# Jurnalul Oficial C 107/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.107.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 107 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 529 mai 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.107.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 107

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 529 mai 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 107/01 | Comunicare a Comisiei – Ambalarea băuturilor, sisteme de garanție și libera circulație a mărfurilor | 1 |
| 2009/C 107/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată – (Cazul COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S) (
  1
  ) | 10 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 107/01

Comunicare a Comisiei – Ambalarea băuturilor, sisteme de garanție și libera circulație a mărfurilor

1

2009/C 107/02

Non-opoziție la o concentrare notificată – (Cazul COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S) (
  1
  )

1

10

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 107/03 | Rata de schimb a monedei euro | 11 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 107/04 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 | 12 |
| 2009/C 107/05 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 | 18 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 107/03

Rata de schimb a monedei euro

11

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 107/04

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

12

2009/C 107/05

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

18

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | Comisie |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| 2009/C 107/06 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 23 |

V   Anunțuri

Comisie

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

2009/C 107/06

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 9.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 107/1

---

Comunicare a Comisiei – Ambalarea băuturilor, sisteme de garanție și libera circulație a mărfurilor

2009/C 107/01

1.   INTRODUCERE

Ambalajele dețin un rol social și economic vital. Acestea constituie o parte esențială din manipularea mărfurilor moderne. Mai devreme sau mai târziu, ambalajele vor face parte, de asemenea, din fluxul deșeurilor. În 2006, în jur de 81 de milioane de tone de deșeuri de ambalaje au fost produse în UE. Pentru a limita impactul acestora asupra mediului și pentru a reduce eliminarea finală a ambalajelor, Directiva 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (1) stabilește măsuri pentru prevenirea producerii deșeurilor de ambalaje și, pe lângă acestea, măsuri care au ca scop refolosirea, reciclarea și recuperarea acestor deșeuri. Directiva menționată le cere statelor membre să garanteze că sistemele de gestionare sunt funcționale pentru colectarea, refolosirea ambalajelor folosite și reciclarea sau recuperarea deșeurilor de ambalaje pentru a le îndrepta spre cele mai bune alternative de gestionare a deșeurilor. În acest scop, prezenta directivă prevede ca principală prioritate măsurile destinate prevenirii producerii deșeurilor de ambalaje și enumeră, ca principii fundamentale suplimentare, refolosirea ambalajelor, reciclarea și alte forme de recuperare a deșeurilor de ambalaje.

Sistemele naționale de refolosire pentru ambalaje funcționează pentru câteva tipuri de ambalaje. Unele dintre aceste sisteme funcționează foarte bine, în special cele pentru ambalajele de transport, precum lăzile și paleții, precum și pentru ambalajele de băuturi din sectorul hotelier, al restaurantelor și al alimentației. Totuși, în alte domenii poate fi nevoie de intervenția publică pentru a încuraja sistemele de refolosire, indiferent de viabilitatea acestora din punct de vedere comercial. În acest sens, majoritatea dezbaterilor din Uniunea Europeană se concentrează asupra ambalajelor băuturilor de larg consum (care reprezintă aproximativ 20 % din totalul ambalajelor din punct de vedere al greutății) (2).

În timp ce măsuri de reglementare sunt luate de statele membre pentru a instaura sisteme de refolosire a ambalajelor de băuturi, acestea pot cu siguranță servi pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite în materie de mediu, însă ele pot, de asemenea, diviza piața internă. Operatorii economici care exercită activități în mai multe state membre se confruntă adeseori cu mai multe dificultăți în a profita de oportunități de afaceri de pe piața internă, din cauza acestor sisteme. În loc să vândă același produs în același ambalaj pe piețe diferite, li se cere să își adapteze ambalajul la cerințele fiecărui stat membru, ceea ce duce, de obicei, la costuri suplimentare.

Efectul de armonizare al Directivei 94/62/CE, al cărei scop este, de asemenea, garantarea funcționării pieței interne, rămâne limitat în acest domeniu. În schimb, dispozițiile directivei trebuie interpretate ținând seama de principiile generale ale legislației comunitare și de obligațiile impuse prin Tratatul CE (în special articolele 28-30, 81, 82, 86 și 90 CE).

Directiva 94/62/CE a adus cu sine un nivel semnificativ de convergență între ratele de reciclare din statele membre, iar procedura de notificare prevăzută în Directiva 98/34/CE (3) a permis rezolvarea multor probleme legate de piața internă înainte de adoptarea propunerilor legislative și înainte de a crea probleme în practică. Totuși, obiectivele garantării funcționării pieței interne și al reducerii barierelor comerciale nu au fost încă atinse pe deplin pentru toate tipurile de ambalaje. Experiențele din trecut și cazurile în desfășurare arată că adoptarea de măsuri unilaterale în diferite state membre continuă să pună probleme. În special, procedurile de încălcare a legii în sectorul băuturilor au arătat că măsurile naționale pot duce la denaturarea concurenței și, în anumite cazuri, la divizarea pieței interne, ceea ce este contrar scopului Directivei 94/62/CE privind piața internă.

În raportul său din 2006 privind punerea în aplicare a Directivei 94/62/CE, Comisia s-a angajat să continue evaluarea necesității de clarificări în acest domeniu (4). Prezenta comunicare este considerată ca fiind un pas fără caracter de reglementare în această direcție și își propune să aducă o mai mare transparență a cadrului juridic aplicabil la nivel comunitar, descriind anumite reguli de conduită din punct de vedere comunitar.

Prin prezenta comunicare se dorește, în special, să se sprijine operatorii economici implicați și autoritățile statelor membre din domeniul ambalajelor de băuturi și al deșeurilor din ambalaje de băuturi, punându-le la dispoziție o privire generală cuprinzătoare și actualizată asupra principiilor legislației comunitare și ale legislației secundare. Aceasta reflectă interpretarea de către Comisie a directivei, dispozițiilor din Tratat și jurisdicției Curții de Justiție.

Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare corectă a principiilor actuale și se angajează să reacționeze la orice măsuri care ar putea perturba funcționarea pieței interne și care nu sunt justificate din motive de protecție a mediului.

2.   LIBERA CIRCULAȚIE A MĂRFURILOR ȘI CERINȚELE PRIVIND AMBALAREA BĂUTURILOR

2.1.   Problema cotelor pentru ambalajele de băuturi

În ultimii ani, anumite state membre au stabilit anumite cifre ca obiectiv (cote) pentru numărul de containere reutilizabile pentru anumite băuturi. Nu sunt obiecțiuni față de cotele de acest fel, atâta timp cât definesc scopurile cuprinse în politica generală. Totuși, aceste cote pot fi condiționate de anumite obligații specifice în cazul surplusurilor sau al minusurilor. Aceste obligații ar putea cauza preocupări pe piața internă, un motiv fiind că, având în vedere costurile suplimentare legate de organizarea sistemelor de refolosire și distanțele de transport implicate, importatori de băuturi folosesc de obicei mult mai multe ambalaje nereutilizabile decât producătorii interni.

Dacă aceste cote ar duce la restricții cantitative, de exemplu la interzicerea introducerii pe piață a altor produse într-un anumit ambalaj de băuturi odată ce cota a fost atinsă, acest fapt ar duce la o barieră în calea comerțului care contravine articolului 28 CE (5).

Mai mult, Comisia consideră că prevederile naționale care instituie o legătură directă între procentul de ambalaje reutilizabile folosite pentru anumite băuturi și necesitatea de a înființa un sistem de garanție și returnare pentru ambalajele de unică folosință trebuie să fie abordate cu multă precauție din punct de vedere al pieței interne. Un mecanism aproape matematic, care depinde de cota curentă, prezintă riscul de a fi influențat de dezvoltările pe termen scurt, care nu reflectă tendința generală. În aceste împrejurări, stabilirea unei legături directe cu aceste cifre din legislația națională se poate să nu fie suficient de flexibilă și să nu ofere fiabilitatea necesară, în special în planificarea deciziilor comerciale de către întreprinderile în cauză. Prin urmare, poate fi mai adecvat ca dezvoltările din sectorul ambalajelor să facă obiectul unei revizii regulate și, pe baza acestei evaluări, să se decidă cu privire la orice măsură considerată necesară pentru a încuraja refolosirea sistemelor sau pentru a influența repartiția diferitelor tipuri de ambalaje.

2.2.   Interdicție pentru ambalajele de băuturi

Directiva 94/62/CE stabilește cerințele esențiale care reglementează compoziția ambalajelor. În conformitate cu dispozițiile articolului 18 din directiva menționată, statele membre nu împiedică introducerea pe piața de pe teritoriul lor a ambalajelor care se conformează dispozițiilor acesteia. Prin urmare, statelor membre nu li se permite să interzică introducerea pe piață a anumitor tipuri de ambalaje de băuturi care respectă legislația comunitară (6). În acest sens, directiva își propune două obiective similare, de a proteja mediul și de a asigura funcționarea pieței interne de exemplu, stabilind cerințele esențiale pentru ambalaje și limitând valorile pentru metalele grele prezente în ambalaje.

Dispozițiile naționale prin care se limitează cantitatea de produse care poate fi importată într-un anumit tip de ambalaje de băuturi ar fi, de asemenea, contrară clauzei privind libera circulație, prevăzută la articolul 18 din directivă (7).

2.3.   Autorizarea prealabilă a ambalajelor de băuturi

Sistemele naționale care impun autorizarea prealabilă pentru comercializarea mărfurilor, restricționează accesul pe piața statului membru importator, și trebuie așadar să fie considerată că fiind o măsură cu un efect echivalent unei restricții cantitative asupra importurilor, în sensul articolului 28 CE (8). Mai mult, în cazul specific al ambalajelor de băuturi, orice restricție la accesul pe piață al ambalajelor de băuturi care respectă cerințele esențiale cuprinse în directivă, ar contraveni acesteia din urmă și articolului 28 CE. Acest caz poate fi valabil atunci când cerința pentru autorizare se bazează pe un acord voluntar între industria implicată și statul membru, având în vedere că, prin participarea la sau prin adoptarea unei astfel de prevederi, statul membru își asumă rezultatul și riscurile încălcării responsabilităților care îi revin în temeiul legislației comunitare, care interzice orice barieră împotriva accesului pe piață pentru ambalajele de băuturi care respectă directiva. Ambalajele de băuturi comercializate într-un alt stat membru sunt considerate ca satisfăcând cerințele esențiale ale directivei; așadar, circularea acestora pe piața internă nu poate fi interzisă.

3.   LIBERA CIRCULAȚIE A MĂRFURILOR ȘI CERINȚELE PRIVIND SISTEMELE DE GESTIONARE A AMBALAJELOR

3.1.   Refolosirea, recuperarea și reciclarea ambalajelor de băuturi

În cazul ambalajelor de băuturi, „refolosire” înseamnă că un ambalaj specific, conceput și proiectat pentru a realiza, în cadrul ciclului său de viață, un număr minim de parcursuri sau rotații, este reumplut în același scop pentru care a fost introdus pe piață inițial. (9) Ambalajele de băuturi refolosite sunt denumite adeseori „reîncărcabile”.

Directiva 94/62/CE nu stabilește o ierarhie clară între refolosirea ambalajelor și recuperarea deșeurilor de ambalaje (10). În al optulea considerent din preambulul la directivă se prevede că „întrucât, până la realizarea unui progres științific și tehnologic în privința unor procese de recuperare, refolosirea și reciclarea ar trebui să fie avute în primul rând în vedere în ceea ce privește impactul asupra mediului”.

Pe lângă cele de mai sus, articolul 5 din Directiva 94/62/CE permite statelor membre să încurajeze sistemele de refolosire a ambalajelor, care pot fi refolosite în mod ecologic, în conformitate cu dispozițiile tratatului. Astfel, articolul 5 subliniază o opțiune care poate fi urmată sau nu de statele membre, la alegerea acestora din urmă. La redactarea dispozițiilor pentru această politică, statele membre trebuie să respecte nu doar cerințele care decurg din prevederile directivei, ci și obligațiile rezultate din dispozițiile Tratatului, îndeosebi cele referitoare la libera circulație a mărfurilor (11).

3.2.   Sisteme globale de colectare a ambalajelor de băuturi

Gestionarea ambalajelor și a deșeurilor din ambalaje necesită instituirea de sisteme de returnare, colectare și valorificare în statele membre. Aceste sisteme au un dublu rol: mai întâi, returnarea și/sau colectarea ambalajelor folosite și a deșeurilor de ambalaje și, în al doilea rând, refolosirea ambalajelor sau recuperarea deșeurilor de ambalaje colectate (12). În cazul ambalajelor de băuturi, alegerea care se va face între refolosire și recuperare este în funcție de tipul de ambalaj – care poate fi reîncărcabil sau nu.

În mod tradițional, sistemele de reîncărcare se combină cu plata unei garanții pentru a asigura faptul că un procent semnificativ de ambalaje sunt returnate pentru reîncărcare. Aceste sisteme de garanție și returnare sunt adeseori gestionate în mod voluntar de manipulatorii în cauză. Acestea, fie își stabilesc propriul sistem pentru produsele pe care le distribuie, fie își alătură resursele celor ale altor producători utilizând containere și lăzi comune. Programe voluntare de acest fel pentru ambalajele reîncărcabile sunt rareori reglementate. Totuși, câteva state membre au adoptat reglementări pentru a stabili anumiți parametri comuni. Acești parametri sunt limitați, în mod normal, la reguli generale, precum un barem comun de garanție. Din punctul de vedere al pieței interne, este puțin probabil ca sistemele voluntare să creeze bariere în calea comerțului, având în vedere că se bazează pe decizii voluntare ale industriei implicate. Totuși, dacă statele membre optează pentru un cadru legislativ național pentru aceste sisteme pentru ambalajele reîncărcabile, acestea trebuie să respecte cel puțin condițiile prevăzute la articolul 7 din Directiva 94/62/CE, și anume:

| — | condițiile stabilite se aplică produselor importate, în condiții nediscriminatorii și |
| --- | --- |

—

condițiile stabilite se aplică produselor importate, în condiții nediscriminatorii și

| — | trebuie să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

—

trebuie să se evite denaturarea concurenței.

Din punct de vedere comercial, trebui să se remarce că majoritatea programelor pentru ambalajele reîncărcabile sunt folosite de manipulatorii de pe piața internă, având în vedere că ei au nevoie de o anumită rotație a containerelor, iar costurile, în mod normal, cresc odată cu distanța dintre manipulator și punctele de vânzare.

În cazul containerelor care nu pot fi reîncărcate, sistemele de colectare globală continuă să fie preponderente. Totuși, anumite state membre au introdus, de asemenea, sisteme de garanție obligatorie pentru ambalajele de băuturi care nu pot fi reîncărcate. Legislația comunitară, așa cum este în prezent, permite fiecărui stat membru să aleagă între un sistem de garanție și returnare, pe de o parte, și un sistem global de colectare a ambalajelor, pe de altă parte, sau să opteze pentru o combinație între cele două sisteme în funcție de tipul de produs, cu condiția ca sistemele alese să fie proiectate astfel încât să direcționeze ambalajele către cele mai adecvate alternative de gestionare a deșeurilor și să facă parte dintr-o politică în care sunt incluse toate ambalajele și deșeurile de ambalaje (13).

Totuși, această alegere trebuie să fie conformă cu articolul 7 din Directiva 94/62/CE și cu dispozițiile relevante din Tratat:

| — | sistemul trebuie să fie deschis participării agenților economici din sectoarele interesate și autorităților publice competente; |
| --- | --- |

—

sistemul trebuie să fie deschis participării agenților economici din sectoarele interesate și autorităților publice competente;

| — | sistemul ales trebuie să se aplice, de asemenea, produselor importate, în condiții nediscriminatorii, indiferent de modalitățile detaliate și de orice tarife impuse accesului la respectivul sistem. În ceea ce le privește pe acestea din urmă, statele membre ar trebui să evite modalități care ar duce la dublarea nejustificată a taxelor de participare la diferite niveluri pentru același serviciu prestat, ceea ce ar putea prejudicia în special întreprinderile mici; |
| --- | --- |

—

sistemul ales trebuie să se aplice, de asemenea, produselor importate, în condiții nediscriminatorii, indiferent de modalitățile detaliate și de orice tarife impuse accesului la respectivul sistem. În ceea ce le privește pe acestea din urmă, statele membre ar trebui să evite modalități care ar duce la dublarea nejustificată a taxelor de participare la diferite niveluri pentru același serviciu prestat, ceea ce ar putea prejudicia în special întreprinderile mici;

| — | sistemul trebuie să nu creeze bariere nejustificate în calea comerțului care ar încălca, astfel, articolele 28-30 CE; |
| --- | --- |

—

sistemul trebuie să nu creeze bariere nejustificate în calea comerțului care ar încălca, astfel, articolele 28-30 CE;

| — | sistemul nu trebuie să denatureze concurența, astfel cum s-a subliniat la articolele 81, 92 și 86 CE. |
| --- | --- |

—

sistemul nu trebuie să denatureze concurența, astfel cum s-a subliniat la articolele 81, 92 și 86 CE.

3.3.   Sisteme de garanție obligatorii – o barieră în calea comerțului

Includerea ambalajelor de băuturi care nu pot fi reîncărcate într-un sistem de garanție și returnare obligatoriu creează bariere în calea comerțului, atunci când aceste sisteme fac imposibilă vânzarea aceluiași produs în același ambalaj în mai mult de un stat membru. În schimb, poate fi necesar ca producătorii sau distribuitorii să modifice ambalajul sau etichetele produselor importate și să suporte costurile suplimentare legate de organizarea sistemului de recuperare, rambursarea sumelor plătite ca garanți și a oricăror compensări ale acestor sume între distribuitori. În aceste cazuri, chiar dacă aceste sisteme nu interzic într-adevăr importurile de băuturi în ambalaje care nu pot fi reutilizate, ele necesită modificări și investiții substanțiale și, astfel, constituie un obstacol în calea accesului pe piață al băuturilor importate (14).

Totuși, faptul că ar putea constitui o barieră în calea comerțului nu face ca aceste dispoziții la nivel național să fie justificate pe motiv de protecție a mediului. Conform Curții de Justiție, un sistem de garanție și returnare poate crește procentul de ambalaje goale returnate și, în același timp, poate duce la o sortare mai eficientă a deșeurilor de ambalaje. Mai mult, acesta poate ajuta la întreținerea curățeniei, deoarece le oferă consumatorilor un stimulent pentru a returna ambalajele goale (15). În sfârșit, în măsura în care respectivele dispoziții naționale încurajează producătorii sau distribuitorii implicați să recurgă la ambalaje refolosibile, ele contribuie la o reducere generală a cantității de deșeuri eliminate, ceea ce constituie un obiectiv general în cadrul politicii de mediu.

În practică, acest fapt înseamnă că statelor membre li se permite să introducă sisteme de garanție obligatorii dacă, pe baza alegerii fiecărui stat membru, sunt considerate necesare din motive legate de mediu.

În cazul în care un stat membru optează pentru un sistem de garanție și returnare obligatoriu, acesta trebuie totuși să respecte anumite cerințe pentru a garanta că există un echilibru corect între obiectivele de mediu și necesitățile pieței interne. Ținând seama de sarcina suplimentară impusă produselor importate, aceste sisteme trebuie să aibă în vedere situația specifică și trebuie să utilizeze mijloace care nu trec dincolo de ceea ce este necesar pentru obiectivul propus.

Pe baza Directivei 94/62/CE și a principiului proporționalității vizat la articolele 28-30 CE, Curtea de Justiție a identificat diferite măsuri de salvgardare care trebuie să fie respectate la proiectarea sistemului.

3.3.1.   Perioada de tranziție

O schimbare de la un sistem de gestionare a deșeurilor la altul implică pregătiri minuțioase din partea tuturor părților principale implicate, având în vedere că această etapă este critică pentru operatorii economici, deoarece incertitudinile privind poziția juridică și de fapt pot crea destabilizări ale pieței. Trecerea la noul sistem ar trebui să aibă loc fără întrerupere și fără a pune în pericol capacitatea agenților economici implicați de a participa cu adevărat la noul sistem de îndată ce acesta devine funcțional. Aceasta înseamnă că anumite caracteristici ale sistemului trebuie să fie dezvoltate și implementate, că liniile de producție și lanțurile de distribuție trebuie să fie adaptate, iar consumatorii trebuie să fie informați. Toate acestea implică timp și efort. Prin urmare, trebuie să li se acorde producătorilor și distribuitorilor o perioadă de tranziție suficient de lungă pentru a se putea adapta la cerințele noului sistem înainte de intrarea în funcțiune a sistemului de garanție și returnare. În cazul unei treceri complete care necesită dezvoltarea unui nou sistem, poate fi considerată ca fiind insuficientă o perioadă de șase luni între anunțul legal și intrarea în vigoare (16). În aceste împrejurări, pare a fi necesară o perioadă de cel puțin un an.

Pe de altă parte, odată ce un sistem de garanție și returnare este înființat, viitoarele modificări pot avea un termen limită mai scurt decât cel acordat pentru implementarea inițială. În mare, la stabilirea perioadei de tranziție specifice, timpul necesar trebuie să fie evaluat de autoritățile naționale de la caz la caz.

3.3.2.   Conceptul sistemului: corect, deschis și transparent

Condițiile de funcționare care trebuie îndeplinite de un sistem de garanție obligatoriu pentru ambalajele care nu pot fi reîncărcate reprezintă o altă caracteristică principală. Unii dintre acești parametri decurg din articolul 7 din Directiva 94/62/CE; alții au fost elaborați de Curtea de Justiție în jurisprudența sa pe baza articolului 28 CE.

| (a) | Ar trebui să se prevadă un sistem la nivel național care să acopere întregul teritoriu care face obiectul sistemului de garanție obligatoriu. Totuși, acest fapt nu implică existența unui singur operator de sistem. Ar fi posibilă, de asemenea, existența mai multor prestatori, atâta timp cât sistemele sunt compatibile între ele și nu sunt exclusive. Scopul unui sistem național este de a pune la dispoziție un număr suficient de puncte de returnare, astfel încât consumatorii să poată recupera garanția indiferent de locul inițial de cumpărare. Astfel, acceptarea de către consumatori a unui astfel de sistem va fi mai ușoară, returnarea ambalajelor goale mai facilă și, fără îndoială, va crește cantitatea de materiale colectate. Experiențele din trecut au arătat că lipsa unui sistem național unitar duce la proliferarea unor soluții care diferă în funcție de comerciantul cu amănuntul (așa numitele „soluții izolate”), ceea ce ar duce la un mozaic de sisteme de returnare care nu sunt compatibile între ele. Mai mult, soluțiile izolate le permit adesea comercianților cu amănuntul să le ceară furnizorilor să adapteze ambalajul la propriile lor cerințe, impunându-le furnizorilor costuri suplimentare. Este probabil ca aceasta să agraveze efectul negativ asupra pieței interne. În acest context, un sistem național este de o importanță crucială (17). |
| --- | --- |

(a)

Ar trebui să se prevadă un sistem la nivel național care să acopere întregul teritoriu care face obiectul sistemului de garanție obligatoriu. Totuși, acest fapt nu implică existența unui singur operator de sistem. Ar fi posibilă, de asemenea, existența mai multor prestatori, atâta timp cât sistemele sunt compatibile între ele și nu sunt exclusive. Scopul unui sistem național este de a pune la dispoziție un număr suficient de puncte de returnare, astfel încât consumatorii să poată recupera garanția indiferent de locul inițial de cumpărare. Astfel, acceptarea de către consumatori a unui astfel de sistem va fi mai ușoară, returnarea ambalajelor goale mai facilă și, fără îndoială, va crește cantitatea de materiale colectate. Experiențele din trecut au arătat că lipsa unui sistem național unitar duce la proliferarea unor soluții care diferă în funcție de comerciantul cu amănuntul (așa numitele „soluții izolate”), ceea ce ar duce la un mozaic de sisteme de returnare care nu sunt compatibile între ele. Mai mult, soluțiile izolate le permit adesea comercianților cu amănuntul să le ceară furnizorilor să adapteze ambalajul la propriile lor cerințe, impunându-le furnizorilor costuri suplimentare. Este probabil ca aceasta să agraveze efectul negativ asupra pieței interne. În acest context, un sistem național este de o importanță crucială (17).

| (b) | Orice sistem de garanție și returnare obligatoriu trebuie să fie deschis participării tuturor agenților economici din sectorul interesat. Se va aplica, de asemenea, produselor importate în condițiile nediscriminatorii. Acesta include modalitățile detaliate de funcționare a unui sistem, precum și taxele sau tarifele impuse de organizația care conduce sistemul. Scopul acestor garanții este de a evita crearea oricărei bariere nejustificate în calea comerțului sau denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

Orice sistem de garanție și returnare obligatoriu trebuie să fie deschis participării tuturor agenților economici din sectorul interesat. Se va aplica, de asemenea, produselor importate în condițiile nediscriminatorii. Acesta include modalitățile detaliate de funcționare a unui sistem, precum și taxele sau tarifele impuse de organizația care conduce sistemul. Scopul acestor garanții este de a evita crearea oricărei bariere nejustificate în calea comerțului sau denaturarea concurenței.

| (c) | Statele membre trebuie să se asigure că nu se fac discriminări între produsele care sunt scutite și cele care fac obiectul cerinței de garanție și că orice diferențe se bazează pe criterii obiective. Prin urmare, avizul Comisiei este că diferențierea ar trebui să se bazeze, în principiu, pe materialele folosite pentru ambalaje și nu pe conținutul băuturilor, pe motivul că nu există legături între conținutul în sine și performanțele ecologice ale ambalajului. |
| --- | --- |

(c)

Statele membre trebuie să se asigure că nu se fac discriminări între produsele care sunt scutite și cele care fac obiectul cerinței de garanție și că orice diferențe se bazează pe criterii obiective. Prin urmare, avizul Comisiei este că diferențierea ar trebui să se bazeze, în principiu, pe materialele folosite pentru ambalaje și nu pe conținutul băuturilor, pe motivul că nu există legături între conținutul în sine și performanțele ecologice ale ambalajului.

Statele membre pot alege ele însele între înființarea unui astfel de sistem și cedarea acestei sarcini industriei implicate (de exemplu, producătorilor și distribuitorilor). Totuși, această din urmă opțiune nu scutește statul membru de obligația sa de a asigura un sistem care funcționează bine. În acest sens, statul membru este responsabil pentru rezultatul obținut. Acest fapt cere o abordare activă din partea autorităților naționale. Pentru a se achita de această funcție de garant, statele membre pot sublinia anumite caracteristici ale sistemului prin dispoziții legale sau își poate asuma anumite sarcini de control sau de monitorizare față de entitatea responsabilă cu sistemul.

3.3.3.   Soluții provenind din cele mai bune practici

Pentru a aborda anumite aspecte menționate mai sus, statele membre pot avea în vedere utilizarea următoarelor soluții practice:

| (a) | Etichetare: Pentru a facilita identificarea de către consumator a băuturilor sau a ambalajelor de băuturi care fac parte dintr-un sistem de garanție și returnare, poate fi considerat ca utilă etichetarea produsului în cauză, de exemplu cu un logo comun (18). Totuși, beneficiul descris pentru consumator poate ocaziona costuri suplimentare producătorului sau distribuitorului, deoarece eticheta trebuie să se adapteze cerințelor specifice ale pieței naționale. Orice astfel de obligație de a modifica ambalajul poate constitui o barieră în calea comerțului, în sensul articolului 28 CE (19). Pentru a echilibra interesele concurente implicate – și anume informațiile pentru consumator și accesul ușor pe piață – orice asemenea cerință de etichetare ar trebui să fie cât mai limitată posibil. În cazul unei mărci de garanție obligatorii, ar fi util să li se acorde producătorilor un acces ușor la caracteristicile proiectului și la specificațiile de imprimare pentru a se facilita utilizarea acesteia. Mai mult, importatorilor de cantități mici li se pot pune la dispoziție autocolante; astfel, li s-ar permite distribuitorilor la scară mică să completeze etichetarea originală cu un astfel de autocolant suplimentar, în loc să fie obligați să schimbe întreaga etichetă. În sfârșit, se recomandă să nu se impună nicio cerință de etichetare a ambalajelor de băuturi cu un logo exclusiv, ci să se permită utilizarea altor logo-uri care se folosesc în alte state membre. Producătorilor li s-ar permite astfel să utilizeze aceeași etichetă pentru mai multe state membre. În mod evident, în împrejurări specifice, etichetarea paralelă a ambalajelor în cauză cu mai multe logo-uri de garanție poate fi limitată pe motive de antifraudă. Pentru o caracteristică de etichetare suplimentară, considerente similare se aplică în cazul codurilor europene de numerotare a articolului (EAN). Necesitatea unor coduri EAN specifice fiecărei țări ar trebui evitată, deoarece aceste coduri ar putea, de asemenea, impune necesitatea unor ambalaje diferite de la o țară la alta, ceea ce, din nou, ar reprezenta un impediment pentru comerțul transfrontalier. |
| --- | --- |

(a)

Etichetare: Pentru a facilita identificarea de către consumator a băuturilor sau a ambalajelor de băuturi care fac parte dintr-un sistem de garanție și returnare, poate fi considerat ca utilă etichetarea produsului în cauză, de exemplu cu un logo comun (18). Totuși, beneficiul descris pentru consumator poate ocaziona costuri suplimentare producătorului sau distribuitorului, deoarece eticheta trebuie să se adapteze cerințelor specifice ale pieței naționale. Orice astfel de obligație de a modifica ambalajul poate constitui o barieră în calea comerțului, în sensul articolului 28 CE (19). Pentru a echilibra interesele concurente implicate – și anume informațiile pentru consumator și accesul ușor pe piață – orice asemenea cerință de etichetare ar trebui să fie cât mai limitată posibil. În cazul unei mărci de garanție obligatorii, ar fi util să li se acorde producătorilor un acces ușor la caracteristicile proiectului și la specificațiile de imprimare pentru a se facilita utilizarea acesteia. Mai mult, importatorilor de cantități mici li se pot pune la dispoziție autocolante; astfel, li s-ar permite distribuitorilor la scară mică să completeze etichetarea originală cu un astfel de autocolant suplimentar, în loc să fie obligați să schimbe întreaga etichetă. În sfârșit, se recomandă să nu se impună nicio cerință de etichetare a ambalajelor de băuturi cu un logo exclusiv, ci să se permită utilizarea altor logo-uri care se folosesc în alte state membre. Producătorilor li s-ar permite astfel să utilizeze aceeași etichetă pentru mai multe state membre. În mod evident, în împrejurări specifice, etichetarea paralelă a ambalajelor în cauză cu mai multe logo-uri de garanție poate fi limitată pe motive de antifraudă. Pentru o caracteristică de etichetare suplimentară, considerente similare se aplică în cazul codurilor europene de numerotare a articolului (EAN). Necesitatea unor coduri EAN specifice fiecărei țări ar trebui evitată, deoarece aceste coduri ar putea, de asemenea, impune necesitatea unor ambalaje diferite de la o țară la alta, ceea ce, din nou, ar reprezenta un impediment pentru comerțul transfrontalier.

| (b) | Sistemul de compensare: Un sistem de compensare ar contribui la garantarea unei echilibrări a sumelor diferite de garanție colectare și returnate între părțile implicate. Este preferabil ca sistemul să fie ușor accesibil, indiferent de statul membru în care producătorul sau distribuitorul în cauză își are sediul. |
| --- | --- |

(b)

Sistemul de compensare: Un sistem de compensare ar contribui la garantarea unei echilibrări a sumelor diferite de garanție colectare și returnate între părțile implicate. Este preferabil ca sistemul să fie ușor accesibil, indiferent de statul membru în care producătorul sau distribuitorul în cauză își are sediul.

| (c) | Scutiri pentru întreprinderi mici: Statele membre pot reduce anumite obligații de funcționare privind sistemele de garanție pentru întreprinderile mici participante, acestea bazându-se, de exemplu pe considerente de minimis. De exemplu, astfel, micile chioșcuri se poate să nu aibă spațiul de depozitare necesar pentru a-și realiza obligațiile de recuperare. Prin urmare, se poate considera ca fiind rezonabil să li se acorde anumite scutiri. Totuși, este de preferat să se evalueze dacă aceste scutiri nu ar afecta calitatea generală și funcționarea sistemului de garanție și returnare în sine, sau dacă nu ar duce la aplicarea discriminatorie a condițiilor sale. |
| --- | --- |

(c)

Scutiri pentru întreprinderi mici: Statele membre pot reduce anumite obligații de funcționare privind sistemele de garanție pentru întreprinderile mici participante, acestea bazându-se, de exemplu pe considerente de minimis. De exemplu, astfel, micile chioșcuri se poate să nu aibă spațiul de depozitare necesar pentru a-și realiza obligațiile de recuperare. Prin urmare, se poate considera ca fiind rezonabil să li se acorde anumite scutiri. Totuși, este de preferat să se evalueze dacă aceste scutiri nu ar afecta calitatea generală și funcționarea sistemului de garanție și returnare în sine, sau dacă nu ar duce la aplicarea discriminatorie a condițiilor sale.

| (d) | Import/export facil: Sistemele de garanție și returnare obligatorii îngreunează accesul pe piață al produselor importate, deoarece necesită o recondiționare regulată a produsului în cauză. În același timp, ele pot îngreuna exporturile, având în vedere că poate fi dificilă comercializarea acestor produse într-un alt stat membru odată ce au fost proiectate special pentru sistemul de garanție și returnare din statul membru în care au fost introduse pe piață inițial. Unele dintre aceste dificultăți de comercializare sunt, cu siguranță, consecința inevitabilă a acestor sisteme, deoarece sunt legate de situația dintr-un anumit stat membru și nu de situația generală din UE. Totuși, statele membre ar trebui să evite orice reglementări care să facă practic imposibile exporturile, reimporturile sau importurile paralele de băuturi, din cauza cerințelor speciale de manipulare pentru ambalaje. |
| --- | --- |

(d)

Import/export facil: Sistemele de garanție și returnare obligatorii îngreunează accesul pe piață al produselor importate, deoarece necesită o recondiționare regulată a produsului în cauză. În același timp, ele pot îngreuna exporturile, având în vedere că poate fi dificilă comercializarea acestor produse într-un alt stat membru odată ce au fost proiectate special pentru sistemul de garanție și returnare din statul membru în care au fost introduse pe piață inițial. Unele dintre aceste dificultăți de comercializare sunt, cu siguranță, consecința inevitabilă a acestor sisteme, deoarece sunt legate de situația dintr-un anumit stat membru și nu de situația generală din UE. Totuși, statele membre ar trebui să evite orice reglementări care să facă practic imposibile exporturile, reimporturile sau importurile paralele de băuturi, din cauza cerințelor speciale de manipulare pentru ambalaje.

3.4.   Nu trebuie denaturată concurența

Articolul 7 din Directiva 94/62/CE le cere statelor membre să evite orice denaturare a concurenței la înființarea sistemelor de returnare, colectare sau recuperare. În cazul în care înființarea unor astfel de sisteme este încredințată unor entități private, autoritățile naționale ar trebui să evite ca aceste sisteme să poată fi folosite pentru a îngreuna pătrunderea pe piață a unor noi concurenți. Cadrul legislativ ar trebui să includă măsuri adecvate de salvgardare. Ar trebui să se sublinieze că, în principal, entitatea privată își asumă responsabilitatea pentru orice abuz de poziție dominantă sau de conduită anticoncurențială, în sensul articolelor 81 și 82 CE. Totuși, statelor membre li se solicită să verifice proiectarea și funcționarea sistemului de garanție și returnare în vederea determinării oricărui risc potențial ce ar putea facilita un astfel de abuz.

4.   ABORDĂRILE ALTERNATIVE

4.1.   Sistemele pe bază de impozitare

Articolul 15 din Directiva 94/62/CE subliniază puterea statelor membre de a adopta, în absența unor prevederi armonizate, instrumentele economice necesare promovării obiectivelor politicii de mediu. Aceste instrumente ar trebui să respecte, inter alia, principiul „poluatorul plătește”, precum și obligațiile care reies din Tratat.

Statele membre pot considera sistemele naționale bazate pe impozitare ca fiind o formă a acestor instrumente economice, precum și ca un mod alternativ pentru a realiza o anumită orientare către ambalajele ecologice. Costurile implicate de respectare sistemelor naționale de impozitare care țin cont de factori de mediu sunt adeseori mai scăzute decât costurile suplimentare pentru sistemele de garanție obligatorii, astfel cum se indică mai sus. Totuși, impozitarea ambalajelor nu este neutră din punct de vedere al efectelor sale asupra pieței interne. Astfel de impozite, dacă sunt relaționate cu materialul specific utilizat, ar putea cauza o schimbare a materialelor, având în vedere că, în ambalajele de băuturi, diferitele materiale sunt, în general, interschimbabile. În plus, cum astfel de impozite sunt adeseori recuperate din creșterea prețului cu amănuntul, ele pot influența alegerea consumatorului.

În acest context, statele membre trebuie să garanteze că sistemul național de impozitare respectă articolul 90 din Tratatul CE. Scopul acestei prevederi este de a garanta completa neutralitate a impozitelor interne față de situația concurențială a produselor interne și a produselor importate dintr-un alt stat membru (20). Astfel, statele membre nu pot aplica un sistem de impozitare național care favorizează agenții economici interni, în defavoarea concurenților acestora din alte state membre care produc produse similare sau concurente. Principiul nediscriminării trebuie să fie respectat atât în lege, cât și în fapt. Comisia va evalua posibilele incompatibilități ale sistemelor naționale de impozitare cu articolul 90 CE de la caz la caz.

În pofida acestei dispoziții, se permite o diferențiere între produse similare, în cazul în care se urmăresc obiectivele politicii economice, sociale sau de mediu, care sunt, la rândul lor, compatibile cu cerințele Tratatului CE și cu legislația comunitară secundară și dacă normele detaliate pot evita orice formă de discriminare (21). Din acest criteriu rezultă că statele membre pot adopta modalități de impozitare care diferă între produse similare, pe baza unor criterii obiective, precum caracterul materiilor prime utilizate sau procesele de producție folosite (22).

În contextul actual, criteriile de diferențiere pot fi considerate obiective dacă reflectă impactul de mediu al materialului folosit. Aceste criterii de mediu trebuie să se aplice în mod consecvent. În cazul în care impozitele sunt percepute pe baza caracterului nerefolosibil al ambalajului, diferențierile în funcție de conținutul acestuia, un factor care este în sine independent de impactul de mediu al ambalajului, trebuie privite cu o atenție deosebită.

Considerentele de mai sus se aplică întregului sistem de impozitare, inclusiv reducerilor fiscale. Orice tratament preferențial trebuie să se aplice, fără discriminare, și produselor provenind din alte state membre, care respectă aceleași condiții.

4.2.   Sisteme voluntare

Sistemele voluntare sau sistemele de returnare ale producătorilor sunt adesea aplicate în cazul ambalajelor reutilizabile, deoarece, în aceste situații, producătorii sunt mai interesați în a colecta o mai mare parte din ambalajele folosite, astfel încât „ciclul de reîncărcare” să funcționeze. Din punct de vedere al pieței interne, astfel de sisteme nu reprezintă bariere în calea comerțului. Statele membre pot totuși stabili anumiți parametri pentru a garanta interoperabilitatea, accesul și protecția consumatorului.

5.   CERINȚE DE NOTIFICARE PENTRU STATELE MEMBRE

Directiva 98/34/CE (23) prevede o procedură de notificare în domeniul standardelor tehnice și a reglementărilor pentru a preveni adoptarea de standarde naționale și de reglementări tehnice care să creeze noi bariere în calea comerțului pe piața internă. Conform acestei directive, statele membre au obligația de a notifica Comisia cu privire la reglementările tehnice atunci când acestea sunt în stadiu de proiect. Această procedură le dă Comisiei și statelor membre posibilitatea de a analiza proiectele de reglementări tehnice ale (altor) state membre, înainte ca acestea să fie adoptate, ceea ce le permite să elimine de la sursă orice bariere în calea liberei circulații a mărfurilor.

Obligația de notificare se aplică în cazul proiectelor de reglementări tehnice. Conform articolului 1 punctul 11 din directivă, o reglementare tehnică include specificații tehnice și alte cerințe sau reguli privind serviciile, inclusiv dispozițiile administrative relevante, a căror respectare este obligatorie.

Conform articolului 1 punctul 3 din directivă, o specificație tehnică este o specificație inclusă într-un document care prevede caracteristicile necesare ale unui produs, cum ar fi nivelurile de calitate, performanță, siguranță sau dimensiunile, inclusiv cerințele aplicabile produsului în ceea ce privește numele sub care produsul este vândut, terminologia, simbolurile, testarea și metodele de testare, ambalajul, marcarea sau etichetarea și procedurile de evaluare a conformității. Termenul de „specificație tehnică” include, de asemenea, metodele de producție și procesele utilizate pentru produsele agricole și produsele destinate consumului uman.

Conform articolului 1 punctul 4 din directivă, „alte cerințe” reprezintă alte cerințe decât specificațiile tehnice, impuse unui produs în scopul protejării, în special a consumatorilor sau a mediului, și care afectează ciclul de viață al produsului după punerea sa pe piață, cum ar fi condițiile de utilizare, reciclare, reutilizare sau de eliminare a acestuia, atunci când aceste condiții pot influența semnificativ compoziția sau natura produsului ori comercializarea acestuia.

Reglementările naționale privind gestionarea deșeurilor de ambalaje sau care doresc impunerea unui sistem de returnare sau refolosire, sau chiar colectarea separată a anumitor produse, pot conține dispoziții care intră în categoria „alte cerințe” și trebuie așadar să fie notificate Comisiei, în baza procedurii de notificare prevăzute la Directiva 98/34/CE.

Astfel, obligația de notificare se aplică reglementărilor tehnice care sunt obligatorii, de drept sau de fapt, inclusiv acordurilor voluntare la care o autoritate publică este parte contractantă.

Mai mult, articolul 16 din Directiva 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje prevede ca statele membre ar trebui să notifice Comisia cu privire la orice proiect de măsuri pe care acestea intenționează să le adopte, în cadrul Directivei 94/62/CE, înainte de adoptarea lor, astfel încât să se poată stabili dacă acestea sunt sau nu în conformitate cu Directiva 94/62/CE.

În consecință, articolul 16 extinde obligația de notificare, deoarece măsurile care nu reprezintă reglementări tehnice în sensul Directivei 98/34/CE, dar se încadrează la Directiva 94/62/CE, vor fi, de asemenea, notificate Comisiei de statele membre. Măsurile care conțin reglementări tehnice trebuie să fie notificate atât în baza Directivei 94/62/CE, cât și a Directivei 98/34/CE.

Pentru a garanta buna funcționare a acestor proceduri de notificare, s-a înființat un „ghișeu unic” pentru aceste măsuri. Acestea se notifică pe baza procedurii 98/34 și se analizează pe baza aceleiași proceduri.

Într-adevăr, statele membre notifică în mod regulat proiectelor lor legislative și, în special, proiectele de legislație privind sistemele garanție, returnare și colectare, în sensul Directivei 98/34/CE. Astfel, s-a pus la dispoziția Comisiei o perspectivă asupra inițiativelor de reglementare la nivel național și a dus la crearea unui veritabil forum de discuții (inclusiv cu participarea industriei) și a prevenit problemele înainte ca acestea să apară, evitând astfel procedurile de încălcare a legii costisitoare și controversate, care pot fi inițiate numai după ce măsura a intrat în vigoare.

6.   CONCLUZIE

Prezenta comunicare expune diferite aspecte juridice prin care măsurile de reglementare din domeniul ambalajelor de băuturi pot avea repercusiuni asupra unei piețe interne reale. Având la cunoștință cele de mai sus, statelor membre, acționând în interesul unei mai bune reglementări, li se solicită să notifice și să examineze preventiv măsurile naționale din punct de vedere al acestor aspecte, pentru a facilita libera circulație a mărfurilor și pentru a garanta interoperabilitatea sistemelor naționale cât mai mult posibil.

La rândul său, Comisia va continua să monitorizeze evoluția din sectorul ambalajelor de băuturi și, dacă este cazul, să verifice în ce măsură ar trebui să se ia măsuri suplimentare la nivel normativ sau nenormativ.

---

(1)  Directiva Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (JO L 365, 31.12.1994), modificată ultima dată prin Directiva 2005/20/CE Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2005 (JO L 70, 16.3.2005).

(2)  Raport al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind punerea în aplicare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje și impactul acestora asupra mediului, precum și privind funcționarea pieței interne, 6 decembrie 2006, COM(2006) 767final, pagina 8.

(3)  Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice și al normelor referitoare la serviciile societății informaționale (JO L 204, 21.7.1998), modificată ultima dată prin Directiva 2006/96/CE din 20 noiembrie 2006 (JO L 363, 20.12.2006).

(4)  Raport al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind punerea în aplicare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje și impactul acestora asupra mediului, precum și privind funcționarea pieței interne, 6 decembrie 2006, COM(2006) 767final.

(5)  Cauza C-309/02, Radlberger Spitz, (2004) ECR I-11763, punctul 62; a se vedea, de asemenea, Cauza 302/86 Commission/Denmark ECR (1988) 4607.

(6)  A se vedea avizul avocatului general Colomer în cauza C-246/99 Commission/Denmark, punctul 40, precum și avizul acestuia în cauza C-233/99, punctul 24 (ambele cauze au fost scoase de pe rolul curții fără judecată). Cele de mai sus nu aduc atingere dreptului statului membru de a înainta o cerere de derogare în temeiul articolului 95 alineatul (5) pe motivul unei probleme specifice a respectivului stat membru, produsă după adoptarea măsurii de armonizare.

(7)  Cauza C-309/02, Radlberger Spitz, (2004) ECR I-11763, punctul 62.

(8)  A se vedea, de exemplu, cauza C-432/03 Commission/Portugal (2005) ECR I-9665, punctul 41.

(9)  Conform articolului 3, alineatul (5) din Directiva 94/62/CE („Definiții”).

(10)  Cauza C-309/02, Radlberger Spitz, (2004) ECR I-11763, punctul 33; Cauza C-463/01 Commission/Germany (2004) ECR I-11705, punctul 40. Directiva-cadru privind deșeurile (2008/98/CE) recent revizuită, în raport cu care directiva privind ambalajele reprezintă o lex specialis, enumeră o ordine de prioritate în ceea ce privește prevenirea deșeurilor, legislația privind gestionarea și politica (prevenirea, pregătirea refolosirii, reciclării și a altor forme de recuperare precum recuperarea energiei și eliminarea), în cazul și în măsura în care acest ordin duce la cel mai bun rezultat general pentru mediu. Se poate dovedi necesară derogarea de la acest ordin pentru anumite fluxuri de deșeuri specifice, în cazul în care reflexia axată pe ciclul de viață privind efectele globale ale producției și gestiunii deșeurilor o justifică, ținând seama, mai ales, de fezabilitatea din punct de vedere tehnic, de viabilitatea economică și de protecția mediului.

(11)  Cauza C-309/02, Radlberger Spitz, (2004) ECR I-11763, punctul 36.

(12)  Articolul 7, alineatul (1) din Directiva 94/62/CE.

(13)  Cauza C-309/02, Radlberger Spitz, (2004) ECR I-11763, punctul 42.

(14)  Cauza C-463/01 Commission/Germany (2004) ECR I-11705, punctele 61 și 62.

(15)  Cauza C-309/02, Radlberger Spitz, (2004) ECR I-11763, punctul 77.

(16)  Cauza C-463/01 Commission/Germany (2004) ECR I-11705, punctul 81.

(17)  A se vedea Cauza C-309/02, Radlberger Spitz, (2004) ECR I-11763, punctul 46.

(18)  Sistemele de marcare și etichetare prevăzute la articolul 8 din Directiva 94/62/CE se limitează, în prezent, la Decizia 97/129/CE din 28 ianuarie 1997 de stabilire a sistemului de identificare a materialelor folosite pentru ambalaje, în conformitate cu Directiva 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind ambalajele și deșeurile provenite din ambalaje. În schimb, etichetarea ambalajelor care fac parte dintr-un sistem de garanție și returnare nu este acoperită de legislația comunitară armonizată.

(19)  Cauza C-315/92 Clinique Laboratoires (1994) ECR I-317, punctul 19.

(20)  A se vedea Cauza C-167/05 Commission/Sweden, punctul 40.

(21)  A se vedea Cauza C-221/02, Stadtgemeinde Frohnleiten, (2007) ECR I-9643, punctul 56. Cauza C-213/96 Outokumpu Oy (1998) ECR I-1777, punctul 30.

(22)  Cauza C-90/94 Haahr Petroleum (1997) ECR I-4085, punctul 29.

(23)  Citat la nota de subsol nr. 3.

---

| 9.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 107/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 107/10

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 107/02

La 20 aprilie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5347. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5347. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 9.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 107/11

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

8 mai 2009

2009/C 107/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3425 |
| JPY | yen japonez | 133,36 |
| DKK | coroana daneză | 7,4486 |
| GBP | lira sterlină | 0,89070 |
| SEK | coroana suedeză | 10,5120 |
| CHF | franc elvețian | 1,5142 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,6415 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,650 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 277,75 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7091 |
| PLN | zlot polonez | 4,3510 |
| RON | leu românesc nou | 4,1335 |
| TRY | lira turcească | 2,0833 |
| AUD | dolar australian | 1,7702 |
| CAD | dolar canadian | 1,5582 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,4044 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,2531 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9676 |
| KRW | won sud-coreean | 1 668,53 |
| ZAR | rand sud-african | 11,2542 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,1583 |
| HRK | kuna croată | 7,3582 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 915,01 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7216 |
| PHP | peso Filipine | 63,185 |
| RUB | rubla rusească | 43,5980 |
| THB | baht thailandez | 46,800 |
| BRL | real brazilian | 2,8066 |
| MXN | peso mexican | 17,5465 |
| INR | rupie indiană | 66,1620 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3425

JPY

yen japonez

133,36

DKK

coroana daneză

7,4486

GBP

lira sterlină

0,89070

SEK

coroana suedeză

10,5120

CHF

franc elvețian

1,5142

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,6415

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,650

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

277,75

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7091

PLN

zlot polonez

4,3510

RON

leu românesc nou

4,1335

TRY

lira turcească

2,0833

AUD

dolar australian

1,7702

CAD

dolar canadian

1,5582

HKD

dolar Hong Kong

10,4044

NZD

dolar neozeelandez

2,2531

SGD

dolar Singapore

1,9676

KRW

won sud-coreean

1 668,53

ZAR

rand sud-african

11,2542

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,1583

HRK

kuna croată

7,3582

IDR

rupia indoneziană

13 915,01

MYR

ringgit Malaiezia

4,7216

PHP

peso Filipine

63,185

RUB

rubla rusească

43,5980

THB

baht thailandez

46,800

BRL

real brazilian

2,8066

MXN

peso mexican

17,5465

INR

rupie indiană

66,1620

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 9.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 107/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 107/12

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

2009/C 107/04

Ajutor nr.: XA 2/09

Stat membru: Danemarca

Regiunea: Danemarca

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø

Temeiul juridic: Bekendtgørelsen nr. 1360 af 19. december 2008 om tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø udstedt med hjemmel i Finansloven for finansåret 2009.

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: 10 000 000 DKK

Intensitatea maximă a ajutoarelor: 50 %

Data punerii în aplicare: Ordinul privind subvențiile pentru loturi certificate de semințe de cereale și alte semințe pentru semănat intră în vigoare la 1 ianuarie 2009, dată începând cu care se pot acorda ajutoare în cadrul acestui sistem.

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Sistemul se finanțează pe baza unei alocări în temeiul legii finanțelor pe 2009. În consecință, se pot plăti ajutoare în cadrul acestui sistem doar în perioada de la 1 ianuarie 2009 până la 31 decembrie 2009.

Obiectivul ajutorului: Obiectivul este de a acorda subvenții exploatațiilor agricole care își desfășoară activitatea în producția primară de produse agricole pentru a acoperi o parte din costurile măsurilor obligatorii de control legate de certificarea semințelor de cereale și a altor semințe pentru semănat. Ajutoarele se acordă în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Sectorul agricol, în legătură cu semințele de cereale și alte semințe pentru semănat.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Plantedirektoratet |
| --- |
| Skovbrynet 20 |
| 2800 Kgs. Lyngby |
| DANMARK |

Plantedirektoratet

Skovbrynet 20

2800 Kgs. Lyngby

DANMARK

Adresa web: https://www.lovtidende.dk/Forms/L0700.aspx?s31=10&s19=1360&s32=2008

Alte informații: —

Ajutor nr.: XA 19/09

Stat membru: Țările de Jos

Regiunea: Provincie Fryslân (Friesland)

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten;

Temeiul juridic:

| — | Kadersubsidieverordening pMJP Fryslân 2009; |
| --- | --- |

—

Kadersubsidieverordening pMJP Fryslân 2009;

| — | Subsidieverordening pMJP Fryslân 2009, Hoofdstuk 1.1.3. Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten; |
| --- | --- |

—

Subsidieverordening pMJP Fryslân 2009, Hoofdstuk 1.1.3. Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten;

| — | Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54. |
| --- | --- |

—

Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54.

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Cheltuieli anuale prevăzute: 600 000 EUR.

Cheltuieli prevăzute pentru perioada 2009-2013: 3 milioane EUR.

Intensitatea maximă a ajutoarelor: După cum se prevede la articolele 4 și 6 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei, se acordă ajutor întreprinderilor agricole mici și mijlocii, după cum urmează:

Aceste investiții vizează în principal:

| — | reducerea costurilor de producție; |
| --- | --- |

—

reducerea costurilor de producție;

| — | îmbunătățirea și reorientarea producției; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea și reorientarea producției;

| — | îmbunătățirea calității; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea calității;

| — | menținerea și îmbunătățirea mediului natural sau îmbunătățirea condițiilor de igienă și a standardelor de bunăstare a animalelor. |
| --- | --- |

—

menținerea și îmbunătățirea mediului natural sau îmbunătățirea condițiilor de igienă și a standardelor de bunăstare a animalelor.

Cheltuielile eligibile includ:

| — | construirea, achiziționarea sau îmbunătățirea bunurilor imobile; |
| --- | --- |

—

construirea, achiziționarea sau îmbunătățirea bunurilor imobile;

| — | achiziționarea sau cumpărarea prin leasing de mașini și echipamente, inclusiv de software, până la valoarea de piață a bunului; |
| --- | --- |

—

achiziționarea sau cumpărarea prin leasing de mașini și echipamente, inclusiv de software, până la valoarea de piață a bunului;

| — | costurile generale ocazionate de cheltuielile menționate mai sus, precum onorariile pentru arhitecți, ingineri și consultanți, studii de fezabilitate, achiziționarea de brevete și de licențe. |
| --- | --- |

—

costurile generale ocazionate de cheltuielile menționate mai sus, precum onorariile pentru arhitecți, ingineri și consultanți, studii de fezabilitate, achiziționarea de brevete și de licențe.

Toate întreprinderile agricole mici și mijlocii din zona în cauză care respectă condițiile schemei, sunt eligibile pentru subvenții și pot depune cereri pentru obținerea acestora.

Nu se acordă niciun ajutor exploatațiilor agricole în dificultate.

Nu se acordă niciun ajutor prin care să se încalce interdicțiile sau restricțiile prevăzute de regulamentele Consiliului de instituire a unei organizări comune a pieței, nici în cazul în care respectivele interdicții și restricții au ca obiect numai sprijinul comunitar.

Nu se acordă niciun ajutor pentru:

| — | achiziționarea de drepturi de producție, de animale sau de plante anuale; |
| --- | --- |

—

achiziționarea de drepturi de producție, de animale sau de plante anuale;

| — | plantarea de plante anuale; |
| --- | --- |

—

plantarea de plante anuale;

| — | lucrări de drenare sau echipamente de irigare și lucrări de irigare, cu excepția cazului în care aceste investiții determină o reducere a consumului de apă cu cel puțin 25 %; |
| --- | --- |

—

lucrări de drenare sau echipamente de irigare și lucrări de irigare, cu excepția cazului în care aceste investiții determină o reducere a consumului de apă cu cel puțin 25 %;

| — | simple investiții de înlocuire. |
| --- | --- |

—

simple investiții de înlocuire.

Nu se acordă niciun ajutor pentru achiziționarea de terenuri.

Suma totală a ajutoarelor menționate la punctele 1-4 de mai sus nu depășește 400 000 EUR.

Data punerii în aplicare: Punerea în aplicare va debuta după publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, prevăzută la articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei, dar nu înainte de aprobarea de către consiliile provinciale (Provinciale Staten) și nici înainte de publicarea unei decizii privind intrarea în vigoare a deciziei din 3 septembrie 2007 de adaptare a decretului de implementare a impozitului pe venit 2001 (Uitvoeringsbesluit inkomstenbelasting 2001, Stb. 2007, 328).

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013.

Obiectivul ajutorului: Transferul clădirilor agricole în interes public, respectiv ameliorarea amenajării spațiului sau a structurilor agricole, a naturii, a peisajului, a apei sau a mediului și investițiile asociate.

Întreprinderile agricole își vând clădirile și întregul teren agricol aferent „vechiului” amplasament Serviciului de gestionare a terenurilor (Bureau Beheer Landbouwgronden – BBL) sau unei autorități regionale, la prețul existent pe piața liberă (valoarea reprezentativă pe piață) și cumpără un nou amplasament și noi terenuri pentru a continua activitățile exploatației după transfer. Costurile eligibile pentru subsidii sunt următoarele:

100 % din costurile efective de transfer aferente demontării, mutării și reconstrucției instalațiilor existente, din costurile cu consilierea, proiectarea și cercetarea în vederea reconstrucției, precum și cheltuielile fiscale legate de transfer. Prin costuri cu consilierea, proiectarea și cercetarea se înțeleg: costuri notariale, cadastrale și cele de consiliere aferente transferului precum taxele pentru agenți imobiliari și onorariile pentru contabili, arhitecți etc. Transferul clădirilor întreprinderii are și implicații fiscale asupra fermierilor în cauză. Fermierii care, în scopul transferului întreprinderii, întrerup activitatea acesteia din punct de vedere fiscal sunt obligați să plătească impozite pe plusvalorile latente și pe activele similare ale exploatației lor (fostei lor exploatații). Aceasta reprezintă, pentru fermieri, o cheltuială care este legată în mod direct și indisociabil de transferul exploatației. Prin urmare, deseori, transferul nu este accesibil fermierilor din punct de vedere financiar, exploatațiile agricole rămânând astfel la vechea lor locație (de exemplu, în proximitatea zonelor naturale vulnerabile). Prezenta schemă oferă ajutor de până la 100 % din costurile suportate, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006;

40 % din creșterea valorii instalațiilor după transfer, dacă transferul realizat are drept rezultat faptul că fermierul beneficiază de instalații mai moderne, cu condiția ca acesta să contribuie cu cel puțin 60 % din cheltuielile aferente, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006;

40 % din cheltuielile realizate pentru creșterea capacității de producție, dacă transferul realizat are drept rezultat o astfel de creștere, cu condiția ca fermierul să contribuie cu cel puțin 60 % din cheltuielile aferente, în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006;

40 % din investițiile legate de transfer, pentru care trebuie depusă o cerere în termen de doi ani de la încheierea actului, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006.

Ajutorul nu depășește în niciun caz 400 000 EUR pe întreprindere.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Toate întreprinderile mici și mijlocii din agricultura primară, a căror producție constă în produse enumerate în anexa I la Tratatul CE.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Provincie Fryslân (Friesland) |
| --- |
| Sneekertrekweg 1 |
| Leeuwarden |
| Postbus 20120 |
| 8900 HM Leeuwarden |
| NEDERLAND |

Provincie Fryslân (Friesland)

Sneekertrekweg 1

Leeuwarden

Postbus 20120

8900 HM Leeuwarden

NEDERLAND

Adresa web: www.fryslan.nl/regelgevingeuropa

numele de utilizator: europa

parola: regelgeving.

Alte informații: —

Ajutor nr.: XA 22/09

Stat membru: Italia

Regiunea: Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caserta e zone limitrofe

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Indennizzi connessi con l’attuazione del Piano Operativo per fronteggiare il rischio sanitario connesso alla diffusione della brucellosi negli allevamenti bufalini nel territorio della provincia di Caserta e zone limitrofe

Temeiul juridic: Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 3 agosto 2007 e successivo Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 4 luglio 2008

Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri 21 Dicembre 2007 n. 3634 modificata con Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri 28 maggio 2008 n. 3675

Decreto Commissariale n. 4 del 6 maggio 2008 e Decreto Commissariale n. 10 del 31 luglio 2008;

Decreto Commissariale n. 21 del 22 ottobre 2008

Decreto Commissariale n. 49 del 28 novembre 2008

Decreto ministeriale 27 dicembre 2007

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii:

| — | Compensații în valoare totală de 37 000 000 EUR în temeiul articolului 3 alineatul (1) literele (a) și (b) din OPCM nr. 3634/2007 (Ordonanța președintelui Consiliului de miniștri), sub forma unui ajutor unic; |
| --- | --- |

—

Compensații în valoare totală de 37 000 000 EUR în temeiul articolului 3 alineatul (1) literele (a) și (b) din OPCM nr. 3634/2007 (Ordonanța președintelui Consiliului de miniștri), sub forma unui ajutor unic;

| — | Compensații în valoare totală de 4 600 000 EUR în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (c) din OPCM nr. 3634/2007 (Ordonanța președintelui Consiliului de miniștri), sub forma unui ajutor unic. |
| --- | --- |

—

Compensații în valoare totală de 4 600 000 EUR în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (c) din OPCM nr. 3634/2007 (Ordonanța președintelui Consiliului de miniștri), sub forma unui ajutor unic.

Intensitatea maximă a ajutoarelor: 100 % din pierderile suportate.

Data punerii în aplicare: Ajutorul se acordă începând cu data publicării numărului de înregistrare al cererii de exceptare pe site-ul web al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei Europene.

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la încheierea stării de urgență menționate în Decretul președintelui Consiliului de miniștri din 3 august 2007, astfel cum a fost modificat, stabilită pentru data de 31 decembrie 2008. Se pot acorda, totuși, compensații și după această dată, în cazul în care acestea vizează sacrificarea animalelor infectate sau refacerea efectivă a șeptelului unei exploatații. În orice caz, nu se vor acorda ajutoare după mai mult de patru ani de la eveniment.

Obiectivul ajutorului: Articolul 10 alineatul (2):

Compensații în temeiul Legii nr. 615 din 9 iunie 1964, astfel cum a fost modificată și completată, cuvenite părților eligibile pentru animalele sacrificate în conformitate cu Ordonanța ministrului sănătății din 14 noiembrie 2006, după deducerea veniturilor rezultate din vânzarea cărnii;

Compensații suplimentare ținând cont de valoarea de piață la data emiterii ordonanței (21 decembrie 2007), după cum rezultă din Buletinul ISMEA, după deducerea valorii compensațiilor acordate în temeiul Legii nr. 615 din 9 iunie 1964, astfel cum a fost modificată și completată și a veniturilor rezultate din vânzarea cărnii;

Pierderi de venit ca urmare a respectării obligațiilor de carantină și a dificultăților întâmpinate la refacerea șeptelului.

Sistemul de ajutoare prevede depunerea unei cereri de către beneficiar, iar dacă verificările efectuate de către biroul guvernamental au rezultate pozitive, ajutorul se acordă oficial. Se indică clar fiecărui beneficiar suma compensațiilor care va fi acordată și modalitățile de calcul al acesteia. Ajutorul se acordă până la epuizarea resurselor financiare prevăzute de OPCM nr. 3634/2007.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Sectorul zootehnic.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul – adresa web: Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caserta e zone limitrofe

Textul integral privind ajutorul și documentele aferente se pot consulta la următoarea adresă: http://www.sito.regione.campania.it/agricoltura/brucellosi/brucellosi.html

Alte informații: Dacă este cazul, starea de urgență socioeconomică de pe teritoriul provinciei Caserta și din zonele limitrofe poate fi prelungită printr-un decret al președintelui Consiliului de miniștri, cu scopul de a face față riscurilor sanitare legate de răspândirea intensă a brucelozei în exploatațiile de creștere a bivolilor.

Ajutor nr.: XA 28/09

Stat membru: Franța

Regiunea: Bourgogne

Denumirea sistemului de ajutoare: Aide Régionale Jeune Agriculteur HCF (Hors Cadre Familial)

Temeiul juridic: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Circulaire DGFAR/SDEA/C2008-5002 (16.1.08)

Délibération du Conseil régional de Bourgogne.

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare: 400 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: ajutor în valoare de 3 375 EUR-13 500 EUR pentru fiecare agricultor

Data punerii în aplicare: 2009

Durata sistemului de ajutoare: până în 2013

Obiectivul ajutorului: Acest sistem de ajutoare se conformează articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 din 15 decembrie 2006.

Obiectivul ajutorului este de a stimula și de a sprijini agricultori să se instaleze în afara exploatației familiale, în funcție de următoarele condiții de eligibilitate:

au vârsta sub 40 de ani și se instalează pentru prima dată într-o exploatație agricolă, ca șef de exploatație;

dispun de competențe și de calificări profesionale suficiente, în conformitate cu reglementările europene;

prezintă un plan de desfășurare a activităților agricole;

fac dovada că sunt înscriși la o Casă de Ajutor Reciproc în sectorul agricol (MSA - mutualité sociale agricole).

Ajutorul se plătește direct agricultorului.

Ajutorul este diferit de ajutoarele care se pot acorda în temeiul sistemului XA 25/07 (program pentru instalare și pentru dezvoltarea inițiativelor locale PIDIL).

Sectorul (sectoarele) în cauză: sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Adresa web: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/jeune_agriculteur.doc

Ajutor nr.: XA 32/09

Stat membru: Franța

Regiunea: Bourgogne

Denumirea sistemului de ajutoare: Conseil aux Agriculteurs

Temeiul juridic: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Délibération du Conseil régional de Bourgogne.

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare: 600 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: 80 % din suma cheltuielilor eligibile (cheltuieli de analiză, documentație, comunicare) privind activități de consiliere cu următoarele tematici:

Energie, deșeuri agricole, producția integrată, valorizarea producțiilor în cadrul unui proiect teritorial;

Echipamente agricole;

Diversificarea activităților;

Metode de producție în cadrul demersurilor colective pe sectoare (sănătate, genetică, reducerea inputurilor agricole).

Data punerii în aplicare: 2009

Durata sistemului de ajutoare: până în 2013

Obiectivul ajutorului: Acest sistem de ajutoare se conformează articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 din 15 decembrie 2006.

Activitățile de consiliere sunt temporare și nu au legătură cu funcționarea normală a exploatației agricole.

Acest sistem de ajutoare va permite finanțarea costurilor specifice ale diferitelor activități desfășurate de structurile colective din sectorul agricol. În conformitate cu articolul 15 alineatele (3) și (4) din regulamentul de scutire agricolă, niciun ajutor nu se plătește agricultorilor și orice persoană eligibilă poate avea acces la activitățile desfășurate de structurile colective fără constrângeri privind afilierea la aceste structuri.

Sectorul (sectoarele) în cauză: sectorul producției agricole.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Adresa web: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_agroequipt.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_amelioration_modes_production.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_diversification.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs.doc

---

| 9.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 107/18

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

2009/C 107/05

Ajutor nr.: XA 34/09

Stat membru: Franța

Regiune: Département de Saone-et-Loire

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Aide relative aux pertes entraînées par la fièvre catarrhale ovine (FCO) dans les élevages ovins et caprins de Saône-et-Loire.

Temeiul juridic:

| — | Art L 1511-2-3-5 du Code général des collectivités territoriales; |
| --- | --- |

—

Art L 1511-2-3-5 du Code général des collectivités territoriales;

| — | Arrêté du 15 décembre 2008 du ministère de l’agriculture et de la pêche modifiant l’arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine; |
| --- | --- |

—

Arrêté du 15 décembre 2008 du ministère de l’agriculture et de la pêche modifiant l’arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine;

| — | Délibération du Conseil général de Saône et Loire du 20 novembre 2008. |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Saône et Loire du 20 novembre 2008.

Cheltuieli anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare: 200 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: 100 %

Suma acordată ca ajutor de stat de departamentul Saône et Loire se încadrează între 25 și 75 de euro pentru fiecare animal mort sau sacrificat din cauza bolii limbii albastre, în funcție de caracteristicile animalului (mascul, femelă, înregistrat sau nu).

Intensitatea maximă a tuturor ajutoarelor publice cumulate este de 100 %.

Sumele primite în cadrul sistemelor de asigurare vor fi luate în considerare la verificarea respectării intensității ajutoarelor.

Ajutorul va fi plătit agricultorilor care respectă toate condițiile următoare:

ajutorul este pentru focarele de boala limbii albastre declarate în 2007 și 2008;

beneficiază de prima pentru oi și capre;

au obținut compensația sanitară acordată de statul francez pentru animalele moarte sau sacrificate;

se angajează să își înlocuiască șeptelul. Perioada de valabilitate a achizițiilor este 1 iulie 2007 - 30 iunie 2009.

Data punerii în aplicare: Din momentul primirii confirmării de primire de la Comisia Europeană, dar nu mai devreme de 16 februarie 2009.

Durata sistemului de ajutoare: Anul 2009, dacă nu se schimbă reglementările europene și în funcție de disponibilitatea bugetară.

Obiectivul ajutorului: Ajutoarele trebuie să permită despăgubirea crescătorilor de ovine și caprine ale căror șepteluri au fost grav afectate de boala limbii albastre, facilitând achiziționarea sau înlocuirea șeptelurilor în vederea refacerii efectivului de animale pentru reproducere existent înainte de apariția bolii.

Aceste ajutoare vor fi limitate strict la pierderile generate de boala limbii albastre în focarele care au fost recunoscute oficial de autoritățile sanitare ale statului francez și care se vor încadra în programul public elaborat la nivel regional.

Se vor putea subvenționa, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006, cheltuielile eligibile pentru ajutoarele acordate de departament descrise mai sus.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Sectoarele creșterii ovinelor și caprinelor

Numele și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Monsieur le President du Conseil General De Saone-et-Loire |
| --- |
| Direction de l’Equipement rural et de l’agriculture |
| Service des Affaires Agricoles |
| Espace Duhesme — 18 rue de Flacé |
| 71026 Macon Cedex 9 |
| FRANCE |

Monsieur le President du Conseil General De Saone-et-Loire

Direction de l’Equipement rural et de l’agriculture

Service des Affaires Agricoles

Espace Duhesme — 18 rue de Flacé

71026 Macon Cedex 9

FRANCE

Adresa web: http://www.cg71.fr/jahia/webdav/site/internet_cg71/shared/Missions/Agriculture/Aides%20exemptees%20CE/Texte_integral_FCO.pdf

Ajutor nr.: XA 43/09

Statul membru: Spania

Regiunea: Principado de Asturias

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA)

Temeiul juridic: Convenio de colaboración entre el Gobierno del Principado de Asturias y la Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA) para el desarrollo del programa de conservación de la raza autóctona asturiana Oveya Xalda durante el trienio 2009-2011

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Valoarea maximă a ajutorului acordat anual în perioada de aplicare a acordului va fi de:

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Intensitatea maximă a ajutorului acordat pentru fiecare dintre capitolele programului de acțiune care urmează să fie derulat de beneficiarul ajutorului va fi de:

Data punerii în aplicare: începând cu data publicării numărului de înregistrare al cererii de exceptare pe site-ul Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei Europene.

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: până la 31 decembrie 2011.

Obiectivul ajutorului: Punerea în aplicare a programului de conservare a rasei autohtone de ovine Xalda.

Articolele aplicabile din Regulamentul nr. 1857/2006 sunt următoarele:

Articolul 15 „Acordarea de asistență tehnică în sectorul agricol”. Costuri eligibile: cheltuieli legate de organizarea de programe de formare destinate crescătorilor, servicii de consultanță prestate de terți, organizarea de forumuri pentru schimbul de cunoștințe, concursuri și expoziții, difuzarea de cunoștințe științifice, cheltuieli aferente editării de publicații.

Articolul 16 „Sprijin pentru sectorul creșterii animalelor”. Costuri eligibile: cheltuieli legate de menținerea registrului genealogic.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Creșterea ovinelor.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias |
| --- |
| C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta |
| E-33071 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |

Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias

C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta

E-33071 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

Adresa web: textul acordului de colaborare poate fi consultat pe portalul www.asturias.es la adresa URL:

http://www.asturias.es/Asturias/descargas/CONVENIOS%20GANADERIA/ACOXA%2009%20convenio.pdf

Alte informații: —

Luis Miguel ALVAREZ MORALES

El director general de ganadería y agroalimentación

Ajutor nr.: XA 48/09

Stat membru: Estonia

Regiunea: Eesti

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Põllumajandusloomade aretustoetus

Temeiul juridic:

| 1. | Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 3 lg 2 p 2, § 7 lg 1 p 3, § 11 (RTI, 18.7.2008, 33, 202); |
| --- | --- |

1.

Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 3 lg 2 p 2, § 7 lg 1 p 3, § 11 (RTI, 18.7.2008, 33, 202);

| 2. | Põllumajandusministri 18.1.2005.a määrus nr 6, „Põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” |
| --- | --- |

2.

Põllumajandusministri 18.1.2005.a määrus nr 6, „Põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord”

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: 20 000 000 EEK pe an.

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Până la 70 %

Data punerii în aplicare:

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: 15 februarie 2009-31 decembrie 2011

Obiectivul ajutorului: Sectorul creșterii animalelor.

Ajutorul se acordă în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006.

Cheltuielile eligibile sunt cele destinate menținerii registrelor genealogice și efectuării testelor de control al randamentului sau evaluării calității genetice.

Ajutorul se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe către producători.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Creșterea bovinelor, a cabalinelor, a ovinelor și a păsărilor de curte (codul NACE A104)

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3 |
| Tartu 51009 |
| EESTI/ESTONIA |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3

Tartu 51009

EESTI/ESTONIA

Adresa web: http://www.agri.ee/siseriiklikud-toetused

Alte informații: Prezenta comunicare modifică comunicarea XA 93/08.

Ajutor nr.: XA 58/09

Stat membru: Spania

Regiunea: Principado de Asturias

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Laboratorio Interprofesional Lechero y Agroalimentario de Asturias (L.I.L.A.).

Temeiul juridic: Convenio de colaboración entre el Principado de Asturias y el Laboratorio Interprofesional Lechero y Agroalimentario de Asturias (L.I.L.A.) suscrito el 7 de abril de 2008 para la realización de los análisis de control lechero oficial. Adenda al citado Convenio de colaboración de 27 de enero de 2009.

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: suma maximă a ajutorului care poate fi acordată va fi de 420 000 EUR pentru exercițiul financiar 2009.

Intensitatea maximă a ajutorului: până la 70 % din costurile activității pe care o desfășoară beneficiarul.

Data punerii în aplicare: începând cu data publicării numărului de înregistrare al cererii de exceptare pe site-ul Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei Europene.

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: până în decembrie 2009.

Obiectivul ajutorului: Efectuarea analizelor de control oficial al calității laptelui în Principatul Asturias, ca instrument de bază în cadrul evaluării genetice a animalelor din speciile și rasele producătoare de lapte destinate reproducției și, prin urmare, o componentă esențială a programelor de ameliorare a șeptelului.

Articolul aplicabil din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 este următorul:

Articolul 16 Sprijin pentru sectorul creșterii animalelor. Costuri eligibile: cheltuieli legate de efectuarea unor teste în scopul determinării calității genetice și a randamentului genetic al șeptelului.

Articolul 16 Sprijin pentru sectorul creșterii animalelor

Sectorul (sectoarele) în cauză: creșterea animalelor (vaci de lapte)

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias |
| --- |
| C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta |
| E-33071 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |

Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias

C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta

a

E-33071 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

Adresa web: textul acordului de colaborare poate fi consultat pe portalul www.asturias.es, la adresa:

http://www.asturias.es/portal/site/Asturias/menuitem.fe57bf7c5fd38046e44f5310bb30a0a0/?vgnextoid=959f4749be187110VgnVCM10000097030a0aRCRD&vgnextchannel=d2907989c258f010VgnVCM100000b0030a0aRCRD&i18n.http.lang=es

Alte informații: —

Luis Miguel ALVAREZ MORALES

El director general de ganadería y agroalimentación

Ajutor nr.: XA 59/09

Stat membru: Regatul Unit

Regiune: England – Cornwall

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Caradon Hill Area Heritage Project

Temeiul juridic: The National Heritage Act 1980 set up a fund called the National Heritage Memorial Fund (NHMF) as amended by the National Heritage Act 1997 and the National Lottery Act 1993 and 1998.

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii:

| (GBP) |
| --- |
| Dată | Suma |
| Primul an – martie 2009-februarie 2010 | 184 845,00 GBP |
| Al doilea an – martie 2010-februarie 2011 | 87 828,00 GBP |
| Al treilea an – martie 2011-februarie 2012 | 90 177,00 GBP |
| Suma totală | 362 850,00 GBP |

(GBP)

Dată

Suma

Primul an – martie 2009-februarie 2010

184 845,00 GBP

Al doilea an – martie 2010-februarie 2011

87 828,00 GBP

Al treilea an – martie 2011-februarie 2012

90 177,00 GBP

Suma totală

Suma totală

362 850,00 GBP

362 850,00 GBP

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Intensitatea maximă a ajutoarelor acordate pentru măsura de asistență tehnică va fi de până la 100 %, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei.

Intensitatea maximă a ajutoarelor pentru măsurile de conservare a peisajelor tradiționale va fi de 100 % în cazul acordării unei subvenții pentru conservarea elementelor neproductive de patrimoniu în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei. Valoarea maximă a subvenției va fi redusă la nivelul procentelor stabilite la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei în cazul ajutoarelor pentru elemente productive.

Data punerii în aplicare: Sistemul începe să se aplice de la 18 martie 2009.

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Sistemul începe să se aplice de la 18 martie 2009 și va dura trei ani. Se acceptă noi solicitări până la 1 martie 2012, iar lucrările se vor finaliza pe 17 martie 2012. Ultima plată se va efectua la 1 septembrie 2012.

Obiectivul ajutorului: Conservarea și ameliorarea siturilor naturale, istorice și geologice/mineralogice și facilitarea gestionarii acestora pe termen lung. Această măsură este în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei. Intensitatea maximă a subvenției va fi redusă la nivelul procentelor stabilite la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei în cazul subvenției pentru elemente productive.

Programul 2 – Programul pentru mediul istoric

Programul 2

Toate măsurile acestui program se referă la terenurile agricole, sunt acoperite de această notificare și sunt conforme cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1875/2006 al Comisiei. Acest program este format din următoarele măsuri:

Desfășurarea și/sau facilitarea unor lucrări de ameliorare a stării acestor importante situri istorice și caracteristici peisagistice și a modului în care se prezintă acestea.

Aceste propuneri includ ținerea sub control a ferigilor și repararea elementelor istorice de hotar situate pe terenurile agricole.

Programul 4 – Programul pentru acces și gestionarea terenurilor

Programul 4

Acest program se aplică atât terenurilor agricole, cât și terenurilor neagricole. Singurele elemente ale sistemului care se aplică terenurilor agricole, acoperite de această notificare, sunt enumerate mai jos și sunt conforme cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1875/2006 al Comisiei:

Restaurarea gardurilor-zid istorice din Cornwall, ca trăsături peisagistice importante;

Consolidarea monumentelor arheologice;

Gestionarea tufișurilor din jurul siturilor arheologice.

Sistemul de ajutoare încurajează, de asemenea, formarea profesională pentru dezvoltarea unor competențe relevante, în special formarea organizată a unor competențe specifice de gestionare a conservării, un program de ateliere pentru a permite schimbul de competențe, sfaturi și feedback, și dezvoltarea profesională personalizată a proprietarilor de terenuri, a agricultorilor, a contractorilor și a altor persoane din zona cuprinsă de proiect. Această măsură este în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei.

Programul 1 – Programul pentru mediul natural

Programul 1

Proiectele care vizează mediul natural vor implica proprietarii de terenuri și agricultorii și vor urmări facilitarea și sprijinirea celor mai bune practici de conservare a habitatelor și speciilor. Vor fi organizate mai multe evenimente dedicate consilierii și formării, deschise tuturor agricultorilor și proprietarilor de terenuri din zona cuprinsă de proiect.

Programul în ansamblul său acoperă sisteme de ajutor aplicate terenurilor agricole și este conform cu articolul 15.

Programul 5 – Programul pentru interpretare, educație și formare profesională

Programul 5

Acest program se aplică atât terenurilor agricole, cât și terenurilor neagricole. Singurele elemente ale sistemului care se aplică terenurilor agricole și care sunt acoperite de această notificare, sunt enumerate mai jos și sunt conforme cu articolul 15.

Controlul buruienilor invazive

Formare profesională vizând sensibilizarea față de aspectele arheologice

Programul 3 – Proiectul pentru moștenirea lăsată de exploatările miniere

Programul 3

Acest proiect se aplică terenurilor neagricole și se încadrează în domeniul de aplicare al NN 11/2002

Sectorul (sectoarele) în cauză: Sistemul de ajutoare se aplică întreprinderilor mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în sectorul producției de produse agricole.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Cornwall County Council County Hall |
| --- |
| Treyew Road |
| Truro |
| Cornwall |
| TR1 3AY |
| REGATUL UNIT |

Cornwall County Council County Hall

Treyew Road

Truro

Cornwall

TR1 3AY

REGATUL UNIT

Organismul responsabil de acest sistem:

| Cornwall County Council |
| --- |
| County Hall |
| Treyew Road |
| Truro |
| Cornwall |
| TR1 3AY |
| REGATUL UNIT |

Cornwall County Council

County Hall

Treyew Road

Truro

Cornwall

TR1 3AY

REGATUL UNIT

Organizația care gestionează sistemul:

| Caradon Hill Area Heritage Project |
| --- |
| Luxstowe House |
| Liskeard |
| Cornwall |
| PL14 3DZ |
| REGATUL UNIT |

Caradon Hill Area Heritage Project

Luxstowe House

Liskeard

Cornwall

PL14 3DZ

REGATUL UNIT

Adresa web: http://www.cornwall.gov.uk/index.cfm?articleid=6835

Alte informații: Măsurile fără caracter agricol care fac parte din acest sistem de ajutoare se încadrează în domeniul de aplicare al NN 11/2002 și, prin urmare, se conformează reglementărilor privind ajutoarele de stat.

Informații suplimentare mai detaliate privind eligibilitatea și regulile sistemului pot fi obținute pe site-urile internet de mai sus.

---

V Anunțuri

Comisie

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

| 9.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 107/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 107/23

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2009/C 107/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (1) al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006

„MARRONE DI COMBAI”

NR. CE: IT-PGI-0005-0565-08.11.2006

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Marrone di Combai”

2.   Statul membru sau țara terță:

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs (anexa II):

| Clasa1.6: | Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate. |
| --- | --- |

Clasa1.6:

Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate.

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Marrone di Combai ” este un ecotip selecționat în mediul specific al Prealpilor din regiunea Treviso. În momentul punerii în consum, fructele trebuie să prezinte următoarele caracteristici morfologice și comerciale:

formă elipsoidală, apex aplatizat. Hilul prezintă un contur regulat tomentos și o formă de stea foarte vizibilă. Culoarea pericarpului variază de la maro deschis la maro închis. Pericarpul nu este niciodată opac, are striații evidente și trebuie să fie ușor separabil de episperm. Epispermul, de culoare maro deschis, acoperă partea comestibilă și prezintă cute puțin adânci și rare care permit, în momentul decojirii, separarea ușoară de pulpă. Sămânța, de obicei una la fiecare fruct, cu un slab procentaj de diviziune, se prezintă într-un corp unic cu șănțulețe superficiale. Pulpa, de consistență făinoasă, este de culoare albicioasă și devine, după coacere, crocantă și savuroasă.

În momentul comercializării, fructele trebuie să fie în stare optimă din punct de vedere fitosanitar și să dețină următoarele caracteristici:

| | Categoria „extra”:
  fructe de dimensiuni mari: | 50-80 de fructe pe kilogram; |
| --- | --- | --- |

Categoria „extra”:

fructe de dimensiuni mari:

50-80 de fructe pe kilogram;

| | maximum 4 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; |
| --- | --- |

maximum 4 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte;

| | maximum 3 % în greutate fructe care prezintă rosături ale pericarpului. |
| --- | --- |

maximum 3 % în greutate fructe care prezintă rosături ale pericarpului.

| | Categoria I: | 81-105 fructe pe kilogram; |
| --- | --- | --- |

Categoria I:

81-105 fructe pe kilogram;

| | maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; |
| --- | --- |

maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte;

| | maximum 5 % în greutate fructe care prezintă rosături ale pericarpului. |
| --- | --- |

maximum 5 % în greutate fructe care prezintă rosături ale pericarpului.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Operațiunile de producție trebuie să aibă loc în aria de producție delimitată la punctul 4 pentru a se garanta originea și controlul produsului.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Ambalarea, care constă în operațiunea de „curatura” (scufundarea produsului în apă), poate fi realizată și în afara ariei geografice delimitate la punctul 4 dar, pentru a nu se altera calitatea produsului, trebuie să aibă loc în 24 de ore de la recoltare.

În schimb, produsul trebuie conservat timp de maximum 3 zile într-o încăpere rece la o temperatură cuprinsă între 0,5 și 2 °C și un nivel de umiditate de 95-98 %. După trecerea acestui timp, produsul trebuie supus operațiunii de „curatura”.

Această operațiune constă în scufundarea fructelor în apă la temperatura camerei timp de 5-7 zile. Apa se schimbă la jumătatea perioadei. Alternativ, fructele se pot scufunda în apă cu temperatura de 45-48 °C timp de 45 de minute, după care sunt scufundate rapid în apă rece până la răcirea completă. Fructele sunt apoi uscate cu ajutorul unui uscător cu aer cald și al unor ventilatoare. O altă posibilitate este ca fructele să fie așezate pe grilaje de lemn și întoarse zilnic până la uscarea completă.

Produsul este comercializat exclusiv într-unul din următoarele tipuri de ambalaje: saci din iută de 1, 2, 3, 5 și 25 kg; plase din material plastic de 1, 2, 3, 5 și 25 kg; lădițe sau cutii de lemn de minimum 1 kg și maximum 5 kg. Ambalajele vor fi închise cu agrafe metalice aplicate cu ajutorul unei mașini de capsat, prin coaserea unui fir de nailon cu ajutorul unei mașini de cusut industriale sau prin legarea cu fir de plumb. Sigilarea va fi realizată astfel încât să se aplice, pe ambalaj, eticheta cu sigla. Lădițele sau cutiile vor fi ambalate în celofan și sigilate cu fir de plumb, iar sigla trebuie să fie foarte vizibilă.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Organismul de control va verifica faptul că produsul este identificat prin aplicarea unei etichete și a siglei cu mențiunea „Marrone di Combai” de dimensiuni semnificativ mai mari decât ale oricărei alte mențiuni. Eticheta sau recipientele pot conține următoarele informații: numele și marca producătorului sau a societății de ambalare; greutatea netă inițială și categoria; informații cu caracter nutritiv și dietetic; anul de producție; indicații privind conservarea și utilizarea corecte ale produsului. Sigla este alcătuită dintr-o castană stilizată înconjurată de țepii unui înveliș stilizat de culoare maro deschis, încadrată într-un pătrat de culoare maro închis (maro deschis – Pantone 465U, maro închis – Pantone 4625U). Dimensiuni: sigla poate avea dimensiunile: 65 mm x 102 mm; 33 mm x 51 mm; 17 mm x 25 mm; 8 mm x 12 mm.

Image

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria geografică de producție a „Marrone di Combai” acoperă teritoriul următoarelor comune din provincia Treviso: Cison di Valmarino, Cordignano, Follina, Fregona, Miane, Revine Lago, Sarmede, Segusino, Tarzo, Valdobbiadene și Vittorio Veneto.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Teritoriul delimitat la punctul 4 se întinde în întregime pe dealurile fâșiei prealpine.

Teritoriul tipic montan (prealpin) în care se produce „Marrone di Combai” este format, din punct de vedere strict geologic, dintr-un complex de roci calcaroase și silicioase cu morfologie carstică și dintr-un complex de dealuri caracterizat prin ravene adânci, versanți abrupți și prin procese extinse de degradare a solului cauzate de suprapunerea de roci dure și rezistente. Acest tip de orografie are o importanță semnificativă din punct de vedere climatic: repartizarea lanțului prealpin și a șirurilor de dealuri reușește să creeze un efect de barieră în calea vânturilor orientale, lăsând curs liber curenților din nord, ceea ce atenuează variația temperaturii anuale față de câmpie. Ploile abundente, distribuite după un regim pluviometric echinocțial, precum și absența totală a ceții, prezentă în toate celelalte localități din câmpia Padului și din cea venețiană, contribuie la caracterizarea climatului, acesta devenind astfel deosebit de propice pentru producția de „Marrone di Combai”.

5.2.   Specificitatea produsului:

Analizele senzoriale realizate prin Panel Test au stabilit o corelație pozitivă între caracterisitcile pulpei, în special consistența păstoasă, și aprecierea globală a fructului. Pe lângă aspectele care influențează percepția tactilă, s-a distins un profil aromatic special, apreciat pentru intensitatea pronunțată a senzațiilor condimentate, florale și erbacee prezente intens în produs atunci când este consumat. Valorile cantitative exprimate de cei care descriu produsul, identificate în mod specific pentru analiza senzorială, au scos la iveală niveluri ridicate de intensitate pentru aromă, persistența aromatică, dulceață și, dimpotrivă, intensități foarte scăzute pentru atributele corelate negativ cu aprecierea globală a fructului, referitoare la astringență și amăreală. Particularitățile notelor aromatice ale „Marrone di Combai” sunt legate de caracteristicile solurilor din aria de cultivare și exprimă legătura strânsă dintre plantă, sol și mediul de cultură.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Pe lângă caracteristicile speciale ale produsului, cererea de înregistrare a IGP „Marrone di Combai” se bazează în principal pe reputația produsului.

Prezența și caracteristicile calitative speciale ale castanului în aria „Marrone di Combai” sunt confirmate de numeroase mărturii istorice care datează din secolul XII. Acestea demonstrează că nu numai factorii de mediu, ci și cei umani sunt esențiali pentru caracterizarea produsului, deoarece castanul a jucat întotdeauna un rol fundamental în susținerea locuitorilor acestor dealuri. Într-adevăr, una dintre aceste mărturii, care datează din 18 septembrie 1665, evidențiază și aspectele sociale și participative asociate recoltării castanelor: întreaga populație, inclusiv femeile și copiii, participa la recoltarea fructelor, care era reglementată prin atribuirea de cote în funcție de structura familiei.

Mai recent, reputația „Marrone di Combai” a trecut granițele regiunii Veneția ajungând la consumatorii din întreaga Italie, grație și sărbătorilor și târgurilor rurale precum „Festa dei Marroni di Combai” care reprezintă, din 1945, un eveniment important la nivel local și național.

Particularitatea acestui produs este strâns legată de mediul geografic de producție.

Caracteristicile geologice ale ariei de producție, în special, prezența rocilor calcaroase și silicioase cu morfologie carstică, precum și a versanților abrupți și a pantelor din regiunile de deal, împiedică formarea apelor stagnante și asigură un drenaj optim al terenurilor destinate cultivării, ceea ce conferă pulpei consistența păstoasă și dulceața, precum și o puternică intensitate aromatică, o bună persistență a gustului și absența notelor astringente și amare.

În plus, bariera formată de dealuri în calea vânturilor orientale și prezența curenților din nord, care atenuează variația termică anuală față de câmpie și împiedică formarea ceții, influențează în mod pozitiv aspectul fitosanitar și dezvoltarea plantelor, permițând obținerea unui produs sănătos, de bună calitate.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

Administrația actuală a lansat procedura națională de opoziție prin publicarea propunerii de recunoaștere a „Marrone di Combai” în „Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana” nr. 273 din 23 noiembrie 2005.

Textul consolidat al caietului de sarcini poate fi consultat la adresa web:

| — | la următoarea adresă web
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop%20Igp%20e%20Stg
  sau |
| --- | --- |

—

la următoarea adresă web

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop%20Igp%20e%20Stg

sau

| — | accesând direct pagina principală a site-ului web al ministerului (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” (în stânga ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”. |
| --- | --- |

—

accesând direct pagina principală a site-ului web al ministerului (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” (în stânga ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---