# Euroopan unionin C 107/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.107.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 107 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta9. toukokuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.107.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 107

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta9. toukokuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 107/01 | Komission tiedonanto – Juomapakkaukset, panttijärjestelmät ja tavaroiden vapaa liikkuvuus | 1 |
| 2009/C 107/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättämineni – (Asia COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S) (
  1
  ) | 10 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 107/01

Komission tiedonanto – Juomapakkaukset, panttijärjestelmät ja tavaroiden vapaa liikkuvuus

1

2009/C 107/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättämineni – (Asia COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S) (
  1
  )

1

10

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 107/03 | Euron kurssi | 11 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2009/C 107/04 | Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta | 12 |
| 2009/C 107/05 | Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta | 18 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 107/03

Euron kurssi

11

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2009/C 107/04

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

12

2009/C 107/05

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

18

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | Komissio |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| 2009/C 107/06 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 23 |

V   Ilmoitukset

Komissio

HALLINNOLLISET MENETTELYT

2009/C 107/06

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 9.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 107/1

---

Komission tiedonanto – Juomapakkaukset, panttijärjestelmät ja tavaroiden vapaa liikkuvuus

2009/C 107/01

1.   JOHDANTO

Pakkauksilla on elintärkeä yhteiskunnallinen ja taloudellinen tehtävä. Ne ovat olennainen osa nykyaikaista tavaroiden käsittelyä. Ennemmin tai myöhemmin pakkauksista myös tulee osa jätevirtaa. EU:ssa syntyi vuonna 2006 noin 81 miljoonaa tonnia pakkausjätettä. Jotta pakkauksien ympäristövaikutuksia voitaisiin rajoittaa ja loppukäsittelyä vähentää, pakkauksista ja pakkausjätteistä annetussa direktiivissä 94/62/EY (1) säädetään toimenpiteistä pakkausjätteiden tuottamisen välttämiseksi ja lisäksi toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on tällaisen jätteen uudelleenkäyttö, kierrätys ja hyödyntäminen. Mainitussa direktiivissä vaaditaan jäsenvaltioita varmistamaan, että otetaan käyttöön huoltojärjestelmät pakkausten keruuta, käytettyjen pakkausten uudelleenkäyttöä ja pakkausjätteen kierrätystä tai hyödyntämistä varten, jotta ne voidaan käsitellä tarkoituksenmukaisimpien jätehuoltoratkaisujen mukaisesti. Tätä varten siinä säädetään toimenpiteistä, joiden ensisijaisena tarkoituksena on pakkausjätteiden syntymisen ehkäiseminen ja muina perusperiaatteina pakkausten uudelleenkäyttö, kierrätys ja muunlainen pakkausjätteiden hyödyntäminen.

Kansallisia pakkausten uudelleenkäyttöjärjestelmiä on käytössä useiden pakkaustyyppien kohdalla. Jotkin näistä järjestelmistä toimivat erittäin hyvin, erityisesti kuljetuspakkauksia kuten laatikoita ja kuormalavoja koskevat järjestelmät, mutta myös hotelli-, ravintola- ja catering-alan juomapakkausjärjestelmät. Muilla alueilla voidaan kuitenkin tarvita julkisia toimia uudelleenkäyttöjärjestelmien käytön edistämiseksi niiden tosiasiallisesta kaupallisesta kannattavuudesta riippumatta. Tässä suhteessa eniten keskustelua Euroopan unionissa käydään juomien kuluttajapakkauksista (joiden osuus kaikista pakkauksista on noin 20 % painon perusteella laskettuna) (2).

Vaikka sääntelyyn perustuvat ohjaustoimenpiteet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden tasolla juomapakkausten uudelleenkäyttöjärjestelmien käyttöön ottamiseksi, voivat palvella ympäristötavoitteita, ne voivat myös jakaa sisämarkkinoita. Niiden markkinatoimijoiden kannalta, joilla on toimintaa useissa jäsenvaltioissa, nämä järjestelmät usein vaikeuttavat liiketoimintamahdollisuuksien hyödyntämistä sisämarkkinoilla. Sen sijaan, että ne voisivat myydä samaa tuotetta samassa pakkauksessa eri markkinoilla, niitä vaaditaan mukauttamaan pakkauksiaan kunkin yksittäisen jäsenvaltion vaatimuksiin, mikä yleensä aiheuttaa lisäkustannuksia.

Direktiivin 94/62/EY yhdenmukaistamisvaikutus jää rajalliseksi tällä osa-alueella, vaikka direktiivillä pyritään myös sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseen. Direktiivin säännöksiä on sen sijaan luettava yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden ja EY:n perustamissopimuksessa määrättyjen velvollisuuksien valossa (erityisesti EY:n perustamissopimuksen 28–30, 81, 82, 86 ja 90 artikla).

Direktiivi 94/62/EY on saanut aikaan huomattavaa lähentymistä jäsenvaltioiden kierrätysasteiden välillä, ja direktiivin 98/34/EY (3) mukainen ilmoitusmenettely on tehnyt mahdolliseksi monien sisämarkkinakysymysten ratkaisemisen ennen sellaisen ehdotetun lainsäädännön vahvistamista, joka olisi aiheuttanut ongelmia käytännössä. Sisämarkkinoiden toiminnan turvaamiseen ja kaupan esteiden vähentämiseen tähtääviä tavoitteita ei kuitenkaan ole vielä täysin saavutettu kaikentyyppisten pakkausten osalta. Aiemmat kokemukset ja meneillään olevat tapaukset osoittavat, että yksipuolisten toimenpiteiden käyttöönotto eri jäsenvaltioissa aiheuttaa edelleen ongelmia. Erityisesti juomasektorilla käynnistetyt rikkomusmenettelyt ovat osoittaneet, että kansalliset toimenpiteet voivat aiheuttaa kilpailun vääristymistä ja joissain tapauksissa sisämarkkinoiden jakautumista, mikä on vastoin direktiivin 94/62/EY sisämarkkinatavoitetta.

Komissio sitoutui direktiivin 94/62/EY täytäntöönpanoa koskevassa vuoden 2006 kertomuksessaan (4) arvioimaan edelleen selvennysten tarvetta tällä alalla. Tätä tiedonantoa pidetään ei-sääntelyllisenä askeleena tähän suuntaan, ja se on tarkoitettu lisäämään sovellettavan yhteisön tason oikeuskehyksen avoimuutta kuvaamalla joitain ”sallittuja” ja ”kiellettyjä” toimia yhteisön näkökulmasta.

Tiedonannolla pyritään erityisesti antamaan tukea asianomaisille talouden toimijoille ja jäsenvaltioiden viranomaisille, jotka käsittelevät juomapakkauksia ja juomapakkausjätteitä, tarjoamalla heille kattava ja ajantasainen yleiskatsaus EY:n oikeuden periaatteisiin ja johdettuun oikeuteen. Se heijastelee komission tulkintaa direktiivistä, perustamissopimuksen määräyksiä ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä.

Komissio jatkaa voimassa olevien periaatteiden asianmukaisen täytäntöönpanon tarkkaa valvontaa ja on sitoutunut ryhtymään toimenpiteisiin sellaisten toimenpiteiden suhteen, jotka voivat haitata sisämarkkinoiden toimintaa ja joille ei ole ympäristönsuojeluun liittyviä perusteita.

2.   TAVAROIDEN VAPAA LIIKKUVUUS JA JUOMAPAKKAUKSIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

2.1   Juomapakkauskiintiöihin liittyvä ongelma

Aiempina vuosina jotkin jäsenvaltiot ovat asettaneet tiettyjä tavoitelukuja (kiintiöitä) tiettyjen juomien uudelleenkäytettävien pakkausten määrälle. Tämänkaltaisille kiintiöille ei ole estettä niin kauan, kun niillä määritellään yleisiin toimintalinjoihin kuuluvia tavoitteita. Näihin kiintiöihin voi kuitenkin liittyä tiettyjä erityisvelvollisuuksia, jos kiintiö ylittyy tai alittuu. Kyseiset velvollisuudet voivat olla ongelmallisia sisämarkkinoiden kannalta, ja yksi syy on se, että uudelleenkäyttöjärjestelmien organisointiin ja kuljetusmatkoihin liittyvät lisäkustannukset huomioon ottaen juomien tuojat käyttävät yleensä huomattavasti enemmän uudelleenkäyttöön soveltumattomia pakkauksia kuin kotimaiset tuottajat.

Jos tällaiset kiintiöt johtavat määrällisiin rajoituksiin, eli jos tiettyyn juomapakkaukseen pakattujen tuotteiden markkinoille saattaminen kielletään siitä lähtien, kun kiintiö on saavutettu, kyseessä olisi EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan vastainen kaupan este (5).

Lisäksi komissio katsoo, että kansallisia säännöksiä, joissa muodostetaan suora yhteys tietyissä juomissa käytettyjen uudelleenkäytettävien pakkausten osuuden ja kertakäyttöpakkausten pantti- ja palautusjärjestelmän perustamistarpeen välille, on tarkasteltava erityisen huolellisesti sisämarkkinoiden näkökulmasta. Lähes matemaattinen mekanismi, joka riippuu voimassa olevasta kiintiöstä, voi vääristyä lyhyen aikavälin suuntausten vuoksi, jotka eivät heijasta yleistä suuntausta. Tällaisissa olosuhteissa suora yhteys kyseisiin lukuihin kansallisissa säännöksissä ei ehkä ole riittävän joustava ratkaisu eikä tuota riittävän luotettavia tuloksia erityisesti asianomaisten yritysten kaupallisten päätösten suunnittelua varten. Sen vuoksi voi olla tarkoituksenmukaisempaa tarkastella pakkausalan kehityssuuntauksia säännöllisesti ja päättää tämän arvioinnin perusteella mahdollisista toimenpiteistä, joita pidetään välttämättöminä uudelleenkäyttöjärjestelmien käytön edistämiseksi tai pakkausjakoon vaikuttamiseksi.

2.2   Juomapakkauksia koskeva kielto

Direktiivissä 94/62/EY säädetään pakkausten koostumusta koskevista perusvaatimuksista. Mainitun direktiivin 18 artiklan mukaan jäsenvaltiot eivät saa estää direktiivin mukaisten pakkausten markkinoille saattamista alueellaan. Tästä seuraa, että jäsenvaltiot eivät saa kieltää yhteisön lainsäädännön vaatimukset täyttävien tiettyjen juomapakkaustyyppien markkinoille saattamista (6). Tässä suhteessa direktiivillä pyritään kahteen tavoitteeseen eli ympäristön suojelemiseen ja sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseen esimerkiksi vahvistamalla pakkauksia koskevat perusvaatimukset ja rajoittamalla pakkauksissa olevien raskasmetallien määrää.

Kansalliset säännökset, joilla rajoitetaan sitä tuotemäärää, joka voidaan tuoda tietyntyyppisissä juomapakkauksissa, olisivat myös direktiivin 18 artiklassa olevan vapaata liikkuvuutta koskevan lausekkeen vastaisia (7).

2.3   Juomapakkausten ennalta tapahtuva hyväksyminen

Kansalliset järjestelmät, joissa tavaroiden markkinoille saattaminen edellyttää ennalta tapahtuvaa hyväksymistä, rajoittavat tuontijäsenvaltion markkinoille pääsyä, ja niitä on sen vuoksi pidettävä EY:n perustamissopimuksen 28 artiklassa tarkoitettuna tuonnin määrällistä rajoitusta vaikutukseltaan vastaavana toimenpiteenä (8). Lisäksi juomapakkausten tapauksessa direktiivin perusvaatimukset täyttävien juomapakkausten markkinoille pääsyä koskevat rajoitukset olisivat direktiivin ja EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan vastaisia. Näin voi olla myös silloin, kun lupavaatimus perustuu vapaaehtoiseen sopimukseen asianomaisen toimialan ja jäsenvaltion välillä, koska tällaiseen sopimukseen osallistumalla tai sellaista edistämällä jäsenvaltio hyväksyy tuloksen ja voi syyllistyä rikkomaan yhteisön oikeuden mukaisia velvollisuuksiaan, koska yhteisön oikeudessa ei sallita markkinoille pääsyn esteitä direktiivin vaatimukset täyttäville juomapakkauksille. Toisessa jäsenvaltiossa markkinoille saatettujen juomapakkausten katsotaan täyttävän direktiivin perusvaatimukset; niillä kaupankäyntiä sisämarkkinoilla ei sen vuoksi voida estää.

3.   TAVAROIDEN VAPAA LIIKKUVUUS JA JUOMAPAKKAUSTEN HALLINTAJÄRJESTELMÄT

3.1   Juomapakkausten uudelleenkäyttö, hyödyntäminen ja kierrätys

Juomapakkausten tapauksessa ”uudelleenkäyttö” tarkoittaa sitä, että tietty pakkaus, joka on suunniteltu ja tehty kestämään elinkaarensa aikana tietty vähimmäismäärä käyttökertoja, täytetään uudelleen samaa tarkoitusta varten, jota varten se alun perin saatettiin markkinoille (9). Uudelleen käytettävistä juomapakkauksista käytetään usein nimitystä ”uudelleentäytettävä”.

Direktiivissä 94/62/EY ei vahvisteta selvää hierarkiaa pakkausten uudelleenkäytön ja pakkausjätteen hyödyntämisen välillä (10). Direktiivin johdanto-osan kahdeksannessa kappaleessa todetaan kuitenkin, että ”ennen kuin jätteiden hyödyntämismenetelmistä saadaan tieteellisiä ja teknisiä tutkimustuloksia, olisi mieluiten suosittava uudelleenkäyttöä ja kierrätystä niiden suotuisien ympäristövaikutusten vuoksi”.

Tämän lisäksi direktiivin 94/62/EY 5 artiklassa annetaan jäsenvaltioille lupa edistää perustamissopimuksen mukaisesti sellaisten pakkausten uudelleenkäyttöön liittyviä järjestelmiä, joita voidaan käyttää uudelleen aiheuttamatta vahinkoa ympäristölle. Näin ollen 5 artiklassa tuodaan esiin vaihtoehto, jota jäsenvaltiot voivat oman harkintansa mukaan noudattaa. Kun jäsenvaltiot säätävät tällaisista toimintalinjoista, niiden on noudatettava paitsi direktiivin säännöksistä johtuvia vaatimuksia, myös velvollisuuksia, jotka johtuvat perustamissopimuksen määräyksistä, erityisesti tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta (11).

3.2   Juomapakkausten kattavat keräysjärjestelmät

Pakkauksista ja pakkausjätteistä huolehtiminen edellyttää sitä, että jäsenvaltioissa otetaan käyttöön palautus-, keruu- ja hyödyntämisjärjestelmiä. Järjestelmillä on kahtalainen tarkoitus: ensinnäkin käytettyjen pakkausten ja pakkausjätteiden palauttaminen ja/tai keruu ja toiseksi pakkausten uudelleenkäyttö tai kerättyjen pakkausjätteiden hyödyntäminen (12). Kun on kyse juomapakkauksista, valintaan uudelleenkäytön ja hyödyntämisen välillä vaikuttaa se, ovatko pakkaukset uudelleentäytettäviä vai eivät.

Uudelleentäyttöjärjestelmiin on perinteisesti yhdistetty pantin maksaminen, jotta voidaan taata, että suuri osa pakkauksista palautetaan uudelleentäyttöä varten. Asianomaiset täyttäjät pyörittävät näitä pantti- ja palautusjärjestelmiä usein vapaaehtoispohjalta. Ne joko perustavat oman järjestelmänsä jakelemiaan tuotteita varten tai yhdistävät resurssit muiden tuottajien kanssa käyttämällä yhteisiä pakkauksia ja kuormalavoja. Tämänkaltaiset vapaaehtoiset uudelleentäyttöjärjestelmät kuuluvat harvoin lainsäädännön piiriin. Jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin antaneet säännöksiä, joilla vahvistetaan tietyt yhteiset parametrit. Nämä parametrit on yleensä rajattu yleisiin sääntöihin, kuten yhteiseen pantin arvoon. Sisämarkkinoiden näkökulmasta vapaaehtoiset järjestelmät eivät ole omiaan luomaan kaupan esteitä, koska ne perustuvat asianomaisen toimialan vapaaehtoisiin päätöksiin. Jos jäsenvaltiot kuitenkin valitsevat kansallisen lainsäädäntökehyksen tällaisia uudelleentäyttöä koskevia järjestelmiä varten, niiden on noudatettava ainakin direktiivin 94/62/EY 7 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä, jotka ovat seuraavat:

| — | asetettuja vaatimuksia on sovellettava syrjintää harjoittamatta myös tuontituotteisiin ja |
| --- | --- |

—

asetettuja vaatimuksia on sovellettava syrjintää harjoittamatta myös tuontituotteisiin ja

| — | kilpailun vääristymistä on vältettävä. |
| --- | --- |

—

kilpailun vääristymistä on vältettävä.

Liiketoiminnan näkökulmasta on todettava, että uudelleentäyttöjärjestelmiä käyttävät pääasiassa kotimaiset täyttäjät, koska ne tarvitsevat tietyn pakkauskierron ja koska kustannukset yleensä kohoavat täyttäjän ja myyntipisteiden etäisyyden myötä.

Muiden kuin uudelleentäytettävien pakkausten kohdalla kattavat keräysjärjestelmät ovat edelleen vallitsevia. Jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin myös ottaneet käyttöön pakollisia panttijärjestelmiä juomapakkauksille, jotka eivät ole uudelleenkäytettäviä. Yhteisön oikeudessa jätetään nykyisellään jäsenvaltioiden tehtäväksi valita joko pantti- ja palautusjärjestelmä tai pakkausten kattava keräysjärjestelmä, tai ne voivat valita myös näiden kahden järjestelmän yhdistelmän tuotetyypin mukaan, kunhan valittujen järjestelmien tavoitteena on käsitellä pakkaukset tarkoituksenmukaisimpien jätehuoltoratkaisujen mukaisesti ja kunhan nämä järjestelmät ovat osa pakkauksia ja pakkausjätteitä koskevaa yleistä politiikkaa (13).

Tässä valinnassa on kuitenkin edelleen noudatettava direktiivin 94/62/EY 7 artiklaa ja perustamissopimuksen asiaankuuluvia määräyksiä:

| — | Asianomaisten alojen taloudellisten toimijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten on voitava osallistua järjestelmään. |
| --- | --- |

—

Asianomaisten alojen taloudellisten toimijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten on voitava osallistua järjestelmään.

| — | Järjestelmää on sovellettava syrjintää harjoittamatta myös tuontituotteisiin, myös järjestelmään pääsyä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja siitä mahdollisesti perittävien maksujen osalta. Maksujen osalta jäsenvaltioiden olisi vältettävä järjestelyjä, jotka johtavat perusteettomaan osallistumismaksujen päällekkäisyyteen eri tasoilla saman tarjotun palvelun osalta, mikä voisi haitata erityisesti pieniä yrityksiä. |
| --- | --- |

—

Järjestelmää on sovellettava syrjintää harjoittamatta myös tuontituotteisiin, myös järjestelmään pääsyä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja siitä mahdollisesti perittävien maksujen osalta. Maksujen osalta jäsenvaltioiden olisi vältettävä järjestelyjä, jotka johtavat perusteettomaan osallistumismaksujen päällekkäisyyteen eri tasoilla saman tarjotun palvelun osalta, mikä voisi haitata erityisesti pieniä yrityksiä.

| — | Järjestelmällä ei saa luoda perusteettomia kaupan esteitä ja siten rikkoa EY:n perustamissopimuksen 28–30 artiklaa. |
| --- | --- |

—

Järjestelmällä ei saa luoda perusteettomia kaupan esteitä ja siten rikkoa EY:n perustamissopimuksen 28–30 artiklaa.

| — | Järjestelmällä ei saa aiheuttaa EY:n perustamissopimuksen 81, 82 ja 86 artiklassa tarkoitettua kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

—

Järjestelmällä ei saa aiheuttaa EY:n perustamissopimuksen 81, 82 ja 86 artiklassa tarkoitettua kilpailun vääristymistä.

3.3   Pakolliset panttijärjestelmät kaupan esteenä

Pakollisen pantti- ja palautusjärjestelmän asettaminen juomapakkauksille, jotka eivät ole uudelleentäytettäviä, muodostaa esteitä kaupalle, koska tällaisten järjestelmien vuoksi on mahdotonta myydä samaa tuotetta samassa pakkauksessa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Tuottajat tai jakelijat voivat sen sijaan joutua muuttamaan pakkauksiaan tai tuontituotteiden merkintöjä, ja niiden on kannettava lisäkustannukset, jotka liittyvät takaisinottojärjestelmän organisointiin, panttina maksettujen summien takaisinmaksuun ja kyseisten summien mahdolliseen tasapainottamiseen jakelijoiden välillä. Näissä tapauksissa tällaiset järjestelmät – vaikka ne eivät tosiasiallisesti kiellä juomien tuontia pakkauksissa, jotka eivät ole uudelleenkäytettäviä – kuitenkin edellyttävät huomattavia muutoksia ja investointeja ja haittaavat siten tuontijuomien pääsyä markkinoille (14).

Se, että kyseisiä kansallisia säännöksiä voidaan pitää kaupan esteenä, ei kuitenkaan estä sitä, että ne voivat olla perusteltuja ympäristönsuojeluun liittyvillä syillä. Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan pantti- ja palautusjärjestelmä voi lisätä tyhjien pakkausten palautusastetta ja johtaa pakkausjätteiden valikoivampaan lajitteluun. Lisäksi se voi auttaa ehkäisemään roskaamista, koska se antaa kuluttajille kannustimen tyhjien pakkausten palauttamiseen (15). Sikäli kuin kyseisillä kansallisilla säännöksillä kannustetaan asianomaisia tuottajia tai jakelijoita käyttämään uudelleenkäytettäviä pakkauksia, ne edesauttavat pois heitettävien jätteiden määrän vähentämistä, mikä on ympäristöpolitiikan yleinen tavoite.

Käytännössä tämä tarkoittaa, että jäsenvaltioilla on lupa ottaa käyttöön pakollisia panttijärjestelmiä, jos sitä pidetään asianomaisen yksittäisen jäsenvaltion harkinnan perusteella tarpeellisena ympäristösyistä.

Jos jäsenvaltio valitsee pakollisen pantti- ja palautusjärjestelmän, sen on kuitenkin noudatettava tiettyjä vaatimuksia, jotta varmistetaan, että ympäristötavoitteiden ja sisämarkkinoiden tarpeiden välillä löydetään asianmukainen tasapaino. Kun otetaan huomioon tuontituotteille aiheutuva lisätaakka, tällaisissa järjestelmissä on otettava huomioon kyseinen erityistilanne ja niissä on käytettävä keinoja, jotka eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi.

Yhteisöjen tuomioistuin on direktiivin 94/62/EY ja EY:n perustamissopimuksen 28–30 artiklan mukaisen suhteellisuusperiaatteen perusteella luetellut useita suojakeinoja, joita on noudatettava järjestelmän suunnittelussa.

3.3.1   Siirtymäaika

Siirtyminen yhdestä jätehuoltojärjestelmästä toiseen vaatii kaikkien keskeisten toimijoiden hyvää ja perusteellista valmistautumista, koska kyseinen vaihe on kriittinen markkinatoimijoille; oikeudelliseen tai tosiasialliseen tilanteeseen liittyvät epävarmuustekijät voivat aiheuttaa epävakautta markkinoilla. Uuteen järjestelmään siirtymisen on tapahduttava keskeytyksittä ja vaarantamatta asianomaisten yritysten kykyä tosiasiallisesti osallistua uuteen järjestelmään heti kun se alkaa toimia. Tämä tarkoittaa, että järjestelmän ominaisuudet on suunniteltava ja otettava käyttöön, tuotantolinjoja ja jakeluketjuja on mukautettava ja kuluttajille on tiedotettava asiasta. Tämä vaatii aikaa ja vaivaa. Sen vuoksi tuottajille ja jakelijoille on annettava riittävän pitkä siirtymäaika, jotta ne voivat mukautua uuden järjestelmän vaatimuksiin ennen kuin pantti- ja palautusjärjestelmä tulee voimaan. Kun on kyse täydellisestä siirtymisestä, joka edellyttää uuden järjestelmän kehittämistä alusta alkaen, kuuden kuukauden pituista aikaa oikeudellisesta ilmoituksesta voimaantuloon pidettiin riittämättömänä (16). Tällaisissa olosuhteissa vähintään vuoden pituinen aika vaikuttaa tarpeelliselta.

Toisaalta, kun pantti- ja palautusjärjestelmä on otettu käyttöön, tulevat muutokset voidaan tehdä lyhemmällä määräajalla kuin ensimmäiseen käyttöönottoon myönnettiin. Yleisesti ottaen kansallisten viranomaisten on arvioitava erityiset aikatarpeet tapauskohtaisesti, kun ne vahvistavat kulloisenkin siirtymäajan.

3.3.2   Järjestelmän suunnittelu: oikeudenmukainen, avoin ja läpinäkyvä

Toiminnalliset edellytykset, jotka uudelleentäyttöön soveltumattomien pakkausten pakollisen panttijärjestelmän on täytettävä, ovat toinen keskeinen kysymys. Jotkin näistä parametreistä johtuvat direktiivin 94/62/EY 7 artiklasta, ja toiset on laatinut yhteisöjen tuomioistuin EY:n perustamissopimuksen 28 artiklaa koskevassa oikeuskäytännössään.

| a) | Olisi perustettava maanlaajuinen järjestelmä, joka kattaa koko sen alueen, jota pakollinen panttijärjestelmä koskee. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että järjestelmällä olisi vain yksi operaattori. Palveluntarjoajia voisi olla myös useita, kunhan järjestelmät ovat yhteensopivia eivätkä yksinoikeudella toimivia. Maanlaajuisen järjestelmän tarkoituksena on saada tarjolle riittävä määrä palautuspisteitä, jotta kuluttajat voivat saada pantin takaisin alkuperäisestä ostopaikasta riippumatta. Tämä vahvistaa minkä tahansa tällaisen järjestelmän hyväksyttävyyttä kuluttajien silmissä, helpottaa tyhjien pakkausten palauttamista ja epäilemättä lisää kerätyn materiaalin määrää. Aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, että maanlaajuisen järjestelmän puuttuminen johtaa vähittäismyyjien omien erillisratkaisujen lisääntymiseen, mikä tarkoittaa toisiinsa yhteensopimattomien erilaisten palautusjärjestelmien tilkkutäkkiä. Lisäksi erillisratkaisut antavat usein vähittäismyyjille mahdollisuuden vaatia tavarantoimittajiaan mukauttamaan pakkauksia vähittäismyyjien omiin vaatimuksiin, mikä aiheuttaa lisäkustannuksia toimittajille. Tämä on omiaan pahentamaan sisämarkkinoihin kohdistuvaa kielteistä vaikutusta. Tässä yhteydessä tarkasteltuna maanlaajuinen järjestelmä on ensisijaisen tärkeä (17). |
| --- | --- |

a)

Olisi perustettava maanlaajuinen järjestelmä, joka kattaa koko sen alueen, jota pakollinen panttijärjestelmä koskee. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että järjestelmällä olisi vain yksi operaattori. Palveluntarjoajia voisi olla myös useita, kunhan järjestelmät ovat yhteensopivia eivätkä yksinoikeudella toimivia. Maanlaajuisen järjestelmän tarkoituksena on saada tarjolle riittävä määrä palautuspisteitä, jotta kuluttajat voivat saada pantin takaisin alkuperäisestä ostopaikasta riippumatta. Tämä vahvistaa minkä tahansa tällaisen järjestelmän hyväksyttävyyttä kuluttajien silmissä, helpottaa tyhjien pakkausten palauttamista ja epäilemättä lisää kerätyn materiaalin määrää. Aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, että maanlaajuisen järjestelmän puuttuminen johtaa vähittäismyyjien omien erillisratkaisujen lisääntymiseen, mikä tarkoittaa toisiinsa yhteensopimattomien erilaisten palautusjärjestelmien tilkkutäkkiä. Lisäksi erillisratkaisut antavat usein vähittäismyyjille mahdollisuuden vaatia tavarantoimittajiaan mukauttamaan pakkauksia vähittäismyyjien omiin vaatimuksiin, mikä aiheuttaa lisäkustannuksia toimittajille. Tämä on omiaan pahentamaan sisämarkkinoihin kohdistuvaa kielteistä vaikutusta. Tässä yhteydessä tarkasteltuna maanlaajuinen järjestelmä on ensisijaisen tärkeä (17).

| b) | Jokaisen pakollisen pantti- ja palautusjärjestelmän on oltava avoin asianomaisen alan kaikkien toimijoiden osallistumiselle. Sitä on sovellettava myös tuontituotteisiin syrjimättömillä edellytyksillä. Tähän kuuluvat järjestelmän yksityiskohtaiset toimintajärjestelyt sekä järjestelmää pyörittävän organisaation perimät maksut. Näiden takeiden tarkoituksena on välttää perusteettomien kaupan esteiden luominen ja kilpailun vääristyminen. |
| --- | --- |

b)

Jokaisen pakollisen pantti- ja palautusjärjestelmän on oltava avoin asianomaisen alan kaikkien toimijoiden osallistumiselle. Sitä on sovellettava myös tuontituotteisiin syrjimättömillä edellytyksillä. Tähän kuuluvat järjestelmän yksityiskohtaiset toimintajärjestelyt sekä järjestelmää pyörittävän organisaation perimät maksut. Näiden takeiden tarkoituksena on välttää perusteettomien kaupan esteiden luominen ja kilpailun vääristyminen.

| c) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei panttivaatimuksesta vapautettujen tuotteiden ja panttivaatimuksen alaisten tuotteiden välillä ole syrjintää ja että mahdollinen erottelu perustuu objektiivisiin kriteereihin. Sen vuoksi komissio on sitä mieltä, että erottelun olisi periaatteessa perustuttava pakkauksissa käytettyyn materiaaliin eikä juomien sisältöön siitä syystä, että sisältö itsessään ei liity pakkauksen ympäristövaikutuksiin. |
| --- | --- |

c)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei panttivaatimuksesta vapautettujen tuotteiden ja panttivaatimuksen alaisten tuotteiden välillä ole syrjintää ja että mahdollinen erottelu perustuu objektiivisiin kriteereihin. Sen vuoksi komissio on sitä mieltä, että erottelun olisi periaatteessa perustuttava pakkauksissa käytettyyn materiaaliin eikä juomien sisältöön siitä syystä, että sisältö itsessään ei liity pakkauksen ympäristövaikutuksiin.

Jäsenvaltiot voivat valita, perustavatko ne tällaisen järjestelmän itse vai jättävätkö tehtävän asianomaiselle toimialalle (esimerkiksi tuottajille ja jakelijoille). Jälkimmäinen vaihtoehto ei kuitenkaan vapauta jäsenvaltiota sen velvollisuudesta varmistaa asianmukaisen ja käyttökelpoisen järjestelmän olemassaolo. Tässä suhteessa jäsenvaltioilla on vastuu tuloksesta. Tämä edellyttää kansallisilta viranomaisilta aktiivista lähestymistapaa. Tämän takaustehtävän täyttämiseksi jäsenvaltiot voivat määritellä järjestelmän erityisiä ominaisuuksia säännöksillä tai esittää vaatimuksia tiettyjen seuranta- tai valvontatehtävien suhteen järjestelmästä vastaavaan yksikköön nähden.

3.3.3   Parhaisiin käytänteisiin perustuvat ratkaisut

Joidenkin edellä mainittujen kysymysten käsittelemiseksi jäsenvaltiot voivat harkita seuraavia käytännön ratkaisuja:

| a) | Merkinnät: Jotta kuluttajalle tehtäisiin helpommaksi tunnistaa juomat tai juomapakkaukset, jotka kuuluvat pantti- ja palautusjärjestelmän piiriin, voidaan pitää hyödyllisenä merkitä asianomaiset tuotteet esimerkiksi yhteisellä logolla (18). Kuvattu kuluttajalle koituva hyöty voi kuitenkin aiheuttaa lisäkustannuksia valmistajalle tai jakelijalle, koska merkintöjä on mukautettava kansallisten markkinoiden erityisvaatimuksiin. Mikä tahansa tällainen pakkauksen muuttamista koskeva velvollisuus voi muodostaa EY:n perustamissopimuksen 28 artiklassa tarkoitetun kaupan esteen (19). Asiaan liittyvien kilpailevien etujen – kuluttajien tiedonsaannin ja markkinoille pääsyn helppouden – tasapainottamiseksi tällaiset merkintävaatimukset olisi rajattava vain aivan välttämättömiin. Kun on kyse pakollisesta panttimerkinnästä, olisi hyödyllistä antaa tuottajille mahdollisuus käyttää helposti mallin piirteitä ja painoeritelmiä, jotta sen käyttö helpottuisi. Lisäksi pienten määrien tuojille voidaan toimittaa tarroja; tämä antaisi pienen mittakaavan jakelijoille mahdollisuuden täydentää alkuperäisiä merkintöjä tällaisella lisätarralla sen sijaan, että ne pakotetaan vaihtamaan kaikki merkinnät. Lisäksi on suositeltavaa, ettei vaadita juomapakkausten merkitsemistä yksinomaisella logolla, vaan sallitaan muissa jäsenvaltioissa käytössä olevien muiden logojen käyttäminen. Tämä antaisi tuottajille mahdollisuuden käyttää samaa merkintää useissa jäsenvaltioissa. On selvää, että erityisissä olosuhteissa asianomaisten pakkausten samanaikaista merkitsemistä useilla panttilogoilla voidaan rajoittaa petostentorjuntaan liittyvistä syistä. Kun on kyse tuotteissa käytettävistä EAN-koodeista (European Article Number), sovelletaan samoja näkökohtia. Olisi vältettävä maakohtaisia EAN-koodeja, koska nämä koodit voisivat myös tehdä maakohtaisista pakkauksista tarpeellisia, mikä voisi niin ikään haitata rajatylittävää kauppaa. |
| --- | --- |

a)

Merkinnät: Jotta kuluttajalle tehtäisiin helpommaksi tunnistaa juomat tai juomapakkaukset, jotka kuuluvat pantti- ja palautusjärjestelmän piiriin, voidaan pitää hyödyllisenä merkitä asianomaiset tuotteet esimerkiksi yhteisellä logolla (18). Kuvattu kuluttajalle koituva hyöty voi kuitenkin aiheuttaa lisäkustannuksia valmistajalle tai jakelijalle, koska merkintöjä on mukautettava kansallisten markkinoiden erityisvaatimuksiin. Mikä tahansa tällainen pakkauksen muuttamista koskeva velvollisuus voi muodostaa EY:n perustamissopimuksen 28 artiklassa tarkoitetun kaupan esteen (19). Asiaan liittyvien kilpailevien etujen – kuluttajien tiedonsaannin ja markkinoille pääsyn helppouden – tasapainottamiseksi tällaiset merkintävaatimukset olisi rajattava vain aivan välttämättömiin. Kun on kyse pakollisesta panttimerkinnästä, olisi hyödyllistä antaa tuottajille mahdollisuus käyttää helposti mallin piirteitä ja painoeritelmiä, jotta sen käyttö helpottuisi. Lisäksi pienten määrien tuojille voidaan toimittaa tarroja; tämä antaisi pienen mittakaavan jakelijoille mahdollisuuden täydentää alkuperäisiä merkintöjä tällaisella lisätarralla sen sijaan, että ne pakotetaan vaihtamaan kaikki merkinnät. Lisäksi on suositeltavaa, ettei vaadita juomapakkausten merkitsemistä yksinomaisella logolla, vaan sallitaan muissa jäsenvaltioissa käytössä olevien muiden logojen käyttäminen. Tämä antaisi tuottajille mahdollisuuden käyttää samaa merkintää useissa jäsenvaltioissa. On selvää, että erityisissä olosuhteissa asianomaisten pakkausten samanaikaista merkitsemistä useilla panttilogoilla voidaan rajoittaa petostentorjuntaan liittyvistä syistä. Kun on kyse tuotteissa käytettävistä EAN-koodeista (European Article Number), sovelletaan samoja näkökohtia. Olisi vältettävä maakohtaisia EAN-koodeja, koska nämä koodit voisivat myös tehdä maakohtaisista pakkauksista tarpeellisia, mikä voisi niin ikään haitata rajatylittävää kauppaa.

| b) | Selvitysjärjestelmä: Selvitysjärjestelmän avulla voitaisiin taata kerättyjen ja palautettujen erisuuruisten panttimäärien tasaaminen toimijoiden välillä. On suositeltavaa tehdä järjestelmään osallistumisesta helppoa siitä riippumatta, missä jäsenvaltiossa tuottajalla tai jakelijalla on kotipaikka. |
| --- | --- |

b)

Selvitysjärjestelmä: Selvitysjärjestelmän avulla voitaisiin taata kerättyjen ja palautettujen erisuuruisten panttimäärien tasaaminen toimijoiden välillä. On suositeltavaa tehdä järjestelmään osallistumisesta helppoa siitä riippumatta, missä jäsenvaltiossa tuottajalla tai jakelijalla on kotipaikka.

| c) | Pieniä yrityksiä koskevat poikkeukset: Jäsenvaltiot voivat vähentää joitain panttijärjestelmiin liittyviä toimintavelvoitteita osallistuvilta pienyrityksiltä esimerkiksi vähimmäistason perusteella. Tästä voidaan antaa seuraava esimerkki: Pienillä kioskeilla ei välttämättä ole tarvittavaa varastotilaa takaisinottovelvoitteiden täyttämiseen. Sen vuoksi voitaisiin pitää kohtuullisena, että niille myönnettäisiin tiettyjä poikkeuksia. On kuitenkin suotavaa arvioida, vaikuttaisiko tällainen poikkeus pantti- ja palautusjärjestelmän yleiseen laatuun ja toimintaan tai johtaisiko se järjestelmän ehtojen syrjivään soveltamiseen. |
| --- | --- |

c)

Pieniä yrityksiä koskevat poikkeukset: Jäsenvaltiot voivat vähentää joitain panttijärjestelmiin liittyviä toimintavelvoitteita osallistuvilta pienyrityksiltä esimerkiksi vähimmäistason perusteella. Tästä voidaan antaa seuraava esimerkki: Pienillä kioskeilla ei välttämättä ole tarvittavaa varastotilaa takaisinottovelvoitteiden täyttämiseen. Sen vuoksi voitaisiin pitää kohtuullisena, että niille myönnettäisiin tiettyjä poikkeuksia. On kuitenkin suotavaa arvioida, vaikuttaisiko tällainen poikkeus pantti- ja palautusjärjestelmän yleiseen laatuun ja toimintaan tai johtaisiko se järjestelmän ehtojen syrjivään soveltamiseen.

| d) | Helppo tuonti/vienti: Pakolliset pantti- ja palautusjärjestelmät tekevät markkinoille pääsystä tuontituotteille vaikeampaa, koska ne edellyttävät asianomaisen tuotteen sopeuttamista. Samalla ne voivat haitata vientiä, koska voi osoittautua vaikeaksi markkinoida kyseisiä tuotteita toisessa jäsenvaltiossa, kun ne on erityisesti suunniteltu sen jäsenvaltion pantti- ja palautusjärjestelmää varten, jossa ne ensin saatettiin markkinoille. Jotkin näistä kaupankäynnin vaikeuksista ovat varmasti tällaisten järjestelmien välttämätön seuraus, koska ne liittyvät tilanteeseen tietyssä jäsenvaltiossa eivätkä tilanteeseen koko EU:ssa. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin vältettävä antamasta säännöksiä, jotka tekevät juomien viennistä, jälleentuonnista tai rinnakkaistuonnista käytännössä mahdotonta pakkausten erityisten käsittelyvaatimusten vuoksi. |
| --- | --- |

d)

Helppo tuonti/vienti: Pakolliset pantti- ja palautusjärjestelmät tekevät markkinoille pääsystä tuontituotteille vaikeampaa, koska ne edellyttävät asianomaisen tuotteen sopeuttamista. Samalla ne voivat haitata vientiä, koska voi osoittautua vaikeaksi markkinoida kyseisiä tuotteita toisessa jäsenvaltiossa, kun ne on erityisesti suunniteltu sen jäsenvaltion pantti- ja palautusjärjestelmää varten, jossa ne ensin saatettiin markkinoille. Jotkin näistä kaupankäynnin vaikeuksista ovat varmasti tällaisten järjestelmien välttämätön seuraus, koska ne liittyvät tilanteeseen tietyssä jäsenvaltiossa eivätkä tilanteeseen koko EU:ssa. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin vältettävä antamasta säännöksiä, jotka tekevät juomien viennistä, jälleentuonnista tai rinnakkaistuonnista käytännössä mahdotonta pakkausten erityisten käsittelyvaatimusten vuoksi.

3.4   Ei kilpailun vääristymistä

Direktiivin 94/62/EY 7 artiklassa vaaditaan, että jäsenvaltiot välttävät kilpailun vääristymistä, kun ne ottavat käyttöön palautus-, keruu- tai hyödyntämisjärjestelmiä. Jos tällaisten järjestelmien perustaminen annetaan yksityisten toimijoiden tehtäväksi, kansallisten viranomaisten olisi vältettävä sitä, että järjestelmiä mahdollisesti käytetään uusien kilpailijoiden markkinoillepääsyn estämiseen. Lainsäädännössä olisi säädettävä asianmukaisista suojakeinoista. On syytä korostaa, että ennen kaikkea yksityinen toimija on vastuussa mahdollisesta EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa tarkoitetusta määräävän aseman väärinkäytöstä tai kilpailunvastaisesta käyttäytymisestä. Jäsenvaltioiden tehtävänä on kuitenkin käydä läpi pantti- ja palautusjärjestelmän rakenne ja toiminta sellaisten mahdollisten riskien varalta, jotka voisivat helpottaa tällaisia väärinkäytöksiä.

4.   VAIHTOEHTOISET LÄHESTYMISTAVAT

4.1   Veropohjaiset järjestelmät

Direktiivin 94/62/EY 15 artiklassa korostetaan jäsenvaltioiden valtuuksia ottaa käyttöön taloudellisia ohjauskeinoja ympäristöpolitiikan tavoitteiden edistämiseksi, jos yhdenmukaistettuja säännöksiä ei ole. Näissä keinoissa on noudatettava muun muassa ”saastuttaja maksaa” -periaatetta sekä perustamissopimuksesta johtuvia velvoitteita.

Jäsenvaltiot voivat harkita kansallisia veropohjaisia järjestelmiä yhtenä tällaisten taloudellisten ohjauskeinojen muotona ja vaihtoehtoisena tapana saavuttaa tietty ohjaus kohti kestävää pakkaustoimintaa. Kansallisten ympäristösuuntautuneiden verojärjestelmien noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat usein alhaisemmat kuin ne lisäkustannukset, jotka liittyvät edellä kuvattuihin pakollisiin panttijärjestelmiin. Pakkausverotus ei kuitenkaan ole vaikutuksiltaan neutraali sisämarkkinoiden suhteen. Jos tällaiset verot liittyvät käytettyyn erityismateriaaliin, ne voivat aiheuttaa materiaalin vaihdoksen, koska juomapakkauksissa eri materiaalit toimivat yleensä hyvin toistensa korvikkeina. Lisäksi tällaisten verojen kustannukset siirretään yleensä eteenpäin, joten ne korottavat vähittäismyyntihintaa ja voivat siten vaikuttaa kuluttajien valintoihin.

Tätä taustaa vasten jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallinen verotus on EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan mukaista. Kyseisen määräyksen tarkoituksena on taata, että sisäiset verot ovat täysin neutraaleja kotimaisten ja toisesta jäsenvaltiosta tuotujen tuotteiden välisen kilpailun osalta (20). Se estää jäsenvaltioita soveltamasta kansallista verotusta, joka suosii kotimaisia talouden toimijoita muissa jäsenvaltioissa toimivien, samoja tai kilpailevia tuotteita tuottavien kilpailijoiden kustannuksella. Tätä syrjintäkiellon periaatetta on noudatettava sekä oikeudellisesti että tosiasiallisesti. Komissio arvioi tapauskohtaisesti mahdollisen kansallisten verojärjestelmien yhteensopimattomuuden EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan kanssa.

Tätä määräystä vasten sallitaan erottelu samanlaisten tuotteiden välillä, jos sillä pyritään talous-, yhteiskunta- tai ympäristöpoliittisiin tavoitteisiin, jotka itsessään ovat EY:n perustamissopimuksen ja yhteisön johdetun oikeuden vaatimusten mukaisia ja jos kyseiset yksityiskohtaiset säännöt ovat sellaiset, että niillä voidaan välttää kaikenlainen syrjintä (21). Tästä kriteeristä seuraa, että jäsenvaltiot voivat säätää verojärjestelmästä, jossa samanlaiset tuotteet porrastetaan objektiivisten arviointiperusteiden mukaisesti, joita ovat esimerkiksi käytetyt raaka-aineet tai käytetyt valmistusmenetelmät (22).

Tässä yhteydessä eriyttämisperusteita voidaan pitää objektiivisina, jos ne heijastavat käytetyn materiaalin ympäristövaikutuksia. Tällaisia ympäristöperusteita on sovellettava johdonmukaisesti. Kun veroja kannetaan pakkauksen uudelleenkäyttöön soveltumattomuuden perusteella, eriyttämiseen pakkauksen sisällön mukaan – tekijä, joka itsessään on riippumaton pakkauksen ympäristövaikutuksista – on suhtauduttava erityisellä varovaisuudella.

Edellä mainitut näkökohdat koskevat koko verotusjärjestelmää verovähennykset mukaan luettuina. Mahdollinen etuuskohtelu on ulotettava ilman syrjintää muista jäsenvaltioista tuleviin tuotteisiin, jotka täyttävät samat edellytykset.

4.2   Vapaaehtoiset järjestelmät

Vapaaehtoisia tai valmistajien omia palautusjärjestelmiä käytetään usein uudelleenkäytettävien pakkausten kohdalla, koska näissä tilanteissa on selvästi tuottajan etuna kerätä suuri osuus käytetyistä pakkauksista, jotta uudelleentäyttökierto voi toimia. Sisämarkkinoiden näkökulmasta tällaiset järjestelmät eivät aiheuta esteitä kaupalle. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin asettaa tiettyjä ehtoja, joiden tarkoituksena on varmistaa yhteentoimivuus, saatavuus ja kuluttajansuoja.

5.   JÄSENVALTIOITA KOSKEVAT ILMOITUSVAATIMUKSET

Direktiivissä 98/34/EY (23) säädetään teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä, jotta estetään sellaisten kansallisten standardien ja teknisten määräysten antaminen, jotka loisivat uusia kaupan esteitä sisämarkkinoille. Mainitun direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava teknisistä määräyksistä komissiolle valmisteluvaiheessa. Menettely antaa komissiolle ja jäsenvaltioille mahdollisuuden tarkastella (muiden) jäsenvaltioiden teknisiä määräyksiä koskevia ehdotuksia ennen niiden hyväksymistä, minkä ansiosta voidaan poistaa heti alkulähteellään tavaroiden vapaan liikkuvuuden mahdolliset esteet.

Ilmoitusvelvollisuus koskee teknisiä määräyksiä koskevia ehdotuksia. Direktiivin 1 artiklan 11 kohdan mukaan teknisellä määräyksellä tarkoitetaan teknistä eritelmää tai muuta vaatimusta taikka palveluja koskevaa määräystä, mukaan lukien sovellettavat hallinnolliset määräykset, joiden noudattaminen on pakollista.

Direktiivin 1 artiklan 3 kohdan mukaan teknisellä eritelmällä tarkoitetaan asiakirjaan sisältyvää eritelmää tuotteelta vaadittavista ominaisuuksista, kuten laadusta, käyttöominaisuuksista, turvallisuudesta tai mitoista, mukaan lukien tuotteita koskevat myyntinimeä, termistöä, tunnuksia, kokeita ja testausmenetelmiä, pakkaamista, merkitsemistä tai selostetta koskevat vaatimukset sekä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin menettelyt. Käsite ”tekninen eritelmä” sisältää myös valmistusmenetelmät ja -prosessit, jotka liittyvät maataloustuotteisiin ja elintarvikkeisiin.

Direktiivin 1 artiklan 4 kohdan mukaan ”muulla vaatimuksella” tarkoitetaan vaatimusta, joka ei ole tekninen eritelmä ja joka asetetaan tuotteelle erityisesti kuluttajan tai ympäristön suojelutarkoituksessa ja joka koskee tuotteen elinkaarta markkinoille saattamisen jälkeen eli käyttöedellytyksiä, kierrätystä, uudelleenkäyttöä tai tuotteesta huolehtimista, jos nämä edellytykset voivat vaikuttaa merkittävästi tuotteen koostumukseen tai sen luonteeseen, taikka sen kaupan pitämiseen.

Kansallisten määräysten, jotka liittyvät pakkausjätteistä huolehtimiseen tai joilla pyritään tekemään pakolliseksi pakkausten palautus- tai uudelleenkäyttöjärjestelmä tai jopa tiettyjen tuotteiden keruu erikseen, voidaan odottaa sisältävän säännöksiä, jotka kuuluvat luokkaan ”muut vaatimukset”, ja ne on sen vuoksi ilmoitettava komissiolle direktiivissä 98/34/EY säädetyn ilmoitusmenettelyn mukaisesti.

Ilmoitusvelvollisuutta sovelletaan siten teknisiin määräyksiin, jotka ovat oikeudellisesti tai tosiasiallisesti pakollisia, mukaan luettuna vapaaehtoiset sopimukset, joissa viranomainen on sopimuspuolena.

Lisäksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY 16 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi luonnokset direktiivin 94/62/EY nojalla toteutettaviksi suunnittelemistaan toimista ennen niiden toteuttamista, jotta voidaan todeta, ovatko ne direktiivin 94/62/EY mukaisia.

Direktiivin 16 artiklalla laajennetaan näin ollen ilmoitusvelvollisuutta, koska jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle myös toimenpiteet, jotka eivät ole direktiivissä 98/34/EY tarkoitettuja teknisiä määräyksiä mutta jotka kuuluvat direktiivin 94/62/EY piiriin. Toimenpiteet, joihin sisältyy teknisiä määräyksiä, on ilmoitettava sekä direktiivin 94/62/EY että direktiivin 98/34/EY nojalla.

Näitä toimenpideluonnoksia varten perustettiin keskitetty yhteyspiste ilmoitusmenettelyjen sujuvan toiminnan varmistamiseksi. Ne ilmoitetaan direktiivin 98/34/EY mukaisen menettelyn kautta ja tutkitaan tämän menettelyn mukaisesti.

Jäsenvaltiot ilmoittavatkin säännöllisesti lainsäädäntöluonnoksistaan ja erityisesti pantti-, palautus- ja keräysjärjestelmiä koskevista luonnoksistaan direktiivin 98/34/EY mukaisesti. Tämä on antanut komissiolle selvän käsityksen kansallisista lainsäädäntöaloitteista ja johtanut aidon keskustelufoorumin syntymiseen (johon myös toimiala osallistuu) ja ehkäissyt ongelmia ennalta, ja näin on vältetty kalliita ja kiistanalaisia rikkomusmenettelyjä, jotka voidaan käynnistää vasta sen jälkeen, kun toimenpide on tullut voimaan.

6.   PÄÄTELMÄ

Tässä tiedonannossa esitellään erilaisia oikeudellisia näkökohtia, joiden kautta juomapakkauksia koskevilla sääntelytoimenpiteillä voi olla vaikutuksia todellisiin sisämarkkinoihin. Näistä tietoisina jäsenvaltioita, jotka toimivat sääntelyn parantamiseksi, kehotetaan ilmoittamaan kansalliset toimenpiteet ja ennalta ehkäisevästi tutkimaan ne tarkoin näiden seikkojen suhteen, jotta voidaan helpottaa tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja taata kansallisten järjestelmien yhteentoimivuus mahdollisimman pitkälle.

Komissio puolestaan jatkaa juomapakkausalan kehityssuuntausten seurantaa ja tarkistaa tarvittaessa, missä määrin olisi ryhdyttävä sääntelyllisiin tai muihin lisätoimiin mukaan luettuna tämän tiedonannon uudelleentarkastelu.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi, annettu 20. joulukuuta 1994, pakkauksista ja pakkausjätteistä (EYVL L 365, 31.12.1994), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9. maaliskuuta 2005 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2005/20/EY (EUVL L 70, 16.3.2005).

(2)  Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY täytäntöönpanosta ja direktiivin vaikutuksista ympäristöön sekä sisämarkkinoiden toimivuuteen, 6. joulukuuta 2006, KOM(2006) 767 lopullinen, s. 8.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22. kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EYVL L 204, 21.7.1998), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 20. marraskuuta 2006 annetulla neuvoston direktiivillä 2006/96/EY (EUVL L 363, 20.12.2006).

(4)  Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY täytäntöönpanosta ja direktiivin vaikutuksista ympäristöön sekä sisämarkkinoiden toimivuuteen, 6. joulukuuta 2006, KOM(2006) 767 lopullinen.

(5)  Asia C-309/02, Radlberger Spitz (Kok. 2004, s. I-11763, 62 kohta); ks. myös asia 302/86, komissio v. Tanska (Kok. 1988, s. 4607).

(6)  Ks. julkisasiamies Colomerin ratkaisuehdotus asiassa C-246/99, komissio v. Tanska, 40 kohta, sekä hänen ratkaisuehdotuksensa asiassa C-233/99, 24 kohta (molemmat asiat poistettiin tuomioistuimen rekisteristä ilman tuomiota). Tämä ei rajoita jäsenvaltion oikeuttaa esittää poikkeusta koskeva pyyntö EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan nojalla sellaisen kyseistä jäsenvaltiota koskevan erityisen ongelman perusteella, joka ilmenee yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen.

(7)  Asia C-309/02, Radlberger Spitz (Kok. 2004, s. I-11763, 62 kohta).

(8)  Ks. esimerkiksi asia C-432/03, komissio v. Portugali (Kok. 2005, s. I-9665, 41 kohta).

(9)  Ks. direktiivi 94/62/EY, 3 artiklan 5 kohta (”Määritelmät”).

(10)  Asia C-309/02, Radlberger Spitz (Kok. 2004, s. I-11763, 33 kohta); Asia C-463/01, komissio v. Saksa (Kok. 2004, s. I-11705, 40 kohta). Äskettäin tarkistetussa jätehuollon puitedirektiivissä (2008/98/EY), johon nähden pakkausdirektiivi on erityislaki, luetellaan ensisijaisuusjärjestys jätteen syntymisen ehkäisemistä ja jätehuoltoa koskevassa lainsäädännössä ja politiikassa (ehkäiseminen, valmistelu uudelleenkäyttöön, kierrätys, muu hyödyntäminen esimerkiksi energiana ja loppukäsittely) silloin kun ja sikäli kuin tällä järjestyksellä päästään ympäristön kannalta parhaaseen mahdolliseen kokonaistulokseen. Tämä voi edellyttää tiettyjen jätevirtojen osalta hierarkiasta poikkeamista, kun tämä on elinkaariajattelun mukaisesti perusteltua tällaisen jätteen syntymistä ja jätehuoltoa koskevien kokonaisvaikutusten osalta, ottaen huomioon muun muassa teknistä toteutettavuutta, taloudellista hyväksyttävyyttä ja ympäristönsuojelua koskevat seikat.

(11)  Asia C-309/02, Radlberger Spitz (Kok. 2004, s. I-11763, 36 kohta).

(12)  Direktiivi 94/62/EY, 7 artiklan 1 kohta.

(13)  Asia C-309/02, Radlberger Spitz (Kok. 2004, s. I-11763, 42 kohta).

(14)  Asia C-463/01, komissio v. Saksa (Kok. 2004, s. I-11705, 61 ja 62 kohta).

(15)  Asia C-309/02, Radlberger Spitz (Kok. 2004, s. I-11763, 77 kohta).

(16)  Asia C-463/01, komissio v. Saksa (Kok. 2004, s. I-11705, 81 kohta).

(17)  Asia C-309/02, Radlberger Spitz (Kok. 2004, s. I-11763, 46 kohta).

(18)  Direktiivin 94/62/EY 8 artiklassa tarkoitetut merkinnät ja tunnistusjärjestelmät rajoittuvat nykyisin pakkausmateriaalien tunnistusjärjestelmän vahvistamisesta pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY mukaisesti 28 päivänä tammikuuta 1997 annettuun päätökseen 97/129/EY, joka koskee pakkausmateriaaleja. Pantti- ja palautusjärjestelmän piiriin kuuluvien pakkausten merkinnöistä ei sen sijaan ole yhteisön yhdenmukaistettua lainsäädäntöä.

(19)  Asia C-315/92, Clinique Laboratoires (Kok. 94, s. I-317, 19 kohta).

(20)  Asia C-167/05, komissio v. Ruotsi, 40 kohta.

(21)  Asia C-221/06, Stadtgemeinde Frohnleiten (Kok. 2007, s. I-9643, 56 kohta); asia C-213/96, Outokumpu Oy (Kok. (1998), s. I-1777, 30 kohta).

(22)  Asia C-90/94, Haahr Petroleum (Kok. 1997, s. I-4085, 29 kohta).

(23)  Mainittu alaviitteessä 3.

---

| 9.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 107/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 107/10

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättämineni

(Asia COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 107/02

Komissio päätti 20. huhtikuuta 2009 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32009M5347. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32009M5347. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 9.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 107/11

---

Euron kurssi (1)

8. toukokuuta 2009

2009/C 107/03

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3425 |
| JPY | Japanin jeniä | 133,36 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4486 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,89070 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,5120 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5142 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,6415 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,650 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 277,75 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7091 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3510 |
| RON | Romanian leuta | 4,1335 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0833 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7702 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5582 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,4044 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,2531 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9676 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 668,53 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,2542 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,1583 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3582 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 13 915,01 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7216 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 63,185 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 43,5980 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,800 |
| BRL | Brasilian realia | 2,8066 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,5465 |
| INR | Intian rupiaa | 66,1620 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3425

JPY

Japanin jeniä

133,36

DKK

Tanskan kruunua

7,4486

GBP

Englannin puntaa

0,89070

SEK

Ruotsin kruunua

10,5120

CHF

Sveitsin frangia

1,5142

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,6415

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,650

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

277,75

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7091

PLN

Puolan zlotya

4,3510

RON

Romanian leuta

4,1335

TRY

Turkin liiraa

2,0833

AUD

Australian dollaria

1,7702

CAD

Kanadan dollaria

1,5582

HKD

Hongkongin dollaria

10,4044

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,2531

SGD

Singaporin dollaria

1,9676

KRW

Etelä-Korean wonia

1 668,53

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,2542

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,1583

HRK

Kroatian kunaa

7,3582

IDR

Indonesian rupiaa

13 915,01

MYR

Malesian ringgitiä

4,7216

PHP

Filippiinien pesoa

63,185

RUB

Venäjän ruplaa

43,5980

THB

Thaimaan bahtia

46,800

BRL

Brasilian realia

2,8066

MXN

Meksikon pesoa

17,5465

INR

Intian rupiaa

66,1620

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 9.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 107/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 107/12

---

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

2009/C 107/04

Tuen N:o: XA 2/09

Jäsenvaltio: Tanska

Alue: Koko maa

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø.

Oikeusperusta: Bekendtgørelsen nr. 1360 af 19. december 2008 om tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø udstedt med hjemmel i Finansloven for finansåret 2009

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 10 000 000 Tanskan kruunua

Tuen enimmäisintensiteetti: 50 %

Täytäntöönpanoajankohta: Siemenviljan ja muiden kylvösiementen varmennetuille erille myönnettävää tukea koskeva tiedonanto tulee voimaan 1. tammikuuta 2009, ja järjestelmän mukaista tukea voidaan maksaa kyseisestä päivästä alkaen.

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Tukijärjestelmä rahoitetaan varainhoitovuoden 2009 varainhoitolaissa hyväksytyistä määrärahoista, minkä vuoksi järjestelmän mukaista tukea voidaan maksaa ainoastaan 1 päivästä tammikuuta 200931 päivään joulukuuta 2009.

Tuen tarkoitus: Tarkoituksena on myöntää tukea maataloustuotteiden alkutuotantoa harjoittaville maatalousyrityksille kattamaan osittain kustannukset, jotka aiheutuvat siemenviljan ja muiden kylvösiementen varmennuksen yhteydessä tehtävistä pakollisista tarkastuksista. Tuki myönnetään asetuksen (EY) N:o 1857/2006 14 artiklan 2 kohdan e alakohdan nojalla.

Alat, joita tuki koskee: Maatalous (siemenvilja ja muut kylvösiemenet)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Plantedirektoratet |
| --- |
| Skovbrynet 20 |
| 2800 Kgs. Lyngby |
| DANMARK |

Plantedirektoratet

Skovbrynet 20

2800 Kgs. Lyngby

DANMARK

Internetosoite: https://www.lovtidende.dk/Forms/L0700.aspx?s31=10&s19=1360&s32=2008

Muita tietoja: —

Tuen N:o: XA 19/09

Jäsenvaltio: Alankomaat

Alue: Provincie Fryslân (Friesland)

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten

Oikeusperusta:

| — | Kadersubsidieverordening pMJP Fryslân 2009 |
| --- | --- |

—

Kadersubsidieverordening pMJP Fryslân 2009

| — | Subsidieverordening pMJP Fryslân 2009, Hoofdstuk 1.1.3. Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten |
| --- | --- |

—

Subsidieverordening pMJP Fryslân 2009, Hoofdstuk 1.1.3. Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten

| — | Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54 |
| --- | --- |

—

Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Arvioidut vuosikustannukset 600 000 euroa

Kustannusarvio 2009–2013: 3 miljoonaa euroa

Tuen enimmäisintensiteetti: Komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 4 ja 6 artiklan mukaisesti pienille ja keskisuurille maatalousyrityksille voidaan myöntää tukea seuraavasti:

Investoinneilla on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin:

| — | tuotantokustannusten supistaminen |
| --- | --- |

—

tuotantokustannusten supistaminen

| — | tuotannon parantaminen ja uudelleensuuntaaminen |
| --- | --- |

—

tuotannon parantaminen ja uudelleensuuntaaminen

| — | laadun parantaminen |
| --- | --- |

—

laadun parantaminen

| — | luonnonympäristön säilyttäminen ja parantaminen tai hygieniaolosuhteiden tai eläinten hyvinvointia koskevien vaatimusten parantaminen. |
| --- | --- |

—

luonnonympäristön säilyttäminen ja parantaminen tai hygieniaolosuhteiden tai eläinten hyvinvointia koskevien vaatimusten parantaminen.

Tukikelpoiset kustannukset sisältävät:

| — | kiinteän omaisuuden rakentamista, hankintaa tai parantamista; |
| --- | --- |

—

kiinteän omaisuuden rakentamista, hankintaa tai parantamista;

| — | koneiden ja laitteiden hankintaa tai ostoleasingiä, tietokoneohjelmistot mukaan luettuina, enintään omaisuuden markkina-arvoon asti; |
| --- | --- |

—

koneiden ja laitteiden hankintaa tai ostoleasingiä, tietokoneohjelmistot mukaan luettuina, enintään omaisuuden markkina-arvoon asti;

| — | edellä olevan alakohdan menoihin liittyviä yleiskuluja, kuten arkkitehtien, insinöörien ja konsulttien palkkioita, toteutettavuustutkimuksia sekä patenttien ja käyttölupien hankintakuluja. |
| --- | --- |

—

edellä olevan alakohdan menoihin liittyviä yleiskuluja, kuten arkkitehtien, insinöörien ja konsulttien palkkioita, toteutettavuustutkimuksia sekä patenttien ja käyttölupien hankintakuluja.

Tukihakemuksen voivat tehdä kaikki pienet ja keskisuuret maatalousyritykset alueella, joka täyttää tukijärjestelmän ehdot.

Tukea ei myönnetä vaikeuksissa oleville maatalousyrityksille.

Tukea ei myönnetä, jos se on ristiriidassa yhteisistä markkinajärjestelyistä annetuissa neuvoston asetuksissa säädettyjen kieltojen tai rajoitusten kanssa, vaikka nämä kiellot ja rajoitukset koskisivat vain yhteisön tukea.

Tukea ei myönnetä:

| — | tuotanto-oikeuksien, eläinten ja yksivuotisten kasvien hankintaan; |
| --- | --- |

—

tuotanto-oikeuksien, eläinten ja yksivuotisten kasvien hankintaan;

| — | yksivuotisten kasvien istuttamiseen; |
| --- | --- |

—

yksivuotisten kasvien istuttamiseen;

| — | viemäröintitöihin tai kastelulaitteisiin tai niitä koskeviin töihin, paitsi jos tällainen investointi laskee aiempaa vedenkulutusta vähintään 25 prosentilla; |
| --- | --- |

—

viemäröintitöihin tai kastelulaitteisiin tai niitä koskeviin töihin, paitsi jos tällainen investointi laskee aiempaa vedenkulutusta vähintään 25 prosentilla;

| — | pelkkiin korvaaviin investointeihin. |
| --- | --- |

—

pelkkiin korvaaviin investointeihin.

Maan ostoon ei myönnetä tukea.

Kohtien 1–4 mukainen tuki on yhteensä enintään 400 000 euroa.

Täytäntöönpanoajankohta: Täytäntöönpano alkaa sen jälkeen, kun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta ei ennen kuin lääninvaltuustot ovat antaneet hyväksyntänsä ja vuoden 2001 tuloveron täytäntöönpanosäädöksen muuttamisesta 3 päivänä syyskuuta 2007 tehdyn päätöksen (Stb. 2007, 328) voimaantuloa koskeva päätös on julkaistu.

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 31 joulukuuta 2013 asti.

Tuen tarkoitus: Maatalousyritysten siirtäminen yleisen edun vuoksi, maankäyttö- tai maatalousrakenteen parantaminen, ympäristön, maiseman tai vesien suojelu ja niihin liittyvät investoinnit.

Maatalousyritykset myyvät entisen tilan ja kaiken siihen kuuluvan maan maatalousmaan hallinnoinnista huolehtivalle BBL-virastolle (Bureau Beheer Landbouwgronden) tai alueviranomaiselle vapailla markkinoilla vallitsevan hintatason mukaan (edustava markkina-arvo) ja hankkivat maatalousyrityksen toiminnan jatkamiseksi uuden tilan ja maat muualta. Tukikelpoisia ovat seuraavat kustannukset:

100 prosenttia todellisista siirtämiskustannuksista, jotka muodostuvat olemassa olevien rakennusten purkamisesta, siirtämisestä ja uudelleen pystyttämisestä, sekä uudelleensijoittamisen edellyttämistä neuvonta-, suunnittelu- ja selvityskustannuksista ja tilan siirtämiseen liittyvistä verokustannuksista. Neuvonta-, suunnittelu- ja selvityskustannuksia ovat seuraavat: notaarikulut, maarekisterikulut, siirtämiseen liittyvien neuvontapalvelujen (kiinteistönvälittäjät, kirjanpitäjät, arkkitehdit jne.) kustannukset. Tilan rakennusten siirtämisestä aiheutuu yrittäjille myös veroseurauksia. Yrittäjät, jotka tilansa siirron vuoksi lopettavat yrityksensä verotuksellisesti, ovat nimittäin velvollisia maksamaan veroa (entisen) yrityksensä piilovarannoista ja vastaavista varoista. Tämä muodostaa kustannustekijän, joka liittyy suoraan ja erottamattomasti tilan siirtoon. Tämän vuoksi siirtäminen ei ole asianomaisille yrittäjille useinkaan toteutuskelpoinen ratkaisu, minkä vuoksi maatilat pysyvät entisessä paikassaan (esim. haavoittuvien luonnonalueiden lähellä). Näillä toimenpiteillä myönnetään tukea enintään 100 prosenttia todellista kustannuksista, joten tuki on asetuksen (EY) N:o 1857/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaista.

40 prosenttia asianomaisten tuotantolaitosten arvonnoususta siirron jälkeen, jos siirtoa seuraa tuotantolaitosten uudenaikaistaminen ja viljelijän osuus on vähintään 60 prosenttia tähän liittyvistä menoista (asetuksen (EY) N:o 1857/2006 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti).

enintään 40 prosenttia tuotantokapasiteetin lisäykseen liittyvistä menoista, jos siirtoa seuraa tuotantokapasiteetin kasvu ja viljelijän osuus on vähintään 60 prosenttia tähän liittyvistä menoista (asetuksen (EY) N:o 1857/2006 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti).

40 prosenttia siirtämiseen liittyvistä investoinneista. Tästä on tehtävä hakemus kahden vuoden kuluessa tapahtuman toteutumisesta (asetuksen (EY) N:o 1857/2006 4 artikla).

Tuen määrä ei saa koskaan olla enemmän kuin 400 000 euroa yritystä kohden.

Toimiala(t): Kaikki alkutuotannon alalla toimivat pienet ja keskisuuret maatalousyritykset, jotka tuottavat EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Provincie Fryslân (Friesland) |
| --- |
| Sneekertrekweg 1 |
| Leeuwarden |
| Postbus 20120 |
| 8900 HM Leeuwarden |
| NEDERLAND |

Provincie Fryslân (Friesland)

Sneekertrekweg 1

Leeuwarden

Postbus 20120

8900 HM Leeuwarden

NEDERLAND

Internetosoite: www.fryslan.nl/regelgevingeuropa

Käyttäjätunnus: europa

Salasana: regelgeving

Muita tietoja: —

Tuen N:o: XA 22/09

Jäsenvaltio: Italia

Alue: Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caserta e zone limitrofe (Casertan maakunnan ja sen lähialueiden puhvelitiloilla puhjenneen luomistautiepidemian torjunnasta vastaava valtion virasto)

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Indennizzi connessi con l’attuazione del Piano Operativo per fronteggiare il rischio sanitario connesso alla diffusione della brucellosi negli allevamenti bufalini nel territorio della provincia di Caserta e zone limitrofe

Oikeusperusta: Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 3 agosto 2007 e successivo Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 4 luglio 2008

Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri 21 Dicembre 2007 n. 3634 modificata con Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri 28 maggio 2008 n. 3675

Decreto Commissariale n. 4 del 6 maggio 2008 e Decreto Commissariale n. 10 del 31 luglio 2008

Decreto Commissariale n. 21 del 22 ottobre 2008

Decreto Commissariale n. 49 del 28 novembre 2008

Decreto ministeriale 27 dicembre 2007

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| — | Pääministerin määräyksen (OPCM) nro 3634/2007 3 pykälän 1 momentin a ja b alamomentin mukainen 37 miljoonan euron suuruinen kertaluonteinen korvaus |
| --- | --- |

—

Pääministerin määräyksen (OPCM) nro 3634/2007 3 pykälän 1 momentin a ja b alamomentin mukainen 37 miljoonan euron suuruinen kertaluonteinen korvaus

| — | Pääministerin määräyksen (OPCM) nro 3634/2007 3 pykälän 1 momentin c alamomentin mukainen 4,6 miljoonan euron suuruinen kertaluonteinen korvaus |
| --- | --- |

—

Pääministerin määräyksen (OPCM) nro 3634/2007 3 pykälän 1 momentin c alamomentin mukainen 4,6 miljoonan euron suuruinen kertaluonteinen korvaus

Tuen enimmäisintensiteetti: 100 % aiheutuneista tappioista

Täytäntöönpanoajankohta: Sen jälkeen, kun poikkeushakemuksen rekisteröintinumero on julkaistu Euroopan komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston verkkosivustolla.

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: Pääministerin 3. elokuuta 2007 antaman määräyksen ja sen 31 päivänä joulukuuta 2008 vahvistettujen muutosten mukaisen poikkeustilan päättymiseen asti. Korvauksia voidaan kuitenkin maksaa myös tämän jälkeen siltä osin, kuin ne liittyvät tartunnan saaneiden eläinten teurastukseen tai maatilan karjan uudelleen perustamiseen. Tukia ei kuitenkaan saa myöntää yli neljän vuoden kuluttua kyseisestä tapahtumasta.

Tuen tarkoitus: 10 pykälän 2 momentti:

9. kesäkuuta 1964 annetun lain nro 615, sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä, mukaiset korvaukset, jotka myönnetään tukikelpoisille osapuolille teurastuksista, jotka on tehty terveysministeriön 14. marraskuuta 2006 antamalla määräyksellä; korvauksista on vähennetty lihan myynnistä saadut tulot;

lisäkorvaus, joka liittyy määräyksen antopäivänä (21. joulukuuta 2007) ISMEAn tiedotuslehden mukaisesti vallinneeseen markkina-arvoon ja josta on vähennetty 9. kesäkuuta 1964 annetun lain nro 615, sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä, mukaisesti maksetut korvaukset sekä lihan myynnistä saadut tulot;

karanteenivelvollisuuksien noudattamisesta ja uusien eläinten hankintaan liittyvistä vaikeuksista aiheutuneet tulonmenetykset.

Tukijärjestelmässä edellytetään, että tuensaaja esittää tukihakemuksen ja että kyseisen valtion viraston hakemuksesta antama lausunto on myönteinen. Jokaiselle tuensaajalle ilmoitetaan selkeästi myönnettävän korvauksen määrä ja sen laskennassa käytetyt menettelyt. Tukea voidaan myöntää, kunnes pääministerin määräyksen nro 3634/2007 mukaisesti käyttöön asetut varat on käytetty loppuun.

Alat, joita tuki koskee: Kotieläintalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite – Internet-osoite: Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caserta e zone limitrofe (Casertan maakunnan ja sen lähialueiden puhvelitiloilla puhjenneen luomistautiepidemian torjunnasta vastaava valtion virasto)

Tukiohjelman teksti ja siihen liittyvät asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa: http://www.sito.regione.campania.it/agricoltura/brucellosi/brucellosi.html

Muita tietoja: Jos olosuhteet vaativat, Casertan maakunnan ja sen lähialueiden sosioekonomisen poikkeustilanteen voimassaoloa voidaan pääministerin määräyksellä jatkaa puhvelitiloilla puhjenneen luomistautiepidemian leviämiseen liittyvien terveysriskien torjumiseksi.

Tuen N:o: XA 28/09

Jäsenvaltio: Ranska

Alue: Bourgogne

Tukijärjestelmän nimike: Aide Régionale Jeune Agriculteur HCF (Hors Cadre Familial)

Oikeusperusta: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Circulaire DGFAR/SDEA/C2008-5002 (16.1.08)

Délibération du Conseil régional de Bourgogne.

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset: 400 000 euroa

Tuen enimmäisintensiteetti: 3 375–13 500 euroa maatalousyrittäjää kohden

Täytäntöönpanoajankohta: Vuosi 2009

Tukijärjestelmän kesto: Vuoteen 2013

Tuen tarkoitus: Tukiohjelma on 15. joulukuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1857/2006 7 artiklan mukainen.

Tuen tarkoituksena on kannustaa ja tukea viljelijöiden tilanpidon aloittamista muilla kuin perhetiloilla seuraavien tukikelpoisuusedellytysten mukaisesti:

viljelijä on alle 40-vuotias ja ryhtyy ensimmäistä kertaa tilanpidosta vastaavaksi maatalousyrittäjäksi;

viljelijällä on EU:n lainsäädäntöä vastaava riittävä pätevyys ja ammattitaito;

viljelijä esittää maataloustoimintansa kehittämiseksi elinkeinosuunnitelman;

viljelijä osoittaa kuuluvansa MSA:han (mutualité sociale agricole).

Tuki maksetaan suoraan maatalousyrittäjälle.

Tuki myönnetään erillisenä järjestelmän XA 25/07 (Ohjelma paikallisten aloitteiden käynnistämiseksi ja kehittämiseksi, PIDIL) mukaisesti myönnettävistä tuista.

Alat, joita tuki koskee: Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Internet-osoite: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/jeune_agriculteur.doc

Tuen N:o: XA 32/09

Jäsenvaltio: Ranska

Alue: Bourgogne

Tukijärjestelmän nimike: Conseil aux Agriculteurs

Oikeusperusta: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Délibération du Conseil régional de Bourgogne.

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset: 600 000 euroa

Tuen enimmäisintensiteetti: 80 % seuraavia aiheita koskevista neuvontatoimista aiheutuvista tukikelpoisista menoista (neuvonta- ja asiantuntijapalvelut, asiakirjat, viestintä):

energia, maatalousjätteet, yhdennetty tuotantotapa, tuotteiden arvostuksen parantaminen alueellisen hankkeen yhteydessä

maatalouslaitteet

toiminnan monipuolistaminen

yhteiset toimet alan tuotantotapojen parantamiseksi (terveys, genetiikka, tuotantopanosten vähentäminen).

Täytäntöönpanoajankohta: Vuosi 2009

Tukijärjestelmän kesto: Vuoteen 2013

Tuen tarkoitus: Tukiohjelma on 15. joulukuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan mukainen.

Neuvontatoimet ovat väliaikaisia eivätkä ne liity maatilan tavanomaiseen toimintaan.

Tukiohjelmasta rahoitetaan maatalousalan kollektiivisten rakenteiden toteuttamista erilaisista toimista aiheutuvia erityiskustannuksia. Maatalousalan ryhmäpoikkeusasetuksen 15 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti tukea ei makseta viljelijöille ja kaikilla tukikelpoisilla toimijoilla on mahdollisuus hyötyä kollektiivisten rakenteiden toteuttamista toimista, vaikka ne eivät kuuluisikaan näihin rakenteisiin.

Alat, joita tuki koskee: Maataloustuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Internet-osoite: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_agroequipt.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_amelioration_modes_production.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_diversification.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs.doc

---

| 9.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 107/18

---

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

2009/C 107/05

Tuen N:o: XA 34/09

Jäsenvaltio: Ranska

Alue: Saone-Et-Loiren Departementti

Tukijärjestelmän nimike: Aide relative aux pertes entraînées par la fièvre catarrhale ovine (FCO) dans les élevages ovins et caprins de Saône-et-Loire.

Oikeusperusta:

| — | Art L 1511-2-3-5 du Code général des collectivités territoriales, |
| --- | --- |

—

Art L 1511-2-3-5 du Code général des collectivités territoriales,

| — | Arrêté du ministre de l'agriculture et de la pêche du 15 décembre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine, |
| --- | --- |

—

Arrêté du ministre de l'agriculture et de la pêche du 15 décembre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine,

| — | Délibération du Conseil général de Saône et Loire du 20 novembre 2008 |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Saône et Loire du 20 novembre 2008

Tukijärjestelmän vuosikustannukset: 200 000 EUR

Tuen Enimmäisintensiteetti: 100 %

Saône et Loiren departementti myöntää tukea 25–75 euroa sinikielitaudin vuoksi kuollutta tai teurastettua eläintä kohden eläimestä riippuen (uros, naaras, jalostusrekisterissä oleva).

Julkisen tuen enimmäisintensiteetti on kaikissa tapauksissa 100 prosenttia.

Vakuutusjärjestelmien yhteydessä saadut määrät otetaan huomioon tuen enimmäisintensiteetin noudattamisen varmistamisessa.

Tuki maksetaan seuraavat edellytykset täyttäville maatiloille:

taudinpurkauksista ilmoitettiin vuosina 2007 ja 2008;

maatilat saavat uuhi-/vuohipalkkioita;

maatilat ovat saaneet Ranskan valtion myöntämän korvauksen kuolleista tai teurastetuista eläimistä;

maatilat sitoutuvat hankkimaan uusia eläimiä karjaansa. Ostot voidaan aloittaa 1. päivänä heinäkuuta 2007, ja ne päättyvät 30. päivänä kesäkuuta 2009.

Täytäntöönpanoajankohta: Välittömästi Euroopan komissiolta saadun vastaanottoilmoituksen jälkeen, mutta aikaisintaan 16. päivänä helmikuuta 2009.

Tukijärjestelmän kesto: Vuosi 2009, jollei yhteisön lainsäädännön muutoksista ja käytettävissä olevista määrärahoista muuta johdu.

Tuen tarkoitus: Tukien tarkoituksena on korvata lampaan- ja vuohenkasvattajille sinikielitaudin vuoksi menetetyt eläimet helpottamalla uusien eläinten hankkimista tai karjan täydentämistä, jotta voidaan saavuttaa jälleen ennen taudin ilmenemistä omistettujen siitoseläinten määrä.

Tuki rajoittuu Ranskan terveysviranomaisten virallisesti tunnustamasta taudinpurkauksesta johtuviin menetyksiin, ja se sisältyy alueellisella tasolla vahvistettuun julkiseen ohjelmaan.

Komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti departementin tukeen oikeutetut tukikelpoiset kustannukset on esitetty edellä.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Lampaan- ja vuohenkasvatus

Tuen Myöntävän Viranomaisen Nimi Ja Osoite:

| Monsieur Le President Du Conseil General De Saone-Et-Loire |
| --- |
| Direction de l’Equipement rural et de l’agriculture |
| Service des Affaires Agricoles |
| Espace Duhesme – 18 rue de Flacé |
| 71026 Macon Cedex 9 |
| FRANCE |

Monsieur Le President Du Conseil General De Saone-Et-Loire

Direction de l’Equipement rural et de l’agriculture

Service des Affaires Agricoles

Espace Duhesme – 18 rue de Flacé

71026 Macon Cedex 9

FRANCE

Internet-osoite: http://www.cg71.fr/jahia/webdav/site/internet_cg71/shared/Missions/Agriculture/Aides%20exemptees%20CE/Texte_integral_FCO.pdf

Tuen N:o: XA 43/09

Jäsenvaltio: Espanja

Alue: Principado de Asturias

Tukijärjestelmän nimi tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA)

Oikeusperusta: Convenio de colaboración entre el Gobierno del Principado de Asturias y la Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA) para el desarrollo del programa de conservación de la raza autóctona asturiana Oveya Xalda durante el trienio 2009–2011.

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Sopimuksen kunakin soveltamisvuonna myönnettävän tuen enimmäismäärä on:

Tuen enimmäisintensiteetti: Ohjelman, joka tuensaajan on määrä toteuttaa, kullekin otsakkeelle myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on:

Täytäntöönpanopäivä: Alkaen päivästä, jona poikkeushakemuksen rekisteröintinumero julkaistaan Euroopan komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston verkkosivustolla.

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 31.päivään joulukuuta 2011 asti.

Tuen tarkoitus: Xalda-rodun (lampaan maatiaisrotu) suojeluohjelman kehittäminen.

Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1857/2006 seuraavia artikloja:

15 artikla. Tekninen tuki maatalousalalla. Tukikelpoiset kustannukset: lampaankasvattajille suunnattujen koulutusohjelmien järjestämisestä, kolmansien osapuolten tarjoamista palveluista, tiedonvaihtofoorumien, kilpailujen ja näyttelyjen järjestämisestä, tieteellisen tiedon levityksestä ja julkaisutoiminnasta aiheutuvat kustannukset.

16 artikla. Tuki kotieläintuotantoalalla. Tukikelpoiset kustannukset: kantakirjan pitämisestä aiheutuvat kustannukset.

Kyseessä oleva ala: Lampaiden kasvatus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias |
| --- |
| C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta |
| E-33071 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |

Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias

C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta

E-33071 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

Verkko-osoite: Yhteistyösopimuksen teksti on verkkosivustolla www.asturias.es URL– osoitteessa

http://www.asturias.es/Asturias/descargas/CONVENIOS%20GANADERIA/ACOXA%2009%20convenio.pdf

Muut tiedot: —

Luis Miguel ALVAREZ MORALES

El director general de ganadería y agroalimentación

Tuen N:o: XA 48/09

Jäsenvaltio: Viro

Alue: Viro

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Põllumajandusloomade aretustoetus

Oikeusperusta:

| 1) | Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 3 lg 2 p 2, § 7 lg 1 p 3, § 11 (RTI, 18.7.2008, 33, 202); |
| --- | --- |

1)

Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 3 lg 2 p 2, § 7 lg 1 p 3, § 11 (RTI, 18.7.2008, 33, 202);

| 2) | Põllumajandusministri 18.1.2005.a määrus nr 6 „Põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord”. |
| --- | --- |

2)

Põllumajandusministri 18.1.2005.a määrus nr 6 „Põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord”.

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 20 000 000 EEK vuodessa

Tuen enimmäisintensiteetti: Enintään 70 %

Täytäntöönpanopäivä:

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 15. päivästä helmikuuta 2009–31. päivänä joulukuuta 2011

Tuen tarkoitus: Kotieläintuotanto.

Tuki myönnetään asetuksen (EY) N:o 1857/2006 16 artiklan mukaisesti.

Tukikelpoiset kustannukset ovat kantakirjan tai jalostusrekisterin pitämiseen, tuotantokyvyn testaukseen ja jalostusarvon arviointiin liittyvät kustannukset.

Tuki annetaan tuettujen palvelujen muodossa, eivätkä tuottajat saa maksuja suoraan.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Nautakarjan, hevosten, lampaiden ja siipikarjan kasvatus (NACE-koodi A104)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3 |
| Tartu 51009 |
| EESTI/ESTONIA |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3

Tartu 51009

EESTI/ESTONIA

Internetosoite: http://www.agri.ee/siseriiklikud-toetused

Muita tietoja: Tällä ilmoituksella muutetaan XA 93/08 -tukea koskevaa ilmoitusta.

Tuen N:o: XA 58/09

Jäsenvaltio: Espanja

Alue: Principado de Asturias

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Laboratorio Interprofesional Lechero y Agroalimentario de Asturias (L.I.L.A.)

Oikeusperusta: Convenio de colaboración entre el Principado de Asturias y el Laboratorio Interprofesional Lechero y Agroalimentario de Asturias (L.I.L.A.) suscrito el 7 de abril de 2008 para la realización de los análisis de control lechero oficial. Adenda al citado Convenio de colaboración de 27 de enero de 2009.

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Myönnettävän tuen enimmäismäärä on 420 000 euroa varainhoitovuonna 2009.

Tuen enimmäisintensiteetti: Enintään 70 % tuensaajan toteuttaman toiminnan kustannuksista

Täytäntöönpanopäivä: Tukiohjelmaa sovelletaan siitä päivästä, kun vapautuspyynnön kirjausnumero julkaistaan Euroopan komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston internet-sivulla.

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: Joulukuuhun 2009

Tuen tarkoitus: Maidon viralliseen valvontaan tarkoitettujen analyysien tekeminen Asturiasin autonomisella alueella; analyysit ovat tärkeä väline lypsykarjalajien ja -rotujen geneettisten ominaisuuksien arvioinnissa ja sen vuoksi olennainen osa karjan ominaisuuksien parantamiseen tähtääviä ohjelmia.

Tuen myöntämisessä sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1857/2006 seuraavaa artiklaa:

16 artikla. Tuki kotieläintuotannon alalle. Tukikelpoiset kustannukset: kulut, jotka aiheutuvat kokeista, joilla määritetään kotieläinten perimän laatu tai niiden tuottavuus.

16 artikla. Tuki kotieläintuotannon alalle.

Alat, joita tuki koskee: Lypsykarjankasvatus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias |
| --- |
| C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta |
| E-33071 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |

Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias

C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta

a

E-33071 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

Internet-osoite: yhteistyösopimuksen (convenio de colaboración) teksti on nähtävissä verkkosivustolla www.asturias.es osoitteessa:

http://www.asturias.es/portal/site/Asturias/menuitem.fe57bf7c5fd38046e44f5310bb30a0a0/?vgnextoid=959f4749be187110VgnVCM10000097030a0aRCRD&vgnextchannel=d2907989c258f010VgnVCM100000b0030a0aRCRD&i18n.http.lang=es

Muita tietoja: —

Luis Miguel ALVAREZ MORALES

El director general de ganadería y agroalimentación

Tuen N:o: XA 59/09

Jäsenvaltio: Yhdistynyt Kuningaskunta

Alue: England – Cornwall

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäisen tuen saaneen yrityksen nimi: Caradon Hill Area Heritage Project

Oikeusperusta: The National Heritage Act 1980 set up a fund called the National Heritage Memorial Fund (NHMF) as amended by the National Heritage Act 1997 and the National Lottery Act 1993 and 1998.

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| (GBP) |
| --- |
| Päivämäärä | Määrä |
| Vuosi 1 – maaliskuu 2009–helmikuu 2010 | 184 845,00 puntaa |
| Vuosi 2 – maaliskuu 2010–helmikuu 2011 | 87 828,00 puntaa |
| Vuosi 3 – maaliskuu 2011–helmikuu 2012 | 90 177,00 puntaa |
| Kokonaissumma | 362 850,00 puntaa |

(GBP)

Päivämäärä

Määrä

Vuosi 1 – maaliskuu 2009–helmikuu 2010

184 845,00 puntaa

Vuosi 2 – maaliskuu 2010–helmikuu 2011

87 828,00 puntaa

Vuosi 3 – maaliskuu 2011–helmikuu 2012

90 177,00 puntaa

Kokonaissumma

Kokonaissumma

362 850,00 puntaa

362 850,00 puntaa

Tuen enimmäisintensiteetti: Teknisen avun toimenpiteessä tuen enimmäisintensiteetti on 100 prosenttia komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan mukaisesti.

Perinteisten maisemien säilyttämistoimenpiteissä tuen enimmäisintensiteetti on 100 prosenttia, kun tuen tavoitteena on tuotannolliseen toimintaan liittymättömän luonnon- ja kulttuuriperinnön säilyttäminen komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuen enimmäismäärää pienennetään komission asetuksen (EY) N:o1857/2006 5 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen tasojen mukaisesti, jos tuki on suunnattu tuotannolliseen toimintaan.

Täytäntöönpanopäivä: Järjestelmän täytäntöönpano alkaa 18. päivänä maaliskuuta 2009.

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Järjestelmän täytäntöönpano alkaa 18. päivänä maaliskuuta 2009, ja järjestelmää pannaan täytäntöön kolmen vuoden ajan. Uusia hakemuksia ei oteta vastaan 1. päivänä maaliskuuta 2012 jälkeen, ja töiden on päätyttävä 17. päivänä maaliskuuta 2012. Viimeiset maksut suoritetaan 1. päivänä syyskuuta 2012.

Tuen tarkoitus: Merkittävien luonnonvaraisten elinympäristöjen ja lajien sekä historiallisten ja geologisten/mineralogisten kohteiden säilyttäminen ja kunnostaminen niiden hoidon helpottamiseksi pitkällä aikavälillä. Järjestelmä on komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 5 artiklan mukainen. Tuen enimmäisintensiteettiä pienennetään komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 4 artiklassa vahvistettujen tasojen mukaisesti, jos tuki on suunnattu tuotannolliseen toimintaan.

Ohjelma 2 – Historiallinen ympäristö

Ohjelma 2

Kaikki ohjelmaan kuuluvat toimenpiteet toteutetaan maatalousmaalla, ne sisältyvät tähän ilmoitukseen ja ovat komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 5 artiklan mukaisia. Ohjelma koostuu seuraavista toimenpiteistä:

Tehdään ja/tai helpotetaan urakoita, joilla parannetaan näiden historiallisesti keskeisten paikkojen ja maisemien kuntoa.

Ehdotuksiin sisältyy sananjalkapensaikkojen hallintaa ja maatalousmaalla sijaitsevien historiallisten rajamerkkien korjausta.

Ohjelma 4 – Maan hallinta ja pääsy maa-alueille

Ohjelma 4

Ohjelmaa toteutetaan sekä maatalousmaalla että muulla maalla. Ainoat maatalousmaalla toteutettavat ja tähän ilmoitukseen sisältyvät ohjelmaosiot luetellaan jäljempänä, ja ne ovat komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 5 artiklan mukaisia.

Maisemallisesti merkittävien vanhojen cornwallilaisten pensasaitojen/aitojen kunnostaminen.

Arkeologisten muistomerkkien vahvistaminen.

Aluskasvillisuuden hallinta arkeologisilla paikoilla.

Ohjelmassa kannustetaan myös siihen liittyvien taitojen hankkimiseen etenkin erityisten luonnonsuojelutaitojen virallisella koulutuksella, johon kuuluu taitojen jakamista, neuvontaa ja palautteenantoa koskevia työpajoja sekä räätälöityä ammattikoulutusta maanomistajille, viljelijöille, tavallisille asukkaille ja urakoitsijoille hankealueella. Toimenpide on komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan mukainen.

Ohjelma 1– Luonnonympäristö

Ohjelma 1

Luonnonympäristöhankkeissa toimitaan maanomistajien ja viljelijöiden kanssa. Hankkeiden tarkoituksena on edistää ja tukea parhaita käytäntöjä luonnonvaraisten elinympäristöjen ja lajien suojelussa. Tätä varten järjestetään erilaisia neuvonta- ja koulutustapahtumia, jotka ovat avoimia kaikille viljelijöille ja maanomistajille hankealueella.

Ohjelma sisältää kokonaisuudessaan toimenpiteitä, jotka toteutetaan maatalousmaalla ja jotka ovat 15 artiklan mukaisia.

Ohjelma 5 – Tulkinta, opetus ja koulutus

Ohjelma 5

Ohjelmaa toteutetaan sekä maatalousmaalla että muulla maalla. Ainoat maatalousmaalla toteutettavat ja tähän ilmoitukseen sisältyvät ohjelmaosiot luetellaan jäljempänä, ja ne ovat 15 artiklan mukaisia.

Haitallisten rikkakasvien torjunta.

Kasvatus arkeologiseen tietoisuuteen.

Ohjelma 3 – Kaivosperinteet

Ohjelma 3

Hanke toteutetaan muulla kuin maatalousmaalla, ja se kuuluu tuen NN 11/2002 piiriin.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Tukijärjestelmää sovelletaan maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Cornwall County Council County Hall |
| --- |
| Treyew Road |
| Truro |
| Cornwall |
| TR1 3AY |
| YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA |

Cornwall County Council County Hall

Treyew Road

Truro

Cornwall

TR1 3AY

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Järjestelmästä vastaava lakisääteinen elin on:

| Cornwall County Council |
| --- |
| County Hall |
| Treyew Road |
| Truro |
| Cornwall |
| TR1 3AY |
| YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA |

Cornwall County Council

County Hall

Treyew Road

Truro

Cornwall

TR1 3AY

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Järjestelmää hallinnoi:

| Caradon Hill Area Heritage Project |
| --- |
| Luxstowe House |
| Liskeard |
| Cornwall |
| PL14 3DZ |
| YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA |

Caradon Hill Area Heritage Project

Luxstowe House

Liskeard

Cornwall

PL14 3DZ

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Internet-osoite: http://www.cornwall.gov.uk/index.cfm?articleid=6835

Muita tietoja: Muuta kuin maataloutta koskevat toimenpiteet järjestelmässä täyttävät tuen NN 11/2002 ehdot ja soveltuvat siksi valtiontukeen.

Tukikelpoisuutta ja järjestelmän sääntöjä koskevia tietoja on saatavilla edellä mainitusta internet-osoitteesta.

---

V Ilmoitukset

Komissio

HALLINNOLLISET MENETTELYT

| 9.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 107/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 107/23

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2009/C 107/06

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”MARRONE DI COMBAI”

EY-ASIAKIRJANUMERO: IT-PGI-0005-0565-08.11.2006

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi:

”Marrone di Combai”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji (liitteen II mukaisesti):

| Luokka 1.6.: | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6.:

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

”Marrone di Combai” on paikallisen ekotyypin kastanja, joka on kehittynyt Trevison alueella Alppien alarinteillä. Sillä on kulutukseen luovutettaessa seuraavat morfologiset ja kaupalliset ominaisuudet:

Soikea muoto, litteä kärki. Siemenen kiinnityskohdan arpi on nukkapintainen, reunoistaan säännöllinen ja muodostaa selvästi nähtävissä oleva tähdenmuotoisen kuvion. Siemenkuoren väri vaihtelee vaaleanruskeasta tummanruskeaan olematta kuitenkaan himmeä, ja siinä on näkyvissä selkeitä juovia. Kuoren on irrottava helposti siemenvalkuaisesta. Siemenvalkuainen on väriltään vaaleanruskea ja peittää syötävän osan; siinä on joitakin vähäisiä uurteita, joiden ansiosta se irtoaa kuorittaessa helposti hedelmälihasta. Siemen – tavanomaisesti yksi hedelmää kohden – muodostuu yhdenmukaisesta, lähes jakautumattomasta kokonaisuudesta, ja sen pinnassa on uurteita. Hedelmäliha on jauhoista, väriltään lähes valkoista ja muuttuu keitettäessä rapeaksi ja maukkaaksi.

Kaupan pidettäessä hedelmien on oltava erittäin hyväkuntoisia ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| | Ekstraluokka:
  Suurikokoiset hedelmät: | 50–80 hedelmää kilogrammassa; |
| --- | --- | --- |

Ekstraluokka:

Suurikokoiset hedelmät:

50–80 hedelmää kilogrammassa;

| | hyönteisten aiheuttamia vikoja hedelmän sisäosassa saa olla enintään 4 prosentissa hedelmien painosta; |
| --- | --- |

hyönteisten aiheuttamia vikoja hedelmän sisäosassa saa olla enintään 4 prosentissa hedelmien painosta;

| | siemenkuoren virheitä saa olla enintään 3 prosentissa hedelmien painosta. |
| --- | --- |

siemenkuoren virheitä saa olla enintään 3 prosentissa hedelmien painosta.

| | I luokka: | 81–105 hedelmää kilogrammaa kohden; |
| --- | --- | --- |

I luokka:

81–105 hedelmää kilogrammaa kohden;

| | hyönteisten aiheuttamia vikoja hedelmän sisäosassa saa olla enintään 6 prosentissa hedelmien painosta; |
| --- | --- |

hyönteisten aiheuttamia vikoja hedelmän sisäosassa saa olla enintään 6 prosentissa hedelmien painosta;

| | siemenkuoren virheitä saa olla enintään 5 prosentissa hedelmien painosta. |
| --- | --- |

siemenkuoren virheitä saa olla enintään 5 prosentissa hedelmien painosta.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Tuotantovaiheiden on tapahduttava 4 kohdassa määritellyllä tuotantoalueella, jotta tuotteen alkuperä ja valvonta voidaan taata.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Tuotteen käsittely nk. curatura-menetelmällä (liotus) voidaan suorittaa myös 4 kohdassa määritetyn maantieteellisen alueen ulkopuolella, kuitenkin aina 24 tunnin kuluessa korjuusta, jotta tuotteen laadussa ei tapahdu muutoksia.

Muussa tapauksessa tuote on pidettävä jäähdytettynä enintään 3 vuorokauden ajan 0,5–2 °C:ssa kosteuspitoisuuden ollessa 95–98 %. Sen jälkeen tuotteelle on tehtävä curatura-käsittely.

Curatura-menetelmässä hedelmiä liotetaan 5–7 päivää huoneenlämpöisessä vedessä, ja vesi vaihdetaan puolessavälissä liotusta. Vaihtoehtoisesti kastanjat voidaan upottaa 45–48 °C:seen lämmitettyyn veteen 45 minuutiksi, minkä jälkeen ne upotetaan nopeasti kylmään veteen kunnes ne ovat täysin jäähtyneet. Tämän jälkeen hedelmät kuivataan kuumailmakuivurilla ja tuulettimilla, tai ne asetetaan puiselle ritilälle ja niitä käännellään päivittäin kunnes ne ovat täysin kuivia.

Tuote saatetaan myyntiin seuraavanlaisissa pakkauksissa: 1, 2, 3, 5 ja 25 kilogramman juuttisäkit, 1, 2, 3, 5 ja 25 kilogramman muoviset verkkopussit tai 1–5 kilogramman korit tai puulaatikot. Pakkaukset suljetaan mekaanisesti metallinipistimellä, nailonlangalla tai lyijysinetillä. Sinetöinnissä tuotteen etiketti ja tunnus kiinnitetään pakkaukseen. Korit ja laatikot kääritään sellofaaniin ja sinetöidään lyijynauhalla siten, että tunnus on selvästi esillä.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Valvontaelin varmistaa, että tuote on yksilöity siihen kiinnitetyllä merkinnällä, jossa on tunnus sekä ilmaisu ”Marrone di Combai” muita merkintöjä selvästi suurempana. Etiketissä tai pakkauksessa on oltava seuraavat tiedot: tuottajan tai pakkaajan nimi tai tavaramerkki, alkuperäinen nettopaino ja luokka, tuotteen ravintoarvoa koskevia tietoja, tuotantovuosi sekä ohjeita tuotteen oikeasta säilytyksestä ja käytöstä. Tunnus muodostuu tyylitellystä kastanjasta, jota ympäröi tyylitelty vaaleanruskea piikkikuori tummanruskeaa neliönmuotoista taustaa vasten (vaaleanruskea – pantone 465U, tummanruskea – pantone 4625U). Koko: tunnuksen koko voi olla jokin seuraavista: 65 mm x 102 mm; 33 mm x 51 mm; 17 mm x 25 mm; 8 mm x 12 mm.

Image

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

”Marrone di Combain” tuotantoalueen muodostavat seuraavat Trevison maakunnan kunnat: Cison di Valmarino, Cordignano, Follina, Fregona, Miane, Revine Lago, Sarmede, Segusino, Tarzo, Valdobbiadene ja Vittorio Veneto.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Edellä 4 kohdassa määritelty alue sijoittuu kokonaisuudessaan Alppien alarinteille.

Vuoristoalue (Alppien alarinteet), jolta ”Marrone di Combai” on peräisin, muodostuu karstimaalle tyypillisistä kalkki- ja piikivikallioista ja kukkuloista, joille on ominaista syvät kuilut ja jyrkät rinteet sekä alueista, joilla maaperä on päällekkäisten kovien ja kestävien kallioiden rappeuttama. Tällaisilla vuoristo-olosuhteilla on merkittävä vaikutus ilmastoon: Alppien alarinteet ja kukkuloiden harjanteet muodostavat esteen itätuulille mutta päästävät pohjoistuulet valloilleen, mikä vähentää vuotuista lämpötilanvaihtelua tasankomaihin nähden. Runsaat ja läpi vuoden tasaisesti jakautuvat sateet ja se, ettei alueella koskaan esiinny sumua, toisin kuin muilla Po-joen ja Veneton laakson alueilla, vaikuttavat alueen ilmaston erityislaatuun ja tekevät siitä ”Marrone di Combain” (SMM) tuottamiselle erityisen otollisen.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Paneelitestein suoritetut aistinvaraiset analyysit ovat osoittaneet, että hedelmälihan ominaisuudet ja erityisesti sen mehukkuus ovat yhteydessä siihen, kuinka miellyttävänä hedelmää pidetään. Tuntoaistintaan vaikuttavien tekijöiden lisäksi tuotteella on erityinen makuprofiili, jossa tuntuvat mausteiset, kukkaiset ja yrttimäiset aromit ja jota arvostetaan sen tunnusomaisuuden ja intensiivisyyden vuoksi. Aistinvaraista analyysiä varten valituilla erityisillä kuvaajilla ilmaistut määrälliset arvot ovat osoittaneet voimakkaan aromaattisuuden, aromin pitkän säilymisen ja makeuden, kun taas hedelmän yleiseen miellyttävyyteen negatiivisesti korreloivia ominaisuuksia, kuten kuivikkuus tai kitkeryys, tuli ilmi hyvin vähän. ”Marrone di Combain” aromin tunnusomaisuus on yhteydessä viljelyalueen maaperän ominaisuuksiin ja osoittaa kasvin, maaperän ja viljely-ympäristön välistä kiinteää yhteyttä.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

”Marrone di Combai” (SMM) -hakemus perustuu tuotteen erityislaadun lisäksi sen maineeseen.

”Marrone di Combain” alueen kastanjoiden erityiset laatuominaisuudet mainitaan useissa historiallisissa lähteissä, joista vanhimmat ovat 1100-luvulta. Ne osoittavat, että tuotetta luonnehdittaessa on otettava huomioon sekä ympäristölliset että inhimilliset tekijät, sillä kastanjoilla on aina ollut merkittävä asema alueen asukkaiden toimeentulolle. Mainittakoon, että syyskuun 18 päivältä 1665 olevassa historiallisessa lähteessä korostetaan myös kastanjoiden korjuuseen liittyviä yhteisöllisiä näkökohtia: koko alueen väestö, naiset ja lapset mukaan luettuina, osallistui sadonkorjuuseen, jota säänneltiin jakamalla perhekokoonpanoon perustuvia osuuksia.

Sittemmin ”Marrone di Combain” maine on kiirinyt Venetosta kaikkialle Italiaan, ja tätä ovat edistäneet myös maalaismarkkinat ja -juhlat, kuten Festa dei Marroni di Combai, joka vuodesta 1945 alkaen on ollut tärkeä tapahtuma niin paikallisesti kuin valtakunnallisestikin.

Kyseisen tuotteen erityisluonne on tiiviisti yhteydessä tuotantoalueen maantieteelliseen ympäristöön.

Tuotantoalueen geologiset ominaisuudet ja erityisesti karstimaille ominaiset kalkki- ja piikivikalliot yhdessä kukkuloiden jyrkkien rinteiden kanssa estävät seisovan veden kertymistä ja mahdollistavat viljelymaiden erinomaisen kuivatuksen. Näiden tekijöiden tuloksena saadaan mehevä ja makea hedelmä, jolla on voimakas, kestävä ja kitkeryyttä vailla oleva aromi.

Lisäksi kukkuloiden itätuulia vastaan muodostama este ja alueella vallitsevat pohjoistuulet, jotka vähentävät vuotuisia lämpötilanvaihteluita tasankoalueisiin nähden ja estävät sumun muodostumisen, vaikuttavat suotuisasti kasvien terveyteen ja kehittymiseen, ja tuloksena saadaan terveellinen ja korkealaatuinen tuote.

Eritelmän julkaisutiedot:

Hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 23 marraskuuta 2005 Italian tasavallan virallisen lehden numerossa 273 ehdotuksen suojatun maantieteellisen nimityksen ”Marrone di Combai” hyväksymiseksi.

Eritelmän täydellinen teksti on saatavissa:

| — | joko seuraavan linkin kautta
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop%20Igp%20e%20Stg
  tai |
| --- | --- |

—

joko seuraavan linkin kautta

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop%20Igp%20e%20Stg

tai

| — | menemällä suoraan ministeriön www-sivuston etusivulle (www.politicheagricole.it) ja klikkaamalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg CE 510/2006)”. |
| --- | --- |

—

menemällä suoraan ministeriön www-sivuston etusivulle (www.politicheagricole.it) ja klikkaamalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg CE 510/2006)”.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---