusă a Rezoluției Conf. 10.10 (Rev. COP 18) referitoare la comerțul cu exemplare de elefanți

COP 19 Doc. 66.4.1

Benin, Burkina Faso, Guineea Ecuatorială, Etiopia, Gabon, Liberia, Niger

Senegal și Togo

Scopul acestui document corespunde obiectivului împărtășit de UE (a se vedea documentul 66.4.2), și anume restricționarea comerțului cu elefanți vii la programele de conservare in situ, cu excepții limitate. Se exprimă deschiderea pentru discutarea căii de urmat cu susținătorii pentru atingerea obiectivului. Cu toate acestea, se exprimă opoziția față de mai multe elemente ale propunerii: este necesară găsirea unei soluții mai ample cu privire la aceste elemente diferite (interpretarea modificării 2, normele specifice referitoare la comerțul cu elefanți africani vii care iau în considerare transferurile ex situ excepționale, precum și orientările fără caracter obligatoriu privind „adăpostirea și îngrijirea”, precum și „beneficiile de conservare in situ”).

(-)

66.4.2

Clarificarea cadrului: propunere a Uniunii Europene.

COP 19 Doc. 66.4.2

Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia

Document transmis de UE și de statele sale membre.

+

66.5

Raport privind monitorizarea uciderii ilegale a elefanților (Monitoring the Illegal Killing of Elephants - MIKE)

COP 19 Doc. 66.5

Sec.

Se ia act de raport.

66.6

Raport referitor la sistemul de informații privind comerțul cu elefanți (ETIS)

COP 19 Doc. 66.6

Sec.

Se ia act de raport.

66.7

Revizuirea procesului aferent Planului național de acțiune privind fildeșul

COP 19 Doc. 66.7

Malawi, Senegal și Statele Unite ale Americii

UE ar trebui să sprijine procesul de revizuire, cu condiția ca acesta să se concentreze asupra aspectelor specifice care au fost identificate în document și nu neapărat asupra întregului proces, și fără ca acest proces să poată fi slăbit.

(+)

67.

Grupul operativ privind felinele mari (Felidae spp.) al CITES

COP 19 Doc. 67

SC

Se sprijină proiectele de decizii propuse privind mandatul și modul de operare revizuite privind Grupul operativ privind felinele mari al CITES, astfel cum s-a convenit în cadrul SC 74, cu toate că pot fi necesare unele modificări în conformitate cu documentele 59 și 73.2, precum și eliminarea Deciziilor 18.245 și 18.248.

+

68.

Feline mari asiatice (Felidae spp.)

COP 19 Doc. 68

Sec. în consultare cu președintele SC

Sprijin general pentru document. Se vor propune îmbunătățiri ale Deciziei 19.AA pentru ameliorarea schimbului de informații privind proiectele de cercetare criminalistică, inclusiv metodele genetice și de altă natură.

+

69.

Căluți de mare (Hippocampus spp.)

69.1

Raportul Comitetului permanent

COP 19 Doc. 69.1

SC

Se sprijină recomandările Comitetului permanent privind adoptarea proiectelor de decizii 19.AA-19.CC cuprinse în anexa 1 la document. Se sprijină, în special, organizarea unui atelier de experți pentru a discuta punerea în aplicare și asigurarea respectării CITES pentru comerțul cu Hippocampus spp.

+

69.2

Pașii următori către punerea în aplicare cu succes a includerii căluților de mare în apendicele II

COP 19 Doc. 69.2

Maldive, Monaco, Nigeria, Peru, Senegal, Sri Lanka, Togo, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord și Statele Unite ale Americii

S-a sugerat autorilor propunerii să ia în considerare fuzionarea documentului cu 69.1, întrucât ambele documente au obiective similare. Punctele importante care ar trebui păstrate sunt includerea căluților de mare în cadrul atelierului propus privind avizele de comerț nedăunător (NDF) (69.2) și organizarea unui atelier de experți pentru a discuta punerea în aplicare și asigurarea respectării CITES pentru comerțul cu Hippocampus spp (69.1).

(+)

70.

Specii de lemn de trandafir [Leguminosae (Fabaceae)]

COP 19 Doc. 70

PC

Se sprijină proiectele de decizii, astfel cum au fost convenite de Comitetul pentru plante în ceea ce privește speciile de arbore de palisandru.

+

71.

Pangolini (Manis spp.)

71.1

Raportul Comitetului permanent și al Comitetului pentru animale

COP 19 Doc. 71.1

SC în consultare cu președintele AC

Se sprijină recomandările, însă ar putea fi adăugate punctele suplimentare menționate în documentul 71.2.

+

71.2

Propuneri de modificare a Rezoluției Conf. 17.10

COP 19 Doc. 71.2

Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord

Se sprijină propunerile de modificare, deoarece sunt necesare acțiuni suplimentare pentru prevenirea comerțului ilegal cu pangolini. Se sprijină textul consolidat din documentele 71.1 și 71.2, astfel cum a fost propus de secretariat.

+

72.

Lei africani (Panthera leo)

COP 19 Doc. 72

Sec. în consultare cu președintele SC

Se sprijină sugestia CA privind continuarea lucrărilor intersesiuni privind leii africani (Panthera leo) și adoptarea noii decizii.

+

73.

Jaguari (Panthera onca)

73.1

Raportul Comitetului permanent

COP 19 Doc. 73.1

SC

Se sprijină eliminarea Deciziilor 18.251-18.253, conform recomandării secretariatului, și adoptarea proiectelor de decizii privind jaguarii din anexa 1 la prezentul document.

+

73.2

Propuneri de modificare a proiectelor de decizii privind jaguarii convenite în cadrul SC 74

COP 19 Doc. 73.2

Costa Rica, El Salvador, Mexic și Peru

Se sprijină, în principiu, proiectele de decizii dacă 19.DD b) (cereri de evaluare a necesității unei rezoluții specifice privind jaguarii, care nu a fost sprijinită de UE în cadrul COP 18) este eliminată. Se sprijină crearea unui mecanism de informare și consolidare a activității grupului operativ privind felinele mari.

(+)

74.

Gestionarea comerțului și a conservării păsărilor cântătoare (Passeriformes spp.)

COP 19 Doc. 74

AC

Se sprijină recomandările Comitetului pentru animale privind reînnoirea Deciziilor 18.256-18.259 privind gestionarea comerțului și a conservării păsărilor cântătoare (Passeriformes spp.), pe măsură ce finanțarea a fost pusă la dispoziție.

+

75.

Rinoceri (Rhinocerotidae spp.)

COP 19 Doc. 75

SC, Sec.

Se sprijină documentul pregătit de Comitetul permanent și de secretariat și modificările aduse Rezoluției Conf. 9.14 (COP 17), precum și setul de decizii din anexa 3. Se ia în considerare menținerea în Rezoluția 9.14 (COP 17) sau în decizii a anumitor elemente ale Deciziei 18.110 adresate părților și propuse spre eliminare.

+

76.

Antilopa saiga (Saiga spp.)

COP 19 Doc. 76

SC

Se sprijină deciziile propuse de AC, astfel cum au fost modificate de secretariat.

+

77.

Strombus gigas (Strombus gigas)

COP 19 Doc. 77

Sec.

Se sprijină proiectele de decizii 19.AA-19.DD din anexa 1 la prezentul document și se elimină deciziile 18.275-18.280, cu excepția Deciziei 18.278b, care ar trebui menținută.

(+)

78.

Țestoase terestre și țestoase de apă dulce (Testudines spp.)

COP 19 Doc. 78

Sec.

Se convine asupra faptului că Deciziile 18.286-18.291 au fost puse în aplicare și pot fi eliminate. Se propune o decizie de monitorizare prin care se solicită Republicii Madagascar să prezinte o strategie cuprinzătoare de conservare a speciilor sale de broaște țestoase amenințate.

+

79.

Specii de arbori africani

COP 19 Doc. 79

PC

Se sprijină propunerea. Actualizarea listei speciilor de arbori africani și a proceselor CITES aferente care figurează în anexa la documentul PC 25 Doc. 28 este o etapă necesară.

+

80.

Pești marini ornamentali

COP 19 Doc. 80

AC

Se sprijină adoptarea proiectelor de decizii 19.AA-19.BB din anexa 1 la prezentul document și se elimină deciziile 18.263-18.265.

+

81.

Specii de arbori neotropicali

COP 19 Doc. 81

PC

Se sprijină propunerea. Actualizarea listei speciilor de arbori neotropicali și a proceselor CITES aferente care figurează în anexa la documentul PC 25 Doc. 29 este o etapă necesară.

+

82.

Comerțul cu specii de plante medicinale și aromatice

COP 19 Doc. 82

PC

Se sprijină propunerea, însă se solicită ca orice eventuală nouă rezoluție să nu se limiteze la medicamente, ci să includă toate tipurile de produse care conțin eșantioane de specii de plante medicinale și aromatice.

+

83.

Identificarea speciilor expuse riscului de dispariție de către părțile la CITES

COP 19 Doc. 83

Gambia, Liberia, Niger, Nigeria și Senegal

Se exprimă opoziția față de proiectul de rezoluție care creează o nouă bază de date, deoarece lista roșie a UICN existentă reprezintă o bază suficientă pentru evaluare. Se exprimă, de asemenea, opoziția față de proiectele de decizii din anexa 2 în forma actuală; cu toate acestea, se recunoaște nevoia de ajutor tehnic a unor state din aria de răspândire în elaborarea propunerilor de includere pe listă a speciilor amenințate de comerțul internațional care nu figurează încă în apendicele la CITES.

–

Păstrarea apendicelor

84.

Nomenclatura standard

84.1

Raportul Comitetului pentru animale și al Comitetului pentru plante

COP 19 Doc. 84.1

AC, PC, pregătit de specialiștii lor în nomenclatură

Se sprijină adoptarea propunerilor de decizii și reînnoirea deciziilor din cadrul COP 18, astfel cum se subliniază în Doc. 84.1, și se sprijină adoptarea Rezoluției Conf. 12.11 (Rev. COP 18) revizuite în ceea ce privește atât flora, cât și fauna.

+

84.2

Nomenclatura standard pentru Dipteryx spp.

COP 19 Doc. 84.2

Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia

Document transmis de UE și de statele sale membre.

+

84.3

Nomenclatura standard pentru Khaya spp.

COP 19 Doc. 84.3

Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia

Document transmis de UE și de statele sale membre.

+

84.4

Nomenclatura standard pentru Rhodiola spp.

COP 19 Doc. 84.4

Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia

Document transmis de UE și de statele sale membre.

+

85.

Adnotări

85.1

Raportul Comitetului permanent

COP 19 Doc. 85.1

SC

Se sprijină documentul prezentat de SC și reinstituirea grupului de lucru.

+

85.2

Sistemul de informații pentru comerțul cu exemplare de specii de arbori incluse în CITES

COP 19 Doc. 85.2

SC, Sec.

Se sprijină propunerea, deoarece este important să se identifice și să se valorifice activitățile existente, evitându-se în același timp suprapunerea cu activitatea ITTO.

+

85.3

Mecanismul informal de revizuire a adnotărilor existente și propuse

COP 19 Doc. 85.3

Președintele SC în consultare cu secretariatul.

Se sprijină propunerea de decizie referitoare la mecanismul informal de revizuire pentru adnotările existente și propuse.

+

86.

Produse care conțin exemplare de orhidee incluse în apendicele II

COP 19 Doc. 86

SC

Se sprijină proiectele de decizii și eliminarea Deciziilor 18.327-18.330.

+

87.

Modificări ale Rezoluției Conf. 9.24 (Rev. COP 17)

87.1

Propuneri de modificare a Rezoluției Conf. 9.24 (Rev. COP 17)

COP 19 Doc. 87.1

Botswana, Cambodgia, Eswatini, Namibia, Zimbabwe

Se exprimă opoziția față de redeschiderea Rezoluției 9.24. Se exprimă deschiderea pentru discutarea anumitor elemente ale propunerii care nu intră sub incidența Rezoluției 9.24. 9.24.

–

87.2

Speciile acvatice enumerate în apendicele la CITES:

propuneri privind o nouă abordare în ceea ce privește includerea rechinilor și a pisicilor de mare

COP 19 Doc. 87.2

Senegal

Nota de subsol privind „Aplicarea declinului pentru speciile acvatice exploatate comercial” cuprinsă în anexa 5 la Rezoluția Conf. 9.24 (REV COP 17) se referă la „specii acvatice exploatate comercial”, care este o expresie neclară care duce la neînțelegeri. UE este de acord că este necesară o revizuire a notei de subsol și poate sprijini instituirea unui grup de lucru în cadrul sesiunii sau a unui proces intersesional pentru a discuta cea mai bună cale de urmat pentru toți taxonii acvatici cu rate de creștere lente și o capacitate de reproducere scăzută (nu numai pentru rechini și pisici de mare).

(+)

88.

Rezerve formulate după cea de a 18-a reuniune a Conferinței părților

COP 19 Doc. 88

Sec.

Se sprijină propunerile secretariatului privind un nou alineat 1 litera h) în Rezoluția 11.21 (Rev. COP 18), precum și un nou alineat 2 litera f) în Rezoluția 4.6 (Rev. COP 18), ca posibilă alternativă la propunerile de text ale UE pe aceeași temă din Doc. 66.4 alineatul 14, având în vedere că propunerile secretariatului împărtășesc aceeași intenție și același obiectiv.

Se exprimă sprijinul preliminar pentru adoptarea celorlalte modificări propuse de secretariat la Rezoluțiile Conf. 11.21, Conf. 4.6 (Rev. COP 18) și Conf. 4.25 (Rev. COP 18), însă pot fi propuse unele modificări ale textului pentru a îl îmbunătăți, în special pentru a acoperi cazul listelor divizate în Rezoluția Conf. 4.25 (Rev. COP 18), pentru ca dispozițiile Rezoluției Conf. 4.25 (Rev. COP 18) să se aplice și plantelor, și pentru a se asigura că modificările propuse la Rezoluția Conf.4.6 (Rev. COP 18) iau în considerare legătura dintre procesele de modificare a rezoluțiilor și cele de modificare a adnotărilor în care aceste rezoluții sunt menționate.

(+)

Propuneri de modificare a apendicelor

89.

Propuneri de modificare a apendicelor I și II

Propunerile de includere sunt abordate în partea a doua a prezentului document, mai jos.

89.1

Evaluarea de către secretariat a propunerilor de modificare a apendicelor I și II

COP 19 Doc. 89.1

89.2

Observațiile părților

COP 19 Doc. 89.2

Sec.

89.3

Comentariile primite de la părțile oficiale consultate

COP 19 Doc. 89.3

Încheierea reuniunii

90.

Stabilirea datei și a locului următoarei reuniuni periodice a Conferinței părților

Fără document

91.

Observații finale (observatorii, părțile, secretarul general al CITES, guvernul-gazdă)

Fără document

2.   
  Propuneri de includere în apendice

| Nr. | Taxon/Detalii | Propunere | Autorul propunerii | Observații | Poziția |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FAUNĂ – MAMMALIA |
| 1. | Hippopotamus amphibious (Hippopotamus) | II – I
  Transfer din apendicele II în apendicele I | Benin, Burkina Faso, Republica Centrafricană, Gabon, Guineea, Liberia, Mali, Niger, Senegal, Togo | Se exprimă opoziția. Populația nu îndeplinește criteriile de includere în apendicele I.
  Se recunoaște necesitatea unei mai bune conservări a speciilor în anumite regiuni și se exprimă deschiderea pentru discutarea căii de urmat în ceea ce privește includerea pe lista din apendicele II. | – |
| 2. | Ceratotherium simum simum (rinoceri albi sudici) (populația din Namibia) | I – II
  Transferul populației din Namibia din apendicele I în apendicele II cu următoarea adnotare:
  În scopul exclusiv de a permite comerțul internațional cu:






  a) | animale vii destinate exclusiv conservării in situ și |

Nr.

Taxon/Detalii

Propunere

Autorul propunerii

Observații

Poziția

FAUNĂ – MAMMALIA

1.

Hippopotamus amphibious (Hippopotamus)

II – I

Transfer din apendicele II în apendicele I

Benin, Burkina Faso, Republica Centrafricană, Gabon, Guineea, Liberia, Mali, Niger, Senegal, Togo

Se exprimă opoziția. Populația nu îndeplinește criteriile de includere în apendicele I.

Se recunoaște necesitatea unei mai bune conservări a speciilor în anumite regiuni și se exprimă deschiderea pentru discutarea căii de urmat în ceea ce privește includerea pe lista din apendicele II.

–

2.

Ceratotherium simum simum (rinoceri albi sudici) (populația din Namibia)

I – II

Transferul populației din Namibia din apendicele I în apendicele II cu următoarea adnotare:

În scopul exclusiv de a permite comerțul internațional cu:

a)

animale vii destinate exclusiv conservării in situ și

| b) | trofee de vânătoare. |
| --- | --- |

b)

trofee de vânătoare.

Toate celelalte exemplare se consideră ca fiind exemplare din speciile incluse în apendicele I, iar comerțul cu acestea se reglementează în consecință.

Botswana, Namibia

Criteriile biologice pentru reclasificare par să fie îndeplinite. Cu toate acestea, datele privind reproducerea și structura populației, precum și dimensiunea efectivă a populației și fragmentarea populației reprezintă un motiv de îngrijorare. Prin urmare, poate fi sprijinit numai transferul în apendicele II al animalelor vii destinate conservării in situ și către siturile din aria naturală și istorică a speciei din Africa. Transferul în apendicele II pentru a permite comerțul cu trofee de vânătoare nu poate fi sprijinit din motive de precauție, deoarece s-a dovedit că coarnele de rinocer provenite din trofee de vânătoare intră în comerțul ilegal, iar includerea în apendicele II ar conduce la un control mai scăzut al trofeelor de vânătoare de către părțile importatoare.

(-)

3.

Ceratotherium simum simum (rinoceri albi sudici) (populația din Eswatini)

Eliminarea adnotării existente în mențiunea privind populația din Eswatini din lista inclusă în apendicele II

Eswatini

Se exprimă opoziția. Populația continuă să întrunească criteriile de includere în apendicele II, dar eliminarea adnotării astfel cum este propusă nu ar respecta măsurile preventive de conservare prevăzute în secțiunea A alineatul 2 litera a) din anexa 4 la Rezoluția Conf. 9.24. Reluarea comerțului cu coarne de rinocer ar transmite un semnal greșit în acest moment, având în vedere nivelul ridicat al braconajului și al comerțului ilegal. Aceasta ar submina, de asemenea, măsurile de reducere a cererii întreprinse de mai multe părți pentru această specie.

–

4.

Loxodonta africana (elefantul african) (populațiile din Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe)

Modificarea adnotării 2 referitoare la populațiile din Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe

Modificările propuse sunt marcate cu caractere barate:

În scopul exclusiv de a permite:

| a) | tranzacțiile necomerciale cu trofee de vânătoare; |
| --- | --- |

a)

tranzacțiile necomerciale cu trofee de vânătoare;

| b) | comerțul cu animale vii către destinații corespunzătoare și acceptabile conform definiției din Rezoluția Conf. 11.20 (Rev. COP 17), pentru Botswana și Zimbabwe și programele de conservare in situ, pentru Namibia și Africa de Sud; |
| --- | --- |

b)

comerțul cu animale vii către destinații corespunzătoare și acceptabile conform definiției din Rezoluția Conf. 11.20 (Rev. COP 17), pentru Botswana și Zimbabwe și programele de conservare in situ, pentru Namibia și Africa de Sud;

| c) | comerțul cu piei; |
| --- | --- |

c)

comerțul cu piei;

| d) | comerțul cu păr; |
| --- | --- |

d)

comerțul cu păr;

| e) | tranzacțiile cu produse din piele în scopuri comerciale sau necomerciale pentru Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe; |
| --- | --- |

e)

tranzacțiile cu produse din piele în scopuri comerciale sau necomerciale pentru Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe;

| f) | tranzacțiile cu podoabe tradiționale din fildeș sculptat (Ekipa) marcate și certificate separat, încorporate în bijuterii finite în scopuri necomerciale pentru Namibia și tranzacțiile cu sculpturi din fildeș în scopuri necomerciale pentru Zimbabwe; |
| --- | --- |

f)

tranzacțiile cu podoabe tradiționale din fildeș sculptat (Ekipa) marcate și certificate separat, încorporate în bijuterii finite în scopuri necomerciale pentru Namibia și tranzacțiile cu sculpturi din fildeș în scopuri necomerciale pentru Zimbabwe;

| g) | comerțul cu fildeș brut înregistrat (colți întregi și bucăți de colți provenind din Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe), supus următoarelor condiții:






  i) | numai stocurile înregistrate aflate în proprietatea guvernului, provenind de la stat (se exclude fildeșul confiscat și fildeșul de origine necunoscută); |
| --- | --- | --- |

g)

comerțul cu fildeș brut înregistrat (colți întregi și bucăți de colți provenind din Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe), supus următoarelor condiții:

i)

numai stocurile înregistrate aflate în proprietatea guvernului, provenind de la stat (se exclude fildeșul confiscat și fildeșul de origine necunoscută);

| ii) | numai cu parteneri de tranzacție verificați de secretariat, în consultare cu Comitetul permanent, în sensul de a avea o legislație națională suficientă și controale interne suficiente asupra comerțului pentru a garanta că fildeșul importat nu urmează să fie reexportat și că va fi gestionat în conformitate cu toate cerințele Rezoluției Conf. 10.10 (Rev. COP 17) privind producția internă și comerțul intern; |
| --- | --- |

ii)

numai cu parteneri de tranzacție verificați de secretariat, în consultare cu Comitetul permanent, în sensul de a avea o legislație națională suficientă și controale interne suficiente asupra comerțului pentru a garanta că fildeșul importat nu urmează să fie reexportat și că va fi gestionat în conformitate cu toate cerințele Rezoluției Conf. 10.10 (Rev. COP 17) privind producția internă și comerțul intern;

| iii) | nu înainte ca secretariatul să fi verificat țările care doresc să importe și stocurile înregistrate aflate în proprietatea guvernului; |
| --- | --- |

iii)

nu înainte ca secretariatul să fi verificat țările care doresc să importe și stocurile înregistrate aflate în proprietatea guvernului;

| iv) | beneficiile vânzării se folosesc exclusiv pentru programele de conservare a elefanților, precum și pentru programele de conservare și dezvoltare a comunităților din zonele în care trăiesc elefanți sau din zonele învecinate cu acestea și |
| --- | --- |

iv)

beneficiile vânzării se folosesc exclusiv pentru programele de conservare a elefanților, precum și pentru programele de conservare și dezvoltare a comunităților din zonele în care trăiesc elefanți sau din zonele învecinate cu acestea și

pe baza propunerii secretariatului, Comitetul permanent poate decide încetarea totală sau parțială a acestui comerț dacă țările exportatoare sau importatoare nu respectă condițiile anterioare sau dacă se înregistrează un impact negativ demonstrat al comerțului asupra altor populații de elefanți.

Toate celelalte exemplare se consideră ca fiind exemplare din speciile incluse în apendicele I, iar comerțul cu acestea se reglementează în consecință.

Zimbabwe

Se exprimă opoziția în situația actuală, deoarece modificarea solicitată ar conduce la deschiderea comerțului internațional cu fildeș și, prin urmare, nu îndeplinește măsurile de precauție din anexa 4 la Rezoluția Conf. 9.24. În cazul în care ar exista un acord în cadrul COP 19 cu privire la efectele unei rezerve cu privire la modificările aduse unei adnotări (adnotarea anterioară ar rămâne în vigoare), iar modificările aduse adnotării s-ar limita la eliminarea unor părți redundante privind fostele vânzări unice și/sau la eliminarea trimiterii la rezoluție într-un mod care să fie conform cu documentul 66.4.2 propus de UE, Uniunea ar putea vota în favoarea unei modificări.

(-)

5.

Loxodonta africana (elefantul african) (populațiile din Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe)

II – I

Transferul populațiilor din Botswana, Namibia, Africa de Sud și Zimbabwe din apendicele II în apendicele I

Burkina Faso, Guineea Ecuatorială, Mali, Senegal

Aceste 4 populații nu îndeplinesc criteriile de includere în apendicele I.

–

6.

Cynomys mexicanus (câinele de prerie mexican)

I – II

Transfer din apendicele I în apendicele II

Mexic

Criteriile pentru includerea în apendicele I nu mai sunt îndeplinite. Întrucât specia a fost inclusă în apendicele I la CITES în 1975, au fost înregistrate doar două tranzacții comerciale internaționale (ambele implicând eșantioane în scopuri științifice). Autoritatea mexicană de aplicare a legii (PROFEPA) a raportat că, în perioada 2013-2019, la nivel național, au fost confiscate nouă exemplare. Nu există un registru oficial al vânzării exemplarelor din această specie și nicio piață națională sau internațională care să amenințe populațiile sale sălbatice.

+

FAUNĂ – AVES

7.

Branta canadensis leucopareia

I - II

Transfer din apendicele I în apendicele II

Statele Unite ale Americii

Se sprijină propunerea. Populația acestei subspecii s-a redresat satisfăcător din anii 1960 când era amenințată de dispariție, ajungând la o populație de 162 000 de exemplare care este bine gestionată prin vânătoarea reglementată. Nu se raportează niciun fel de schimburi comerciale ilegale.

+

8.

Kittacincla malabarica

Includere în apendicele II

Malaysia, Singapore

Se sprijină propunerea, deoarece specia îndeplinește criteriile de includere în apendicele II. Având în vedere că este o pasăre cântătoare, această specie este una dintre cele mai valoroase în cadrul comerțului cu păsări în cuști din Asia de Sud-Est și face parte din cele mai importante specii utilizate în competițiile pentru păsări cântătoare.

+

9.

Pycnonotus zeylanicus

II - I

Transfer din apendicele II în apendicele I

Malaysia, Singapore, Statele Unite ale Americii

Se sprijină propunerea. Această specie îndeplinește criteriile biologice din anexa 1 la Rezoluția Conf. 9.24 (Rev. COP 17)

+

10.

Phoebastria albatrus

I - II

Transfer din apendicele I în apendicele II

Statele Unite ale Americii

Se sprijină propunerea, deoarece comerțul internațional nu mai reprezintă o amenințare și nu mai există o cerere semnificativă pentru această specie. Cu toate acestea, întrucât populația este încă foarte redusă și vulnerabilă, SUA și alte state din aria de răspândire ar trebui încurajate să se asigure că se iau măsuri de conservare adecvate pentru a asigura stabilitatea și creșterea populației.

+

FAUNĂ – REPTILIA

11.

Caiman latirostris (populația din Brazilia)

I - II

Transferul populației din Brazilia din apendicele I în apendicele II

Brazilia

Se sprijină propunerea, deoarece specia este larg răspândită și abundentă în multe locuri începând cu anii 1990 și nu se confruntă cu niciun risc de dispariție în viitorul apropiat. Măsurile de precauție prevăzute în secțiunea A alineatul 2 litera a) punctul ii) din anexa 4 la Rezoluția 9.24 (rev.) sunt respectate, iar menținerea speciei în apendicele I în conformitate cu articolul II alineatul 1 din convenție nu se mai justifică.

+

12.

Crocodylus porosus [populația din Insulele Palawan (Filipine)]

I - II

Transferul populației din Insulele Palawan (Filipine) din apendicele I în apendicele II, cu o cotă de export zero pentru exemplarele sălbatice

Filipine

Se sprijină, deoarece specia nu este amenințată la nivel mondial și nici local, iar cota de export zero pentru exemplarele sălbatice prevede o măsură de precauție în conformitate cu secțiunea A alineatul 2 litera a) punctul iii) din anexa 4 la Rezoluția 9.24 (rev.).

+

13.

Crocodylus siamensis (populația din Thailanda)

I - II

Transferul populației din Thailanda din apendicele I în apendicele II, cu o cotă de export zero pentru exemplarele sălbatice

Thailanda

Se exprimă opoziția față de propunere, deoarece populația sălbatică rămâne foarte mică și este amenințată de dispariție. Criteriile biologice pentru includerea în apendicele I sunt în continuare îndeplinite.

–

14.

Physignathus cocincinus

0 - II

Includere în apendicele II

Uniunea Europeană, Vietnam

Propunere a UE

+

15.

Cyrtodactylus jeyporensis

0 - II

Includere în apendicele II

India

Se sprijină propunerea, deoarece criteriile din apendicele II par să fie îndeplinite. Specia este limitată la câteva locații și, probabil, are o populație mică. În prezent, specia nu este amenințată de dispariție, dar, în raport cu dimensiunea populației, cererea comercială este suficient de mare pentru a reprezenta o amenințare la adresa supraviețuirii speciei.

+

16.

Tarentola chazaliae

0 - II

Includere în apendicele II

Mauritania, Senegal

Specia este comercializată cel puțin ocazional în număr mare, ceea ce poate amenința populațiile locale și continuitatea ariei de răspândire. Reglementarea comerțului în temeiul apendicelui II este necesară pentru a preveni comerțul dăunător care are potențialul de a amenința specia.

+

17.

Phrynosoma platyrhinos

0 - II

Includere în apendicele II

Statele Unite ale Americii

Se exprimă opoziția față de propunere, deoarece criteriile nu sunt îndeplinite. Nivelurile schimburilor comerciale au scăzut în ultimii ani și nu există niciun indiciu de scădere a populației care ar putea amenința specia în viitorul apropiat.

–

18.

Phrynosoma spp.

0 - II

Includere în apendicele II

Mexic

Propunerea nu poate fi sprijinită în forma sa actuală, dar se poate lua în considerare includerea pe listă a anumitor specii care îndeplinesc criteriile.

(-)

19.

Tiliqua adelaidensis

0 - I

Includere în apendicele I

Australia

Se sprijină propunerea. Specia îndeplinește mai multe criterii de includere pe listă prezentate în anexa 1 alineatele B și C.

+

20.

Epicrates inornatus

I - II

Transfer din apendicele I în apendicele II

Statele Unite ale Americii

Se sprijină propunerea. Această specie nu mai este amenințată, iar cererea este scăzută. Prin urmare, specia nu mai îndeplinește criteriile de includere în apendicele I.

+

21.

Crotalus horridus

0 - II

Includere în apendicele II

Statele Unite ale Americii

Se exprimă opoziția față de propunere, deoarece comerțul internațional este atât de scăzut încât nu poate amenința această specie comună și larg răspândită, iar criteriile de includere pe listă nu sunt îndeplinite.

–

22.

Chelus fimbriata și C. orinocensis

0 - II

Includere în apendicele II

Brazilia, Columbia, Costa Rica, Peru

Propunerea prezintă date inconsecvente cu privire la sursa exemplarelor în cadrul comerțului legal și ilegal și nu include date actuale privind populația. În forma sa actuală, propunerea nu demonstrează nici că speciile sunt amenințate, nici că schimburile comerciale au o influență negativă asupra supraviețuirii acesteia. Propunerea ar putea fi sprijinită dacă susținătorii acesteia ar furniza dovezi că exemplarele comercializate ilegal provin din sălbăticie și/sau că exemplarele crescute ilegal sunt disimulate sub forma unor exemplare crescute în ferme de reproducție, iar acest lucru nu poate fi prevenit fără includerea speciei în apendicele II. Poziția UE va fi finalizată atunci când se vor primi informații suplimentare furnizate de Peru.

(+)

23.

Macrochelys temminckii și Chelydra serpentine

0 - II

Includere în apendicele II

Statele Unite ale Americii

Se exprimă opoziția față de propunere, astfel cum a fost prezentată, dar se sprijină includerea în apendicele II doar a Macrochelys temminckii. Includerea pe listă a Chelydra serpentina în conformitate cu articolul II alineatul 2 litera b) nu ar facilita controlul efectiv al comerțului cu Macrochelys temminckii, ar cauza și mai multe probleme legate de înfățișarea asemănătoare în ceea ce privește Chelydra rossingnonii și C. acutirostris și ar spori presiunea comercială asupra acestor specii vulnerabile.

(-)

24.

Graptemys barbouri, G. ernsti, G. gibbonsi, G. pearlensis și G. pulchra

0 - II

Includere în apendicele II

Statele Unite ale Americii

Comerțul internațional cu toate cele cinci specii este atât de scăzut și (aproape) numai în sursa C încât nu se preconizează un impact negativ asupra acestora. Criteriile din apendicele II nu sunt îndeplinite. Deși se demonstrează că toate speciile sunt afectate de amenințări multiple, nu există niciun indiciu că schimburile comerciale se numără printre acestea.

(-)

25.

Batagur kachuga

II - I

Transfer din apendicele II în apendicele I

India

Se sprijină propunerea. Această specie îndeplinește în mod evident criteriile de includere în apendicele I. Specia este amenințată, iar habitatul natural este greu de protejat.

+

26.

Cuora galbinifrons

I - II

Transfer din apendicele II în apendicele I

Uniunea Europeană, Vietnam

Propunere a UE

+

27.

Rhinoclemmys spp.

0 - II

Includere în apendicele II

Brazilia, Columbia, Costa Rica, Panama

Numai Rhinoclemmys pulcherrima și R. punctularia par să fie comercializate în cifre relevante pentru conservare, dar principalul exportator, Nicaragua, permite doar comerțul cu exemplare crescute în captivitate și nu există nicio dovadă de neconformitate în ceea ce privește conservarea. Toate speciile pot fi identificate în funcție de culoarea capului, a gâtului și a cochiliei. În consecință, articolul II alineatul 2 litera a) sau b) nu pare să fie respectat pentru toate speciile, iar propunerea, astfel cum a fost prezentată, nu este sprijinită, dar ar putea fi luată în considerare sprijinirea unei propuneri reduse.

(-)

28.

Claudius angustatus

0 - II

Includere în apendicele II

Mexic

Se sprijină propunerea. Criteriul B din anexa 2a este îndeplinit deoarece recoltarea legală și ilegală din natură are probabil un volum relevant pentru conservare.

+

29.

Kinosternon spp.

0 - I

0 - II

Includerea Kinosternon cora și a K. vogti în apendicele I și a tuturor celorlalte specii de Kinosternon spp. în apendicele II

Brazilia, Columbia, Costa Rica, El Salvador,Mexic, Panama și Statele Unite ale Americii

UE ar putea susține o propunere mai restrânsă în cazul în care inițiatorii decid să o limiteze la speciile pentru care se poate demonstra că îndeplinesc criteriile de includere pe listă, în special faptul că aceste specii fac obiectul unor schimburi comerciale ridicate. K. cora și K. vogti par să se califice pentru a fi incluse în apendicele I; alte specii din genul respectiv par să se califice pentru a fi incluse în apendicele II, dar multe specii nu sunt nici amenințate și nici nu fac obiectul unor schimburi comerciale.

(-)

30.

Staurotypus salvinii și S. triporcatus

0 - II

Includere în apendicele II

El Salvador, Mexic

Se sprijină propunerea. Includerea pe listă a Staurotypus triporcatus este justificată, deoarece există o cerere mare de schimburi comerciale. Nu este clar dacă Staurotypus salvinii îndeplinește criteriile biologice pentru includerea în apendicele II, însă este dificilă distingerea sa de Staurotypus triporcatus, iar în cadrul comerțului nu se distinge probabil între cele două specii, astfel încât, cel mai probabil, aceasta îndeplinește în continuare criteriul de asemănare prevăzut în Rezoluția 9.24 (criteriul A din anexa 2b).

+

31.

Sternotherus spp.

0 - II

Includere în apendicele II

Statele Unite ale Americii

Sternotherus depressus ar îndeplini mai bine criteriile pentru includere în apendicele I decât cele pentru apendicele II. Singurul congener care are vreo asemănare cu S. depressus este S. intermedius, dar această specie este rară în comerț și nu poate facilita în mod relevant disimularea traficului de specii sălbatice sub formă de schimburi comerciale legale. Alte specii sunt recoltate și comercializate în număr mare, dar fără dovezi că acest lucru reprezintă o amenințare. Deși propunerea nu îndeplinește pe deplin criteriile de includere pe listă, poate fi luată în considerare sprijinirea unei propuneri reduse, în special includerea lui S. depressus în apendicele II.

(+)

32.

Apalone spp.

0 - II

Includere în apendicele II (cu excepția subspeciilor incluse în apendicele I)

Statele Unite ale Americii

Criteriul B din anexa 2a ar putea fi îndeplinit, însă nu există date relevante privind populația, ceea ce face dificilă evaluarea impactului schimburilor comerciale asupra populațiilor sălbatice. Există doar puține dovezi privind braconajul care afectează speciile sălbatice de Apalone spp. Datorită unei cereri foarte ridicate, ar trebui luate măsuri de precauție și propunerea ar trebui sprijinită.

+

33.

Nilssonia leithii

II – I

Transfer din apendicele II în apendicele I

India

Se sprijină propunerea, întrucât sunt îndeplinite criteriile de includere în apendicele I. Scădere severă a populației (peste 90 % în ultimii 30 ani), care pare să continue. Una dintre principalele amenințări este cererea pentru alimente și pentru medicamente asiatice tradiționale.

+

FAUNA – AMPHIBIA

34.

Centrolenidae spp.

0 - II

Includere în apendicele II

Argentina, Brazilia, Costa Rica, Côte d'Ivoire, Republica Dominicană, Ecuador, El Salvador, Gabon, Guineea, Niger, Panama, Peru, Togo, Statele Unite ale Americii

În mod evident, criteriul de includere în apendicele II nu este îndeplinit de întreaga familie cu cele 158 de specii ale sale. Întrucât criteriile de includere pe listă nu sunt îndeplinite, propunerea nu ar trebui sprijinită.

(-)

35.

Agalychnis lemur (broască lemuriană de copac)

0 - II

Includere în apendicele II și instituirea unei cote anuale de export zero pentru exemplarele capturate în sălbăticie tranzacționate în scopuri comerciale

Columbia, Costa Rica, Uniunea Europeană, Panama

Propunere a UE

+

36.

Laotriton laoensis (salamandră de Laos)

0 - II

Includere în apendicele II și instituirea unei cote de export zero pentru exemplarele capturate în sălbăticie tranzacționate în scopuri comerciale

Uniunea Europeană

Propunere a UE

+

FAUNĂ – ELASMOBRANCHII (rechini)

37.

Carcharhinidae spp.

0 - II

Includere în apendicele II

Bangladesh, Columbia, Republica Dominicană, Ecuador, El Salvador, Uniunea Europeană, Gabon, Israel, Maldive, Panama, Senegal, Seychelles, Sri Lanka, Republica Arabă Siriană, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord

UE este coautor al propunerii.

+

38.

Sphyrnidae spp. (rechinul-ciocan)

0 - II

Includere în apendicele II

Brazilia, Columbia, Ecuador, Uniunea Europeană, Panama

Propunere a UE

+

39.

Potamotrygon albimaculata, P. henlei, P. jabuti, P. leopoldi, P. marquesi, P. signata și P. wallacei

0 - II

Includere în apendicele II

Brazilia

Nu este clar dacă toate speciile îndeplinesc criteriile de includere și dacă includerea pe listă ar contribui la combaterea comerțului ilegal. Aplicarea criteriilor legate de înfățișarea asemănătoare este inconsecventă.

(-)

40.

Rhinobatidae spp.

0 - II

Includere în apendicele II

Israel, Kenya, Panama, Senegal

Se sprijină propunerea deoarece majoritatea speciilor sunt pe cale de dispariție și sunt supuse unei presiuni intense exercitate de pescuit. Includerea în apendicele II nu numai că va asigura faptul că schimburile comerciale internaționale nu afectează supraviețuirea acestor specii, ci va permite, de asemenea, colectarea unor date comerciale mai bune. Mai multe specii ar putea deveni eligibile pentru includerea în apendicele I în viitor dacă schimburile comerciale nu sunt reglementate.

+

41.

Hypancistrus zebra

0 - I

Includere în apendicele I

Brazilia

Nu ar trebui sprijinită propunerea în forma actuală. Cu toate acestea, UE ar putea sprijini o propunere de includere în apendicele II. Specia ar putea îndeplini criteriile biologice pentru includerea în apendicele I; cu toate acestea, deși se pare că există unele schimburi comerciale ilegale în Brazilia, nu este clar modul în care acestea influențează populațiile sălbatice.

(-)

FAUNA – HOLOTHUROIDEA

42.

Thelenota spp.

0 - II

Includere în apendicele II

Uniunea Europeană, Seychelles, Statele Unite ale Americii

Propunere a UE

+

FLORĂ (PLANTE)

43.

Apocynaceae, Cactaceae, Cycadaceae, Dicksoniaceae, Euphorbiaceae, Gnetaceae, Liliaceae, Magnoliaceae, Nepenthaceae, Orchidaceae, Papaveraceae, Podocarpaceae, Sarraceniaceae, Trochodendraceae, Zamiaceae, Zingiberaceae

Speciile de floră cu adnotarea # 1, # 4, #14 și speciile de Orchidaceae spp.(orhidee) incluse în apendicele I

Adnotarea #1 se modifică după cum urmează: Toate părțile și produsele derivate, cu excepția: [...] b) culturilor de plantule sau de țesuturi obținute in vitro, transportate în recipiente sterile;

Adnotarea #4 se modifică după cum urmează: Toate părțile și produsele derivate, cu excepția: [...] b) culturilor de plantule sau de țesuturi obținute in vitro, în mediu solid, transportate în recipiente sterile;

Adnotarea #14 se modifică după cum urmează: Toate părțile și produsele derivate, cu excepția: [...] b) culturilor de plantule sau de țesuturi obținute in vitro, transportate în recipiente sterile; f) produselor finite ambalate și gata pentru comercializare cu amănuntul; această excepție nu se aplică în cazul așchiilor de lemn, mărgelelor, mătăniilor și sculpturilor.

Punctul f) din textul în limba franceză al adnotării #14 se modifică după cum urmează: f) les produits finis conditionnés et prêts pour la vente au détail; cette dérogation ne s’applique pas aux copeaux en de bois, aux perles, aux grains de chapelets et aux gravures.

Se modifică adnotarea între paranteze la apendicele I Orchidaceae din apendice după cum urmează: ORCHIDACEAE Orhidee (Pentru toate speciile din apendicele I enumerate în continuare, culturile de plantule sau de țesuturi, obținute in vitro și transportate în recipiente sterile, nu fac obiectul convenției, cu excepția cazului în care exemplarele au fost «înmulțite artificial» în sensul definiției convenite de Conferința părților).

Canada

Se sprijină propunerea, deoarece aceasta este o modificare necesară pentru armonizarea tuturor ocurențelor expresiei „în mediu solid sau lichid” din apendicele la CITES și din adnotările din seria #.

+

FLORĂ – BIGNONIACEAE

44.

Handroanthus spp., Roseodendron spp. și Tabebuia spp. (arbori trompetă)

0 - II

Includere în apendicele II cu adnotarea #17 (Bușteni, lemn tăiat, plăci de furnir, placaj și lemn procesat).

Columbia, Uniunea Europeană, Panama

Propunere a UE

+

FLORĂ – CRASSULACEAE

45.

Rhodiola spp.

0 - II

Includere în apendicele II cu adnotarea #2 (Toate părțile și produsele derivate, cu excepția: a) semințelor și polenului și b) produselor finite ambalate și gata pentru comercializare cu amănuntul.)

China, Uniunea Europeană, Ucraina, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, Statele Unite ale Americii

Propunere a UE

+

FLORĂ – LEGUMINOSAE

46.

Afzelia spp.

(populații africane) (mahon african)

0 - II

Includerea tuturor populațiilor africane în apendicele II cu adnotarea #17 (Bușteni, lemn tăiat, plăci de furnir, placaj și lemn procesat).

Benin, Côte d’Ivoire, Uniunea Europeană, Liberia, Senegal

Propunere a UE

+

47.

Dalbergia sissoo

II - 0

Eliminare din apendicele II

India, Nepal

În principiu, se exprimă opoziția față de propunere, deoarece diferențierea acestei specii de alte specii necesită expertiză specializată. În cazul în care susținătorii pot furniza dovezi suplimentare privind tehnici de identificare rapid disponibile pentru autoritățile CITES, poziția poate fi reexaminată.

–

48.

Dipteryx spp.

0 - II

Includere în apendicele II cu adnotarea „Bușteni, lemn tăiat, plăci de furnir, placaj, lemn procesat și semințe”.

Columbia, Uniunea Europeană, Panama

Propunere a UE

+

49.

Paubrasilia echinata

II – I

Transfer din apendicele II în apendicele I cu adnotarea „Toate părțile, produsele derivate și produsele finite, inclusiv arcușurile de instrumente muzicale, cu excepția instrumentelor muzicale și a părților acestora, care aparțin orchestrelor itinerante și muzicienilor solo care dețin pașapoarte muzicale în conformitate cu Rezoluția 16.8.”

Brazilia

Textul adnotării nu este clar, iar UE poate sprijini propunerea numai dacă propunerea este modificată.

Deși există un acord asupra necesității unui control sporit al comerțului cu specii și asupra faptului că toate exporturile din Brazilia, inclusiv blancurile și viermii finisați, ar trebui acoperite, sarcina administrativă excesivă, inutilă pentru conservarea speciilor, trebuie evitată și nevoile specifice ale producătorilor de arcușuri trebuie luate în considerare în mod corespunzător. UE nu poate fi de acord cu o trimitere la o rezoluție într-o adnotare.

(+)

50.

Pterocarpus spp.

(populații africane)

0 - II

Includerea tuturor populațiilor africane în apendicele II cu adnotarea #17 (Bușteni, lemn tăiat, plăci de furnir, placaj, lemn procesat și semințe) și modificarea adnotărilor privind Pterocarpus erinaceus și P. tinctorius, incluse deja în apendicele II, pentru adnotarea #17

Côte d’Ivoire, Uniunea Europeană, Liberia, Senegal, Togo

Propunere a UE

+

FLORĂ – MELIACEAE

51.

Khaya spp. (mahon african)

Includerea tuturor populațiilor africane în apendicele II cu adnotarea #17 (Bușteni, lemn tăiat, plăci de furnir, placaj și lemn procesat).

Benin, Côte d’Ivoire, Uniunea Europeană, Liberia, Senegal

Propunere a UE

+

FLORĂ – ORCHIDACEAE

52.

Orchidaceae spp. (orhidee)

Modificarea adnotării #4 prin adăugarea unui nou punct g), după cum urmează: „g) produse finite ambalate și gata pentru comercializarea cu amănuntul a produselor cosmetice care conțin părți și produse derivate de Bletilla striata, Cycnoches cooperi, Gastrodia elata, Phalaenopsis amabilis sau P. lobbii”

Elveția

Se exprimă opoziția față de propunere. Nu se poate exclude posibilitatea ca materiale de origine W sau Y să fie utilizate în produsele cosmetice în viitor. Pe această bază, se sugerează o abordare precaută, cu excepția cazului în care se modifică adnotarea pentru a exclude codurile sursă „W” și „Y”. Această propunere este problematică în ceea ce privește evitarea riscului de disimulare a traficului de specii sălbatice sub formă de schimburi comerciale legale.

–

---

(1)  Sec. = Secretariatul CITES.

SC = Comitetul permanent.

AC = Comitetul pentru animale

PC = Comitetul pentru plante.

---

ANEXA IIa

Modificarea apendicelui III la CITES

Papilio phorbanta Apendicele III

---

| 23.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 330/233 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 330/233

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2570 A COMISIEI

din 24 noiembrie 2022

de neaprobare a azotatului de argint ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (b),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 11 alineatul (1) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), la 23 decembrie 2010 a fost transmisă autorității competente din Suedia o cerere de aprobare a azotatului de argint destinat utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7, produse de protecție pentru pelicule, astfel cum este descris în anexa V la directiva respectivă, corespunzând tipului de produs 7, conservanți pentru pelicule, astfel cum este descris în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 11 alineatul (1) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), la 23 decembrie 2010 a fost transmisă autorității competente din Suedia o cerere de aprobare a azotatului de argint destinat utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7, produse de protecție pentru pelicule, astfel cum este descris în anexa V la directiva respectivă, corespunzând tipului de produs 7, conservanți pentru pelicule, astfel cum este descris în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (2) | În temeiul articolului 90 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, cererile depuse în legătură cu Directiva 98/8/CE a căror evaluare de către statele membre în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE nu a fost terminată până la 1 septembrie 2013 trebuie evaluate de către autoritățile competente în conformitate cu dispozițiile regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 90 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, cererile depuse în legătură cu Directiva 98/8/CE a căror evaluare de către statele membre în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE nu a fost terminată până la 1 septembrie 2013 trebuie evaluate de către autoritățile competente în conformitate cu dispozițiile regulamentului respectiv.

| (3) | La 10 februarie 2022, în cursul evaluării substanței active de către autoritatea competentă responsabilă de evaluare, solicitantul și-a retras cererea și nu mai solicită aprobarea azotatului de argint ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7. |
| --- | --- |

(3)

La 10 februarie 2022, în cursul evaluării substanței active de către autoritatea competentă responsabilă de evaluare, solicitantul și-a retras cererea și nu mai solicită aprobarea azotatului de argint ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7.

| (4) | Azotatul de argint nu este inclus pentru tipul de produs 7 în anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (3), care enumeră combinațiile substanță activă/tip de produs incluse în programul de lucru pentru examinarea substanțelor active biocide existente conținute în produsele biocide. Prin urmare, produsele biocide din tipul de produs 7 care conțin azotat de argint nu fac obiectul dispozițiilor tranzitorii prevăzute la articolul 89 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și, prin urmare, nu pot fi puse la dispoziție sau utilizate pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Azotatul de argint nu este inclus pentru tipul de produs 7 în anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (3), care enumeră combinațiile substanță activă/tip de produs incluse în programul de lucru pentru examinarea substanțelor active biocide existente conținute în produsele biocide. Prin urmare, produsele biocide din tipul de produs 7 care conțin azotat de argint nu fac obiectul dispozițiilor tranzitorii prevăzute la articolul 89 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și, prin urmare, nu pot fi puse la dispoziție sau utilizate pe piața Uniunii.

| (5) | Cu toate acestea, în conformitate cu dispoziția tranzitorie prevăzută la articolul 94 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, un articol tratat cu sau care încorporează în mod voit unul sau mai multe produse biocide care conțin numai substanțe active care sunt în curs de a fi examinate pentru tipul de produs relevant în cadrul programului de lucru menționat la articolul 89 alineatul (1) din regulamentul respectiv la 1 septembrie 2016 sau pentru care se depune o cerere de aprobare pentru tipul de produs relevant până cel târziu la data respectivă, sau care conțin numai o combinație de astfel de substanțe și substanțe active incluse în lista întocmită în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din regulamentul respectiv pentru tipul de produs și utilizarea relevante, sau incluse în anexa I, poate fi introdus pe piață până la o dată care corespunde unei perioade de 180 de zile după decizia de a nu aproba una dintre substanțele active pentru utilizarea relevantă, în cazul în care o astfel de decizie este adoptată după 1 septembrie 2016. |
| --- | --- |

(5)

Cu toate acestea, în conformitate cu dispoziția tranzitorie prevăzută la articolul 94 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, un articol tratat cu sau care încorporează în mod voit unul sau mai multe produse biocide care conțin numai substanțe active care sunt în curs de a fi examinate pentru tipul de produs relevant în cadrul programului de lucru menționat la articolul 89 alineatul (1) din regulamentul respectiv la 1 septembrie 2016 sau pentru care se depune o cerere de aprobare pentru tipul de produs relevant până cel târziu la data respectivă, sau care conțin numai o combinație de astfel de substanțe și substanțe active incluse în lista întocmită în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din regulamentul respectiv pentru tipul de produs și utilizarea relevante, sau incluse în anexa I, poate fi introdus pe piață până la o dată care corespunde unei perioade de 180 de zile după decizia de a nu aproba una dintre substanțele active pentru utilizarea relevantă, în cazul în care o astfel de decizie este adoptată după 1 septembrie 2016.

| (6) | Întrucât solicitantul și-a retras cererea de aprobare a azotatului de argint ca substanță destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7, nu există un produs biocid care trebuie să fie evaluat. În consecință, autoritatea competentă nu a finalizat raportul de evaluare, iar Agenția Europeană pentru Produse Chimice nu a pregătit un aviz. În sfârșit, dat fiind că nu există un produs biocid din tipul de produs 7 conținând azotat de argint care ar putea să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) din regulamentul respectiv nu sunt îndeplinite. Având în vedere, de asemenea, necesitatea de a garanta faptul că articolele tratate cu azotat de argint sau care încorporează în mod voit azotat de argint pentru tipul de produs 7 nu mai sunt introduse pe piața Uniunii, este adecvat să nu se aprobe azotatul de argint ca substanță destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât solicitantul și-a retras cererea de aprobare a azotatului de argint ca substanță destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7, nu există un produs biocid care trebuie să fie evaluat. În consecință, autoritatea competentă nu a finalizat raportul de evaluare, iar Agenția Europeană pentru Produse Chimice nu a pregătit un aviz. În sfârșit, dat fiind că nu există un produs biocid din tipul de produs 7 conținând azotat de argint care ar putea să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) din regulamentul respectiv nu sunt îndeplinite. Având în vedere, de asemenea, necesitatea de a garanta faptul că articolele tratate cu azotat de argint sau care încorporează în mod voit azotat de argint pentru tipul de produs 7 nu mai sunt introduse pe piața Uniunii, este adecvat să nu se aprobe azotatul de argint ca substanță destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Azotatul de argint (nr. CE: 231-853-9; nr. CAS: 7761-88-8) nu se aprobă ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 7.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 24 noiembrie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biodestructive (JO L 123, 24.4.1998, p. 1).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1).

3

---