# Eiropas Savienības C 63/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 63 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 18. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 63

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 18. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2009/C 063/01 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Dānijas konverģences programmu 2008.–2015. gadam | 1 |
| 2009/C 063/02 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu no 2008. līdz 2012. gadam | 6 |
| | Komisija |
| 2009/C 063/03 | Paziņojums par inflācijai atbilstīgu pielāgojumu atsevišķām summām, kas noteiktas pārapdrošināšanas direktīvā | 11 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2009/C 063/01

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Dānijas konverģences programmu 2008.–2015. gadam

1

2009/C 063/02

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu no 2008. līdz 2012. gadam

6

Komisija

2009/C 063/03

Paziņojums par inflācijai atbilstīgu pielāgojumu atsevišķām summām, kas noteiktas pārapdrošināšanas direktīvā

11

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 063/04 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 12 |
| 2009/C 063/05 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 14 |
| 2009/C 063/06 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 16 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 063/04

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

12

2009/C 063/05

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

14

2009/C 063/06

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

16

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 063/07 | Euro maiņas kurss | 18 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 063/07

Euro maiņas kurss

18

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2009/C 063/08 | EK Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013. g.) uzaicinājums iesniegt projektu pieteikumus konkursam 2009. gada darba programmā Cilvēki | 19 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 063/09 | Paziņojums par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importu | 20 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 063/10 | Nīderlandes Karalistes ekonomikas ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei | 23 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2009/C 063/08

EK Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013. g.) uzaicinājums iesniegt projektu pieteikumus konkursam 2009. gada darba programmā Cilvēki

19

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 063/09

Paziņojums par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importu

20

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 063/10

Nīderlandes Karalistes ekonomikas ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 18.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 63/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Dānijas konverģences programmu 2008.–2015. gadam

(2009/C 63/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Dānijas konverģences programmu laikam no 2008. līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Dānijas konverģences programmu laikam no 2008. līdz 2015. gadam.

| 2) | Pēc ieilguša uzplaukuma Dānijas ekonomiskas attīstības tempu samazināšanās 2008. gadā ir bijusi strauja un izteikta, ko galvenokārt radīja situācijas pasliktināšanās mājokļa tirgū un pieaugošā krīze finanšu jomā. Šādai situācijai turpinoties, zemāks vietējais un starptautiskais pieprasījums šo lejupslīdi vēl vairāk saasinās. Tā kā ārējie apstākļi pasliktinās, īpaši grūti būs nodrošināt finanšu stabilitāti un akurātu korekciju mājokļu tirgū. Īstermiņā un vidējā termiņā lejupslīde un paredzamās aktīvu un enerģijas cenu izmaiņas diezgan negatīvi ietekmēs valsts finanšu stāvokli.
  Īpaši lejupslīdes spiediens ir sagaidāms uz ieņēmumiem no pensiju peļņas nodokļa, uzņēmuma peļņas nodokļiem, kā arī no paredzamā naftas un gāzes ieguves samazinājuma Ziemeļjūrā. Garantēts ar fiskāli stabilu izejas punktu, 2009. gadam pieņemtais budžets paredz saprātīgu fiskālo paplašināšanos par apmēram 1 procentu punktu no IKP, tostarp pastāvīgu ienākuma nodokļa samazināšanu, kas sastādīs apmēram 0,5 % no IKP. Spiediens uz Dānijas kronu un ārzemju valūtas rezervju aizplūšana 2008. gada oktobrī lika Dānijas centrālajai bankai paaugstināt procentu likmes. ECB samazinot procentu likmes, palielinājās politikas procentu likmes starpība ar euro. Tādēļ Dānijas centrālā banka, pēc ECB procentu likmes samazināšanas, 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā samazināja politikas procentu likmes un ieviesa papildu samazināšanu, tādejādi pakāpeniski samazinot starpību. Tomēr starpība vēl aizvien ir augsta — 1 procentu punkts pret 0,35 procentu punktiem pirms krīzes. |
| --- | --- |

2)

Pēc ieilguša uzplaukuma Dānijas ekonomiskas attīstības tempu samazināšanās 2008. gadā ir bijusi strauja un izteikta, ko galvenokārt radīja situācijas pasliktināšanās mājokļa tirgū un pieaugošā krīze finanšu jomā. Šādai situācijai turpinoties, zemāks vietējais un starptautiskais pieprasījums šo lejupslīdi vēl vairāk saasinās. Tā kā ārējie apstākļi pasliktinās, īpaši grūti būs nodrošināt finanšu stabilitāti un akurātu korekciju mājokļu tirgū. Īstermiņā un vidējā termiņā lejupslīde un paredzamās aktīvu un enerģijas cenu izmaiņas diezgan negatīvi ietekmēs valsts finanšu stāvokli.

Īpaši lejupslīdes spiediens ir sagaidāms uz ieņēmumiem no pensiju peļņas nodokļa, uzņēmuma peļņas nodokļiem, kā arī no paredzamā naftas un gāzes ieguves samazinājuma Ziemeļjūrā. Garantēts ar fiskāli stabilu izejas punktu, 2009. gadam pieņemtais budžets paredz saprātīgu fiskālo paplašināšanos par apmēram 1 procentu punktu no IKP, tostarp pastāvīgu ienākuma nodokļa samazināšanu, kas sastādīs apmēram 0,5 % no IKP. Spiediens uz Dānijas kronu un ārzemju valūtas rezervju aizplūšana 2008. gada oktobrī lika Dānijas centrālajai bankai paaugstināt procentu likmes. ECB samazinot procentu likmes, palielinājās politikas procentu likmes starpība ar euro. Tādēļ Dānijas centrālā banka, pēc ECB procentu likmes samazināšanas, 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā samazināja politikas procentu likmes un ieviesa papildu samazināšanu, tādejādi pakāpeniski samazinot starpību. Tomēr starpība vēl aizvien ir augsta — 1 procentu punkts pret 0,35 procentu punktiem pirms krīzes.

| 3) | Makroekonomiskais scenārijs, kas pamato programmu, paredz, ka 2009. gadā reālais IKP pieaugums samazināsies no 0,2 % 2008. gadā līdz -0,2 % 2009. gadā, bet 2010. gadā tas atkal pieaugs līdz 0,7 % un vidēji līdz 1,7 % pārējās programmas laikā. Paredzētā atveseļošanās 2011. un 2012. gadā atspoguļo tehniskos pieņēmumus par ražošanas apjomu un bezdarba starpības izlīdzināšanos 2012. gadā saskaņā ar Dānijas iestāžu aprēķiniem, izmantojot valsts metodiku. Pamatā tiek pieņemts, ka jaudas izlietojums pakāpeniski pieaugs līdz normālam līmenim, ko veicinās topošā atveseļošanās ārvalstīs, kā arī zemas procentu likmes. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet pamatots uz pieņēmumiem par labvēlīgu pieaugumu. Ņemot vērā pēdējos notikumus, šķiet, ka 2009. gadā pašmāju pieprasījuma samazināšanās ir nepietiekami novērtēta. Sākot no 2011. gada un turpmāk būs novērojama spēcīga izaugsme, ņemot vērā vēsturisko ražošanas izaugsmi un lēsto potenciālo izaugsmi. Prognozes paredz ievērojamu inflācijas kritumu līdz 1,3 % 2009. gadā, bet pārējā programmas laikā tas svārstīsies līmenī apmēram zem 2 %. Svārstību cēlonis nav skaidrs, bet plānotā IKP deflatora attīstība šķiet reāla. |
| --- | --- |

3)

Makroekonomiskais scenārijs, kas pamato programmu, paredz, ka 2009. gadā reālais IKP pieaugums samazināsies no 0,2 % 2008. gadā līdz -0,2 % 2009. gadā, bet 2010. gadā tas atkal pieaugs līdz 0,7 % un vidēji līdz 1,7 % pārējās programmas laikā. Paredzētā atveseļošanās 2011. un 2012. gadā atspoguļo tehniskos pieņēmumus par ražošanas apjomu un bezdarba starpības izlīdzināšanos 2012. gadā saskaņā ar Dānijas iestāžu aprēķiniem, izmantojot valsts metodiku. Pamatā tiek pieņemts, ka jaudas izlietojums pakāpeniski pieaugs līdz normālam līmenim, ko veicinās topošā atveseļošanās ārvalstīs, kā arī zemas procentu likmes. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet pamatots uz pieņēmumiem par labvēlīgu pieaugumu. Ņemot vērā pēdējos notikumus, šķiet, ka 2009. gadā pašmāju pieprasījuma samazināšanās ir nepietiekami novērtēta. Sākot no 2011. gada un turpmāk būs novērojama spēcīga izaugsme, ņemot vērā vēsturisko ražošanas izaugsmi un lēsto potenciālo izaugsmi. Prognozes paredz ievērojamu inflācijas kritumu līdz 1,3 % 2009. gadā, bet pārējā programmas laikā tas svārstīsies līmenī apmēram zem 2 %. Svārstību cēlonis nav skaidrs, bet plānotā IKP deflatora attīstība šķiet reāla.

| 4) | Attiecībā uz 2008. gadu — Komisijas dienestu 2009. gada starpposma prognozē lēsts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 3,1 % no IKP, kas ir tuvu iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteiktajam mērķim 3,0 % no IKP. Tā kā darba tirgus reakcija uz lejupslīdi ir aizkavējusies, nodarbinātības un algu pieaugums gandrīz visa gada laikā ir palicis nemainīgs, kā rezultātā ir ienākuma nodokļa ieņēmumi ir auguši, bet sociālie izdevumi kritušies, pretēji prognozētajam. Tai pat laikā finanšu krīze ir novedusi pie ievērojami zemākiem ieņēmumiem no pensiju peļņas nodokļa un uzņēmuma peļņas nodokļiem. Turklāt izdevumi pārsniedza prognozēto līmeni, jo daļa no 2007. gada pensiju peļņas nodokļa reformām paredz augstākus starppatēriņa izdevumus un vienreizēju kapitāla novirzīšanu mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

4)

Attiecībā uz 2008. gadu — Komisijas dienestu 2009. gada starpposma prognozē lēsts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 3,1 % no IKP, kas ir tuvu iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteiktajam mērķim 3,0 % no IKP. Tā kā darba tirgus reakcija uz lejupslīdi ir aizkavējusies, nodarbinātības un algu pieaugums gandrīz visa gada laikā ir palicis nemainīgs, kā rezultātā ir ienākuma nodokļa ieņēmumi ir auguši, bet sociālie izdevumi kritušies, pretēji prognozētajam. Tai pat laikā finanšu krīze ir novedusi pie ievērojami zemākiem ieņēmumiem no pensiju peļņas nodokļa un uzņēmuma peļņas nodokļiem. Turklāt izdevumi pārsniedza prognozēto līmeni, jo daļa no 2007. gada pensiju peļņas nodokļa reformām paredz augstākus starppatēriņa izdevumus un vienreizēju kapitāla novirzīšanu mājsaimniecībām.

| 5) | Atjauninājumā paredzēts, ka 2009. gada vispārējais valdības budžets būs bezdeficīta budžets salīdzinājumā ar Komisijas dienestu starpposma prognozē prognozēto deficītu 0,3 % no IKP, kas norāda uz negatīvu pārmaiņu par 3 procentu punktiem no IKP. Automātiskie stabilizētāji ir atbildīgi par apmēram 1 procentu punktu no vispārējā krituma. Tiek paredzēts, ka diskrecionāra fiskālā ekspansija par apmēram 1 procentu punktu no IKP, tostarp ienākuma nodokļa samazināšanās par 0,5 procentu punktiem no IKP, kā arī enerģijas un aktīvu cenu kritums samazinās īpaši svārstīgus ienākumus par apmēram 1,5 procentu punktu no IKP salīdzinājumā ar tendenču līmeni. Lai gan tiek paredzēts strukturālais pārpalikums, strukturālās bilances izmaiņas, pamatojoties uz Komisijas dienestu aprēķināto cikliski koriģēto bilanci, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku, kā arī uz Komisijas dienestu definētajiem vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem, un tiek lēstas uz apmēram 2,5 procentu punktiem no IKP, apstiprina ievērojami ekspansīvu fiskālo nostādni (3), ko tomēr būtiski ietekmējis īpaši svārstīgu ienākumu samazinājums. |
| --- | --- |

5)

Atjauninājumā paredzēts, ka 2009. gada vispārējais valdības budžets būs bezdeficīta budžets salīdzinājumā ar Komisijas dienestu starpposma prognozē prognozēto deficītu 0,3 % no IKP, kas norāda uz negatīvu pārmaiņu par 3 procentu punktiem no IKP. Automātiskie stabilizētāji ir atbildīgi par apmēram 1 procentu punktu no vispārējā krituma. Tiek paredzēts, ka diskrecionāra fiskālā ekspansija par apmēram 1 procentu punktu no IKP, tostarp ienākuma nodokļa samazināšanās par 0,5 procentu punktiem no IKP, kā arī enerģijas un aktīvu cenu kritums samazinās īpaši svārstīgus ienākumus par apmēram 1,5 procentu punktu no IKP salīdzinājumā ar tendenču līmeni. Lai gan tiek paredzēts strukturālais pārpalikums, strukturālās bilances izmaiņas, pamatojoties uz Komisijas dienestu aprēķināto cikliski koriģēto bilanci, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku, kā arī uz Komisijas dienestu definētajiem vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem, un tiek lēstas uz apmēram 2,5 procentu punktiem no IKP, apstiprina ievērojami ekspansīvu fiskālo nostādni (3), ko tomēr būtiski ietekmējis īpaši svārstīgu ienākumu samazinājums.

| 6) | 2010. gadā tiek paredzēta turpmāka vispārējās bilances pasliktināšanās, daļēji automātisko stabilizētāju rezultātā, bet galvenokārt vēl vienas plānotās vienreizējas kapitāla novirzīšanas mājsaimniecībām, kas ir daļa no 2007. gada pensiju peļņas nodokļa reformas, rezultātā. Programmas mērķis ir turpināt līdz 2010. gadam sasniegt tās vidējā termiņa mērķi (VTM) — strukturālie pārpalikumi, t.i. cikliski koriģētie pārpalikumi, atskaitot vienreizējus pasākumus un citus pagaidu pasākumus, vidēji no 0,75 līdz 1,75 % no IKP. Pēc 2010. gada Dānija pārskatīs savu VTM, vismaz samazinot strukturālo bilanci, ko tā plāno turpināt sasniegt un saglabāt līdz 2015. gadam. VTM ievēro obligāto kritēriju (deficīts apmēram 0,5 % no IKP) un atbilstīgi atspoguļo, kāda ir parāda attiecība un vidējais potenciālais produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. Rezultātā jaunais mērķis ir vērtējams kā atbilstīgs un tāds, kas ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Programmā paredzēts, ka 2011. gadā vispārējā valdības bilance atkal būs ar nelielu pārpalikumu. Lielākoties tas ir pamatots uz tehniskajiem pieņēmumiem par ražošanas apjoma un bezdarba starpības izlīdzināšanos 2012. gadā, kas vainagosies ar cikliski noteiktu ienākumu pieaugumu. Mērķi ir pamatoti uz scenāriju, kas paredz nenoteiktu strukturālās reformas pasākumu veikšanu, lai līdz 2015. gadam pastāvīgi uzlabotu vispārējo valdības bilanci par 0,7 % no IKP, lai nodrošinātu finanšu ilgtspēju saskaņā ar valsts metodiku. Ir paredzēts, ka programmas laikā strukturālais pārpalikums, kas aprēķināts pēc kopīgi saskaņotās metodikas, samazināsies apmēram par 3,5 procentu punktiem no IKP, bet tomēr saglabās pozitīvu līmeni. Papildu 2008. gada rudenī veiktajiem finanšu stabilizācijas pasākumiem, kas izklāstīti atjauninājumā, 2009. gada 18. janvārī pieņemtā Kredīta pakete nozīmē, ka 2009. gada vidū tiks veiktas pagaidu hibrīdkapitāla injekcijas līdz pat DKK 100 miljardu (5,5 % no IKP) apmēram, kas nekavējoties ietekmēs atjauninājumā paredzēto parādu attīstību, kā arī potenciāli ietekmēs vispārējo valdības bilanci visā programmas laikā. |
| --- | --- |

6)

2010. gadā tiek paredzēta turpmāka vispārējās bilances pasliktināšanās, daļēji automātisko stabilizētāju rezultātā, bet galvenokārt vēl vienas plānotās vienreizējas kapitāla novirzīšanas mājsaimniecībām, kas ir daļa no 2007. gada pensiju peļņas nodokļa reformas, rezultātā. Programmas mērķis ir turpināt līdz 2010. gadam sasniegt tās vidējā termiņa mērķi (VTM) — strukturālie pārpalikumi, t.i. cikliski koriģētie pārpalikumi, atskaitot vienreizējus pasākumus un citus pagaidu pasākumus, vidēji no 0,75 līdz 1,75 % no IKP. Pēc 2010. gada Dānija pārskatīs savu VTM, vismaz samazinot strukturālo bilanci, ko tā plāno turpināt sasniegt un saglabāt līdz 2015. gadam. VTM ievēro obligāto kritēriju (deficīts apmēram 0,5 % no IKP) un atbilstīgi atspoguļo, kāda ir parāda attiecība un vidējais potenciālais produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. Rezultātā jaunais mērķis ir vērtējams kā atbilstīgs un tāds, kas ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Programmā paredzēts, ka 2011. gadā vispārējā valdības bilance atkal būs ar nelielu pārpalikumu. Lielākoties tas ir pamatots uz tehniskajiem pieņēmumiem par ražošanas apjoma un bezdarba starpības izlīdzināšanos 2012. gadā, kas vainagosies ar cikliski noteiktu ienākumu pieaugumu. Mērķi ir pamatoti uz scenāriju, kas paredz nenoteiktu strukturālās reformas pasākumu veikšanu, lai līdz 2015. gadam pastāvīgi uzlabotu vispārējo valdības bilanci par 0,7 % no IKP, lai nodrošinātu finanšu ilgtspēju saskaņā ar valsts metodiku. Ir paredzēts, ka programmas laikā strukturālais pārpalikums, kas aprēķināts pēc kopīgi saskaņotās metodikas, samazināsies apmēram par 3,5 procentu punktiem no IKP, bet tomēr saglabās pozitīvu līmeni. Papildu 2008. gada rudenī veiktajiem finanšu stabilizācijas pasākumiem, kas izklāstīti atjauninājumā, 2009. gada 18. janvārī pieņemtā Kredīta pakete nozīmē, ka 2009. gada vidū tiks veiktas pagaidu hibrīdkapitāla injekcijas līdz pat DKK 100 miljardu (5,5 % no IKP) apmēram, kas nekavējoties ietekmēs atjauninājumā paredzēto parādu attīstību, kā arī potenciāli ietekmēs vispārējo valdības bilanci visā programmas laikā.

| 7) | Programmā paredzētie budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti vairākiem riskiem. Apdraudējums, ko rada labvēlīgi pieauguma pieņēmumi un neskaidrība par pasākumiem, kas jāveic, lai panāktu vēlamās strukturālās reformas, neskatoties uz pozitīvo budžeta reģistru, nav izvērtēts attiecībā pret pieaugošajiem riskiem saistībā ar potenciāli augstākiem ieņēmumiem, ja pieaugs enerģijas cenas un kritīsies procentu likmes. Turklāt pasākumi, kas uzsākti, lai uzlabotu finanšu stabilitāti, vēl vairāk palielina risku iespēju. |
| --- | --- |

7)

Programmā paredzētie budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti vairākiem riskiem. Apdraudējums, ko rada labvēlīgi pieauguma pieņēmumi un neskaidrība par pasākumiem, kas jāveic, lai panāktu vēlamās strukturālās reformas, neskatoties uz pozitīvo budžeta reģistru, nav izvērtēts attiecībā pret pieaugošajiem riskiem saistībā ar potenciāli augstākiem ieņēmumiem, ja pieaugs enerģijas cenas un kritīsies procentu likmes. Turklāt pasākumi, kas uzsākti, lai uzlabotu finanšu stabilitāti, vēl vairāk palielina risku iespēju.

| 8) | Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka nekā vidēji ES, īpaši pateicoties nesenajai pensiju reformai. Turklāt budžeta stāvoklis 2008. gadā, kā paredzēts programmā, ar lielu strukturālo pārpalikumu palīdz mazināt kopējo parādu. Ja vidējā termiņā tiks saglabāti augsti primārie pārpalikumi, tas ierobežos valsts finanšu ilgtspējību apdraudošos riskus, kas pašlaik ir zemi. |
| --- | --- |

8)

Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka nekā vidēji ES, īpaši pateicoties nesenajai pensiju reformai. Turklāt budžeta stāvoklis 2008. gadā, kā paredzēts programmā, ar lielu strukturālo pārpalikumu palīdz mazināt kopējo parādu. Ja vidējā termiņā tiks saglabāti augsti primārie pārpalikumi, tas ierobežos valsts finanšu ilgtspējību apdraudošos riskus, kas pašlaik ir zemi.

| 9) | Kā atspoguļots budžeta reģistrā, samērā stingrā fiskālā sistēma, kas izceļas ar plašu pārklājumu un fiskālo noteikumu pārskatāmību un pārredzamību, Dānijai ir nākusi par labu. Tomēr vispārējiem valdības patēriņa izdevumiem ir tieksme pārsniegt mērķus. Nesenās iniciatīvas, tostarp ekonomiskās sankcijas, varētu vairāk stimulēt pašvaldības censties sasniegt mērķus. Turklāt ir uzsāktas dažas rīcības, kas īpaši paredzētas valsts izdevumu rentabilitātes veicināšanai. Tomēr ir nepieciešami turpmāki pasākumi, lai izdevumu pieaugumu iegrožotu atbilstīgi valdības noteiktajiem mērķiem. |
| --- | --- |

9)

Kā atspoguļots budžeta reģistrā, samērā stingrā fiskālā sistēma, kas izceļas ar plašu pārklājumu un fiskālo noteikumu pārskatāmību un pārredzamību, Dānijai ir nākusi par labu. Tomēr vispārējiem valdības patēriņa izdevumiem ir tieksme pārsniegt mērķus. Nesenās iniciatīvas, tostarp ekonomiskās sankcijas, varētu vairāk stimulēt pašvaldības censties sasniegt mērķus. Turklāt ir uzsāktas dažas rīcības, kas īpaši paredzētas valsts izdevumu rentabilitātes veicināšanai. Tomēr ir nepieciešami turpmāki pasākumi, lai izdevumu pieaugumu iegrožotu atbilstīgi valdības noteiktajiem mērķiem.

| 10) | Dānijas iestādes ir pieņēmušas virkni pasākumu finanšu nozares stabilizācijai, tostarp pensiju un dzīvības apdrošināšanas nozares reglamentējošās sistēmas grozīšanu, 2008. gada oktobra Finanšu stabilitātes paktu un iepriekšminēto Kredīta paketi. Finanšu stabilitātes pakts efektīvi nodrošina neierobežotu, valdības atbalstītu garantiju nenodrošinātajiem kreditoriem līdz 2010. gada 30. septembrim, kur bankas, kas ir pakta dalībnieces, sedz prasības ar summu līdz DKK 35 miljardiem (2 % no IKP), bet valsts sedz jebkuru prasību, kuras summa ir lielāka. No 2010. gada 1. oktobra ir paredzēts depozīta apdrošinājuma slieksnis DKK 750 000 apmērā. Kredīta pakete atvieglo pieaugošo spiedienu uz banku un hipotekāro iestāžu maksātspēju, lai sekmētu aizdevuma politikas normalizēšanu. |
| --- | --- |

10)

Dānijas iestādes ir pieņēmušas virkni pasākumu finanšu nozares stabilizācijai, tostarp pensiju un dzīvības apdrošināšanas nozares reglamentējošās sistēmas grozīšanu, 2008. gada oktobra Finanšu stabilitātes paktu un iepriekšminēto Kredīta paketi. Finanšu stabilitātes pakts efektīvi nodrošina neierobežotu, valdības atbalstītu garantiju nenodrošinātajiem kreditoriem līdz 2010. gada 30. septembrim, kur bankas, kas ir pakta dalībnieces, sedz prasības ar summu līdz DKK 35 miljardiem (2 % no IKP), bet valsts sedz jebkuru prasību, kuras summa ir lielāka. No 2010. gada 1. oktobra ir paredzēts depozīta apdrošinājuma slieksnis DKK 750 000 apmērā. Kredīta pakete atvieglo pieaugošo spiedienu uz banku un hipotekāro iestāžu maksātspēju, lai sekmētu aizdevuma politikas normalizēšanu.

| 11) | Atbilstoši Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), par kuru Dānija decembrī vienojās ar Eiropadomi, pieņemot 2009. gada budžetu, Dānija turpināja īstenot saprātīgu fiskālo paplašināšanos par apmēram 1 procentu punktu no IKP, tostarp pastāvīgus pasākumus, lai uzlabotu darba stimulēšanu (ieņēmumu nodokļa samazināšana) un uzlabotu izaugsmes potenciālu (ieguldījumi pētniecībā un attīstībā). Daļēji paplašināšanos ir radījis liels algu paaugstinājums valsts sektorā. 2009. gada 29. janvārī apstiprinātais zaļais transporta infrastruktūras plāns ir paredzēts, lai 2009. un 2010. gadā nodrošinātu turpmāku fiskālo stimulu DKK 5 miljardu apmērā (0,25 % no IKP). Šie pasākumi ir saistīti ar Lisabonas vidējā termiņa reformas darba kārtību, kā to 2009. gada 28. janvārī pārskatījusi Komisija. |
| --- | --- |

11)

Atbilstoši Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), par kuru Dānija decembrī vienojās ar Eiropadomi, pieņemot 2009. gada budžetu, Dānija turpināja īstenot saprātīgu fiskālo paplašināšanos par apmēram 1 procentu punktu no IKP, tostarp pastāvīgus pasākumus, lai uzlabotu darba stimulēšanu (ieņēmumu nodokļa samazināšana) un uzlabotu izaugsmes potenciālu (ieguldījumi pētniecībā un attīstībā). Daļēji paplašināšanos ir radījis liels algu paaugstinājums valsts sektorā. 2009. gada 29. janvārī apstiprinātais zaļais transporta infrastruktūras plāns ir paredzēts, lai 2009. un 2010. gadā nodrošinātu turpmāku fiskālo stimulu DKK 5 miljardu apmērā (0,25 % no IKP). Šie pasākumi ir saistīti ar Lisabonas vidējā termiņa reformas darba kārtību, kā to 2009. gada 28. janvārī pārskatījusi Komisija.

| 12) | Pamatojoties uz programmas atjauninājuma informāciju, ir paredzēts, ka 2009. gadā strukturālā bilance samazināsies par 2

  procentu punktiem un vēl 1 procentu punktu pārējā programmas laikā. Daļēji šis kritums atspoguļo zemākus ieņēmumus no īpaši nepastāvīgiem un pārejas avotiem. Ņemot vērā fiskāli stabilo pamatu un ieviestos automātiskos stabilizētājus, plānotā ekspansīvā fiskālā nostādne šķiet atbilstīga reakcija uz ekonomikas lejupslīdi. Budžeta prognozes visam programmas laikam norāda, ka Dānijas finanšu stāvoklis ir pilnībā atbilstīgs Stabilitātes un izaugsmes pakta kritērijiem. |
| --- | --- |

12)

Formula

| 13) | Programmas atjauninājumā ir sniegti visi obligātie dati, kā arī vairākums fakultatīvo datu (4). |
| --- | --- |

13)

Programmas atjauninājumā ir sniegti visi obligātie dati, kā arī vairākums fakultatīvo datu (4).

Kopējais secinājums ir tāds, ka, pašreizējos apstākļos, un ievērojot apmierinošo finanšu stāvokli, vispārējā fiskālā nostādne ir uzskatāma par atbilstīgu, ņemot vērā diskrecionāro fiskālo ekspansiju par apmēram 1 procentu punktu no IKP 2009. gadā un relatīvi spēcīgos automātiskos stabilizētājus. Programmā paredzēts samazināt vispārējos valdības pārpalikumus par apmēram 3 procentu punktiem no IKP 2009. gadā un apmēram vēl par 1Formula procentu punktu 2010. gadā. Programmas izaugsmes pieņēmumi ir labvēlīgi. Fiskālajā politikā tieksies programmas laikā turpināt sasniegt VTM, atbilstīgi mērķim ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu stabilitāti, tādējādi saglabājot pietiekamu drošības rezervi līdz atsauces vērtībai. Pēc perioda, kad budžeta pārpalikumi bija augsti, ko izraisīja samērā spēcīga fiskālā sistēma, vispārējais valdības kopējā parāda līmenis ir krities un ir zems.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Dānija tiek aicināta

| i) | īstenot fiskālos plānus 2009. gadam, tostarp stimulēšanas pasākumus atbilstīgi EEAP un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu; |
| --- | --- |

i)

īstenot fiskālos plānus 2009. gadam, tostarp stimulēšanas pasākumus atbilstīgi EEAP un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu;

| ii) | noteikt strukturālās reformas pasākumus, īpaši — tiecoties stiprināt darbaspēka pieejamību, lai turpmākajos gados sasniegtu budžeta mērķus. |
| --- | --- |

ii)

noteikt strukturālās reformas pasākumus, īpaši — tiecoties stiprināt darbaspēka pieejamību, lai turpmākajos gados sasniegtu budžeta mērķus.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2008. gada decembris | 1,6 | 0,2 | – 0,2 | 0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,6 |
| COM 2009. gada janvāris | 1,6 | – 0,6 | – 1,0 | 0,6 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2008. gada decembris | 1,7 | 3,6 | 1,3 | 2,1 | 1,4 | 1,8 | 1,8 |
| COM 2009. gada janvāris | 1,7 | 3,6 | 1,6 | 1,9 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība (5)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2008. gada decembris | 1,4 | 0,0 | – 1,4 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,5 |
| COM 2009. gada janvāris (6) | 1,8 | – 0,1 | – 2,1 | – 2,4 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā uz pārējās pasaules valstīm
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 0,7 | 1,7 | 1,8 | 2,3 | 2,6 | 2,6 | 1,8 |
| COM 2009. gada janvāris | 0,7 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi (8)
   (10)

  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 54,5 | 53,2 | 51,2 | 51,5 | 52,1 | 51,8 | 51,5 |
| COM 2009. gada janvāris | 55,4 | 54,8 | 52,8 | 53,4 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 53,4 | 52,9 | 52,0 | 51,7 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta izdevumi (8)
   (10)

  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 49,9 | 50,2 | 51,2 | 52,8 | 51,8 | 51,7 | 51,6 |
| COM 2009. gada janvāris | 50,9 | 51,6 | 53,1 | 54,9 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 49,6 | 49,8 | 50,0 | 50,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta bilance (10)

  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 4,5 | 3,0 | 0,0 | – 1,2 | 0,3 | 0,1 | – 0,1 |
| COM 2009. gada janvāris | 4,5 | 3,1 | – 0,3 | – 1,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 6,1 | 4,2 | 1,5 | 0,2 | 1,6 | 1,3 | 0,7 |
| COM 2009. gada janvāris | 6,1 | 4,5 | 1,2 | 0,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 3,6 | 3,0 | 0,9 | 0,0 | 1,1 | 0,6 | 0,2 |
| COM 2009. gada janvāris | 3,3 | 3,2 | 1,0 | 0,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)
   (9)

  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 3,7 | 4,0 | 2,6 | 1,7 | 1,3 | 0,6 | 0,2 |
| COM 2009. gada janvāris | 3,3 | 3,8 | 1,1 | 0,9 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 26,3 | 30,3 | 27,9 | 26,3 | 25,4 | 24,6 | 22,6 |
| COM 2009. gada janvāris | 26,3 | 30,3 | 28,4 | 27,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2015

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2008. gada decembris

1,6

0,2

– 0,2

0,7

1,9

1,7

1,6

COM 2009. gada janvāris

1,6

– 0,6

– 1,0

0,6

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

2,0

1,3

1,1

0,5

n.p.

n.p.

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2008. gada decembris

1,7

3,6

1,3

2,1

1,4

1,8

1,8

COM 2009. gada janvāris

1,7

3,6

1,6

1,9

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

1,7

2,4

1,6

1,9

n.p.

n.p.

n.p.

Ražošanas apjoma starpība (5)

(% no potenciālā IKP)

KP 2008. gada decembris

1,4

0,0

– 1,4

– 1,8

– 1,2

– 0,8

– 0,5

COM 2009. gada janvāris (6)

1,8

– 0,1

– 2,1

– 2,4

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

n.p.

n.p.

n.p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā uz pārējās pasaules valstīm

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

0,7

1,7

1,8

2,3

2,6

2,6

1,8

COM 2009. gada janvāris

0,7

1,7

1,5

1,5

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

1,7

1,3

1,9

2,2

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta ieņēmumi (8)
   (10)

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

54,5

53,2

51,2

51,5

52,1

51,8

51,5

COM 2009. gada janvāris

55,4

54,8

52,8

53,4

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

53,4

52,9

52,0

51,7

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta izdevumi (8)
   (10)

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

49,9

50,2

51,2

52,8

51,8

51,7

51,6

COM 2009. gada janvāris

50,9

51,6

53,1

54,9

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

49,6

49,8

50,0

50,5

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta bilance (10)

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

4,5

3,0

0,0

– 1,2

0,3

0,1

– 0,1

COM 2009. gada janvāris

4,5

3,1

– 0,3

– 1,5

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

3,8

3,0

2,0

1,2

n.p.

n.p.

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

6,1

4,2

1,5

0,2

1,6

1,3

0,7

COM 2009. gada janvāris

6,1

4,5

1,2

0,0

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

5,2

4,2

3,0

2,1

n.p.

n.p.

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

3,6

3,0

0,9

0,0

1,1

0,6

0,2

COM 2009. gada janvāris

3,3

3,2

1,0

0,1

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

3,1

2,8

2,3

2,2

n.p.

n.p.

n.p.

Strukturālā bilance (7)
   (9)

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

3,7

4,0

2,6

1,7

1,3

0,6

0,2

COM 2009. gada janvāris

3,3

3,8

1,1

0,9

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

3,5

3,4

2,5

2,5

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

26,3

30,3

27,9

26,3

25,4

24,6

22,6

COM 2009. gada janvāris

26,3

30,3

28,4

27,0

n.p.

n.p.

n.p.

KP 2007. gada decembris

25,6

21,6

19,2

18,6

n.p.

n.p.

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Novērtējumā jo īpaši ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, bet arī cita informācija, kas bijusi pieejama pēc šī datuma.

(3)  Atšķirības vienreizēju un pagaidu pasākumu definīcijās nozīmē, ka aplēses strukturālajā bilancē nevar tā vienkārši salīdzināt ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognozi.

(4)  Konkrēti kopējo ieņēmumu un kopējo izdevumu rādītāji, kā arī dažas papildkomponentes neatbilst saskaņotajām definīcijām, apgrūtinot novērtējumu. Turklāt fakultatīvajos datos nav iekļautas krājumu plūsmas korekciju specifikācijas.

(5)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz attiecīgi 1,8 %, 1,4 %, 1,0 % un 0,9 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007.–2010. gadā.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un pagaidu pasākumi ir -1,0 % no IKP 2008. gadā, -1,7 % no IKP 2009. un 2010. gadā, un -0,2 % no IKP 2011. gadā (visi samazina deficītu/palielina pārpalikumu) saskaņā ar jaunāko programmu un -0,5 % no IKP 2008. gadā, -0,2 % no IKP 2009. gadā un -0,8 % no IKP 2010. gadā (visi samazina deficītu/palielina pārpalikumu) saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi.

(8)  Programmas dati par ieņēmumiem un izdevumiem atšķiras no Eurostat sniegtajiem datiem pēc saskaņotās pieejas (salīdzināt — Komisijas Regula (EK) Nr. 1500/2000), uz kuru ir pamatota Komisijas dienestu prognoze. Atšķirība galvenokārt attiecas uz preču un pakalpojumu vairāksolīšanas un pamatkapitāla patēriņa pieeju. Bilanci tas tomēr neietekmē.

(9)  Izmantojot pārrēķināto cikliski koriģēto bilanci, kura pamatojas uz programmā sniegto informāciju, un Komisijas dienestu piemērotās vienreizējo un pagaidu pasākumu definīcijas, strukturālā bilance būtu 3,6 % no IKP 2008. gadā un 1,1 % no IKP 2009. gadā, un 0,9 % no IKP 2010. gadā.

(10)  Par 2007. gadu norādītie skaitļi atšķiras no Eurostat sniegtajiem datiem 2008. gada oktobra EDP paziņojumā. Izmantotie skaitļi atspoguļo jaunākos pārskatītos datus, ko publicējis Dānijas Statistikas birojs; šos datus Eurostat vēl nav apstiprinājis.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 18.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 63/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 63/6

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu no 2008. līdz 2012. gadam

(2009/C 63/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja Igaunijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2008. līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja Igaunijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2008. līdz 2012. gadam.

| 2) | Igaunijas ekonomikā šobrīd vērojama nopietna lejupslīde. 2008. gadā vairāki ārēji faktori, tostarp globālās finanšu krīzes padziļināšanās un ārējā pieprasījuma samazināšanās, kas vienlaikus mazināja ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību, padziļināja iekšzemes pieprasījuma nepārtraukto korekciju un veicināja ekonomikas sarukšanas tempus. Algu palielinājums, kas tālu pārsniedz produktivitātes pieaugumu, tostarp valsts sektorā, beidzamo augstas ekonomiskās izaugsmes gadu laikā ir veicinājis konkurētspējas zudumu, turklāt darba tirgus ar aizkavēšanos pielāgojās ekonomiskai lejupslīdei. Tomēr kopš 2008. gada beigām algas, šķiet, ir kļuvušas samērīgākas. Atbilstīgi pašreizējam valūtas pārvaldes režīmam monetārie un kreditēšanas nosacījumi 2008. gadā kļuva stingrāki, jo valsti sāka uzskatīt par riskantāku, kā arī pieauga tās valūtas reālais efektīvais maiņas kurss. Pēc sešiem gadiem, kuros bija vērojams nomināls pārpalikums, valsts finanses ir ievērojami pasliktinājušās, un ir gaidāms deficīts apmēram 2 % no IKP 2008. gadā, turklāt ir gaidāma turpmāka pasliktināšanās 2009. un 2010. gadā. Ņemot vērā to, ka korekciju nepieciešamību rada valsts nestabilitāte, iestādes paredz fiskālo konsolidāciju, lai ierobežotu fiskālā stāvokļa pasliktināšanos, veicinātu pielāgošanas procesu un palīdzētu saglabāt uzticību tirgū. |
| --- | --- |

2)

Igaunijas ekonomikā šobrīd vērojama nopietna lejupslīde. 2008. gadā vairāki ārēji faktori, tostarp globālās finanšu krīzes padziļināšanās un ārējā pieprasījuma samazināšanās, kas vienlaikus mazināja ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību, padziļināja iekšzemes pieprasījuma nepārtraukto korekciju un veicināja ekonomikas sarukšanas tempus. Algu palielinājums, kas tālu pārsniedz produktivitātes pieaugumu, tostarp valsts sektorā, beidzamo augstas ekonomiskās izaugsmes gadu laikā ir veicinājis konkurētspējas zudumu, turklāt darba tirgus ar aizkavēšanos pielāgojās ekonomiskai lejupslīdei. Tomēr kopš 2008. gada beigām algas, šķiet, ir kļuvušas samērīgākas. Atbilstīgi pašreizējam valūtas pārvaldes režīmam monetārie un kreditēšanas nosacījumi 2008. gadā kļuva stingrāki, jo valsti sāka uzskatīt par riskantāku, kā arī pieauga tās valūtas reālais efektīvais maiņas kurss. Pēc sešiem gadiem, kuros bija vērojams nomināls pārpalikums, valsts finanses ir ievērojami pasliktinājušās, un ir gaidāms deficīts apmēram 2 % no IKP 2008. gadā, turklāt ir gaidāma turpmāka pasliktināšanās 2009. un 2010. gadā. Ņemot vērā to, ka korekciju nepieciešamību rada valsts nestabilitāte, iestādes paredz fiskālo konsolidāciju, lai ierobežotu fiskālā stāvokļa pasliktināšanos, veicinātu pielāgošanas procesu un palīdzētu saglabāt uzticību tirgū.

| 3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, lēsts, ka reālais IKP 2008. gadā būs samazinājies par 2,2 % un prognozēta tā turpmāka samazināšanās par 3,5 % 2009. gadā. Prognozē, ka pēc tam IKP pieaugums uzlabosies līdz 2,6 % 2010. gadā, un vidējais gada pieaugums 2011. un 2012. gadā būs 4,9 %. Ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), var secināt, ka scenārijs ir balstīts uz labvēlīgiem pieņēmumiem par pieaugumu 2009. un 2010. gadā, atspoguļojot eksporta tirgus pieauguma optimistisku izvērtējumu un pienācīgi neņemot vērā jaunāko informāciju, kas norāda uz turpmāku ekonomisko un uzticības rādītāju pasliktināšanos. Programmā prognozētā inflācija liekas ticama un iekšzemes pieprasījuma samazinājums un attīstības tendences pasaules tirgos var izdarīt vēl lielāku spiedienu cenu pazeminājuma virzienā. Programmas scenārijā paredzēts, ka ārējā bilance uzlabosies mazāk, nekā paredzēts Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē, kur izmantotas optimistiskākas prognozes par iekšzemes pieprasījumu un atšķirīgi pieņēmumi par ārējām cenām. |
| --- | --- |

3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, lēsts, ka reālais IKP 2008. gadā būs samazinājies par 2,2 % un prognozēta tā turpmāka samazināšanās par 3,5 % 2009. gadā. Prognozē, ka pēc tam IKP pieaugums uzlabosies līdz 2,6 % 2010. gadā, un vidējais gada pieaugums 2011. un 2012. gadā būs 4,9 %. Ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), var secināt, ka scenārijs ir balstīts uz labvēlīgiem pieņēmumiem par pieaugumu 2009. un 2010. gadā, atspoguļojot eksporta tirgus pieauguma optimistisku izvērtējumu un pienācīgi neņemot vērā jaunāko informāciju, kas norāda uz turpmāku ekonomisko un uzticības rādītāju pasliktināšanos. Programmā prognozētā inflācija liekas ticama un iekšzemes pieprasījuma samazinājums un attīstības tendences pasaules tirgos var izdarīt vēl lielāku spiedienu cenu pazeminājuma virzienā. Programmas scenārijā paredzēts, ka ārējā bilance uzlabosies mazāk, nekā paredzēts Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē, kur izmantotas optimistiskākas prognozes par iekšzemes pieprasījumu un atšķirīgi pieņēmumi par ārējām cenām.

| 4) | Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta deficīts ir 2,0 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi par pārpalikumu 1,3 % apmērā no IKP. Pasliktināšanās jo īpaši atspoguļo izteiktu ieņēmumu kritumu salīdzinājumā ar sākotnējām aplēsēm. Kritums radies, jo salīdzinājumā ar prognozēm iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā ievērojami pasliktinājusies makroekonomiskā situācija. Pēc tam, kad 2008. gada vidū pieņēma restriktīvu papildu budžetu, plaši samazinot izdevumus, ieņēmumu samazinājumu zināmā mērā kompensēja ar mazākiem izdevumiem salīdzinājumā ar iepriekšējo mērķi. |
| --- | --- |

4)

Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta deficīts ir 2,0 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi par pārpalikumu 1,3 % apmērā no IKP. Pasliktināšanās jo īpaši atspoguļo izteiktu ieņēmumu kritumu salīdzinājumā ar sākotnējām aplēsēm. Kritums radies, jo salīdzinājumā ar prognozēm iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā ievērojami pasliktinājusies makroekonomiskā situācija. Pēc tam, kad 2008. gada vidū pieņēma restriktīvu papildu budžetu, plaši samazinot izdevumus, ieņēmumu samazinājumu zināmā mērā kompensēja ar mazākiem izdevumiem salīdzinājumā ar iepriekšējo mērķi.

| 5) | Valsts budžeta bilances mērķis 2009. gadā ir 1,7 % deficīts no IKP salīdzinājumā ar 3,2 % deficītu no IKP Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozē. Ņemot vērā iestāžu plānus ieviest euro, īstermiņā fiskālās politikas uzdevums ir atjaunot uzticību tirgū un samazināt novirzi no Līgumā noteiktā budžeta deficīta kritērija. Sākotnējā 2009. gada budžetā plānoja, ka izdevumu pieaugums pārsniegs nominālo IKP pieaugumu, īpaši pensiju pieauguma rezultātā, ko paredz spēkā esošā pensiju indeksācijas formula. 2009. gada februārī pieņemot papildu budžeta ierobežojumus, ir plānots izdevumu pieaugumu kopumā pielīdzināt prognozētai nominālai ekonomiskai izaugsmei. Budžeta stratēģijā 2009. gadam arī paredzēti daži ieņēmumu palielināšanas pasākumi, turklāt iecerēts atlikt līdz 2010. gadam iepriekš plānoto nodokļu samazināšanu. Ir gaidāms, ka kopumā 2009. gada fiskālās politikas nostādne, ko raksturo izmaiņas strukturālajā bilancē (cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), būs restriktīva. Turklāt ir ņemts vērā 2009. gada februārī pieņemtais papildu budžets, kurā saskaņā ar valsts iestāžu aplēsēm 2009. gadam paredzēta stingrāka fiskālā konsolidācija — virs 3 % no IKP. |
| --- | --- |

5)

Valsts budžeta bilances mērķis 2009. gadā ir 1,7 % deficīts no IKP salīdzinājumā ar 3,2 % deficītu no IKP Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozē. Ņemot vērā iestāžu plānus ieviest euro, īstermiņā fiskālās politikas uzdevums ir atjaunot uzticību tirgū un samazināt novirzi no Līgumā noteiktā budžeta deficīta kritērija. Sākotnējā 2009. gada budžetā plānoja, ka izdevumu pieaugums pārsniegs nominālo IKP pieaugumu, īpaši pensiju pieauguma rezultātā, ko paredz spēkā esošā pensiju indeksācijas formula. 2009. gada februārī pieņemot papildu budžeta ierobežojumus, ir plānots izdevumu pieaugumu kopumā pielīdzināt prognozētai nominālai ekonomiskai izaugsmei. Budžeta stratēģijā 2009. gadam arī paredzēti daži ieņēmumu palielināšanas pasākumi, turklāt iecerēts atlikt līdz 2010. gadam iepriekš plānoto nodokļu samazināšanu. Ir gaidāms, ka kopumā 2009. gada fiskālās politikas nostādne, ko raksturo izmaiņas strukturālajā bilancē (cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), būs restriktīva. Turklāt ir ņemts vērā 2009. gada februārī pieņemtais papildu budžets, kurā saskaņā ar valsts iestāžu aplēsēm 2009. gadam paredzēta stingrāka fiskālā konsolidācija — virs 3 % no IKP.

| 6) | Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģija ir sasniegt strukturālo pārpalikumu, tādējādi pārsniedzot pašreizējo vidēja termiņa mērķi (VTM), kas paredz līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē (3). Gaidāms, ka kopējais valsts deficīts samazināsies līdz 1,0 % no IKP 2010. gadā un kļūs par pārpalikumu 0,1 % apmērā no IKP 2011. gadā un 0,2 % no IKP 2012. gadā. Budžeta korekcijas tiek plānotas, koriģējot izdevumus, proti, paredzot, ka izdevumu pieaugums (pamatots ar nekonkretizētiem pasākumiem) būs mazāks par nominālo IKP pieaugumu visos gados, sākot no 2010. gada. Paredzēts, ka pēc ekonomiskās situācijas uzlabošanās ieņēmumu pieaugums daļēji atjaunosies, ņemot vērā nodokļu samazinājumu, kas laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam paredzēts spēkā esošos tiesību aktos. |
| --- | --- |

6)

Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģija ir sasniegt strukturālo pārpalikumu, tādējādi pārsniedzot pašreizējo vidēja termiņa mērķi (VTM), kas paredz līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē (3). Gaidāms, ka kopējais valsts deficīts samazināsies līdz 1,0 % no IKP 2010. gadā un kļūs par pārpalikumu 0,1 % apmērā no IKP 2011. gadā un 0,2 % no IKP 2012. gadā. Budžeta korekcijas tiek plānotas, koriģējot izdevumus, proti, paredzot, ka izdevumu pieaugums (pamatots ar nekonkretizētiem pasākumiem) būs mazāks par nominālo IKP pieaugumu visos gados, sākot no 2010. gada. Paredzēts, ka pēc ekonomiskās situācijas uzlabošanās ieņēmumu pieaugums daļēji atjaunosies, ņemot vērā nodokļu samazinājumu, kas laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam paredzēts spēkā esošos tiesību aktos.

| 7) | Budžeta izpildes rezultātus apdraud negatīvi riski, īpaši 2009. un 2010. gadā, jo makroekonomiskais scenārijs balstīts uz optimistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu. Tomēr šos riskus mazina nesen pieņemtie papildu budžeta ierobežojumi. Prognozes par pārpalikumu valsts budžetā, sākot no 2011. gada un turpmāk, var arī nepiepildīties, ņemot vērā to, ka programmā trūkst informācijas par pasākumiem, kas ir pamatā uz izdevumiem balstītai fiskālai konsolidācijai. |
| --- | --- |

7)

Budžeta izpildes rezultātus apdraud negatīvi riski, īpaši 2009. un 2010. gadā, jo makroekonomiskais scenārijs balstīts uz optimistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu. Tomēr šos riskus mazina nesen pieņemtie papildu budžeta ierobežojumi. Prognozes par pārpalikumu valsts budžetā, sākot no 2011. gada un turpmāk, var arī nepiepildīties, ņemot vērā to, ka programmā trūkst informācijas par pasākumiem, kas ir pamatā uz izdevumiem balstītai fiskālai konsolidācijai.

| 8) | Igaunija ir viena no ES valstīm, kuras budžetu ilgtermiņā vismazāk ietekmē sabiedrības novecošana, un saskaņā ar programmu tas nemainīsies, pat ņemot vērā nesen pieņemto pensiju indeksācijas noteikumu grozījumu ietekmi. Pašreizējais kopējā parāda līmenis Igaunijā ir ļoti zems, un sakārtotu valsts finanšu saglabāšana atbilstīgi budžeta plāniem programmas laikā palīdzēs ierobežot riskus attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, kuri pašlaik ir nelieli. |
| --- | --- |

8)

Igaunija ir viena no ES valstīm, kuras budžetu ilgtermiņā vismazāk ietekmē sabiedrības novecošana, un saskaņā ar programmu tas nemainīsies, pat ņemot vērā nesen pieņemto pensiju indeksācijas noteikumu grozījumu ietekmi. Pašreizējais kopējā parāda līmenis Igaunijā ir ļoti zems, un sakārtotu valsts finanšu saglabāšana atbilstīgi budžeta plāniem programmas laikā palīdzēs ierobežot riskus attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, kuri pašlaik ir nelieli.

| 9) | Budžeta stratēģija ir balstīta uz noteikumu par ex-ante nominālo bilanci vai valsts budžeta pārpalikumu. Lai gan šim noteikumam nav juridiska pamatojuma, tas parasti ir ievērots iepriekšējos gados pirms pašreizējās lejupslīdes. Pēdējos gados valdība šī noteikuma īstenošanu ir pielāgojusi ekonomikas cikliskumam, jo daži budžeti cikla virsotnē ir pieņemti ar ex-ante pārpalikumu. Tomēr izdevumu plānošanas stratēģija ir vāja, jo sākotnējie izdevumu mērķi papildu budžetos ir sistemātiski paaugstināti, ko veicināja tas, ka iepriekšējā ekonomikas uzplaukuma laikā ieņēmumi bija labāki, nekā gaidīts. Tāpēc pašreizējās ekonomiskās lejupslīdes laikā īpaši svarīgi ir stiprināt vidēja termiņa izdevumu stratēģiju un uzlabot izdevumu efektivitāti, kas valsts finanšu sektorā palīdzētu mazināt ietekmi, ko rada mazāki ieņēmumi. Saskaņā ar konverģences programmu valdība plāno pāriet pie budžeta plānošanas, kas balstīta uz rezultātiem un uzkrājumiem, sākotnēji izmēģinājuma projektu veidā, lai stiprinātu vidēja termiņa budžeta plānošanas procesu. |
| --- | --- |

9)

Budžeta stratēģija ir balstīta uz noteikumu par ex-ante nominālo bilanci vai valsts budžeta pārpalikumu. Lai gan šim noteikumam nav juridiska pamatojuma, tas parasti ir ievērots iepriekšējos gados pirms pašreizējās lejupslīdes. Pēdējos gados valdība šī noteikuma īstenošanu ir pielāgojusi ekonomikas cikliskumam, jo daži budžeti cikla virsotnē ir pieņemti ar ex-ante pārpalikumu. Tomēr izdevumu plānošanas stratēģija ir vāja, jo sākotnējie izdevumu mērķi papildu budžetos ir sistemātiski paaugstināti, ko veicināja tas, ka iepriekšējā ekonomikas uzplaukuma laikā ieņēmumi bija labāki, nekā gaidīts. Tāpēc pašreizējās ekonomiskās lejupslīdes laikā īpaši svarīgi ir stiprināt vidēja termiņa izdevumu stratēģiju un uzlabot izdevumu efektivitāti, kas valsts finanšu sektorā palīdzētu mazināt ietekmi, ko rada mazāki ieņēmumi. Saskaņā ar konverģences programmu valdība plāno pāriet pie budžeta plānošanas, kas balstīta uz rezultātiem un uzkrājumiem, sākotnēji izmēģinājuma projektu veidā, lai stiprinātu vidēja termiņa budžeta plānošanas procesu.

| 10) | Lai stabilizētu finanšu nozari, Igaunijas iestādes ir palielinājušas noguldījumu garantiju segumu no EUR 20 000 kronu ekvivalenta līdz EUR 50 000 kronu ekvivalentam un ir palielinājušas noguldījumu garantiju līdz 100 %; abi šie nosacījumi ir spēkā no 2008. gada 9. oktobra. Turklāt 2008. gada decembrī parlamentam iesniedza tiesību aktu priekšlikumu kopumu, kā padarīt krīzes pārvaldību elastīgāku, tostarp izveidojot valsts intervences ātrākas apstiprināšanas procedūru. |
| --- | --- |

10)

Lai stabilizētu finanšu nozari, Igaunijas iestādes ir palielinājušas noguldījumu garantiju segumu no EUR 20 000 kronu ekvivalenta līdz EUR 50 000 kronu ekvivalentam un ir palielinājušas noguldījumu garantiju līdz 100 %; abi šie nosacījumi ir spēkā no 2008. gada 9. oktobra. Turklāt 2008. gada decembrī parlamentam iesniedza tiesību aktu priekšlikumu kopumu, kā padarīt krīzes pārvaldību elastīgāku, tostarp izveidojot valsts intervences ātrākas apstiprināšanas procedūru.

| 11) | Atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, Igaunijas kā valsts, kas saskārusies ar ievērojamu iekšējo un ārējo nestabilitāti, budžeta politika ir vērsta uz šādas nestabilitātes novēršanu. Ņemot vērā arī riskus attiecībā uz budžeta izpildi un grūtības nodrošināt jaunu finansējumu ar pieņemamiem nosacījumiem sakarā ar tirgū valdošajām bailēm no riska, 2009. un 2010. gadā plānotā vispārējā restriktīvā fiskālās politikas nostādne ir piemērota pašreizējai situācijai. Valsts reformu programmas kontekstā Igaunijas iestādes ir īstenojušas vairākas strukturālas reformas ar neitrālu vai ierobežotu īstermiņa ietekmi uz budžetu; īpaši jāmin darba tirgus un ieguldījumu atbalsta pasākumi, savukārt pasākumiem, ar ko atbalsta rūpniecības nozares un mājsaimniecību pirktspēju, pievērsta mazāka uzmanība. Divi pasākumi darba tirgus atbalstam ir atjaunināta Darba likuma pieņemšana un pašreizējā Sabiedrisko pakalpojumu likuma reforma, lai palielinātu tirgus elastību, vienlaikus palielinot bezdarba pabalstus un paplašinot pabalsta saņēmēju loku, ar ko veicinātu drošību. Pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformas programmu un konkrētiem ieteikumiem valstij, ko Komisija sniedza 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. |
| --- | --- |

11)

Atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, Igaunijas kā valsts, kas saskārusies ar ievērojamu iekšējo un ārējo nestabilitāti, budžeta politika ir vērsta uz šādas nestabilitātes novēršanu. Ņemot vērā arī riskus attiecībā uz budžeta izpildi un grūtības nodrošināt jaunu finansējumu ar pieņemamiem nosacījumiem sakarā ar tirgū valdošajām bailēm no riska, 2009. un 2010. gadā plānotā vispārējā restriktīvā fiskālās politikas nostādne ir piemērota pašreizējai situācijai. Valsts reformu programmas kontekstā Igaunijas iestādes ir īstenojušas vairākas strukturālas reformas ar neitrālu vai ierobežotu īstermiņa ietekmi uz budžetu; īpaši jāmin darba tirgus un ieguldījumu atbalsta pasākumi, savukārt pasākumiem, ar ko atbalsta rūpniecības nozares un mājsaimniecību pirktspēju, pievērsta mazāka uzmanība. Divi pasākumi darba tirgus atbalstam ir atjaunināta Darba likuma pieņemšana un pašreizējā Sabiedrisko pakalpojumu likuma reforma, lai palielinātu tirgus elastību, vienlaikus palielinot bezdarba pabalstus un paplašinot pabalsta saņēmēju loku, ar ko veicinātu drošību. Pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformas programmu un konkrētiem ieteikumiem valstij, ko Komisija sniedza 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju.

| 12) | Gaidāms, ka laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam fiskālās politikas nostādne būs restriktīva un 2012. gadā tā kļūs nedaudz ekspansīva. Lai gan visos programmas gados tiek ievērota drošības rezerve pret normālām cikliskām svārstībām, no 2009. gada ievērojamās lejupslīdes dēļ ar to var nebūt pietiekami, lai novērstu 3 % robežvērtības pārkāpšanu 2009. un 2010. gadā. Tomēr budžeta izpildes riskus mazina 2009. gada februārī pieņemtie papildu budžeta ierobežojumi. Ņemot vērā riskus, plānotais pārpalikums 2011. gadā var arī neīstenoties, kā prognozēts programmā. Turklāt korekciju pamatā jābūt konkrētiem pasākumiem. Sakarā ar Igaunijas dalību VKM II un nepieciešamību uzlabot ekonomisko izmaksu konkurētspēju, katrā ziņā būtu lietderīgi koriģēt agrāko augsto algu pieaugumu. |
| --- | --- |

12)

Gaidāms, ka laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam fiskālās politikas nostādne būs restriktīva un 2012. gadā tā kļūs nedaudz ekspansīva. Lai gan visos programmas gados tiek ievērota drošības rezerve pret normālām cikliskām svārstībām, no 2009. gada ievērojamās lejupslīdes dēļ ar to var nebūt pietiekami, lai novērstu 3 % robežvērtības pārkāpšanu 2009. un 2010. gadā. Tomēr budžeta izpildes riskus mazina 2009. gada februārī pieņemtie papildu budžeta ierobežojumi. Ņemot vērā riskus, plānotais pārpalikums 2011. gadā var arī neīstenoties, kā prognozēts programmā. Turklāt korekciju pamatā jābūt konkrētiem pasākumiem. Sakarā ar Igaunijas dalību VKM II un nepieciešamību uzlabot ekonomisko izmaksu konkurētspēju, katrā ziņā būtu lietderīgi koriģēt agrāko augsto algu pieaugumu.

| 13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). |
| --- | --- |

13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4).

Kopumā jāsecina, ka Igaunija pēc vairāku gadu ekonomiskās izaugsmes, kas pārsniedza potenciālu, pašreiz piedzīvo nopietnu ekonomisko lejupslīdi, tomēr, ņemot vērā esošo nestabilitāti, Igaunijas plānotā restriktīvā fiskālās politikas nostādne laikposmam no 2009. līdz 2011. gadam ir piemērota šajā situācijā Ekonomisko lejupslīdi pastiprina globālā finanšu krīze un sarukušais ārējais pieprasījums. Arī vājāka izmaksu konkurētspēja, kas jo īpaši skaidrojama ar to, ka ilgu laiku algu pieaugums pārsniedza produktivitātes pieaugumu, traucē atgriezties uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Valsts budžeta bilance ievērojami pasliktinājās 2008. gadā, un pēc sešiem pārpalikuma budžeta gadiem valstij tagad ir deficīta budžets. Saskaņā ar programmu gaidāms, ka arī 2009. un 2010. gadā būs valsts budžeta deficīts, kurš pakāpeniski samazināsies. Ņemot vērā makroekonomiskos riskus un informācijas trūkumu par konsolidāciju, kas pamatota ar izdevumiem, 2010. gadā budžeta rezultātus apdraud negatīvi riski, un iespējams, ka kopējais deficīts pārsniegs 3 % robežvērtību 2009. un 2010. gadā. Tomēr budžeta izpildes riskus mazina 2009. gada februārī pieņemtie papildu budžeta ierobežojumi.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci un netraucētu līdzdalību VKM II, Igaunija tiek aicināta:

| i) | īstermiņā īstenot valsts finanšu konsolidāciju, nodrošināt, ka valsts budžeta deficītu saglabā zem 3 % no IKP, un vidējā termiņā veikt nepieciešamos konsolidācijas nostiprināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

i)

īstermiņā īstenot valsts finanšu konsolidāciju, nodrošināt, ka valsts budžeta deficītu saglabā zem 3 % no IKP, un vidējā termiņā veikt nepieciešamos konsolidācijas nostiprināšanas pasākumus;

| ii) | īstenot piesardzīgu algu politiku valsts sektorā, lai atbalstītu ekonomikas koriģēšanu un stiprinātu konkurētspēju; |
| --- | --- |

ii)

īstenot piesardzīgu algu politiku valsts sektorā, lai atbalstītu ekonomikas koriģēšanu un stiprinātu konkurētspēju;

| iii) | nostiprināt vidēja termiņa budžeta stratēģiju, jo īpaši uzlabojot izdevumu plānošanu un efektivitāti. |
| --- | --- |

iii)

nostiprināt vidēja termiņa budžeta stratēģiju, jo īpaši uzlabojot izdevumu plānošanu un efektivitāti.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2008. g. nov. | 6,3 | – 2,2 | – 3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 |
| KOM 2009. g. janv. | 6,3 | – 2,4 | – 4,7 | 1,2 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2008. g. nov. | 6,7 | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 |
| KOM 2009. g. janv. | 6,7 | 10,6 | 3,2 | 2,7 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība (5)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2008. g. nov. | 8,0 | 0,9 | – 5,7 | – 5,9 | – 3,9 | – 1,7 |
| KOM 2009. g. (6) janv. | 9,0 | 2,1 | – 5,4 | – 6,4 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 | n.p. |
| Tīrie aizdevumi/ aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | – 16,9 | – 10,5 | – 5,1 | – 5,0 | – 4,7 | – 4,7 |
| KOM 2009. g. janv. | – 17,1 | – 8,8 | – 4,2 | – 2,6 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 | n.p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | 38,2 | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 |
| KOM 2009. g. janv. | 38,2 | 36,5 | 38,2 | 38,4 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | 37,2 | 38,2 | 38,2 | 37,4 | 36,3 | n.p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | 35,5 | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 |
| KOM 2009. g. janv. | 35,5 | 38,5 | 41,4 | 41,6 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | 34,6 | 36,9 | 37,2 | 36,5 | 35,5 | n.p. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | 2,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,0 | 0,1 | 0,2 |
| KOM 2009. g. janv. | 2,7 | – 2,0 | – 3,2 | – 3,2 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,8 | 0,3 | 0,4 |
| KOM 2009. g. janv. | 2,9 | – 1,8 | – 3,0 | – 2,9 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | 0,3 | – 2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 |
| KOM 2009. g. janv. | – 0,1 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,3 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | – 0,1 | – 2,4 | – 0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 |
| KOM 2009. g. janv. | – 0,4 | – 2,8 | – 1,6 | – 1,3 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 | n.p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 |
| KOM 2009. g. janv. | 3,5 | 4,3 | 6,1 | 7,6 | n.p. | n.p. |
| KP 2007. g. nov. | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2008. g. nov.

6,3

– 2,2

– 3,5

2,6

4,8

5,0

KOM 2009. g. janv.

6,3

– 2,4

– 4,7

1,2

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2008. g. nov.

6,7

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

KOM 2009. g. janv.

6,7

10,6

3,2

2,7

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

n.p.

Ražošanas apjoma starpība (5)

(% no potenciālā IKP)

KP 2008. g. nov.

8,0

0,9

– 5,7

– 5,9

– 3,9

– 1,7

KOM 2009. g. (6) janv.

9,0

2,1

– 5,4

– 6,4

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

n.p.

Tīrie aizdevumi/ aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

– 16,9

– 10,5

– 5,1

– 5,0

– 4,7

– 4,7

KOM 2009. g. janv.

– 17,1

– 8,8

– 4,2

– 2,6

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

n.p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

38,2

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

KOM 2009. g. janv.

38,2

36,5

38,2

38,4

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

37,2

38,2

38,2

37,4

36,3

n.p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

35,5

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

KOM 2009. g. janv.

35,5

38,5

41,4

41,6

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

34,6

36,9

37,2

36,5

35,5

n.p.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

2,7

– 1,9

– 1,7

– 1,0

0,1

0,2

KOM 2009. g. janv.

2,7

– 2,0

– 3,2

– 3,2

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

2,9

– 1,8

– 1,5

– 0,8

0,3

0,4

KOM 2009. g. janv.

2,9

– 1,8

– 3,0

– 2,9

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

0,3

– 2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

KOM 2009. g. janv.

– 0,1

– 2,6

– 1,6

– 1,3

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

n.p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

– 0,1

– 2,4

– 0,1

0,4

1,2

0,7

KOM 2009. g. janv.

– 0,4

– 2,8

– 1,6

– 1,3

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

n.p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

3,5

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

KOM 2009. g. janv.

3,5

4,3

6,1

7,6

n.p.

n.p.

KP 2007. g. nov.

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Novērtējumā lielā mērā ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognoze, kā arī cita informācija, kas ir pieejama kopš tās publicēšanas.

(3)  Valdība ir paziņojusi, ka tā pārskatīs un precizēs VTM, tajā paredzot pārpalikumu strukturālā izteiksmē.

(4)  Konkrēti, nav pieņēmumu par valūtas nominālo efektīvo maiņas kursu. Turklāt tiek izmantoti pieņēmumi par euro zonas procentu likmēm, lai gan to var pamatot ar faktu, ka trūkst pietiekami reprezentatīvu EEK procentu likmju rādītāju.

(5)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz attiecīgi 4,6 %, 4,1 %, 3,7 % un 3,5 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007.–2010. gadā.

(7)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi veido 0,4 % no IKP 2007. gadā, 0,2 % 2008. gadā, 0,1 % 2009. gadā, 0,4 % 2010. gadā un 0,1 % 2011. gadā; saskaņā ar jaunāko programmu, tie visi samazina deficītu. Saskaņā ar Komisijas dienestu janvāra starpposmu prognozi vienreizējie pasākumi laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam nav uzskatāmi par vienreizējiem pasākumiem.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

Komisija

| 18.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 63/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 63/11

---

Paziņojums par inflācijai atbilstīgu pielāgojumu atsevišķām summām, kas noteiktas pārapdrošināšanas direktīvā

(2009/C 63/03)

Saskaņā ar 41. pantu Direktīvā 2005/68/EK (1) par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem summas, kas noteiktas euro 40. panta 2. punktā, tika pārskatītas 2008. gadā, lai ņemtu vērā izmaiņas Eiropas patēriņa cenu indeksā, ko publicējis Eurostat attiecībā uz visām dalībvalstīm. Pārskata rezultātā summas, kas noteiktas euro, tiek palielinātas no EUR 3 000 000 līdz EUR 3 200 000 un no EUR 1 000 000 līdz EUR 1 100 000. Komisijas dienesti informēja Eiropas Parlamentu un Padomi par pārskatīšanu un pielāgotajām summām.

---

(1)  OV L 323, 9.12.2005., 1. lpp.

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 18.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 63/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 63/12

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2009/C 63/04)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 28.1.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | NN 72/07 (ex N 871/06) |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Aide à la restructuration de l'entreprise SA Tilly-Sabco |
| Juridiskais pamats | Circulaire du ministre de l'agriculture et de la pêche DPEI/SDEPA/C2006-4019 SG/DAFL/SDFA/C2006-1503 du 15 mars 2006 (point 4) |
| Pasākuma veids | Individuālais atbalsts |
| Atbalsta mērķis | Pārstrukturēšanas atbalsts |
| Atbalsta veids | Tiešās dotācijas, pārveidojot atmaksājamu avansa maksājumu, kas pārskaitīts saskaņā ar glābšanas atbalstu N 273/06 |
| Budžets | EUR 3,6 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Vienreizēja dotācija |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| 75607 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |

Lēmuma pieņemšanas datums

28.1.2009.

Atbalsta Nr.

NN 72/07 (ex N 871/06)

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Aide à la restructuration de l'entreprise SA Tilly-Sabco

Juridiskais pamats

Circulaire du ministre de l'agriculture et de la pêche DPEI/SDEPA/C2006-4019 SG/DAFL/SDFA/C2006-1503 du 15 mars 2006 (point 4)

Pasākuma veids

Individuālais atbalsts

Atbalsta mērķis

Pārstrukturēšanas atbalsts

Atbalsta veids

Tiešās dotācijas, pārveidojot atmaksājamu avansa maksājumu, kas pārskaitīts saskaņā ar glābšanas atbalstu N 273/06

Budžets

EUR 3,6 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Vienreizēja dotācija

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions

80, avenue des Terroirs de France

75607 Paris Cedex 12

FRANCE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 11.12.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | NN 10/08 |
| Dalībvalsts | Vācijas Federatīvā Republika |
| Reģions | Mecklenburg-Vorpommern |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Tierseuchenkasse |
| Juridiskais pamats | Satzung der Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern v. 12.1.2007 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Dzīvnieku slimību profilakse, novēršana un identificēšana |
| Atbalsta veids | Piešķīrums |
| Budžets | Aptuveni EUR 3 256 900 gadā |
| Atbalsta intensitāte | Maksimāli 100 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2007.-31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozare(s) | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern |
| 17033 Neubrandenburg |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

11.12.2008.

Atbalsta Nr.

NN 10/08

Dalībvalsts

Vācijas Federatīvā Republika

Reģions

Mecklenburg-Vorpommern

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Tierseuchenkasse

Juridiskais pamats

Satzung der Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern v. 12.1.2007

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Dzīvnieku slimību profilakse, novēršana un identificēšana

Atbalsta veids

Piešķīrums

Budžets

Aptuveni EUR 3 256 900 gadā

Atbalsta intensitāte

Maksimāli 100 %

Atbalsta ilgums

1.1.2007.-31.12.2013.

Tautsaimniecības nozare(s)

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern

17033 Neubrandenburg

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 63/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 63/14

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 63/05)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.12.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 639/08 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Garantiemaßnahme für IKB |
| Juridiskais pamats | Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 5 000 milj |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 22.12.2008.-22.6.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin) |
| Finanzmarkstabilisierungsanstalt |
| Taunusanlage 6 |
| 60329 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.12.2008.

Atbalsta Nr.

N 639/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Garantiemaßnahme für IKB

Juridiskais pamats

Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 5 000 milj

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

22.12.2008.-22.6.2009.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin)

Finanzmarkstabilisierungsanstalt

Taunusanlage 6

60329 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 27.2.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 71/09 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Temporary aid in the form of loan guarantees |
| Juridiskais pamats | The Industrial Development Act 1982
  Regional Development Agencies Act 1998
  Science and Technology Act 1965
  Energy Act 2004
  Environmental Protection Act 1990
  Employment and Training Act 1973
  Civil Aviation Act 1982
  Local Government Act 2000
  Government of Wales Act 2006, Section 60
  Welsh Development Agency Act 1975, Section 1
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982
  The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002
  Article 3 of the Energy Efficiency (Northern Ireland) Order 1999
  Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001, by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126
  Local Government in Scotland Act 2003, section 20 |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: GBP 8 000 milj |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.3.2009.-31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | All eligible guarantee granting authorities in UK |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

27.2.2009.

Atbalsta Nr.

N 71/09

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Temporary aid in the form of loan guarantees

Juridiskais pamats

The Industrial Development Act 1982

Regional Development Agencies Act 1998

Science and Technology Act 1965

Energy Act 2004

Environmental Protection Act 1990

Employment and Training Act 1973

Civil Aviation Act 1982

Local Government Act 2000

Government of Wales Act 2006, Section 60

Welsh Development Agency Act 1975, Section 1

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002

Article 3 of the Energy Efficiency (Northern Ireland) Order 1999

Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001, by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126

Local Government in Scotland Act 2003, section 20

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: GBP 8 000 milj

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.3.2009.-31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

All eligible guarantee granting authorities in UK

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 63/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 63/16

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 63/06)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 11.2.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 538/08 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Thüringen |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | ersol Thin Film GmbH |
| Juridiskais pamats | Investitionszulagengesetz 2007 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (Bundesgesetzblatt I S. 282); Investitionszulagengesetz 2010 in der Fassung der Bekanntmachung vom 7. Dezember 2008 (Bundesgesetzblatt I Nr. 56 vom 10. Dezember 2008, S. 2350) |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Reģionālā attīstība, Reģionālā attīstība |
| Atbalsta forma | — |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 39,72 milj |
| Atbalsta intensitāte | 10,32 % |
| Atbalsta ilgums | 2008-2011 |
| Tautsaimniecības nozares | Ražojošā rūpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Finanzamt Gotha |
| Reuterstraße 2A |
| 99867 Gotha |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

11.2.2009.

Atbalsta Nr.

N 538/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Thüringen

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

ersol Thin Film GmbH

Juridiskais pamats

Investitionszulagengesetz 2007 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (Bundesgesetzblatt I S. 282); Investitionszulagengesetz 2010 in der Fassung der Bekanntmachung vom 7. Dezember 2008 (Bundesgesetzblatt I Nr. 56 vom 10. Dezember 2008, S. 2350)

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Reģionālā attīstība, Reģionālā attīstība

Atbalsta forma

—

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 39,72 milj

Atbalsta intensitāte

10,32 %

Atbalsta ilgums

2008-2011

Tautsaimniecības nozares

Ražojošā rūpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Finanzamt Gotha

Reuterstraße 2A

99867 Gotha

DEUTSCHLAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.12.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 655/08 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Nord LB |
| Juridiskais pamats | — |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 10 000 milj |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 22.12.2008.-22.6.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Länder Niedersachsen und Sachsen-Anhalt |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.12.2008.

Atbalsta Nr.

N 655/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Nord LB

Juridiskais pamats

—

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 10 000 milj

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

22.12.2008.-22.6.2009.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Länder Niedersachsen und Sachsen-Anhalt

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 18.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 63/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 63/18

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 17. marts

(2009/C 63/07)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2942 |
| JPY | Japānas jēna | 128,10 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4544 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,92650 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,0265 |
| CHF | Šveices franks | 1,5327 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,8315 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,513 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 299,68 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7075 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4900 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2968 |
| TRY | Turcijas lira | 2,2111 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,9624 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6495 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,0327 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,4410 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9839 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 835,14 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,9218 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,8487 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4543 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 530,40 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7562 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,410 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,7465 |
| THB | Taizemes bats | 46,365 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,9523 |
| MXN | Meksikas peso | 18,3950 |
| INR | Indijas rūpija | 66,5350 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2942

JPY

Japānas jēna

128,10

DKK

Dānijas krona

7,4544

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,92650

SEK

Zviedrijas krona

11,0265

CHF

Šveices franks

1,5327

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,8315

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,513

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

299,68

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7075

PLN

Polijas zlots

4,4900

RON

Rumānijas leja

4,2968

TRY

Turcijas lira

2,2111

AUD

Austrālijas dolārs

1,9624

CAD

Kanādas dolārs

1,6495

HKD

Hongkongas dolārs

10,0327

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,4410

SGD

Singapūras dolārs

1,9839

KRW

Dienvidkorejas vons

1 835,14

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,9218

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,8487

HRK

Horvātijas kuna

7,4543

IDR

Indonēzijas rūpija

15 530,40

MYR

Malaizijas ringits

4,7562

PHP

Filipīnu peso

62,410

RUB

Krievijas rublis

44,7465

THB

Taizemes bats

46,365

BRL

Brazīlijas reāls

2,9523

MXN

Meksikas peso

18,3950

INR

Indijas rūpija

66,5350

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 18.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 63/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 63/19

---

EK Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013. g.) uzaicinājums iesniegt projektu pieteikumus konkursam 2009. gada darba programmā “Cilvēki”

(2009/C 63/08)

Ar šo EK uzaicina iesniegt projektu pieteikumus EK Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013. g.) 2009. gada darba programmas “Cilvēki” konkursiem.

Aicinām iesniegt projektu pieteikumus turpmāk minētajiem konkursiem. Projektu iesniegšanas termiņi un budžets ir minēti konkursu uzaicinājumu tekstos, kas ir publicēti CORDIS tīmekļa vietnē.

Īpašā programma “Cilvēki”

| Konkursa nosaukums | Konkursa kods |
| --- | --- |
| Individuālās Eiropas starpvalstu stipendijas | FP7-PEOPLE-2009-IEF |
| Starptautiskas stipendijas no ārvalstīm | FP7-PEOPLE-2009-IIF |
| Starptautiskas stipendijas uz ārvalstīm | FP7-PEOPLE-2009-IOF |

Konkursa nosaukums

Konkursa kods

Individuālās Eiropas starpvalstu stipendijas

FP7-PEOPLE-2009-IEF

Starptautiskas stipendijas no ārvalstīm

FP7-PEOPLE-2009-IIF

Starptautiskas stipendijas uz ārvalstīm

FP7-PEOPLE-2009-IOF

Šis projektu konkurss attiecas uz 2009. gada darba programmu, kas pieņemta 2008. gada 22. augustā ar Komisijas Lēmumu K(2008) 4483.

Informācija par projektu pieteikumu konkursu precīzu saturu, darba programmu un norādījumiem pieteicējiem, kā iesniegt projektu pieteikumus, ir pieejama CORDIS tīmekļa vietnē http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 18.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 63/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 63/20

---

Paziņojums par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importu

(2009/C 63/09)

Komisija saskaņā ar 5. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1) ir saņēmusi sūdzību, kurā apgalvots, ka importētas Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes kravu skenēšanas sistēmas tiekot pārdotas par dempinga cenām, tādējādi nodarot būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Sūdzību 2009. gada 2. februārī iesniedza uzņēmums Smiths Detection Group Limited (“sūdzības iesniedzējs”), kura produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 80 %, no Kopienas kopējās konkrētu kravu skenēšanas sistēmu produkcijas.

2.   Ražojums

Ražojums, kas saskaņā ar apgalvojumu tiek pārdots par dempinga cenām, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmas, kuru pamatā ir neitronu tehnoloģijas vai kuras izmanto rentgena starus ar rentgena staru avotu 250 KeV vai lielāku, vai kuras izmanto alfa, beta vai gamma starojumu un uz kurām attiecas KN kodi ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 un ex 9030 10 00, un mehāniskie transportlīdzekļi, kuri aprīkoti ar šādām sistēmām un uz kuriem attiecas KN kods ex 8705 90 90. Minētie KN kodi norādīti vienīgi informācijai.

3.   Apgalvojums par dempingu

Ņemot vērā pamatregulas 2. panta 7. punkta noteikumus, sūdzības iesniedzējs noteica normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku, pamatojoties uz cenu un salikto normālo vērtību tirgus ekonomikas valstī, kas minēta paziņojuma 5.1. punkta c) apakšpunktā. Izvirzītais apgalvojums par dempingu pamatojas uz šādi aprēķinātas normālās vērtības salīdzinājumu ar attiecīgā uz Kopienu izvestā ražojuma eksporta cenām.

Uz šā pamata aprēķinātā dempinga starpība ir ievērojama.

4.   Apgalvojums par kaitējumu

Sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par to, ka attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Tautas Republikas tirgus daļa ir palielinājusies.

Tiek apgalvots, ka līdzās citām sekām attiecīgā importētā ražojuma apjomi un cenas turpināja negatīvi ietekmēt tirgus daļu, pārdotos daudzumus un Kopienas ražošanas nozares cenu līmeni, radot negatīvu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares darbību kopumā un jo īpaši uz tās rentabilitāti.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Kopienas ražošanas nozare vai tā iesniegta tās vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, ar ko pamatot procedūras sākšanu, Komisija ar šo sāk izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 5. pantam.

5.1.   Dempinga un kaitējuma noteikšanas procedūra

Izmeklēšanā noteiks, vai attiecīgo Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu pārdod par dempinga cenām un vai šis dempings ir nodarījis kaitējumu.

a)   Aptaujas anketas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu šai izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas Kopienas ražošanas nozarei, citiem zināmiem ražotājiem Kopienā, zināmiem Ķīnas Tautas Republikas eksportētājiem/ražotājiem un attiecīgās eksportētājvalsts zināmiem importētājiem/lietotājiem un iestādēm.

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

Visas ieinteresētās personas ar šo tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju, kas nav iekļauta atbildēs uz anketas jautājumiem, un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un apstiprinošie pierādījumi Komisijai jāsaņem šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. Šāds pieprasījums jāiesniedz šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā.

c)   Tirgus ekonomikas valsts izraudzīšana

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku, Amerikas Savienotās Valstis paredzēts izvēlēties par piemērotu tirgus ekonomikas valsti. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas izteikt savus apsvērumus par šīs izvēles atbilstību, ievērojot 6. punkta b) apakšpunktā noteikto termiņu.

d)   Tirgus ekonomikas režīma vai atsevišķa režīma pieprasījumi

Attiecībā uz tiem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā, kuri apgalvo un sniedz pietiekamus pierādījumus par savu darbību tirgus ekonomikas apstākļos, t.i., kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, normālo vērtību noteiks saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Eksportētājiem/ražotājiem, kuri plāno iesniegt pienācīgi pamatotus pieprasījumus, jāievēro īpašais termiņš, kas noteikts šā paziņojuma 6. punkta c) apakšpunktā. Komisija nosūtīs pieprasījuma veidlapas visiem sūdzībā minētajiem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā un Ķīnas Tautas Republikas iestādēm. Minēto pieprasījuma veidlapu pieteikuma iesniedzējs var izmantot, lai pieprasītu atsevišķu režīmu, t.i., ka tas atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem.

5.2.   Kopienas interešu novērtēšanas procedūra

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu un ja apgalvojumi par dempingu un tā nodarīto kaitējumu ir pamatoti, lems par to, vai antidempinga pasākumu pieņemšana nav pretrunā Kopienas interesēm. Šim nolūkam Komisija var nosūtīt anketas zināmajiem Kopienas ražošanas uzņēmumiem, importētājiem, to pārstāvju apvienībām, lietotāju izlasei un organizācijām, kuras pārstāv patērētājus. Ja šādas personas, tostarp tās, kuras Komisijai nav zināmas, ir pierādījušas, ka ir objektīva saistība starp šo personu darbību un attiecīgo ražojumu, tās šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā var pieteikties un iesniegt Komisijai informāciju. Personas, kas rīkojušās saskaņā ar iepriekšējo teikumu, šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā var pieprasīt uzklausīšanu, norādot konkrētos iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 21. pantu iesniegtā informācija tiks ņemta vērā tikai tad, ja, to iesniedzot, tā būs pamatota ar faktiem.

6.   Termiņi

a)   Vispārējie termiņi

i)   Anketu vai citu veidlapu pieprasīšanas termiņš

Visām ieinteresētajām personām jāpieprasa anketa vai cita pieprasījuma veidlapa iespējami drīz, bet ne vēlāk kā 10 dienas pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

ii)   Termiņš, kurā ieinteresētās personas var pieteikties, iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem un citu informāciju

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām personām 40 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, jāpiesakās Komisijā, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai jebkura cita informācija. Jāpievērš uzmanība tam, ka pamatregulā noteikto procesuālo tiesību vairākuma īstenošana ir atkarīga no tā, vai ieinteresētā persona piesakās iepriekš minētajā termiņā.

iii)   Uzklausīšana

Visas ieinteresētās personas var arī pieteikties uzklausīšanai Komisijā tajā pašā 40 dienu termiņā.

b)   Īpašs termiņš tirgus ekonomikas valsts izraudzīšanai

Izmeklēšanā iesaistītās personas var izteikt apsvērumus par Amerikas Savienoto Valstu atbilstību, ko saskaņā ar šā paziņojuma 5.1. punkta c) apakšpunktu paredzēts izmantot par tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Šiem apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

c)   Īpašs termiņš tirgus ekonomikas statusa un/vai atsevišķa režīma pieprasījuma iesniegšanai

Pienācīgi pamatots pieprasījums attiecībā uz tirgus ekonomikas statusu (kā minēts 5.1. punkta d) apakšpunktā) un/vai atsevišķu režīmu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu jāsaņem Komisijā 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7.   Rakstiski iesniegta informācija, atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste

Visai ieinteresēto personu iesniegtajai informācijai un pieprasījumiem jābūt rakstveidā (nevis elektroniski, ja vien nav norādīts citādi, un tajā jānorāda ieinteresētās personas nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs). Visiem rakstiskajiem iesniegumiem, tostarp šajā paziņojumā pieprasītajai informācijai, atbildēm uz anketas jautājumiem un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi “Limited” (2), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi “For inspection by interested parties”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505. |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505.

8.   Nesadarbošanās

Ja kāda ieinteresētā persona atsakās nodrošināt piekļuvi vajadzīgajai informācijai vai to nesniedz noteiktajā termiņā, vai arī būtiski kavē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus pagaidu vai galīgos secinājumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, to neņem vērā un izmanto pieejamos faktus. Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc secinājumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, šai personai rezultāts var būt nelabvēlīgāks nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 6. panta 9. punktam pabeigs 15 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu pagaidu pasākumus var noteikt ne vēlāk kā 9 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10.   Personas datu apstrāde

Jāņem vērā, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (3) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.

11.   Uzklausīšanas amatpersona

Turklāt ir norādīts, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības izmantot tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt, lai procedūrā iesaistītos Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersona. Tā darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot būt par vidutāju procedūras jautājumos, kas skar to interešu aizstāvību lietas izskatīšanā, īpaši jautājumos par pieeju lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un viedokļu rakstisku un/vai mutisku iesniegšanu. Papildu informācija un kontaktinformācija atrodama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

(2)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts saskaņā ar 4. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par VVTT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 18.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 63/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 63/23

---

Nīderlandes Karalistes ekonomikas ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

(2009/C 63/10)

Nīderlandes Karalistes ekonomikas ministrs paziņo, ka ir saņemts pieteikums atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu apgabalā, kas atrodas Flevolandes, Frīzlandes un Overeiselas provincēs un kura robežlīnija B-C sakrīt ar ieguves atļaujas “Gorredijk” apgabala robežu, robežlīnija C-D-E-F-G sakrīt ar ieguves atļaujas“Steenwijk” apgabala robežu un robežlīnija G-H-I sakrīt ar ieguves atļaujas “Schoonebeek” apgabala robežu.

Apgabala, uz kuru attiecas pieprasījums, koordinātas ir šādas:

| X | Y | |
| --- | --- | --- |
| 169310,00 | 540380,00 | A |
| 172746,50 | 545447,70 | B |
| 191011,06 | 542944,63 | C |
| 191014,60 | 536077,60 | D |
| 194993,70 | 536115,50 | E |
| 195000,90 | 535125,60 | F |
| 197154,31 | 535082,00 | G |
| 196904,99 | 521474,81 | H |
| 204982,97 | 512000,00 | I |
| 185485,00 | 512000,00 | J |
| 185485,00 | 513404,00 | K |
| 173675,00 | 513404,00 | L |
| 168787,74 | 519217,28 | M |
| 168859,85 | 530854,87 | N |
| 173400,00 | 538260,00 | O |
| 177000,00 | 538700,00 | P |
| 176816,91 | 539788,00 | Q |
| 173200,00 | 539600,00 | R |
| 172400,00 | 541400,00 | S |
| 170500,00 | 540400,00 | T |

X

Y

169310,00

540380,00

A

172746,50

545447,70

B

191011,06

542944,63

C

191014,60

536077,60

D

194993,70

536115,50

E

195000,90

535125,60

F

197154,31

535082,00

G

196904,99

521474,81

H

204982,97

512000,00

I

185485,00

512000,00

J

185485,00

513404,00

K

173675,00

513404,00

L

168787,74

519217,28

M

168859,85

530854,87

N

173400,00

538260,00

O

177000,00

538700,00

P

176816,91

539788,00

Q

173200,00

539600,00

R

172400,00

541400,00

S

170500,00

540400,00

T

Koordinātas ir norādītas saskaņā ar Rijksdriehoeksmeting sistēmu.

Apgabala, uz kuru attiecas pieprasījums, teritorijas lielums ir 818,6 km2.

Ekonomikas ministrs ar šo aicina iesniegt konkurējošus pieteikumus atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu attiecīgajā apgabalā, norādot uz iepriekš minētās direktīvas ievaddaļu un Likuma par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet — Staatsblad 2002., Nr. 542) 15. pantu.

Par atļauju izsniegšanu atbildīgā iestāde ir Ekonomikas ministrija. Kritēriji, noteikumi un prasības, kuras paredzētas minētās direktīvas 5. panta 1. un 2. punktā un 6. panta 2. punktā, ir iekļauti Likumā par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet — Staatsblad 2002., Nr. 542).

Pieteikumus var iesniegt 13 nedēļu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nosūtot tos Ekonomikas ministrijai uz šādu adresi:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Pēc minētā termiņa beigām saņemtie pieteikumi netiks izskatīti.

Lēmumu par pieteikumiem pieņem divpadsmit mēnešu laikā pēc minētā termiņa beigām.

Sīkāku informāciju iespējams saņemt, zvanot uz šādu tālruņa numuru: +31 70379738262 (kontaktpersona: P.C. de Regt).

---