# Uradni list C 93/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.093.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 93 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5222. april 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.093.slv

Uradni list

Evropske unije

C 93

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5222. april 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropska centralna banka |
| 2009/C 093/01 | Priporočilo Evropske Centralne Banke z dne 3. aprila 2009 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke De Nederlandsche Bank (ECB/2009/8) | 1 |
| | MNENJA |
| | Komisija |
| 2009/C 093/02 | Mnenje Komisije z dne 21. aprila 2009 o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Civaux v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom | 2 |
| | Evropska centralna banka |
| 2009/C 093/03 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 5. marca 2009 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede bank, pridruženih centralnim institucijam, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja (CON/2009/17) | 3 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska centralna banka

2009/C 093/01

Priporočilo Evropske Centralne Banke z dne 3. aprila 2009 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke De Nederlandsche Bank (ECB/2009/8)

1

MNENJA

Komisija

2009/C 093/02

Mnenje Komisije z dne 21. aprila 2009 o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Civaux v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

2

Evropska centralna banka

2009/C 093/03

Mnenje Evropske centralne banke z dne 5. marca 2009 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede bank, pridruženih centralnim institucijam, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja (CON/2009/17)

3

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 093/04 | Menjalni tečaji eura | 16 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2009/C 093/05 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 17 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 093/04

Menjalni tečaji eura

16

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2009/C 093/05

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

17

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2009/C 093/06 | Razpis javnih natečajev EPSO/AD/166/09 in EPSO/AD/167/09 | 21 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 093/07 | Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz fero-silicija s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije | 22 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2009/C 093/06

Razpis javnih natečajev EPSO/AD/166/09 in EPSO/AD/167/09

21

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

2009/C 093/07

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz fero-silicija s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije

22

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska centralna banka

| 22.4.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 3. aprila 2009

Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke De Nederlandsche Bank

(ECB/2009/8)

2009/C 93/01

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti njegovega člena 27.1,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

| (2) | Josephus Andreas Nijhuis, pooblaščeni računovodja in predsednik upravnega odbora družbe PricewaterhouseCoopers N.V. Accountants „PWC“, je bil dne 12. julija 2005 v njegovem lastnem imenu imenovan za zunanjega revizorja centralne banke De Nederlandsche Bank (DNB) od poslovnega leta 2005 dalje za nedoločen čas. |
| --- | --- |

(2)

Josephus Andreas Nijhuis, pooblaščeni računovodja in predsednik upravnega odbora družbe PricewaterhouseCoopers N.V. Accountants „PWC“, je bil dne 12. julija 2005 v njegovem lastnem imenu imenovan za zunanjega revizorja centralne banke De Nederlandsche Bank (DNB) od poslovnega leta 2005 dalje za nedoločen čas.

| (3) | Josephus Andreas Nijhuis je z učinkom od dne 1. oktobra 2008 zapustil PWC. Glede na navedeno je treba za DNB imenovati novega revizorja. |
| --- | --- |

(3)

Josephus Andreas Nijhuis je z učinkom od dne 1. oktobra 2008 zapustil PWC. Glede na navedeno je treba za DNB imenovati novega revizorja.

| (4) | DNB želi izbrati PWC za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2008 do 2011 – |
| --- | --- |

(4)

DNB želi izbrati PWC za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2008 do 2011 –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Priporoči se, da se družba PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. imenuje za zunanjega revizorja centralne banke De Nederlandsche Bank za poslovna leta od 2008 do 2011.

V Frankfurtu na Majni, 3. aprila 2009

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

MNENJA

Komisija

| 22.4.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/2

---

MNENJE KOMISIJE

z dne 21. aprila 2009

o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Civaux v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

2009/C 93/02

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 24. novembra 2008 od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi s spremenjenim načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Civaux.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

| 1. | Razdalja med elektrarno in najbližjo točko sosednje države, tj. Jersey (Kanalski otoki, pod suverenostjo Združenega kraljestva), je približno 360 km. Razdalja do najbližje države članice je približno 400 km za Španijo in približno 470 km za Združeno kraljestvo in Belgijo. |
| --- | --- |

1.

Razdalja med elektrarno in najbližjo točko sosednje države, tj. Jersey (Kanalski otoki, pod suverenostjo Združenega kraljestva), je približno 360 km. Razdalja do najbližje države članice je približno 400 km za Španijo in približno 470 km za Združeno kraljestvo in Belgijo.

| 2. | Zaradi načrtovanih sprememb se bodo omejitve za izpust plinastih in tekočih snovi zmanjšale, razen za tekoči tritij, za katerega je predvideno povečanje. |
| --- | --- |

2.

Zaradi načrtovanih sprememb se bodo omejitve za izpust plinastih in tekočih snovi zmanjšale, razen za tekoči tritij, za katerega je predvideno povečanje.

| 3. | Med običajnim postopkom načrtovane spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva druge države članice ali sosednje države. |
| --- | --- |

3.

Med običajnim postopkom načrtovane spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva druge države članice ali sosednje države.

| 4. | V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov, ki bi bili posledica nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, načrtovane spremembe v sistemu upravljanja porabe goriva ne bodo vplivale na odmerke v drugih državah članicah ali sosednji državi, ki bi lahko vplivali na zdravje prebivalstva. |
| --- | --- |

4.

V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov, ki bi bili posledica nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, načrtovane spremembe v sistemu upravljanja porabe goriva ne bodo vplivale na odmerke v drugih državah članicah ali sosednji državi, ki bi lahko vplivali na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Civaux v Franciji pri običajnem obratovanju in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice ali sosednje države.

---

Evropska centralna banka

| 22.4.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/3

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 5. marca 2009

na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede bank, pridruženih centralnim institucijam, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja

(CON/2009/17)

2009/C 93/03

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 22. oktobra 2008 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede bank, pridruženih centralnim institucijam, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja (1) (v nadaljevanju: predlagana direktiva) (2).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

Reforma evropskih nadzornih režimov v finančnem sektorju

| 1. | ECB poudarja, da posamezne pripombe v tem mnenju ne posegajo v možne prihodnje prispevke k širši evropski razpravi o reformi evropskih nadzornih režimov (3), predvsem v kontekstu priporočil strokovne skupine na visoki ravni, ki jo je ustanovila Komisija (4). |
| --- | --- |

1.

ECB poudarja, da posamezne pripombe v tem mnenju ne posegajo v možne prihodnje prispevke k širši evropski razpravi o reformi evropskih nadzornih režimov (3), predvsem v kontekstu priporočil strokovne skupine na visoki ravni, ki jo je ustanovila Komisija (4).

Pravni instrumenti za enotno izvajanje evropske bančne zakonodaje

| 2. | ECB je večkrat izrazila mnenje (5), da se trenutna struktura direktiv 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (6) in 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (preoblikovano) (7) ne sme razumeti kot končen želen rezultat, ampak bolj kot eden korakov v dolgoročnem procesu vzpostavitve, skladno z načeli in cilji, oblikovanimi po Lamfalussyjevem pristopu, neposredno uporabnega niza izvedbenih ukrepov na ravni dve za finančne institucije znotraj Evropske unije. Direktiva 2006/48/ES omejeno uporablja komitologijo in ima omejeno področje za izvedbene ukrepe (8). Izvedba sporazuma Basel II (9) je omogočila enkratno priložnost za revizijo Direktive 2006/48/ES v tej smeri, ki pa se ni izkoristila. Na področju bančništva je treba še vedno opraviti marsikaj, da bi se izkoristile vse prednosti Lamfalussyjevega normativnega pristopa. Ta proces bi zahteval: (i) omejitev pravnih aktov Skupnosti na ravni ena na okvirna načela, ki bi odražala osnovne politične odločitve in vsebinska vprašanja; in (ii) združitev tehničnih določb v eno ali več neposredno uporabljivih uredb na ravni dve, ki bi se, ob povečani uporabi komitologije, postopno razvile v osrednjo celoto tehničnih pravil, ki se uporabljajo za finančne institucije v EU. V zvezi s tem ECB meni, da bi bilo treba večino tehničnih prilog k direktivam 2006/48/ES in 2006/49/ES sprejeti neposredno kot ukrepe na ravni dve in, kolikor je to združljivo z nujno prožnostjo pri nacionalni izvedbi, v obliki uredb Komisije. |
| --- | --- |

2.

ECB je večkrat izrazila mnenje (5), da se trenutna struktura direktiv 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (6) in 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (preoblikovano) (7) ne sme razumeti kot končen želen rezultat, ampak bolj kot eden korakov v dolgoročnem procesu vzpostavitve, skladno z načeli in cilji, oblikovanimi po Lamfalussyjevem pristopu, neposredno uporabnega niza izvedbenih ukrepov na ravni dve za finančne institucije znotraj Evropske unije. Direktiva 2006/48/ES omejeno uporablja komitologijo in ima omejeno področje za izvedbene ukrepe (8). Izvedba sporazuma Basel II (9) je omogočila enkratno priložnost za revizijo Direktive 2006/48/ES v tej smeri, ki pa se ni izkoristila. Na področju bančništva je treba še vedno opraviti marsikaj, da bi se izkoristile vse prednosti Lamfalussyjevega normativnega pristopa. Ta proces bi zahteval: (i) omejitev pravnih aktov Skupnosti na ravni ena na okvirna načela, ki bi odražala osnovne politične odločitve in vsebinska vprašanja; in (ii) združitev tehničnih določb v eno ali več neposredno uporabljivih uredb na ravni dve, ki bi se, ob povečani uporabi komitologije, postopno razvile v osrednjo celoto tehničnih pravil, ki se uporabljajo za finančne institucije v EU. V zvezi s tem ECB meni, da bi bilo treba večino tehničnih prilog k direktivam 2006/48/ES in 2006/49/ES sprejeti neposredno kot ukrepe na ravni dve in, kolikor je to združljivo z nujno prožnostjo pri nacionalni izvedbi, v obliki uredb Komisije.

| 3. | Zaradi omejene možnosti uporabe bistvenih in strukturiranih izvedbenih ukrepov na ravni dve v kontekstu direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES imajo smernice na ravni tri Lamfalussyjevega okvira bolj izrazito vlogo. V zvezi s tem ECB opaža, da predlagana direktiva v Direktivo 2006/48/ES prvič uvaja izrecno sklicevanje na smernice in priporočila Odbora evropskih bančnih nadzornikov (CEBS) (10). ECB popolnoma priznava koristi teh smernic, obsežno delo, ki ga je CEBS opravil za konvergenco nadzornih standardov in praks, ter potrebo po zagotovitvi spoštovanja na strani držav članic. Vendar pa te smernice glede na svojo nezavezujočo naravo ne zagotavljajo usklajene uporabe zakonodaje Skupnosti po državah članicah. Skladno z načeli „boljše zakonodaje“ (11) bi se morali v zakonodaji Skupnosti izrecnemu sklicevanju na nezavezujoče smernice izogibati. ECB namesto tega priporoča, da predlagana direktiva določi področja, na katerih se od odbora CEBS zahteva, da prispeva h krepitvi konvergence nadzornih praks. Poleg tega bi bilo morda priporočljivo tudi, da zakonodajalec Skupnosti, skladno z Lamfalussyjevim pristopom in nasvetom iz odstavka 2 ter v luči nadaljnjega prispevanja k sprejetju usklajenega pravnega okvira na ravni EU, v nekaterih primerih pretvori vsebino teh nezavezujočih smernic odbora CEBS na ravni tri v zavezujočo zakonodajo Skupnosti bodisi na ravni ena po postopku soodločanja bodisi v obliki izvedbenih ukrepov na ravni dve, ki bi jih sprejela Komisija skladno s svojimi komitološkimi pristojnostmi in ki bi se enotno uporabljali po državah članicah (12). |
| --- | --- |

3.

Zaradi omejene možnosti uporabe bistvenih in strukturiranih izvedbenih ukrepov na ravni dve v kontekstu direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES imajo smernice na ravni tri Lamfalussyjevega okvira bolj izrazito vlogo. V zvezi s tem ECB opaža, da predlagana direktiva v Direktivo 2006/48/ES prvič uvaja izrecno sklicevanje na smernice in priporočila Odbora evropskih bančnih nadzornikov (CEBS) (10). ECB popolnoma priznava koristi teh smernic, obsežno delo, ki ga je CEBS opravil za konvergenco nadzornih standardov in praks, ter potrebo po zagotovitvi spoštovanja na strani držav članic. Vendar pa te smernice glede na svojo nezavezujočo naravo ne zagotavljajo usklajene uporabe zakonodaje Skupnosti po državah članicah. Skladno z načeli „boljše zakonodaje“ (11) bi se morali v zakonodaji Skupnosti izrecnemu sklicevanju na nezavezujoče smernice izogibati. ECB namesto tega priporoča, da predlagana direktiva določi področja, na katerih se od odbora CEBS zahteva, da prispeva h krepitvi konvergence nadzornih praks. Poleg tega bi bilo morda priporočljivo tudi, da zakonodajalec Skupnosti, skladno z Lamfalussyjevim pristopom in nasvetom iz odstavka 2 ter v luči nadaljnjega prispevanja k sprejetju usklajenega pravnega okvira na ravni EU, v nekaterih primerih pretvori vsebino teh nezavezujočih smernic odbora CEBS na ravni tri v zavezujočo zakonodajo Skupnosti bodisi na ravni ena po postopku soodločanja bodisi v obliki izvedbenih ukrepov na ravni dve, ki bi jih sprejela Komisija skladno s svojimi komitološkimi pristojnostmi in ki bi se enotno uporabljali po državah članicah (12).

| 4. | ECB razume, da so mnogo sprememb direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES, ki jih predlaga Komisija, spodbudile nedavne finančne turbulence in da v trenutni situaciji prestrukturiranje teh direktiv ni bilo možno. Kljub temu pa ECB meni, da bi korenita prenova teh direktiv ob upoštevanju zgoraj opisanih načel v veliki meri prispevala k izboljšanju preglednosti in pravne varnosti bančne zakonodaje Skupnosti. Trenutni tržni pretresi so poudarili tudi pomen pravnih instrumentov, ki jih je lahko spremeniti, da bi se prilagodili spremenljivim razmeram, tj. izvedbenih ukrepov na ravni dve, ki togim aktom na ravni ena prepuščajo le urejanje okvirnih načel, saj so ta v glavnem trajnejša. ECB poziva zakonodajalca EU, da, tudi v luči ugotovitev strokovne skupine na visoki ravni, preuči zgornja priporočila. |
| --- | --- |

4.

ECB razume, da so mnogo sprememb direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES, ki jih predlaga Komisija, spodbudile nedavne finančne turbulence in da v trenutni situaciji prestrukturiranje teh direktiv ni bilo možno. Kljub temu pa ECB meni, da bi korenita prenova teh direktiv ob upoštevanju zgoraj opisanih načel v veliki meri prispevala k izboljšanju preglednosti in pravne varnosti bančne zakonodaje Skupnosti. Trenutni tržni pretresi so poudarili tudi pomen pravnih instrumentov, ki jih je lahko spremeniti, da bi se prilagodili spremenljivim razmeram, tj. izvedbenih ukrepov na ravni dve, ki togim aktom na ravni ena prepuščajo le urejanje okvirnih načel, saj so ta v glavnem trajnejša. ECB poziva zakonodajalca EU, da, tudi v luči ugotovitev strokovne skupine na visoki ravni, preuči zgornja priporočila.

Komitologija

| 5. | Komisija je nedavno predlagala izvedbeni direktivi glede tehničnih določb o upravljanju tveganj (13). ECB ugotavlja, da se nekatere izmed teh tehničnih določb nanašajo na listinjenje in metodologije, ki jih uporabljajo zunanje bonitetne institucije. Medtem ko ECB nima posebnih pripomb na te konkretne določbe, se strinja s pogledi Komisije o določanju zaporedja ukrepov na ravni ena in ravni dve (14), da: (i) se praviloma ter zaradi pravne skladnosti in preglednosti ukrepi na ravni dve ne smejo sprejeti prej kot ukrepi na ravni ena in s tem tvegati prejudiciranje razprave o njihovi vsebini; in (ii) bi moralo delo v zvezi z ukrepi na ravni ena in na ravni dve potekati vzporedno, kolikor je to le mogoče. To bi tudi olajšalo izvajanje svetovalne vloge ECB po členu 105(4) Pogodbe glede predlaganih aktov Skupnosti (vključno z osnutki izvedbenih ukrepov na ravni dve). |
| --- | --- |

5.

Komisija je nedavno predlagala izvedbeni direktivi glede tehničnih določb o upravljanju tveganj (13). ECB ugotavlja, da se nekatere izmed teh tehničnih določb nanašajo na listinjenje in metodologije, ki jih uporabljajo zunanje bonitetne institucije. Medtem ko ECB nima posebnih pripomb na te konkretne določbe, se strinja s pogledi Komisije o določanju zaporedja ukrepov na ravni ena in ravni dve (14), da: (i) se praviloma ter zaradi pravne skladnosti in preglednosti ukrepi na ravni dve ne smejo sprejeti prej kot ukrepi na ravni ena in s tem tvegati prejudiciranje razprave o njihovi vsebini; in (ii) bi moralo delo v zvezi z ukrepi na ravni ena in na ravni dve potekati vzporedno, kolikor je to le mogoče. To bi tudi olajšalo izvajanje svetovalne vloge ECB po členu 105(4) Pogodbe glede predlaganih aktov Skupnosti (vključno z osnutki izvedbenih ukrepov na ravni dve).

Posamezne pripombe

Medbančne izpostavljenosti in izvajanje denarne politike (novi predlagani člen 113(3) in (4) Direktive 2006/48/ES)

| 6. | ECB v splošnem pozdravlja namen predlagane direktive, da se izboljša upravljanje tveganj in likvidnosti v kreditnih institucijah, vključno glede medbančnih izpostavljenosti (15). ECB zlasti deli mnenje Komisije, da medbančne izpostavljenosti predstavljajo znatno tveganje, ker banke kljub temu, da so regulirane, lahko prenehajo delovati, in da je treba velike medbančne izpostavljenosti zelo preudarno upravljati (16). |
| --- | --- |

6.

ECB v splošnem pozdravlja namen predlagane direktive, da se izboljša upravljanje tveganj in likvidnosti v kreditnih institucijah, vključno glede medbančnih izpostavljenosti (15). ECB zlasti deli mnenje Komisije, da medbančne izpostavljenosti predstavljajo znatno tveganje, ker banke kljub temu, da so regulirane, lahko prenehajo delovati, in da je treba velike medbančne izpostavljenosti zelo preudarno upravljati (16).

| 7. | ECB ugotavlja, da predlagana direktiva uvaja izvzetje za „aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do institucij, pod pogojem, da te izpostavljenosti (...) ne trajajo dlje kot do naslednjega delovnega dne in so denominirane v valuti države članice, ki uporablja to možnost, pod pogojem, da ta valuta ni euro“ (17). ECB meni, da zgornja določba zbuja pomisleke glede obstoja enakih konkurenčnih pogojev in da bi se ta določba morala spremeniti tako, da bi zagotavljala enako obravnavanje med državami članicami. |
| --- | --- |

7.

ECB ugotavlja, da predlagana direktiva uvaja izvzetje za „aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do institucij, pod pogojem, da te izpostavljenosti (...) ne trajajo dlje kot do naslednjega delovnega dne in so denominirane v valuti države članice, ki uporablja to možnost, pod pogojem, da ta valuta ni euro“ (17). ECB meni, da zgornja določba zbuja pomisleke glede obstoja enakih konkurenčnih pogojev in da bi se ta določba morala spremeniti tako, da bi zagotavljala enako obravnavanje med državami članicami.

| 8. | ECB nadalje opozarja na previdnost pri oblikovanju ukrepov za omejevanje medbančnih izpostavljenosti, saj bi se predlagani ukrepi morali izogniti poslabšanju nemotenega pretoka likvidnosti na medbančnem trgu. Z vidika izvajanja denarne politike omejitve nemotenega pretoka likvidnosti na medbančnem trgu, zlasti pri zelo kratki zapadlosti, čez noč ali do enega tedna, niso zaželene, ne v normalnih okoliščinah ne v trenutnem obdobju pretresov na finančnih trgih. V normalnih časih je trgovanje nasprotnih strank Eurosistema dejansko bistvenega pomena pri prerazporejanju kratkoročne likvidnosti na trgu in se ga zato ne sme omejiti, saj bi to škodovalo nemotenemu usmerjanju kratkoročnih obrestnih mer na denarnem trgu proti izklicni obrestni meri pri operacijah glavnega refinanciranja Eurosistema. |
| --- | --- |

8.

ECB nadalje opozarja na previdnost pri oblikovanju ukrepov za omejevanje medbančnih izpostavljenosti, saj bi se predlagani ukrepi morali izogniti poslabšanju nemotenega pretoka likvidnosti na medbančnem trgu. Z vidika izvajanja denarne politike omejitve nemotenega pretoka likvidnosti na medbančnem trgu, zlasti pri zelo kratki zapadlosti, čez noč ali do enega tedna, niso zaželene, ne v normalnih okoliščinah ne v trenutnem obdobju pretresov na finančnih trgih. V normalnih časih je trgovanje nasprotnih strank Eurosistema dejansko bistvenega pomena pri prerazporejanju kratkoročne likvidnosti na trgu in se ga zato ne sme omejiti, saj bi to škodovalo nemotenemu usmerjanju kratkoročnih obrestnih mer na denarnem trgu proti izklicni obrestni meri pri operacijah glavnega refinanciranja Eurosistema.

| 9. | V povezavi z zgornjim ECB poudarja, da izposojanje s kratkim rokom zapadlosti ne vsebuje tveganj podobnega obsega, kakor izposojanje z daljšim rokom zapadlosti. Nadalje, kreditna kakovost se prav tako razlikuje glede na nasprotne stranke. V zvezi s predlagano omejitvijo medbančnih izpostavljenosti na 25 % lastnih sredstev kreditne institucije ali 150 milijonov EUR (18) ne glede na njihovo zapadlost interna kvantitativna analiza ECB izkazuje, da bi bil nezanemarljiv delež bank omejen pri dajanju posojil čez noč pri bistvenem številu transakcij, če bi se omejitev uporabljala pred začetkom pretresov na finančnih trgih avgusta 2007. To predstavlja bistveno in nezaželeno spremembo v primerjavi s sedanjim pravnim okvirom EU, ki državam članicam dovoljuje, da iz uporabe pravil za velike izpostavljenosti v celoti ali delno izvzamejo „terjatve in druge izpostavljenosti do institucij, z zapadlostjo enega leta ali manj“ (19). Z vidika izvajanja denarne politike ECB meni, da bi zgornje predlagane omejitve ohromile nemoten pretok likvidnosti na medbančnem trgu in bi lahko škodovale nemotenemu delovanju eurskega denarnega trga. V zvezi s tem ECB poudarja, da bi kreditnim institucijam morali biti na voljo ukrepi za zmanjšanje tveganj in orodja za spremljanje tveganj v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi V Direktive 2006/48/ES, da bi z njimi obravnavala potencialna tveganja, povezana z zelo kratkoročnimi medbančnimi izpostavljenostmi, pozdravila pa bi tudi uvedbo izvzetja iz uporabe pravil za velike izpostavljenosti za terjatve z zelo kratko zapadlostjo, npr. en teden ali manj. Poleg tega bi ECB pozdravila analizo denarnega trga po vsej EU in – na podlagi te analize – možnost uvedbe nekaterih ukrepov, kot so izvzetje terjatev z zapadlostjo več kot en teden. |
| --- | --- |

9.

V povezavi z zgornjim ECB poudarja, da izposojanje s kratkim rokom zapadlosti ne vsebuje tveganj podobnega obsega, kakor izposojanje z daljšim rokom zapadlosti. Nadalje, kreditna kakovost se prav tako razlikuje glede na nasprotne stranke. V zvezi s predlagano omejitvijo medbančnih izpostavljenosti na 25 % lastnih sredstev kreditne institucije ali 150 milijonov EUR (18) ne glede na njihovo zapadlost interna kvantitativna analiza ECB izkazuje, da bi bil nezanemarljiv delež bank omejen pri dajanju posojil čez noč pri bistvenem številu transakcij, če bi se omejitev uporabljala pred začetkom pretresov na finančnih trgih avgusta 2007. To predstavlja bistveno in nezaželeno spremembo v primerjavi s sedanjim pravnim okvirom EU, ki državam članicam dovoljuje, da iz uporabe pravil za velike izpostavljenosti v celoti ali delno izvzamejo „terjatve in druge izpostavljenosti do institucij, z zapadlostjo enega leta ali manj“ (19). Z vidika izvajanja denarne politike ECB meni, da bi zgornje predlagane omejitve ohromile nemoten pretok likvidnosti na medbančnem trgu in bi lahko škodovale nemotenemu delovanju eurskega denarnega trga. V zvezi s tem ECB poudarja, da bi kreditnim institucijam morali biti na voljo ukrepi za zmanjšanje tveganj in orodja za spremljanje tveganj v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi V Direktive 2006/48/ES, da bi z njimi obravnavala potencialna tveganja, povezana z zelo kratkoročnimi medbančnimi izpostavljenostmi, pozdravila pa bi tudi uvedbo izvzetja iz uporabe pravil za velike izpostavljenosti za terjatve z zelo kratko zapadlostjo, npr. en teden ali manj. Poleg tega bi ECB pozdravila analizo denarnega trga po vsej EU in – na podlagi te analize – možnost uvedbe nekaterih ukrepov, kot so izvzetje terjatev z zapadlostjo več kot en teden.

Vprašanja v zvezi z likvidnostjo (novi predlagani prilogi V in XI ter člen 41)

| 10. | ECB meni, da so spremembe Direktive 2006/48/ES glede likvidnostnega tveganja (20), ki implementirajo delo, ki sta ga opravila Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS) (21) in CEBS (22), potreben in dobrodošel korak glede na pomembnost upravljanja likvidnostnega tveganja, kakor se je izkazala v trenutnih pretresih na trgih. V zvezi s tem in tudi ob upoštevanju možnega prihodnjega dela Komisije je pomembno zagotoviti nadaljnje usmeritve glede ključnih vidikov, kot so opredelitev in določitev meja dovoljenega tveganja (23) ter ustreznost likvidnostnih blažilcev (24). Ob upoštevanju nalog centralnih bank v zvezi s finančno stabilnostjo jim je treba zagotoviti, da imajo primeren dostop do informacij o načrtih kriznega financiranja bank. |
| --- | --- |

10.

ECB meni, da so spremembe Direktive 2006/48/ES glede likvidnostnega tveganja (20), ki implementirajo delo, ki sta ga opravila Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS) (21) in CEBS (22), potreben in dobrodošel korak glede na pomembnost upravljanja likvidnostnega tveganja, kakor se je izkazala v trenutnih pretresih na trgih. V zvezi s tem in tudi ob upoštevanju možnega prihodnjega dela Komisije je pomembno zagotoviti nadaljnje usmeritve glede ključnih vidikov, kot so opredelitev in določitev meja dovoljenega tveganja (23) ter ustreznost likvidnostnih blažilcev (24). Ob upoštevanju nalog centralnih bank v zvezi s finančno stabilnostjo jim je treba zagotoviti, da imajo primeren dostop do informacij o načrtih kriznega financiranja bank.

| 11. | ECB ugotavlja, da CEBS v svojem nedavnem tehničnem nasvetu Komisiji glede upravljanja likvidnostnega tveganja (25) priporoča, da bi morali nadzorniki čezmejnih skupin tesno usklajevati svoje delo, predvsem preko izboljšane izmenjave informacij in zlasti znotraj kolegijev nadzornikov, da bi bolje razumeli profil likvidnostnega tveganja teh skupin in se izognili nepotrebnemu podvajanju zahtev. Kjer je to primerno, CEBS predlaga, da bi nadzorniki morali aktivno preučiti možnost prenosa nalog v zvezi z nadzorom likvidnosti podružnic na nadzornike v matični državi. Ob upoštevanju tekočega dela v zvezi s prakso upravljanja likvidnostnega tveganja in koncesijami v zvezi z likvidnostjo (26) ECB ugotavlja, da je ena od posledic ekonomske in monetarne unije ta, da bi samo matična država članica morala biti odgovorna za nadziranje likvidnosti podružnic kreditnih institucij znotraj euroobmočja. V okviru prihodnjih pregledov Direktive 2006/48/ES bi se lahko uvedlo razlikovanje med matičnimi državami članicami in državami članicami gostiteljicami, ki so sprejele euro, ter državami članicami, ki tega še niso storile. Kadar imajo pristojni organi matične države članice in države članice gostiteljice različno valuto, bi za podružnico lahko veljali likvidnostni pogoji države članice gostiteljice. Toda znotraj euroobmočja je to razlikovanje za podružnice izgubilo pomen, saj imajo z matično institucijo isto bilanco stanja, v isti valuti, in ne potrebujejo posebnih lastnih sredstev ali kapitala. Ob tem morajo sistemi zajamčenih vlog, ustanovljeni in uradno priznani v eni državi članici, ščititi tudi vlagatelje podružnic, ki so jih kreditne institucije ustanovile v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

11.

ECB ugotavlja, da CEBS v svojem nedavnem tehničnem nasvetu Komisiji glede upravljanja likvidnostnega tveganja (25) priporoča, da bi morali nadzorniki čezmejnih skupin tesno usklajevati svoje delo, predvsem preko izboljšane izmenjave informacij in zlasti znotraj kolegijev nadzornikov, da bi bolje razumeli profil likvidnostnega tveganja teh skupin in se izognili nepotrebnemu podvajanju zahtev. Kjer je to primerno, CEBS predlaga, da bi nadzorniki morali aktivno preučiti možnost prenosa nalog v zvezi z nadzorom likvidnosti podružnic na nadzornike v matični državi. Ob upoštevanju tekočega dela v zvezi s prakso upravljanja likvidnostnega tveganja in koncesijami v zvezi z likvidnostjo (26) ECB ugotavlja, da je ena od posledic ekonomske in monetarne unije ta, da bi samo matična država članica morala biti odgovorna za nadziranje likvidnosti podružnic kreditnih institucij znotraj euroobmočja. V okviru prihodnjih pregledov Direktive 2006/48/ES bi se lahko uvedlo razlikovanje med matičnimi državami članicami in državami članicami gostiteljicami, ki so sprejele euro, ter državami članicami, ki tega še niso storile. Kadar imajo pristojni organi matične države članice in države članice gostiteljice različno valuto, bi za podružnico lahko veljali likvidnostni pogoji države članice gostiteljice. Toda znotraj euroobmočja je to razlikovanje za podružnice izgubilo pomen, saj imajo z matično institucijo isto bilanco stanja, v isti valuti, in ne potrebujejo posebnih lastnih sredstev ali kapitala. Ob tem morajo sistemi zajamčenih vlog, ustanovljeni in uradno priznani v eni državi članici, ščititi tudi vlagatelje podružnic, ki so jih kreditne institucije ustanovile v drugih državah članicah.

| 12. | ECB priporoča tudi, da se spremeni člen 41 Direktive 2006/48/ES o odgovornosti za ukrepe, ki izhajajo iz izvajanja denarne politike, tako da bo upošteval obstoj Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). |
| --- | --- |

12.

ECB priporoča tudi, da se spremeni člen 41 Direktive 2006/48/ES o odgovornosti za ukrepe, ki izhajajo iz izvajanja denarne politike, tako da bo upošteval obstoj Evropskega sistema centralnih bank (ESCB).

Izmenjava informacij in sodelovanje med centralnimi bankami in nadzornimi organi (novi predlagani člen 42a(2), člen 49 in člen 130(1) Direktive 2006/48/ES)

| 13. | ECB podpira pojasnitev obstoječih obveznosti usklajevanja in delitev informacij med organi za finančno stabilnost v izrednih razmerah, vključno z neugodnim razvojem na finančnih trgih. Pojasnitev obstoječih obveznosti je zlasti dobrodošla glede delitve informacij o posebnih bančnih skupinah med nadzornimi organi in centralnimi bankami. |
| --- | --- |

13.

ECB podpira pojasnitev obstoječih obveznosti usklajevanja in delitev informacij med organi za finančno stabilnost v izrednih razmerah, vključno z neugodnim razvojem na finančnih trgih. Pojasnitev obstoječih obveznosti je zlasti dobrodošla glede delitve informacij o posebnih bančnih skupinah med nadzornimi organi in centralnimi bankami.

| 14. | Medtem ko Direktiva 2006/48/ES določa, da nadzornim organom ne bi smelo biti preprečeno posredovati informacij centralnim bankam, vključno z ECB (27), za opravljanje njihovih nalog (28), ECB ugotavlja, da predlagana direktiva določa, da morajo države članice v izrednih razmerah, kakor so navedene v Direktivi 2006/48/ES (29), dovoliti nadzornim organom, da posredujejo informacije centralnim bankam v Skupnosti. Tako za „normalne čase“ kot izredne razmere predlagana direktiva določa, da se te informacije posredujejo, ko so pomembne za izvajanje nalog centralnih bank. ECB pozdravlja te spremembe in zlasti tudi, da se v Direktivo 2006/48/ES uvaja izrecno navedbo nezaključenega seznama nalog centralnih bank, vključno z vodenjem denarne politike, pregledom nad plačili in sistemi poravnave vrednostnih papirjev ter varovanjem finančne stabilnosti, za katere bi bilo to posredovanje informacij pomembno. ECB podaja tudi naslednji opažanji. Prvič, ker zgornji seznam navaja „nadzor plačil in sistemov poravnave vrednostnih papirjev“, bi bilo primerno navesti tudi „klirinške sisteme“ (30) in dosledno uporabljati naslednjo ubeseditev: „plačilni in klirinški sistemi ter sistemi poravnave vrednostnih papirjev“ v vsej Direktivi 2006/48/ES. Drugič, iz omembe „zakonsko predpisanih“ nalog sledi, da so te naloge podeljene z zakonom. Ker v nekaterih primerih funkcije, kot je na primer naloga centralne banke v zvezi s finančno stabilnostjo, niso opredeljene v zakonu, bi se morala beseda „zakonsko“ črtati. |
| --- | --- |

14.

Medtem ko Direktiva 2006/48/ES določa, da nadzornim organom ne bi smelo biti preprečeno posredovati informacij centralnim bankam, vključno z ECB (27), za opravljanje njihovih nalog (28), ECB ugotavlja, da predlagana direktiva določa, da morajo države članice v izrednih razmerah, kakor so navedene v Direktivi 2006/48/ES (29), dovoliti nadzornim organom, da posredujejo informacije centralnim bankam v Skupnosti. Tako za „normalne čase“ kot izredne razmere predlagana direktiva določa, da se te informacije posredujejo, ko so pomembne za izvajanje nalog centralnih bank. ECB pozdravlja te spremembe in zlasti tudi, da se v Direktivo 2006/48/ES uvaja izrecno navedbo nezaključenega seznama nalog centralnih bank, vključno z vodenjem denarne politike, pregledom nad plačili in sistemi poravnave vrednostnih papirjev ter varovanjem finančne stabilnosti, za katere bi bilo to posredovanje informacij pomembno. ECB podaja tudi naslednji opažanji. Prvič, ker zgornji seznam navaja „nadzor plačil in sistemov poravnave vrednostnih papirjev“, bi bilo primerno navesti tudi „klirinške sisteme“ (30) in dosledno uporabljati naslednjo ubeseditev: „plačilni in klirinški sistemi ter sistemi poravnave vrednostnih papirjev“ v vsej Direktivi 2006/48/ES. Drugič, iz omembe „zakonsko predpisanih“ nalog sledi, da so te naloge podeljene z zakonom. Ker v nekaterih primerih funkcije, kot je na primer naloga centralne banke v zvezi s finančno stabilnostjo, niso opredeljene v zakonu, bi se morala beseda „zakonsko“ črtati.

| 15. | ECB razume, da predlagane spremembe ne nameravajo spremeniti sedanjega okvira za delitev informacij med nadzornimi organi in centralnimi bankami v normalnih razmerah, ampak poskušajo dodatno izboljšati delitev informacij med temi organi, ko nastopijo izredne razmere. Po mnenju ECB bi bilo morda zaželenega nekaj prostora za dodatno konvergenco narave teh obveznosti, da bi se preprečila neželena asimetrija informacij, dostopnih centralnim bankam v normalnih razmerah in v izrednih razmerah (31). Izkušnje centralnih bank Eurosistema kažejo, da obstaja v zvezi z informacijami izrazita sinergija med funkcijama centralnega bančništva in bonitetnega nadzora. To potrjuje potrebo po krepitvi medsebojnega vplivanja med ocenami centralnih bank o finančni stabilnosti in bonitetnim nadzorom posameznih finančnih institucij (32). Kakor je bilo poudarjeno že v prejšnjih mnenjih (33), bi za nadzor posameznih institucij v praksi morali biti na voljo izidi ocen centralnih bank o finančni stabilnosti, ki bi se prav tako morale naslanjati na prispevek nadzornikov. Na primer, nadzorni organi bi morali v normalnih razmerah redno komunicirati z drugimi nadzorniki in centralnimi bankami, tako znotraj kot zunaj meja, da bi tako olajšali učinkovito sodelovanje pri nadzoru in pregledu nad upravljanjem likvidnostnega tveganja. Ta komunikacija bi morala potekati redno v normalnih razmerah, v času pretresov pa bi morali biti narava in pogostost delitve informacij primerno prilagojeni (34). |
| --- | --- |

15.

ECB razume, da predlagane spremembe ne nameravajo spremeniti sedanjega okvira za delitev informacij med nadzornimi organi in centralnimi bankami v normalnih razmerah, ampak poskušajo dodatno izboljšati delitev informacij med temi organi, ko nastopijo izredne razmere. Po mnenju ECB bi bilo morda zaželenega nekaj prostora za dodatno konvergenco narave teh obveznosti, da bi se preprečila neželena asimetrija informacij, dostopnih centralnim bankam v normalnih razmerah in v izrednih razmerah (31). Izkušnje centralnih bank Eurosistema kažejo, da obstaja v zvezi z informacijami izrazita sinergija med funkcijama centralnega bančništva in bonitetnega nadzora. To potrjuje potrebo po krepitvi medsebojnega vplivanja med ocenami centralnih bank o finančni stabilnosti in bonitetnim nadzorom posameznih finančnih institucij (32). Kakor je bilo poudarjeno že v prejšnjih mnenjih (33), bi za nadzor posameznih institucij v praksi morali biti na voljo izidi ocen centralnih bank o finančni stabilnosti, ki bi se prav tako morale naslanjati na prispevek nadzornikov. Na primer, nadzorni organi bi morali v normalnih razmerah redno komunicirati z drugimi nadzorniki in centralnimi bankami, tako znotraj kot zunaj meja, da bi tako olajšali učinkovito sodelovanje pri nadzoru in pregledu nad upravljanjem likvidnostnega tveganja. Ta komunikacija bi morala potekati redno v normalnih razmerah, v času pretresov pa bi morali biti narava in pogostost delitve informacij primerno prilagojeni (34).

Kolegiji nadzornikov (novi predlagani člen 42a, 129 in 131a)

| 16. | ECB pozdravlja predlagano krepitev pravnih temeljev kolegijev nadzornikov (35). To je korak proti doseganju konvergence nadzora, ki bi zagotovil tudi usklajenost po državah članicah. ECB zlasti meni, da bi kolegiji nadzornikov izboljšali sodelovanje pri vsakodnevnem nadziranju čezmejnih bank, ocenjevanje tveganj za finančno stabilnost in usklajenost pri upravljanju kriznih situacij. |
| --- | --- |

16.

ECB pozdravlja predlagano krepitev pravnih temeljev kolegijev nadzornikov (35). To je korak proti doseganju konvergence nadzora, ki bi zagotovil tudi usklajenost po državah članicah. ECB zlasti meni, da bi kolegiji nadzornikov izboljšali sodelovanje pri vsakodnevnem nadziranju čezmejnih bank, ocenjevanje tveganj za finančno stabilnost in usklajenost pri upravljanju kriznih situacij.

Razsežnost Skupnosti v mandatu nacionalnih nadzornih organov

| 17. | ECB v celoti podpira cilj, ki ga je ECOFIN že večkrat potrdil, da se okrepi razsežnost Skupnosti v mandatu nacionalnih nadzornikov, kakor se odraža v predlagani direktivi, po kateri bi se vprašanja finančne stabilnosti morala reševati na čezmejni ravni (36). V tem kontekstu ECB pozdravlja določbe o upoštevanju možnega učinka posamezne odločitve na stabilnost finančnih sistemov v vseh drugih zadevnih državah članicah. Zaradi doslednosti ECB predlaga, naj se vselej uporablja besedna zveza „možen učinek“ odločitev in ne „učinek“ odločitev (37). ECB meni tudi, da bi se za praktično izvajanje zgoraj omenjenih določb posvetovalni mehanizmi z drugimi zadevnimi državami članicami, podobni tistim, ki jih vsebujejo druge direktive za finančni sektor, lahko uporabili takrat, kadar se za ta namen ne morejo uporabiti kolegiji (38). |
| --- | --- |

17.

ECB v celoti podpira cilj, ki ga je ECOFIN že večkrat potrdil, da se okrepi razsežnost Skupnosti v mandatu nacionalnih nadzornikov, kakor se odraža v predlagani direktivi, po kateri bi se vprašanja finančne stabilnosti morala reševati na čezmejni ravni (36). V tem kontekstu ECB pozdravlja določbe o upoštevanju možnega učinka posamezne odločitve na stabilnost finančnih sistemov v vseh drugih zadevnih državah članicah. Zaradi doslednosti ECB predlaga, naj se vselej uporablja besedna zveza „možen učinek“ odločitev in ne „učinek“ odločitev (37). ECB meni tudi, da bi se za praktično izvajanje zgoraj omenjenih določb posvetovalni mehanizmi z drugimi zadevnimi državami članicami, podobni tistim, ki jih vsebujejo druge direktive za finančni sektor, lahko uporabili takrat, kadar se za ta namen ne morejo uporabiti kolegiji (38).

Listinjenje (novi predlagani člen 122a)

| 18. | Cilji predlaganih ukrepov glede kapitalskih zahtev in upravljanja tveganj za listinjenje (39) vsebujejo zlasti: (i) obveznost sponzorjev in/ali originatorjev, da vzdržujejo „pomemben neto delež“ (40) v transakcijah listinjenja; (ii) zahteve za kreditne institucije, da kot vlagatelji pri listinjenju bolje razumejo prevzeta tveganja; (iii) izboljšanje prakse razkritja podatkov s strani kreditnih institucij kot originatorjev ali sponzorjev; in (iv) krepitev nadzornih praks pristojnih organov v zvezi z listinjenjem. ECB v splošnem podpira uvedbo teh predlaganih sprememb, ki so namenjene uskladitvi interesov med udeleženci trga listinjenja (41). Istočasno ECB poudarja potrebo po obstoju širokega, likvidnega in dobro delujočega sekundarnega trga listinjenja, zlasti v zvezi s primernostjo kolateraliziranih vrednostnih papirjev kot zavarovanja pri operacijah denarne politike.
  Prvič, če predlagana direktiva kljub nasvetom, danim v odstavkih 2 in 4 tega mnenja, ostane akt na ravni ena, ECB poudarja, da je treba (i) pojasniti obseg uporabe zgornjih določb; (ii) opredeliti „pomemben neto delež“; in (iii) dosledno uporabljati termine, da bi se povečala konvergenca pri njihovi uporabi in preprečila regulativna arbitraža. Prav tako bi bilo treba upoštevati zahteve v zvezi s skrbnim pregledom, ki razlikujejo med tržnimi in bančnimi knjigami kreditnih institucij, v sorazmerju z zadevnim naložbenim obdobjem, da bi se preprečile morebitne negativne posledice za dejavnosti vzdrževanja trga.
  Drugič, ECB ugotavlja, da ohranitev pomembnega deleža v teoriji sicer lahko predstavlja močan vzvod za usklajevanje interesov, vendar pa njeno praktično izvajanje lahko predstavlja izziv (42). Zaradi tega ECB pozdravlja namero Komisije, da bo Evropskemu parlamentu in Svetu poročala o uporabi in učinkovitosti predlaganih določb v luči gibanj na trgu, upoštevajoč tudi potrebo po ponovni vzpostavitvi delovanja trgov listinjenja. ECB se je nadalje seznanila z uvodno izjavo, ki jo predlaga Svet, o ukrepih za reševanje morebitne neskladnosti struktur listinjenja in o potrebi, da se zagotovi doslednost in usklajenost celotne regulacije finančnih sektorjev (43).
  Tretjič, po mnenju ECB bi bilo koristno, da bi se terminologija za listinjenje, uporabljena tako v Direktivi 2006/48/ES kot v predlagani direktivi, splošno pregledala in tesneje uskladila z običajno pravno terminologijo, s čimer bi zagotovila večja pravno varnost (44).
  Končno, preučiti je treba medsebojno vplivanje zahteve po vzdrževanju pomembnega neto deleža in računovodskih zahtev (45). V zvezi s tem je po mnenju ECB koristno razvijanje smernic Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) glede Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) 39 (46) in v izdaji št. 12 (47) Strokovnega odbora za pojasnjevanje (SOP) pri UOMRS, s katerimi se obravnava morebitni vpliv določb predlagane direktive, ki so povezane z listinjenjem, na pravila za nepripoznanje in konsolidacijo. |
| --- | --- |

18.

Cilji predlaganih ukrepov glede kapitalskih zahtev in upravljanja tveganj za listinjenje (39) vsebujejo zlasti: (i) obveznost sponzorjev in/ali originatorjev, da vzdržujejo „pomemben neto delež“ (40) v transakcijah listinjenja; (ii) zahteve za kreditne institucije, da kot vlagatelji pri listinjenju bolje razumejo prevzeta tveganja; (iii) izboljšanje prakse razkritja podatkov s strani kreditnih institucij kot originatorjev ali sponzorjev; in (iv) krepitev nadzornih praks pristojnih organov v zvezi z listinjenjem. ECB v splošnem podpira uvedbo teh predlaganih sprememb, ki so namenjene uskladitvi interesov med udeleženci trga listinjenja (41). Istočasno ECB poudarja potrebo po obstoju širokega, likvidnega in dobro delujočega sekundarnega trga listinjenja, zlasti v zvezi s primernostjo kolateraliziranih vrednostnih papirjev kot zavarovanja pri operacijah denarne politike.

Prvič, če predlagana direktiva kljub nasvetom, danim v odstavkih 2 in 4 tega mnenja, ostane akt na ravni ena, ECB poudarja, da je treba (i) pojasniti obseg uporabe zgornjih določb; (ii) opredeliti „pomemben neto delež“; in (iii) dosledno uporabljati termine, da bi se povečala konvergenca pri njihovi uporabi in preprečila regulativna arbitraža. Prav tako bi bilo treba upoštevati zahteve v zvezi s skrbnim pregledom, ki razlikujejo med tržnimi in bančnimi knjigami kreditnih institucij, v sorazmerju z zadevnim naložbenim obdobjem, da bi se preprečile morebitne negativne posledice za dejavnosti vzdrževanja trga.

Drugič, ECB ugotavlja, da ohranitev pomembnega deleža v teoriji sicer lahko predstavlja močan vzvod za usklajevanje interesov, vendar pa njeno praktično izvajanje lahko predstavlja izziv (42). Zaradi tega ECB pozdravlja namero Komisije, da bo Evropskemu parlamentu in Svetu poročala o uporabi in učinkovitosti predlaganih določb v luči gibanj na trgu, upoštevajoč tudi potrebo po ponovni vzpostavitvi delovanja trgov listinjenja. ECB se je nadalje seznanila z uvodno izjavo, ki jo predlaga Svet, o ukrepih za reševanje morebitne neskladnosti struktur listinjenja in o potrebi, da se zagotovi doslednost in usklajenost celotne regulacije finančnih sektorjev (43).

Tretjič, po mnenju ECB bi bilo koristno, da bi se terminologija za listinjenje, uporabljena tako v Direktivi 2006/48/ES kot v predlagani direktivi, splošno pregledala in tesneje uskladila z običajno pravno terminologijo, s čimer bi zagotovila večja pravno varnost (44).

Končno, preučiti je treba medsebojno vplivanje zahteve po vzdrževanju pomembnega neto deleža in računovodskih zahtev (45). V zvezi s tem je po mnenju ECB koristno razvijanje smernic Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) glede Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) 39 (46) in v izdaji št. 12 (47) Strokovnega odbora za pojasnjevanje (SOP) pri UOMRS, s katerimi se obravnava morebitni vpliv določb predlagane direktive, ki so povezane z listinjenjem, na pravila za nepripoznanje in konsolidacijo.

Dodatne pravne in tehnične pripombe

| 19. | ECB pri sklicevanju na ECB, ESCB in nacionalne centralne banke ESCB priporoča uporabo besedišča, ki je skladno z določbami Pogodbe in Statuta Evropskega sistema centralnih bank (v nadaljevanju: Statut ESCB), da bi se izognili nadaljnjemu utrjevanju zastarelih pojmov in da bi olajšali branje direktive. |
| --- | --- |

19.

ECB pri sklicevanju na ECB, ESCB in nacionalne centralne banke ESCB priporoča uporabo besedišča, ki je skladno z določbami Pogodbe in Statuta Evropskega sistema centralnih bank (v nadaljevanju: Statut ESCB), da bi se izognili nadaljnjemu utrjevanju zastarelih pojmov in da bi olajšali branje direktive.

| 20. | Direktiva 2006/48/ES je zaznamovana s pogostim serijskim in krožnim sklicevanjem, ki negativno vpliva na njeno razumljivost in jasnost (48). Poleg tega sklicevanje pogosto ni oblikovano „tako, da je osrednji del določbe na katero se sklicevanje nanaša razumljiv, ne da bi jo bilo treba prebrati“ (49). Ta neposrečen pristop se v predlagani direktivi še naprej pojavlja (50). ECB priporoča, tudi zaradi pravne varnosti in preglednosti, da se besedilo teh določb preoblikuje tako, da jih bo mogoče brati in razumeti, ne da bi bilo treba brati razne druge določbe Direktive 2006/48/ES. |
| --- | --- |

20.

Direktiva 2006/48/ES je zaznamovana s pogostim serijskim in krožnim sklicevanjem, ki negativno vpliva na njeno razumljivost in jasnost (48). Poleg tega sklicevanje pogosto ni oblikovano „tako, da je osrednji del določbe na katero se sklicevanje nanaša razumljiv, ne da bi jo bilo treba prebrati“ (49). Ta neposrečen pristop se v predlagani direktivi še naprej pojavlja (50). ECB priporoča, tudi zaradi pravne varnosti in preglednosti, da se besedilo teh določb preoblikuje tako, da jih bo mogoče brati in razumeti, ne da bi bilo treba brati razne druge določbe Direktive 2006/48/ES.

| 21. | Direktiva 2006/48/ES omenja „druge javne organe, odgovorne za nadzor plačilnih sistemov“ (51). ECB je ob več priložnostih dosledno opominjala, da člen 105(2) Pogodbe in člen 3.1 Statuta ESCB določata pravno podlago za Eurosistemove dejavnosti pregleda nad delovanjem in da poleg tega Eurosistemova pristojnost za pregled nad delovanjem izhaja iz člena 22 Statuta ESCB (52). ECB meni, da člen 105(2) Pogodbe in člen 3.1 Statuta ESCB izključujeta vmešavanje katerega koli organa Skupnosti ali nacionalnega organa v Eurosistemovo pristojnost za pregled nad delovanjem, z izjemo centralnih bank, ki delujejo v okviru ESCB/Eurosistema (53). Na tej podlagi in skladno s stališčem, sprejetim za preostalo zakonodajo Skupnosti (54), ECB priporoča, da se zgornja navedba črta (55). |
| --- | --- |

21.

Direktiva 2006/48/ES omenja „druge javne organe, odgovorne za nadzor plačilnih sistemov“ (51). ECB je ob več priložnostih dosledno opominjala, da člen 105(2) Pogodbe in člen 3.1 Statuta ESCB določata pravno podlago za Eurosistemove dejavnosti pregleda nad delovanjem in da poleg tega Eurosistemova pristojnost za pregled nad delovanjem izhaja iz člena 22 Statuta ESCB (52). ECB meni, da člen 105(2) Pogodbe in člen 3.1 Statuta ESCB izključujeta vmešavanje katerega koli organa Skupnosti ali nacionalnega organa v Eurosistemovo pristojnost za pregled nad delovanjem, z izjemo centralnih bank, ki delujejo v okviru ESCB/Eurosistema (53). Na tej podlagi in skladno s stališčem, sprejetim za preostalo zakonodajo Skupnosti (54), ECB priporoča, da se zgornja navedba črta (55).

| 22. | Klirinške, poravnalne in skrbniške dejavnosti ustvarjajo posebno vrsto izpostavljenosti, ki se ne sme obravnavati podobno kot izpostavljenosti, ki izvirajo iz običajnih medbančnih posojilnih dejavnosti. Glavni razlogi so v tem, da imajo te izpostavljenosti zelo kratkoročno zapadlost, saj običajno ne trajajo dlje kot čez noč, in da so zunaj kontrole zadevnih institucij, saj so te izpostavljenosti v glavnem rezultat dejavnosti strank. Čeprav bi morali obstajati primerni ukrepi za zmanjšanje in spremljanje možnih tveganj, povezanih s temi dejavnostmi, ECB podpira izvzetje, ki je v zvezi s tem predvideno v predlagani direktivi (56). V dodatno pojasnitev tega izvzetja so v prilogi predlagane spremembe besedila. |
| --- | --- |

22.

Klirinške, poravnalne in skrbniške dejavnosti ustvarjajo posebno vrsto izpostavljenosti, ki se ne sme obravnavati podobno kot izpostavljenosti, ki izvirajo iz običajnih medbančnih posojilnih dejavnosti. Glavni razlogi so v tem, da imajo te izpostavljenosti zelo kratkoročno zapadlost, saj običajno ne trajajo dlje kot čez noč, in da so zunaj kontrole zadevnih institucij, saj so te izpostavljenosti v glavnem rezultat dejavnosti strank. Čeprav bi morali obstajati primerni ukrepi za zmanjšanje in spremljanje možnih tveganj, povezanih s temi dejavnostmi, ECB podpira izvzetje, ki je v zvezi s tem predvideno v predlagani direktivi (56). V dodatno pojasnitev tega izvzetja so v prilogi predlagane spremembe besedila.

Predlagane spremembe besedila

Za primer, ko bi zgornji nasveti vodili v spremembe predlagane direktive, so predlagane spremembe besedila navedene v prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 5. marca 2009

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2008) 602 konč., 1. oktober 2008. Dostopno na naslovu www.eur-lex.europa.eu

1

(2)  To mnenje temelji na različici z dne 1. oktobra 2008, glede katere je bila ECB uradno zaprošena za mnenje. Predlagana direktiva se je nadalje spremenila v delovni skupini Sveta.

2

(3)  Glej odstavek 8 sklepov Predsedstva, Evropski svet, 15.–16. oktober 2008, dostopnih na spletni strani Sveta na naslovu www.consilium.europa.eu, in sporočilo Komisije „Od finančne krize do okrevanja gospodarstva: evropski okvir za ukrepanje“, COM(2008) 706 konč., 29. oktober 2008, dostopno na spletni strani Komisije na naslovu www.ec.europa.eu

3

(4)  Poročilo de Larosièrejeve skupine z dne 25. februarja 2009 je dostopno na naslovu www.europa.eu

4

(5)  Glej odstavek 6 Mnenja ECB CON/2004/7 z dne 20. februarja 2004 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv Sveta 73/239/EGS, 85/611/EGS, 91/675/EGS, 93/6/EGS in 94/19/ES ter direktiv 2000/12/ES, 2002/83/ES in 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve (COM(2003) 659 final), (UL C 58, 6. 3. 2004, str. 23); odstavke od 6 do 10 Mnenja ECB CON/2005/4 z dne 17. februarja 2005 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu za direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o ponovnem sprejetju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij ter Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (UL C 52, 2.3.2005, str. 37) in odstavek 3.5 mnenja ECB CON/2006/60 z dne 18. decembra 2006 o predlogu Direktive o spremembah nekaterih direktiv Skupnosti glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah in zvišanju imetništva delnic v finančnem sektorju (UL C 27, 7.2.2007, str. 1).

5

(6)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

7

(8)  Glej člena 150 in 151 Direktive 2006/48/ES ter spremembe teh določb v predlagani direktivi.

8

(9)  Baselski odbor za bančni nadzor, International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework (Mednarodno zbliževanje izračunavanja kapitala in kapitalskih standardov: revidirani okvir), Banka za mednarodne poravnave (BIS), junij 2004, dostopno na spletni strani BIS na naslovu www.bis.org

9

International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework

(10)  V zvezi s tem glej novi uvodni izjavi 1 in 7, člen 42b, člen 63a(6) in drugi pododstavek člena 131a(2).

10

(11)  V zvezi s tem glej „Skupna praktična navodila Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije za osebe, vključene v pripravo pravnih aktov v institucijah Skupnosti“, zlasti priporočili 12 in 17, str. 27 in 38, dostopno na spletni strani Europa na naslovu www.europa.eu

11

(12)  Lamfalussyjev odbor je leta 2001 sam poudaril, da bi se ta pojasnjevalna priporočila in skupni standardi „o zadevah, ki jih ne zajema zakonodaja EU – kjer je to potrebno, lahko sprejela v pravo Skupnosti skozi postopek na ravni dve“ (glej Final report of the Committee of Wise Men on the regulation of European securities markets (Končno poročilo Odbora modrecev o ureditvi evropskih trgov vrednostnih papirjev), 15.2.2001, str. 37, dostopno na spletni strani Europa na naslovu www.europa.eu).

12

Final report of the Committee of Wise Men on the regulation of European securities markets

(13)  Predlog direktive Komisije o spremembah nekaterih prilog k Direktivi 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede tehničnih določb o upravljanju tveganj in predlog direktive Komisije o spremembah nekaterih prilog k Direktivi 2006/49/ES Evropskega parlamenta in sveta glede tehničnih določb o upravljanju tveganj, dostopno na spletni strani Komisije na naslovu www.ec.europa.eu

13

(14)  Sporočilo Komisije – Pregled Lamfalussyjevega postopka – Okrepitev konvergence nadzora, 20.11.2007, COM(2007) 727 konč., dostopno na spletni strani Komisije na naslovu www.ec.europa.eu

14

(15)  Glej odstavka 6.2.3 in 6.4.5 obrazložitvenega memoranduma k predlagani direktivi, str. 9 in 11.

15

(16)  Glej odstavek 6.2.3 obrazložitvenega memoranduma k predlagani direktivi, str. 9.

16

(17)  Predlagani člen 113(4)(f).

17

(18)  Glej drugi pododstavek predlaganega člena 111(1).

18

(19)  Novi člen 113(3)(i).

19

(20)  Glej novo Prilogo V.

20

(21)  Glej Principles for Sound Liquidity Risk Management and Supervision (Načela učinkovitega upravljanja in nadzora likvidnostnega tveganja), Baselski odbor za bančni nadzor, september 2008, dostopno na spletni strani BIS na naslovu www.bis.org

21

Principles for Sound Liquidity Risk Management and Supervision

(22)  Glej First part of the CEBS’ technical advice on liquidity risk management – Survey of the current regulatory frameworks adopted by the EEA regulators (Prvi del tehničnega nasveta odbora CEBS glede upravljanja likvidnostnega tveganja – Pregled trenutnih normativnih okvirov, ki so jih sprejeli regulatorji v EGP), 15.8.2007, in Second part of the CEBS’s technical advice to the European Commission on liquidity risk management – Analysis of specific issues listed by the Commission and challenges not currently addressed in the EEA (Drugi del tehničnega nasveta Evropski komisiji glede upravljanja likvidnostnega tveganja – Analiza posebnih vprašanj, ki jih je navedla Komisija, in izzivov, ki v EGP trenutno niso urejeni), 18.9.2008, CEBS 2008 147, dostopno na spletni strani odbora CEBS na naslovu www.c-ebs.org

22

First part of the CEBS’ technical advice on liquidity risk management – Survey of the current regulatory frameworks adopted by the EEA regulators

Second part of the CEBS’s technical advice to the European Commission on liquidity risk management – Analysis of specific issues listed by the Commission and challenges not currently addressed in the EEA

(23)  Glej novo točko 14a v Prilogi V.

23

(24)  Glej novi točki 14 in 18 v Prilogi V in novo točko 1(e) v Prilogi XI.

24

(25)  Second part of the CEBS’s technical advice to the European Commission on liquidity risk management – Analysis of specific issues listed by the Commission and challenges not currently addressed in the EEA (Drugi del tehničnega nasveta Evropski komisiji glede upravljanja likvidnostnega tveganja - Analiza posebnih vprašanj, ki jih je navedla Komisija, in izzivov, ki v EGP trenutno niso urejeni), 18.9.2008, CEBS 2008 147, Priporočilo 29, str. 11 in 64–66, dostopno na spletni strani odbora CEBS na naslovu www.c-ebs.org

25

Second part of the CEBS’s technical advice to the European Commission on liquidity risk management – Analysis of specific issues listed by the Commission and challenges not currently addressed in the EEA

(26)  Glej Executive summary regarding work on delegation (Povzetek o delu glede prenosa pristojnosti), ki ga je pripravil odbor CEBS, 3.9.2008, dostopno na spletni strani odbora CEBS na naslovu www.c-ebs.org

26

Executive summary regarding work on delegation

(27)  Člen 4(23) Direktive 2006/48/ES.

27

(28)  Glej člen 49(1)(a) Direktive 2006/48/ES in novi člen 49(a).

28

(29)  Novi člen 130(1).

29

(30)  Glej tudi drugi pododstavek člena 46(2) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah Direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

30

(31)  Primerjaj prvi odstavek člena 49 Direktive 2006/48/ES s predlaganim novim zadnjim odstavkom istega člena po predlagani direktivi.

31

(32)  Report of the Financial Stability Forum on Enhancing Market and Institutional Resilience (Poročilo Foruma za finančno stabilnost o krepitvi odpornosti trga in institucij), 7.4.2008, Priporočilo V.8, str. 42–43, ki določa, da bi morali „nadzorniki in centralne banke (...) izboljšati sodelovanje in izmenjavo informacij, vključno z ocenami tveganj za finančno stabilnost. V obdobjih deformacij na trgu bi morala biti izmenjava informacij hitra.“ Dostopno na spletni strani Foruma za finančno stabilnost na naslovu www.fsforum.org

32

Report of the Financial Stability Forum on Enhancing Market and Institutional Resilience

(33)  Glej na primer odstavek 2.4.1 Mnenja ECB CON/2007/33 z dne 5. novembra 2007 na zahtevo avstrijskega Ministrstva za finance o predlogu zakona o spremembah Zakona o bančništvu, Zakona o hranilnicah, Zakona o organu za nadzor finančnih trgov in Zakona o centralni banki Oesterreichische Nationalbank ter odstavek 2.4.1 Mnenja ECB CON/2006/15 z dne 9. marca 2006 na zahtevo poljskega Ministra za finance o predlogu zakona o nadzoru finančnih institucij. Vsa mnenja ECB so dostopna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu

33

(34)  Glej načelo 17 na str. 14-36 v Principles for Sound Liquidity Risk Management and Supervision (Načela učinkovitega upravljanja in nadzora likvidnostnega tveganja), dostopno na spletni strani BIS na naslovu www.bis.org Ostali vidiki, povezani z likvidnostjo, so obravnavani v odstavkih 11 in 12 tega mnenja.

34

Principles for Sound Liquidity Risk Management and Supervision

(35)  Glej novi člen 131a.

35

(36)  Glej sklepe sveta ECOFIN z dne 7. oktobra 2008, str. 17, dostopno na spletni strani Evropskega sveta na naslovu na www.consilium.europa.eu

36

(37)  Primerjaj uvodno izjavo 6 predlagane direktive z novim členom 40(3) in tretjim stavkom nove točke 1a v Prilogi XI.

37

(38)  Glej na primer člen 132(3) Direktive 2006/48/ES in člen 12(2) Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja Direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter Direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta, (UL L 35, 11.2.2003, str. 1).

38

(39)  Glej novi člen 122a.

39

(40)  Kot je omenjen v novem členu 122a(1).

40

(41)  ECB se zaveda, da je bil ta nov člen predlagane direktive v delovni skupini Sveta kasneje spremenjen.

41

(42)  Glej analizo, predstavljeno v poročilu ECB „The incentive structure of the originate and distribute model“ („Struktura interesov pri modelu ustvari in prenesi“), december 2008, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu

42

„The incentive structure of the originate and distribute model“

(43)  Glej predlagano uvodno izjavo 15, zadnji stavek splošnega pristopa, ki ga je sprejel Svet 19. novembra 2008 (dostopno na http://register.consilium.europa.eu/pdf/sl/08/st16/st16216.sl08.pdf), in ki določa tudi, da namerava Komisija, potem ko bo ustrezno preučila učinke predlaganih ukrepov, predložiti ustrezne zakonodajne predloge.

43

(44)  Za pregled nacionalnih pravnih predpisov, ki urejajo listinjenje v 15 državah članicah, glej poročilo Skupine pravnikov za evropske finančne trge (European Financial Markets Lawyers Group – EFMLG) o pravnih ovirah pri čezmejnem listinjenju v EU, 7.5.2007, dostopno na spletni strani EFMLG na naslovu www.efmlg.org

44

(45)  Poročilo ECB o bančnih strukturah EU, str. 24.

45

(46)  Financial Instruments: Recognition and Measurement (Finančni instrumenti: Pripoznanje in merjenje), izšlo v decembru 2003.

46

Financial Instruments: Recognition and Measurement

(47)  Consolidation – Special Purpose Entities (Konsolidacija – Subjekti za posebne namene).

47

Consolidation – Special Purpose Entities

(48)  Glej Skupna praktična navodila in zlasti priporočilo 16, dostopno na spletni strani Europa na naslovu www.europa.eu

48

(49)  Priporočilo 16.7 Skupnih praktičnih navodil, dostopno na spletni strani Europa na naslovu www.europa.eu

49

(50)  Glej na primer prvi stavek člena 129(2) Direktive 2006/48/ES in novi člen 129(1)(b).

50

(51)  Člen 49(b) Direktive 2006/48/ES.

51

(52)  Glej na primer odstavek 7 Mnenja ECB CON/99/19 z dne 20. januarja 2000 na zahtevo luksemburškega Ministrstva za zakladnico in proračun o osnutku zakonskega predloga za izvedbo Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev v zakonu z dne 5. aprila 1993, z vsemi spremembami, o finančnem sektorju in o dopolnitvi zakona z dne 23. decembra 1998 o ustanovitvi komisije, pristojne za bonitetni nadzor finančnega sektorja ter odstavek 7.2 novejšega Mnenja ECB CON/2006/23 z dne 22. maja 2006 na zahtevo centralne banke Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta o predlogu zakona o spremembah statuta centralne banke Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta.

52

(53)  ECB je v nedavnih mnenjih o predlogih nacionalnih predpisov držav članic zunaj euroobmočja opomnila tudi, da centralne banke Eurosistema izvajajo pregled nad plačilnimi sistemi v skladu s skupno politiko pregleda nad delovanjem, kot jo je opredelil Svet ECB in ki se bo uporabljala tudi za druge centralne banke po tem, ko bodo njihove države članice sprejele euro (glej na primer odstavke od 13 do 16 Mnenja ECB CON/2005/24 z dne 15. julija 2005 na zahtevo Ministrstva za finance Češke republike o predlogu zakona o združitvi nadzornikov finančnih trgov ter odstavkov 3.9 in 3.10 nedavnega Mnenja ECB CON/2008/83 z dne 2. decembra 2008 na zahtevo madžarskega Ministrstva za finance o predlogu zakona o spremembah Zakona o centralni banki Magyar Nemzeti Bank. Poleg tega so tudi druge države članice zunaj euroobmočja spremenile svoje zakone. V Veliki Britaniji centralna banka Bank of England trenutno opravlja pregled nad plačilnimi sistemi brez zakonske podlage. Del 5 Bančnega zakona, ki je sedaj v postopku v britanskem parlamentu (dostopno na spletni strani britanskega parlamenta na naslovu www.parliament.uk, str. 87), bi formaliziral vlogo centralne banke Bank of England pri pregledu nad plačilnimi sistemi.

53

(54)  Glej odstavek 14 Mnenja ECB CON/2001/25 z dne 13. septembra 2001 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 271, 26.9.2001, str. 10).

54

(55)  Tudi v uvodni izjavi 26 Direktive 2006/48/ES.

55

(56)  Novi člen 106(2)(c).

56

---

PRILOGA

PREDLAGANE SPREMEMBE BESEDILA

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB
   (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 6 predlagane direktive |
| (6) | Mandati pristojnih organov bi morali upoštevati razsežnost Skupnosti. Pristojni organi bi zato morali upoštevati učinek svojih sklepov na stabilnost finančnega sistema v vseh drugih državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB
   (1)

Sprememba 1

Uvodna izjava 6 predlagane direktive

(6)

Mandati pristojnih organov bi morali upoštevati razsežnost Skupnosti. Pristojni organi bi zato morali upoštevati učinek svojih sklepov na stabilnost finančnega sistema v vseh drugih državah članicah.

| (6) | Mandati pristojnih organov bi morali upoštevati razsežnost Skupnosti. Pristojni organi bi zato morali upoštevati možen učinek svojih sklepov na stabilnost finančnega sistema v vseh drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(6)

Mandati pristojnih organov bi morali upoštevati razsežnost Skupnosti. Pristojni organi bi zato morali upoštevati možen učinek svojih sklepov na stabilnost finančnega sistema v vseh drugih državah članicah.

Utemeljitev – Glej odstavek 17 tega mnenja

Sprememba 2

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 4(23)

Člen 4

| 23. | „centralne banke“ vključujejo Evropsko centralno banko, če ni navedeno drugače; |
| --- | --- |

23.

„centralne banke“ vključujejo Evropsko centralno banko, če ni navedeno drugače;

[V predlagani direktivi ni spremembe]

Člen 4

| 23. | „centralne banke“ vključujejo nacionalne centralne banke Evropskega sistema centralnih bank in Evropsko centralno banko, če ni navedeno drugače; |
| --- | --- |

23.

„centralne banke“ vključujejo nacionalne centralne banke Evropskega sistema centralnih bank in Evropsko centralno banko, če ni navedeno drugače;

Utemeljitev – Glej odstavek 19 tega mnenja

Sprememba 3

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 41

Člen 41

Države članice gostiteljice do nadaljnjega usklajevanja ostanejo odgovorne za nadzor likvidnosti podružnic kreditnih institucij v sodelovanju s pristojnimi organi matične države članice.

Brez poseganja v ukrepe, potrebne za okrepitev Evropskega monetarnega sistema, države članice gostiteljice ostanejo v celoti odgovorne za ukrepe, ki so potrebni za izvajanje njihovih monetarnih politik.

[V predlagani direktivi ni spremembe]

Člen 41

Države članice gostiteljice do nadaljnjega usklajevanja ostanejo odgovorne za nadzor likvidnosti podružnic kreditnih institucij v sodelovanju s pristojnimi organi matične države članice.

Brez poseganja v ukrepe, potrebne za okrepitev Evropskega monetarnega sistema
  Evropski sistem centralnih bank in, kjer je primerno, države članice gostiteljice ostanejo v celoti odgovorni za ukrepe, ki so potrebni za izvajanje njihovih monetarnih politik.

Utemeljitev – Glej odstavka 11 in 12 mnenja

Sprememba 4

Člen 1(4) predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 42a(2)

Člen 42a

| 2. | Pristojni organi matične države članice pristojnim organom države članice gostiteljice, kjer ima sistemsko pomembna podružnica sedež, sporočijo informacije iz člena 132(1)(c) in (d) ter v sodelovanju s pristojnimi organi države članice gostiteljice izvedejo naloge iz člena 129(1)(c). |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi matične države članice pristojnim organom države članice gostiteljice, kjer ima sistemsko pomembna podružnica sedež, sporočijo informacije iz člena 132(1)(c) in (d) ter v sodelovanju s pristojnimi organi države članice gostiteljice izvedejo naloge iz člena 129(1)(c).

Če pristojni organ matične države članice izve za izredne razmere znotraj kreditne institucije iz člena 130(1), o tem takoj, ko je mogoče, obvesti organe iz četrtega stavka člena 49 in člena 50.

Člen 42a

| 2. | Pristojni organi matične države članice pristojnim organom države članice gostiteljice, kjer ima sistemsko pomembna podružnica sedež, sporočijo informacije iz člena 132(1)(c) in (d) ter v sodelovanju s pristojnimi organi države članice gostiteljice izvedejo naloge iz člena 129(1)(c). |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi matične države članice pristojnim organom države članice gostiteljice, kjer ima sistemsko pomembna podružnica sedež, sporočijo informacije iz člena 132(1)(c) in (d) ter v sodelovanju s pristojnimi organi države članice gostiteljice izvedejo naloge iz člena 129(1)(c).

Če pristojni organ matične države članice izve za izredne razmere znotraj kreditne institucije iz člena 130(1), o tem takoj, ko je mogoče, obvesti centralne banke Evropskega sistema centralnih bank in organe iz četrtega stavka člena 49 in člena 50.

Utemeljitev – Glej odstavek 19 tega mnenja

Sprememba 5

Člen 1(6) predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 49

Člen 49

Ta oddelek pristojnemu organu ne preprečuje, da bi posredoval informacije naslednjim subjektom za opravljanje njihovih nalog:

| (a) | centralnim bankam in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarne oblasti, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike, nadzorom plačil in sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ter varovanjem finančne stabilnosti; in |
| --- | --- |

(a)

centralnim bankam in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarne oblasti, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike, nadzorom plačil in sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ter varovanjem finančne stabilnosti; in

| (b) | po potrebi drugim javnim organom, odgovornim za nadzor plačilnih sistemov. |
| --- | --- |

(b)

po potrebi drugim javnim organom, odgovornim za nadzor plačilnih sistemov.

Prav tako ta oddelek ne preprečuje takim organom ali subjektom, da posredujejo take informacije pristojnim organom, ki jih bodo morda potrebovali za namene iz člena 45.

[...]

V izrednih razmerah iz člena 130(1) države članice pristojnim organom omogočijo, da posredujejo informacije centralnim bankam v Skupnosti, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike, nadzorom plačil in sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ter varovanjem finančne stabilnosti.

Člen 49

Ta oddelek pristojnemu organu ne preprečuje, da bi posredoval informacije naslednjim subjektom za opravljanje njihovih nalog:

| (a) | (a) centralnim bankam in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarne oblasti, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ter varovanjem finančne stabilnosti; in |
| --- | --- |

(a)

(a) centralnim bankam in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarne oblasti, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ter varovanjem finančne stabilnosti; in

| (a) | (a) centralnim bankam in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarne oblasti, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ter varovanjem finančne stabilnosti; in |
| --- | --- |

(a)

(a) centralnim bankam in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarne oblasti, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ter varovanjem finančne stabilnosti; in

Prav tako ta oddelek ne preprečuje takim organom ali subjektom, da posredujejo take informacije pristojnim organom, ki jih bodo morda potrebovali za namene iz člena 45.

[...]

V izrednih razmerah iz člena 130(1) države članice pristojnim organom omogočijo, da posredujejo informacije centralnim bankam v Skupnosti, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike, nadzorom plačil in sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ter varovanjem finančne stabilnosti.

Utemeljitev – Glej odstavke 14, 19 in 21 tega mnenja

Sprememba 6

Člen 1(16)(a) predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 106(2)(c)

Člen 106

| 2. | Izpostavljenosti ne vključujejo: |
| --- | --- |

2.

Izpostavljenosti ne vključujejo:

[...]

| (c) | pri opravljanju storitev prenosa denarja ali obračuna in poravnave poslov z vrednostnimi papirji za stranke, zapoznelih prejemkov pri financiranju in drugih izpostavljenosti, ki izhajajo iz dejavnosti strank, ki ne trajajo dlje kot naslednji delovni dan. |
| --- | --- |

(c)

pri opravljanju storitev prenosa denarja ali obračuna in poravnave poslov z vrednostnimi papirji za stranke, zapoznelih prejemkov pri financiranju in drugih izpostavljenosti, ki izhajajo iz dejavnosti strank, ki ne trajajo dlje kot naslednji delovni dan.

Člen 106

| 2. | Izpostavljenosti ne vključujejo: |
| --- | --- |

2.

Izpostavljenosti ne vključujejo:

[...]

| (c) | pri opravljanju storitev prenosa denarja ali obračuna in poravnave poslov ter skrbništva
  z vrednostnimi papirji
  v zvezi s finančnimi instrumenti za stranke, zapoznelih prejemkov pri financiranju in drugih izpostavljenosti, ki izhajajo iz dejavnosti strank, ki ne trajajo dlje kot naslednji delovni dan. |
| --- | --- |

(c)

pri opravljanju storitev prenosa denarja ali obračuna in poravnave poslov ter skrbništva
  z vrednostnimi papirji
  v zvezi s finančnimi instrumenti za stranke, zapoznelih prejemkov pri financiranju in drugih izpostavljenosti, ki izhajajo iz dejavnosti strank, ki ne trajajo dlje kot naslednji delovni dan.

Utemeljitev – Glej odstavek 22 tega mnenja

Sprememba 7

Člen 1(21)(d) predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 113(4)

Člen 113

| 4. | Države članice lahko v celoti ali delno izvzamejo iz uporabe člena 111(1) naslednje izpostavljenosti: |
| --- | --- |

4.

Države članice lahko v celoti ali delno izvzamejo iz uporabe člena 111(1) naslednje izpostavljenosti:

[...]

| (f) | aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do institucij, pod pogojem, da te izpostavljenosti niso del lastnih sredstev teh institucij, ne trajajo dlje kot do naslednjega delovnega dne in so denominirane v valuti države članice, ki uporablja to možnost, pod pogojem, da ta valuta ni euro. |
| --- | --- |

(f)

aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do institucij, pod pogojem, da te izpostavljenosti niso del lastnih sredstev teh institucij, ne trajajo dlje kot do naslednjega delovnega dne in so denominirane v valuti države članice, ki uporablja to možnost, pod pogojem, da ta valuta ni euro.

Člen 113

| 4. | Države članice lahko v celoti ali delno izvzamejo iz uporabe člena 111(1) naslednje izpostavljenosti: |
| --- | --- |

4.

Države članice lahko v celoti ali delno izvzamejo iz uporabe člena 111(1) naslednje izpostavljenosti:

[...]

| (f) | aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do institucij, pod pogojem, da te izpostavljenosti niso del lastnih sredstev teh institucij in ne trajajo dlje kot sedem delovnih dni
  do naslednjega delovnega dne in so denominirane v valuti države članice, ki uporablja to možnost, pod pogojem, da ta valuta ni euro. |
| --- | --- |

(f)

aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do institucij, pod pogojem, da te izpostavljenosti niso del lastnih sredstev teh institucij in ne trajajo dlje kot sedem delovnih dni
  do naslednjega delovnega dne in so denominirane v valuti države članice, ki uporablja to možnost, pod pogojem, da ta valuta ni euro.

Utemeljitev – Glej odstavke 6 do 9 tega mnenja

Sprememba 8

Člen 1(29) predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 130(1)

Člen 130

| 1. | Ob nastopu izrednih razmer, vključno z neugodnim razvojem na finančnih trgih, ki bi lahko ogrozile stabilnost finančnega sistema v kateri koli od držav članic, kjer je določeno podjetje skupine pridobilo dovoljenje ali kjer imajo sedež sistemsko pomembne podružnice iz člena 42a, konsolidacijski nadzornik takoj, ko je mogoče, ob upoštevanju oddelka 2 poglavja 1 obvesti organe iz četrtega pododstavka člena 49 in člena 50, ter sporoči vse podatke, bistvene za opravljanje njihovih nalog. Te obveznosti se uporabljajo za vse pristojne organe, navedene v členih 125 in 126 ter za pristojne organe, navedene v členu 129(1). |
| --- | --- |

1.

Ob nastopu izrednih razmer, vključno z neugodnim razvojem na finančnih trgih, ki bi lahko ogrozile stabilnost finančnega sistema v kateri koli od držav članic, kjer je določeno podjetje skupine pridobilo dovoljenje ali kjer imajo sedež sistemsko pomembne podružnice iz člena 42a, konsolidacijski nadzornik takoj, ko je mogoče, ob upoštevanju oddelka 2 poglavja 1 obvesti organe iz četrtega pododstavka člena 49 in člena 50, ter sporoči vse podatke, bistvene za opravljanje njihovih nalog. Te obveznosti se uporabljajo za vse pristojne organe, navedene v členih 125 in 126 ter za pristojne organe, navedene v členu 129(1).

Če pristojni organ iz četrtega pododstavka člena 49 izve za razmere, opisane v prvem pododstavku tega odstavka, takoj, ko je mogoče, obvesti pristojne organe iz členov 125 in 126.

Pristojni organi in organ iz četrtega pododstavka člena 49 uporabljajo obstoječe načine obveščanja, kjer je to mogoče.

Člen 130

| 1. | Ob nastopu izrednih razmer, vključno z neugodnim razvojem na finančnih trgih, ki bi lahko ogrozile stabilnost finančnega sistema v kateri koli od držav članic, kjer je določeno podjetje skupine pridobilo dovoljenje ali kjer imajo sedež sistemsko pomembne podružnice iz člena 42a, konsolidacijski nadzornik takoj, ko je mogoče, ob upoštevanju oddelka 2 poglavja 1 obvesti centralne banke Evropskega sistema centralnih bank in organe iz četrtega pododstavka člena 49 in člena 50, ter sporoči vse podatke, bistvene za opravljanje njihovih nalog. Te obveznosti se uporabljajo za vse pristojne organe, navedene v členih 125 in 126 ter za pristojne organe, navedene v členu 129(1). |
| --- | --- |

1.

Ob nastopu izrednih razmer, vključno z neugodnim razvojem na finančnih trgih, ki bi lahko ogrozile stabilnost finančnega sistema v kateri koli od držav članic, kjer je določeno podjetje skupine pridobilo dovoljenje ali kjer imajo sedež sistemsko pomembne podružnice iz člena 42a, konsolidacijski nadzornik takoj, ko je mogoče, ob upoštevanju oddelka 2 poglavja 1 obvesti centralne banke Evropskega sistema centralnih bank in organe iz četrtega pododstavka člena 49 in člena 50, ter sporoči vse podatke, bistvene za opravljanje njihovih nalog. Te obveznosti se uporabljajo za vse pristojne organe, navedene v členih 125 in 126 ter za pristojne organe, navedene v členu 129(1).

Če centralna banka Evropskega sistema centralnih bank
  pristojni organ iz četrtega pododstavka člena 49 izve za razmere, opisane v prvem pododstavku tega odstavka, takoj, ko je mogoče, obvesti pristojne organe iz členov 125 in 126.

Pristojni organi in centralne banke Evropskega sistema centralnih bank
  organ iz četrtega pododstavka člena 49 uporabljajo obstoječe načine obveščanja, kjer je to mogoče.

Utemeljitev – Glej odstavek 19 tega mnenja

---

(1)  Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila. Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 22.4.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/16

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. aprila 2009

2009/C 93/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2932 |
| JPY | japonski jen | 126,82 |
| DKK | danska krona | 7,4492 |
| GBP | funt šterling | 0,88860 |
| SEK | švedska krona | 11,1760 |
| CHF | švicarski frank | 1,5114 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,7940 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,035 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 300,35 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 4,4177 |
| RON | romunski leu | 4,2438 |
| TRY | turška lira | 2,1511 |
| AUD | avstralski dolar | 1,8509 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6051 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,0223 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,3347 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9493 |
| KRW | južnokorejski won | 1 744,00 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,8312 |
| CNY | kitajski juan | 8,8354 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3839 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 063,55 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7131 |
| PHP | filipinski peso | 62,700 |
| RUB | ruski rubelj | 44,1807 |
| THB | tajski bat | 45,986 |
| BRL | brazilski real | 2,9052 |
| MXN | mehiški peso | 17,3677 |
| INR | indijska rupija | 65,2710 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2932

JPY

japonski jen

126,82

DKK

danska krona

7,4492

GBP

funt šterling

0,88860

SEK

švedska krona

11,1760

CHF

švicarski frank

1,5114

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,7940

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,035

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

300,35

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

4,4177

RON

romunski leu

4,2438

TRY

turška lira

2,1511

AUD

avstralski dolar

1,8509

CAD

kanadski dolar

1,6051

HKD

hongkonški dolar

10,0223

NZD

novozelandski dolar

2,3347

SGD

singapurski dolar

1,9493

KRW

južnokorejski won

1 744,00

ZAR

južnoafriški rand

11,8312

CNY

kitajski juan

8,8354

HRK

hrvaška kuna

7,3839

IDR

indonezijska rupija

14 063,55

MYR

malezijski ringit

4,7131

PHP

filipinski peso

62,700

RUB

ruski rubelj

44,1807

THB

tajski bat

45,986

BRL

brazilski real

2,9052

MXN

mehiški peso

17,3677

INR

indijska rupija

65,2710

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 22.4.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/17

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

2009/C 93/05

Št. pomoči: XA 432/08

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Naziv sheme pomoči: Landwirtschaft – Nachhaltigkeit

Pravna podlaga: Pravna podlaga je zakon o deželni kreditni banki Baden-Württemberg (Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank) z dne 11. novembra 1998 (GBl. z dne 18. novembra 1998, str. 581), nazadnje spremenjen z zakonom z dne 11. decembra 2007 (GBl. z dne 14. decembra 2007, str. 581) v povezavi s pojasnili k programu Kmetijstvo – trajnost (Landwirtschaft – Nachhaltigkeit).

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Odobrijo se posojila z ugodnimi obresti. Predvidena vrednost pomoči v obliki posojil znaša 500 000 EUR. Znesek pomoči zagotavlja kmetijska pokojninska banka (die Landwirtschaftliche Rentenbank), vendar banka ne daje na voljo lastnega prispevka.

Največja intenzivnost pomoči: Največ 20 % upravičenih stroškov. Najvišji znesek pomoči, ki se odobri posameznemu podjetju, ne sme nikoli v treh tržnih letih preseči 400 000 EUR. V primeru kumulacije z drugimi javnimi sredstvi v zvezi z istimi subvencioniranimi stroški se upoštevajo pragovi, določeni v Uredbi (EG) št. 1857/2006.

Datum začetka izvajanja: Ob upoštevanju roka iz člena 20(1) Uredbe (EG) št. 1857/2006, vendar ne prej kot 2. januarja 2009.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: do 30. junija 2014

Cilj pomoči: Pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov v skladu s Prilogo I Pogodbe ES (razen ribištva in ribogojstva), in sicer s spodbujanjem naložb v primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov. Naložbe za ohranjanje in izboljšanje naravnega okolja ali izboljšanje higienskih razmer ali standardov za dobro počutje živali. Naložbe za izboljšanje kakovosti proizvodnje (člen 4 Uredbe (ES) št. 1857/2006). Upravičeni stroški vključujejo a) gradnjo, nakup ali izboljšanje nepremičnin, b) nakup ali zakup strojev ali opreme, vključno z računalniškimi programi, do tržne vrednosti blaga ali c) splošne stroške na področju izdatkov pod točkama a) in b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev, stroški za študije izvedljivosti. Pri tem je treba zagotoviti, da dodeljena pomoč ne krši prepovedi ali omejitev, določenih v uredbah Sveta o skupni ureditvi trga.

Zadevni gospodarski sektorji: kmetijstvo, vinogradništvo, vrtnarstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Landeskreditbank Baden – Württemberg – Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden – Württemberg – Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Spletni naslov: www.l-bank.de/landwirtschaft-nachhaltigkeit

Drugi podatki: —

Številka pomoči: XA 435/08

Država članica: Španija

Regija: Castilla y León (provincia de Salamanca).

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Subvenciones dirigidas a las Denominaciones de Origen, Indicaciones Geográficas Protegidas, Asociaciones con Marca de Garantía, Asociaciones de Vinos de Calidad Producidos en Región Determinada de la provincia de Salamanca y a las entidades asociativas que promuevan el reconocimiento de alguna de estas figuras de calidad, anualidad 2009.

Pravna podlaga: Proyecto de bases reguladoras de la convocatoria de subvenciones dirigidas a a las Denominaciones de Origen, Indicaciones Geográficas Protegidas, Asociaciones con Marca de Garantía, Asociaciones de Vinos de Calidad Producidos en Región Determinada de la provincia de Salamanca y a las entidades asociativas que promuevan el reconocimiento de alguna de estas figuras de calidad, anualidad 2009.

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Načrtovani letni izdatki po shemi za leto 2009 znašajo 60 000 EUR (šestdeset tisoč eurov).

Največja intenzivnost pomoči: Največji znesek nepovratnih sredstev ne sme preseči 50 % oziroma 70 % upravičenih izdatkov, odvisno od primera, oziroma 12 000 EUR na prosilca.

Datum začetka izvajanja: Od datuma objave identifikacijske številke zahtevka za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Trajanje sheme pomoči ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2009

Cilj pomoči: Pomoč je namenjena spodbujanju proizvodnje in prodaje kakovostnih kmetijskih proizvodov iz province Salamanca, ki imajo označbo porekla, zaščiteno geografsko označbo ali garancijsko znamko ali status kakovostnih vin, proizvedenih v določeni regiji.

Shema pomoči spada na področje uporabe členov 14 in 15 Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov.

Med upravičene dejavnosti spadajo sodelovanje na sejmih, ki jih organizira Diputación Salamanca, ali kmetijsko-prehrambeni sejmi, na katerih sodeluje Diputación, opravljanje študij, ki spodbujajo prepoznavnost znamke kakovosti ali izboljšanje kakovosti proizvodov, ki imajo znamko kakovosti, in dejavnosti za spodbujanje kakovosti hrane.

Med upravičene izdatke spadajo:

| 1. | z registracijo, najemnino prostorov in stojnic, varnostjo, hostesami in pristojbinami za udeležbo; |
| --- | --- |

1.

z registracijo, najemnino prostorov in stojnic, varnostjo, hostesami in pristojbinami za udeležbo;

| 2. | z objavami v zvezi z dejavnostjo; |
| --- | --- |

2.

z objavami v zvezi z dejavnostjo;

| 3. | s potnimi stroški. |
| --- | --- |

3.

s potnimi stroški.

| 1. | s študijami, namenjenimi zasnovi in registraciji znamke kakovosti (označba porekla, zaščitena geografska označba, garancijska znamka ali status kakovostnih vin, proizvedenih v določeni regiji) za kmetijske proizvode iz province Salamanca; |
| --- | --- |

1.

s študijami, namenjenimi zasnovi in registraciji znamke kakovosti (označba porekla, zaščitena geografska označba, garancijska znamka ali status kakovostnih vin, proizvedenih v določeni regiji) za kmetijske proizvode iz province Salamanca;

| 2. | z drugimi študijami za izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov iz province Salamanca, ki že imajo eno od garancijskih znamk iz prejšnje točke. |
| --- | --- |

2.

z drugimi študijami za izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov iz province Salamanca, ki že imajo eno od garancijskih znamk iz prejšnje točke.

| 1. | udeležbo na nacionalnih sejmih: najemnino prostorov in stojnic, varnostjo, hostesami in pristojbinami za udeležbo, potnimi stroški in objavami, povezanimi z dejavnostjo; |
| --- | --- |

1.

udeležbo na nacionalnih sejmih: najemnino prostorov in stojnic, varnostjo, hostesami in pristojbinami za udeležbo, potnimi stroški in objavami, povezanimi z dejavnostjo;

| 2. | predstavitvijo kakovosti proizvodov na nacionalni ravni in ravni province: nepovratna sredstva se dodelijo samo za najem objektov, kjer se opravi predstavitev, potne stroške in objave, povezane z dejavnostjo; |
| --- | --- |

2.

predstavitvijo kakovosti proizvodov na nacionalni ravni in ravni province: nepovratna sredstva se dodelijo samo za najem objektov, kjer se opravi predstavitev, potne stroške in objave, povezane z dejavnostjo;

| 3. | objavami, kot so katalogi ali spletne strani, kjer so predstavljeni podatki o proizvajalcih iz določene regije ali proizvajalcih določenega izdelka, pod pogojem, da so podatki in predstavitev nepristranski ter da imajo vsi proizvajalci enake možnosti, da se predstavijo. |
| --- | --- |

3.

objavami, kot so katalogi ali spletne strani, kjer so predstavljeni podatki o proizvajalcih iz določene regije ali proizvajalcih določenega izdelka, pod pogojem, da so podatki in predstavitev nepristranski ter da imajo vsi proizvajalci enake možnosti, da se predstavijo.

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijsko-živilski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Excma. Diputación Provincial de Salamanca. |
| --- |
| C/Felipe Espino no 1 |
| 37002 Salamanca |
| ESPAÑA |

Excma. Diputación Provincial de Salamanca.

C/Felipe Espino no 1

37002 Salamanca

ESPAÑA

Spletni naslov: http://www.lasalina.es/areas/eh//ProyConvocatorias/2009/ Denominaciones.pdf

Drugi podatki: Pomoč bo združljiva s katerimi koli drugimi nepovratnimi sredstvi, pomočjo, viri ali prihodki za subvencionirano dejavnost, ki jih dodeli uprava, javni ali zasebni organi nacionalnega značaja ali na ravni Evropske unije ali mednarodne organizacije. Če je prosilec za isti namen dobil druga sredstva, ki so nezdružljiva s sredstvi, ki jih je dodelila Diputación, se uporablja člen 33 španskega kraljevega odloka 887/2006 z dne 21. julija 2006 o določitvi predpisov za izvajanje splošnega zakona o subvencijah.

Vendar znesek nepovratnih sredstev, ki jih dodeli Diputación, v nobenem primeru ne more biti takšen, da bi sam ali skupaj z drugimi nepovratnimi sredstvi, pomočjo, prihodki ali viri presegel stroške subvencionirane dejavnosti.

Prav tako bodo nepovratna sredstva nezdružljiva s katerimi koli drugimi nepovratnimi sredstvi, pomočjo, viri ali prihodki za subvencionirano dejavnost, ki jih dodeli Diputación z neposrednim postopkom dodelitve ali konkurenčnim postopkom in bi zajemali iste upravičene izdatke.

Številka pomoči: XA 439/08

Država članica: Italija

Regija: Provincia autonoma di Bolzano

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Criteri e modalità relativi alla concessione di aiuti per l'assistenza tecnica in agricoltura

Pravna podlaga: Articolo 4, comma 1, lettera p) della legge provinciale 14 dicembre 1998, n. 11, e successive modifiche

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 3 milijoni EUR

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 30. junija 2014

Cilj pomoči: Tehnična pomoč v kmetijstvu v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006

Zadevni sektorji: Živinoreja in rastlinska pridelava

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Ripartizione provinciale agricoltura, |
| --- |
| Via Brennero, 6 |
| 39100 Bolzano |
| ITALIA |

Ripartizione provinciale agricoltura,

Via Brennero, 6

39100 Bolzano

ITALIA

Spletna stran: http://www.egov.bz.it/DownloadAttachment.aspx?id=1013721

Drugi podatki: —

Številka pomoči: XA 440/08

Država članica: Španija

Regija: Castilla-La Mancha

Naziv sheme pomoči: Ayudas para la integración cooperativa sin vinculación patrimonial.

Pravna podlaga: Convocatorias de ayudas para las cooperativas agrarias:

Orden de 08/06/2000 de la Consejería de Agricultura y Medio Ambiente por la que se establecen los programas de fomento de la calidad agroalimentaria en Castilla-La Mancha (FOCAL 2000) programa 1 cooperativismo agrario

Orden de de la Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural, por la que se aprueban las bases reguladoras de las ayudas para la mejora de las estructuras asociativas agrarias en Castilla-La Mancha y se convocan dichas ayudas para el año 2009.

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: skupni znesek v višini 50 000,00 EUR

Največja intenzivnost pomoči: 80 % upravičenih stroškov:

ustanovitveni stroški družbe,

stroški administrativnega osebja,

nakup pisarniške opreme, vključno z računalniki in računalniškimi programi,

splošni, pravni in administrativni stroški.

Datum začetka izvajanja: od datuma objave številke vpisa zahtevka za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja

Trajanje programa ali posamične pomoči: do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: skupine proizvajalcev (člen 9 Uredbe (ES) 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: kmetijstvo, živinoreja, gozdarstvo in ribištvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural, |
| --- |
| C/Pintor Matías Moreno, no 4, |
| 45004 Toledo |

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural,

C/Pintor Matías Moreno, no 4,

45004 Toledo

Spletni naslov: začasno na: http://www.jccm.es/agricul/paginas/ayudas/cooperativismo/cooperativismo.htm, po objavi na: www.jccm.es/cgi-bin/docm.php3

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 22.4.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/21

---

RAZPIS JAVNIH NATEČAJEV

EPSO/AD/166/09 in EPSO/AD/167/09

2009/C 93/06

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javna natečaja

| | EPSO/AD/166/09

  za zaposlitev prevajalcev (AD 5) za bolgarski jezik

  in |
| --- | --- |

EPSO/AD/166/09

za zaposlitev prevajalcev (AD 5) za bolgarski jezik

in

| | EPSO/AD/167/09

  za zaposlitev prevajalcev (AD 5) za romunski jezik. |
| --- | --- |

EPSO/AD/167/09

za zaposlitev prevajalcev (AD 5) za romunski jezik.

Obvestilo o natečaju je objavljeno v Uradnem listu Evropske unije
  C 93 A, 22.4.2009 izključno v bolgarščini in romunščini.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO http://eu-careers.eu

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

| 22.4.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/22

---

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz fero-silicija s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije

2009/C 93/07

Komisija je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“).

1.   Zahtevek za pregled

Zahtevek je vložil Silmak DOOEL („vložnik“), proizvajalec izvoznik iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

Pregled je po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika.

2.   Izdelek

Izdelek, ki se pregleduje, je fero-silicij s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznake KN 7202 21 00, 7202 29 10 in 7202 29 90. Te oznake KN so zgolj informativne.

3.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 172/2008 (2) na uvoz fero-silicija s poreklom med drugim iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

4.   Razlogi za pregled

Zahtevek v skladu s členom 11(3) temelji na prima facie dokazih, ki jih je predložil vložnik, in sicer, da so se okoliščine na podlagi katerih so bili ukrepi uvedeni, spremenile, ter da so te spremembe trajne.

Vložnik je predložil prima facie dokaze, da za preprečevanje dampinga nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno. Primerjava vložnikove konstruirane normalne vrednosti z njegovimi izvoznimi cenami za Skupnost kaže, da je stopnja dampinga bistveno nižja od sedanje ravni ukrepa.

Zato se zdi, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temelji na prej ugotovljeni ravni dampinga, za izravnavo dampinga ni več potrebno.

5.   Postopek za ugotavljanje dampinga

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato začenja pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

Preiskava bo pokazala, ali je potrebno nadaljevanje, odprava ali sprememba obstoječih ukrepov v zvezi z vložnikom.

Če se ugotovi, da je treba ukrepe za vložnika odpraviti ali spremeniti, bo verjetno treba spremeniti stopnjo dajatve, ki se trenutno uporablja za uvoz zadevnega izdelka od družb, ki niso posamično navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 172/2008.

(a)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo, bo vložniku in organom zadevne države izvoznice poslala vprašalnike. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 6(a).

(b)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 6(a).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku iz točke 6(b).

6.   Roki

(a)   Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

(b)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno
   (3)“ ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V pregled zainteresiranim strankam“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Pisarna: N-105 4/92 |
| B-1049 Bruselj |
| Telefaks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Pisarna: N-105 4/92

B-1049 Bruselj

Telefaks: (32-2) 295 65 05

8.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe pa se lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in se zato uporabijo razpoložljiva dejstva, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

10.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4).

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Opozoriti je treba tudi, da lahko zainteresirane stranke, ki menijo, da imajo težave pri uveljavljanju pravic do obrambe, zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje GD za trgovino. Pooblaščenec deluje kot posrednik med zainteresiranimi strankami in službami Komisije, tako da po potrebi posreduje pri proceduralnih zadevah, ki vplivajo na zaščito njihovih interesov v določenem postopku, zlasti glede zadev v zvezi z dostopom do dokumentacije, zaupnostjo podatkov, podaljšanjem rokov in predložitvijo pisnih in/ali ustnih stališč. Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim strankam na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD Trade (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2008, str. 6.

(3)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---