# Euroopa Liidu C 62/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 62 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide17. märts 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 62

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide17. märts 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2009/C 062/01 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 062/02 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 6 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2009/C 062/01

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

1

2009/C 062/02

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

6

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 062/03 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 062/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  ) | 15 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 062/03

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

11

2009/C 062/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  )

1

15

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2009/C 062/05 | Nõukogu järeldused, 27. november 2008, küberkuritegevuse vastase võitluse kooskõlastatud tööstrateegia ja konkreetsete meetmete kohta | 16 |
| | Komisjon |
| 2009/C 062/06 | Euro vahetuskurss | 19 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2009/C 062/05

Nõukogu järeldused, 27. november 2008, küberkuritegevuse vastase võitluse kooskõlastatud tööstrateegia ja konkreetsete meetmete kohta

16

Komisjon

2009/C 062/06

Euro vahetuskurss

19

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 062/07 | Teatis sooduslepingute kohta, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Lääne-Balkani riikide ja Türgi vahel | 20 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 062/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 22 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2009/C 062/09 | Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse kohta — Tähtaja pikendamine — Tellija esitatud taotlus | 23 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 062/07

Teatis sooduslepingute kohta, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Lääne-Balkani riikide ja Türgi vahel

20

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 062/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

22

MUUD AKTID

Komisjon

2009/C 062/09

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse kohta — Tähtaja pikendamine — Tellija esitatud taotlus

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 17.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 62/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 62/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2008–2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2008–2011 (2).

| (2) | Mitmel viimasel aastal on Bulgaaria majanduskasv olnud kiire, keskmiselt üle 6 %, koos suureneva makromajandusliku tasakaalustamatusega, nt suur maksebilansi puudujääk ja kõrge inflatsioon. Valuutakomitee süsteemi kontekstis karmistusid 2008. aastal rahandus- ja laenutingimused koos riigi riskimäära suurenemise ja reaalse tegeliku vahetuskursi tugevnemisega. Kui ülemaailmse majanduskasvu aeglustumise ja finantskriisi negatiivne mõju hakkab tunda andma, peaks SKP kasv järsult aeglustuma ja jääma tunduvalt alla potentsiaalse kasvu 2009.–2010. aastal, mis avaldab survet maksutulule. Seega tuleb Bulgaarial tagada jätkusuutlik kasv ülemaailmse majanduskasvu järsu ja pikaajalise aeglustumise ajal, vähendades samal ajal praegust makromajanduslikku tasakaalustamatust range eelarve- ja tulupoliitika jätkuva rakendamise abil. Seda arvestades on programmis kavandatud poliitilised vastumeetmed suunatud majanduse vastupanuvõime suurendamisele. Hoolimata sellest, et lähteseisundit iseloomustas valitsemissektori madal võla suhe SKPsse ja suur eelarveülejääk, on kõrge inflatsioon ja jooksevkonto suur puudujääk takistanud valitsust vastu võtmast stimuleerivate fiskaalmeetmete paketti sisenõudluse elavdamiseks. Pikas perspektiivis tuleb Bulgaarial tõsta riigi rahanduse kvaliteeti kiiresti vananeva rahvastiku ja halveneva demograafilise olukorra tingimustes. |
| --- | --- |

(2)

Mitmel viimasel aastal on Bulgaaria majanduskasv olnud kiire, keskmiselt üle 6 %, koos suureneva makromajandusliku tasakaalustamatusega, nt suur maksebilansi puudujääk ja kõrge inflatsioon. Valuutakomitee süsteemi kontekstis karmistusid 2008. aastal rahandus- ja laenutingimused koos riigi riskimäära suurenemise ja reaalse tegeliku vahetuskursi tugevnemisega. Kui ülemaailmse majanduskasvu aeglustumise ja finantskriisi negatiivne mõju hakkab tunda andma, peaks SKP kasv järsult aeglustuma ja jääma tunduvalt alla potentsiaalse kasvu 2009.–2010. aastal, mis avaldab survet maksutulule. Seega tuleb Bulgaarial tagada jätkusuutlik kasv ülemaailmse majanduskasvu järsu ja pikaajalise aeglustumise ajal, vähendades samal ajal praegust makromajanduslikku tasakaalustamatust range eelarve- ja tulupoliitika jätkuva rakendamise abil. Seda arvestades on programmis kavandatud poliitilised vastumeetmed suunatud majanduse vastupanuvõime suurendamisele. Hoolimata sellest, et lähteseisundit iseloomustas valitsemissektori madal võla suhe SKPsse ja suur eelarveülejääk, on kõrge inflatsioon ja jooksevkonto suur puudujääk takistanud valitsust vastu võtmast stimuleerivate fiskaalmeetmete paketti sisenõudluse elavdamiseks. Pikas perspektiivis tuleb Bulgaarial tõsta riigi rahanduse kvaliteeti kiiresti vananeva rahvastiku ja halveneva demograafilise olukorra tingimustes.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 6,5 %-lt 2008. aastal 4,7 %-le 2009. aastal ja on ülejäänud programmiperioodil keskmiselt 5,5 %. Praegu olemasoleva teabe alusel hinnates (3) tundub, et see stsenaarium põhineb märkimisväärselt soodsatel kasvueeldustel 2009. aastaks ja pärast seda. See kajastab suurt sisenõudlust, eriti investeeringute kasvu, ja tegeliku ekspordi suurenemist kogu programmiperioodi vältel, mis ei ole kooskõlas nii otseste välisinvesteeringute sissevoolu kui ka maailmakaubanduse kasvu aeglustumisega. Kuna programmis eeldatakse impordi palju suuremat kasvu, mis on kooskõlas sisenõudlusega, väheneb maksebilansi puudujääk üksnes järk-järgult 2009.–2011. aastal. Eeldades majanduskasvu väiksemat aeglustumist, on programmis prognoositud inflatsioon 2009. aastal kõrge, mis osutab aeglasele edenemisele nominaalse lähenemise suunas. Inflatsiooniväljavaated 2010.–2011. aastaks tunduvad olevat realistlikud. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 6,5 %-lt 2008. aastal 4,7 %-le 2009. aastal ja on ülejäänud programmiperioodil keskmiselt 5,5 %. Praegu olemasoleva teabe alusel hinnates (3) tundub, et see stsenaarium põhineb märkimisväärselt soodsatel kasvueeldustel 2009. aastaks ja pärast seda. See kajastab suurt sisenõudlust, eriti investeeringute kasvu, ja tegeliku ekspordi suurenemist kogu programmiperioodi vältel, mis ei ole kooskõlas nii otseste välisinvesteeringute sissevoolu kui ka maailmakaubanduse kasvu aeglustumisega. Kuna programmis eeldatakse impordi palju suuremat kasvu, mis on kooskõlas sisenõudlusega, väheneb maksebilansi puudujääk üksnes järk-järgult 2009.–2011. aastal. Eeldades majanduskasvu väiksemat aeglustumist, on programmis prognoositud inflatsioon 2009. aastal kõrge, mis osutab aeglasele edenemisele nominaalse lähenemise suunas. Inflatsiooniväljavaated 2010.–2011. aastaks tunduvad olevat realistlikud.

| (4) | Programmi viimati ajakohastatud versioonis prognoositakse, et aastal 2008 on valitsemissektori eelarve ülejääk 3 % SKPst, mis on kooskõlas algse eesmärgiga. Eelarvetulemused kajastavad paremat lähteseisundit (pärast korrigeerimist seoses võla ootamatu ühekordse kustutamisega 2007. aastal, mis moodustas 3,5 % SKPst). Hoolimata impordi olulisest kasvust ja kõrgest inflatsioonist 2008. aastal, oli kaudsetest maksudest laekuv tulu 1,5 % SKPst madalam kui algselt kavandati. Pärast 10 % suuruse üksikisiku proportsionaalse tulumaksumäära kehtestamist laekus otsestest maksudest 0,5 % SKPst vähem tulu kui programmi 2007. aasta detsembri ajakohastatud versioonis eeldati. Kulude poole pealt ei ole eelarvedistsipliini täielikult järgitud, kuna kiideti heaks täiendavad sotsiaal- ja infrastruktuurikulutused, mis moodustasid ligikaudu 1,75 % SKPst. Samas oli kulude suhe SKPsse madalam kui programmi eelmises versioonis prognoositi, kuna SKP nominaalkasv oli prognoositust suurem. |
| --- | --- |

(4)

Programmi viimati ajakohastatud versioonis prognoositakse, et aastal 2008 on valitsemissektori eelarve ülejääk 3 % SKPst, mis on kooskõlas algse eesmärgiga. Eelarvetulemused kajastavad paremat lähteseisundit (pärast korrigeerimist seoses võla ootamatu ühekordse kustutamisega 2007. aastal, mis moodustas 3,5 % SKPst). Hoolimata impordi olulisest kasvust ja kõrgest inflatsioonist 2008. aastal, oli kaudsetest maksudest laekuv tulu 1,5 % SKPst madalam kui algselt kavandati. Pärast 10 % suuruse üksikisiku proportsionaalse tulumaksumäära kehtestamist laekus otsestest maksudest 0,5 % SKPst vähem tulu kui programmi 2007. aasta detsembri ajakohastatud versioonis eeldati. Kulude poole pealt ei ole eelarvedistsipliini täielikult järgitud, kuna kiideti heaks täiendavad sotsiaal- ja infrastruktuurikulutused, mis moodustasid ligikaudu 1,75 % SKPst. Samas oli kulude suhe SKPsse madalam kui programmi eelmises versioonis prognoositi, kuna SKP nominaalkasv oli prognoositust suurem.

| (5) | 2009. aasta eelarveseaduses on seatud eesmärgiks valitsemissektori eelarve ülejääk 3 % SKPst. Eelarveseadus sisaldab mitmeid vabalt valitud meetmeid, millel võib olla üldine neutraalne mõju eelarvele. Tulude poole pealt aitavad riikliku pensionifondi maksemäära 4 %-list vähendamist tasakaalustada ravikindlustuse maksemäära 2 %-line suurendamine ja keskmise kohustusliku kindlustatud sissetuleku alampiirmäärade nominaalne suurendamine 26,5 %. Kulude poolelt peaksid esmased kulud suurenema, eelkõige suuremate sotsiaaltoetuste ja töötajate hüvitiste tõttu. Pensione suurendatakse peaaegu 20 % võrra kahes etapis, vastavalt 1. aprillist ja 1. juulist. Valitsemissektori palgakulude kavandatud kasv on 10 %. Selleks et tagada eelarve-eesmärkide saavutamine, kehtestati uuesti eeskiri, mille kohaselt intressimaksetega sidumata väljamaksed (v.a sotsiaaltoetused) piirduvad 90 %-ga eelarvelistest assigneeringutest, kui tegelik tulu on eelarvesse kirjendatud tulust väiksem. 2009. aasta eelarveseadusega on ette nähtud isegi veel väiksemad väljamaksed, kui valitsemissektori konsolideeritud tulud langevad tasemele, mis tingiks eelarvepuudujäägi. |
| --- | --- |

(5)

2009. aasta eelarveseaduses on seatud eesmärgiks valitsemissektori eelarve ülejääk 3 % SKPst. Eelarveseadus sisaldab mitmeid vabalt valitud meetmeid, millel võib olla üldine neutraalne mõju eelarvele. Tulude poole pealt aitavad riikliku pensionifondi maksemäära 4 %-list vähendamist tasakaalustada ravikindlustuse maksemäära 2 %-line suurendamine ja keskmise kohustusliku kindlustatud sissetuleku alampiirmäärade nominaalne suurendamine 26,5 %. Kulude poolelt peaksid esmased kulud suurenema, eelkõige suuremate sotsiaaltoetuste ja töötajate hüvitiste tõttu. Pensione suurendatakse peaaegu 20 % võrra kahes etapis, vastavalt 1. aprillist ja 1. juulist. Valitsemissektori palgakulude kavandatud kasv on 10 %. Selleks et tagada eelarve-eesmärkide saavutamine, kehtestati uuesti eeskiri, mille kohaselt intressimaksetega sidumata väljamaksed (v.a sotsiaaltoetused) piirduvad 90 %-ga eelarvelistest assigneeringutest, kui tegelik tulu on eelarvesse kirjendatud tulust väiksem. 2009. aasta eelarveseadusega on ette nähtud isegi veel väiksemad väljamaksed, kui valitsemissektori konsolideeritud tulud langevad tasemele, mis tingiks eelarvepuudujäägi.

| (6) | Programmis esitatud eelarvestrateegia kohaselt on ette nähtud, et keskpika perioodi eesmärki, milleks on eelarveülejääk 1,5 % SKPst, järgitakse kogu programmiperioodi jooksul. Praeguses ajakohastatud versioonis on kavandatud, et valitsemissektori eelarve ülejääk on jätkuvalt 3 % SKPst ja esmane tasakaal jääb samaks, st ligikaudu 4 % SKPst kuni 2011. aastani. Kavandatakse, et eelarve struktuurne (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) ülejääk on ligikaudu 3,5 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul. Kuigi prognoositakse SKP lõhe suurenemist, tundub, et prognooside aluseks olev eelarvepoliitiline hoiak on keskpikas perioodis üldiselt neutraalne. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud eelarvestrateegia kohaselt on ette nähtud, et keskpika perioodi eesmärki, milleks on eelarveülejääk 1,5 % SKPst, järgitakse kogu programmiperioodi jooksul. Praeguses ajakohastatud versioonis on kavandatud, et valitsemissektori eelarve ülejääk on jätkuvalt 3 % SKPst ja esmane tasakaal jääb samaks, st ligikaudu 4 % SKPst kuni 2011. aastani. Kavandatakse, et eelarve struktuurne (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) ülejääk on ligikaudu 3,5 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul. Kuigi prognoositakse SKP lõhe suurenemist, tundub, et prognooside aluseks olev eelarvepoliitiline hoiak on keskpikas perioodis üldiselt neutraalne.

| (7) | Programmi eelarvetulemuste saavutamine on seotud olulise riskiga. Peamine risk tuleneb programmi aluseks olevast makromajanduslikust stsenaariumist, mis põhineb märkimisväärselt soodsatel kasvueeldustel 2009. ja 2010. aastaks. Tulude poolelt on riigi rahandusega seotud riskid 2009.–2010. aastal suuremad kui eelmistel aastatel ning neid seostatakse majanduskasvu järsema aeglustumisega ja majanduskasvu tasakaalustamisega vähem maksutulu sisaldavaid kasvukomponente hõlmava kasvu suunas. Arvestades majanduskasvu eeldatavat aeglustamist ja survet suurendada nõudlust soodustavaid kulusid, võib kulude kasvu kontrolli all hoidmine eelarve 90 %-lise täitmise eeskirja abil osutuda 2009. aastal raskeks. |
| --- | --- |

(7)

Programmi eelarvetulemuste saavutamine on seotud olulise riskiga. Peamine risk tuleneb programmi aluseks olevast makromajanduslikust stsenaariumist, mis põhineb märkimisväärselt soodsatel kasvueeldustel 2009. ja 2010. aastaks. Tulude poolelt on riigi rahandusega seotud riskid 2009.–2010. aastal suuremad kui eelmistel aastatel ning neid seostatakse majanduskasvu järsema aeglustumisega ja majanduskasvu tasakaalustamisega vähem maksutulu sisaldavaid kasvukomponente hõlmava kasvu suunas. Arvestades majanduskasvu eeldatavat aeglustamist ja survet suurendada nõudlust soodustavaid kulusid, võib kulude kasvu kontrolli all hoidmine eelarve 90 %-lise täitmise eeskirja abil osutuda 2009. aastal raskeks.

| (8) | Kuna puuduvad vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis tugineksid majandus- ja rahanduskomitee ning komisjoni makromajanduslikel üldistel eeldustel, ei ole võimalik hinnata Bulgaaria elanikkonna vananemise mõju võrreldavatel ja üldistel alustel, nagu see on praegu võimalik varem ühinenud 25 liikmesriigi puhul. Suure struktuurse ülejäägiga 2008. aasta eelarveseisund aitab märkimisväärselt kaasa võla vähendamisele, enne kui võetakse arvesse vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis on praegu väikesed. |
| --- | --- |

(8)

Kuna puuduvad vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis tugineksid majandus- ja rahanduskomitee ning komisjoni makromajanduslikel üldistel eeldustel, ei ole võimalik hinnata Bulgaaria elanikkonna vananemise mõju võrreldavatel ja üldistel alustel, nagu see on praegu võimalik varem ühinenud 25 liikmesriigi puhul. Suure struktuurse ülejäägiga 2008. aasta eelarveseisund aitab märkimisväärselt kaasa võla vähendamisele, enne kui võetakse arvesse vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis on praegu väikesed.

| (9) | Bulgaaria eelarveraamistik on seni andnud väga häid tulemusi, nagu näitab eelarve-eesmärkide saavutamine, kuigi suure majanduskasvu tingimustes. Lähiminevikus on eelarveraamistikku täiendatud eelarvemenetluse parandamisega ja aruandlusnõuete tõhustamisega ning eelarveriskide põhjalikuma makromajandusliku analüüsi ja hinnangu lisamisega eelarvedokumentidesse. Samas on eelarveraamistik kolme aastat hõlmava eelarvekava raames siduv üksnes esimesel aastal ja see jätab valitsusele võimaluse teatavate vabalt valitud kulutuste tegemiseks, mis vähendab eelarve läbipaistvust ja usaldusväärsust. Sellistest nõrkustest hoolimata ei ole programmiga ette nähtud eelarveraamistiku olulist muutmist, v.a edasiminek tulemuspõhise eelarvestamise rakendamisel. 2009. aasta eelarveseadusega kehtestatakse uuesti eelarve 90 %-lise täitmise eeskiri, et tagada eelarve-eesmärkide saavutamine valitsemissektori kulude kasvu piiramise teel. Samas ei ole kõnealuse eeskirja rakendamine eelarveseaduses selgelt määratletud, mis võib jätta teatavat ruumi vabalt valitud meetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Bulgaaria eelarveraamistik on seni andnud väga häid tulemusi, nagu näitab eelarve-eesmärkide saavutamine, kuigi suure majanduskasvu tingimustes. Lähiminevikus on eelarveraamistikku täiendatud eelarvemenetluse parandamisega ja aruandlusnõuete tõhustamisega ning eelarveriskide põhjalikuma makromajandusliku analüüsi ja hinnangu lisamisega eelarvedokumentidesse. Samas on eelarveraamistik kolme aastat hõlmava eelarvekava raames siduv üksnes esimesel aastal ja see jätab valitsusele võimaluse teatavate vabalt valitud kulutuste tegemiseks, mis vähendab eelarve läbipaistvust ja usaldusväärsust. Sellistest nõrkustest hoolimata ei ole programmiga ette nähtud eelarveraamistiku olulist muutmist, v.a edasiminek tulemuspõhise eelarvestamise rakendamisel. 2009. aasta eelarveseadusega kehtestatakse uuesti eelarve 90 %-lise täitmise eeskiri, et tagada eelarve-eesmärkide saavutamine valitsemissektori kulude kasvu piiramise teel. Samas ei ole kõnealuse eeskirja rakendamine eelarveseaduses selgelt määratletud, mis võib jätta teatavat ruumi vabalt valitud meetmete rakendamiseks.

| (10) | Bulgaaria valitsus ei ole heaks kiitnud ühtegi konkreetset meetmepaketti, et stabiliseerida finantssektorit. Selleks et suurendada usaldust pangandussektori vastu, tõsteti siiski hoiuste tagamise määra 100 000 BGN ja valitsus suurendas riigiomandis oleva Bulgaaria Arengupanga kapitali, et hõlbustada VKEde rahastamist. |
| --- | --- |

(10)

Bulgaaria valitsus ei ole heaks kiitnud ühtegi konkreetset meetmepaketti, et stabiliseerida finantssektorit. Selleks et suurendada usaldust pangandussektori vastu, tõsteti siiski hoiuste tagamise määra 100 000 BGN ja valitsus suurendas riigiomandis oleva Bulgaaria Arengupanga kapitali, et hõlbustada VKEde rahastamist.

| (11) | Arvestades majanduslikku tasakaalustamatust, on eelarvepoliitika suunatud investorite usalduse ja makromajandusliku stabiilsuse säilitamisele. Seepärast ei ole Bulgaaria valitsus majanduskasvu aeglustumise peatamiseks võtnud vastu lühiajaliste stimuleerivate meetmete paketti, mis on kooskõlas detsembri Euroopa Ülemkogul kokkulepitud Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Seoses keskpika perioodi reformikava ja riigipõhiste soovitustega, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames, on programmiga ette nähtud sellised struktuurimeetmed majanduse vastupanuvõime suurendamiseks, mis hõlmavad töökohtade säilitamist, ettevõtete suutlikkuse suurendamist kriisiolukorraga kohanemiseks, turu toimimise parandamist, vajadusel erapankadele kapitalitoetuste andmist, VKEdele laenamise elavdamist, ekspordi soodustamist ning ELi vahendite kasutamise suutlikkuse suurendamist. Need on õigeaegsed ja piisavad meetmed poliitiliste eesmärkide saavutamiseks, arvestades väljavaateid lühikeses perspektiivis. Ajakohastatud versioon hõlmab mitmeid muid struktuurireformi meetmeid, mis on osa pikaajalisest strateegiast riigi rahanduse kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parandamiseks, nt pensionisüsteemi reform, haridusreformi järgmiste etappide rakendamine, sh koolivõrgustiku täiendav optimeerimine ja koolide eelarvesüsteemi tugevdamine ning hiljuti vastu võetud tervishoiustrateegia rakendamine. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades majanduslikku tasakaalustamatust, on eelarvepoliitika suunatud investorite usalduse ja makromajandusliku stabiilsuse säilitamisele. Seepärast ei ole Bulgaaria valitsus majanduskasvu aeglustumise peatamiseks võtnud vastu lühiajaliste stimuleerivate meetmete paketti, mis on kooskõlas detsembri Euroopa Ülemkogul kokkulepitud Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Seoses keskpika perioodi reformikava ja riigipõhiste soovitustega, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames, on programmiga ette nähtud sellised struktuurimeetmed majanduse vastupanuvõime suurendamiseks, mis hõlmavad töökohtade säilitamist, ettevõtete suutlikkuse suurendamist kriisiolukorraga kohanemiseks, turu toimimise parandamist, vajadusel erapankadele kapitalitoetuste andmist, VKEdele laenamise elavdamist, ekspordi soodustamist ning ELi vahendite kasutamise suutlikkuse suurendamist. Need on õigeaegsed ja piisavad meetmed poliitiliste eesmärkide saavutamiseks, arvestades väljavaateid lühikeses perspektiivis. Ajakohastatud versioon hõlmab mitmeid muid struktuurireformi meetmeid, mis on osa pikaajalisest strateegiast riigi rahanduse kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parandamiseks, nt pensionisüsteemi reform, haridusreformi järgmiste etappide rakendamine, sh koolivõrgustiku täiendav optimeerimine ja koolide eelarvesüsteemi tugevdamine ning hiljuti vastu võetud tervishoiustrateegia rakendamine.

| (12) | Bulgaaria valitsuse koostatud eelarve konsolideerimise programm aitab vähendada majanduse suurt välist ja sisemist tasakaalustamatust. Täpsemalt on programmiga ette nähtud struktuurne konsolideerimine 1 % SKPst 2008.–2011. aastal. Üldine eelarvepoliitiline hoiak, mõõdetuna struktuurse tasakaalu muutusena, on range 2009. aastal ja jääb üldiselt neutraalseks 2010.–2011. aastal. Programmi eesmärk säilitada tsükliliselt kohandatud ülejääk 1,5 % SKPst saavutatakse kogu programmiperioodi vältel. |
| --- | --- |

(12)

Bulgaaria valitsuse koostatud eelarve konsolideerimise programm aitab vähendada majanduse suurt välist ja sisemist tasakaalustamatust. Täpsemalt on programmiga ette nähtud struktuurne konsolideerimine 1 % SKPst 2008.–2011. aastal. Üldine eelarvepoliitiline hoiak, mõõdetuna struktuurse tasakaalu muutusena, on range 2009. aastal ja jääb üldiselt neutraalseks 2010.–2011. aastal. Programmi eesmärk säilitada tsükliliselt kohandatud ülejääk 1,5 % SKPst saavutatakse kogu programmiperioodi vältel.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis vabatahtlike andmete osas puudujääke (4). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis vabatahtlike andmete osas puudujääke (4).

Üldine järeldus on, et programmi eesmärk on säilitada usaldusväärne eelarveseisund kogu programmiperioodi jooksul, mis kajastub valitsemissektori eelarve kavandatud suures ülejäägis. Majanduskasvu aeglustumise peatamiseks ette nähtud struktuurimeetmed on suunatud majanduse kasvupotentsiaali suurendamisele ja need on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Arvestades praegusest ebastabiilsest majandusolukorrast tulenevaid riske ja selle mõju tuludele, osutab eelarvepoliitiline hoiak sellele, et keskpika perioodi eesmärgiks seatud ülejääk 1,5 % SKPst, saavutatakse kogu programmiperioodi vältel. Seega tuleb Bulgaarial tagada jätkusuutlik kasv ülemaailmse majanduskasvu järsu ja pikaajalise aeglustumise ajal. Lisaks peaks Bulgaaria rakendama ranget poliitikat, mis on suunatud suure maksebilansi puudujäägi korrigeerimiseks, sh tuleks säilitada range eelarvepoliitika ning pidurdada avaliku sektori palgakasvu. Peale selle tuleb Bulgaarial parandada riigi kulutuste kvaliteeti, suurendades haldussuutlikkust ja kiirendades struktuurireforme.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ja vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine, kutsutakse Bulgaariat üles:

| i) | jätkuvalt järgima ranget eelarvepoliitikat ja säilitama usaldusväärne eelarveseisund, piirates kulude kasvu, et vähendada praegust välist tasakaalustamatust ja tasakaalustada tulude võimalikku vähenemist; |
| --- | --- |

i)

jätkuvalt järgima ranget eelarvepoliitikat ja säilitama usaldusväärne eelarveseisund, piirates kulude kasvu, et vähendada praegust välist tasakaalustamatust ja tasakaalustada tulude võimalikku vähenemist;

| ii) | pidurdama avaliku sektori palgakasvu, et aidata kaasa palgakasvu üldisele pidurdumisele ja konkurentsivõime suurendamisele; |
| --- | --- |

ii)

pidurdama avaliku sektori palgakasvu, et aidata kaasa palgakasvu üldisele pidurdumisele ja konkurentsivõime suurendamisele;

| iii) | täiendavalt tõhustama avaliku sektori kulutusi, milleks tuleks eelkõige rakendada programmiga kavandatud eelarve täies ulatuses, suurendada haldussuutlikkust ja teostada töö- ja tooteturu reforme ning haridus- ja tervishoiusüsteemi reforme, et suurendada tootlikkust. |
| --- | --- |

iii)

täiendavalt tõhustama avaliku sektori kulutusi, milleks tuleks eelkõige rakendada programmiga kavandatud eelarve täies ulatuses, suurendada haldussuutlikkust ja teostada töö- ja tooteturu reforme ning haridus- ja tervishoiusüsteemi reforme, et suurendada tootlikkust.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP dets 2008 | 6,2 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 |
| KOM jaan 2009 | 6,2 | 6,4 | 1,8 | 2,5 | puudub |
| LP dets 2007 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2008 | 7,6 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 |
| KOM jaan 2009 | 7,6 | 12,0 | 5,4 | 4,8 | puudub |
| LP dets 2007 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2008 | 1,5 | 1,1 | – 0,7 | – 1,8 | – 1,4 |
| KOM jaan 2009 (6) | 2,7 | 3,0 | – 0,3 | – 2,3 | puudub |
| LP dets 2007 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | puudub | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP dets 2008 (7) | – 20,6 | – 22,9 | – 20,7 | – 18,4 | – 16,6 |
| KOM jaan 2009 | – 21,3 | – 23,3 | – 19,1 | – 17,6 | puudub |
| LP dets 2007 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 41,6 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 |
| KOM jaan 2009 | 41,6 | 41,4 | 40,8 | 40,9 | puudub |
| LP dets 2007 | 42,2 | 43,7 | 43,9 | 43,9 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 41,5 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 |
| KOM jaan 2009 | 41,5 | 38,2 | 38,8 | 38,9 | puudub |
| LP dets 2007 | 39,1 | 40,7 | 40,9 | 41,0 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 0,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM jaan 2009 | 0,1 | 3,2 | 2,0 | 2,0 | puudub |
| LP dets 2007 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 1,1 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 |
| KOM jaan 2009 | 1,1 | 4,1 | 2,8 | 2,7 | puudub |
| LP dets 2007 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 0,4 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM jaan 2009 | – 0,8 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | puudub |
| LP dets 2007 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | 2,9 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM jaan 2009 | 2,5 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | puudub |
| LP dets 2007 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) (9) | LP dets 2008 | 18,2 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 |
| KOM jaan 2009 | 18,2 | 13,8 | 12,2 | 10,7 | puudub |
| LP dets 2007 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 | puudub |
| Allikad:

  Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP dets 2008

6,2

6,5

4,7

5,2

5,8

KOM jaan 2009

6,2

6,4

1,8

2,5

puudub

LP dets 2007

6,4

6,4

6,8

6,9

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2008

7,6

12,4

6,7

4,7

4,0

KOM jaan 2009

7,6

12,0

5,4

4,8

puudub

LP dets 2007

7,2

6,9

4,4

3,7

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2008

1,5

1,1

– 0,7

– 1,8

– 1,4

KOM jaan 2009 (6)

2,7

3,0

– 0,3

– 2,3

puudub

LP dets 2007

0,7

– 0,1

– 0,6

puudub

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP dets 2008 (7)

– 20,6

– 22,9

– 20,7

– 18,4

– 16,6

KOM jaan 2009

– 21,3

– 23,3

– 19,1

– 17,6

puudub

LP dets 2007

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP dets 2008

41,6

41,3

43,4

43,4

43,7

KOM jaan 2009

41,6

41,4

40,8

40,9

puudub

LP dets 2007

42,2

43,7

43,9

43,9

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP dets 2008

41,5

38,3

40,4

40,4

40,7

KOM jaan 2009

41,5

38,2

38,8

38,9

puudub

LP dets 2007

39,1

40,7

40,9

41,0

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

0,1

3,0

3,0

3,0

3,0

KOM jaan 2009

0,1

3,2

2,0

2,0

puudub

LP dets 2007

3,1

3,0

3,0

3,0

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

1,1

3,9

3,9

3,9

3,9

KOM jaan 2009

1,1

4,1

2,8

2,7

puudub

LP dets 2007

4,3

4,0

4,0

4,0

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

LP dets 2008

– 0,4

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM jaan 2009

– 0,8

2,2

2,1

2,8

puudub

LP dets 2007

2,8

3,1

3,3

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKPst)

LP dets 2008

2,9

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM jaan 2009

2,5

2,2

2,1

2,8

puudub

LP dets 2007

2,9

3,1

3,3

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst) (9)

LP dets 2008

18,2

15,4

15,4

15,3

15,2

KOM jaan 2009

18,2

13,8

12,2

10,7

puudub

LP dets 2007

19,8

18,3

17,4

16,9

puudub

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Bulgaaria ametiasutused esitasid 23. detsembril 2008 programmile lisandi, milles kirjeldati üksikasjalikult meetmeid, mida on vastu võetud majanduskasvu aeglustumise peatamiseks. Lisandis ei olnud esitatud olulisi eelarve- ja struktuuripoliitika muutusi võrreldes lähenemisprogrammis esitatuga ning eelarveprognoosid jäid samaks.

(3)  Hinnangus on arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid ka muud selleks ajaks kättesaadavat teavet.

(4)  Eelkõige ei ole esitatud teatavaid andmeid pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ning SKP lõhe.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2010 on vastavalt 5,0 %, 6,3 %, 6,0 % ja 6,0 %.

(7)  Programmi praeguses ajakohastatud versioonis esitatud netolaenu võtmise erinev näitaja 2007. aastal võrreldes komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis esitatuga kajastab erinevust kaupade ja teenuste komponendi bilansi osas.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal. Viimases ajakohastatud versioonis ei nähta programmiperioodiks ette ühekordseid ja teiste ajutisi meetmeid komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt; ühekordsed meetmed moodustavad kuni 3,3 % SKPst (kulude poolel) 2007. aastal.

(9)  Programmis esitatud erinev prognoositud võla suhe SKPsse võrreldes komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis esitatuga on peaaegu täielikult tingitud finantsvarade prognoositud suuremast akumuleerimisest, mida komisjoni talitused ei käsita poliitika muutmata jätmise stsenaariumi raames.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 17.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 62/6

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 62/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011. Nõukogu märgib, et 2008. aasta novembris esitatud programm, sealhulgas 2008. aasta detsembris edastatud lisand, tundub ebasoodsaid makromajanduslikke arenguid arvestades liiga optimistlik. Samuti märgib nõukogu, et 16. veebruaril 2009 kuulutati välja teine stimuleerivate meetmete pakett, mida käesolevas hinnangus ei käsitleta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011. Nõukogu märgib, et 2008. aasta novembris esitatud programm, sealhulgas 2008. aasta detsembris edastatud lisand, tundub ebasoodsaid makromajanduslikke arenguid arvestades liiga optimistlik. Samuti märgib nõukogu, et 16. veebruaril 2009 kuulutati välja teine stimuleerivate meetmete pakett, mida käesolevas hinnangus ei käsitleta.

| (2) | Pärast kolme aastat kiiret majanduskasvu aeglustus Tšehhi majanduskasv 2008. aastal ja peaks veelgi aeglustuma 2009. aastal. Ülemaailmsest finants- ja majanduskriisist tingitud välisnõudluse vähenemine pidurdab märkimisväärselt Tšehhi väga avatud majanduse ekspordikasvu. Lisaks vähenevad sisenõudlus ja eelkõige investeeringud, mida põhjustab välismaiste otseinvesteeringute vähenemine, karmid laenutingimused ning ettevõtjate ja tarbijate ootuste halvenemine. Vastuseks majanduskasvu aeglustumisele võttis valitsus vastu stimuleerivate fiskaalmeetmete paketi 2009. aastaks, sealhulgas mitmed tulu- ja kulupõhised meetmed. Kõnealuste meetmete eesmärk on suurendada sisenõudlust ja anda ettevõtetele toetust kogu majandussurutise vältel. Alates 2010. aastast peaks majandus kooskõlas välistingimuste prognoositud paranemisega järk-järgult elavnema. Kriisieelne kiire majanduskasv tõenäoliselt siiski ei taastu. See võib halvasti mõjuda riigi rahandusele, mida viimastel aastatel on toetanud tulude kiire kasv ning mis on, vaatamata suhteliselt väiksele valitsemissektori eelarve puudujäägile ja võlale, endiselt probleemne seoses elanikkonna kiirest vananemisest tulenevate riskidega pikaajalisele eelarve jätkusuutlikkusele. Tšehhi Keskpank muutis 2008. aasta teisel poolel rahapoliitika leebemaks, langetades mitmel korral intressimäära (3,75 %-lt 2008. aasta juulis 2,25 %-le 2008. aasta detsembris). Tšehhi krooni efektiivne nominaalne vahetuskurss tugevnes pisut (1,3 %) 2008. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Pärast kolme aastat kiiret majanduskasvu aeglustus Tšehhi majanduskasv 2008. aastal ja peaks veelgi aeglustuma 2009. aastal. Ülemaailmsest finants- ja majanduskriisist tingitud välisnõudluse vähenemine pidurdab märkimisväärselt Tšehhi väga avatud majanduse ekspordikasvu. Lisaks vähenevad sisenõudlus ja eelkõige investeeringud, mida põhjustab välismaiste otseinvesteeringute vähenemine, karmid laenutingimused ning ettevõtjate ja tarbijate ootuste halvenemine. Vastuseks majanduskasvu aeglustumisele võttis valitsus vastu stimuleerivate fiskaalmeetmete paketi 2009. aastaks, sealhulgas mitmed tulu- ja kulupõhised meetmed. Kõnealuste meetmete eesmärk on suurendada sisenõudlust ja anda ettevõtetele toetust kogu majandussurutise vältel. Alates 2010. aastast peaks majandus kooskõlas välistingimuste prognoositud paranemisega järk-järgult elavnema. Kriisieelne kiire majanduskasv tõenäoliselt siiski ei taastu. See võib halvasti mõjuda riigi rahandusele, mida viimastel aastatel on toetanud tulude kiire kasv ning mis on, vaatamata suhteliselt väiksele valitsemissektori eelarve puudujäägile ja võlale, endiselt probleemne seoses elanikkonna kiirest vananemisest tulenevate riskidega pikaajalisele eelarve jätkusuutlikkusele. Tšehhi Keskpank muutis 2008. aasta teisel poolel rahapoliitika leebemaks, langetades mitmel korral intressimäära (3,75 %-lt 2008. aasta juulis 2,25 %-le 2008. aasta detsembris). Tšehhi krooni efektiivne nominaalne vahetuskurss tugevnes pisut (1,3 %) 2008. aastal.

| (3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 4,4 %-lt SKPst 2008. aastal 3,7 %-le SKPst 2009. aastal ja seejärel suureneb keskmiselt 4,8 %-le ülejäänud programmiperioodil. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb väga soodsatel kasvuprognoosidel 2009. ja 2010. aastaks ning soodsatel prognoosidel järgmisteks aastateks, kui seda tuleks tegelikult vaadelda võrreldes programmi lõppkuupäevaga 1. oktoobri1 2008 ja sellele järgnenud oluliste majanduslike arengutega.
  Pidades eriti silmas Tšehhi Vabariigi peamiste kaubanduspartnerite majanduslike väljavaadete kiiret halvenemist viimastel kuudel, on oodata ekspordi palju järsemat vähenemist ja selle taastumine võtab tõenäoliselt programmis kavandatust kauem. Majandusolukorra kiire paranemine põhineb eeldusel, et kriis ei mõjuta potentsiaalset kasvu, mis samas ei näi prognoositavat investeeringute (sealhulgas eelkõige välismaiste otseinvesteeringute) kasvu vähenemist silmas pidades eriti tõenäoline. Programmi inflatsiooniprognoos näib olevat realistlik. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 4,4 %-lt SKPst 2008. aastal 3,7 %-le SKPst 2009. aastal ja seejärel suureneb keskmiselt 4,8 %-le ülejäänud programmiperioodil. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb väga soodsatel kasvuprognoosidel 2009. ja 2010. aastaks ning soodsatel prognoosidel järgmisteks aastateks, kui seda tuleks tegelikult vaadelda võrreldes programmi lõppkuupäevaga 1. oktoobri1 2008 ja sellele järgnenud oluliste majanduslike arengutega.

Pidades eriti silmas Tšehhi Vabariigi peamiste kaubanduspartnerite majanduslike väljavaadete kiiret halvenemist viimastel kuudel, on oodata ekspordi palju järsemat vähenemist ja selle taastumine võtab tõenäoliselt programmis kavandatust kauem. Majandusolukorra kiire paranemine põhineb eeldusel, et kriis ei mõjuta potentsiaalset kasvu, mis samas ei näi prognoositavat investeeringute (sealhulgas eelkõige välismaiste otseinvesteeringute) kasvu vähenemist silmas pidades eriti tõenäoline. Programmi inflatsiooniprognoos näib olevat realistlik.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal hinnanguliselt 1,2 % SKPst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 2,9 % SKPst. Tulemus on oodatust palju parem suures osas tänu paremale lähtepositsioonile 2007. aastast ja varasemale valitsuse poolt vastu võetud reformide paketile. Eelarve puudujääki tasakaalustas vähem soodne areng 2008. aastal. Kuigi kulude kasv oli üldiselt kooskõlas kavandatuga, jäi tulude kasv pisut alla seatud eesmärgi. Käibemaksu laekumise suurenemine oli oodatust pisut tagasihoidlikum tarbijate kulutuste vähenemise tõttu, mis tasakaalustas vähendatud käibemaksumäära tõstmist 2008. aastal, samas kui otsesed maksud on valitsuse prognoosidega rohkem kooskõlas, kuna tööturg on jäänud stabiilseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal hinnanguliselt 1,2 % SKPst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 2,9 % SKPst. Tulemus on oodatust palju parem suures osas tänu paremale lähtepositsioonile 2007. aastast ja varasemale valitsuse poolt vastu võetud reformide paketile. Eelarve puudujääki tasakaalustas vähem soodne areng 2008. aastal. Kuigi kulude kasv oli üldiselt kooskõlas kavandatuga, jäi tulude kasv pisut alla seatud eesmärgi. Käibemaksu laekumise suurenemine oli oodatust pisut tagasihoidlikum tarbijate kulutuste vähenemise tõttu, mis tasakaalustas vähendatud käibemaksumäära tõstmist 2008. aastal, samas kui otsesed maksud on valitsuse prognoosidega rohkem kooskõlas, kuna tööturg on jäänud stabiilseks.

| (5) | Valitsemissektori eelarve tasakaalu eesmärk 2009. aastaks on – 1,6 % SKPst, võrreldes komisjoni talituste vaheprognoosis kavandatud puudujäägiga – 2,5 % SKPst. Stimuleerivate fiskaalmeetmete paketi osana võetud vabalt valitud meetmete (mõjutavad üldiselt võrdselt nii tulusid kui ka kulusid) hinnanguline puhasmõju eelarve tasakaalule on ligikaudu 1 % SKPst. Kõnealused meetmed tasakaalustavad lähenemisprogrammi algselt piiravaid põhimõtteid. Kooskõlas komisjoni talituste vaheprognoosiga annab see tunnistust eelarve mõõdukast laienemisest ligikaudu 0,25 % võrra SKPst. Automaatsete stabilisaatorite negatiivne mõju eelarve tasakaalule on hinnanguliselt ligikaudu 0,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(5)

Valitsemissektori eelarve tasakaalu eesmärk 2009. aastaks on – 1,6 % SKPst, võrreldes komisjoni talituste vaheprognoosis kavandatud puudujäägiga – 2,5 % SKPst. Stimuleerivate fiskaalmeetmete paketi osana võetud vabalt valitud meetmete (mõjutavad üldiselt võrdselt nii tulusid kui ka kulusid) hinnanguline puhasmõju eelarve tasakaalule on ligikaudu 1 % SKPst. Kõnealused meetmed tasakaalustavad lähenemisprogrammi algselt piiravaid põhimõtteid. Kooskõlas komisjoni talituste vaheprognoosiga annab see tunnistust eelarve mõõdukast laienemisest ligikaudu 0,25 % võrra SKPst. Automaatsete stabilisaatorite negatiivne mõju eelarve tasakaalule on hinnanguliselt ligikaudu 0,5 % SKPst.

| (6) | Programmiga nähakse ette, et keskpika perioodi eesmärk, mis on struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud puudujääk, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 1 % SKPst, saavutatakse 2012. aastaks (st pärast programmiperioodi lõppu). Valitsemissektori eelarve üldine ja struktuurne tasakaal peaksid pärast 2009. aastat paranema tänu eelkõige vahetarbimise ja töötasuga seotud kulude kokkuhoiule, kusjuures kõnealused kulud peaksid aastatel 2009–2011 vähenema aastas rohkem kui 0,5 % võrra SKPst. |
| --- | --- |

(6)

Programmiga nähakse ette, et keskpika perioodi eesmärk, mis on struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud puudujääk, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 1 % SKPst, saavutatakse 2012. aastaks (st pärast programmiperioodi lõppu). Valitsemissektori eelarve üldine ja struktuurne tasakaal peaksid pärast 2009. aastat paranema tänu eelkõige vahetarbimise ja töötasuga seotud kulude kokkuhoiule, kusjuures kõnealused kulud peaksid aastatel 2009–2011 vähenema aastas rohkem kui 0,5 % võrra SKPst.

| (7) | On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks. Eelarve-eesmärkide aluseks olev makromajanduslik stsenaarium näib olevat väga soodne. Vahetarbimise ja töötasuga seotud kulude iga-aastane vähendamine rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra SKPst võib ilma oluliste tõhusust suurendavate meetmete võtmiseta seada ohtu avalike teenuste üldise kvaliteedi. Näib, et sotsiaaltoetustega seotud kulude kavandatud vähendamisel ei ole arvesse võetud töötushüvitiste tõenäolist suurenemist, mis on tingitud olukorra prognoositust halvenemisest tööturul. Stimuleerivate fiskaalmeetmetega ette nähtud maksuvähendust ei pruugi korvata kulude kokkuhoid tulevikus. Programmis kavandatud kulud põhinevad kulude keskpika perioodi raamistikuga ettenähtud ülemmääradel, mida on varem ületatud. Ka tulud võivad majandussurutise tõttu osutuda prognoositust väiksemaks, kuigi programmi tuluprognoos näib olevat ettevaatlik. |
| --- | --- |

(7)

On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks. Eelarve-eesmärkide aluseks olev makromajanduslik stsenaarium näib olevat väga soodne. Vahetarbimise ja töötasuga seotud kulude iga-aastane vähendamine rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra SKPst võib ilma oluliste tõhusust suurendavate meetmete võtmiseta seada ohtu avalike teenuste üldise kvaliteedi. Näib, et sotsiaaltoetustega seotud kulude kavandatud vähendamisel ei ole arvesse võetud töötushüvitiste tõenäolist suurenemist, mis on tingitud olukorra prognoositust halvenemisest tööturul. Stimuleerivate fiskaalmeetmetega ette nähtud maksuvähendust ei pruugi korvata kulude kokkuhoid tulevikus. Programmis kavandatud kulud põhinevad kulude keskpika perioodi raamistikuga ettenähtud ülemmääradel, mida on varem ületatud. Ka tulud võivad majandussurutise tõttu osutuda prognoositust väiksemaks, kuigi programmi tuluprognoos näib olevat ettevaatlik.

| (8) | 2005. aastal ühtse metoodika alusel tehtud prognooside kohaselt on elanikkonna vananemise pikaajaline mõju ELi keskmisest suurem; Tšehhi Vabariigi pikaajalist jätkusuutlikkust hinnatakse seega suures ohus olevaks. Kulusid vähendavad pensioni- ja tervishoiureformide esimesed etapid on läbi viidud. Mõlemas valdkonnas tuleb siiski rohkem ära teha, võttes arvesse võrdsuse, kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse põhimõtteid. Kuigi programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund on märkimisväärselt paranenud, on see saavutatud pigem tänu 2007. aasta paremale lähteseisundile kui vabalt valitud meetmetele ning hõlmab ikka elanikkonna vananemisega seotud riske. Esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ja edasiste vananemisega seotud kulude vähendamisele suunatud struktuurimeetmete rakendamine vähendaks riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

2005. aastal ühtse metoodika alusel tehtud prognooside kohaselt on elanikkonna vananemise pikaajaline mõju ELi keskmisest suurem; Tšehhi Vabariigi pikaajalist jätkusuutlikkust hinnatakse seega suures ohus olevaks. Kulusid vähendavad pensioni- ja tervishoiureformide esimesed etapid on läbi viidud. Mõlemas valdkonnas tuleb siiski rohkem ära teha, võttes arvesse võrdsuse, kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse põhimõtteid. Kuigi programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund on märkimisväärselt paranenud, on see saavutatud pigem tänu 2007. aasta paremale lähteseisundile kui vabalt valitud meetmetele ning hõlmab ikka elanikkonna vananemisega seotud riske. Esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ja edasiste vananemisega seotud kulude vähendamisele suunatud struktuurimeetmete rakendamine vähendaks riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

| (9) | Tšehhi Vabariik kehtestas 2004. aastal keskpika perioodi eelarveraamistiku, milles on seatud riigieelarve iga-aastased eesmärgid kolmeks aastaks. Eesmärgid põhinevad kulude nominaalsetel ülemmääradel ja SKP prognoositud kasvu alusel arvutatud hinnangulistel tuludel. Alates keskpika perioodi eelarveraamistiku kehtestamisest on algseid kulude ülemmäärasid ületatud kulude vabalt valitud suurendamise teel ja eelarvetulemustes. 2006. ja 2007. aastal ületasid tegelikud kulud algset ülemmäära keskmiselt 7 % võrra. Tšehhi Vabariik kavandab mitmeid muudatusi, et parandada eelarve haldamist ja tõhustada maksude kogumist. Alates 2009. aasta jaanuarist kohaldatakse tulemus- ja eesmärgipõhist eelarve koostamise protsessi. Alates 2010. aasta jaanuarist hakatakse kohaldama integreeritud ja lihtsustatud maksusüsteemi ning ajakohastatakse haldustoetust rahandusministeeriumi töö lihtsustamiseks, mille kohta kuulutati avalikud hanked välja 2008. aastal. Kõnealused meetmed aitavad parandada eelarve täitmist, samas kui kulude ülemmäära järgimine sõltub täiendavalt võetud meetmetest. |
| --- | --- |

(9)

Tšehhi Vabariik kehtestas 2004. aastal keskpika perioodi eelarveraamistiku, milles on seatud riigieelarve iga-aastased eesmärgid kolmeks aastaks. Eesmärgid põhinevad kulude nominaalsetel ülemmääradel ja SKP prognoositud kasvu alusel arvutatud hinnangulistel tuludel. Alates keskpika perioodi eelarveraamistiku kehtestamisest on algseid kulude ülemmäärasid ületatud kulude vabalt valitud suurendamise teel ja eelarvetulemustes. 2006. ja 2007. aastal ületasid tegelikud kulud algset ülemmäära keskmiselt 7 % võrra. Tšehhi Vabariik kavandab mitmeid muudatusi, et parandada eelarve haldamist ja tõhustada maksude kogumist. Alates 2009. aasta jaanuarist kohaldatakse tulemus- ja eesmärgipõhist eelarve koostamise protsessi. Alates 2010. aasta jaanuarist hakatakse kohaldama integreeritud ja lihtsustatud maksusüsteemi ning ajakohastatakse haldustoetust rahandusministeeriumi töö lihtsustamiseks, mille kohta kuulutati avalikud hanked välja 2008. aastal. Kõnealused meetmed aitavad parandada eelarve täitmist, samas kui kulude ülemmäära järgimine sõltub täiendavalt võetud meetmetest.

| (10) | Vastuseks finantskriisile võttis Tšehhi Vabariik mitmeid meetmeid, sealhulgas suurendati Tšehhi eksportpanga (Czech Export Bank), ekspordigarantii ja -kindlustuse korporatsiooni (Export Guarantee and Insurance Corporation) ja Tšehhi-Moraavia garantii- ja arengupanga (Czech-Moravian Guarantee and Development Bank) kapitali kogusummas 2 miljardi CZK. Kõnealuste institutsioonide kapitali suurendamise kaudu aidatakse eksportivaid ettevõtteid, eelkõige väikse ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Lisaks suurendati hoiuste tagamise ülempiiri 50 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Vastuseks finantskriisile võttis Tšehhi Vabariik mitmeid meetmeid, sealhulgas suurendati Tšehhi eksportpanga (Czech Export Bank), ekspordigarantii ja -kindlustuse korporatsiooni (Export Guarantee and Insurance Corporation) ja Tšehhi-Moraavia garantii- ja arengupanga (Czech-Moravian Guarantee and Development Bank) kapitali kogusummas 2 miljardi CZK. Kõnealuste institutsioonide kapitali suurendamise kaudu aidatakse eksportivaid ettevõtteid, eelkõige väikse ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Lisaks suurendati hoiuste tagamise ülempiiri 50 000 EUR.

| (11) | Kooskõlas detsembris Euroopa Ülemkogul heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga võttis Tšehhi Vabariik vastu majanduse elavdamise kava, mis hõlmab stimuleerivaid meetmeid. Üldise pisut ekspansiivse eelarvepoliitika raames on kõnealused meetmed asjakohane vastus makromajanduslikule ja eelarvelisele olukorrale, võttes arvesse vajadust eelarvet oluliselt tugevdada, et vähendada elanikkonna vananemisest tulenevaid riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Tšehhi Vabariigi võetud stimuleerivad meetmed on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, kuna need on õigeaegsed ja sihipärased.
  Töötajate makstavate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine 1,5 protsendipunkti võrra (mis ei ole küll lihtsasti tagasi pööratav) aitab suurendada kodumajapidamiste kasutada olevat tulu. Kõnealusel meetmel on ka struktuurne mõju tööturule, kuna see suurendab pakkumist ja vähendab survet brutopalkadele. Otsus investeerida riikliku transpordiinfrastruktuuri fondi kaudu infrastruktuuri ehitusse ja ajakohastamisse aitab tõenäoliselt säilitada tööhõivet ja kogunõudlust. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille komisjon esitas 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames. Halvenenud majanduslikku väljavaadet silmas pidades on valitsus 16. veebruaril 2009 välja kuulutanud teise meetmete paketi. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas detsembris Euroopa Ülemkogul heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga võttis Tšehhi Vabariik vastu majanduse elavdamise kava, mis hõlmab stimuleerivaid meetmeid. Üldise pisut ekspansiivse eelarvepoliitika raames on kõnealused meetmed asjakohane vastus makromajanduslikule ja eelarvelisele olukorrale, võttes arvesse vajadust eelarvet oluliselt tugevdada, et vähendada elanikkonna vananemisest tulenevaid riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Tšehhi Vabariigi võetud stimuleerivad meetmed on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, kuna need on õigeaegsed ja sihipärased.

Töötajate makstavate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine 1,5 protsendipunkti võrra (mis ei ole küll lihtsasti tagasi pööratav) aitab suurendada kodumajapidamiste kasutada olevat tulu. Kõnealusel meetmel on ka struktuurne mõju tööturule, kuna see suurendab pakkumist ja vähendab survet brutopalkadele. Otsus investeerida riikliku transpordiinfrastruktuuri fondi kaudu infrastruktuuri ehitusse ja ajakohastamisse aitab tõenäoliselt säilitada tööhõivet ja kogunõudlust. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille komisjon esitas 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames. Halvenenud majanduslikku väljavaadet silmas pidades on valitsus 16. veebruaril 2009 välja kuulutanud teise meetmete paketi.

| (12) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on kavandatud eelarvepoliitiline hoiak 2009. aastal pisut ekspansiivne, mis on osaliselt tingitud avaliku sektori palkade erakorralisest tõstmisest. Struktuurne eelarve tasakaal paraneb pärast 2009. aastat peamiselt tänu kulude piiramisele. Eelarve-eesmärkide saavutamine võib ilma täiendavate meetmeteta osutuda keeruliseks, võttes arvesse programmi aluseks võetud soodsaid makromajanduslikke prognoose ning kulude kavandatud vähendamiseks võetavaid konkreetseid meetmeid. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on kavandatud eelarvepoliitiline hoiak 2009. aastal pisut ekspansiivne, mis on osaliselt tingitud avaliku sektori palkade erakorralisest tõstmisest. Struktuurne eelarve tasakaal paraneb pärast 2009. aastat peamiselt tänu kulude piiramisele. Eelarve-eesmärkide saavutamine võib ilma täiendavate meetmeteta osutuda keeruliseks, võttes arvesse programmi aluseks võetud soodsaid makromajanduslikke prognoose ning kulude kavandatud vähendamiseks võetavaid konkreetseid meetmeid.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3).

Kokkuvõttes on valitsemissektori eelarve puudujääk Tšehhi Vabariigis olnud viimastel aastatel suhteliselt väike, samas kui võlasuhe on olnud alla 30 % SKPst, mis on oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. Pisut ekspansiivne eelarvepoliitika, kaasa arvatud stimuleerivad meetmed, tundub majanduslangust arvestades asjakohane ja Euroopa majanduse elavdamise kavaga kooskõlas, kuid see mõjutab siiski riigi rahandust. Eelarveprognoosid on seotud riskidega, pidades eelkõige silmas soodsaid kasvuprognoose, alates 2009. aastast kavandatud kulude vähendamist toetavate konkreetsete meetmete puudumist ja keskpika perioodi eelarveraamistikuga kehtestatud kulude ülemmäära ületamist varasematel aastatel. Elanikkonna kiire vananemise tõttu on ohustatud eelarve pikaajaline jätkusuutlikkus. Kokkuvõttes viitavad need riskid vajadusele konsolideerida keskpika perioodi eelarvet ja teha struktuurireformides täiendavaid jõupingutusi.

Eespool esitatud hinnangu alusel ja pidades silmas vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine, kutsutakse Tšehhi Vabariiki üles:

| i) | rakendama 2009. aasta eelarvekavasid (sealhulgas stimuleerivaid meetmeid) kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames; |
| --- | --- |

i)

rakendama 2009. aasta eelarvekavasid (sealhulgas stimuleerivaid meetmeid) kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames;

| ii) | läbi viima 2010. aastal ja edaspidi olulist struktuurset konsolideerimist keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks ja toetama konkreetse meetmetega eelarvestrateegiat, et vähendada kulusid aastatel 2010–2011; |
| --- | --- |

ii)

läbi viima 2010. aastal ja edaspidi olulist struktuurset konsolideerimist keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks ja toetama konkreetse meetmetega eelarvestrateegiat, et vähendada kulusid aastatel 2010–2011;

| iii) | elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositavat suurenemist arvesse võttes jätkama vajalikke pensioni- ja tervishoiureforme, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

iii)

elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositavat suurenemist arvesse võttes jätkama vajalikke pensioni- ja tervishoiureforme, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutuse %) | LP nov 2008 | 6,6 | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 |
| KOM jaan 2009 | 6,0 | 4,2 | 1,7 | 2,3 | puudub |
| LP nov 2007 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2008 | 3,0 | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 |
| KOM jaan 2009 | 3,0 | 6,3 | 2,6 | 2,3 | puudub |
| LP nov 2007 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 | puudub |
| SKP lõhe (4)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP nov 2008 | 2,7 | 1,9 | 0,4 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM jaan 2009 (5) | 3,7 | 3,4 | 0,7 | – 1,1 | puudub |
| LP nov 2007 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP nov 2008 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,5 | 0,4 | 1,2 |
| KOM jaan 2009 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,8 | – 1,1 | puudub |
| LP nov 2007 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP nov 2008 | 41,7 | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 |
| KOM jaan 2009 | 41,6 | 40,7 | 40,7 | 41,1 | puudub |
| LP nov 2007 | 39,8 | 39,5 | 38,1 | 37,1 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP nov 2008 | 42,6 | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 |
| KOM jaan 2009 | 42,6 | 42,0 | 43,2 | 43,4 | puudub |
| LP nov 2007 | 43,3 | 42,4 | 40,7 | 39,4 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2008 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 |
| KOM jaan 2009 | – 1,0 | – 1,2 | – 2,5 | – 2,3 | puudub |
| LP nov 2007 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2008 | 0,2 | 0,0 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 |
| KOM jaan 2009 | 0,2 | 0,0 | – 1,3 | – 1,1 | puudub |
| LP nov 2007 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

  (% SKPst) | LP nov 2008 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,1 |
| KOM jaan 2009 | – 2,3 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | puudub |
| LP nov 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKPst) | LP nov 2008 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM jaan 2009 | – 2,1 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | puudub |
| LP nov 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | puudub |
| Valitsemissektori võlg
  (% SKPst) | LP nov 2008 | 28,9 | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 |
| KOM jaan 2009 | 28,9 | 27,9 | 29,4 | 30,6 | puudub |
| LP nov 2007 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reaalne SKP

(muutuse %)

LP nov 2008

6,6

4,4

3,7

4,4

5,2

KOM jaan 2009

6,0

4,2

1,7

2,3

puudub

LP nov 2007

5,9

5,0

5,1

5,3

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2008

3,0

6,4

2,9

3,0

2,5

KOM jaan 2009

3,0

6,3

2,6

2,3

puudub

LP nov 2007

2,4

3,9

2,3

2,1

puudub

SKP lõhe (4)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP nov 2008

2,7

1,9

0,4

– 0,4

– 0,2

KOM jaan 2009 (5)

3,7

3,4

0,7

– 1,1

puudub

LP nov 2007

1,8

1,4

0,7

0,5

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP nov 2008

– 0,8

– 1,0

– 0,5

0,4

1,2

KOM jaan 2009

– 0,8

– 0,3

– 0,8

– 1,1

puudub

LP nov 2007

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP nov 2008

41,7

41,0

40,6

39,6

39,0

KOM jaan 2009

41,6

40,7

40,7

41,1

puudub

LP nov 2007

39,8

39,5

38,1

37,1

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP nov 2008

42,6

42,2

42,2

41,1

40,2

KOM jaan 2009

42,6

42,0

43,2

43,4

puudub

LP nov 2007

43,3

42,4

40,7

39,4

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2008

– 1,0

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,2

KOM jaan 2009

– 1,0

– 1,2

– 2,5

– 2,3

puudub

LP nov 2007

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2008

0,2

0,0

– 0,3

– 0,4

– 0,1

KOM jaan 2009

0,2

0,0

– 1,3

– 1,1

puudub

LP nov 2007

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

(% SKPst)

LP nov 2008

– 2,0

– 2,0

– 1,7

– 1,4

– 1,1

KOM jaan 2009

– 2,3

– 2,4

– 2,8

– 1,9

puudub

LP nov 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKPst)

LP nov 2008

– 1,7

– 1,9

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM jaan 2009

– 2,1

– 2,4

– 2,8

– 1,9

puudub

LP nov 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

puudub

Valitsemissektori võlg

(% SKPst)

LP nov 2008

28,9

28,8

27,9

26,8

25,5

KOM jaan 2009

28,9

27,9

29,4

30,6

puudub

LP nov 2007

30,4

30,3

30,2

30,0

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hindamisel võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid samuti hiljem saadud muud teavet.

(3)  Täpsemalt ei ole esitatud andmeid COFOGi kohta 2011. aastaks, samuti andmeid likviidsete finantsvarade ning valitsemissektori võlaga seotud netofinantsvõla kohta, mistõttu on objektiivne hindamine raskem.

(4)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarve tasakaal ja SKP lõhe.

(5)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2010 vastavalt 4,5 %, 4,5 %, 4,4 % ja 4,2 %.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt kõige viimasele programmile on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 0,1 % SKPst 2008. aastal; neid kajastatakse tavalistes kulukategooriates, pidades silmas, et need komponendid on valitsemissektori kuludes korduvad elemendid ning et nende maht on komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosi kohaselt väike.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 17.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 62/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 62/11

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 62/03)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.2.2009 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 23/08 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties |
| Õiguslik alus | Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | — |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.12.2010 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.2.2009

Abi nr

N 23/08

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties

Õiguslik alus

Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

—

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2010

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 18.12.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 344/08 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | Groot Amsterdam |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o. |
| Õiguslik alus | Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Riskikapital, uurimis- ja arendustegevus, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Abi vorm | Kapitalisüstid |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 7 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 14.12.2019 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Gemeente Amsterdam |
| Amstel 1 |
| Postbus 202 |
| 1000 AE, Amsterdam |
| NEDERLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

18.12.2008

Abi nr

N 344/08

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

Groot Amsterdam

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o.

Õiguslik alus

Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Riskikapital, uurimis- ja arendustegevus, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Abi vorm

Kapitalisüstid

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 7 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 14.12.2019

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Gemeente Amsterdam

Amstel 1

Postbus 202

1000 AE, Amsterdam

NEDERLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 426/08 |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | 87(3)(a) |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai |
| Õiguslik alus | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 42,32 miljonit LVL |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Energia |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.2.2009

Abi nr

N 426/08

Liikmesriik

Läti

Piirkond

87(3)(a)

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai

Õiguslik alus

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 42,32 miljonit LVL

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Energia

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 428/08 |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | 87(3)(a) |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba |
| Õiguslik alus | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 17,34 miljonit LVL |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Energia |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.2.2009

Abi nr

N 428/08

Liikmesriik

Läti

Piirkond

87(3)(a)

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba

Õiguslik alus

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 17,34 miljonit LVL

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Energia

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.12.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 431/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Luftfahrtforschungsprogramm |
| Õiguslik alus | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 190 miljonit EUR
  Kavandatud abi kogusumma: 950 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 80 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524 |
| 53227 Bonn-Oberkassel |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.12.2008

Abi nr

N 431/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Luftfahrtforschungsprogramm

Õiguslik alus

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 190 miljonit EUR

Kavandatud abi kogusumma: 950 miljonit EUR

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524

53227 Bonn-Oberkassel

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 17.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 62/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 62/15

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 62/04)

4. märtsil 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid saksa keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5049 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5049 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 17.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 62/16

---

Nõukogu järeldused, 27. november 2008, küberkuritegevuse vastase võitluse kooskõlastatud tööstrateegia ja konkreetsete meetmete kohta

(2009/C 62/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

MÄRKIDES, ET:

| — | üheks Euroopa Liidu eesmärgiks on arendada järk-järgult välja õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkond, võttes vastu politsei- ja õigusalase koostöö alaseid liikmesriikide algatatud ühismeetmeid; |
| --- | --- |

—

üheks Euroopa Liidu eesmärgiks on arendada järk-järgult välja õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkond, võttes vastu politsei- ja õigusalase koostöö alaseid liikmesriikide algatatud ühismeetmeid;

| — | eurooplaste kaitse on üks peamiseid Euroopa ülesandeid. Sellest tulenevalt peab liit olema suuteline tuvastama uusi esilekerkivaid kuriteoliike ja kohandama oma tegevust selliselt, et oleks võimalik kiiresti reageerida; |
| --- | --- |

—

eurooplaste kaitse on üks peamiseid Euroopa ülesandeid. Sellest tulenevalt peab liit olema suuteline tuvastama uusi esilekerkivaid kuriteoliike ja kohandama oma tegevust selliselt, et oleks võimalik kiiresti reageerida;

| — | viimastel aastatel on jätkuvalt suurenenud interneti vahendusel toimepandud süütegude hulk, mis on muutumas üha enam rahvusvahelisemaks, kuna internetti ei piira riigipiirid; |
| --- | --- |

—

viimastel aastatel on jätkuvalt suurenenud interneti vahendusel toimepandud süütegude hulk, mis on muutumas üha enam rahvusvahelisemaks, kuna internetti ei piira riigipiirid;

| — | 1999. aastal seadis Euroopa Ülemkogu Tamperes prioriteediks organiseeritud kuritegevuse ja arvutikuritegevusega võitlemise strateegia. Sellest alates on sama kinnitanud Euroopa institutsioonide ulatuslik töö, mida on eelkõige tehtud komisjoni 22. mai 2007. aasta teatisega Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Regioonide Komiteele („Küberkuritegevuse vastase üldise poliitika suunas”) ning 24. veebruari 2005. aasta raamotsusega 2005/222/JSK infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta (1), mida komisjon kavatseb 2009. aastal ajakohastada; |
| --- | --- |

—

1999. aastal seadis Euroopa Ülemkogu Tamperes prioriteediks organiseeritud kuritegevuse ja arvutikuritegevusega võitlemise strateegia. Sellest alates on sama kinnitanud Euroopa institutsioonide ulatuslik töö, mida on eelkõige tehtud komisjoni 22. mai 2007. aasta teatisega Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Regioonide Komiteele („Küberkuritegevuse vastase üldise poliitika suunas”) ning 24. veebruari 2005. aasta raamotsusega 2005/222/JSK infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta (1), mida komisjon kavatseb 2009. aastal ajakohastada;

| — | hiljemalt 2010. aasta 15. septembriks viib komisjon läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ rakendamise hindamise seoses andmete säilitamisega; |
| --- | --- |

—

hiljemalt 2010. aasta 15. septembriks viib komisjon läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ rakendamise hindamise seoses andmete säilitamisega;

| — | komisjon ja Euroopa Nõukogu on juba teinud tööd, et küberkuritegevusega võitlemiseks tugevdada partnerlust riiklike asutuste ja erasektori vahel; |
| --- | --- |

—

komisjon ja Euroopa Nõukogu on juba teinud tööd, et küberkuritegevusega võitlemiseks tugevdada partnerlust riiklike asutuste ja erasektori vahel;

| — | komisjon esitab enne järgmist pikaajalist programmi (2010–2014) vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna tulevaste Euroopa prioriteetide kohta teatise, mis peaks käsitlema küberkuritegevuse vastast võitlust; |
| --- | --- |

—

komisjon esitab enne järgmist pikaajalist programmi (2010–2014) vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna tulevaste Euroopa prioriteetide kohta teatise, mis peaks käsitlema küberkuritegevuse vastast võitlust;

| — | internetikuritegude eest hoiatamise Euroopa süsteemi loomist võimaldavate riiklike süsteemide loomist käsitlevate nõukogu järelduste (2) vastuvõtmine kinnitab kavatsust tugevdada õiguskaitsealast koostööd, andes õiguskaitseasutuste käsutusse olulised ja tõhusad vahendid; |
| --- | --- |

—

internetikuritegude eest hoiatamise Euroopa süsteemi loomist võimaldavate riiklike süsteemide loomist käsitlevate nõukogu järelduste (2) vastuvõtmine kinnitab kavatsust tugevdada õiguskaitsealast koostööd, andes õiguskaitseasutuste käsutusse olulised ja tõhusad vahendid;

| — | kokkuvõtteks, ulatusliku küberkuritegevuse vastase programmi väljatöötamine tundub olevat kõige sobivam meetod liidu tasandil, et leida lahendused kõigile kõnealuses valdkonnas tekkinud või tõenäoliselt lähitulevikus tekkivatele küsimustele, ning nende lahenduste elluviimise järelevalveks. |
| --- | --- |

—

kokkuvõtteks, ulatusliku küberkuritegevuse vastase programmi väljatöötamine tundub olevat kõige sobivam meetod liidu tasandil, et leida lahendused kõigile kõnealuses valdkonnas tekkinud või tõenäoliselt lähitulevikus tekkivatele küsimustele, ning nende lahenduste elluviimise järelevalveks.

NÕUKOGU:

| 1. | LEIAB, et on oluline võidelda küberkuritegevuse erinevate elementidega ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles määratlema ühise tööstrateegia, võttes arvesse Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni.
  Selle strateegia eesmärk peaks olema võimaldada lahendada veelgi tõhusamalt paljud elektrooniliste sidevõrkude abil toimepandud kuriteod. Nende hulka kuuluvad sellised murettekitavad kuriteoliigid nagu lapspornoga seotud kuriteod ja igat liiki seksuaalvägivald ning kõik terroriaktid vastavalt 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/475/JSK esitatud määratlusele.
  See peaks samuti aitama reageerida konkreetsetele ohtudele, mis ähvardavad elektroonilisi võrke (infosüsteemide vastu suunatud laiaulatuslikud ründed).
  Kokkuvõtteks, selles kõnealuses strateegias tuleks käsitleda vahendeid võitluseks interneti vahendusel toimepandud tavapäraste kuritegudega, nagu identiteedipettus, identiteedivargus, müügipettused, finantsrikkumised, ebaseaduslik kauplemine internetis, eelkõige uimasti- ja relvaäri. |
| --- | --- |

1.

LEIAB, et on oluline võidelda küberkuritegevuse erinevate elementidega ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles määratlema ühise tööstrateegia, võttes arvesse Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni.

Selle strateegia eesmärk peaks olema võimaldada lahendada veelgi tõhusamalt paljud elektrooniliste sidevõrkude abil toimepandud kuriteod. Nende hulka kuuluvad sellised murettekitavad kuriteoliigid nagu lapspornoga seotud kuriteod ja igat liiki seksuaalvägivald ning kõik terroriaktid vastavalt 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/475/JSK esitatud määratlusele.

See peaks samuti aitama reageerida konkreetsetele ohtudele, mis ähvardavad elektroonilisi võrke (infosüsteemide vastu suunatud laiaulatuslikud ründed).

Kokkuvõtteks, selles kõnealuses strateegias tuleks käsitleda vahendeid võitluseks interneti vahendusel toimepandud tavapäraste kuritegudega, nagu identiteedipettus, identiteedivargus, müügipettused, finantsrikkumised, ebaseaduslik kauplemine internetis, eelkõige uimasti- ja relvaäri.

| 2. | LEIAB, et seoses elektrooniliste sidevõrkudega peavad nendele ohtudele tõhusa reageerimise viisi otsimisega kaasnema sellised horisontaalsed meetmed nagu:






  a) | riiklike asutuste ja erasektori partnerluse tugevdamine, et ühiselt luua meetodid kuritegevusest põhjustatud kahju tuvastamiseks ja kahju tekkimise ennetamiseks ning vahendid ohvriks langenud ettevõtetele, et nad saaksid õiguskaitseasutustele edastada asjaomast teavet selliste õigusrikkumiste ohvriks langemise sageduse kohta. Eelkõige on soovitatav, et komisjon osaleks nende suuniste üksikasjade väljatöötamisel, mis võeti vastu 1.–2. aprillil 2008. aastal Euroopa Nõukogu egiidi all toimunud ülemaailmse küberkuritegevuse vastase koostöö konverentsil, mille eesmärk oli parandada riiklike asutuste ja erasektori koostööd küberkuritegevuse vastases võitluses. Sellega seoses võtab nõukogu teadmiseks lisas toodud soovitused, mis esitati pärast komisjoni korraldatud ekspertide kohtumist, mis toimus käesoleva aasta 25.–26. septembril; |
| --- | --- | --- |

2.

LEIAB, et seoses elektrooniliste sidevõrkudega peavad nendele ohtudele tõhusa reageerimise viisi otsimisega kaasnema sellised horisontaalsed meetmed nagu:

a)

riiklike asutuste ja erasektori partnerluse tugevdamine, et ühiselt luua meetodid kuritegevusest põhjustatud kahju tuvastamiseks ja kahju tekkimise ennetamiseks ning vahendid ohvriks langenud ettevõtetele, et nad saaksid õiguskaitseasutustele edastada asjaomast teavet selliste õigusrikkumiste ohvriks langemise sageduse kohta. Eelkõige on soovitatav, et komisjon osaleks nende suuniste üksikasjade väljatöötamisel, mis võeti vastu 1.–2. aprillil 2008. aastal Euroopa Nõukogu egiidi all toimunud ülemaailmse küberkuritegevuse vastase koostöö konverentsil, mille eesmärk oli parandada riiklike asutuste ja erasektori koostööd küberkuritegevuse vastases võitluses. Sellega seoses võtab nõukogu teadmiseks lisas toodud soovitused, mis esitati pärast komisjoni korraldatud ekspertide kohtumist, mis toimus käesoleva aasta 25.–26. septembril;

| b) | Euroopas küberkuritegevuse vastases võitluses osalevate huvirühmade teadmiste ja väljaõppe parandamine; eelkõige oleks asjakohane moodustada küberkuritegevuse vastase võitlusega tegelevate politseijuhtide võrgustik. See algatus täiendaks kahtlemata aktiivsete ekspertide rühmade poolt selles valdkonnas tehtavat tööd, milles ei võeta arvesse üksnes tulevikus esinevaid riske, vaid ka tõsiste juhtumite korral teostatavaid menetlusi kiireloomuliste meetmete võtmiseks, nagu Europoli egiidi all moodustatud töörühm või komisjoni loodud teadusuuringute; |
| --- | --- |

b)

Euroopas küberkuritegevuse vastases võitluses osalevate huvirühmade teadmiste ja väljaõppe parandamine; eelkõige oleks asjakohane moodustada küberkuritegevuse vastase võitlusega tegelevate politseijuhtide võrgustik. See algatus täiendaks kahtlemata aktiivsete ekspertide rühmade poolt selles valdkonnas tehtavat tööd, milles ei võeta arvesse üksnes tulevikus esinevaid riske, vaid ka tõsiste juhtumite korral teostatavaid menetlusi kiireloomuliste meetmete võtmiseks, nagu Europoli egiidi all moodustatud töörühm või komisjoni loodud teadusuuringute;

| c) | kolmandate riikidega, kes järjest enam peavad tegelema sellise kuritegevuse põhjustatud raskustega, tehtava tehnilise ja rahvusvahelise koostöö tugevdamine ning samuti tehnilise abi andmine; |
| --- | --- |

c)

kolmandate riikidega, kes järjest enam peavad tegelema sellise kuritegevuse põhjustatud raskustega, tehtava tehnilise ja rahvusvahelise koostöö tugevdamine ning samuti tehnilise abi andmine;

| 3. | KUTSUB seda arvestades liikmesriike ja komisjoni ÜLES kehtestama juhtumiuuringutel põhinevad meetmed, võttes eelkõige arvesse tehnoloogilisi arenguid, et valmistada ette vahendid töös kasutamiseks lühi- ja keskmise pikkusega perspektiivis, näiteks:






  a) | lühiperspektiivis






  — | Euroopa süsteemi loomine interneti vahendusel toimepandud kuritegudest teatamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

KUTSUB seda arvestades liikmesriike ja komisjoni ÜLES kehtestama juhtumiuuringutel põhinevad meetmed, võttes eelkõige arvesse tehnoloogilisi arenguid, et valmistada ette vahendid töös kasutamiseks lühi- ja keskmise pikkusega perspektiivis, näiteks:

a)

lühiperspektiivis

—

Euroopa süsteemi loomine interneti vahendusel toimepandud kuritegudest teatamiseks;

| — | õiguskaitseasutuste ja eraettevõtjate vahelist koostööd käsitleva Euroopa kokkuleppe näidise koostamine, konsulteerides eraettevõtjatega; |
| --- | --- |

—

õiguskaitseasutuste ja eraettevõtjate vahelist koostööd käsitleva Euroopa kokkuleppe näidise koostamine, konsulteerides eraettevõtjatega;

| — | internetis toimepandud identiteedipettuse mõiste kirjelduse leidmine vastavalt siseriiklikele õigusnormidele; |
| --- | --- |

—

internetis toimepandud identiteedipettuse mõiste kirjelduse leidmine vastavalt siseriiklikele õigusnormidele;

| — | riiklike raamistike loomine ja parimate tavade vahetamine kaasaegse, interneti vahendusel toimepandud kuritegude vastase võitluse vahendi „küberpatrulli” kohta, mille abil saab/mis võimaldab Euroopa tasandil vahetada teavet hüüdnimede kohta kooskõlas andmevahetust käsitlevate siseriiklike õigusnormidega; |
| --- | --- |

—

riiklike raamistike loomine ja parimate tavade vahetamine kaasaegse, interneti vahendusel toimepandud kuritegude vastase võitluse vahendi „küberpatrulli” kohta, mille abil saab/mis võimaldab Euroopa tasandil vahetada teavet hüüdnimede kohta kooskõlas andmevahetust käsitlevate siseriiklike õigusnormidega;

| — | ühiste uurimisrühmade ja järelepärimisega tegelevate rühmade kasutamine; |
| --- | --- |

—

ühiste uurimisrühmade ja järelepärimisega tegelevate rühmade kasutamine;

| — | lahenduse leidmine probleemidele, mis tulenevad rändlusest elektroonilistes sidevõrkudes ja ettemaksuga telekommunikatsioonitoodete anonüümsusest; |
| --- | --- |

—

lahenduse leidmine probleemidele, mis tulenevad rändlusest elektroonilistes sidevõrkudes ja ettemaksuga telekommunikatsioonitoodete anonüümsusest;

| b) | keskmise pikkusega perspektiivis






  — | teabe vahetamine mehhanismide kohta, mille abil blokeerida ja/või sulgeda lapspornot sisaldavad veebisaidid liikmesriikides. Teenusepakkujaid tuleks julgustada need meetmed kasutusele võtma. Vajaduse korral oleks Euroopa süsteem vahendiks, et luua ühine must nimekiri; |
| --- | --- | --- |

b)

keskmise pikkusega perspektiivis

—

teabe vahetamine mehhanismide kohta, mille abil blokeerida ja/või sulgeda lapspornot sisaldavad veebisaidid liikmesriikides. Teenusepakkujaid tuleks julgustada need meetmed kasutusele võtma. Vajaduse korral oleks Euroopa süsteem vahendiks, et luua ühine must nimekiri;

| — | eemalt tehtavate otsingute sooritamise hõlbustamine, kui see on siseriiklikus õiguses ette nähtud, et võimaldada uurimisrühmadele kiire juurdepääs teabele, kokkuleppel riigiga, kelle valduses andmed on; |
| --- | --- |

—

eemalt tehtavate otsingute sooritamise hõlbustamine, kui see on siseriiklikus õiguses ette nähtud, et võimaldada uurimisrühmadele kiire juurdepääs teabele, kokkuleppel riigiga, kelle valduses andmed on;

| — | süütegude kategooriate ajutiste määratluste ja statistiliste näitajate väljatöötamine, et soodustada võrreldavate statistiliste andmete kogumist küberkuritegevuse erinevate vormide kohta, võttes arvesse Euroopa Liidu poolt praegu selles valdkonnas tehtavat tööd. |
| --- | --- |

—

süütegude kategooriate ajutiste määratluste ja statistiliste näitajate väljatöötamine, et soodustada võrreldavate statistiliste andmete kogumist küberkuritegevuse erinevate vormide kohta, võttes arvesse Euroopa Liidu poolt praegu selles valdkonnas tehtavat tööd.

| 4. | KUTSUB komisjoni ÜLES hindama tehtud edusamme eespool punktides 2 ja 3 käsitletud meetmete võtmise ettevalmistamisel. Sellest tulenevalt palub nõukogu liikmesriikidel teavitada komisjoni omapoolsetest panustest. |
| --- | --- |

4.

KUTSUB komisjoni ÜLES hindama tehtud edusamme eespool punktides 2 ja 3 käsitletud meetmete võtmise ettevalmistamisel. Sellest tulenevalt palub nõukogu liikmesriikidel teavitada komisjoni omapoolsetest panustest.

| 5. | KUTSUB ÜLES töötama pikemas perspektiivis välja täiendavad meetmed järgmise õiguse, vabaduse ja julgeoleku valdkonna pikaajalise programmi (2010–2014) raames. |
| --- | --- |

5.

KUTSUB ÜLES töötama pikemas perspektiivis välja täiendavad meetmed järgmise õiguse, vabaduse ja julgeoleku valdkonna pikaajalise programmi (2010–2014) raames.

---

(1)  ELT L 69, 16.3.2005, lk 67.

(2)  Dok 13243/08 ENFOPOL 162 CRIMORG 140.

---

LISA

| 1. | Õiguskaitseasutusi ja erasektorit (1) tuleks innustada vahetama operatiiv- ja strateegilist teavet, et tugevdada esilekerkivate küberkuritegevuse liikide kindlakstegemise ja nende vastu võitlemise võimet. Õiguskaitseasutusi tuleks julgustada teavitama teenusepakkujaid küberkuritegevuse suundumustest. |
| --- | --- |

1.

Õiguskaitseasutusi ja erasektorit (1) tuleks innustada vahetama operatiiv- ja strateegilist teavet, et tugevdada esilekerkivate küberkuritegevuse liikide kindlakstegemise ja nende vastu võitlemise võimet. Õiguskaitseasutusi tuleks julgustada teavitama teenusepakkujaid küberkuritegevuse suundumustest.

| 2. | Eelkõige julgustatakse liikmesriike looma standarditel põhinev süsteem usaldusväärse operatiiv- ja strateegilise teabe vahetamiseks õiguskaitseasutuste ja erasektori vahel. Sellise süsteemi olulisteks komponentideks on järgmised struktuurid ja menetlused. |
| --- | --- |

2.

Eelkõige julgustatakse liikmesriike looma standarditel põhinev süsteem usaldusväärse operatiiv- ja strateegilise teabe vahetamiseks õiguskaitseasutuste ja erasektori vahel. Sellise süsteemi olulisteks komponentideks on järgmised struktuurid ja menetlused.

| 3. | Alalised kontaktpunktid: tuleks luua õiguskaitseasutuste alalised kontaktpunktid (ja nende vasted erasektoris), et parandada päringute tegemise ja reageerimise protsesside selgust ja tõhusust. Erasektori kontaktpunktid peaksid samuti olema kättesaadavad väljaspool tööaega, et reageerida kiireloomulistele õiguskaitsealastele päringutele. Õiguskaitseasutused ja erasektor peaksid kokku leppima mõiste „kiireloomuline” määratluse. |
| --- | --- |

3.

Alalised kontaktpunktid: tuleks luua õiguskaitseasutuste alalised kontaktpunktid (ja nende vasted erasektoris), et parandada päringute tegemise ja reageerimise protsesside selgust ja tõhusust. Erasektori kontaktpunktid peaksid samuti olema kättesaadavad väljaspool tööaega, et reageerida kiireloomulistele õiguskaitsealastele päringutele. Õiguskaitseasutused ja erasektor peaksid kokku leppima mõiste „kiireloomuline” määratluse.

| 4. | Erasektorit ja õiguskaitseasutusi innustatakse üksteist abistama koolituse, väljaõppe ning muude teenuste ja tegevustega seonduvate toetusmeetmete abil. |
| --- | --- |

4.

Erasektorit ja õiguskaitseasutusi innustatakse üksteist abistama koolituse, väljaõppe ning muude teenuste ja tegevustega seonduvate toetusmeetmete abil.

| 5. | Standardne päringuvorm: õiguskaitseasutused peaksid riiklikul tasandil ja võimaluse korral koos kolmandate riikidega standardiseerima ja struktureerima päringute tegemiseks ja nendele vastamiseks kasutatava vormi. Erasektor peaks nimetatud vormi kasutama õiguskaitseasutustelt saadud päringutele vastamiseks. Õiguskaitseasutuste päringud peaksid olema vähemalt kirjalikult esitatud ning eelistatavalt elektroonilisel kujul ja sisaldama järgmist teavet:






  — | viitenumber; |
| --- | --- | --- |

5.

Standardne päringuvorm: õiguskaitseasutused peaksid riiklikul tasandil ja võimaluse korral koos kolmandate riikidega standardiseerima ja struktureerima päringute tegemiseks ja nendele vastamiseks kasutatava vormi. Erasektor peaks nimetatud vormi kasutama õiguskaitseasutustelt saadud päringutele vastamiseks. Õiguskaitseasutuste päringud peaksid olema vähemalt kirjalikult esitatud ning eelistatavalt elektroonilisel kujul ja sisaldama järgmist teavet:

—

viitenumber;

| — | viide õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

—

viide õiguslikule alusele;

| — | milliseid andmeid konkreetselt nõutakse; |
| --- | --- |

—

milliseid andmeid konkreetselt nõutakse;

| — | ajavöönd; |
| --- | --- |

—

ajavöönd;

| — | teave päringu allika kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

—

teave päringu allika kindlakstegemiseks.

| 6. | Päringute prioriteetsuse tasemed: õiguskaitseasutused ja erasektor peaksid kokku leppima õiguskaitseasutustelt saadud päringute prioriteedi kindlaksmääramise süsteemi suhtes. |
| --- | --- |

6.

Päringute prioriteetsuse tasemed: õiguskaitseasutused ja erasektor peaksid kokku leppima õiguskaitseasutustelt saadud päringute prioriteedi kindlaksmääramise süsteemi suhtes.

| 7. | Õiguskaitseasutused ja erasektor peaksid võtma arvesse päringute tegemise ja nendele vastamisega seotud kulusid. Nende tegevuste finantsmõju arvesse võttes tuleks välja töötada menetlused ning kaaluda asjaomastele pooltele kulude hüvitamise või õiglase kompenseerimisega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

7.

Õiguskaitseasutused ja erasektor peaksid võtma arvesse päringute tegemise ja nendele vastamisega seotud kulusid. Nende tegevuste finantsmõju arvesse võttes tuleks välja töötada menetlused ning kaaluda asjaomastele pooltele kulude hüvitamise või õiglase kompenseerimisega seotud küsimusi.

| 8. | Euroopa Komisjoni, liikmesriike ja erasektori huvirühmi kutsutakse üles soodustama parimate tavade vahetamist seoses eespool esitatud punktidega 1–7, et ühtlustada riiklikud mehhanismid ning sobival ajal luua ELi tasandil operatiiv- ja strateegilise teabe vahetamise süsteem. |
| --- | --- |

8.

Euroopa Komisjoni, liikmesriike ja erasektori huvirühmi kutsutakse üles soodustama parimate tavade vahetamist seoses eespool esitatud punktidega 1–7, et ühtlustada riiklikud mehhanismid ning sobival ajal luua ELi tasandil operatiiv- ja strateegilise teabe vahetamise süsteem.

---

(1)  Mõiste „erasektor” ei hõlma üksnes erasektorisse kuuluvaid ettevõtjaid, vaid ka teisi asjaomaseid huvirühmi info- ja sidetehnoloogia tööstuses, sealhulgas infoturbeintsidentidega tegelevaid rühmi (CERT).

---

Komisjon

| 17.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 62/19

---

Euro vahetuskurss (1)

16. märts 2009

(2009/C 62/06)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3042 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,51 |
| DKK | Taani kroon | 7,4563 |
| GBP | Inglise nael | 0,92055 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,9869 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5421 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,7650 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,523 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 295,53 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7075 |
| PLN | Poola zlott | 4,4330 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2860 |
| TRY | Türgi liir | 2,2067 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,9679 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6534 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,1109 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,4568 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9972 |
| KRW | Korea won | 1 852,79 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,9043 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,9183 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4347 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 585,19 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7897 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,050 |
| RUB | Vene rubla | 45,1465 |
| THB | Tai baht | 46,710 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,9706 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,7348 |
| INR | India ruupia | 67,0360 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3042

JPY

Jaapani jeen

128,51

DKK

Taani kroon

7,4563

GBP

Inglise nael

0,92055

SEK

Rootsi kroon

10,9869

CHF

Šveitsi frank

1,5421

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,7650

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,523

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

295,53

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7075

PLN

Poola zlott

4,4330

RON

Rumeenia leu

4,2860

TRY

Türgi liir

2,2067

AUD

Austraalia dollar

1,9679

CAD

Kanada dollar

1,6534

HKD

Hong Kongi dollar

10,1109

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,4568

SGD

Singapuri dollar

1,9972

KRW

Korea won

1 852,79

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,9043

CNY

Hiina jüaan

8,9183

HRK

Horvaatia kuna

7,4347

IDR

Indoneesia ruupia

15 585,19

MYR

Malaisia ringit

4,7897

PHP

Filipiini peeso

63,050

RUB

Vene rubla

45,1465

THB

Tai baht

46,710

BRL

Brasiilia reaal

2,9706

MXN

Mehhiko peeso

18,7348

INR

India ruupia

67,0360

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 17.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 62/20

---

Teatis sooduslepingute kohta, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Lääne-Balkani riikide ja Türgi vahel

(2009/C 62/07)

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi (SAP) raames pidas Euroopa Ühendus läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute (SAA) üle Lääne-Balkani riikidega (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro, Serbia). Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga on jõustunud. Kuni stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute jõustumiseni kohaldatakse Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ning Montenegroga kaubanduse ja kaubandusküsimuste valdkonnas sõlmitud vahelepinguid.

Protokollide (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ning Euroopa Ühenduse ning vastavalt Albaania (1), Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi (2), ning Montenegro vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu või vahelepingu kohaldamise halduskoostöö meetodeid) artiklitega 3 ja 4 nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine asjaomaste lepinguosaliste (3) vahel ning EÜ-Türgi ühiskomitee otsusega nr 1/95 hõlmatud toodete puhul kõnealuste lepinguosaliste ja Türgi (4) vahel.

Eespool nimetatud artiklite lõike 4 kohaselt teavitavad ühendus ja asjaomased riigid üksteist Euroopa Komisjoni kaudu teiste riikidega jõus olevatest lepingutest ja nendega seotud päritolureeglitest. Euroopa Komisjon avaldab seejärel Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, alates millest kohaldatakse kõnealuste artiklitega ettenähtud diagonaalset kumuleerumist nõutavatele tingimustele vastavate toodete suhtes. See on käesoleva teatise eesmärk.

Tuletatakse meelde, et kumuleerumist saab kohaldada ainult juhul, kui lõpptootja- ja lõppsihtriigid on sõlminud ühesuguseid päritolureegleid sisaldavad vabakaubanduslepingud kõikide päritolustaatuse kujunemisega seotud riikidega — st kõikide riikidega, kust on pärit kõik kasutatud materjalid. Päritolustaatuseta materjalidena tuleb käsitada materjale, mis on pärit riigist, kellel ei ole lõpptootja- ja lõppsihtriigiga vabakaubanduslepingut sõlmitud.

Järgnevas tabelis on esitatud kõnealusesse kumuleerumisse kaasatud riikide olukord ning täpsustatud seotud päritoluprotokollide ja nende muudatuste jõustumise kuupäevad. Diagonaalset kumuleerumist võib kohaldada juhul, kui lõppsihtriik on Euroopa Ühenduse liikmesriik või kui EÜ-Türgi ühiskomitee otsusega nr 1/95 hõlmatud toodete puhul on selleks Türgi.

Allpool on esitatud tabelis loetletud riikide ISO alfa-2-koodid.

| — | Albaania |
| --- | --- |

—

Albaania

AL

| — | Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina

BA

| — | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik |
| --- | --- |

—

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

MK (5)

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

ME

| — | Serbia |
| --- | --- |

—

Serbia

RS

| — | Türgi |
| --- | --- |

—

Türgi

TR

Käesolevat teatist ajakohastatakse vajaduse korral.

Selliste päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäev, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia ja Türgi vahel

| | EU | TR (6) |
| --- | --- | --- |
| AL | 1.1.2007 | |
| BA | 1.7.2008 | |
| MK | 1.1.2007 | |
| ME | 1.1.2008 | |
| RS | — | |
| Märkide seletus:






  — | Vaheleping ei ole veel jõustunud. |

EU

TR (6)

AL

1.1.2007

BA

1.7.2008

MK

1.1.2007

ME

1.1.2008

RS

—

Märkide seletus:

—

Vaheleping ei ole veel jõustunud.

---

(1)  Protokoll on asendatud vahelepingu protokolli VII lisaga, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

(2)  Protokoll on asendatud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonipingu protokolli IX lisaga, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

(3)  Horvaatiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolliga, mis käsitleb „päritolustaatusega toodete” mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid, (asendatud protokolli X lisaga, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist) ei ole diagonaalset kumuleerumist ette nähtud. Vahelepingut Serbiaga ei ole seni rakendatud. Kauplemine Kosovo tolliterritooriumiga ei ole hõlmatud ühegi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ega vahelepinguga.

(4)  Türgi võib Euroopa Ühenduse ja Lääne-Balkani riikide päritolu määramise diagonaalse kumuleerumise süsteemis potentsiaalselt osaleda tingimusel, et lepingutega, mille Türgi ise on sõlminud Lääne-Balkani riikidega, on päritolu määramise diagonaalne kumuleerumine ette nähtud.

(5)  ISO-kood 3166. Ajutine kood, mis ei mõjuta mingil viisil kõnealuse riigi lõplikku nomenklatuuri, milles lepitakse kokku pärast seda, kui ÜRO egiidi all praegu peetavad vastavasisulised läbirääkimised on lõppenud.

(6)  Türgi ja mõnede Lääne-Balkani riikide (AL, BA, MK) vaheliste kehtivate lepingutega on ette nähtud üksnes kahepoolne kumuleerumine. Päritoluprotokollide muudatused vastavalt protsessiga SAP+ ette nähtud kumuleerumiseeskirjadele on nendes riikides praegu arutlusel.

Märkide seletus:

| — | Vaheleping ei ole veel jõustunud. |
| --- | --- |

—

Vaheleping ei ole veel jõustunud.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 17.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 62/22

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5494 — Enel/Endesa)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 62/08)

| 1. | 10. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Enel S.p.A. (edaspidi „Enel”, Itaalia) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Endesa S.A. (edaspidi „Endesa”, Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

10. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Enel S.p.A. (edaspidi „Enel”, Itaalia) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Endesa S.A. (edaspidi „Endesa”, Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Enel: tegutseb elektrienergia tootmise, jaotamise ja tarnimise valdkonnas Itaalias, Hispaanias, Bulgaarias, Rumeenias, Kreekas, Slovakkias, Venemaal, Prantsusmaal, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas. Enel tegeleb ka elektrimüügiga kogu Euroopas ning maagaasi ostu ja müügiga; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Enel: tegutseb elektrienergia tootmise, jaotamise ja tarnimise valdkonnas Itaalias, Hispaanias, Bulgaarias, Rumeenias, Kreekas, Slovakkias, Venemaal, Prantsusmaal, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas. Enel tegeleb ka elektrimüügiga kogu Euroopas ning maagaasi ostu ja müügiga;

| — | Endesa: tegutseb elektrienergia tootmise, jaotamise ja tarnimise valdkonnas Hispaanias, Portugalis, Madalmaades, Prantsusmaal, Saksamaal, Kreekas, Iirimaal, Lõuna-Ameerikas ja Põhja-Aafrikas. Endesa tegeleb ka elektrimüügiga kogu Euroopas ning Hispaanias maagaasi, söekaevandamise ja kinnisvaraga. |
| --- | --- |

—

Endesa: tegutseb elektrienergia tootmise, jaotamise ja tarnimise valdkonnas Hispaanias, Portugalis, Madalmaades, Prantsusmaal, Saksamaal, Kreekas, Iirimaal, Lõuna-Ameerikas ja Põhja-Aafrikas. Endesa tegeleb ka elektrimüügiga kogu Euroopas ning Hispaanias maagaasi, söekaevandamise ja kinnisvaraga.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5494 — Enel/Endesa):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5494 — Enel/Endesa):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 17.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 62/23

---

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse kohta — Tähtaja pikendamine

Tellija esitatud taotlus

(2009/C 62/09)

Komisjon sai 26. veebruaril 2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) artikli 30 lõike 5 alusel koostatud taotluse (1).

Kõnealuses ettevõtte Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V. esitatud taotluses käsitletakse nafta ja gaasi leiukohtade uuringuid ja kaevandamist Madalmaades. Taotlus on avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 53, 6. märtsil 2009, lk 27. Esialgne tähtaeg on 27. mai 2009.

Võttes arvesse, et komisjoni talitused peavad saama täiendavat teavet ja selle läbi vaatama, pikendatakse vastavalt artikli 30 lõike 6 teisele lausele kolme kuu võrra tähtaega, mille jooksul peab komisjon tegema kõnealuse taotluse kohta otsuse.

Lõpptähtaeg on seega 27. august 2009.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

---