# Eiropas Savienības C 27/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 27 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 3. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 27

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 3. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | 446. plenārā sesija, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā |
| 2009/C 027/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas attiecas uz tipa apstiprinājumu ar ūdeņradi darbināmiem mehāniskiem transportlīdzekļiem un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EKCOM(2007) 593 galīgā redakcija — 2007/0214 (COD) | 1 |
| 2009/C 027/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Dažādi politiski pasākumi, izņemot atbilstoša finansējuma piešķiršanu, kuru mērķis ir veicināt mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi un attīstībuv | 7 |
| 2009/C 027/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programmaCOM(2007) 621 galīgā redakcija | 12 |
| 2009/C 027/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Baltā grāmata par ES hipotekāro kredītu tirgu integrācijuCOM(2007) 807 galīgā redakcija | 18 |
| 2009/C 027/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Būvniecības nozares attīstība Eiropā | 22 |
| 2009/C 027/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Attīstības tendences uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē Eiropā | 26 |
| 2009/C 027/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kosmētikas līdzekļiem (pārstrādāta redakcija)COM(2008) 49 galīgā redakcija — 2008/0035 (COD) | 34 |
| 2009/C 027/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumosCOM(2008) 123 galīgā redakcija — 2008/0045 (COD) | 39 |
| 2009/C 027/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vienkāršām spiedtvertnēm (kodificēta versija) COM(2008) 202 galīgā redakcija — 2008/0076 (COD). | 41 |
| 2009/C 027/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz dzelzceļu tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiemCOM(2007) 608 galīgā redakcija | 41 |
| 2009/C 027/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums par Eiropas ostu politikuCOM(2007) 616 galīgā redakcija | 45 |
| 2009/C 027/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Autotransports — pašnodarbināto autovadītāju darba laiks | 49 |
| 2009/C 027/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Eiropas Energotehnoloģiju Stratēģiskais Plāns (ETS-Plāns).Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotniCOM(2007) 723 galīgā redakcija | 53 |
| 2009/C 027/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Klimata pārmaiņas un lauksaimniecība Eiropā | 59 |
| 2009/C 027/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai pilnveidotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmuCOM(2008) 16 galīgā redakcija — 2008/0013 COD | 66 |
| 2009/C 027/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadamCOM(2008) 17 galīgā redakcija — 2008/0014 (COD) | 71 |
| 2009/C 027/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu un Padomes Direktīvu 85/337/EEK un 96/61/EK, Direktīvu 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozīšanuCOM(2008) 18 galīgā redakcija — 2008/0015 (COD) | 75 |
| 2009/C 027/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz 6. panta 2. punktu par bateriju un akumulatoru laišanu tirgūCOM(2008) 211 galīgā redakcija — 2008/0081 (COD) | 81 |
| 2009/C 027/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ar enerģiju nesaistīta kalnrūpniecība Eiropā | 82 |
| 2009/C 027/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Minoritāšu integrācija — romi | 88 |
| 2009/C 027/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Plašākai pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai trešo valstu valstspiederīgo integrācijas politikas veicināšanā Kopienas līmenī paredzēta foruma struktūras, organizācijas un darbības elementi | 95 |
| 2009/C 027/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jauna ES sociālās politikas rīcības programma | 99 |
| 2009/C 027/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkosCOM(2007) 637 galīgā redakcija — 2007/0228 (CNS) | 108 |
| 2009/C 027/24 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstīCOM(2007) 638 galīgā redakcija — 2007/0229 (CNS) | 114 |
| 2009/C 027/25 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas radošuma un inovācijas gadu (2009)COM(2008) 159 galīgā redakcija — 2008/0064 (COD) | 119 |
| 2009/C 027/26 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Labāka integrācija iekšējā tirgū kā galvenais faktors kohēzijas un izaugsmes nodrošināšanai salās | 123 |
| 2009/C 027/27 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Uztvertās un faktiskās inflācijas atšķirību iemesli | 129 |
| 2009/C 027/28 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības loma ES pirmsiestāšanās palīdzības programmās Albānijas Republikā | 140 |
| 2009/C 027/29 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības organizāciju tīklu izveide Melnās jūras reģionā | 144 |
| 2009/C 027/30 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kā saskaņot valstu un Eiropas dimensiju, veidojot izpratni par Eiropu? | 152 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

446. plenārā sesija, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā

2009/C 027/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas attiecas uz tipa apstiprinājumu ar ūdeņradi darbināmiem mehāniskiem transportlīdzekļiem un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EKCOM(2007) 593 galīgā redakcija — 2007/0214 (COD)

COM(2007) 593 galīgā redakcija — 2007/0214 (COD)

1

2009/C 027/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Dažādi politiski pasākumi, izņemot atbilstoša finansējuma piešķiršanu, kuru mērķis ir veicināt mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi un attīstībuv

7

2009/C 027/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programmaCOM(2007) 621 galīgā redakcija

COM(2007) 621 galīgā redakcija

12

2009/C 027/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Baltā grāmata par ES hipotekāro kredītu tirgu integrācijuCOM(2007) 807 galīgā redakcija

COM(2007) 807 galīgā redakcija

18

2009/C 027/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Būvniecības nozares attīstība Eiropā

22

2009/C 027/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Attīstības tendences uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē Eiropā

26

2009/C 027/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kosmētikas līdzekļiem (pārstrādāta redakcija)COM(2008) 49 galīgā redakcija — 2008/0035 (COD)

COM(2008) 49 galīgā redakcija — 2008/0035 (COD)

34

2009/C 027/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumosCOM(2008) 123 galīgā redakcija — 2008/0045 (COD)

COM(2008) 123 galīgā redakcija — 2008/0045 (COD)

39

2009/C 027/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vienkāršām spiedtvertnēm (kodificēta versija) COM(2008) 202 galīgā redakcija — 2008/0076 (COD).

COM(2008) 202 galīgā redakcija — 2008/0076 (COD).

41

2009/C 027/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz dzelzceļu tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiemCOM(2007) 608 galīgā redakcija

COM(2007) 608 galīgā redakcija

41

2009/C 027/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums par Eiropas ostu politikuCOM(2007) 616 galīgā redakcija

COM(2007) 616 galīgā redakcija

45

2009/C 027/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Autotransports — pašnodarbināto autovadītāju darba laiks

49

2009/C 027/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Eiropas Energotehnoloģiju Stratēģiskais Plāns (ETS-Plāns).Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotniCOM(2007) 723 galīgā redakcija

COM(2007) 723 galīgā redakcija

53

2009/C 027/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Klimata pārmaiņas un lauksaimniecība Eiropā

59

2009/C 027/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai pilnveidotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmuCOM(2008) 16 galīgā redakcija — 2008/0013 COD

COM(2008) 16 galīgā redakcija — 2008/0013 COD

66

2009/C 027/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadamCOM(2008) 17 galīgā redakcija — 2008/0014 (COD)

COM(2008) 17 galīgā redakcija — 2008/0014 (COD)

71

2009/C 027/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu un Padomes Direktīvu 85/337/EEK un 96/61/EK, Direktīvu 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozīšanuCOM(2008) 18 galīgā redakcija — 2008/0015 (COD)

COM(2008) 18 galīgā redakcija — 2008/0015 (COD)

75

2009/C 027/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz 6. panta 2. punktu par bateriju un akumulatoru laišanu tirgūCOM(2008) 211 galīgā redakcija — 2008/0081 (COD)

COM(2008) 211 galīgā redakcija — 2008/0081 (COD)

81

2009/C 027/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ar enerģiju nesaistīta kalnrūpniecība Eiropā

82

2009/C 027/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Minoritāšu integrācija — romi

88

2009/C 027/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Plašākai pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai trešo valstu valstspiederīgo integrācijas politikas veicināšanā Kopienas līmenī paredzēta foruma struktūras, organizācijas un darbības elementi

95

2009/C 027/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jauna ES sociālās politikas rīcības programma

99

2009/C 027/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkosCOM(2007) 637 galīgā redakcija — 2007/0228 (CNS)

COM(2007) 637 galīgā redakcija — 2007/0228 (CNS)

108

2009/C 027/24

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstīCOM(2007) 638 galīgā redakcija — 2007/0229 (CNS)

COM(2007) 638 galīgā redakcija — 2007/0229 (CNS)

114

2009/C 027/25

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas radošuma un inovācijas gadu (2009)COM(2008) 159 galīgā redakcija — 2008/0064 (COD)

COM(2008) 159 galīgā redakcija — 2008/0064 (COD)

119

2009/C 027/26

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Labāka integrācija iekšējā tirgū kā galvenais faktors kohēzijas un izaugsmes nodrošināšanai salās

123

2009/C 027/27

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Uztvertās un faktiskās inflācijas atšķirību iemesli

129

2009/C 027/28

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības loma ES pirmsiestāšanās palīdzības programmās Albānijas Republikā

140

2009/C 027/29

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības organizāciju tīklu izveide Melnās jūras reģionā

144

2009/C 027/30

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kā saskaņot valstu un Eiropas dimensiju, veidojot izpratni par Eiropu?

152

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

446. plenārā sesija, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas attiecas uz tipa apstiprinājumu ar ūdeņradi darbināmiem mehāniskiem transportlīdzekļiem un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK”

COM(2007) 593 galīgā redakcija — 2007/0214 (COD)

(2009/C 27/01)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2007. gada 14. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tipa apstiprinājumu ar ūdeņradi darbināmiem mehāniskiem transportlīdzekļiem un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 11. jūnijā. Ziņotājs — Iozia kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. jūlijā, ar 117 balsīm par un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK apstiprina ierosinātās regulas (COM(2007) 593 galīgā redakcija) saturu un atzinīgi novērtē saskaņotu standartu noteikšanu, lai apstiprinātu ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipu Kopienas līmenī. Tā atbalsta izvēli, lai visās dalībvalstīs būtu spēkā vienota Kopienas procedūra, jo tas ir daudz vienkāršāk un ne tik apgrūtinoši kā 27 dažādas tipa apstiprinājuma sistēmas, kas ļautu notikt negodīgai konkurencei un veicinātu sadrumstalotību iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

1.1.

EESK apstiprina ierosinātās regulas (COM(2007) 593 galīgā redakcija) saturu un atzinīgi novērtē saskaņotu standartu noteikšanu, lai apstiprinātu ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipu Kopienas līmenī. Tā atbalsta izvēli, lai visās dalībvalstīs būtu spēkā vienota Kopienas procedūra, jo tas ir daudz vienkāršāk un ne tik apgrūtinoši kā 27 dažādas tipa apstiprinājuma sistēmas, kas ļautu notikt negodīgai konkurencei un veicinātu sadrumstalotību iekšējā tirgū.

| 1.2. | Šā pasākuma nozīmība ir skaidra: kaut arī pastāv cerības uz ievērojamu izaugsmi ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tirdzniecībā, tiem nav tipa apstiprinājuma ne valsts, ne Eiropas līmenī. Ja atsevišķas dalībvalstis ir pieņēmušas pagaidu noteikumus, tad tie ievērojami atšķiras viens no otra. |
| --- | --- |

1.2.

Šā pasākuma nozīmība ir skaidra: kaut arī pastāv cerības uz ievērojamu izaugsmi ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tirdzniecībā, tiem nav tipa apstiprinājuma ne valsts, ne Eiropas līmenī. Ja atsevišķas dalībvalstis ir pieņēmušas pagaidu noteikumus, tad tie ievērojami atšķiras viens no otra.

| 1.3. | Regula ir jāapstiprina ātri, jo tā nodrošinās noteiktu kritēriju kopumu nozares uzņēmumiem, un tas nodrošinās lielākas investīcijas, kas nepieciešamas ar ūdeņradi saistītas tehnoloģijas attīstībai. EESK atbalstīja šo stratēģisko izvēli jaunākajos atzinumos par šo tēmu, norādot, ka neatkarīgi no nepārtrauktajiem ierobežojumiem, būs jārisina ar ūdeņradi saistītās problēmas nākotnē. |
| --- | --- |

1.3.

Regula ir jāapstiprina ātri, jo tā nodrošinās noteiktu kritēriju kopumu nozares uzņēmumiem, un tas nodrošinās lielākas investīcijas, kas nepieciešamas ar ūdeņradi saistītas tehnoloģijas attīstībai. EESK atbalstīja šo stratēģisko izvēli jaunākajos atzinumos par šo tēmu, norādot, ka neatkarīgi no nepārtrauktajiem ierobežojumiem, būs jārisina ar ūdeņradi saistītās problēmas nākotnē.

| 1.4. | Šo Kopienas saskaņošanas standartu izveide ir arī svarīgs elements lietotāju drošības garantēšanai. Uzticības veidošana ir ārkārtīgi svarīga, ņemot vērā paredzamo šīs tehnoloģijas izmantojuma pieaugumu. Saskaņā ar Komisijas prognozēm līdz 2020. gadam ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu skaitam vajadzētu sasniegt vienu miljonu. |
| --- | --- |

1.4.

Šo Kopienas saskaņošanas standartu izveide ir arī svarīgs elements lietotāju drošības garantēšanai. Uzticības veidošana ir ārkārtīgi svarīga, ņemot vērā paredzamo šīs tehnoloģijas izmantojuma pieaugumu. Saskaņā ar Komisijas prognozēm līdz 2020. gadam ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu skaitam vajadzētu sasniegt vienu miljonu.

| 1.5. | Svarīgs piemērs, kas apstiprina šā mērķa pamatotību un reālu iespēju to sasniegt, ir pastāvīgi pieaugošais taksometru ar hibrīdu degvielas padeves sistēmu daudzums Ņujorkas ielās, kur pozitīva pilsētvides politika apvieno vides aizsardzību ar tirgus likumiem. Tas skaidri parāda, ka mākslīgas barjeras celšana šādas tehnoloģijas attīstībai bieži slēpj savtīgas intereses. |
| --- | --- |

1.5.

Svarīgs piemērs, kas apstiprina šā mērķa pamatotību un reālu iespēju to sasniegt, ir pastāvīgi pieaugošais taksometru ar hibrīdu degvielas padeves sistēmu daudzums Ņujorkas ielās, kur pozitīva pilsētvides politika apvieno vides aizsardzību ar tirgus likumiem. Tas skaidri parāda, ka mākslīgas barjeras celšana šādas tehnoloģijas attīstībai bieži slēpj savtīgas intereses.

| 1.6. | Šā mērķa sasniegšana ir ļoti svarīga, jo vienīgi, pieņemot izšķirošu lēmumu par fosilā kurināmā aizstāšanu, varēs turpināt rīkoties saskaņā ar ES ilgtspējīgas attīstības politiku un cīņu pret klimata pārmaiņām. Šo mērķi var sasniegt, pamazām pārejot pie ūdeņraža, otrās paaudzes biodegvielas un citu atjaunojamo kurināmo izmantošanas. |
| --- | --- |

1.6.

Šā mērķa sasniegšana ir ļoti svarīga, jo vienīgi, pieņemot izšķirošu lēmumu par fosilā kurināmā aizstāšanu, varēs turpināt rīkoties saskaņā ar ES ilgtspējīgas attīstības politiku un cīņu pret klimata pārmaiņām. Šo mērķi var sasniegt, pamazām pārejot pie ūdeņraža, otrās paaudzes biodegvielas un citu atjaunojamo kurināmo izmantošanas.

| 1.7. | Lai varētu sniegt nopietnu atbalstu, šīs ilgtermiņa stratēģijas prasībās būs iekļauti īpaši pasākumi tehnoloģisko pētījumu jomā. Tādēļ EESK aicina īstenot mērķtiecīgas pētniecības programmas, sākot ar ātru COM(2007) 571 ierosinātās regulas apstiprināšanu, kas paredz kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas (KTI) izveidi, kuras pamatā ir kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmums (1). Komiteja atzinīgi vērtē un uzskata par lietderīgām pētījumu programmas, kuru mērķis ir atrast jaunus veidus, kā ražot un izmantot ūdeņradi. Tā pievienojas uzņēmēju un to pētniecības iestāžu, kas aktīvi darbojas ūdeņraža nozarē, aicinājumam Padomei un Parlamentam paātrināt vajadzīgo ierosinājumu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

1.7.

Lai varētu sniegt nopietnu atbalstu, šīs ilgtermiņa stratēģijas prasībās būs iekļauti īpaši pasākumi tehnoloģisko pētījumu jomā. Tādēļ EESK aicina īstenot mērķtiecīgas pētniecības programmas, sākot ar ātru COM(2007) 571 ierosinātās regulas apstiprināšanu, kas paredz kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas (KTI) izveidi, kuras pamatā ir kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmums (1). Komiteja atzinīgi vērtē un uzskata par lietderīgām pētījumu programmas, kuru mērķis ir atrast jaunus veidus, kā ražot un izmantot ūdeņradi. Tā pievienojas uzņēmēju un to pētniecības iestāžu, kas aktīvi darbojas ūdeņraža nozarē, aicinājumam Padomei un Parlamentam paātrināt vajadzīgo ierosinājumu apstiprināšanu.

| 1.8. | EESK mudina Komisiju sākt darbu pie jaunā tīkla pārklājuma sadales jautājuma pārbaudes, jo droša un efektīva uzglabāšana un atbilstīga sadales sistēma ir galvenais elements ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu izplatīšanai. |
| --- | --- |

1.8.

EESK mudina Komisiju sākt darbu pie jaunā tīkla pārklājuma sadales jautājuma pārbaudes, jo droša un efektīva uzglabāšana un atbilstīga sadales sistēma ir galvenais elements ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu izplatīšanai.

| 1.9. | Sākotnējo rīcību vajadzētu koncentrēt uz sašķidrinātās naftas gāzes un metāna izplatīšanu visā Kopienā, jo daudzās ES valstīs tie ir retums vai arī nav nemaz, bet tie piedāvā visātrāko veidu un reālu cerību, kā samazināt atkarību no degvielām, kuru pamatā ir ogleklis. Šāds aizsākums uzglabāšanas un izplatīšanas jomā sekmēs jaunāku, drošāku un efektīvāku tehnoloģiju, kas tuvākajā nākotnē varētu atvieglot gāzu maisījuma un ūdeņraža piegādes vidējo posmu, līdz notiks pilnīga pāreja uz ūdeņraža izplatīšanu. |
| --- | --- |

1.9.

Sākotnējo rīcību vajadzētu koncentrēt uz sašķidrinātās naftas gāzes un metāna izplatīšanu visā Kopienā, jo daudzās ES valstīs tie ir retums vai arī nav nemaz, bet tie piedāvā visātrāko veidu un reālu cerību, kā samazināt atkarību no degvielām, kuru pamatā ir ogleklis. Šāds aizsākums uzglabāšanas un izplatīšanas jomā sekmēs jaunāku, drošāku un efektīvāku tehnoloģiju, kas tuvākajā nākotnē varētu atvieglot gāzu maisījuma un ūdeņraža piegādes vidējo posmu, līdz notiks pilnīga pāreja uz ūdeņraža izplatīšanu.

| 1.10. | Ir jāveic pasākumi, lai atjaunotu potenciālo lietotāju uzticību un izkliedētu šaubas, kuras joprojām saistītas ar ūdeņraža izmantošanu. Ir jāplāno plašas informācijas programmas ar skaidri noteiktu vēstījumu, lai pārliecinātu sabiedrību, ka šī tehnoloģija jau ir sasniegusi parasto transportlīdzekļu pašreizējo drošības līmeni. |
| --- | --- |

1.10.

Ir jāveic pasākumi, lai atjaunotu potenciālo lietotāju uzticību un izkliedētu šaubas, kuras joprojām saistītas ar ūdeņraža izmantošanu. Ir jāplāno plašas informācijas programmas ar skaidri noteiktu vēstījumu, lai pārliecinātu sabiedrību, ka šī tehnoloģija jau ir sasniegusi parasto transportlīdzekļu pašreizējo drošības līmeni.

| 1.11. | EESK piekrīt, ka vispiemērotākais izmantojamais juridiskais instruments ir regula, jo tā nozares ražotājiem nosaka līmeni, kurā jādarbojas, nodrošinot, ka standarti, kas tajā ir noteikti, tiek ieviesti vienlaicīgi visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.11.

EESK piekrīt, ka vispiemērotākais izmantojamais juridiskais instruments ir regula, jo tā nozares ražotājiem nosaka līmeni, kurā jādarbojas, nodrošinot, ka standarti, kas tajā ir noteikti, tiek ieviesti vienlaicīgi visās dalībvalstīs.

| 1.12. | EESK apstiprina ierosinājumu sagatavot un ieviest pamatstandartus, veicot komitejas procedūru. Tā atzinīgi novērtē arī vienošanās par pārejas periodu attiecībā uz visu standartu pilnīgu piemērošanu; tas, atkarībā no sarežģītības, varētu būt vajadzīgs ražotājiem. |
| --- | --- |

1.12.

EESK apstiprina ierosinājumu sagatavot un ieviest pamatstandartus, veicot komitejas procedūru. Tā atzinīgi novērtē arī vienošanās par pārejas periodu attiecībā uz visu standartu pilnīgu piemērošanu; tas, atkarībā no sarežģītības, varētu būt vajadzīgs ražotājiem.

| 1.13. | EESK atzinīgi novērtē Eiropas klātbūtni Globālajā koordinācijas grupā (GKG), kura cenšas izveidot tipa apstiprināšanas standartus pasaules līmenī, un uzskata, ka Eiropas iesaistīšanās ir svarīga. Tomēr tā uzsver arī to, ka centieni rast vienošanos pasaules līmenī nedrīkst kavēt Eiropas likumdošanas procedūru. Tā kā Eiropai ir pašai savs juridiskais instruments un pieredze Kopienas standartu piemērošanā, tas stiprinās Eiropas klātbūtni visās pasaules organizācijās un nodrošinās to, lai starptautisko noteikumu izveide ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu jomā būtu kas vairāk, nekā tikai vērā ņemama atsauce. |
| --- | --- |

1.13.

EESK atzinīgi novērtē Eiropas klātbūtni Globālajā koordinācijas grupā (GKG), kura cenšas izveidot tipa apstiprināšanas standartus pasaules līmenī, un uzskata, ka Eiropas iesaistīšanās ir svarīga. Tomēr tā uzsver arī to, ka centieni rast vienošanos pasaules līmenī nedrīkst kavēt Eiropas likumdošanas procedūru. Tā kā Eiropai ir pašai savs juridiskais instruments un pieredze Kopienas standartu piemērošanā, tas stiprinās Eiropas klātbūtni visās pasaules organizācijās un nodrošinās to, lai starptautisko noteikumu izveide ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu jomā būtu kas vairāk, nekā tikai vērā ņemama atsauce.

| 1.14. | Pieredze, kas gūta no tā, ka pastāv likumdošana Kopienas līmenī, un pašreiz notiekošo tehnoloģijas pētījumu nozīmīgie rezultāti varētu palīdzēt veicināt to uzņēmumu konkurētspēju, kuri jau darbojas automobiļu nozarē, ar nosacījumu, ka lielākā daļa nākotnes tirgus ir balstīta uz jaunas tehnoloģijas un kurināmā. |
| --- | --- |

1.14.

Pieredze, kas gūta no tā, ka pastāv likumdošana Kopienas līmenī, un pašreiz notiekošo tehnoloģijas pētījumu nozīmīgie rezultāti varētu palīdzēt veicināt to uzņēmumu konkurētspēju, kuri jau darbojas automobiļu nozarē, ar nosacījumu, ka lielākā daļa nākotnes tirgus ir balstīta uz jaunas tehnoloģijas un kurināmā.

| 1.15. | EESK uzskata, ka tam visam ir vajadzīgi drosmīgi un savlaicīgi lēmumi, kā arī tālredzīgs stratēģisks redzējums, kas vērsts uz nākotnes scenāriju, kurā ar laiku ūdeņradim būs lielākā un noteicošā loma. |
| --- | --- |

1.15.

EESK uzskata, ka tam visam ir vajadzīgi drosmīgi un savlaicīgi lēmumi, kā arī tālredzīgs stratēģisks redzējums, kas vērsts uz nākotnes scenāriju, kurā ar laiku ūdeņradim būs lielākā un noteicošā loma.

| 1.16 | EESK aicina Komisiju pārskatīt priekšlikumu marķēt ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus, tādējādi tos diskriminējot, norādot to “bīstamību”, kaut arī to drošības testu rezultāti ir līdzvērtīgi ar citu degvielu darbināmu transportlīdzekļu testiem. EESK par piemērotāku alternatīvu šādam marķējumam uzskata iespēju norādīt degvielas tipu visiem transportlīdzekļiem, padarot tos skaidri atpazīstamus. |
| --- | --- |

1.16

EESK aicina Komisiju pārskatīt priekšlikumu marķēt ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus, tādējādi tos diskriminējot, norādot to “bīstamību”, kaut arī to drošības testu rezultāti ir līdzvērtīgi ar citu degvielu darbināmu transportlīdzekļu testiem. EESK par piemērotāku alternatīvu šādam marķējumam uzskata iespēju norādīt degvielas tipu visiem transportlīdzekļiem, padarot tos skaidri atpazīstamus.

| 1.17 | Apstākļos, kad nav ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu izplatīšanas tīkla, EESK iesaka ieviest tipa apstiprinājumu maziem riforminga blokiem ūdeņraža pārstrādei no metāna (nelielas energoražotnes vai līdzīgas iekārtas). Tas iezīmētu pirmo reālo soli ceļā uz ūdeņraža pieprasījumu jau drīzumā, kamēr galīgais mērķis varētu būt ūdeņraža ražošana no atjaunojamiem resursiem vai biodrogām fotolīzes vai elektrolīzes procesā, lietojot no atjaunojamiem avotiem iegūtu elektroenerģiju. |
| --- | --- |

1.17

Apstākļos, kad nav ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu izplatīšanas tīkla, EESK iesaka ieviest tipa apstiprinājumu maziem riforminga blokiem ūdeņraža pārstrādei no metāna (nelielas energoražotnes vai līdzīgas iekārtas). Tas iezīmētu pirmo reālo soli ceļā uz ūdeņraža pieprasījumu jau drīzumā, kamēr galīgais mērķis varētu būt ūdeņraža ražošana no atjaunojamiem resursiem vai biodrogām fotolīzes vai elektrolīzes procesā, lietojot no atjaunojamiem avotiem iegūtu elektroenerģiju.

2.   Ievads

| 2.1. | Apspriežamās regulas (COM (2007) 593 galīgā redakcija) izejas punkts ir tāds, ka nav nekādu Eiropas standartu, kuri regulētu ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu, lai gan prognozes liecina, ka šādu automobiļu tirgus pieaugs. |
| --- | --- |

2.1.

Apspriežamās regulas (COM (2007) 593 galīgā redakcija) izejas punkts ir tāds, ka nav nekādu Eiropas standartu, kuri regulētu ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu, lai gan prognozes liecina, ka šādu automobiļu tirgus pieaugs.

| 2.2. | Tāpat nav arī noteikumu, kas šo nozari regulētu atsevišķās ES dalībvalstīs.
  Nevienā no pašreizējiem tiesību aktiem, kas regulē transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, nav iekļauti nekādi vispārīgi standarti ar ūdeņradi darbināmiem transportlīdzekļiem daļēji tāpēc, ka tie ļoti atšķiras no automobiļiem, kuri darbojas ar tradicionālo degvielu. |
| --- | --- |

2.2.

Tāpat nav arī noteikumu, kas šo nozari regulētu atsevišķās ES dalībvalstīs.

Nevienā no pašreizējiem tiesību aktiem, kas regulē transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, nav iekļauti nekādi vispārīgi standarti ar ūdeņradi darbināmiem transportlīdzekļiem daļēji tāpēc, ka tie ļoti atšķiras no automobiļiem, kuri darbojas ar tradicionālo degvielu.

| 2.3. | Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas pagaidu noteikumus, kuri ievērojami atšķiras cits no cita. Ja šāda situācija turpināsies, tipa apstiprināšanas procedūras, kas attīstās atsevišķās dalībvalstīs, atšķirsies. Rezultātā iekšējais tirgus neizbēgami tiks sadrumstalots un tiks izkropļoti konkurences noteikumi. Tādējādi samazināsies šīs tehnoloģijas reālās iespējas ievērojami veicināt vides uzlabošanu. |
| --- | --- |

2.3.

Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas pagaidu noteikumus, kuri ievērojami atšķiras cits no cita. Ja šāda situācija turpināsies, tipa apstiprināšanas procedūras, kas attīstās atsevišķās dalībvalstīs, atšķirsies. Rezultātā iekšējais tirgus neizbēgami tiks sadrumstalots un tiks izkropļoti konkurences noteikumi. Tādējādi samazināsies šīs tehnoloģijas reālās iespējas ievērojami veicināt vides uzlabošanu.

| 2.4. | Tādēļ šis regulas projekts paredzēts, lai nodrošinātu pareizu iekšējā tirgus darbību un novērstu transportlīdzekļu apriti atsevišķās dalībvalstīs saskaņā ar atšķirīgiem tipa apstiprināšanas standartiem, kas izraisītu neatbilstību starp atsevišķām procedūrām un veicinātu mākslīgus šķēršļus tirdzniecībai Eiropā. |
| --- | --- |

2.4.

Tādēļ šis regulas projekts paredzēts, lai nodrošinātu pareizu iekšējā tirgus darbību un novērstu transportlīdzekļu apriti atsevišķās dalībvalstīs saskaņā ar atšķirīgiem tipa apstiprināšanas standartiem, kas izraisītu neatbilstību starp atsevišķām procedūrām un veicinātu mākslīgus šķēršļus tirdzniecībai Eiropā.

| 2.5. | Tādējādi ūdeņraža tehnoloģija un ar to saistītās iniciatīvas drīzāk tiktu traucētas, nekā veicinātas, lai gan šī ir viena no ievērojamākajām pieejamajām alternatīvām fosilajai degvielai, kas joprojām veido 98 % no sabiedriskā un privātā transporta un 50 % no primārās enerģijas avotiem, un šis skaitlis var pieaugt līdz 73 %, ja vien netiks pieņemts skaidrs lēmums veikt izmaiņas. |
| --- | --- |

2.5.

Tādējādi ūdeņraža tehnoloģija un ar to saistītās iniciatīvas drīzāk tiktu traucētas, nekā veicinātas, lai gan šī ir viena no ievērojamākajām pieejamajām alternatīvām fosilajai degvielai, kas joprojām veido 98 % no sabiedriskā un privātā transporta un 50 % no primārās enerģijas avotiem, un šis skaitlis var pieaugt līdz 73 %, ja vien netiks pieņemts skaidrs lēmums veikt izmaiņas.

| 2.6. | Šī regula kopā ar lielām nozares pētniecības programmām, kas iekļautas Septītajā pamatprogrammā, ir svarīgs solis pretī iespējai sagatavot ūdeņraža izmantošanu līdz drošam līmenim, kas panākts, izmantojot tradicionālo tehnoloģiju, un var veicināt potenciālo lietotāju atbalstu. |
| --- | --- |

2.6.

Šī regula kopā ar lielām nozares pētniecības programmām, kas iekļautas Septītajā pamatprogrammā, ir svarīgs solis pretī iespējai sagatavot ūdeņraža izmantošanu līdz drošam līmenim, kas panākts, izmantojot tradicionālo tehnoloģiju, un var veicināt potenciālo lietotāju atbalstu.

| 2.7. | Saskaņoti standarti Kopienas līmenī ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai neapšaubāmi būs izšķirošs solis uz to, lai nostiprinātu lietotāju pārliecību par drošību. Veicināt iedzīvotāju uzticību ūdeņraža lietošanai ir ļoti svarīgi, ja ir jāpastiprina to automobiļu laišana tirgū, kuri izmanto alternatīvu degvielu ar zemu siltumnīcas efektu izraisošas gāzes emisijas daudzumu — tas ir svarīgi, lai varētu aizsargāt vidi pareizi un praktiski. |
| --- | --- |

2.7.

Saskaņoti standarti Kopienas līmenī ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai neapšaubāmi būs izšķirošs solis uz to, lai nostiprinātu lietotāju pārliecību par drošību. Veicināt iedzīvotāju uzticību ūdeņraža lietošanai ir ļoti svarīgi, ja ir jāpastiprina to automobiļu laišana tirgū, kuri izmanto alternatīvu degvielu ar zemu siltumnīcas efektu izraisošas gāzes emisijas daudzumu — tas ir svarīgi, lai varētu aizsargāt vidi pareizi un praktiski.

3.   Komisijas priekšlikums

| 3.1. | Regulas projekta mērķis ir noteikt ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma standartus, kas būtu spēkā visā ES. |
| --- | --- |

3.1.

Regulas projekta mērķis ir noteikt ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma standartus, kas būtu spēkā visā ES.

| 3.2. | Ar to tiek grozīta Pamatdirektīva 2007/46/EK, iekļaujot M1-M2-M3 un N1-N2-N3 (2) kategorijas ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus visās EK automobiļu tipa apstiprinājuma procedūrās un iekļaujot ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus visās ar tipa apstiprinājumu saistītās direktīvās un regulās. |
| --- | --- |

3.2.

Ar to tiek grozīta Pamatdirektīva 2007/46/EK, iekļaujot M1-M2-M3 un N1-N2-N3 (2) kategorijas ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus visās EK automobiļu tipa apstiprinājuma procedūrās un iekļaujot ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus visās ar tipa apstiprinājumu saistītās direktīvās un regulās.

| 3.3. | Ierosinājuma juridiskais pamats ir Līguma 95. pants.
  Ierosinājumā pilnībā ievērots subsidiaritātes princips, jo politiskos mērķus, kas pieņemti Kopienas līmenī, dalībvalstis nevar sasniegt individuāli. Turklāt procedūra novērš šķēršļu veidošanos vienotajā tirgū.
  Tajā saglabāts arī proporcionalitātes princips, kura mērķis ir vienotā tirgus vienmērīga, nepārtraukta darbība un augsts sabiedrības drošības un vides aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

3.3.

Ierosinājuma juridiskais pamats ir Līguma 95. pants.

Ierosinājumā pilnībā ievērots subsidiaritātes princips, jo politiskos mērķus, kas pieņemti Kopienas līmenī, dalībvalstis nevar sasniegt individuāli. Turklāt procedūra novērš šķēršļu veidošanos vienotajā tirgū.

Tajā saglabāts arī proporcionalitātes princips, kura mērķis ir vienotā tirgus vienmērīga, nepārtraukta darbība un augsts sabiedrības drošības un vides aizsardzības līmenis.

| 3.4. | Komisija ierosina izmantot regulu, jo tas nodrošinās noteikumu stāšanos spēkā visās dalībvalstīs, un tajā pašā laikā nebūs jāgaida, līdz tie tiks ieviesti valsts likumdošanā. Tādā veidā varēs arī izvairīties no tipa apstiprināšanas standartu pieņemšanas kavēšanās un novērst risku, ka noteikumi to iestrādāšanas laikā varētu ievērojami mainīties. |
| --- | --- |

3.4.

Komisija ierosina izmantot regulu, jo tas nodrošinās noteikumu stāšanos spēkā visās dalībvalstīs, un tajā pašā laikā nebūs jāgaida, līdz tie tiks ieviesti valsts likumdošanā. Tādā veidā varēs arī izvairīties no tipa apstiprināšanas standartu pieņemšanas kavēšanās un novērst risku, ka noteikumi to iestrādāšanas laikā varētu ievērojami mainīties.

| 3.5. | Ierosinājums ir ticis kārtīgi pārbaudīts, konsultējoties ar visām ieinteresētajām pusēm. Sākot ar “Ūdeņraža darba grupu”, pētījumā iesaistījās valstu pārvaldes iestādes, automobiļu ražotāji, automobiļu rezerves daļu piegādātāji un rūpniecības asociācijas. |
| --- | --- |

3.5.

Ierosinājums ir ticis kārtīgi pārbaudīts, konsultējoties ar visām ieinteresētajām pusēm. Sākot ar “Ūdeņraža darba grupu”, pētījumā iesaistījās valstu pārvaldes iestādes, automobiļu ražotāji, automobiļu rezerves daļu piegādātāji un rūpniecības asociācijas.

| 3.6. | Četras tēmas, kas tika apskatītas, bija šādas:






  — | nemainīt politiku, t. i., esošās situācijas saglabāšana; |
| --- | --- | --- |

3.6.

Četras tēmas, kas tika apskatītas, bija šādas:

—

nemainīt politiku, t. i., esošās situācijas saglabāšana;

| — | tiesību akti dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

—

tiesību akti dalībvalstu līmenī;

| — | tiesību akti Eiropas Savienības līmenī; |
| --- | --- |

—

tiesību akti Eiropas Savienības līmenī;

| — | nenormatīva pieeja, t. i., pašregulācija. |
| --- | --- |

—

nenormatīva pieeja, t. i., pašregulācija.

| 3.7. | Tika iecelts konsultants, kas apkopoja atbildes par drošību, tehnoloģiju un dažādu iespēju relatīvās izmaksas. Rezultātus izvērtēja lielākie automobiļu nozares uzņēmumi, kuri strādā ar ūdeņraža tehnoloģiju. |
| --- | --- |

3.7.

Tika iecelts konsultants, kas apkopoja atbildes par drošību, tehnoloģiju un dažādu iespēju relatīvās izmaksas. Rezultātus izvērtēja lielākie automobiļu nozares uzņēmumi, kuri strādā ar ūdeņraža tehnoloģiju.

| 3.8. | No šā plašā konsultāciju procesa ir skaidrs, ka labākais rīcības plāns būtu likumdošana Kopienas līmenī, kas izveidotu tipa apstiprināšanas procedūru visiem ar ūdeņradi darbināmiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

3.8.

No šā plašā konsultāciju procesa ir skaidrs, ka labākais rīcības plāns būtu likumdošana Kopienas līmenī, kas izveidotu tipa apstiprināšanas procedūru visiem ar ūdeņradi darbināmiem transportlīdzekļiem.

| 3.9. | Lai pamatotu šo izvēli, Komisija piedāvāja pētījumu (3), kas pārliecina, ka Eiropas tipa strikta apstiprināšanas process ir vienkāršākais un lētākais veids, ņemot vērā to, cik teorētiski varētu izmaksāt 27 dažādi tipa apstiprināšanas standarti katrā atsevišķā dalībvalstī. |
| --- | --- |

3.9.

Lai pamatotu šo izvēli, Komisija piedāvāja pētījumu (3), kas pārliecina, ka Eiropas tipa strikta apstiprināšanas process ir vienkāršākais un lētākais veids, ņemot vērā to, cik teorētiski varētu izmaksāt 27 dažādi tipa apstiprināšanas standarti katrā atsevišķā dalībvalstī.

| 3.10. | Konsultanta novērtējums tika iesniegts Komisijai, kura izveidoja šo ierosinājumu, pamatojoties uz iepriekšējām konsultācijām, tādā veidā uzsākot institucionālu procesu. |
| --- | --- |

3.10.

Konsultanta novērtējums tika iesniegts Komisijai, kura izveidoja šo ierosinājumu, pamatojoties uz iepriekšējām konsultācijām, tādā veidā uzsākot institucionālu procesu.

| 3.11. | Komisija uzskata, ka standarti, kas būs noteikti šajā regulā, piedāvās ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu lietotājiem vajadzīgās garantijas attiecībā uz drošību un sniegs ievērojamu labumu vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

3.11.

Komisija uzskata, ka standarti, kas būs noteikti šajā regulā, piedāvās ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu lietotājiem vajadzīgās garantijas attiecībā uz drošību un sniegs ievērojamu labumu vides aizsardzībai.

| 3.12. | Galamērķis ir tāds, ka 36 mēnešus pēc regulas stāšanās spēkā, ūdeņraža sistēmām, visām sastāvdaļām, kas ir kontaktā ar ūdeņradi, un izmantotajiem materiāliem, ir pilnībā jāatbilst šajā regulā noteiktajiem standartiem. |
| --- | --- |

3.12.

Galamērķis ir tāds, ka 36 mēnešus pēc regulas stāšanās spēkā, ūdeņraža sistēmām, visām sastāvdaļām, kas ir kontaktā ar ūdeņradi, un izmantotajiem materiāliem, ir pilnībā jāatbilst šajā regulā noteiktajiem standartiem.

4.   Uzklausīšanas sanāksme

| 4.1. | Uzklausīšanas sanāksmē, kurā piedalās Komisijas pārstāvji, zinātnieki, ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu izstrādē iesaistītu ražotāju pārstāvji, Eiropas apvienības, patērētāji un kurināmā elementa ražotāji, izskanēja vērtīgas idejas un informācija par pēdējiem tehnoloģijas sasniegumiem. |
| --- | --- |

4.1.

Uzklausīšanas sanāksmē, kurā piedalās Komisijas pārstāvji, zinātnieki, ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu izstrādē iesaistītu ražotāju pārstāvji, Eiropas apvienības, patērētāji un kurināmā elementa ražotāji, izskanēja vērtīgas idejas un informācija par pēdējiem tehnoloģijas sasniegumiem.

| 4.2. | Tajā uzsvēra sabiedrības informētības un atsevišķu pasākumu nozīmīgumu, piemēram, vairākus gadus Romā notiekošais (H2 Roma) pasākums, kurā sabiedrību iepazīstina ar ražotājiem, demonstrē tehnoloģijas izstrādi un vairo izpratni par tehnoloģiju, ko vairums iedzīvotāju līdz šim uzskatījuši par bīstamu. Klātesošie bija ieinteresēti EESK — kultūras vidutājas — lomā. |
| --- | --- |

4.2.

Tajā uzsvēra sabiedrības informētības un atsevišķu pasākumu nozīmīgumu, piemēram, vairākus gadus Romā notiekošais (H2 Roma) pasākums, kurā sabiedrību iepazīstina ar ražotājiem, demonstrē tehnoloģijas izstrādi un vairo izpratni par tehnoloģiju, ko vairums iedzīvotāju līdz šim uzskatījuši par bīstamu. Klātesošie bija ieinteresēti EESK — kultūras vidutājas — lomā.

| 4.3. | Gan ražotāji, gan patērētāji uzsvēra, ka ir vajadzīga liela paļāvība par šo transportlīdzekļu drošumu, par glabāšanas un izplatīšanas iespējām, kā arī par ūdeņraža resursiem. Pētījumiem būtu nepieciešams lielāks atbalsts. Viņi atzinīgi vērtēja nesenās Eiropas ierosmes veicināt kurināmo elementu, lemjot par finansējumu kopīgas tehnoloģijas iniciatīvai. |
| --- | --- |

4.3.

Gan ražotāji, gan patērētāji uzsvēra, ka ir vajadzīga liela paļāvība par šo transportlīdzekļu drošumu, par glabāšanas un izplatīšanas iespējām, kā arī par ūdeņraža resursiem. Pētījumiem būtu nepieciešams lielāks atbalsts. Viņi atzinīgi vērtēja nesenās Eiropas ierosmes veicināt kurināmo elementu, lemjot par finansējumu kopīgas tehnoloģijas iniciatīvai.

| 4.4. | Neatkarīgi testi ir parādījuši, ka ar ūdeņradi darbināmie transportlīdzekļi bez uzpildīšanas jau var nobraukt līdz pat 600 km. Nākamās pārbaudes tiek gatavotas. |
| --- | --- |

4.4.

Neatkarīgi testi ir parādījuši, ka ar ūdeņradi darbināmie transportlīdzekļi bez uzpildīšanas jau var nobraukt līdz pat 600 km. Nākamās pārbaudes tiek gatavotas.

| 4.5 | Kā parādīja noklausīšanās, ar ūdeņradi darbināmi transportlīdzekļi pašlaik ir tehnoloģiska realitāte. Tomēr pietrūkst ekonomisko un sociālo nosacījumu, lai tos varētu tirgot. Tipa apstiprinājuma regulējums novērsīs sākotnējos šķēršļus. |
| --- | --- |

4.5

Kā parādīja noklausīšanās, ar ūdeņradi darbināmi transportlīdzekļi pašlaik ir tehnoloģiska realitāte. Tomēr pietrūkst ekonomisko un sociālo nosacījumu, lai tos varētu tirgot. Tipa apstiprinājuma regulējums novērsīs sākotnējos šķēršļus.

5.   Vispārējas piezīmes

| 5.1. | EESK apstiprina šīs regulas saturu un atzinīgi novērtē saskaņotu standartu noteikšanu ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprinājumam Kopienas līmenī. Tas ir solis uz priekšu, jo šā brīža situācijā likumdošanas trūkums izkropļo konkurenci un sadrumstalo iekšējo tirgu. Ir svarīgi, lai regulu apstiprinātu ātri arī drošības un vides aizsardzības apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

5.1.

EESK apstiprina šīs regulas saturu un atzinīgi novērtē saskaņotu standartu noteikšanu ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprinājumam Kopienas līmenī. Tas ir solis uz priekšu, jo šā brīža situācijā likumdošanas trūkums izkropļo konkurenci un sadrumstalo iekšējo tirgu. Ir svarīgi, lai regulu apstiprinātu ātri arī drošības un vides aizsardzības apsvērumu dēļ.

| 5.2. | EESK atzīst, ka noteikta modeļa trūkums neizbēgami attur vajadzīgās nozīmīgās investīcijas tehnoloģijas attīstībai, lai ūdeņradi varētu izmantot kā degvielu nākotnes automobiļos. |
| --- | --- |

5.2.

EESK atzīst, ka noteikta modeļa trūkums neizbēgami attur vajadzīgās nozīmīgās investīcijas tehnoloģijas attīstībai, lai ūdeņradi varētu izmantot kā degvielu nākotnes automobiļos.

| 5.3. | Regula varētu būt saskaņā ar ES ilgtspējīgas attīstības politiku un cīņu pret klimata izmaiņām, kas ir pamatā Komitejas iniciatīvām un ir nozīmīgs atbalsts Lisabonas stratēģijas pamatmērķiem. |
| --- | --- |

5.3.

Regula varētu būt saskaņā ar ES ilgtspējīgas attīstības politiku un cīņu pret klimata izmaiņām, kas ir pamatā Komitejas iniciatīvām un ir nozīmīgs atbalsts Lisabonas stratēģijas pamatmērķiem.

| 5.4. | EESK ir pārliecināta — ja vien ar ūdeņradi darbināmi transportlīdzekļi neattīstīsies ļoti ātri un plašā mērogā un fosilā degviela pamazām netiks aizvietota, vides ieguvumi būs ļoti ierobežoti un tādējādi nenozīmīgi. Tā apgalvo, ka ūdeņraža, otrās paaudzes biodegvielas un citu atjaunojamo degvielu izmantošana varētu padarīt iespējamu vides ilgtspēju un veidotu nopietnu pamatu cīņā pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

5.4.

EESK ir pārliecināta — ja vien ar ūdeņradi darbināmi transportlīdzekļi neattīstīsies ļoti ātri un plašā mērogā un fosilā degviela pamazām netiks aizvietota, vides ieguvumi būs ļoti ierobežoti un tādējādi nenozīmīgi. Tā apgalvo, ka ūdeņraža, otrās paaudzes biodegvielas un citu atjaunojamo degvielu izmantošana varētu padarīt iespējamu vides ilgtspēju un veidotu nopietnu pamatu cīņā pret klimata pārmaiņām.

| 5.5. | EESK apgalvo, ka ejamais ceļš, lai mainītu pašreizējo tendenci, — kad enerģijas pieprasījums, pirmkārt, tiek apmierināts ar fosilo degvielu, kas šobrīd veido 85–90 % no pasaules enerģijas piegādes, — veicinās ūdeņraža izmantošanu un pētījumus ūdeņraža un kurināmā elementu jomā. Visos nākotnes iespēju pētījumos ir jāņem vērā fakts, ka turpmākā fosilās degvielas izmantošana būs saistīta ar tās trūkumu un nepārtrauktu cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

5.5.

EESK apgalvo, ka ejamais ceļš, lai mainītu pašreizējo tendenci, — kad enerģijas pieprasījums, pirmkārt, tiek apmierināts ar fosilo degvielu, kas šobrīd veido 85–90 % no pasaules enerģijas piegādes, — veicinās ūdeņraža izmantošanu un pētījumus ūdeņraža un kurināmā elementu jomā. Visos nākotnes iespēju pētījumos ir jāņem vērā fakts, ka turpmākā fosilās degvielas izmantošana būs saistīta ar tās trūkumu un nepārtrauktu cenu pieaugumu.

| 5.6. | EESK nesen pieņemtajā atzinumā (4) pilnībā atbalstīja Komisijas ierosinājumu (COM(2007) 571 galīgā redakcija) piešķirt aptuveni EUR 470 miljonus kopīgai tehnoloģijas iniciatīvai (KTI) “degvielas elementiem un ūdeņradim”, kas ļaus Komisijai, dalībvalstīm un rūpniecībai ieguldīt dažādus resursus plašā pētniecības iniciatīvā, lai uzsāktu programmas, kuru mērķis būtu stratēģiskās diversifikācijas un enerģijas nākotnes pieejamības nozares. |
| --- | --- |

5.6.

EESK nesen pieņemtajā atzinumā (4) pilnībā atbalstīja Komisijas ierosinājumu (COM(2007) 571 galīgā redakcija) piešķirt aptuveni EUR 470 miljonus kopīgai tehnoloģijas iniciatīvai (KTI) “degvielas elementiem un ūdeņradim”, kas ļaus Komisijai, dalībvalstīm un rūpniecībai ieguldīt dažādus resursus plašā pētniecības iniciatīvā, lai uzsāktu programmas, kuru mērķis būtu stratēģiskās diversifikācijas un enerģijas nākotnes pieejamības nozares.

| 5.7. | Nākamajā atzinumā par enerģijas maisījumu transportā (5) EESK “uzskata, ka ievērojams finansējuma palielinājums pētniecībai ūdeņraža ražošanas un lietošanas jomā (...) būtu ļoti svarīgs” un “no to uzņēmējdarbības un pētniecības centru puses, kas aktīvi darbojas ūdeņraža izmantošanā, aicina Padomi un Parlamentu paātrināt ierosinājuma apstiprināšanas procesu”. |
| --- | --- |

5.7.

Nākamajā atzinumā par enerģijas maisījumu transportā (5) EESK “uzskata, ka ievērojams finansējuma palielinājums pētniecībai ūdeņraža ražošanas un lietošanas jomā (...) būtu ļoti svarīgs” un “no to uzņēmējdarbības un pētniecības centru puses, kas aktīvi darbojas ūdeņraža izmantošanā, aicina Padomi un Parlamentu paātrināt ierosinājuma apstiprināšanas procesu”.

| 5.8. | Kurināmā elementi ir enerģijas pārveidotāji, kas ievērojami samazina siltumnīcas efektu izraisošu gāzu un citu piesārņojuma elementu rašanos. Attiecībā uz biomasas apstrādi EESK šajā pašā atzinumā uzmanīgi aplūko jaunākos sasniegumus jauna kurināmā elementu katalizatora izstrādē, kas ir ļoti daudzsološa tehnoloģija tīras enerģijas piegādei transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

5.8.

Kurināmā elementi ir enerģijas pārveidotāji, kas ievērojami samazina siltumnīcas efektu izraisošu gāzu un citu piesārņojuma elementu rašanos. Attiecībā uz biomasas apstrādi EESK šajā pašā atzinumā uzmanīgi aplūko jaunākos sasniegumus jauna kurināmā elementu katalizatora izstrādē, kas ir ļoti daudzsološa tehnoloģija tīras enerģijas piegādei transportlīdzekļiem.

| 5.9. | Uzsverot, ka ūdeņraža izmantošana, pamazām aizvietojot fosilo degvielu, ir vajadzīga un vēlama, Komiteja norāda, ka mērķi ieviest ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus apritē nevar sasniegt bez ievērojamām investīcijām visās ar to saistītajās pētniecības jomās. Šā iemesla dēļ EESK vēlētos redzēt pētniecības programmas ar mērķi saliedēt šo stratēģiju. |
| --- | --- |

5.9.

Uzsverot, ka ūdeņraža izmantošana, pamazām aizvietojot fosilo degvielu, ir vajadzīga un vēlama, Komiteja norāda, ka mērķi ieviest ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus apritē nevar sasniegt bez ievērojamām investīcijām visās ar to saistītajās pētniecības jomās. Šā iemesla dēļ EESK vēlētos redzēt pētniecības programmas ar mērķi saliedēt šo stratēģiju.

| 5.10. | Komiteja uzskata, ka, lai gan šā procesa lielās izmaksas ir problēma, tehnoloģijas attīstībai šajā jomā nedrīkst ļaut kļūt lēnākai. Tā cieši uzrauga visas programmas, kuru mērķis ir meklēt jaunus ekoloģiski draudzīgus veidus, kā ražot ūdeņradi, ņemot vērā, ka esošās metodes, kur 90 % ūdeņraža tiek iegūti no metāna, pamatā ir enerģijas avots, kura daudzums ir ievērojams, taču ne bezgalīgs. |
| --- | --- |

5.10.

Komiteja uzskata, ka, lai gan šā procesa lielās izmaksas ir problēma, tehnoloģijas attīstībai šajā jomā nedrīkst ļaut kļūt lēnākai. Tā cieši uzrauga visas programmas, kuru mērķis ir meklēt jaunus ekoloģiski draudzīgus veidus, kā ražot ūdeņradi, ņemot vērā, ka esošās metodes, kur 90 % ūdeņraža tiek iegūti no metāna, pamatā ir enerģijas avots, kura daudzums ir ievērojams, taču ne bezgalīgs.

| 5.11. | EESK uzsver, ka, izvērtējot katras tehnoloģijas attīstības izmaksas, lielākās nepieciešamās summas būtu jāvērtē ne tikai saistībā ar plašo privāto transportlīdzekļu nozari, bet arī no stratēģiskas, uz nākotni vērstas perspektīvas, ņemot vērā nākotnes ieguvumus, kas varētu rasties, plašāk izmantojot ūdeņradi, piemēram, sabiedriskajam un privātajam transportam, kravas transportam, vilcieniem un ūdens transportam, pēc iespējas vairāk izmantojot ūdeņradi elektrostacijās, lai gan tā ir vēl tālāka perspektīva. |
| --- | --- |

5.11.

EESK uzsver, ka, izvērtējot katras tehnoloģijas attīstības izmaksas, lielākās nepieciešamās summas būtu jāvērtē ne tikai saistībā ar plašo privāto transportlīdzekļu nozari, bet arī no stratēģiskas, uz nākotni vērstas perspektīvas, ņemot vērā nākotnes ieguvumus, kas varētu rasties, plašāk izmantojot ūdeņradi, piemēram, sabiedriskajam un privātajam transportam, kravas transportam, vilcieniem un ūdens transportam, pēc iespējas vairāk izmantojot ūdeņradi elektrostacijās, lai gan tā ir vēl tālāka perspektīva.

| 5.12. | EESK ir pilnīgi pārliecināta, ka tad, ja šīs lielās pētniecības programmas attīstīsies vēlamajā veidā un saņems vajadzīgo politisko un finanšu atbalstu no visām ieinteresētajām pusēm, ir ļoti liela iespēja samērā ātri uz ceļiem ieraudzīt daļēji vai pilnībā ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

5.12.

EESK ir pilnīgi pārliecināta, ka tad, ja šīs lielās pētniecības programmas attīstīsies vēlamajā veidā un saņems vajadzīgo politisko un finanšu atbalstu no visām ieinteresētajām pusēm, ir ļoti liela iespēja samērā ātri uz ceļiem ieraudzīt daļēji vai pilnībā ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus.

| 5.13. | Konkrēts šīs pozitīvās tendences piemērs ir pastāvīgi pieaugošais taksometru ar hibrīdu degvielas padeves sistēmu daudzums Ņujorkas ielās, kur pozitīva pilsētvides politika apvieno vides aizsardzību ar tirgus likumiem. Tas skaidri parāda, ka mākslīgas barjeras celšana šādas tehnoloģijas attīstībai bieži slēpj savtīgas intereses. |
| --- | --- |

5.13.

Konkrēts šīs pozitīvās tendences piemērs ir pastāvīgi pieaugošais taksometru ar hibrīdu degvielas padeves sistēmu daudzums Ņujorkas ielās, kur pozitīva pilsētvides politika apvieno vides aizsardzību ar tirgus likumiem. Tas skaidri parāda, ka mākslīgas barjeras celšana šādas tehnoloģijas attīstībai bieži slēpj savtīgas intereses.

| 5.14. | Visos atzinumos par šo tēmu EESK ir atbalstījusi izvēli izmantot ūdeņradi, kas neatkarīgi no šobrīd zināmajiem ierobežojumiem ir nākotnes izaicinājums. Komiteja cieši uzrauga nesen ieplānotās iniciatīvas, kas izmanto dažādas ražošanas un piegādes tehnoloģijas, un veido pamatu ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu izmantošanai nākotnē. |
| --- | --- |

5.14.

Visos atzinumos par šo tēmu EESK ir atbalstījusi izvēli izmantot ūdeņradi, kas neatkarīgi no šobrīd zināmajiem ierobežojumiem ir nākotnes izaicinājums. Komiteja cieši uzrauga nesen ieplānotās iniciatīvas, kas izmanto dažādas ražošanas un piegādes tehnoloģijas, un veido pamatu ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu izmantošanai nākotnē.

| 5.15. | Tādēļ EESK vēlas vēlreiz mudināt Komisiju pārbaudīt alternatīvas degvielas izplatības tīkla pārklājuma jautājumu, sākot ar saspiestu dabasgāzi, kas Eiropā ir izplatīta nelielā mērogā dažās dalībvalstīs, bet citās tās nav nemaz, ar dažiem pozitīviem izņēmumiem, tostarp Poliju. |
| --- | --- |

5.15.

Tādēļ EESK vēlas vēlreiz mudināt Komisiju pārbaudīt alternatīvas degvielas izplatības tīkla pārklājuma jautājumu, sākot ar saspiestu dabasgāzi, kas Eiropā ir izplatīta nelielā mērogā dažās dalībvalstīs, bet citās tās nav nemaz, ar dažiem pozitīviem izņēmumiem, tostarp Poliju.

| 5.16. | Uzglabāšanas un izplatības joma ir konkrēts mērķtiecīgu pētījumu piemērs šajā nozarē. Inovatīvas tehnoloģijas nepieciešamība gāzes sadales jomā ir fundamentāls un ļoti nozīmīgs jautājums jauno transportlīdzekļu izplatīšanas ziņā — gan dažādu gāzu iespējamā maisījuma pārejas fāzē, gan saistībā ar galīgo mērķi panākt ūdeņraža degvielas izmantošanu. |
| --- | --- |

5.16.

Uzglabāšanas un izplatības joma ir konkrēts mērķtiecīgu pētījumu piemērs šajā nozarē. Inovatīvas tehnoloģijas nepieciešamība gāzes sadales jomā ir fundamentāls un ļoti nozīmīgs jautājums jauno transportlīdzekļu izplatīšanas ziņā — gan dažādu gāzu iespējamā maisījuma pārejas fāzē, gan saistībā ar galīgo mērķi panākt ūdeņraža degvielas izmantošanu.

| 5.17. | Vēl efektīvākas un drošākas sadales sistēmas ir ļoti nepieciešamas, izmantojot pieredzi, kas iegūta divās rūpnīcās, kas šobrīd darbojas Eiropā — Mantovā (Itālijā) un Minhenē (Vācijā) — un kas virza pētījumus pretī aizvien modernākām sistēmām, kuras vērstas uz augstu drošības un vides aizsardzības standartu sasniegšanu. |
| --- | --- |

5.17.

Vēl efektīvākas un drošākas sadales sistēmas ir ļoti nepieciešamas, izmantojot pieredzi, kas iegūta divās rūpnīcās, kas šobrīd darbojas Eiropā — Mantovā (Itālijā) un Minhenē (Vācijā) — un kas virza pētījumus pretī aizvien modernākām sistēmām, kuras vērstas uz augstu drošības un vides aizsardzības standartu sasniegšanu.

| 5.18. | Šo iemeslu dēļ EESK uzskata, ka augsta drošības un efektivitātes līmeņa sasniegšana gāzveida kurināmā glabāšanā un sadalē šajā fāzē ir ļoti svarīga, un tādēļ ir nepieciešama plaša sašķidrinātās naftas gāzes un metāna rūpnīcu izplatīšanas programma visā Eiropā. Tas ir mērķis, kas steidzami jāīsteno, ja runa ir par atkarības samazināšanu no kurināmā, kas ir uz oglekļa bāzes, kā pārejas fāzi pirms ūdeņraža izplatīšanas galīgā posma. Tehnoloģijas, kas nepieciešamas gāzes un ūdeņraža uzglabāšanai un sadalei, ir ļoti līdzīgas, un tāpēc pirmo attīstība neizbēgami veicinās arī ūdeņraža attīstību. |
| --- | --- |

5.18.

Šo iemeslu dēļ EESK uzskata, ka augsta drošības un efektivitātes līmeņa sasniegšana gāzveida kurināmā glabāšanā un sadalē šajā fāzē ir ļoti svarīga, un tādēļ ir nepieciešama plaša sašķidrinātās naftas gāzes un metāna rūpnīcu izplatīšanas programma visā Eiropā. Tas ir mērķis, kas steidzami jāīsteno, ja runa ir par atkarības samazināšanu no kurināmā, kas ir uz oglekļa bāzes, kā pārejas fāzi pirms ūdeņraža izplatīšanas galīgā posma. Tehnoloģijas, kas nepieciešamas gāzes un ūdeņraža uzglabāšanai un sadalei, ir ļoti līdzīgas, un tāpēc pirmo attīstība neizbēgami veicinās arī ūdeņraža attīstību.

| 5.19. | EESK apzinās, ka ūdeņraža lietošana joprojām rada problēmas, ja runa ir par izmaksām un atsevišķu elementu drošību. Vairākās valstīs veiktie detalizētie testi liecina, ka agrāk atklātās nepilnības iespējams pilnībā pārvarēt, nodrošinot ūdeņraža lietošanas drošību tajā pašā līmenī kā ierastajai tehnoloģijai. Šā mērķa sasniegšana un lielu informācijai paredzētu programmu uzsākšana varētu palīdzēt veidot nākotnes lietotāju uzticību, kas ir ļoti svarīga šīs tehnoloģijas izmantošanas pilnīgai uzsākšanai. |
| --- | --- |

5.19.

EESK apzinās, ka ūdeņraža lietošana joprojām rada problēmas, ja runa ir par izmaksām un atsevišķu elementu drošību. Vairākās valstīs veiktie detalizētie testi liecina, ka agrāk atklātās nepilnības iespējams pilnībā pārvarēt, nodrošinot ūdeņraža lietošanas drošību tajā pašā līmenī kā ierastajai tehnoloģijai. Šā mērķa sasniegšana un lielu informācijai paredzētu programmu uzsākšana varētu palīdzēt veidot nākotnes lietotāju uzticību, kas ir ļoti svarīga šīs tehnoloģijas izmantošanas pilnīgai uzsākšanai.

| 5.20. | Šā iemesla dēļ ir ļoti svarīgi, lai šo uz ūdeņradi balstīto stratēģiju papildinātu informatīva programma, lai tādējādi risinātu un pārvarētu to potenciālo lietotāju šā brīža šaubas, kuri uzskata ūdeņradi par augsta riska produktu. |
| --- | --- |

5.20.

Šā iemesla dēļ ir ļoti svarīgi, lai šo uz ūdeņradi balstīto stratēģiju papildinātu informatīva programma, lai tādējādi risinātu un pārvarētu to potenciālo lietotāju šā brīža šaubas, kuri uzskata ūdeņradi par augsta riska produktu.

| 5.21. | Pareizi izplatītai informatīvajai programmai ir jāietver skaidrs ziņojums — ūdeņraža tehnoloģija jau ir sasniegusi tradicionālo transportlīdzekļu pašreizējo drošības līmeni, arī ceļu satiksmes negadījumos. Tas ir svarīgi, lai Komisija paredzējums, ka līdz 2020. gadam uz Kopienas ceļiem būs 1 miljons transportlīdzekļu (Ietekmes novērtējums, 34. lpp), būtu ticams. |
| --- | --- |

5.21.

Pareizi izplatītai informatīvajai programmai ir jāietver skaidrs ziņojums — ūdeņraža tehnoloģija jau ir sasniegusi tradicionālo transportlīdzekļu pašreizējo drošības līmeni, arī ceļu satiksmes negadījumos. Tas ir svarīgi, lai Komisija paredzējums, ka līdz 2020. gadam uz Kopienas ceļiem būs 1 miljons transportlīdzekļu (Ietekmes novērtējums, 34. lpp), būtu ticams.

| 5.22. | Šī regula, kas Kopienas līmenī nosaka saskaņotus standartus ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprinājumam, ir pirmais solis ceļā uz šādas saskaņas veidošanu. Būtisku iemeslu dēļ ir jāuzsver, ka šīs degvielas izmantošanai ir ļoti liela nozīme vides aizsardzībā, jo tā nerada ne siltumnīcas efektu izraisošu gāzi, ne piesārņojumu, kura pamatā ir ogleklis. |
| --- | --- |

5.22.

Šī regula, kas Kopienas līmenī nosaka saskaņotus standartus ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprinājumam, ir pirmais solis ceļā uz šādas saskaņas veidošanu. Būtisku iemeslu dēļ ir jāuzsver, ka šīs degvielas izmantošanai ir ļoti liela nozīme vides aizsardzībā, jo tā nerada ne siltumnīcas efektu izraisošu gāzi, ne piesārņojumu, kura pamatā ir ogleklis.

| 5.23. | EESK piekrīt regulas izvēlei kā priekšlikuma juridiskajam instrumentam, jo tā rada darba lauku nozares ražotājiem, jo visi standarti, kas tajā iekļauti, tiek nekavējoties piemēroti visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.23.

EESK piekrīt regulas izvēlei kā priekšlikuma juridiskajam instrumentam, jo tā rada darba lauku nozares ražotājiem, jo visi standarti, kas tajā iekļauti, tiek nekavējoties piemēroti visās dalībvalstīs.

| 5.24. | EESK apstiprina ierosinājumu sagatavot un ieviest pamatstandartus, veicot komitejas procedūru. Tā atzinīgi novērtē arī vienošanās par pārejas periodu; tas atspoguļo tehnoloģijas sarežģītību, kas ražotājiem reizēm būs jāpiemēro. |
| --- | --- |

5.24.

EESK apstiprina ierosinājumu sagatavot un ieviest pamatstandartus, veicot komitejas procedūru. Tā atzinīgi novērtē arī vienošanās par pārejas periodu; tas atspoguļo tehnoloģijas sarežģītību, kas ražotājiem reizēm būs jāpiemēro.

| 5.25. | EESK atbalsta un uzskata par svarīgu Eiropas piedalīšanos kopā ar Japānu un ASV Globālajā koordinācijas grupā (GKG), kuras mērķis ir apstiprināt visai pasaulei kopīgu ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas procedūru. |
| --- | --- |

5.25.

EESK atbalsta un uzskata par svarīgu Eiropas piedalīšanos kopā ar Japānu un ASV Globālajā koordinācijas grupā (GKG), kuras mērķis ir apstiprināt visai pasaulei kopīgu ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas procedūru.

| 5.26. | Tomēr risinājuma meklēšana šajā līmenī nedrīkst kavēt Kopienas likumdošanas procesu, jo laiks, kas vajadzīgs, lai panāktu vienošanos pasaules mērogā, ir ilgāks nekā šīs regulas termiņš. Tiešām, tiklīdz ES būs īpašs likumdošanas instruments un sava īstenošanas pieredze, tai būs lielāka ietekme GKG un tā varēs novērst centienus pieņemt noteikumus, kuru pamatā būtu tikai šobrīd pieejamā pieredze, piemēram, Japānas pieredze. |
| --- | --- |

5.26.

Tomēr risinājuma meklēšana šajā līmenī nedrīkst kavēt Kopienas likumdošanas procesu, jo laiks, kas vajadzīgs, lai panāktu vienošanos pasaules mērogā, ir ilgāks nekā šīs regulas termiņš. Tiešām, tiklīdz ES būs īpašs likumdošanas instruments un sava īstenošanas pieredze, tai būs lielāka ietekme GKG un tā varēs novērst centienus pieņemt noteikumus, kuru pamatā būtu tikai šobrīd pieejamā pieredze, piemēram, Japānas pieredze.

| 5.27. | Nopietna Eiropas klātbūtne pasaules lēmumu pieņemšanas organizācijās ir svarīga arī tamdēļ, lai saglabātu lielāko transportlīdzekļu ražotāju, kuri darbojas Eiropas līmenī, augsto konkurētspēju, ko nedrīkst zaudēt līdz ar attīstību tirgū, kurā svarīga ir spēcīga, savlaicīga un uz modernas tehnoloģijas balstīta klātbūtne, lai nākotnē iegūtu lielāko tirgus daļu. |
| --- | --- |

5.27.

Nopietna Eiropas klātbūtne pasaules lēmumu pieņemšanas organizācijās ir svarīga arī tamdēļ, lai saglabātu lielāko transportlīdzekļu ražotāju, kuri darbojas Eiropas līmenī, augsto konkurētspēju, ko nedrīkst zaudēt līdz ar attīstību tirgū, kurā svarīga ir spēcīga, savlaicīga un uz modernas tehnoloģijas balstīta klātbūtne, lai nākotnē iegūtu lielāko tirgus daļu.

| 5.28. | Lai gan tipa apstiprinājums ir tikai viens rādītājs vispārējā procesā, tas ir nozīmīgs solis ceļā uz alternatīvu degvielu pieejamību, kas var atbrīvot Eiropu no fosilā kurināmā atkarības un sniegt lielus ieguvumus apkārtējai videi, gatavojot mūs laikam, kad agrāk vai vēlāk šis resurss lēnām, bet noteikti beigsies. |
| --- | --- |

5.28.

Lai gan tipa apstiprinājums ir tikai viens rādītājs vispārējā procesā, tas ir nozīmīgs solis ceļā uz alternatīvu degvielu pieejamību, kas var atbrīvot Eiropu no fosilā kurināmā atkarības un sniegt lielus ieguvumus apkārtējai videi, gatavojot mūs laikam, kad agrāk vai vēlāk šis resurss lēnām, bet noteikti beigsies.

| 5.29. | Tam visam ir nepieciešami drosmīgi lēmumi un ilgtermiņa stratēģiska perspektīva, kuras mērķis ir gan šā brīža, gan nākotnes scenārijs, kurā ūdeņradim ir atvēlēta galvenā loma. |
| --- | --- |

5.29.

Tam visam ir nepieciešami drosmīgi lēmumi un ilgtermiņa stratēģiska perspektīva, kuras mērķis ir gan šā brīža, gan nākotnes scenārijs, kurā ūdeņradim ir atvēlēta galvenā loma.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  OV C 204, 9.8.2008., 19. lpp.

1

(2)

2

M1 automobiļi izstrādāti pasažieru transportam, maksimāli ar astoņiem sēdekļiem, neskaitot vadītāja sēdekli.

M2 automobiļi izstrādāti pasažieru transportam, ar vairāk nekā astoņiem sēdekļiem, neskaitot vadītāja sēdekli un svaru ne lielāku par 5 tonnām.

M3 automobiļi izstrādāti pasažieru transportam, ar vairāk nekā astoņiem sēdekļiem, neskaitot vadītāja sēdekli un svaru, kas lielāks par 5 tonnām.

N1 automobiļi izstrādāti preču transportam, ar svaru, kas nav lielāks par 3,5 tonnām.

N2 automobiļi izstrādāti preču transportam, ar svaru, kas ir lielāks par 3,5 tonnām, bet ne lielāks par 12 tonnām.

N3 automobiļi izstrādāti preču transportam, ar svaru, kas ir lielāks par 12 tonnām.

(3)  TRL Ltd.: Komisijas konsultants tehniskos un zinātniskos jautājumos.

3

TRL Ltd

(4)  OV C 204, 9.8.2008., 19. lpp.

4

(5)  CESE 1104/2007 (TEN/297), 1.4. punkts. Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

5

CESE 1104/2007

TEN/297

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/7

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Dažādi politiski pasākumi, izņemot atbilstoša finansējuma piešķiršanu, kuru mērķis ir veicināt mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi un attīstībuv”

(2009/C 27/02)

Ekonomikas ministrs Andrej VIZJAK kgs 2007. gada 20. septembrī nākamās prezidentvalsts Slovēnijas vārdā aicināja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Dažādi politiski pasākumi, izņemot finansējuma piešķiršanu, kuru mērķis ir veicināt mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi un attīstību”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 11. jūnijā. Ziņotājs — Cappellini kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlijā sēdē), ar 122 balsīm par un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts (EMUA), kuru tā vairākkārt rosinājusi izstrādāt, ļaus atjaunināt Eiropas Mazo uzņēmumu hartu un ievērojami veicināt mazo uzņēmumu potenciālu, kā arī pārbaudīt ES iestāžu un dalībvalstu patieso vēlmi apliecināt stingru un noturīgu MVU un mikrouzņēmumu atbalsta politiku. |
| --- | --- |

1.1.

EESK uzskata, ka Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts (EMUA), kuru tā vairākkārt rosinājusi izstrādāt, ļaus atjaunināt Eiropas Mazo uzņēmumu hartu un ievērojami veicināt mazo uzņēmumu potenciālu, kā arī pārbaudīt ES iestāžu un dalībvalstu patieso vēlmi apliecināt stingru un noturīgu MVU un mikrouzņēmumu atbalsta politiku.

| 1.2. | Šī politika jāīsteno ne tikai ekonomisko grūtību periodā, kad politiskās aprindas no jauna pievērš uzmanību MVU un mikrouzņēmumiem, lai palielinātu darba vietu skaitu un mazinātu bezdarba rādītājus; tai jākļūst par vispusīgu ilgtermiņa atbalsta politiku uzņēmumu konkurētspējas sekmēšanai. |
| --- | --- |

1.2.

Šī politika jāīsteno ne tikai ekonomisko grūtību periodā, kad politiskās aprindas no jauna pievērš uzmanību MVU un mikrouzņēmumiem, lai palielinātu darba vietu skaitu un mazinātu bezdarba rādītājus; tai jākļūst par vispusīgu ilgtermiņa atbalsta politiku uzņēmumu konkurētspējas sekmēšanai.

| 1.3. | EESK ierosina desmit pamatpasākumus MVU atbalstam un to attīstības veicināšanai, nodrošinot to darbībai labvēlīgu vidi, kā arī Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta atbalstam, lai tas nebūtu vienīgi politiska deklarācija, proti:






  — | labi pārzināt dažādu Eiropas MVU kategoriju struktūru, to attīstību un vajadzības horizontālā un nozaru līmenī, ņemot vērā iekšējā tirgus vietējo, ārējo un pārrobežu aspektu, publicējot ikgadējos ziņojumus; |
| --- | --- | --- |

1.3.

EESK ierosina desmit pamatpasākumus MVU atbalstam un to attīstības veicināšanai, nodrošinot to darbībai labvēlīgu vidi, kā arī Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta atbalstam, lai tas nebūtu vienīgi politiska deklarācija, proti:

—

labi pārzināt dažādu Eiropas MVU kategoriju struktūru, to attīstību un vajadzības horizontālā un nozaru līmenī, ņemot vērā iekšējā tirgus vietējo, ārējo un pārrobežu aspektu, publicējot ikgadējos ziņojumus;

| — | iekļaut MVU dimensiju visās Kopienas politikās un likumdošanas procesā; |
| --- | --- |

—

iekļaut MVU dimensiju visās Kopienas politikās un likumdošanas procesā;

| — | īstenot administratīvās vienkāršošanas stratēģiju visos līmeņos un ieviest jaunu konsultāciju metodi ar dažādām MVU kategorijām un ar MVU pārstāvošajām starpnieku organizācijām; |
| --- | --- |

—

īstenot administratīvās vienkāršošanas stratēģiju visos līmeņos un ieviest jaunu konsultāciju metodi ar dažādām MVU kategorijām un ar MVU pārstāvošajām starpnieku organizācijām;

| — | nodrošināt, ka visos likumdošanas līmeņos ņemtas vērā dažādas MVU kategorijas, to vajadzības, un piemērots princips “Vispirms padomā par mazajiem uzņēmumiem”; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka visos likumdošanas līmeņos ņemtas vērā dažādas MVU kategorijas, to vajadzības, un piemērots princips “Vispirms padomā par mazajiem uzņēmumiem”;

| — | nodrošināt, ka tiesību aktos ņemti vērā četri pamatprincipi — vispusīgs ietekmes novērtējums, proporcionalitāte, “only once” princips, aizsardzība, tostarp ievērojami paplašinot SME Envoy (t.i., MVU pārstāvja) pilnvaras un izveidojot MVU ombudu iekšējam tirgum; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka tiesību aktos ņemti vērā četri pamatprincipi — vispusīgs ietekmes novērtējums, proporcionalitāte, “only once” princips, aizsardzība, tostarp ievērojami paplašinot SME Envoy (t.i., MVU pārstāvja) pilnvaras un izveidojot MVU ombudu iekšējam tirgum;

| — | atbalstīt palīdzības un konsultāciju pasākumus, ko veic MVU pārstāvošās starpnieku organizācijas; |
| --- | --- |

—

atbalstīt palīdzības un konsultāciju pasākumus, ko veic MVU pārstāvošās starpnieku organizācijas;

| — | atsākt uzņēmumu sadarbības, uzņēmumu organizāciju apmaiņas programmas, kā arī izveidot MVU atbalsta dienestu tīklu; |
| --- | --- |

—

atsākt uzņēmumu sadarbības, uzņēmumu organizāciju apmaiņas programmas, kā arī izveidot MVU atbalsta dienestu tīklu;

| — | īstenot pastāvīgu un paplašinātu politiku inovāciju veicināšanai mikrouzņēmumos; |
| --- | --- |

—

īstenot pastāvīgu un paplašinātu politiku inovāciju veicināšanai mikrouzņēmumos;

| — | vienkāršot un sekmēt MVU piekļuvi Eiropas Savienības programmām; |
| --- | --- |

—

vienkāršot un sekmēt MVU piekļuvi Eiropas Savienības programmām;

| — | uzsākt uzņēmumu īpašumtiesību nodošanas — pārņemšanas atbalsta politikas īstenošanu. |
| --- | --- |

—

uzsākt uzņēmumu īpašumtiesību nodošanas — pārņemšanas atbalsta politikas īstenošanu.

| 1.4. | EESK aicina piemērot EMUA kā juridiski saistošu instrumentu visos līmeņos. |
| --- | --- |

1.4.

EESK aicina piemērot EMUA kā juridiski saistošu instrumentu visos līmeņos.

| 1.5. | Komiteja aicina ar EMUA palīdzību sekmēt MVU sociālo partneru dialogu, lai nodrošinātu vislabvēlīgākos darba apstākļus radošuma un inovācijas veicināšanai, īpašu uzmanību pievēršot darba drošības uzlabošanai un efektīvai riska analīzei. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja aicina ar EMUA palīdzību sekmēt MVU sociālo partneru dialogu, lai nodrošinātu vislabvēlīgākos darba apstākļus radošuma un inovācijas veicināšanai, īpašu uzmanību pievēršot darba drošības uzlabošanai un efektīvai riska analīzei.

2.   Izpētes atzinuma pamatojums

| 2.1. | Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) Eiropas Savienības ekonomikā ir būtiska nozīme, jo tie ir galvenais faktors, lai nodrošinātu izaugsmi un nodarbinātību ES līmenī un lai risinātu globalizācijas radītās jaunās problēmas. MVU atbalsta politikas īstenošanas no 2005. līdz 2007. gadam novērtējuma rezultāti liecina, ka, piemērojot principu “Vispirms padomā par mazajiem uzņēmumiem”, ir panākts ievērojams progress gan Kopienas, gan valstu līmenī. |
| --- | --- |

2.1.

Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) Eiropas Savienības ekonomikā ir būtiska nozīme, jo tie ir galvenais faktors, lai nodrošinātu izaugsmi un nodarbinātību ES līmenī un lai risinātu globalizācijas radītās jaunās problēmas. MVU atbalsta politikas īstenošanas no 2005. līdz 2007. gadam novērtējuma rezultāti liecina, ka, piemērojot principu “Vispirms padomā par mazajiem uzņēmumiem”, ir panākts ievērojams progress gan Kopienas, gan valstu līmenī.

| 2.2. | Eiropas Komisija norādīja uz nepieciešamību pilnībā izmantot MVU izaugsmes un darba vietu radīšanas potenciālu, kā arī to inovācijas kapacitāti. Šī nostāja atspoguļota 2007. gada 11. decembrī pieņemtajā ziņojumā par Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunināto stratēģiju. Šajā sakarā tika ierosināts Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta (EMUA) koncepts, kura galvenais mērķis būtu noteikt konkrētus principus un pasākumus Eiropas MVU vides attīstībai, pilnībā ievērojot to dažādību. Šo iniciatīvu atzinīgi novērtēja 2007. gada decembra Eiropadomes sanāksmē, savukārt Komisijas mērķis ir 2008. gada jūnijā nākt klajā ar priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.2.

Eiropas Komisija norādīja uz nepieciešamību pilnībā izmantot MVU izaugsmes un darba vietu radīšanas potenciālu, kā arī to inovācijas kapacitāti. Šī nostāja atspoguļota 2007. gada 11. decembrī pieņemtajā ziņojumā par Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunināto stratēģiju. Šajā sakarā tika ierosināts Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta (EMUA) koncepts, kura galvenais mērķis būtu noteikt konkrētus principus un pasākumus Eiropas MVU vides attīstībai, pilnībā ievērojot to dažādību. Šo iniciatīvu atzinīgi novērtēja 2007. gada decembra Eiropadomes sanāksmē, savukārt Komisijas mērķis ir 2008. gada jūnijā nākt klajā ar priekšlikumu.

| 2.3. | Šajā sakarā jāatgādina, ka EESK nesen ir izstrādājusi vai pašreiz izstrādā vairākus citus atzinumus par MVU atbalsta politiku, tostarp:






  — | “Attīstības tendences uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē Eiropā” (INT/412 — ziņotājs: Calleja kgs) (tiek izstrādāts), |
| --- | --- | --- |

2.3.

Šajā sakarā jāatgādina, ka EESK nesen ir izstrādājusi vai pašreiz izstrādā vairākus citus atzinumus par MVU atbalsta politiku, tostarp:

—

“Attīstības tendences uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē Eiropā” (INT/412 — ziņotājs: Calleja kgs) (tiek izstrādāts),

| — | “Pētniecības un attīstības programma MVU” (INT/379 — ziņotājs: Cappellini kgs), |
| --- | --- |

—

“Pētniecības un attīstības programma MVU” (INT/379 — ziņotājs: Cappellini kgs),

| — | “MVU politikas vidusposma pārskats” (INT/392 — ziņotājs: Burns kgs) (tiek izstrādāts), |
| --- | --- |

—

“MVU politikas vidusposma pārskats” (INT/392 — ziņotājs: Burns kgs) (tiek izstrādāts),

| — | “Starptautiskais publiskais iepirkums” (INT/394 — ziņotājs: Malosse kgs), |
| --- | --- |

—

“Starptautiskais publiskais iepirkums” (INT/394 — ziņotājs: Malosse kgs),

| — | “Mikrokredīts” (INT/423 — ziņotājs: Pezzini kgs) (tiek izstrādāts). |
| --- | --- |

—

“Mikrokredīts” (INT/423 — ziņotājs: Pezzini kgs) (tiek izstrādāts).

| 2.4. | Padomes prezidentvalsts Slovēnija lūdz EESK sagatavot politiska rakstura ierosinājumus MVU izaugsmes veicināšanai. Tas nozīmē, ka EESK nav jāizstrādā jauns tehnisku pasākumu saraksts, kuru mērķis būtu MVU individuāla izaugsme, bet gan jāierosina strukturētāka politika un novatoriska pieeja MVU atbalsta jomā. |
| --- | --- |

2.4.

Padomes prezidentvalsts Slovēnija lūdz EESK sagatavot politiska rakstura ierosinājumus MVU izaugsmes veicināšanai. Tas nozīmē, ka EESK nav jāizstrādā jauns tehnisku pasākumu saraksts, kuru mērķis būtu MVU individuāla izaugsme, bet gan jāierosina strukturētāka politika un novatoriska pieeja MVU atbalsta jomā.

| 2.5. | Prezidentvalsts Slovēnija īpaši uzsver divas prioritātes:






  a) | nodrošināt, lai visi MVU, neatkarīgi no to lieluma, darbības, nozares un ražošanas veida, spētu risināt būtiskās problēmas, ko radīs rūpniecības, klimata un demogrāfiskās pārmaiņas, kā arī risināt sociālās problēmas un jautājumus saistībā ar tirgu pārstrukturēšanu globalizācijas ietekmē, izmaiņām preču un pakalpojumu izplatīšanā, standartizācijā un sertifikācijā; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Prezidentvalsts Slovēnija īpaši uzsver divas prioritātes:

a)

nodrošināt, lai visi MVU, neatkarīgi no to lieluma, darbības, nozares un ražošanas veida, spētu risināt būtiskās problēmas, ko radīs rūpniecības, klimata un demogrāfiskās pārmaiņas, kā arī risināt sociālās problēmas un jautājumus saistībā ar tirgu pārstrukturēšanu globalizācijas ietekmē, izmaiņām preču un pakalpojumu izplatīšanā, standartizācijā un sertifikācijā;

| b) | nodrošināt, lai jautājumos, kas skar MVU darbību, tie būtu cieši iesaistīti politiskās izvēles, darbības prioritāšu noteikšanas un likumdošanas lēmumu pieņemšanas procesos visos līmeņos. |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, lai jautājumos, kas skar MVU darbību, tie būtu cieši iesaistīti politiskās izvēles, darbības prioritāšu noteikšanas un likumdošanas lēmumu pieņemšanas procesos visos līmeņos.

| 2.6. | Prezidentvalsts Slovēnija lūdz EESK sagatavot atzinumu saistībā ar Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta projekta izstrādi. |
| --- | --- |

2.6.

Prezidentvalsts Slovēnija lūdz EESK sagatavot atzinumu saistībā ar Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta projekta izstrādi.

3.   Vispārējas piezīmes

| 3.1. | EESK iepriekšējos atzinumos minēts, ka MVU atbalsta jomā panākts ievērojams progress, īpaši attiecībā uz piekļuvi finansējumam un administratīvo vienkāršošanu. Komiteja ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas iestādes būtiski mainījušas nostāju par labu mazajiem uzņēmumiem, un pauž cerību, ka šādu nostāju nepamato vienīgi pašreizējie sarežģītie ekonomiskie un sociālie apstākļi. Lai arī minētie panākumi ir nenoliedzami, tomēr pēdējos gados īstenotajām politikām raksturīgas vairākas nepilnības. |
| --- | --- |

3.1.

EESK iepriekšējos atzinumos minēts, ka MVU atbalsta jomā panākts ievērojams progress, īpaši attiecībā uz piekļuvi finansējumam un administratīvo vienkāršošanu. Komiteja ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas iestādes būtiski mainījušas nostāju par labu mazajiem uzņēmumiem, un pauž cerību, ka šādu nostāju nepamato vienīgi pašreizējie sarežģītie ekonomiskie un sociālie apstākļi. Lai arī minētie panākumi ir nenoliedzami, tomēr pēdējos gados īstenotajām politikām raksturīgas vairākas nepilnības.

| 3.2. | EESK uzskata, ka Eiropas Mazo uzņēmumu harta nav sasniegusi tās stratēģiskos mērķus, jo tā nav juridiski saistoša un tā drīzāk ir palikusi vienkāršas politiskas deklarācijas līmenī. Jāpastiprina hartas īstenošana gan dalībvalstu, gan reģionālajā līmenī, kā arī jāatsāk ikgadējo novērtējumu un ieteikumu sniegšana dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.2.

EESK uzskata, ka Eiropas Mazo uzņēmumu harta nav sasniegusi tās stratēģiskos mērķus, jo tā nav juridiski saistoša un tā drīzāk ir palikusi vienkāršas politiskas deklarācijas līmenī. Jāpastiprina hartas īstenošana gan dalībvalstu, gan reģionālajā līmenī, kā arī jāatsāk ikgadējo novērtējumu un ieteikumu sniegšana dalībvalstīm.

| 3.3. | Turklāt bieži tiek minēts, ka sadarbību ar dažādu kategoriju MVU var ievērojami uzlabot; EESK uzskata, ka Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī ir jāiedibina jauna dialoga kultūra, kas ļautu nostiprināt un oficiālā līmenī īstenot sadarbību starp iestādēm un starpnieku organizācijām, kas pārstāv dažādas MVU kategorijas. |
| --- | --- |

3.3.

Turklāt bieži tiek minēts, ka sadarbību ar dažādu kategoriju MVU var ievērojami uzlabot; EESK uzskata, ka Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī ir jāiedibina jauna dialoga kultūra, kas ļautu nostiprināt un oficiālā līmenī īstenot sadarbību starp iestādēm un starpnieku organizācijām, kas pārstāv dažādas MVU kategorijas.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Radīt jaunu, MVU attīstībai labvēlīgu vidi

Ņemot vērā pašreizējo situāciju, būtiskās problēmas, kas būs jārisina MVU, gan arī nepieciešamību efektīvi īstenot 2008. gada pavasara Eiropadomes sanāksmē pieņemto Lisabonas atjaunināto stratēģiju un sniegt atbalstu Komisijas ierosmēm MVU konkurētspējas uzlabošanai, EESK pilnībā atbalsta prezidentvalsts centienus īstenot novatorisku MVU atbalsta politiku, kuras pamatā būtu EMUA.

4.2.   Eiropas projekts MVU un mikrouzņēmumu atbalstam

EESK iesaka Kopienas iestādēm turpmāk neorientēties vienīgi uz strauji augošiem uzņēmumiem, starptautisko nostāju un dažādiem izcilības principiem, kā rezultātā netiek izmantotas priekšrocības, ko no Kopienas pasākumiem varētu gūt miljoniem mazo uzņēmumu, kas nodrošina vērtības, inovāciju, darba vietas un stabilitāti reģionos. Komiteja aicina visu līmeņu valsts iestādes atjaunināt MVU atbalsta politiku, īstenojot Eiropas mēroga projektu, kurā apvienots vidējo, mazo un mikrouzņēmumu saimnieciskais potenciāls, lai nodrošinātu Eiropas Savienībai nepieciešamo izaugsmi un darba vietas. Šim projektam ir arī jāveicina un jānostiprina dialogs ar sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem, un MVU pārstāvošajām organizācijām par jaunām, nozīmīgām Kopienā risināmām problēmām (klimata un demogrāfiskās pārmaiņas, imigrācija, vide, enerģētika u.c.), kas skars arī MVU. Minētajam projektam, kas vienlaikus balstās uz strauji augošiem uzņēmumiem, vietējām saimnieciskām un “tradicionālām” darbībām, ir jānodrošina, lai Eiropas Savienība īstenotu nelielu uzņēmumu atbalsta politiku un lai ES dalībvalstu izaugsme tiktu balstīta arī uz vietējo saimniecisko darbību, īpašu uzmanību pievēršot pieciem prioritāriem pasākumiem.

| 4.2.1. | Pārzināt un informēt par dažādu MVU kategoriju iezīmēm. Ikvienas Kopienas politikas pamatā jābūt skaidri noteiktiem kritērijiem, kas ļautu apzināt situāciju. MVU jēdziens ietver ļoti dažādas uzņēmumu iezīmes, kategorijas vai veidus (viena īpašnieka uzņēmums, uzņēmējsabiedrība, uzņēmums, kurā nav neviena algota darbinieka vai kurā ir līdz 250 darbiniekiem, amatniecības un tirdzniecības uzņēmumi, sociālās jomas vai brīvo profesiju uzņēmumi), kuru darbības jomas, apstākļi un vajadzības ir ļoti atšķirīgas. Dati par dažādām MVU kategorijām bieži vien ir nepilnīgi vai arī to nav vispār. Analīzes, ko veica iepriekšējais Eiropas MVU novērošanas centrs, bieži vien atspoguļoja būtiskākos rādītājus. EESK pauž gandarījumu, ka Uzņēmējdarbības ĢD ir atjaunojis novērošanas centra darbību un aicina:






  — | uzsākt plašu ekonomisko, tai skaitā nozaru, pētījumu programmu par dažādu MVU kategoriju stāvokli un vajadzībām, tostarp valsts un reģionālajā līmenī, kā arī sadarbībā ar attiecīgajām pārstāvošajām organizācijām veikt statistikas datu analīzi, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Pārzināt un informēt par dažādu MVU kategoriju iezīmēm. Ikvienas Kopienas politikas pamatā jābūt skaidri noteiktiem kritērijiem, kas ļautu apzināt situāciju. MVU jēdziens ietver ļoti dažādas uzņēmumu iezīmes, kategorijas vai veidus (viena īpašnieka uzņēmums, uzņēmējsabiedrība, uzņēmums, kurā nav neviena algota darbinieka vai kurā ir līdz 250 darbiniekiem, amatniecības un tirdzniecības uzņēmumi, sociālās jomas vai brīvo profesiju uzņēmumi), kuru darbības jomas, apstākļi un vajadzības ir ļoti atšķirīgas. Dati par dažādām MVU kategorijām bieži vien ir nepilnīgi vai arī to nav vispār. Analīzes, ko veica iepriekšējais Eiropas MVU novērošanas centrs, bieži vien atspoguļoja būtiskākos rādītājus. EESK pauž gandarījumu, ka Uzņēmējdarbības ĢD ir atjaunojis novērošanas centra darbību un aicina:

—

uzsākt plašu ekonomisko, tai skaitā nozaru, pētījumu programmu par dažādu MVU kategoriju stāvokli un vajadzībām, tostarp valsts un reģionālajā līmenī, kā arī sadarbībā ar attiecīgajām pārstāvošajām organizācijām veikt statistikas datu analīzi,

| — | veicināt pētniecības un izpētes pasākumus, ko Eiropas, valstu, vietējā un reģionālā līmeņa uzņēmumu organizācijas veic sadarbībā ar pētniecības centriem, universitātēm un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

veicināt pētniecības un izpētes pasākumus, ko Eiropas, valstu, vietējā un reģionālā līmeņa uzņēmumu organizācijas veic sadarbībā ar pētniecības centriem, universitātēm un dalībvalstīm.

| 4.2.2. | Iekļaut MVU dimensiju visās Kopienas politikās: Lai arī politiskās deklarācijās pausts atbalsts mazajiem uzņēmumiem, EESK secina, ka visu līmeņu likumdevējiem vai nu reālās situācijas nepārzināšanas dēļ, vai arī vienkāršošanas nolūkā, joprojām ir izteikta tendence sistematizēt liela uzņēmuma modeli un piemērot “bonzai” principu, proti, ka viss, kas nāk par labu lielam uzņēmumam, nāk par labu arī mazam uzņēmumam. Šāda teorētiska pieeja vienotam ekonomiskajam modelim ir pretrunā ar uzņēmējdarbības formu un kultūru daudzveidību, kā rezultātā vairāk nekā 90 % Eiropas uzņēmumu uzskata, ka Kopienas politikās viņu intereses netiek ņemtas vērā. EESK īpaši vērš Kopienas iestāžu un dalībvalstu uzmanību uz to, ka pašreiz mazie un mikrouzņēmumi ir Kopienas tautsaimniecības un nodarbinātības galvenais faktors, bet, pretēji to gribai, šie uzņēmumi var kļūt par vājo punktu, jo dažādu līmeņu valsts iestādes nepievērš tiem pietiekamu uzmanību. Aicinot konkretizēt EMUA, Komiteja sagaida, ka visās politikās, programmās un sarunās, tostarp sociālā dialoga un starptautisko attiecību ietvaros Kopienas, valsts un reģionālajā līmenī, obligāti tiktu ņemtas vērā dažādu MVU kategoriju vajadzības un īpatnības. |
| --- | --- |

4.2.2.

Iekļaut MVU dimensiju visās Kopienas politikās: Lai arī politiskās deklarācijās pausts atbalsts mazajiem uzņēmumiem, EESK secina, ka visu līmeņu likumdevējiem vai nu reālās situācijas nepārzināšanas dēļ, vai arī vienkāršošanas nolūkā, joprojām ir izteikta tendence sistematizēt liela uzņēmuma modeli un piemērot “bonzai” principu, proti, ka viss, kas nāk par labu lielam uzņēmumam, nāk par labu arī mazam uzņēmumam. Šāda teorētiska pieeja vienotam ekonomiskajam modelim ir pretrunā ar uzņēmējdarbības formu un kultūru daudzveidību, kā rezultātā vairāk nekā 90 % Eiropas uzņēmumu uzskata, ka Kopienas politikās viņu intereses netiek ņemtas vērā. EESK īpaši vērš Kopienas iestāžu un dalībvalstu uzmanību uz to, ka pašreiz mazie un mikrouzņēmumi ir Kopienas tautsaimniecības un nodarbinātības galvenais faktors, bet, pretēji to gribai, šie uzņēmumi var kļūt par vājo punktu, jo dažādu līmeņu valsts iestādes nepievērš tiem pietiekamu uzmanību. Aicinot konkretizēt EMUA, Komiteja sagaida, ka visās politikās, programmās un sarunās, tostarp sociālā dialoga un starptautisko attiecību ietvaros Kopienas, valsts un reģionālajā līmenī, obligāti tiktu ņemtas vērā dažādu MVU kategoriju vajadzības un īpatnības.

| 4.2.3. | Turpināt administratīvās vienkāršošanas politiku: EESK rosina Komisiju aktīvāk īstenot Kopienas tiesību aktu vienkāršošanu un jo īpaši aicina Kopienas iestādes un dalībvalstis īstenot efektīvāku vienkāršošanas politiku, pamatojoties uz šādiem pieciem punktiem:






  — | īstenot reālu politiku “Vispirms padomā par mazajiem uzņēmumiem”; |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Turpināt administratīvās vienkāršošanas politiku: EESK rosina Komisiju aktīvāk īstenot Kopienas tiesību aktu vienkāršošanu un jo īpaši aicina Kopienas iestādes un dalībvalstis īstenot efektīvāku vienkāršošanas politiku, pamatojoties uz šādiem pieciem punktiem:

—

īstenot reālu politiku “Vispirms padomā par mazajiem uzņēmumiem”;

| — | vienkāršot, bet neatbrīvot no atbildības: EESK apšauba sistemātisko izņēmumu, kas attiecināmi uz mazajiem uzņēmumiem, pamatotību un efektivitāti, un priekšroku dod īstenošanas proporcionalitātei, kā arī tiešai sadarbībai ar attiecīgo MVU organizācijām; |
| --- | --- |

—

vienkāršot, bet neatbrīvot no atbildības: EESK apšauba sistemātisko izņēmumu, kas attiecināmi uz mazajiem uzņēmumiem, pamatotību un efektivitāti, un priekšroku dod īstenošanas proporcionalitātei, kā arī tiešai sadarbībai ar attiecīgo MVU organizācijām;

| — | regulāri iesaistīt MVU kategorijas pārstāvošās organizācijas Kopienas, valsts un reģionālās likumdošanas procesā, kā arī veidot ciešāku sadarbību ar EESK un Reģionu komiteju; |
| --- | --- |

—

regulāri iesaistīt MVU kategorijas pārstāvošās organizācijas Kopienas, valsts un reģionālās likumdošanas procesā, kā arī veidot ciešāku sadarbību ar EESK un Reģionu komiteju;

| — | sistematizēt principu “Only once” visos līmeņos un pakāpēs; |
| --- | --- |

—

sistematizēt principu “Only once” visos līmeņos un pakāpēs;

| — | sagatavot praktiskas rokasgrāmatas un skaidrojošus dokumentus par pieņemtajiem tiesību aktiem, lai tos labāk izprastu un vieglāk transponētu. |
| --- | --- |

—

sagatavot praktiskas rokasgrāmatas un skaidrojošus dokumentus par pieņemtajiem tiesību aktiem, lai tos labāk izprastu un vieglāk transponētu.

| 4.2.4. | Atbalstīt starpnieku organizāciju veiktos atbalsta un konsultāciju pasākumus. Sniedzot visiem MVU tehnisku palīdzību, kas prasa īpašu kompetenci, ko nevar nodrošināt jaunais Eiropas uzņēmumu tīkls (Enterprise Europe Network), starpnieku organizācijām, kas pārstāv dažādas MVU kategorijas, ir būtiska nozīme Kopienas politiku sekmīgā īstenošanā. Neaizvietojama ir to nozīme informācijas un palīdzības sniegšanā uzņēmumiem, tādējādi ļaujot pielāgot tiesību aktus katra konkrētā uzņēmuma īpatnībām un īstenot tiesību aktus mikroekonomikas un vietējā līmenī, tostarp mikrouzņēmumiem tuvākajā līmenī. EESK uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai valsts iestādes visos līmeņos īstenotu mērķtiecīgu politiku starpnieku organizāciju darbības atbalsta jomā un ka MVU interesējošajās Kopienas programmās būtu skaidri jāparedz šo organizāciju atbalsta pasākumi. EESK arī aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus ņemt vērā secinājumus, kas pieņemti Štutgartē notikušajā Eiropas Amatniecības un mazo uzņēmumu ceturtajā konferencē. |
| --- | --- |

4.2.4.

Atbalstīt starpnieku organizāciju veiktos atbalsta un konsultāciju pasākumus. Sniedzot visiem MVU tehnisku palīdzību, kas prasa īpašu kompetenci, ko nevar nodrošināt jaunais Eiropas uzņēmumu tīkls (Enterprise Europe Network), starpnieku organizācijām, kas pārstāv dažādas MVU kategorijas, ir būtiska nozīme Kopienas politiku sekmīgā īstenošanā. Neaizvietojama ir to nozīme informācijas un palīdzības sniegšanā uzņēmumiem, tādējādi ļaujot pielāgot tiesību aktus katra konkrētā uzņēmuma īpatnībām un īstenot tiesību aktus mikroekonomikas un vietējā līmenī, tostarp mikrouzņēmumiem tuvākajā līmenī. EESK uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai valsts iestādes visos līmeņos īstenotu mērķtiecīgu politiku starpnieku organizāciju darbības atbalsta jomā un ka MVU interesējošajās Kopienas programmās būtu skaidri jāparedz šo organizāciju atbalsta pasākumi. EESK arī aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus ņemt vērā secinājumus, kas pieņemti Štutgartē notikušajā Eiropas Amatniecības un mazo uzņēmumu ceturtajā konferencē.

| 4.2.5. | No jauna uzsākt uzņēmumu sadarbības un organizāciju apmaiņas programmas. EESK aicina Komisiju atsākt īstenot uzņēmumu reģionālās sadarbības programmas, kas iepriekš apliecinājušas savu lietderību; ir jāatbalsta arī starpnieku organizāciju īstenotie pasākumi vai arī jāizveido struktūrvienības minētās sadarbības veicināšanai. |
| --- | --- |

4.2.5.

No jauna uzsākt uzņēmumu sadarbības un organizāciju apmaiņas programmas. EESK aicina Komisiju atsākt īstenot uzņēmumu reģionālās sadarbības programmas, kas iepriekš apliecinājušas savu lietderību; ir jāatbalsta arī starpnieku organizāciju īstenotie pasākumi vai arī jāizveido struktūrvienības minētās sadarbības veicināšanai.

4.3.   Izstrādāt efektīvu Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu

| 4.3.1. | EESK atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas nostāju, ar ko atbalsta Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta izstrādi, vēl jo vairāk tādēļ, ka Komiteja jau vairākkārt ir aicinājusi izstrādāt EMUA (1). Komiteja uzskata, ka EMUA efektivitāti var panākt, ievērojot šādus nosacījumus: |
| --- | --- |

4.3.1.

EESK atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas nostāju, ar ko atbalsta Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta izstrādi, vēl jo vairāk tādēļ, ka Komiteja jau vairākkārt ir aicinājusi izstrādāt EMUA (1). Komiteja uzskata, ka EMUA efektivitāti var panākt, ievērojot šādus nosacījumus:

| 4.3.1.1. | īstenojot EMUA, visos līmeņos ir jāpanāk iespējami labvēlīga vide MVU un mikrouzņēmumiem un jārod konkrēti risinājumi dažādām problēmām, ar ko MVU saskaras to darbības laikā, tai skaitā saistībā ar īpašumtiesību nodošanu vai pārņemšanu; šajā sakarā EMUA nedrīkst negatīvi ietekmēt MVU strādājošo darba apstākļus, bet gan, pateicoties uzsāktajām iniciatīvām, tam efektīvāk jānodrošina MVU darbinieku interešu aizstāvība; |
| --- | --- |

4.3.1.1.

īstenojot EMUA, visos līmeņos ir jāpanāk iespējami labvēlīga vide MVU un mikrouzņēmumiem un jārod konkrēti risinājumi dažādām problēmām, ar ko MVU saskaras to darbības laikā, tai skaitā saistībā ar īpašumtiesību nodošanu vai pārņemšanu; šajā sakarā EMUA nedrīkst negatīvi ietekmēt MVU strādājošo darba apstākļus, bet gan, pateicoties uzsāktajām iniciatīvām, tam efektīvāk jānodrošina MVU darbinieku interešu aizstāvība;

| 4.3.1.2. | tam ir jāsniedz reāla pievienotā vērtība un tas nedrīkst aprobežoties vienīgi ar esošajām programmām vai dažādu pašreiz uzsākto pasākumu koordinēšanu; |
| --- | --- |

4.3.1.2.

tam ir jāsniedz reāla pievienotā vērtība un tas nedrīkst aprobežoties vienīgi ar esošajām programmām vai dažādu pašreiz uzsākto pasākumu koordinēšanu;

| 4.3.1.3. | akts nedrīkst kļūt par vēl vienu nodomu deklarāciju, piemēram, kā tas diemžēl bija Eiropas Mazo uzņēmumu hartas gadījumā, un aprobežoties tikai ar Kopienas iestāžu un dalībvalstu politiskajām saistībām; Eiropas MVU un mikrouzņēmumi ir pelnījuši labāku attieksmi, turklāt EESK uzskata, ka juridiska statusa piešķiršana EMUA apliecinātu ES vēlmi izvērst aktīvāku darbību MVU un mikrouzņēmumu atbalsta jomā; |
| --- | --- |

4.3.1.3.

akts nedrīkst kļūt par vēl vienu nodomu deklarāciju, piemēram, kā tas diemžēl bija Eiropas Mazo uzņēmumu hartas gadījumā, un aprobežoties tikai ar Kopienas iestāžu un dalībvalstu politiskajām saistībām; Eiropas MVU un mikrouzņēmumi ir pelnījuši labāku attieksmi, turklāt EESK uzskata, ka juridiska statusa piešķiršana EMUA apliecinātu ES vēlmi izvērst aktīvāku darbību MVU un mikrouzņēmumu atbalsta jomā;

| 4.3.1.4. | EMUA jābūt juridiski saistošam visā tā kopumā lēmumu pieņemšanas procesā Eiropas, valsts un reģionālajā līmenī un tas jāattiecina uz visu līmeņu valsts iestādēm, savukārt tā īstenošanai jābūt dalībvalstu kompetencē (2); |
| --- | --- |

4.3.1.4.

EMUA jābūt juridiski saistošam visā tā kopumā lēmumu pieņemšanas procesā Eiropas, valsts un reģionālajā līmenī un tas jāattiecina uz visu līmeņu valsts iestādēm, savukārt tā īstenošanai jābūt dalībvalstu kompetencē (2);

| 4.3.1.5. | tas jāpiemēro visās Kopienas politikās, iekļaujot MVU dimensiju visās politikās un izstrādājot visaptverošu pieeju, ar ko nodrošina, ka tiek pienācīgi ņemti vērā visi politiskie aspekti un jauno noteikumu ietekme uz dažādām MVU kategorijām. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

tas jāpiemēro visās Kopienas politikās, iekļaujot MVU dimensiju visās politikās un izstrādājot visaptverošu pieeju, ar ko nodrošina, ka tiek pienācīgi ņemti vērā visi politiskie aspekti un jauno noteikumu ietekme uz dažādām MVU kategorijām.

| 4.3.2. | EESK aicina iekļaut EMUA piecus nozīmīgākos politiskos pasākumus, kas ļautu nodrošināt, ka tiesību akti neierobežo dažādu MVU kategoriju attīstību un konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.3.2.

EESK aicina iekļaut EMUA piecus nozīmīgākos politiskos pasākumus, kas ļautu nodrošināt, ka tiesību akti neierobežo dažādu MVU kategoriju attīstību un konkurētspēju.

| 4.3.2.1. | Nodrošināt, ka Kopienas tiesību aktu izstrādē visos līmeņos tiek ņemta vērā dažādu MVU kategoriju īpatnības un vajadzības. Tādēļ jāizstrādā pamatnoteikums, ko piemēro visos lēmumu pieņemšanas līmeņos un kas paredz, ka tiesību aktu priekšlikumi ir jāizstrādā, ņemot vērā MVU, īpaši mikrouzņēmumu, vajadzības un vēlmes, un piemērojot principu “Vispirms padomā par mazajiem uzņēmumiem”, īpašu uzmanību pievēršot pašnodarbinātajām personām, kas pārstāv vairāk nekā pusi no Eiropas uzņēmumiem. Saskaņā ar Konkurētspējas padomes sanāksmē 2006. gada 13. martā izteikto prasību īpaša uzmanība jāvelta regulārām konsultācijām ar MVU pārstāvošajām organizācijām, kā arī šo organizāciju ekspertu dalībai visās reģionālā, valsts un Eiropas līmeņa konsultatīvajās komitejās, kurās izskata jautājumus, kas varētu skart MVU darbību.
  Šajā sakarā EESK aicina katrā Komisijas ģenerāldirektorātā iecelt vienu darbinieku, kas būtu atbildīgs par MVU un kura uzdevums būtu uzraudzīt, lai tiesību aktos un ĢD īstenotajās programmās tiktu iekļautas MVU un mikrouzņēmumu prioritātes un vēlmes. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Nodrošināt, ka Kopienas tiesību aktu izstrādē visos līmeņos tiek ņemta vērā dažādu MVU kategoriju īpatnības un vajadzības. Tādēļ jāizstrādā pamatnoteikums, ko piemēro visos lēmumu pieņemšanas līmeņos un kas paredz, ka tiesību aktu priekšlikumi ir jāizstrādā, ņemot vērā MVU, īpaši mikrouzņēmumu, vajadzības un vēlmes, un piemērojot principu “Vispirms padomā par mazajiem uzņēmumiem”, īpašu uzmanību pievēršot pašnodarbinātajām personām, kas pārstāv vairāk nekā pusi no Eiropas uzņēmumiem. Saskaņā ar Konkurētspējas padomes sanāksmē 2006. gada 13. martā izteikto prasību īpaša uzmanība jāvelta regulārām konsultācijām ar MVU pārstāvošajām organizācijām, kā arī šo organizāciju ekspertu dalībai visās reģionālā, valsts un Eiropas līmeņa konsultatīvajās komitejās, kurās izskata jautājumus, kas varētu skart MVU darbību.

Šajā sakarā EESK aicina katrā Komisijas ģenerāldirektorātā iecelt vienu darbinieku, kas būtu atbildīgs par MVU un kura uzdevums būtu uzraudzīt, lai tiesību aktos un ĢD īstenotajās programmās tiktu iekļautas MVU un mikrouzņēmumu prioritātes un vēlmes.

| 4.3.2.2. | Nodrošināt tiesību aktu atbilstību pamatprincipiem. EESK uzskata, ka tiesību aktu, programmu, kolektīvo vai individuālo MVU atbalsta iniciatīvu efektivitāti visos līmeņos nosaka četri principi, kas būtu jāiekļauj EMUA un sistemātiski jāpiemēro Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī:






  — | regulāri veikt ietekmes novērtējumus attiecībā uz MVU:
  nevienu tiesību aktu nedrīkstētu pieņemt, ja iepriekš nav veikts ietekmes novērtējums par to, kā attiecīgais tiesību akts ietekmēs dažādas uzņēmumu kategorijas attiecīgajā nozarē, novērtējot tiešo un netiešo ekonomisko un sociālo ietekmi, piemēram, administratīvo slogu, informācijas un ieguldījumu obligātās izmaksas, kā arī iespējamās priekšrocības; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Nodrošināt tiesību aktu atbilstību pamatprincipiem. EESK uzskata, ka tiesību aktu, programmu, kolektīvo vai individuālo MVU atbalsta iniciatīvu efektivitāti visos līmeņos nosaka četri principi, kas būtu jāiekļauj EMUA un sistemātiski jāpiemēro Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī:

—

regulāri veikt ietekmes novērtējumus attiecībā uz MVU:
  nevienu tiesību aktu nedrīkstētu pieņemt, ja iepriekš nav veikts ietekmes novērtējums par to, kā attiecīgais tiesību akts ietekmēs dažādas uzņēmumu kategorijas attiecīgajā nozarē, novērtējot tiešo un netiešo ekonomisko un sociālo ietekmi, piemēram, administratīvo slogu, informācijas un ieguldījumu obligātās izmaksas, kā arī iespējamās priekšrocības;

| — | proporcionalitātes princips
  : tiesību aktos būtu jāparedz tikai visnepieciešamākie nosacījumi, kas jāievēro MVU; tiesību aktu piemērošanas nosacījumi jāpielāgo attiecīgo uzņēmumu īpatnībām un atšķirībām, kā arī to spējai šos nosacījumus īstenot; |
| --- | --- |

—

proporcionalitātes princips
  : tiesību aktos būtu jāparedz tikai visnepieciešamākie nosacījumi, kas jāievēro MVU; tiesību aktu piemērošanas nosacījumi jāpielāgo attiecīgo uzņēmumu īpatnībām un atšķirībām, kā arī to spējai šos nosacījumus īstenot;

| — | “

  only once

  ”
  princips:
  MVU uzdevums ir nodrošināt ražošanu, nevis sniegt administratīvos pakalpojumus; tiem nedrīkst piemērot deklarācijas un administratīvas procedūras par vienu un to pašu tematu vairāk kā vienu reizi, savukārt attiecīgo administratīvo iestāžu uzdevums ir nodrošināt šīs informācijas pieejamību visām minētajām iestadēm; principu “only once” varētu piemērot vienas pieturas aģentūras, kas piemēro principu “viens uzņēmējs — viens starpnieks”, izmantojot starpnieku organizāciju atbalstu, kurām jau ir pieredze valsts līmenī; |
| --- | --- |

—

“

  only once

  ”
  princips:
  MVU uzdevums ir nodrošināt ražošanu, nevis sniegt administratīvos pakalpojumus; tiem nedrīkst piemērot deklarācijas un administratīvas procedūras par vienu un to pašu tematu vairāk kā vienu reizi, savukārt attiecīgo administratīvo iestāžu uzdevums ir nodrošināt šīs informācijas pieejamību visām minētajām iestadēm; principu “only once” varētu piemērot vienas pieturas aģentūras, kas piemēro principu “viens uzņēmējs — viens starpnieks”, izmantojot starpnieku organizāciju atbalstu, kurām jau ir pieredze valsts līmenī;

| — | aizsardzības princips
  : nevar pieņemt tiesību aktu, ja tas ir pretrunā MVU attīstībai un ja tas var kavēt MVU konkurētspēju. Jebkurš jauns tiesību akta izstrādes priekšlikums, ja par to nav veikts vispusīgs ietekmes novērtējums vai ja atklājas, ka ierosinātie pasākumi ir pretrunā MVU sociāli ekonomiskajai attīstībai, ir jāaptur. |
| --- | --- |

—

aizsardzības princips
  : nevar pieņemt tiesību aktu, ja tas ir pretrunā MVU attīstībai un ja tas var kavēt MVU konkurētspēju. Jebkurš jauns tiesību akta izstrādes priekšlikums, ja par to nav veikts vispusīgs ietekmes novērtējums vai ja atklājas, ka ierosinātie pasākumi ir pretrunā MVU sociāli ekonomiskajai attīstībai, ir jāaptur.

EESK atzīmē, ka administratīvajām procedūrām jābūt pilnībā pārredzamām, nodrošinot MVU piekļuvi jebkuriem administratīviem datiem, kas uz tiem attiecas, un iespēju tos mainīt, ja nepieciešams.

| 4.3.2.3. | Īstenot paplašinātu un saskaņotu politiku inovācijas sekmēšanai. EESK aicina Komisiju, dalībvalstis, vietējā un reģionālā līmeņa politiskos pārstāvjus sniegt atbalstu ne tikai inovācijai augsto tehnoloģiju nozarē, bet arī īstenot aktīvāku politiku, iekļaujot inovācijas veicināšanas pasākumu programmās zemo un vidējo tehnoloģiju nozari un ar tehnoloģiju nesaistītu inovāciju, kas raksturīga MVU, īpaši mikrouzņēmumiem.
  Jaunais Eiropas Uzņēmumu konsultāciju tīkls vien nespēs nodrošināt efektīvu atbalstu visiem uzņēmumiem, kuriem ir inovācijas potenciāls. Tādēļ EESK aicina EMUA izvirzīt šādas prioritātes:






  — | rosināt MVU nozares sociālos partnerus uzsākt dialogu ar mērķi izveidot labvēlīgu darba vidi radošas pieejas un inovācijas sekmēšanai; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.

Īstenot paplašinātu un saskaņotu politiku inovācijas sekmēšanai. EESK aicina Komisiju, dalībvalstis, vietējā un reģionālā līmeņa politiskos pārstāvjus sniegt atbalstu ne tikai inovācijai augsto tehnoloģiju nozarē, bet arī īstenot aktīvāku politiku, iekļaujot inovācijas veicināšanas pasākumu programmās zemo un vidējo tehnoloģiju nozari un ar tehnoloģiju nesaistītu inovāciju, kas raksturīga MVU, īpaši mikrouzņēmumiem.

Jaunais Eiropas Uzņēmumu konsultāciju tīkls vien nespēs nodrošināt efektīvu atbalstu visiem uzņēmumiem, kuriem ir inovācijas potenciāls. Tādēļ EESK aicina EMUA izvirzīt šādas prioritātes:

—

rosināt MVU nozares sociālos partnerus uzsākt dialogu ar mērķi izveidot labvēlīgu darba vidi radošas pieejas un inovācijas sekmēšanai;

| — | atbalstīt padomnieka amata vietas izveidi MVU, mazo un mikrouzņēmumu starpnieku organizācijās uzņēmumam tuvākajā līmenī, kā arī atbalstīt uzņēmēju un darba ņēmēju mērķtiecīgu apmācību, lai veiksmīgi īstenotu inovāciju, izmantojot jaunas iespējas, ko sniedz tirgos notiekošie pārmaiņu procesi; |
| --- | --- |

—

atbalstīt padomnieka amata vietas izveidi MVU, mazo un mikrouzņēmumu starpnieku organizācijās uzņēmumam tuvākajā līmenī, kā arī atbalstīt uzņēmēju un darba ņēmēju mērķtiecīgu apmācību, lai veiksmīgi īstenotu inovāciju, izmantojot jaunas iespējas, ko sniedz tirgos notiekošie pārmaiņu procesi;

| — | izstrādāt vismazāko uzņēmumu situācijai atbilstošus finanšu instrumentus, kuros paredzēti arī atbalsta pasākumi darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

—

izstrādāt vismazāko uzņēmumu situācijai atbilstošus finanšu instrumentus, kuros paredzēti arī atbalsta pasākumi darba ņēmējiem;

| — | rosināt dalībvalstis un reģionus kopīgi ar MVU organizācijām iesaistīties tehnoloģisku un ar tehnoloģiju nesaistītu jauninājumu, ko ievieš MVU un jo īpaši mikrouzņēmumos, apzināšanas kampaņā. |
| --- | --- |

—

rosināt dalībvalstis un reģionus kopīgi ar MVU organizācijām iesaistīties tehnoloģisku un ar tehnoloģiju nesaistītu jauninājumu, ko ievieš MVU un jo īpaši mikrouzņēmumos, apzināšanas kampaņā.

| 4.3.2.4. | Paplašināt piekļuvi Kopienas programmām. EESK uzskata, ka sarežģītās administratīvās procedūras un daudzveidīgas prasības arvien vairāk apgrūtina vai pat liedz mazo uzņēmumu līdzdalību Kopienas programmās. Rodas paradoksāla situācija, kad starpnieku organizācijas arvien retāk izrāda interesi par minētajām programmām. Piemēram, pašreizējie juridiskie ierobežojumi neļauj īstenot novatoriskus pasākumus, atbalstīt eksperimentālos pilotprojektus, līdz ar to liedzot ES īstenot daudzus inovāciju priekšlikumus. EESK uzskata, ka jāpārskata principi un pasākumi: šis darbs būs apjomīgs, tādēļ šā atzinuma mērķis nav ierosināt konkrētos vajadzīgos grozījumus, bet gan aicināt Komisiju EMUA ietvaros cieši sadarboties ar MVU pārstāvošajām organizācijām, lai izstrādātu jaunus nosacījumus programmu izstrādei un līdzdalībai tajās vietējā un reģionālajā līmenī.
  Šajā sakarā ar struktūrfondu palīdzību jāsekmē MVU piekļuve publiskajam iepirkumam, īpaši vismazāk attīstītajos reģionos (3). |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Paplašināt piekļuvi Kopienas programmām. EESK uzskata, ka sarežģītās administratīvās procedūras un daudzveidīgas prasības arvien vairāk apgrūtina vai pat liedz mazo uzņēmumu līdzdalību Kopienas programmās. Rodas paradoksāla situācija, kad starpnieku organizācijas arvien retāk izrāda interesi par minētajām programmām. Piemēram, pašreizējie juridiskie ierobežojumi neļauj īstenot novatoriskus pasākumus, atbalstīt eksperimentālos pilotprojektus, līdz ar to liedzot ES īstenot daudzus inovāciju priekšlikumus. EESK uzskata, ka jāpārskata principi un pasākumi: šis darbs būs apjomīgs, tādēļ šā atzinuma mērķis nav ierosināt konkrētos vajadzīgos grozījumus, bet gan aicināt Komisiju EMUA ietvaros cieši sadarboties ar MVU pārstāvošajām organizācijām, lai izstrādātu jaunus nosacījumus programmu izstrādei un līdzdalībai tajās vietējā un reģionālajā līmenī.

Šajā sakarā ar struktūrfondu palīdzību jāsekmē MVU piekļuve publiskajam iepirkumam, īpaši vismazāk attīstītajos reģionos (3).

| 4.3.2.5. | Atvieglot un sekmēt uzņēmumu īpašumtiesību nodošanu — pārņemšanu. EESK īpaši uzsver problēmas saistībā ar uzņēmumu, īpaši pilsētu un lauku mazo ražošanas uzņēmumu un pakalpojumu sniedzēju īpašumtiesību nodošanu un pārņemšanu: to darbības iespējama, bet ne neizbēgama, pārtraukšana negatīvi ietekmēs minēto reģionu saimniecisko aktivitāti un stāvokli nodarbinātības jomā. Pirmkārt, jāveicina pārdevēju un tirgotāju tuvināšanas shēmu izstrāde un atvieglojumi finanšu un nodokļu jomā, otrkārt, jārosina uzņēmēji sekmīgāk īstenot kapitalizāciju, lai nemazinātos uzņēmuma aktīvu vērtība.
  Uzņēmējdarbības īpatnības atsevišķās zonās, piemēram, lauku rajonos, liek attīstīt tādas jaunas metodes kā publiskā un privātā sektora partnerība. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Atvieglot un sekmēt uzņēmumu īpašumtiesību nodošanu — pārņemšanu. EESK īpaši uzsver problēmas saistībā ar uzņēmumu, īpaši pilsētu un lauku mazo ražošanas uzņēmumu un pakalpojumu sniedzēju īpašumtiesību nodošanu un pārņemšanu: to darbības iespējama, bet ne neizbēgama, pārtraukšana negatīvi ietekmēs minēto reģionu saimniecisko aktivitāti un stāvokli nodarbinātības jomā. Pirmkārt, jāveicina pārdevēju un tirgotāju tuvināšanas shēmu izstrāde un atvieglojumi finanšu un nodokļu jomā, otrkārt, jārosina uzņēmēji sekmīgāk īstenot kapitalizāciju, lai nemazinātos uzņēmuma aktīvu vērtība.

Uzņēmējdarbības īpatnības atsevišķās zonās, piemēram, lauku rajonos, liek attīstīt tādas jaunas metodes kā publiskā un privātā sektora partnerība.

4.4.   EMUA pamatā jābūt juridiski saistošam instrumentam

| 4.4.1. | Lai nodrosinātu EMUA efektivitāti, EESK aicina Padomi un Parlamentu pieņemt minētos noteikumus kā juridiski saistošu dokumentu Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

4.4.1.

Lai nodrosinātu EMUA efektivitāti, EESK aicina Padomi un Parlamentu pieņemt minētos noteikumus kā juridiski saistošu dokumentu Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī.

| 4.4.2. | Šajā sakarā EESK uzskata, ka reizi gadā Kopienas un valstu līmenī ir jānovērtē EMUA un MVU atbalsta politiku īstenošana un jāsniedz pārskats par panākto progresu; šis ikgadējais ziņojums ir jāiekļauj atsevišķā nodaļā saistībā ar Lisabonas stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

4.4.2.

Šajā sakarā EESK uzskata, ka reizi gadā Kopienas un valstu līmenī ir jānovērtē EMUA un MVU atbalsta politiku īstenošana un jāsniedz pārskats par panākto progresu; šis ikgadējais ziņojums ir jāiekļauj atsevišķā nodaļā saistībā ar Lisabonas stratēģijas īstenošanu.

| 4.4.3. | Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija varēs sniegt ieteikumus EMUA un MVU atbalsta politiku īstenošanas jomā gan dalībvalstīm, gan reģioniem, un uz to pamata izstrādāt savu nostāju. |
| --- | --- |

4.4.3.

Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija varēs sniegt ieteikumus EMUA un MVU atbalsta politiku īstenošanas jomā gan dalībvalstīm, gan reģioniem, un uz to pamata izstrādāt savu nostāju.

| 4.4.4. | EESK prasa ikgadējo novērtējumu rezultātā, ja tas nepieciešams, pielāgot vai pārskatīt EMUA un MVU atbalsta politikas. |
| --- | --- |

4.4.4.

EESK prasa ikgadējo novērtējumu rezultātā, ja tas nepieciešams, pielāgot vai pārskatīt EMUA un MVU atbalsta politikas.

| 4.4.5. | EESK iesaka Komisijai un Padomei iesaistīt EMUA izstrādē un īstenošanā MVU kategorijas pārstāvošās organizācijas. |
| --- | --- |

4.4.5.

EESK iesaka Komisijai un Padomei iesaistīt EMUA izstrādē un īstenošanā MVU kategorijas pārstāvošās organizācijas.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Skatīt EESK atzinumu par tematu “Uzņēmumu, tostarp MVU, potenciāls (Lisabonas stratēģija)” (OV C 256, 27.10.2007., 8. lpp.).

1

(2)  Skatīt atzinumu par tematu “Starptautiskais publiskais iepirkums” (OV C 224, 30.8.2008., 32. lpp.), kurā EESK iebilst pret “kvotu sistēmas ieviešanu ES pēc ASV Small Business Act parauga”.

2

Small Business Act

(3)  Sk. atzinumu CESE 571/2008 fin, kas šobrīd tiek izstrādāts (INT/394).

3

CESE 571/2008 fin

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/12

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma””

COM(2007) 621 galīgā redakcija

(2009/C 27/03)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2007. gada 9. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums — Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2008. gada 13. jūnijā. Ziņotājs — MENDOZA CASTRO kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (10. jūlija sēdē) ar 108 balsīm par un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ļoti atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Noturīgas un ilgtspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma” un atbalsta Komisijas apņemšanos saskaņotā veidā nostiprināt tūrisma politiku un stratēģiju nākamajiem gadiem, izmantojot minēto programmu, kuras mērķis ir šo stratēģiju un politiku piemērot ikdienas dzīvē. Jaunā politika jau izvirzīta Komisijas paziņojumā “Atjauninātā ES tūrisma politika: veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību”. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ļoti atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Noturīgas un ilgtspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma” un atbalsta Komisijas apņemšanos saskaņotā veidā nostiprināt tūrisma politiku un stratēģiju nākamajiem gadiem, izmantojot minēto programmu, kuras mērķis ir šo stratēģiju un politiku piemērot ikdienas dzīvē. Jaunā politika jau izvirzīta Komisijas paziņojumā “Atjauninātā ES tūrisma politika: veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību”.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus īsi apkopot daudzus un ļoti nozīmīgus dokumentus, atzinumus un debates. Uzdevums labi saprotamā veidā plašai publikai darīt zināmus tūrisma noturības grupas un ziņojumu sagatavojušo ekspertu darba, kā arī vēlākā posmā veikto konsultāciju ar sabiedrību rezultātus ir izpildīts veiksmīgi. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus īsi apkopot daudzus un ļoti nozīmīgus dokumentus, atzinumus un debates. Uzdevums labi saprotamā veidā plašai publikai darīt zināmus tūrisma noturības grupas un ziņojumu sagatavojušo ekspertu darba, kā arī vēlākā posmā veikto konsultāciju ar sabiedrību rezultātus ir izpildīts veiksmīgi.

| 1.3. | EESK atbalsta gan to, ka jaunās tūrisma politikas pamatā ir atjaunotā Lisabonas stratēģija, gan arī vispārējos izvirzītos mērķus, proti, uzlabot konkurētspēju un ilgtspējību un jo īpaši saimniecisko labklājību, sociālo līdztiesību un kohēziju un vides un kultūras aizsardzību. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atbalsta gan to, ka jaunās tūrisma politikas pamatā ir atjaunotā Lisabonas stratēģija, gan arī vispārējos izvirzītos mērķus, proti, uzlabot konkurētspēju un ilgtspējību un jo īpaši saimniecisko labklājību, sociālo līdztiesību un kohēziju un vides un kultūras aizsardzību.

| 1.4. | EESK piekrīt arī Komisijas paziņojumā minētajām problēmām un piedāvātajiem līdzekļiem to risināšanai. Ieteiktajā metodoloģijā paredzēta visu ieinteresēto pušu iesaistīšanās, izmantojot dažādas sadarbības un “konkurējošas sadarbības” formas, līdzdarbību uzskatot par jaunās tūrisma politikas un tās ieviešanas programmas galveno elementu. Komisijas paziņojumā minēto problēmu nozīmīgums ir skaidri saprotams, un pastāvīgi veiktie pētījumi par siltumnīcefekta gāzu negatīvo ietekmi uz ilgtspējību turpmāk jāizmanto kā programmas pamatelements. |
| --- | --- |

1.4.

EESK piekrīt arī Komisijas paziņojumā minētajām problēmām un piedāvātajiem līdzekļiem to risināšanai. Ieteiktajā metodoloģijā paredzēta visu ieinteresēto pušu iesaistīšanās, izmantojot dažādas sadarbības un “konkurējošas sadarbības” formas, līdzdarbību uzskatot par jaunās tūrisma politikas un tās ieviešanas programmas galveno elementu. Komisijas paziņojumā minēto problēmu nozīmīgums ir skaidri saprotams, un pastāvīgi veiktie pētījumi par siltumnīcefekta gāzu negatīvo ietekmi uz ilgtspējību turpmāk jāizmanto kā programmas pamatelements.

| 1.5. | Komiteja uzskata, ka Komisijas pieeja, ar kuru saskaņā tā apņemas jauno politiku īstenot, izmantojot ieinteresēto pušu dialogu, sadarbību, atbalsta pasākumus un koordināciju, ir atbilstoša. Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma ir konkrētas metodoloģijas un visām Eiropas tūrismā iesaistītajām pusēm piedāvāto īstenošanas instrumentu turpmāka virzība. Komiteja tomēr uzskata, ka Komisija ar Uzņēmējdarbības ĢD starpniecību var iesaistīties aktīvāk, un tai būtu jāuzņemas vairāku Eiropas mēroga iniciatīvu īstenošanas vadība. Tādas iniciatīvas ir, piemēram, sociālais tūrisms, tūrisms visiem, apmācība tūrisma jomā. Jo īpaši Komisijai un pārējām iestādēm tūrisma noturības veicināšanā un šā mērķa īstenošanai paredzētās programmas pasākumos ir jācenšas plašāk iesaistīt mazos, vidējos un mikrouzņēmumus. EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izvirzīt “Izcilākos Eiropas tūrisma galamērķus”, uzskatot to par labu praksi un panākumu piemēru. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja uzskata, ka Komisijas pieeja, ar kuru saskaņā tā apņemas jauno politiku īstenot, izmantojot ieinteresēto pušu dialogu, sadarbību, atbalsta pasākumus un koordināciju, ir atbilstoša. Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma ir konkrētas metodoloģijas un visām Eiropas tūrismā iesaistītajām pusēm piedāvāto īstenošanas instrumentu turpmāka virzība. Komiteja tomēr uzskata, ka Komisija ar Uzņēmējdarbības ĢD starpniecību var iesaistīties aktīvāk, un tai būtu jāuzņemas vairāku Eiropas mēroga iniciatīvu īstenošanas vadība. Tādas iniciatīvas ir, piemēram, sociālais tūrisms, tūrisms visiem, apmācība tūrisma jomā. Jo īpaši Komisijai un pārējām iestādēm tūrisma noturības veicināšanā un šā mērķa īstenošanai paredzētās programmas pasākumos ir jācenšas plašāk iesaistīt mazos, vidējos un mikrouzņēmumus. EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izvirzīt “Izcilākos Eiropas tūrisma galamērķus”, uzskatot to par labu praksi un panākumu piemēru.

| 1.6. | EESK atkārtoti ierosina veicināt Eiropas Tūrisma foruma izveidi un pastiprināti sekmēt diskusijas un pētījumu par Eiropas Tūrisma padomes un Eiropas Tūrisma aģentūras izveidi. Abas minētās struktūras varbūt varētu organizēt tūrisma forumus, kuros tiktos tūrisma pakalpojumu sniedzēji un dažādas ieinteresētās puses, lai pilnveidotu un izplatītu informāciju par noturīgu un konkurētspējīgu tūrismu, uzraudzītu atbilstību tūrisma politikai un Eiropas tūrisma programmai un jo īpaši mēģinātu noteikt attīstības tendences tūrisma nozarē, kā arī paredzētu nepieciešamos pasākumus. Jo īpaši abu struktūru darbības mērķis varētu būt klimata pārmaiņas, to negatīvā ietekme uz tūrismu un problēmu risinājumi. |
| --- | --- |

1.6.

EESK atkārtoti ierosina veicināt Eiropas Tūrisma foruma izveidi un pastiprināti sekmēt diskusijas un pētījumu par Eiropas Tūrisma padomes un Eiropas Tūrisma aģentūras izveidi. Abas minētās struktūras varbūt varētu organizēt tūrisma forumus, kuros tiktos tūrisma pakalpojumu sniedzēji un dažādas ieinteresētās puses, lai pilnveidotu un izplatītu informāciju par noturīgu un konkurētspējīgu tūrismu, uzraudzītu atbilstību tūrisma politikai un Eiropas tūrisma programmai un jo īpaši mēģinātu noteikt attīstības tendences tūrisma nozarē, kā arī paredzētu nepieciešamos pasākumus. Jo īpaši abu struktūru darbības mērķis varētu būt klimata pārmaiņas, to negatīvā ietekme uz tūrismu un problēmu risinājumi.

| 1.7. | EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos uzlabot pieejamo finanšu instrumentu izmantošanu. Komiteja uzskata, ka jo īpaši sociālā tūrisma jomā ir jau izveidojies pietiekams pamats, lai uzsāktu pārrobežu pieredzes apmaiņu izmēģinājuma projekta veidā. Šādu pasākumu piemēri varētu būt sociālais tūrisms un tūrisms visiem, cilvēkresursu attīstība, tūrisma produktu pilnveidošana un to ieviešana tirgū. Komiteja uzskata, ka minētajās jomās jau ir uzkrāta pietiekama pieredze, lai apkopotu pārrobežu pieredzi, īstenojot izmēģinājuma projektus. |
| --- | --- |

1.7.

EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos uzlabot pieejamo finanšu instrumentu izmantošanu. Komiteja uzskata, ka jo īpaši sociālā tūrisma jomā ir jau izveidojies pietiekams pamats, lai uzsāktu pārrobežu pieredzes apmaiņu izmēģinājuma projekta veidā. Šādu pasākumu piemēri varētu būt sociālais tūrisms un tūrisms visiem, cilvēkresursu attīstība, tūrisma produktu pilnveidošana un to ieviešana tirgū. Komiteja uzskata, ka minētajās jomās jau ir uzkrāta pietiekama pieredze, lai apkopotu pārrobežu pieredzi, īstenojot izmēģinājuma projektus.

| 1.8. | EESK ar gandarījumu atzīmē Tūrisma dienaskārtībā 21 ieguldītā darba rezultātus, kas atspoguļoti Komisijas paziņojumā “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma” un kuri papildina un konsolidē vispārējo Eiropas tūrisma ilgtspējības politiku. Tehniskā dokumentācija, ko izstrādājusi šim mērķim izveidotā komisija, pamato un papildina Komisijas paziņojumu, tādēļ abi dokumenti jāskata kopumā. |
| --- | --- |

1.8.

EESK ar gandarījumu atzīmē Tūrisma dienaskārtībā 21 ieguldītā darba rezultātus, kas atspoguļoti Komisijas paziņojumā “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma” un kuri papildina un konsolidē vispārējo Eiropas tūrisma ilgtspējības politiku. Tehniskā dokumentācija, ko izstrādājusi šim mērķim izveidotā komisija, pamato un papildina Komisijas paziņojumu, tādēļ abi dokumenti jāskata kopumā.

| 1.9. | Attiecībā uz statistiku EESK atzinīgi vērtē Komisijas uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus — ko lūdz arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja — par tūrisma novērošanas centru tīkla izveidi, kas varētu ne vien sniegt datus par nozari, bet arī stratēģisku un uz nākotni vērstu redzējumu, lai varētu paredzēt un plānot turpmāko darbību. |
| --- | --- |

1.9.

Attiecībā uz statistiku EESK atzinīgi vērtē Komisijas uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus — ko lūdz arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja — par tūrisma novērošanas centru tīkla izveidi, kas varētu ne vien sniegt datus par nozari, bet arī stratēģisku un uz nākotni vērstu redzējumu, lai varētu paredzēt un plānot turpmāko darbību.

| 1.10. | EESK ir gatava turpināt darbu tūrisma jomā atbilstoši Komisijas paziņojumā minētajām nostādnēm, un aicina pārējās Eiropas iestādes, dalībvalstis, vietējās un reģionālās pašvaldības un ieinteresētās puses — uzņēmumus un arodbiedrības –, kā arī plašu sabiedrību iesaistīties tūrisma, kas ir Eiropas nākotnei svarīgas universālas tiesības un stratēģiski nozīmīga saimnieciska darbība, izpratnē un atbalstā. Tāpat nepieciešama visu ieinteresēto un patērētāju rīcība, lai tūrisma nozari padarītu noturīgāku un konkurētspējīgāku. |
| --- | --- |

1.10.

EESK ir gatava turpināt darbu tūrisma jomā atbilstoši Komisijas paziņojumā minētajām nostādnēm, un aicina pārējās Eiropas iestādes, dalībvalstis, vietējās un reģionālās pašvaldības un ieinteresētās puses — uzņēmumus un arodbiedrības –, kā arī plašu sabiedrību iesaistīties tūrisma, kas ir Eiropas nākotnei svarīgas universālas tiesības un stratēģiski nozīmīga saimnieciska darbība, izpratnē un atbalstā. Tāpat nepieciešama visu ieinteresēto un patērētāju rīcība, lai tūrisma nozari padarītu noturīgāku un konkurētspējīgāku.

| 1.11. | Lai gan Komisijas paziņojumā ir ņemti vērā tūrismam raksturīgi sociāli kritēriji un elementi, EESK izsaka nožēlu, ka nav nekādas atsauces uz Eiropas pilsoniskuma jēdzienu un tā faktisku pastāvēšanu; tūrisma jomā var darīt daudz vairāk nekā līdz šim, lai šis jēdziens apvienotu dažādas kultūras un sociālās grupas, un mūsu visu pienākums ir to veicināt un attīstīt. Kultūras daudzveidība un atšķirības, valodu, dabas un kultūras mantojums dažādās ES dalībvalstīs ir Eiropas valstu liela bagātība, ko var izmantot un kas ir jāizmanto, lai viens otru labāk iepazītu un veidotu plašāku izpratni par mūsu kā Eiropas iedzīvotāju tiesībām. Kultūra ir otrs aspekts, kam Eiropas līmenī ir jāvelta liela uzmanība debatēs un dokumentos par tūrismu, ņemot vērā iespējamo tūrisma un kultūras sinerģiju, kā jau norādīts citā Komitejas atzinumā. |
| --- | --- |

1.11.

Lai gan Komisijas paziņojumā ir ņemti vērā tūrismam raksturīgi sociāli kritēriji un elementi, EESK izsaka nožēlu, ka nav nekādas atsauces uz Eiropas pilsoniskuma jēdzienu un tā faktisku pastāvēšanu; tūrisma jomā var darīt daudz vairāk nekā līdz šim, lai šis jēdziens apvienotu dažādas kultūras un sociālās grupas, un mūsu visu pienākums ir to veicināt un attīstīt. Kultūras daudzveidība un atšķirības, valodu, dabas un kultūras mantojums dažādās ES dalībvalstīs ir Eiropas valstu liela bagātība, ko var izmantot un kas ir jāizmanto, lai viens otru labāk iepazītu un veidotu plašāku izpratni par mūsu kā Eiropas iedzīvotāju tiesībām. Kultūra ir otrs aspekts, kam Eiropas līmenī ir jāvelta liela uzmanība debatēs un dokumentos par tūrismu, ņemot vērā iespējamo tūrisma un kultūras sinerģiju, kā jau norādīts citā Komitejas atzinumā.

| 1.12. | Lai uzlabotu tūrisma nozares noturīgumu un konkurētspēju, svarīgi ņemt vērā tūrisma galamērķu īpašās iezīmes. Komiteja iesaka ņemt vērā to dalībvalstu īpašās iezīmes, kuras lielā mērā ir atkarīgas no tūrisma. Izstrādājot politikas un priekšlikumus tūrisma jomā, pienācīgi jāpievēršas dažādu reģionu vajadzībām. Komisijas ietekmes novērtējumos būtu jāņem vērā iespējamo nesamērīgo ietekmi dažādos reģionos un nozarēs, piemēram, tādos galamērķos kā salas, kas lielā mērā vai pilnīgi atkarīgas no gaisa transporta, un kur nav pieejams neviens cits transporta veids. |
| --- | --- |

1.12.

Lai uzlabotu tūrisma nozares noturīgumu un konkurētspēju, svarīgi ņemt vērā tūrisma galamērķu īpašās iezīmes. Komiteja iesaka ņemt vērā to dalībvalstu īpašās iezīmes, kuras lielā mērā ir atkarīgas no tūrisma. Izstrādājot politikas un priekšlikumus tūrisma jomā, pienācīgi jāpievēršas dažādu reģionu vajadzībām. Komisijas ietekmes novērtējumos būtu jāņem vērā iespējamo nesamērīgo ietekmi dažādos reģionos un nozarēs, piemēram, tādos galamērķos kā salas, kas lielā mērā vai pilnīgi atkarīgas no gaisa transporta, un kur nav pieejams neviens cits transporta veids.

| 1.13. | EESK uzskata, ka Komisijas paziņojumā sīki apskatītie principi un vērtības attiecībā uz noturību, sociālo labklājību, konkurētspēju, sadarbību, partnerību, rentabilitāti, drošību, nodarbinātības kvalitāti, utt. veido Eiropas tūrisma modeli ne tāpēc, ka tas būtu noteikumu kopums, bet gan tādēļ, ka minētie principi un vērtības vispārēji piemēro visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.13.

EESK uzskata, ka Komisijas paziņojumā sīki apskatītie principi un vērtības attiecībā uz noturību, sociālo labklājību, konkurētspēju, sadarbību, partnerību, rentabilitāti, drošību, nodarbinātības kvalitāti, utt. veido Eiropas tūrisma modeli ne tāpēc, ka tas būtu noteikumu kopums, bet gan tādēļ, ka minētie principi un vērtības vispārēji piemēro visā Eiropas Savienībā.

| 1.14. | EESK aicina Komisiju turpināt kopīgus centienus, kas virzīti uz to, lai Eiropas līmenī apliecinātu tūrisma jomā apgūtās zināšanas un prasmes nolūka kvantitatīvi un kvalitatīvi uzlabot darba vietas tūrisma nozarē. Jāatbalsta Europass atzīšana visā Eiropā (Eiropas Savienībā, EBTA/EEZ un kandidātvalstīs), lai vienkāršā un skaidri saprotamā veidā apliecinātu to darba ņēmēju kompetences un kvalifikāciju, kuri darba dēļ vēlas pārcelties uz citām Eiropas valstīm. |
| --- | --- |

1.14.

EESK aicina Komisiju turpināt kopīgus centienus, kas virzīti uz to, lai Eiropas līmenī apliecinātu tūrisma jomā apgūtās zināšanas un prasmes nolūka kvantitatīvi un kvalitatīvi uzlabot darba vietas tūrisma nozarē. Jāatbalsta Europass atzīšana visā Eiropā (Eiropas Savienībā, EBTA/EEZ un kandidātvalstīs), lai vienkāršā un skaidri saprotamā veidā apliecinātu to darba ņēmēju kompetences un kvalifikāciju, kuri darba dēļ vēlas pārcelties uz citām Eiropas valstīm.

2.   Komisijas paziņojums

Lai labāk novērtētu un izprastu, ko Komisija vēlas paziņot visām attiecīgajā nozarē ieinteresētajām pusēm un iestādēm Eiropā, sniedzam īsu paziņojuma kopsavilkumu, apskatot galvenos izvirzītos jautājumus.

2.1.   Paziņojuma ievads

| 2.1.1. | Panākt noturīguma un konkurētspējas līdzsvaru. Komisijas paziņojuma ievada I daļā pirmām kārtām atzīta tūrisma svarīgā un stratēģiskā nozīme Eiropas ekonomikā, pamatojoties ne tikai uz kvantitatīviem rādītājiem, bet arī uz spēju radīt vairāk darbavietu, lai tādējādi sasniegtu atjaunotās Lisabonas stratēģijas mērķi. Ir lietderīgi minēt gaidāmo tūrisma pieprasījuma pieaugumu par apmēram 3 %, kas skaidri liecina par stabilu ieguldījumu nodarbinātības mērķu īstenošanā, bet kas atsevišķos gadījumos un ilgtermiņā var apdraudēt ierobežojumus, kas jāparedz, lai nodrošinātu ilgtspējību. |
| --- | --- |

2.1.1.

Panākt noturīguma un konkurētspējas līdzsvaru. Komisijas paziņojuma ievada I daļā pirmām kārtām atzīta tūrisma svarīgā un stratēģiskā nozīme Eiropas ekonomikā, pamatojoties ne tikai uz kvantitatīviem rādītājiem, bet arī uz spēju radīt vairāk darbavietu, lai tādējādi sasniegtu atjaunotās Lisabonas stratēģijas mērķi. Ir lietderīgi minēt gaidāmo tūrisma pieprasījuma pieaugumu par apmēram 3 %, kas skaidri liecina par stabilu ieguldījumu nodarbinātības mērķu īstenošanā, bet kas atsevišķos gadījumos un ilgtermiņā var apdraudēt ierobežojumus, kas jāparedz, lai nodrošinātu ilgtspējību.

| 2.1.2. | Konkurētspēja un noturīgums: divi savietojami nosacījumi. Komisijas paziņojumā skaidri norādīts, ka konkurētspēja ir atkarīga no ilgtspējības un tūrisma pieredzes kvalitātes un ir minēta tieša atsauce uz klimata pārmaiņu diktētajām prasībām tūrisma nozarei. Uzņēmumu sociālā atbildība var sniegt izšķirošu ieguldījumu, tiem izstrādājot pasākumus, lai pielāgotos un cīnītos ar klimata pārmaiņām, vienlaikus veicinot inovāciju un tūrisma produktu vērtību pasaulē, kas saskaras ar nopietnām globālām problēmām. |
| --- | --- |

2.1.2.

Konkurētspēja un noturīgums: divi savietojami nosacījumi. Komisijas paziņojumā skaidri norādīts, ka konkurētspēja ir atkarīga no ilgtspējības un tūrisma pieredzes kvalitātes un ir minēta tieša atsauce uz klimata pārmaiņu diktētajām prasībām tūrisma nozarei. Uzņēmumu sociālā atbildība var sniegt izšķirošu ieguldījumu, tiem izstrādājot pasākumus, lai pielāgotos un cīnītos ar klimata pārmaiņām, vienlaikus veicinot inovāciju un tūrisma produktu vērtību pasaulē, kas saskaras ar nopietnām globālām problēmām.

| 2.2. | Programmas saturs. Komisija paziņojumā ierosina izveidot jaunu līdzsvaru starp tūristu labklājību, vidi un uzņēmumu un tūrisma galamērķu konkurētspēju. Šis līdzsvars jāpanāk, iesaistoties visiem ieinteresētajiem. |
| --- | --- |

2.2.

Programmas saturs. Komisija paziņojumā ierosina izveidot jaunu līdzsvaru starp tūristu labklājību, vidi un uzņēmumu un tūrisma galamērķu konkurētspēju. Šis līdzsvars jāpanāk, iesaistoties visiem ieinteresētajiem.

| 2.2.1. | Mērķi un risināmie uzdevumi. Komisijas paziņojumā kā vadlīnijas visām ieinteresētajām pusēm ir izvirzīti trīs pamatmērķi programmas īstenošanai, proti, saimnieciskā labklājība, sociālā vienlīdzība un kohēzija un vides aizsardzība.
  Komisijas paziņojumā norādīti ļoti svarīgi uzdevumi, kas jārisina, lai sasniegtu minētos mērķus:






  — | dabas un kultūras resursu noturīga pārvalde, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Mērķi un risināmie uzdevumi. Komisijas paziņojumā kā vadlīnijas visām ieinteresētajām pusēm ir izvirzīti trīs pamatmērķi programmas īstenošanai, proti, saimnieciskā labklājība, sociālā vienlīdzība un kohēzija un vides aizsardzība.

Komisijas paziņojumā norādīti ļoti svarīgi uzdevumi, kas jārisina, lai sasniegtu minētos mērķus:

—

dabas un kultūras resursu noturīga pārvalde,

| — | vismazākais iespējamais piesārņojums un vismazākā iespējamā resursu izmantošana, |
| --- | --- |

—

vismazākais iespējamais piesārņojums un vismazākā iespējamā resursu izmantošana,

| — | pārmaiņu vadība sabiedrības labklājības interesēs, |
| --- | --- |

—

pārmaiņu vadība sabiedrības labklājības interesēs,

| — | pieprasījuma sezonas rakstura samazināšana, |
| --- | --- |

—

pieprasījuma sezonas rakstura samazināšana,

| — | cīņa pret transporta ietekmi uz vidi, |
| --- | --- |

—

cīņa pret transporta ietekmi uz vidi,

| — | tūrisma pieejamība visiem, |
| --- | --- |

—

tūrisma pieejamība visiem,

| — | nodarbinātības kvalitāte tūrisma nozarē, |
| --- | --- |

—

nodarbinātības kvalitāte tūrisma nozarē,

| — | tūristu un kopienu, kurās piedāvā tūrisma pakalpojumus, drošības nodrošināšana. |
| --- | --- |

—

tūristu un kopienu, kurās piedāvā tūrisma pakalpojumus, drošības nodrošināšana.

Šis problēmjautājumu loks ir atvērts un mainīgs, un tūrisma nozarē ieinteresētajām pusēm tas pastāvīgi jāaktualizē, jānosaka prioritātes un jāvada, savstarpēji sadarbojoties.

| 2.2.2. | Rīcības pamats. Komisija paziņojumā uzsvērts — lai sasniegtu mērķus un risinātu problēmjautājumus, jāveic saskaņoti pasākumi, īstenojot sadarbību un tūrisma galamērķu, uzņēmumu un tūristu atbildīgu pārvaldību, kā arī izvirzīti nosacījumi, kas nepieciešami, lai panāktu šādu saskaņotību. |
| --- | --- |

2.2.2.

Rīcības pamats. Komisija paziņojumā uzsvērts — lai sasniegtu mērķus un risinātu problēmjautājumus, jāveic saskaņoti pasākumi, īstenojot sadarbību un tūrisma galamērķu, uzņēmumu un tūristu atbildīgu pārvaldību, kā arī izvirzīti nosacījumi, kas nepieciešami, lai panāktu šādu saskaņotību.

| 2.2.3. | Principi. Komisijas paziņojumā kopumā ir izvirzīti deviņi principi, kas jāievēro, lai izveidotu noturīgu un konkurētspējīgu tūrisma nozari. Trīs no tiem ir jāuzsver īpaši:






  — | ievērot ierobežojumus, ko var noteikt attiecībā uz uzņemšanas kapacitāti, tūrisma objektiem vai tūristu plūsmu skaitam; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

Principi. Komisijas paziņojumā kopumā ir izvirzīti deviņi principi, kas jāievēro, lai izveidotu noturīgu un konkurētspējīgu tūrisma nozari. Trīs no tiem ir jāuzsver īpaši:

—

ievērot ierobežojumus, ko var noteikt attiecībā uz uzņemšanas kapacitāti, tūrisma objektiem vai tūristu plūsmu skaitam;

| — | izstrādāt attīstības ātrumu un ritmu, kas jebkurā attiecīgajā laikā ir atbilstošs pieejamajiem dabas, kultūras un sociālajiem resursiem, |
| --- | --- |

—

izstrādāt attīstības ātrumu un ritmu, kas jebkurā attiecīgajā laikā ir atbilstošs pieejamajiem dabas, kultūras un sociālajiem resursiem,

| — | plānot ilgtermiņā, jo tas ir priekšnoteikums, lai panāktu noturīguma un konkurētspējas līdzsvaru. |
| --- | --- |

—

plānot ilgtermiņā, jo tas ir priekšnoteikums, lai panāktu noturīguma un konkurētspējas līdzsvaru.

| 2.3. | Virzīties uz priekšu kopā. Komisija šajā nodaļā uzsver nepieciešamību visām nozarē iesaistītajām pusēm apvienot centienus un darboties brīvprātīgi un pastāvīgi. Ierosinātā modeļa pamatā ir subsidiaritātes principa ievērošana, proti pasākumus pēc iespējas veic paši galamērķi, bet ar valsts un Eiropas līmeņa atbalstu. Komisijas paziņojumā tādēļ ir uzsvērta gan dažādo tūrisma nozarē ieinteresēto pušu, gan Eiropas Komisijas loma saskaņā ar Līgumu. |
| --- | --- |

2.3.

Virzīties uz priekšu kopā. Komisija šajā nodaļā uzsver nepieciešamību visām nozarē iesaistītajām pusēm apvienot centienus un darboties brīvprātīgi un pastāvīgi. Ierosinātā modeļa pamatā ir subsidiaritātes principa ievērošana, proti pasākumus pēc iespējas veic paši galamērķi, bet ar valsts un Eiropas līmeņa atbalstu. Komisijas paziņojumā tādēļ ir uzsvērta gan dažādo tūrisma nozarē ieinteresēto pušu, gan Eiropas Komisijas loma saskaņā ar Līgumu.

| 2.3.1. | Ieinteresēto personu loma. Paziņojumā, ņemot vērā Tūrisma noturības grupas secinājumus, norādīti plaši pienākumi un īpaši uzdevumi trijās darbības jomās: galamērķi, uzņēmumi un tūristi. Īpaši norādīta nepieciešamība izplatīt mikrouzņēmumiem būtisko informāciju par nepieciešamību panākt noturīguma un konkurētspējas līdzsvaru. |
| --- | --- |

2.3.1.

Ieinteresēto personu loma. Paziņojumā, ņemot vērā Tūrisma noturības grupas secinājumus, norādīti plaši pienākumi un īpaši uzdevumi trijās darbības jomās: galamērķi, uzņēmumi un tūristi. Īpaši norādīta nepieciešamība izplatīt mikrouzņēmumiem būtisko informāciju par nepieciešamību panākt noturīguma un konkurētspējas līdzsvaru.

| 2.3.2. | Eiropas Komisijas loma. Komisija atzīst savus darbības pienākumus saskaņā ar Līgumu un apņemas uzsākt un veicināt dažādas iniciatīvas Kopienas līmenī programmas ietvaros un ārpus tās. Citu iniciatīvu starpā īpaša uzmanība jāpievērš četrām pasākumu grupām:






  — | ieinteresēto pušu mobilizēšana zināšanu radīšanā un apmaiņā ar tām, visos gadījumos ievērojot noturības un konkurētspējas līdzsvaru. Eiropas tūrisma forums ir labs ideju un pieredzes apmaiņas piemērs, |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Eiropas Komisijas loma. Komisija atzīst savus darbības pienākumus saskaņā ar Līgumu un apņemas uzsākt un veicināt dažādas iniciatīvas Kopienas līmenī programmas ietvaros un ārpus tās. Citu iniciatīvu starpā īpaša uzmanība jāpievērš četrām pasākumu grupām:

—

ieinteresēto pušu mobilizēšana zināšanu radīšanā un apmaiņā ar tām, visos gadījumos ievērojot noturības un konkurētspējas līdzsvaru. Eiropas tūrisma forums ir labs ideju un pieredzes apmaiņas piemērs,

| — | Eiropas izcilāko tūrisma galamērķu veicināšana un atbalstīšana kā paraugprakses piemērs un to galamērķu tīkla publicēšana, kuri apņēmušies nodrošināt noturību un konkurētspēju, |
| --- | --- |

—

Eiropas izcilāko tūrisma galamērķu veicināšana un atbalstīšana kā paraugprakses piemērs un to galamērķu tīkla publicēšana, kuri apņēmušies nodrošināt noturību un konkurētspēju,

| — | dažādu ES finanšu instrumentu izmantošana; Komisija apņemas izplatīt informāciju par to labāku izmantošanu tūrisma jomā, |
| --- | --- |

—

dažādu ES finanšu instrumentu izmantošana; Komisija apņemas izplatīt informāciju par to labāku izmantošanu tūrisma jomā,

| — | noturības un konkurētspējas iekļaušana Komisijas politikas virzienos un šo principu piemērošana visdažādākajās teritorijās ar ļoti atšķirīgām vajadzībām un problēmām: piekrastes reģionos, kalnu apgabalos, lauku rajonos un pilsētu zonās. |
| --- | --- |

—

noturības un konkurētspējas iekļaušana Komisijas politikas virzienos un šo principu piemērošana visdažādākajās teritorijās ar ļoti atšķirīgām vajadzībām un problēmām: piekrastes reģionos, kalnu apgabalos, lauku rajonos un pilsētu zonās.

2.4.   Paziņojuma secinājumi

Komisijas paziņojuma noslēgumā izteikta pārliecība par visu tūrismā ieinteresēto publiskā un privātā sektora dalībnieku vispārējās sadarbības nepieciešamību saistībā ar programmas pieņemšanu un praktisko īstenošanu. Jāatkārto, ka ieteikums izveidot visu līmeņu sadarbību ir priekšnoteikums, lai uzlabotu konkurētspēju, kas ilgtermiņā nodrošinās Eiropas tūrisma pievilcību un noturību. Komisija paredz programmā paredzēto rīcības plānu sākt 2011. gadā. Tādējādi Komisijas mērķis, izstrādājot paziņojumu, ir skaidri noteikts.

3.   Vispārējās piezīmes

| 3.1. | Tūrisma un tā stratēģisko nozīmi Eiropas ekonomikā gan formāli, gan neformāli ir atzinušas visas Eiropas iestādes, tādējādi pastiprinot tā lomu, darot zināmu šo vēstījumu visiem ieinteresētajiem puses un sekmējot nozares attīstību. Tūrisms ir nozīmīgs ne tikai tautsaimniecībai, bet tam ir arī ievērojama sociāla nozīme, veidojot pilsonisku Eiropu. Lai gan paziņojums veicina tūrisma nozares atzīšanu, vēl aizvien ir daudz jāpaveic, lai gan šobrīd, gan nākotnē nodrošinātu tūrisma centrālo nozīmi Eiropas politikā. |
| --- | --- |

3.1.

Tūrisma un tā stratēģisko nozīmi Eiropas ekonomikā gan formāli, gan neformāli ir atzinušas visas Eiropas iestādes, tādējādi pastiprinot tā lomu, darot zināmu šo vēstījumu visiem ieinteresētajiem puses un sekmējot nozares attīstību. Tūrisms ir nozīmīgs ne tikai tautsaimniecībai, bet tam ir arī ievērojama sociāla nozīme, veidojot pilsonisku Eiropu. Lai gan paziņojums veicina tūrisma nozares atzīšanu, vēl aizvien ir daudz jāpaveic, lai gan šobrīd, gan nākotnē nodrošinātu tūrisma centrālo nozīmi Eiropas politikā.

| 3.2. | Jo īpaši jānorāda, ka jaunajā Lisabonas līgumā atzīta tūrisma nozīme Eiropā un Eiropas Savienībai sniegtas plašākas iespējas, lai palīdzētu attīstīt šo nozari. Līgumā ir noteikts ES pienākums un pilnvaras atbalstīt, koordinēt vai papildināt dalībvalstu pasākumus un radīt labvēlīgu vidi uzņēmējdarbības attīstībai šajā nozarē, kā arī veicināt labas prakses apmaiņu. |
| --- | --- |

3.2.

Jo īpaši jānorāda, ka jaunajā Lisabonas līgumā atzīta tūrisma nozīme Eiropā un Eiropas Savienībai sniegtas plašākas iespējas, lai palīdzētu attīstīt šo nozari. Līgumā ir noteikts ES pienākums un pilnvaras atbalstīt, koordinēt vai papildināt dalībvalstu pasākumus un radīt labvēlīgu vidi uzņēmējdarbības attīstībai šajā nozarē, kā arī veicināt labas prakses apmaiņu.

| 3.3. | Tūrisma jautājumus ir risinājušas dažādas ES iestādes:






  — | Eiropas Parlamentā vairākkārt pieņemtas rezolūcijas un par ļoti dažādām tūrisma formām, kā arī to ietekmi uz nodarbinātību un ekonomiku; Būtu lietderīgi minēt rezolūcijas par tematiem “Tūrisms un attīstība” un “Ilgtspējīga tūrisma jaunas perspektīvas un jaunas problēmas”. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Tūrisma jautājumus ir risinājušas dažādas ES iestādes:

—

Eiropas Parlamentā vairākkārt pieņemtas rezolūcijas un par ļoti dažādām tūrisma formām, kā arī to ietekmi uz nodarbinātību un ekonomiku; Būtu lietderīgi minēt rezolūcijas par tematiem “Tūrisms un attīstība” un “Ilgtspējīga tūrisma jaunas perspektīvas un jaunas problēmas”.

| — | Eiropas Savienības Padomē tūrisma jautājumi risināti dažādi, izmantojot secinājumus un rīcības plānus galvenokārt tādēļ, lai uzsvērtu tūrisma noturības, konkurētspējas un darbavietu izveides spējas nepieciešamību. Īpaši būtu jānorāda uz 2006. gada 7. jūlija Eiropadomes sanāksmes secinājumiem par Komisijas paziņojumu par ES jauno tūrisma politiku, kuru Padome atzinīgi novērtē un aicina Komisiju aktīvi iesaistīties dažādu politiku koordinēšanā. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Padomē tūrisma jautājumi risināti dažādi, izmantojot secinājumus un rīcības plānus galvenokārt tādēļ, lai uzsvērtu tūrisma noturības, konkurētspējas un darbavietu izveides spējas nepieciešamību. Īpaši būtu jānorāda uz 2006. gada 7. jūlija Eiropadomes sanāksmes secinājumiem par Komisijas paziņojumu par ES jauno tūrisma politiku, kuru Padome atzinīgi novērtē un aicina Komisiju aktīvi iesaistīties dažādu politiku koordinēšanā.

| — | Eiropas Komisija vairākos paziņojumos, jo īpaši 2006. gada marta paziņojumā, noteikusi ES jauno tūrisma politiku: izveidot, nostiprināt un veicināt Eiropas Tūrisma forumus, organizēt konferences par dažādiem jautājumiem, kā, piemēram, sociālais tūrisms un Eiropas tūrisma programma 21, kā arī izstrādāt eksperimentālu projektu par tematu “Izcilākie Eiropas tūrisma galamērķi”, atzīstot un veicinot ES dalībvalstīs un kandidātvalstīs īstenoto labāko praksi. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija vairākos paziņojumos, jo īpaši 2006. gada marta paziņojumā, noteikusi ES jauno tūrisma politiku: izveidot, nostiprināt un veicināt Eiropas Tūrisma forumus, organizēt konferences par dažādiem jautājumiem, kā, piemēram, sociālais tūrisms un Eiropas tūrisma programma 21, kā arī izstrādāt eksperimentālu projektu par tematu “Izcilākie Eiropas tūrisma galamērķi”, atzīstot un veicinot ES dalībvalstīs un kandidātvalstīs īstenoto labāko praksi.

| — | Reģionu komiteja cita starpā izstrādājusi šādus atzinumus atbilstoši Komisijas paziņojumiem: “Sadarbības programma Eiropas tūrisma nākotnei” un “Pamatnostādnes Eiropas tūrisma ilgtspējībai”. |
| --- | --- |

—

Reģionu komiteja cita starpā izstrādājusi šādus atzinumus atbilstoši Komisijas paziņojumiem: “Sadarbības programma Eiropas tūrisma nākotnei” un “Pamatnostādnes Eiropas tūrisma ilgtspējībai”.

| — | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vienmēr bijusi un ir īpaši ieinteresēta tūrismā, par ko liecina vairāk nekā 11 atzinumi, kas pieņemti no 1999. gada līdz šim brīdim, aktīva līdzdalība dažādos Komisijas organizētos Eiropas tūrisma forumos, līdzdalība daudzās konferencēs par dažādiem tūrisma jautājumiem, piemēram, Pasaules tūrisma dienas atzīmēšanā 2006. gadā Leonā. Īpaši jāatzīmē EESK sadarbība ar citām iestādēm saistībā ar visām to uzsāktajām iniciatīvām tūrisma jomā. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vienmēr bijusi un ir īpaši ieinteresēta tūrismā, par ko liecina vairāk nekā 11 atzinumi, kas pieņemti no 1999. gada līdz šim brīdim, aktīva līdzdalība dažādos Komisijas organizētos Eiropas tūrisma forumos, līdzdalība daudzās konferencēs par dažādiem tūrisma jautājumiem, piemēram, Pasaules tūrisma dienas atzīmēšanā 2006. gadā Leonā. Īpaši jāatzīmē EESK sadarbība ar citām iestādēm saistībā ar visām to uzsāktajām iniciatīvām tūrisma jomā.

| 3.4. | Šis EESK atzinums ir paredzēts, lai novērtētu Komisijas paziņojuma sniegto ieguldījumu gan politikā, gan ierosinātajā tās pārvaldības veidā, un tajā arī ir iekļauti ierosinājumi, lai papildinātu ja ne pašu dokumentu, tad vismaz debates par to. |
| --- | --- |

3.4.

Šis EESK atzinums ir paredzēts, lai novērtētu Komisijas paziņojuma sniegto ieguldījumu gan politikā, gan ierosinātajā tās pārvaldības veidā, un tajā arī ir iekļauti ierosinājumi, lai papildinātu ja ne pašu dokumentu, tad vismaz debates par to.

| 3.5. | Tāpat kā EESK atzinumā INT/317 par Komisijas paziņojumu par atjaunināto tūrisma politiku, arī šajā atzinumā vēlamies vēlreiz uzsvērt un konkretizēt šādus aspektus:






  — | visiem iedzīvotājiem ir tiesības uz tūrismu, kā tas noteikts Pasaules tūrisma ētikas kodeksā, un tūrismā jāievēro labas prakses piemērošanas pienākums; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Tāpat kā EESK atzinumā INT/317 par Komisijas paziņojumu par atjaunināto tūrisma politiku, arī šajā atzinumā vēlamies vēlreiz uzsvērt un konkretizēt šādus aspektus:

—

visiem iedzīvotājiem ir tiesības uz tūrismu, kā tas noteikts Pasaules tūrisma ētikas kodeksā, un tūrismā jāievēro labas prakses piemērošanas pienākums;

| — | tūrisms ir tiesības, kas arī rada tiešu un netiešu bagātību un ienākumus, jo īpaši mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, veidojot stratēģiski nozīmīgu nozari, kas Eiropā izrādījusies stabila; |
| --- | --- |

—

tūrisms ir tiesības, kas arī rada tiešu un netiešu bagātību un ienākumus, jo īpaši mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, veidojot stratēģiski nozīmīgu nozari, kas Eiropā izrādījusies stabila;

| — | nozares operatoru piedāvāto pakalpojumu kvalitāte un lietotāju atbildība pret vietējām kopienām ir vērtības, kas jāsaglabā kā tūrisma ilgtspējīgas pastāvēšanas pamats, |
| --- | --- |

—

nozares operatoru piedāvāto pakalpojumu kvalitāte un lietotāju atbildība pret vietējām kopienām ir vērtības, kas jāsaglabā kā tūrisma ilgtspējīgas pastāvēšanas pamats,

| — | tūrisms pozitīvi ietekmē vai tam būtu pozitīvi jāietekmē vietējā un reģionālā ekonomika, kā arī sociālie, kultūras un vides apstākļi un pilsētvide, tādējādi tas ir instruments, lai iepazītu citas kultūras un dzīves un uzvedības veidus; tas arī ir reģionālās sadarbības līdzeklis, |
| --- | --- |

—

tūrisms pozitīvi ietekmē vai tam būtu pozitīvi jāietekmē vietējā un reģionālā ekonomika, kā arī sociālie, kultūras un vides apstākļi un pilsētvide, tādējādi tas ir instruments, lai iepazītu citas kultūras un dzīves un uzvedības veidus; tas arī ir reģionālās sadarbības līdzeklis,

| — | tūrisms ir dinamiska nozare un būtisks nodarbinātības avots gan šodien, gan nākotnē, un tam piemīt spēja radīt kvalitatīvas, stabilas darbavietas, nodrošinot sociālās tiesības; |
| --- | --- |

—

tūrisms ir dinamiska nozare un būtisks nodarbinātības avots gan šodien, gan nākotnē, un tam piemīt spēja radīt kvalitatīvas, stabilas darbavietas, nodrošinot sociālās tiesības;

| — | tūrismam piemīt tādas problēmas kā pārmērīgs cilvēku pieplūdums un sezonalitāte, kā rezultātā zūd konkurētspēja, |
| --- | --- |

—

tūrismam piemīt tādas problēmas kā pārmērīgs cilvēku pieplūdums un sezonalitāte, kā rezultātā zūd konkurētspēja,

| — | mēs atzīstam “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programmas” praktisko nozīmi, jo tajā ir skaidri formulēts skatījums un izvirzīti tālejoši mērķi; |
| --- | --- |

—

mēs atzīstam “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programmas” praktisko nozīmi, jo tajā ir skaidri formulēts skatījums un izvirzīti tālejoši mērķi;

| — | Eiropas tūrisma modelis ir iekšēja nepieciešamība, un to varētu izmantot kā vispārēju atsauci, ja tā pamatā nav noteikumi, bet gan uz tādas vērtības kā kvalitāte, noturība, pieejamība, utt., ko brīvi izmanto tūrisma galamērķi un visi iesaistītie; |
| --- | --- |

—

Eiropas tūrisma modelis ir iekšēja nepieciešamība, un to varētu izmantot kā vispārēju atsauci, ja tā pamatā nav noteikumi, bet gan uz tādas vērtības kā kvalitāte, noturība, pieejamība, utt., ko brīvi izmanto tūrisma galamērķi un visi iesaistītie;

| — | Eiropas tūrisma modeli veido un papildina tūrisma galamērķu dažādība, dažādās pieejas un dažādas tūrisma formas; |
| --- | --- |

—

Eiropas tūrisma modeli veido un papildina tūrisma galamērķu dažādība, dažādās pieejas un dažādas tūrisma formas;

| — | šis Komitejas atbalstītais Eiropas tūrisma modelis ir piemērots instruments, lai sekmētu mieru un tautu savstarpējo sapratni. |
| --- | --- |

—

šis Komitejas atbalstītais Eiropas tūrisma modelis ir piemērots instruments, lai sekmētu mieru un tautu savstarpējo sapratni.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Komisijas paziņojumā skaidri izklāstīts priekšlikums par nepieciešamību panākt noturības un konkurētspējas līdzsvaru, kā arī veidi, lai to īstenotu praksē. Visu iepriekš minēto apkopojot diezgan īsā paziņojumā, neapšaubāmi veikts nopietns darbs, sistematizējot izmantoto materiālu un analizējot daudzus dokumentus, atzinumus un diskusijas. Jāuzsver, ka tādējādi sasniegts galvenais mērķis: skaidra informācija sabiedrībai par Komisijas galvenajiem uzskatiem saistībā ar tūrisma nozares nākotni un pasākumiem, kas veicami šajā sarežģītajā nozarē. |
| --- | --- |

4.1.

Komisijas paziņojumā skaidri izklāstīts priekšlikums par nepieciešamību panākt noturības un konkurētspējas līdzsvaru, kā arī veidi, lai to īstenotu praksē. Visu iepriekš minēto apkopojot diezgan īsā paziņojumā, neapšaubāmi veikts nopietns darbs, sistematizējot izmantoto materiālu un analizējot daudzus dokumentus, atzinumus un diskusijas. Jāuzsver, ka tādējādi sasniegts galvenais mērķis: skaidra informācija sabiedrībai par Komisijas galvenajiem uzskatiem saistībā ar tūrisma nozares nākotni un pasākumiem, kas veicami šajā sarežģītajā nozarē.

| 4.2. | Paziņojumā izklāstītais programmas pamatojums šķiet atbilstošs, jo novērtēta gan tūrisma saimnieciskā ietekme un spēja veidot darba vietas jauniešiem, gan arī nepieciešamais noturības un konkurētspējas līdzsvars, kam ilgtermiņā ir pozitīva savstarpējā ietekme. Ietekmes novērtējums par tādiem jautājumiem kā dažādu darbību un reģionu radītās oglekļa emisijas vai ierobežojumi saistībā ar pārvadājumiem un uzņemšanu ir galvenie aspekti, lai veidotu un saglabātu dažādu aspektu līdzsvaru. Vispārējais atzinums, ka tūrisma attīstības apjoms un ritms ir ierobežots, ir būtisks, lai panāktu noturīguma un konkurētspējas līdzsvaru. |
| --- | --- |

4.2.

Paziņojumā izklāstītais programmas pamatojums šķiet atbilstošs, jo novērtēta gan tūrisma saimnieciskā ietekme un spēja veidot darba vietas jauniešiem, gan arī nepieciešamais noturības un konkurētspējas līdzsvars, kam ilgtermiņā ir pozitīva savstarpējā ietekme. Ietekmes novērtējums par tādiem jautājumiem kā dažādu darbību un reģionu radītās oglekļa emisijas vai ierobežojumi saistībā ar pārvadājumiem un uzņemšanu ir galvenie aspekti, lai veidotu un saglabātu dažādu aspektu līdzsvaru. Vispārējais atzinums, ka tūrisma attīstības apjoms un ritms ir ierobežots, ir būtisks, lai panāktu noturīguma un konkurētspējas līdzsvaru.

| 4.3. | Varbūt būtu bijis lietderīgi Komisijas paziņojumā sīkāk analizēt to, kā tūrisma nozīme atspoguļota jaunajā Lisabonas līgumā, lai redzētu, kā tas saistās ar programmu un kāda ir tā nozīme Eiropas jaunās tūrisma politikas ieviešanā. Nevajadzētu aizmirst, ka valstis un reģioni vairākkārt uzsvēruši savu vēlmi saglabāt atbildību par tūrismu, bet neatsakoties no Eiropas Savienība iniciējošās un koordinējošās darbības atsevišķos kopīgos aspektos, kas ļauj uzlabot Eiropas tūrisma nozares konkurētspēju. Piemēram, Eiropas Interneta portāla izveide un uzturēšana, lai veicinātu Eiropu kā tūrisma galamērķi, jau ir lietderīgs līdzeklis, lai ES valstis varētu piedāvāt Eiropu kā daudzveidīgu un īpašu tūrisma galamērķi. |
| --- | --- |

4.3.

Varbūt būtu bijis lietderīgi Komisijas paziņojumā sīkāk analizēt to, kā tūrisma nozīme atspoguļota jaunajā Lisabonas līgumā, lai redzētu, kā tas saistās ar programmu un kāda ir tā nozīme Eiropas jaunās tūrisma politikas ieviešanā. Nevajadzētu aizmirst, ka valstis un reģioni vairākkārt uzsvēruši savu vēlmi saglabāt atbildību par tūrismu, bet neatsakoties no Eiropas Savienība iniciējošās un koordinējošās darbības atsevišķos kopīgos aspektos, kas ļauj uzlabot Eiropas tūrisma nozares konkurētspēju. Piemēram, Eiropas Interneta portāla izveide un uzturēšana, lai veicinātu Eiropu kā tūrisma galamērķi, jau ir lietderīgs līdzeklis, lai ES valstis varētu piedāvāt Eiropu kā daudzveidīgu un īpašu tūrisma galamērķi.

| 4.4. | Komisijas paziņojumā minētās problēmas un mērķi noteikti ir svarīgākie, ar kuriem saskarsies tūrisma nozare tuvāko gadu desmitu laikā. Bez šaubām, galvenie problēmjautājumi, proti, noturība un konkurētspējas uzlabošana ir pietiekami plaši, lai aptvertu citas svarīgas problēmas, piemēram, kvalitātes uzlabošana, sezonalitātes samazināšana vai tūrisma darbinieku prasmju uzlabošana — arī šie jautājumi ir iekļauti programmā. |
| --- | --- |

4.4.

Komisijas paziņojumā minētās problēmas un mērķi noteikti ir svarīgākie, ar kuriem saskarsies tūrisma nozare tuvāko gadu desmitu laikā. Bez šaubām, galvenie problēmjautājumi, proti, noturība un konkurētspējas uzlabošana ir pietiekami plaši, lai aptvertu citas svarīgas problēmas, piemēram, kvalitātes uzlabošana, sezonalitātes samazināšana vai tūrisma darbinieku prasmju uzlabošana — arī šie jautājumi ir iekļauti programmā.

| 4.5. | Komisijas paziņojumā vairākkārt izteikts aicinājums sadarboties, jo, kā norādīts atjaunotajā tūrisma politikā, partnerības nostiprināšana tiek piedāvāta kā tās ass un pamats. Īpaši svarīgi ir uzsvērt arodbiedrību un darba devēju organizāciju nozīmi, kas jāiekļauj sadarbības procesos, aicinot piedalīties visās diskusijās un forumos, kā arī vispārējos pasākumos nozares darbības uzlabošanai. Līdzīgā veidā būtu lietderīgi veicināt pastāvīgus tūrisma galamērķu un pilsētu tīklus, kurus motivētu kopīgs mērķis uzlabot noturību un konkurētspēju. Komiteja atzinīgi vērtē izcilu tūrisma galamērķu sekmēšanu, uz uzskata, ka šajā koncepcijā noteikti būtu jāiekļauj atbilstoši darba un sociālo attiecību risinājumi, kā arī arodbiedrību un darba devēju organizāciju līdzdalība kā veidu, lai uzlabotu tūrisma galamērķu noturību un konkurētspēju.
  Ārkārtīgi svarīga loma to pilnvaru ietvaros ir patērētāju organizācijām. |
| --- | --- |

4.5.

Komisijas paziņojumā vairākkārt izteikts aicinājums sadarboties, jo, kā norādīts atjaunotajā tūrisma politikā, partnerības nostiprināšana tiek piedāvāta kā tās ass un pamats. Īpaši svarīgi ir uzsvērt arodbiedrību un darba devēju organizāciju nozīmi, kas jāiekļauj sadarbības procesos, aicinot piedalīties visās diskusijās un forumos, kā arī vispārējos pasākumos nozares darbības uzlabošanai. Līdzīgā veidā būtu lietderīgi veicināt pastāvīgus tūrisma galamērķu un pilsētu tīklus, kurus motivētu kopīgs mērķis uzlabot noturību un konkurētspēju. Komiteja atzinīgi vērtē izcilu tūrisma galamērķu sekmēšanu, uz uzskata, ka šajā koncepcijā noteikti būtu jāiekļauj atbilstoši darba un sociālo attiecību risinājumi, kā arī arodbiedrību un darba devēju organizāciju līdzdalība kā veidu, lai uzlabotu tūrisma galamērķu noturību un konkurētspēju.

Ārkārtīgi svarīga loma to pilnvaru ietvaros ir patērētāju organizācijām.

| 4.6. | Komisija apņemas īstenot jauno politiku, balstoties uz sadarbību, īpašiem atbalsta pasākumiem un ieinteresēto pušu darbības koordināciju. Programmā skaidri formulēts, ka visām ieinteresētajām pusēm būtu jāuzņemas lielāka atbildība. Saskaņā ar EESK viedokli, Uzņēmējdarbības ĢD ir vissvarīgākā loma visu to Eiropas politiku koordinēšanā, kas tieši vai netieši ietekmē ar tūrismu un dažādos tūrisma galamērķus, kuriem arī ir savas īpašas iezīmes. |
| --- | --- |

4.6.

Komisija apņemas īstenot jauno politiku, balstoties uz sadarbību, īpašiem atbalsta pasākumiem un ieinteresēto pušu darbības koordināciju. Programmā skaidri formulēts, ka visām ieinteresētajām pusēm būtu jāuzņemas lielāka atbildība. Saskaņā ar EESK viedokli, Uzņēmējdarbības ĢD ir vissvarīgākā loma visu to Eiropas politiku koordinēšanā, kas tieši vai netieši ietekmē ar tūrismu un dažādos tūrisma galamērķus, kuriem arī ir savas īpašas iezīmes.

| 4.7. | Komiteja arī uzskata, ka Komisijai jāuzņemas aktīvāka loma, lai īstenotu Eiropas mēroga iniciatīvas, tostarp Eiropas līmeņa pārrobežu sociālo tūrismu. Tādēļ EESK vairākkārt ir ierosinājusi un vēlreiz ierosina izveidot Eiropas Tūrisma forumu un turpināt pārdomas un pētījumu iespēju izveidotu Eiropas Konsultatīvo tūrisma padomi un Eiropas Tūrisma aģentūru, kas sniegtu informāciju un īstenotu pasākumus saistībā ar politiku un pasākumiem Eiropas tūrisma jomā. Turklāt Komiteja ierosina Komisijai veicināt pētījumus tehnoloģisko platformu izveidei tūrisma nozarē, lai varētu uzlabot tūrisma komercializāciju, jo īpaši ņemot vērā starptautiskā tūrisma sekmēšanas iespējas un iespējamo jauno tūristu izcelsmes valstis (Ķīna, Indija, Krievija u.c.). |
| --- | --- |

4.7.

Komiteja arī uzskata, ka Komisijai jāuzņemas aktīvāka loma, lai īstenotu Eiropas mēroga iniciatīvas, tostarp Eiropas līmeņa pārrobežu sociālo tūrismu. Tādēļ EESK vairākkārt ir ierosinājusi un vēlreiz ierosina izveidot Eiropas Tūrisma forumu un turpināt pārdomas un pētījumu iespēju izveidotu Eiropas Konsultatīvo tūrisma padomi un Eiropas Tūrisma aģentūru, kas sniegtu informāciju un īstenotu pasākumus saistībā ar politiku un pasākumiem Eiropas tūrisma jomā. Turklāt Komiteja ierosina Komisijai veicināt pētījumus tehnoloģisko platformu izveidei tūrisma nozarē, lai varētu uzlabot tūrisma komercializāciju, jo īpaši ņemot vērā starptautiskā tūrisma sekmēšanas iespējas un iespējamo jauno tūristu izcelsmes valstis (Ķīna, Indija, Krievija u.c.).

| 4.8. | Komiteja uzskata, ka Komisijas paziņojumā gan no patērētāju, gan uzņēmumu un nozares dalībnieku viedokļa nepietiekami atspoguļota Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) nozīme atjauninātajā tūrisma “scenārijā”. Uz minēto tehnoloģiju uzlabošanu virzītajiem pētniecības un attīstības centieniem tūrisma jomā jābūt nākamo gadu prioritātei. Šie centieni neapšaubāmi uzlabos tūrisma galamērķu, uzņēmumu un tūristu labāku pārvaldību, pakāpeniski sasniedzot vēlamo līdzsvaru. |
| --- | --- |

4.8.

Komiteja uzskata, ka Komisijas paziņojumā gan no patērētāju, gan uzņēmumu un nozares dalībnieku viedokļa nepietiekami atspoguļota Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) nozīme atjauninātajā tūrisma “scenārijā”. Uz minēto tehnoloģiju uzlabošanu virzītajiem pētniecības un attīstības centieniem tūrisma jomā jābūt nākamo gadu prioritātei. Šie centieni neapšaubāmi uzlabos tūrisma galamērķu, uzņēmumu un tūristu labāku pārvaldību, pakāpeniski sasniedzot vēlamo līdzsvaru.

| 4.9. | Neapšaubāmā vēlēšanās izstrādāt konkrētus pasākumus un jo īpaši uzlabot pieejamo Eiropas finanšu instrumentu izmantošanu ir svarīga, bet būtu nepieciešams ierosināt un ieviest programmu, kas virzīta uz galveno, paziņojumā konkrēti noteikto Eiropas tūrisma mērķu īstenošanu. Jānodrošina visu tūrismam tieši vai netieši piešķirto līdzekļu efektīva izmantošana paredzēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

4.9.

Neapšaubāmā vēlēšanās izstrādāt konkrētus pasākumus un jo īpaši uzlabot pieejamo Eiropas finanšu instrumentu izmantošanu ir svarīga, bet būtu nepieciešams ierosināt un ieviest programmu, kas virzīta uz galveno, paziņojumā konkrēti noteikto Eiropas tūrisma mērķu īstenošanu. Jānodrošina visu tūrismam tieši vai netieši piešķirto līdzekļu efektīva izmantošana paredzēto mērķu sasniegšanai.

| 4.10. | Lai saprastu Komisijas paziņojumu, jāņem vērā Tūrisma noturības grupas ziņojums: tas ir dokuments, kas sniedzis ievērojamu ieguldījumu programmas izstrādē, jo īpaši saistībā ar visu nozares ieinteresēto pušu lomas noteikšanu. Pazīstamu nozares ekspertu centieni vairāku mēnešu garumā acīmredzami devuši ļoti labus rezultātus un sniedz visaptverošu un praktisku pieeju virknei jautājumu saistībā ar noturību un konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.10.

Lai saprastu Komisijas paziņojumu, jāņem vērā Tūrisma noturības grupas ziņojums: tas ir dokuments, kas sniedzis ievērojamu ieguldījumu programmas izstrādē, jo īpaši saistībā ar visu nozares ieinteresēto pušu lomas noteikšanu. Pazīstamu nozares ekspertu centieni vairāku mēnešu garumā acīmredzami devuši ļoti labus rezultātus un sniedz visaptverošu un praktisku pieeju virknei jautājumu saistībā ar noturību un konkurētspēju.

| 4.11. | Komisijas paziņojumā nav skaidri norādīta tūrisma statistikas loma. Nepieciešama konkrēta sadarbība tūrisma statistikas jomā, lai varētu uzraudzīt programmas īstenošanu un jo īpaši pievērstu lielāku uzmanību tādiem rādītājiem kā noturība, konkurētspēja un nodarbinātība. |
| --- | --- |

4.11.

Komisijas paziņojumā nav skaidri norādīta tūrisma statistikas loma. Nepieciešama konkrēta sadarbība tūrisma statistikas jomā, lai varētu uzraudzīt programmas īstenošanu un jo īpaši pievērstu lielāku uzmanību tādiem rādītājiem kā noturība, konkurētspēja un nodarbinātība.

| 4.12. | Komisijas paziņojumā skaidri noteikta nepieciešamība iekļaut noturīgas un konkurētspējīgas tūrisma politikas visās Komisijas un ES politikās, lai nodrošinātu programmā noteikto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

4.12.

Komisijas paziņojumā skaidri noteikta nepieciešamība iekļaut noturīgas un konkurētspējīgas tūrisma politikas visās Komisijas un ES politikās, lai nodrošinātu programmā noteikto mērķu sasniegšanu.

| 4.13. | Kā jau norādīts EESK atzinumā par Katovices deklarāciju, kā arī atzinumā par tematu “Tūrisms un kultūra: divi virzītājspēki izaugsmes veicināšanai”, atzinumā par jauno tūrisma politiku un citos EESK dokumentos, būtu nepieciešams īstenot informatīvās kampaņas, lai izglītotu un motivētu visus Eiropas iedzīvotājus, bet jo īpaši jaunatni. |
| --- | --- |

4.13.

Kā jau norādīts EESK atzinumā par Katovices deklarāciju, kā arī atzinumā par tematu “Tūrisms un kultūra: divi virzītājspēki izaugsmes veicināšanai”, atzinumā par jauno tūrisma politiku un citos EESK dokumentos, būtu nepieciešams īstenot informatīvās kampaņas, lai izglītotu un motivētu visus Eiropas iedzīvotājus, bet jo īpaši jaunatni.

| 4.14. | Komiteja uzskata, ka izšķiroša nozīme ir gan formālajai izglītībai, gan apmācībai darba vietā, lai tā atbilstu uzņēmumu vajadzībām un uzlabotu nodarbinātības iespējas. Kompetenču un prasmju atzīšanai Eiropas līmenī jābūt instrumentam, kas palīdz tūrisma nozarē radīt vairāk un labākas darba vietas. |
| --- | --- |

4.14.

Komiteja uzskata, ka izšķiroša nozīme ir gan formālajai izglītībai, gan apmācībai darba vietā, lai tā atbilstu uzņēmumu vajadzībām un uzlabotu nodarbinātības iespējas. Kompetenču un prasmju atzīšanai Eiropas līmenī jābūt instrumentam, kas palīdz tūrisma nozarē radīt vairāk un labākas darba vietas.

| 4.15. | Lai uzlabotu Eiropas tūrisma nozares noturību un konkurētspēju, jāņem vērā tūrisma galamērķu īpatnības. Komiteja iesaka, lai, izstrādājot politikas un priekšlikumus, tiktu pievērsta uzmanība to dalībvalstu īpašajām iezīmēm, kas lielā mērā atkarīgas no tūrisma, un lai pienācīgi tiktu ņemtas vērā dažādu reģionu vajadzības. Vienlaikus būtu jāatzīmē, ka tūrismam uz attāliem galamērķiem var būt spēcīga ietekme uz klimata pārmaiņām ar tālo maršrutu radītās ietekmes uz vidi un emisiju starpniecību. Iespējams, ka lielāka uzmanība turpmāk būs jāvelta, lai rastu galamērķus, kas atrodas tuvāk izbraukšanas vietai un kurus var sasniegt, radot mazāku daudzumu oglekļa emisiju. |
| --- | --- |

4.15.

Lai uzlabotu Eiropas tūrisma nozares noturību un konkurētspēju, jāņem vērā tūrisma galamērķu īpatnības. Komiteja iesaka, lai, izstrādājot politikas un priekšlikumus, tiktu pievērsta uzmanība to dalībvalstu īpašajām iezīmēm, kas lielā mērā atkarīgas no tūrisma, un lai pienācīgi tiktu ņemtas vērā dažādu reģionu vajadzības. Vienlaikus būtu jāatzīmē, ka tūrismam uz attāliem galamērķiem var būt spēcīga ietekme uz klimata pārmaiņām ar tālo maršrutu radītās ietekmes uz vidi un emisiju starpniecību. Iespējams, ka lielāka uzmanība turpmāk būs jāvelta, lai rastu galamērķus, kas atrodas tuvāk izbraukšanas vietai un kurus var sasniegt, radot mazāku daudzumu oglekļa emisiju.

Briselē, 2008. gada 10. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma

Nodaļas atzinumu grozīja ar šādu pilnsapulces pieņemtu grozījumu, kurš tomēr ieguva tikai vienu ceturtdaļu nodoto balsu.

| “4.15. | Lai uzlabotu Eiropas tūrisma nozares noturību un konkurētspēju, jāņem vērā tūrisma galamērķu īpatnības. Komiteja iesaka, lai, izstrādājot politikas un priekšlikumus, tiktu pievērsta uzmanība to dalībvalstu īpašajām iezīmēm, kas lielā mērā atkarīgas no tūrisma, un lai pienācīgi tiktu ņemtas vērā dažādu reģionu vajadzības.” |
| --- | --- |

“4.15.

Lai uzlabotu Eiropas tūrisma nozares noturību un konkurētspēju, jāņem vērā tūrisma galamērķu īpatnības. Komiteja iesaka, lai, izstrādājot politikas un priekšlikumus, tiktu pievērsta uzmanība to dalībvalstu īpašajām iezīmēm, kas lielā mērā atkarīgas no tūrisma, un lai pienācīgi tiktu ņemtas vērā dažādu reģionu vajadzības.”

Balsojuma rezultāti:

Par: 48 Pret: 43 Atturas: 16

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/18

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Baltā grāmata par ES hipotekāro kredītu tirgu integrāciju”

COM(2007) 807 galīgā redakcija

(2009/C 27/04)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2007. gada 18. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Baltā grāmata par ES hipotekāro kredītu tirgu integrāciju”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 11. jūnijā. Ziņotājs — Grasso kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 123 balsīm par, 1 balsīm pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komisija kārtējo reizi lūdz Komitejai atzinumu par hipotekāro kredītu tirgu integrāciju apdzīvojamā un komerciālā nekustamā īpašuma iegādei. Runa ir par “Balto grāmatu par ES hipotekāro kredītu tirgu integrāciju”. |
| --- | --- |

1.1

Komisija kārtējo reizi lūdz Komitejai atzinumu par hipotekāro kredītu tirgu integrāciju apdzīvojamā un komerciālā nekustamā īpašuma iegādei. Runa ir par “Balto grāmatu par ES hipotekāro kredītu tirgu integrāciju”.

| 1.2 | Parasti Baltā grāmata ir gandrīz pabeigts un strukturēts politiskā novērtējuma rezultāts par to, “kas jādara”. Tomēr šoreiz tā nav. Komisijai jāizskata daudzi, vēl neskaidri jautājumi, piemēram, par kopieguldījumu fondiem, līdzekļu devējiem, produktu sasaistīšanu u.c. Kopumā ir ņemti vērā 14 aspekti. |
| --- | --- |

1.2

Parasti Baltā grāmata ir gandrīz pabeigts un strukturēts politiskā novērtējuma rezultāts par to, “kas jādara”. Tomēr šoreiz tā nav. Komisijai jāizskata daudzi, vēl neskaidri jautājumi, piemēram, par kopieguldījumu fondiem, līdzekļu devējiem, produktu sasaistīšanu u.c. Kopumā ir ņemti vērā 14 aspekti.

| 1.3 | Tātad Baltā grāmata neatspoguļo pabeigtu procesu. Gluži pretēji — reālās un ievērojamās sarežģītības dēļ tas joprojām ir atklāts process. Tātad, kāpēc vajadzīgs vēl viens atzinums, ja Baltā grāmata ne ar ko jaunu nepapildina Zaļo grāmatu, kas jau bija EESK atzinuma temats? |
| --- | --- |

1.3

Tātad Baltā grāmata neatspoguļo pabeigtu procesu. Gluži pretēji — reālās un ievērojamās sarežģītības dēļ tas joprojām ir atklāts process. Tātad, kāpēc vajadzīgs vēl viens atzinums, ja Baltā grāmata ne ar ko jaunu nepapildina Zaļo grāmatu, kas jau bija EESK atzinuma temats?

| 1.4 | Tā ir problēma, par kuru diskutē jau daudzus gadus, tomēr Komisija nespēj rast risinājumu un pieņemt reālu lēmumu, kas ļautu likvidēt kultūras, juridiskus, administratīvus u.c. šķēršļus, kurus EESK uzskata par patiesajiem šķēršļiem Komisijas izvirzīto mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

1.4

Tā ir problēma, par kuru diskutē jau daudzus gadus, tomēr Komisija nespēj rast risinājumu un pieņemt reālu lēmumu, kas ļautu likvidēt kultūras, juridiskus, administratīvus u.c. šķēršļus, kurus EESK uzskata par patiesajiem šķēršļiem Komisijas izvirzīto mērķu sasniegšanā.

| 1.5 | EESK atzinums par Zaļo grāmatu (1), ko pieņēma 2005. gada decembra plenārsesijā, tikai vienai balsij atturoties, joprojām ir aktuāls. |
| --- | --- |

1.5

EESK atzinums par Zaļo grāmatu (1), ko pieņēma 2005. gada decembra plenārsesijā, tikai vienai balsij atturoties, joprojām ir aktuāls.

| 1.6 | Baltā grāmata vēl joprojām atspoguļo lielu sadrumstalotību nozarē, kas izriet no kultūras, juridiskām, tiesiskām, kā arī ētiskām un sociālām īpatnībām, kas raksturo nekustamā īpašuma, īpaši mājokļa iegādi dažādās ES valstīs. |
| --- | --- |

1.6

Baltā grāmata vēl joprojām atspoguļo lielu sadrumstalotību nozarē, kas izriet no kultūras, juridiskām, tiesiskām, kā arī ētiskām un sociālām īpatnībām, kas raksturo nekustamā īpašuma, īpaši mājokļa iegādi dažādās ES valstīs.

| 1.7 | Lai gan principā EESK šaubās par konkrētām iespējām integrēt un saskaņot hipotekārā kredīta tirgu ES ar pilnīgi atšķirīgām īpatnībām un pazīmēm (Burani kga 2005. gada 15. decembra atzinums (2)), tā tomēr uzskata par lietderīgiem Komisijas centienus izveidot “noteikumus” gan kā ieteikumus rīcības kodeksiem (tā dēvētās paraugprakses), gan kā juridiski saistošus noteikumus. |
| --- | --- |

1.7

Lai gan principā EESK šaubās par konkrētām iespējām integrēt un saskaņot hipotekārā kredīta tirgu ES ar pilnīgi atšķirīgām īpatnībām un pazīmēm (Burani kga 2005. gada 15. decembra atzinums (2)), tā tomēr uzskata par lietderīgiem Komisijas centienus izveidot “noteikumus” gan kā ieteikumus rīcības kodeksiem (tā dēvētās paraugprakses), gan kā juridiski saistošus noteikumus.

| 1.8 | Tomēr iniciatīvu varētu vērtēt kā nesamērīgu, ja tās mērķis būtu apšaubīt tikpat pozitīvās iespējas, kas jau šobrīd piedāvā hipotekārā kredīta tirgus pašregulāciju. |
| --- | --- |

1.8

Tomēr iniciatīvu varētu vērtēt kā nesamērīgu, ja tās mērķis būtu apšaubīt tikpat pozitīvās iespējas, kas jau šobrīd piedāvā hipotekārā kredīta tirgus pašregulāciju.

| 1.9 | EESK ierosina, lai starplaikā, kad tas šķiet lietderīgi, Komisija padziļināti pārbauda jautājumus (piemēram, kredītu reģistri, tirgus pieejamība, izpratnes finanšu jautājumos veicināšana u.c.), kuros nav pārmērīgu grūtību. |
| --- | --- |

1.9

EESK ierosina, lai starplaikā, kad tas šķiet lietderīgi, Komisija padziļināti pārbauda jautājumus (piemēram, kredītu reģistri, tirgus pieejamība, izpratnes finanšu jautājumos veicināšana u.c.), kuros nav pārmērīgu grūtību.

| 1.10 | EESK uzskata, ka Komisijas pasākumi ir pārāk virzīti uz iespējamajiem ieguvumiem īstermiņā, kas rastos pēc ierosināto jauno noteikumu ieviešanas. EESK uzskata, ka minētie noteikumi ir balstīti uz nedaudz nepilnīgām hipotekārā kredīta tirgus skaidrošanas shēmām. Saskaņā ar pieeju, kas vērsta uz rezultātiem īsā laika posmā, šīs rīcības mērķis ir samazināt hipotekāro aizņēmumu finansēšanas izmaksas, neņemot vērā faktiskās priekšrocības, ko Kopienas iedzīvotāji varētu iegūt no finansēšanas produktu pašreizējā piedāvājuma un no jauninājumiem šajā jomā. |
| --- | --- |

1.10

EESK uzskata, ka Komisijas pasākumi ir pārāk virzīti uz iespējamajiem ieguvumiem īstermiņā, kas rastos pēc ierosināto jauno noteikumu ieviešanas. EESK uzskata, ka minētie noteikumi ir balstīti uz nedaudz nepilnīgām hipotekārā kredīta tirgus skaidrošanas shēmām. Saskaņā ar pieeju, kas vērsta uz rezultātiem īsā laika posmā, šīs rīcības mērķis ir samazināt hipotekāro aizņēmumu finansēšanas izmaksas, neņemot vērā faktiskās priekšrocības, ko Kopienas iedzīvotāji varētu iegūt no finansēšanas produktu pašreizējā piedāvājuma un no jauninājumiem šajā jomā.

| 1.11 | EESK uzskata (kā jau tika uzsvērts Burani kga atzinumā), ka Komisijas ierosinātajā regulatīvajā shēmā ir tikai nedaudz ņemta vērā nemitīgā tirgus attīstība, tādēļ Komiteja ir nobažījusies par sekām, kas ilgtermiņā radītu zaudējumus vājākajiem līgumslēdzējiem, proti, patērētājiem, kuriem vajadzīga aizsardzība. |
| --- | --- |

1.11

EESK uzskata (kā jau tika uzsvērts Burani kga atzinumā), ka Komisijas ierosinātajā regulatīvajā shēmā ir tikai nedaudz ņemta vērā nemitīgā tirgus attīstība, tādēļ Komiteja ir nobažījusies par sekām, kas ilgtermiņā radītu zaudējumus vājākajiem līgumslēdzējiem, proti, patērētājiem, kuriem vajadzīga aizsardzība.

| 1.12 | EESK atzinīgi vērtē faktu, ka pašreizējos hipotekārā kredīta noteikumus saista ar vajadzību aizsargāt patērētāju. Šie nodomi ir atzinīgi vērtējami un atbalstāmi, ja tie vērsti uz izpratnes finanšu jautājumos veicināšanu hipotekārā kredīta jomā. Līdz ar to uzslavu ir pelnījusi Komisijas vēlme pastiprināt pārredzamības noteikumus, lai labāk aizsargātu patērētājus. |
| --- | --- |

1.12

EESK atzinīgi vērtē faktu, ka pašreizējos hipotekārā kredīta noteikumus saista ar vajadzību aizsargāt patērētāju. Šie nodomi ir atzinīgi vērtējami un atbalstāmi, ja tie vērsti uz izpratnes finanšu jautājumos veicināšanu hipotekārā kredīta jomā. Līdz ar to uzslavu ir pelnījusi Komisijas vēlme pastiprināt pārredzamības noteikumus, lai labāk aizsargātu patērētājus.

| 1.13 | Vienlaikus tomēr šķiet, ka par katru cenu noteikt vispārīgus noteikumus riska novērtēšanai saistībā ar kredīta ņēmēju, ir grūti un riskanti. |
| --- | --- |

1.13

Vienlaikus tomēr šķiet, ka par katru cenu noteikt vispārīgus noteikumus riska novērtēšanai saistībā ar kredīta ņēmēju, ir grūti un riskanti.

| 1.14 | EESK uzskata, ka sarunu par kredīta piešķiršanu posmā ir gan jāaizsargā patērētājs, gan arī kredītņēmējam jāapzinās sava atbildība pret aizdevēju. |
| --- | --- |

1.14

EESK uzskata, ka sarunu par kredīta piešķiršanu posmā ir gan jāaizsargā patērētājs, gan arī kredītņēmējam jāapzinās sava atbildība pret aizdevēju.

2.   Komisijas dokumenta kopsavilkums

| 2.1 | Par “ietekmes novērtējumu” dēvētais 2007. gada 18. decembrī publicētais dokuments (SEC(2007) 1683) papildina Balto grāmatu par Kopienas hipotekāro kredītu tirgus integrāciju. Dokumentam ir trīs pielikumi attiecīgi par (i) hipotekāro kredītu tirgus īpašībām; (ii) procedūrām vai procesiem; (iii) ietekmes novērtējumi konkrētās jomās. |
| --- | --- |

2.1

Par “ietekmes novērtējumu” dēvētais 2007. gada 18. decembrī publicētais dokuments (SEC(2007) 1683) papildina Balto grāmatu par Kopienas hipotekāro kredītu tirgus integrāciju. Dokumentam ir trīs pielikumi attiecīgi par (i) hipotekāro kredītu tirgus īpašībām; (ii) procedūrām vai procesiem; (iii) ietekmes novērtējumi konkrētās jomās.

| 2.2 | Lai gan dokumentā (SEC(2007) 1684) ir sniegts lielisks ietekmes novērtējuma kopsavilkums, ir vērts īsi minēt dažus galvenos dokumenta punktus, par kuriem EESK jāizstrādā jauns atzinums:






  — | tajā ir atspoguļota ļoti sadrumstalota situācija, kas izriet no kultūras, tiesiskajām, bet galvenokārt no ētiskām un sociālām vērtībām, kas raksturo nekustamā īpašuma iegādi dažādās ES valstīs; |
| --- | --- | --- |

2.2

Lai gan dokumentā (SEC(2007) 1684) ir sniegts lielisks ietekmes novērtējuma kopsavilkums, ir vērts īsi minēt dažus galvenos dokumenta punktus, par kuriem EESK jāizstrādā jauns atzinums:

—

tajā ir atspoguļota ļoti sadrumstalota situācija, kas izriet no kultūras, tiesiskajām, bet galvenokārt no ētiskām un sociālām vērtībām, kas raksturo nekustamā īpašuma iegādi dažādās ES valstīs;

| — | tajā uzsvērti visi problēmas jutīgie aspekti, arī ekonomiskie un finansiālie apsvērumi. ņemot vērā nekustamā īpašuma tirgus nozīmi ES valstu atšķirīgajās ekonomikās, kā arī hipotekāro ieguldījumu devums bankas nozares rentabilitātē; |
| --- | --- |

—

tajā uzsvērti visi problēmas jutīgie aspekti, arī ekonomiskie un finansiālie apsvērumi. ņemot vērā nekustamā īpašuma tirgus nozīmi ES valstu atšķirīgajās ekonomikās, kā arī hipotekāro ieguldījumu devums bankas nozares rentabilitātē;

| — | tajā ir uzsvērts, ka pašreizējās sadrumstalotības situācijā varētu būt nepieciešams “izstrādāt jaunu tiesību aktu”, lai palielinātu tirgus integrāciju. |
| --- | --- |

—

tajā ir uzsvērts, ka pašreizējās sadrumstalotības situācijā varētu būt nepieciešams “izstrādāt jaunu tiesību aktu”, lai palielinātu tirgus integrāciju.

| 2.3 | Tātad Komisijas dokuments atkārto punktus, kas jau ir analizēti iepriekšējā Zaļajā grāmatā par hipotekāro kredītu. Citādi nemaz nevarēja būt, jo jaunais dokuments ir par hipotekārā kredīta tirgus integrāciju un par jau minētajiem ietekmes novērtējumiem. |
| --- | --- |

2.3

Tātad Komisijas dokuments atkārto punktus, kas jau ir analizēti iepriekšējā Zaļajā grāmatā par hipotekāro kredītu. Citādi nemaz nevarēja būt, jo jaunais dokuments ir par hipotekārā kredīta tirgus integrāciju un par jau minētajiem ietekmes novērtējumiem.

| 2.4 | EESK jau ir paudusi savu viedokli 2005. gada 15. decembra atzinumā par Zaļo grāmatu (ziņotājs — Burani kgs). Minētā dokumenta saturs pilnībā atbilst EESK nostājai aplūkojamajā jautājumā. Šajā atzinumā EESK koncentrējas uz diviem Komisijas pievienotajiem punktiem:






  — | izsaka savu viedokli par Komisijas ierosinātajiem plānotajiem pasākumiem saistībā ar ietekmes novērtējumu, kas izriet no Baltās grāmatas (3); |
| --- | --- | --- |

2.4

EESK jau ir paudusi savu viedokli 2005. gada 15. decembra atzinumā par Zaļo grāmatu (ziņotājs — Burani kgs). Minētā dokumenta saturs pilnībā atbilst EESK nostājai aplūkojamajā jautājumā. Šajā atzinumā EESK koncentrējas uz diviem Komisijas pievienotajiem punktiem:

—

izsaka savu viedokli par Komisijas ierosinātajiem plānotajiem pasākumiem saistībā ar ietekmes novērtējumu, kas izriet no Baltās grāmatas (3);

| — | izstrādā priekšlikumus, kā pieprasījusi Komisija, kad tā secina, ka plašu pārraudzības un novērtēšanas programmu varēs izstrādāt tikai pēc detalizētu priekšlikumu iesniegšanas (4). |
| --- | --- |

—

izstrādā priekšlikumus, kā pieprasījusi Komisija, kad tā secina, ka plašu pārraudzības un novērtēšanas programmu varēs izstrādāt tikai pēc detalizētu priekšlikumu iesniegšanas (4).

3.   EESK piezīmes par Balto grāmatu

| 3.1 | Baltā grāmata skar plašu problēmu loku, kas jārisina un par kurām EESK tika lūgts izstrādāt atzinumu. Runa ir par šādiem 11 tematiem:






  1) | nepieciešamā produkta izvēle; |
| --- | --- | --- |

3.1

Baltā grāmata skar plašu problēmu loku, kas jārisina un par kurām EESK tika lūgts izstrādāt atzinumu. Runa ir par šādiem 11 tematiem:

1)

nepieciešamā produkta izvēle;

| 2) | kredīta pirmstermiņa atmaksa; |
| --- | --- |

2)

kredīta pirmstermiņa atmaksa;

| 3) | produktu sasaistīšana; |
| --- | --- |

3)

produktu sasaistīšana;

| 4) | kredītu reģistri; |
| --- | --- |

4)

kredītu reģistri;

| 5) | nekustamo īpašumu novērtējumi; |
| --- | --- |

5)

nekustamo īpašumu novērtējumi;

| 6) | nekustamā īpašuma piespiedu izsoles procedūras; |
| --- | --- |

6)

nekustamā īpašuma piespiedu izsoles procedūras;

| 7) | valstu kredītu reģistri; |
| --- | --- |

7)

valstu kredītu reģistri;

| 8) | piemērojamais tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

8)

piemērojamais tiesiskais regulējums;

| 9) | noteikumi par mainīgām procentu likmēm un par tā saucamajām augļošanas likmēm; |
| --- | --- |

9)

noteikumi par mainīgām procentu likmēm un par tā saucamajām augļošanas likmēm;

| 10) | hipotekārā kredīta finansēšana; |
| --- | --- |

10)

hipotekārā kredīta finansēšana;

| 11) | finanšu un pakalpojumu iestādes, kas nav bankas. |
| --- | --- |

11)

finanšu un pakalpojumu iestādes, kas nav bankas.

3.2   Piezīmes par dažādiem ietekmes novērtējuma punktiem

| 3.2.1 | Informācija pirms līgumsaistību uzņemšanās.
  Lai novērstu informācijas trūkumu pirms līgumsaistību uzņemšanās, EESK uzskata, ka hipotekārā kredīta jomā ir svarīga informācijas un īpašo zināšanu apmaiņa un izplatīšana. Tomēr tas nedrīkst radīt iedzīvotājiem papildu izmaksas. |
| --- | --- |

3.2.1

Informācija pirms līgumsaistību uzņemšanās.
  Lai novērstu informācijas trūkumu pirms līgumsaistību uzņemšanās, EESK uzskata, ka hipotekārā kredīta jomā ir svarīga informācijas un īpašo zināšanu apmaiņa un izplatīšana. Tomēr tas nedrīkst radīt iedzīvotājiem papildu izmaksas.

| 3.2.1.1 | Plašāks informācijas klāsts un finanšu jautājumu izpratnes veicināšana ir nosacījumi, lai efektīvi novērtētu izmaksu un ieguvumu samēru riska situācijās. Labākais iespējamo pārmērīgo risku novēršanas instruments ir nodrošināt, lai līgumslēdzējas puses apzinātos riskus, kuriem tās ir pakļautas. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Plašāks informācijas klāsts un finanšu jautājumu izpratnes veicināšana ir nosacījumi, lai efektīvi novērtētu izmaksu un ieguvumu samēru riska situācijās. Labākais iespējamo pārmērīgo risku novēršanas instruments ir nodrošināt, lai līgumslēdzējas puses apzinātos riskus, kuriem tās ir pakļautas.

| 3.2.1.2 | EESK noteikti uzsver to, ka regulējumam un noteikumiem jāattiecas uz informācijas aprites kārtību un iespējamām sankcijām to neievērošanas gadījumā. Tomēr Komiteja uzskata, ka, bez papildu nosacījumiem uzliekot sic et simpliciter saistības tikai vienai līgumslēdzējai pusei, sekas būs saistību uzlikšana otrai pusei. |
| --- | --- |

3.2.1.2

EESK noteikti uzsver to, ka regulējumam un noteikumiem jāattiecas uz informācijas aprites kārtību un iespējamām sankcijām to neievērošanas gadījumā. Tomēr Komiteja uzskata, ka, bez papildu nosacījumiem uzliekot sic et simpliciter saistības tikai vienai līgumslēdzējai pusei, sekas būs saistību uzlikšana otrai pusei.

| 3.2.2 | Rīcības kodeksi.
  EESK uzskata, ka jāveido stimuli, lai sekmētu pievienošanos brīvprātīgiem rīcības kodeksiem. |
| --- | --- |

3.2.2

Rīcības kodeksi.
  EESK uzskata, ka jāveido stimuli, lai sekmētu pievienošanos brīvprātīgiem rīcības kodeksiem.

| 3.2.2.1 | Tas ļautu kredīta ņēmējam labāk izprast iespējamo risku un apzināt iespējas iegūt izdevīgus finansēšanas noteikumus. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Tas ļautu kredīta ņēmējam labāk izprast iespējamo risku un apzināt iespējas iegūt izdevīgus finansēšanas noteikumus.

| 3.2.2.2 | Ierosinātais instruments varētu būt prasība kredītņēmējam atbildēt uz virkni tipveida jautājumu, lai novērtētu savas spējas pildīt finansiālas saistības vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Ierosinātais instruments varētu būt prasība kredītņēmējam atbildēt uz virkni tipveida jautājumu, lai novērtētu savas spējas pildīt finansiālas saistības vidējā termiņā un ilgtermiņā.

| 3.2.3 | Izmaksu likme.
  EESK uzskata, ka kredītiestāžu pienākums ir norādīt operācijas kopējās izmaksas, tās sadalot dažādās sastāvdaļās, norādot arī apliekamo mainīgo lielumu. |
| --- | --- |

3.2.3

Izmaksu likme.
  EESK uzskata, ka kredītiestāžu pienākums ir norādīt operācijas kopējās izmaksas, tās sadalot dažādās sastāvdaļās, norādot arī apliekamo mainīgo lielumu.

| 3.2.4 | Konsultācija.
  Attiecībā uz konsultāciju EESK uzskata, ka konsultācijas pakalpojumiem, kas cieši saistīti ar hipotekārā finansējuma operācijām, jāizmanto neatkarīgi cenu noteikšanas mehānismi, kuri jāprecizē operācijas izdevumu aprēķinā. |
| --- | --- |

3.2.4

Konsultācija.
  Attiecībā uz konsultāciju EESK uzskata, ka konsultācijas pakalpojumiem, kas cieši saistīti ar hipotekārā finansējuma operācijām, jāizmanto neatkarīgi cenu noteikšanas mehānismi, kuri jāprecizē operācijas izdevumu aprēķinā.

3.2.5   Kredīta pirmstermiņa atmaksa

| 3.2.5.1 | Piemērojamība. Attiecībā uz kredīta pirmstermiņa atmaksas problēmu, jāatšķir šādi gadījumi: (i) pilnīga vai daļēja kredīta pirmstermiņa atmaksa; (ii) kredīta atmaksa, kas saistīta ar iespēju vienoties ar citām finanšu iestādēm par izdevīgākiem izmaksu nosacījumiem.






  — | Pirmajā gadījumā EESK uzskata, ka ir svarīgi vienmēr atļaut arī daļēju kredīta pirmstermiņa atmaksu; |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1

Piemērojamība. Attiecībā uz kredīta pirmstermiņa atmaksas problēmu, jāatšķir šādi gadījumi: (i) pilnīga vai daļēja kredīta pirmstermiņa atmaksa; (ii) kredīta atmaksa, kas saistīta ar iespēju vienoties ar citām finanšu iestādēm par izdevīgākiem izmaksu nosacījumiem.

—

Pirmajā gadījumā EESK uzskata, ka ir svarīgi vienmēr atļaut arī daļēju kredīta pirmstermiņa atmaksu;

| — | otrajā gadījumā tā uzskata, ka finansēšanas līgums jānodod citai finanšu iestādei. |
| --- | --- |

—

otrajā gadījumā tā uzskata, ka finansēšanas līgums jānodod citai finanšu iestādei.

| 3.2.5.2 | Izdevumi. Runājot par kredīta pirmstermiņa atmaksas izdevumiem, Komiteja uzskata, ka tie jāaprēķina, pamatojoties uz matemātiskām formulām, kas obligāti jāizskaidro līgumattiecībās. Klientam jāuzņemas izdevumu segšana vienīgi finansējuma brīvprātīgas atmaksas gadījumā. Līguma cesijas gadījumā izdevumi jāsedz jaunajai finanšu iestādei. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Izdevumi. Runājot par kredīta pirmstermiņa atmaksas izdevumiem, Komiteja uzskata, ka tie jāaprēķina, pamatojoties uz matemātiskām formulām, kas obligāti jāizskaidro līgumattiecībās. Klientam jāuzņemas izdevumu segšana vienīgi finansējuma brīvprātīgas atmaksas gadījumā. Līguma cesijas gadījumā izdevumi jāsedz jaunajai finanšu iestādei.

| 3.2.6 | Sasaistīti produkti.
  Sasaistītu produktu pārdošanai, lai tā būtu ar tiesisku spēku, jābalstās galvenokārt uz spēju pierādīt sasaistīšanas reālo lietderību. EESK uzskata, ka ir iespējams atrisināt šo problēmu, nosakot aizdevējam pienākumu iesniegt aprēķinu par izmaksām un ieguvumiem un dodot kredīta ņēmējam atbilstošu laiku, vajadzības gadījumā arī pēc finansēšanas līguma parakstīšanas, lai pieņemtu lēmumu, vai priekšlikums ir pieņemams. |
| --- | --- |

3.2.6

Sasaistīti produkti.
  Sasaistītu produktu pārdošanai, lai tā būtu ar tiesisku spēku, jābalstās galvenokārt uz spēju pierādīt sasaistīšanas reālo lietderību. EESK uzskata, ka ir iespējams atrisināt šo problēmu, nosakot aizdevējam pienākumu iesniegt aprēķinu par izmaksām un ieguvumiem un dodot kredīta ņēmējam atbilstošu laiku, vajadzības gadījumā arī pēc finansēšanas līguma parakstīšanas, lai pieņemtu lēmumu, vai priekšlikums ir pieņemams.

| 3.2.7 | Kredītu reģistri.
  Šajā sakarā EESK piekrīt prasībai izveidot Eiropas reģistru. Pieeju šim reģistram noteiktu īpaši tiesību akti par privātās dzīves aizsardzību. EESK uzskata, ka Eiropas kredītu reģistra izveidošana veicinās konkurenci starp hipotekāro kredītu aizdevējiem visā Eiropā. Jebkurā gadījumā jāatvieglo pārrobežu piekļuve katras dalībvalsts reģistriem, vienkāršojot informācijas sniegšanas procedūras. |
| --- | --- |

3.2.7

Kredītu reģistri.
  Šajā sakarā EESK piekrīt prasībai izveidot Eiropas reģistru. Pieeju šim reģistram noteiktu īpaši tiesību akti par privātās dzīves aizsardzību. EESK uzskata, ka Eiropas kredītu reģistra izveidošana veicinās konkurenci starp hipotekāro kredītu aizdevējiem visā Eiropā. Jebkurā gadījumā jāatvieglo pārrobežu piekļuve katras dalībvalsts reģistriem, vienkāršojot informācijas sniegšanas procedūras.

| 3.2.8 | Nekustamā īpašuma novērtējumi.
  Pieņemts uzskatīt, ka nekustamā īpašuma novērtēšana ir sarežģītāka nekā vispārējs finansiālais novērtējums. Nekustamā īpašuma īpatnības (sevišķi tā nekustīgums) nosaka tā lietderību. Papildus tam tā novērtēšanu ietekmē ārējie faktori, kas saistīti ar atrašanās vietu, piemēram:






  — | ģeogrāfiskās apvidus īpatnības; |
| --- | --- | --- |

3.2.8

Nekustamā īpašuma novērtējumi.
  Pieņemts uzskatīt, ka nekustamā īpašuma novērtēšana ir sarežģītāka nekā vispārējs finansiālais novērtējums. Nekustamā īpašuma īpatnības (sevišķi tā nekustīgums) nosaka tā lietderību. Papildus tam tā novērtēšanu ietekmē ārējie faktori, kas saistīti ar atrašanās vietu, piemēram:

—

ģeogrāfiskās apvidus īpatnības;

| — | transporta pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

transporta pakalpojumi,

| — | iedzīvotāju blīvums u.c. |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju blīvums u.c.

Līdz ar to apvienot vienā īpašā nekustamā īpašuma novērtēšanas formulā visus novērtējuma kritērijus ir īsta utopija.

| 3.2.8.1 | Nekustamā īpašuma vērtēšanas kritēriji.
  Ņemot vērā nekustamā īpašuma vērtēšanas sarežģītību iepriekš minēto iemeslu dēļ, EESK neuzskata, ka būtu lietderīgi izmantot īpašu, universālu formulu. Tās vietā EESK ierosina izstrādāt tā dēvētās paraugprakses vietējā līmenī, kā arī nostiprināt prasību, lai vērtēšanu veiktu profesionāļi, kurus sertificējušas kompetentas profesionālās asociācijas un kas uzņemas arī atbildību par sniegtā priekšlikuma godīgumu. |
| --- | --- |

3.2.8.1

Nekustamā īpašuma vērtēšanas kritēriji.
  Ņemot vērā nekustamā īpašuma vērtēšanas sarežģītību iepriekš minēto iemeslu dēļ, EESK neuzskata, ka būtu lietderīgi izmantot īpašu, universālu formulu. Tās vietā EESK ierosina izstrādāt tā dēvētās paraugprakses vietējā līmenī, kā arī nostiprināt prasību, lai vērtēšanu veiktu profesionāļi, kurus sertificējušas kompetentas profesionālās asociācijas un kas uzņemas arī atbildību par sniegtā priekšlikuma godīgumu.

| 3.2.8.2 | Ar nekustamo īpašumu saistīto risku novērtēšana.
  EESK uzskata, ka papildus nekustama īpašuma novērtēšanai ir jāpārbauda nekustamā īpašuma vērtības svārstības, lai labāk novērtētu garantiju, ko sniedz nekustamais īpašums. Šajā sakarā EESK ierosina izmantot instrumentus, kurus jau lieto finanšu tirgus dalībnieki un kas daudzos gadījumos ir iekļauti arī citos Kopienas tiesību aktos, piemēram, riskam pakļautās vērtības (5) metodes. |
| --- | --- |

3.2.8.2

Ar nekustamo īpašumu saistīto risku novērtēšana.
  EESK uzskata, ka papildus nekustama īpašuma novērtēšanai ir jāpārbauda nekustamā īpašuma vērtības svārstības, lai labāk novērtētu garantiju, ko sniedz nekustamais īpašums. Šajā sakarā EESK ierosina izmantot instrumentus, kurus jau lieto finanšu tirgus dalībnieki un kas daudzos gadījumos ir iekļauti arī citos Kopienas tiesību aktos, piemēram, riskam pakļautās vērtības (5) metodes.

| 3.2.9 | Tirgus pieejamības procedūras.
  Ja hipotekāro finansējumu iedala kredītā nekustamā īpašuma iegādei un prasībā pret kredītņēmēju, tad jānošķir arī persona, kas gūst finansiālu labumu no nekustamā īpašuma, un īpašnieks, kas nodrošina oficiālas garantijas. |
| --- | --- |

3.2.9

Tirgus pieejamības procedūras.
  Ja hipotekāro finansējumu iedala kredītā nekustamā īpašuma iegādei un prasībā pret kredītņēmēju, tad jānošķir arī persona, kas gūst finansiālu labumu no nekustamā īpašuma, un īpašnieks, kas nodrošina oficiālas garantijas.

| 3.2.10 | Piemērojamais tiesiskais regulējums.
  EESK uzskata, ka iespēja starp dažādajiem dalībvalstu civilajiem un nodokļu noteikumiem izvēlēties izdevīgākos, kalpo kā stimuls tirgus integrācijai, kas citādi nav panākama. |
| --- | --- |

3.2.10

Piemērojamais tiesiskais regulējums.
  EESK uzskata, ka iespēja starp dažādajiem dalībvalstu civilajiem un nodokļu noteikumiem izvēlēties izdevīgākos, kalpo kā stimuls tirgus integrācijai, kas citādi nav panākama.

| 3.2.10.1 | Līdz ar to EESK principiāli atbalsta dažādu dalībvalstīs spēkā esošo tiesisko regulējumu saglabāšanu, dodot iespēju līgumslēdzējam izvēlēties tādu tiesisko regulējumu, kas palīdz samazināt finansēšanas operācijas kopējās izmaksas, kā tas jau ir paredzēts Romas konvencijā (6). |
| --- | --- |

3.2.10.1

Līdz ar to EESK principiāli atbalsta dažādu dalībvalstīs spēkā esošo tiesisko regulējumu saglabāšanu, dodot iespēju līgumslēdzējam izvēlēties tādu tiesisko regulējumu, kas palīdz samazināt finansēšanas operācijas kopējās izmaksas, kā tas jau ir paredzēts Romas konvencijā (6).

| 3.2.11 | Augļošanas likmes.
  Runājot par šo tematu, EESK apstiprina agrāk atzinumā pausto nostāju, sevišķi sakarā ar ārkārtīgi lielām grūtībām pareizi noteikt, kad procentu likmes uzskatāmas par augļošanu, piemērojot tā dēvētā patēriņa kredīta noteikumus. Tomēr EESK uzsver, ka labākā aizsardzība pret augļošanu ir informācija. Līdz ar to EESK ierosina izveidot plaša mēroga komunikācijas instrumentus par riska prēmiju kategorijām, kuras piemēro kredīta ņēmēju dažādām riska grupām. |
| --- | --- |

3.2.11

Augļošanas likmes.
  Runājot par šo tematu, EESK apstiprina agrāk atzinumā pausto nostāju, sevišķi sakarā ar ārkārtīgi lielām grūtībām pareizi noteikt, kad procentu likmes uzskatāmas par augļošanu, piemērojot tā dēvētā patēriņa kredīta noteikumus. Tomēr EESK uzsver, ka labākā aizsardzība pret augļošanu ir informācija. Līdz ar to EESK ierosina izveidot plaša mēroga komunikācijas instrumentus par riska prēmiju kategorijām, kuras piemēro kredīta ņēmēju dažādām riska grupām.

| 3.2.12 | Hipotekārā kredīta pārfinansēšana.
  EESK uzskata, ka Baltajā grāmatā pausto nostāju, kuras mērķis ir dažādi pārfinansēšanas noteikumi atkarībā no starpnieku subjektīvās būtības (nošķirot bankas un iestādes, kas nav bankas), ir pārāk viegli apiet. |
| --- | --- |

3.2.12

Hipotekārā kredīta pārfinansēšana.
  EESK uzskata, ka Baltajā grāmatā pausto nostāju, kuras mērķis ir dažādi pārfinansēšanas noteikumi atkarībā no starpnieku subjektīvās būtības (nošķirot bankas un iestādes, kas nav bankas), ir pārāk viegli apiet.

| 3.2.12.1 | Finanšu un pakalpojumu iestādes, kas nav bankas.
  Hipotekārā kredīta finansēšana jāveic finanšu iestādei, kas ir licencēta un kurā tiek veiktas kontroles. Starpniecības struktūru (piemēram, konsultāciju uzņēmumu) atbalsts un palīdzība ir atļauta ar nosacījumu, ka to veic kvalificētas iestādes, pat ja tās nav kredītiestādes. |
| --- | --- |

3.2.12.1

Finanšu un pakalpojumu iestādes, kas nav bankas.
  Hipotekārā kredīta finansēšana jāveic finanšu iestādei, kas ir licencēta un kurā tiek veiktas kontroles. Starpniecības struktūru (piemēram, konsultāciju uzņēmumu) atbalsts un palīdzība ir atļauta ar nosacījumu, ka to veic kvalificētas iestādes, pat ja tās nav kredītiestādes.

4.   EESK priekšlikumi, kas jāattīsta

| 4.1 | Nesenā aizdevumu ar visaugstākajiem procentiem (subprime) krīze Amerikā parādīja, ka nekustamā īpašuma cenu svārstības līdz ar nepietiekamu klienta riska novērtēšanu sakarā ar tādu likmju nenomaksāšanu, kas ir pārāk augstas attiecībā pret garantijā nodotā nekustamā īpašuma vērtību, var izraisīt ievērojamas finanšu krīzes, kas var destabilizēt visu sistēmu. Tādēļ, veicot jebkādu darbību Kopienas līmenī, ir jāņem vērā šī pieredze, kā arī iepriekšējā punktā aplūkotie jautājumi. |
| --- | --- |

4.1

Nesenā aizdevumu ar visaugstākajiem procentiem (subprime) krīze Amerikā parādīja, ka nekustamā īpašuma cenu svārstības līdz ar nepietiekamu klienta riska novērtēšanu sakarā ar tādu likmju nenomaksāšanu, kas ir pārāk augstas attiecībā pret garantijā nodotā nekustamā īpašuma vērtību, var izraisīt ievērojamas finanšu krīzes, kas var destabilizēt visu sistēmu. Tādēļ, veicot jebkādu darbību Kopienas līmenī, ir jāņem vērā šī pieredze, kā arī iepriekšējā punktā aplūkotie jautājumi.

| 4.2 | Baltajā grāmatā ierosinātā iespējamā 28. hipotekārā kredīta regulējuma sistēmas ieviešana, lai papildinātu dalībvalstīs darbojošās sistēmas, varētu veicināt Kopienas hipotekārā kredīta tirgu lielāku integrāciju, tādējādi paplašinot līgumslēdzēju izvēles iespējas, bet neradot apstākļus finanšu sistēmas destabilizācijai, ņemot vēra aizdevumu ar visaugstākiem procentiem (subprime) krīzi. |
| --- | --- |

4.2

Baltajā grāmatā ierosinātā iespējamā 28. hipotekārā kredīta regulējuma sistēmas ieviešana, lai papildinātu dalībvalstīs darbojošās sistēmas, varētu veicināt Kopienas hipotekārā kredīta tirgu lielāku integrāciju, tādējādi paplašinot līgumslēdzēju izvēles iespējas, bet neradot apstākļus finanšu sistēmas destabilizācijai, ņemot vēra aizdevumu ar visaugstākiem procentiem (subprime) krīzi.

| 4.3 | Gadās, ka nekustamā īpašuma, sevišķi mājokļa, iegādes izvēli nosaka emocionāli (subjektīvi) faktori, kuriem nav nekā kopīga ar pareizu un racionālu (objektīvu) īpašuma novērtējumu. Līdz ar to jebkura pasākuma efektivitāte, ko ierosina Komisija ar mērķi regulēt hipotekāro kredītu tirgu, nevar būt nodalīta no objektīvu vai subjektīvu kritēriju kopuma. |
| --- | --- |

4.3

Gadās, ka nekustamā īpašuma, sevišķi mājokļa, iegādes izvēli nosaka emocionāli (subjektīvi) faktori, kuriem nav nekā kopīga ar pareizu un racionālu (objektīvu) īpašuma novērtējumu. Līdz ar to jebkura pasākuma efektivitāte, ko ierosina Komisija ar mērķi regulēt hipotekāro kredītu tirgu, nevar būt nodalīta no objektīvu vai subjektīvu kritēriju kopuma.

| 4.4 | Būtu interesanti izstrādāt priekšlikumu, ko EESK analizētu padziļināti un kura pamatā būtu hipotekārā kredīta skaidrošanas shēmas pieņemšana, katru finansēšanas operāciju iedalot divu pasīvu komponenšu portfelī:






  — | pirmā komponente ir (ar aktīviem nodrošināta) tā īpašuma finansēšana, kura vērtību nosaka tirgus cena un iespējamās nekustamā īpašuma vērtības svārstības; |
| --- | --- | --- |

4.4

Būtu interesanti izstrādāt priekšlikumu, ko EESK analizētu padziļināti un kura pamatā būtu hipotekārā kredīta skaidrošanas shēmas pieņemšana, katru finansēšanas operāciju iedalot divu pasīvu komponenšu portfelī:

—

pirmā komponente ir (ar aktīviem nodrošināta) tā īpašuma finansēšana, kura vērtību nosaka tirgus cena un iespējamās nekustamā īpašuma vērtības svārstības;

| — | otrā komponente ir mērķorientēta finansēšana (personīgais aizdevums), kura vērtību nosaka kredītņēmēja ekonomiskās un finansiālās spējas un perspektīvas. |
| --- | --- |

—

otrā komponente ir mērķorientēta finansēšana (personīgais aizdevums), kura vērtību nosaka kredītņēmēja ekonomiskās un finansiālās spējas un perspektīvas.

| 4.5 | Divdaļīgas shēmas (dubultās hipotēkas) pieņemšana varētu sniegt dažas priekšrocības, kas vēl padziļināti jāanalizē, bet tās varētu būt šādas:






  — | ar darījuma racionālo daļu (ar aktīviem nodrošināta finansēšana) saistīto risku novērtējuma vienkāršošana, salīdzinājumā ar riskiem, kas izriet no kredītņēmēja maksātspējas (personīgais mērķfinansējums); |
| --- | --- | --- |

4.5

Divdaļīgas shēmas (dubultās hipotēkas) pieņemšana varētu sniegt dažas priekšrocības, kas vēl padziļināti jāanalizē, bet tās varētu būt šādas:

—

ar darījuma racionālo daļu (ar aktīviem nodrošināta finansēšana) saistīto risku novērtējuma vienkāršošana, salīdzinājumā ar riskiem, kas izriet no kredītņēmēja maksātspējas (personīgais mērķfinansējums);

| — | iespēja noteikt pārredzamas cenas atkarībā no dažādām riska situācijām, kas raksturo finansēšanas operācijas abas komponentes (īpašuma objektīvais finansējums un subjektīvais finansējums personai); |
| --- | --- |

—

iespēja noteikt pārredzamas cenas atkarībā no dažādām riska situācijām, kas raksturo finansēšanas operācijas abas komponentes (īpašuma objektīvais finansējums un subjektīvais finansējums personai);

| — | negatīvās ietekmes uz finanšu sistēmu samazināšana, ja likmes nenomaksā pārāk liels kredītņēmēju skaits, atšķirībā no nesenajām smagajām sekām finanšu tirgū (tā dēvētā aizdevumu ar visaugstākajiem procentiem krīze). |
| --- | --- |

—

negatīvās ietekmes uz finanšu sistēmu samazināšana, ja likmes nenomaksā pārāk liels kredītņēmēju skaits, atšķirībā no nesenajām smagajām sekām finanšu tirgū (tā dēvētā aizdevumu ar visaugstākajiem procentiem krīze).

| 4.6 | EESK cer, ka Komisija iespējami drīzāk pabeigs minēto procesu, izrādot vairāk apņēmības un radot apstākļus, lai institucionālo aspektu nodalīšana būtu iespējamās 28. sistēmas ieviešanas pamatā. |
| --- | --- |

4.6

EESK cer, ka Komisija iespējami drīzāk pabeigs minēto procesu, izrādot vairāk apņēmības un radot apstākļus, lai institucionālo aspektu nodalīšana būtu iespējamās 28. sistēmas ieviešanas pamatā.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  OV C 65, 17.3.2006., 113. lpp. Ziņotājs — Burani kgs.

1

Burani

(2)  OV C 65, 17.3.2006., 113. lpp. Ziņotājs — Burani kgs.

2

Burani

(3)  Skat. Baltās grāmatas 2. pielikumu, atteikumu un angļu versijas 5. lpp.

3

(4)  Skat. Baltās grāmatas 2. pielikums, 8. punkts.

4

(5)  Skat. Investīciju apkalpošanas direktīva, ko pazīst arī kā MIFID direktīvu (Markets in Financial Instruments Directive — Finanšu instrumentu tirgu direktīvu) Nr. 2004/39/EK, ko pieņēma 2004. gada 21. aprīlī un kas stājās spēkā 2004. gada 30. aprīlī, kad to publicēja OV.

5

MIFID

Markets in Financial Instruments Directive

(6)  Skat. COM(2005) 650, 2005. gada 15. decembrī.

6

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/22

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Būvniecības nozares attīstība Eiropā”

(2009/C 27/05)

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece, komisāre institucionālo attiecību un komunikācijas stratēģijas jautājumos Margot Wallström kdze un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, komisārs uzņēmējdarbības un rūpniecības jautājumos Günter Verheugen kgs 2007. gada 6. decembrī aicināja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Būvniecības nozares attīstība Eiropā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 13. jūnijā. Ziņotājs — Huvelin kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (10. jūlija sēdē), ar 57 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi

| 1.1. | Pretēji daudzu ieinteresēto uzskatam, būvniecības nozares attīstību vairāk ietekmēs nevis tai piešķirtais publiskais finansējums (pat ja konsekventāka plānošana arī turpmāk būtu neapstrīdama priekšrocība), bet gan kompetento iestāžu spēja attīstīt visiem piemērojamu tiesisko regulējumu, nodrošinot lielāku konkurences pārskatāmību un jebkura lieluma uzņēmumu potenciāla un prasmju efektīvāku izmantošanu. |
| --- | --- |

1.1.

Pretēji daudzu ieinteresēto uzskatam, būvniecības nozares attīstību vairāk ietekmēs nevis tai piešķirtais publiskais finansējums (pat ja konsekventāka plānošana arī turpmāk būtu neapstrīdama priekšrocība), bet gan kompetento iestāžu spēja attīstīt visiem piemērojamu tiesisko regulējumu, nodrošinot lielāku konkurences pārskatāmību un jebkura lieluma uzņēmumu potenciāla un prasmju efektīvāku izmantošanu.

| 1.2. | Ņemot vērā minēto, šajā atzinumā formulētie galvenie ieteikumi ir šādi:






  — | visīsākajā iespējamā laikā ar regulas palīdzību ieviest vienotas konkursa procedūras, nodrošinot pasūtītājiem, tostarp publiskajām iestādēm, iespējami plašākas un precīzi noteiktas iespējas izvēlēties attiecīgajām vajadzībām vispiemērotākos līguma noteikumus; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ņemot vērā minēto, šajā atzinumā formulētie galvenie ieteikumi ir šādi:

—

visīsākajā iespējamā laikā ar regulas palīdzību ieviest vienotas konkursa procedūras, nodrošinot pasūtītājiem, tostarp publiskajām iestādēm, iespējami plašākas un precīzi noteiktas iespējas izvēlēties attiecīgajām vajadzībām vispiemērotākos līguma noteikumus;

| — | būvniecības nozares speciālistiem regulējumā piedāvāt plašas iespējas, kas tiem ļautu sniegt ievērojamu ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanā: ņemot vērā kopējās izmaksas, izmantojot dažādu līmeņu publiskā un privātā sektora partnerību un finansējumu atkarībā no paredzamajiem rezultātiem; gan mazi, gan lieli uzņēmumi šobrīd ir gatavi iesaistīties un gūt panākumus; |
| --- | --- |

—

būvniecības nozares speciālistiem regulējumā piedāvāt plašas iespējas, kas tiem ļautu sniegt ievērojamu ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanā: ņemot vērā kopējās izmaksas, izmantojot dažādu līmeņu publiskā un privātā sektora partnerību un finansējumu atkarībā no paredzamajiem rezultātiem; gan mazi, gan lieli uzņēmumi šobrīd ir gatavi iesaistīties un gūt panākumus;

| — | popularizēt būvniecības nozari, lai padarītu to pievilcīgāku skolu jauniešu vidū un rosināt viņu interesi par šo nozari; |
| --- | --- |

—

popularizēt būvniecības nozari, lai padarītu to pievilcīgāku skolu jauniešu vidū un rosināt viņu interesi par šo nozari;

| — | ievērojami veicināt apmācību profesijās, kuras Eiropā pārstāv ievērojamu daļu to darbavietu, kurus neskar pārvietošanās; |
| --- | --- |

—

ievērojami veicināt apmācību profesijās, kuras Eiropā pārstāv ievērojamu daļu to darbavietu, kurus neskar pārvietošanās;

| — | veicināt ilgtspējīgu būvniecību ES; |
| --- | --- |

—

veicināt ilgtspējīgu būvniecību ES;

| — | uzturēt veselīgu tautsaimniesko vidi un sekmēt nodarbinātības apstākļus, kas atbilst iedzīvotāju vajadzībām valstīs, kurās viņi strādā; |
| --- | --- |

—

uzturēt veselīgu tautsaimniesko vidi un sekmēt nodarbinātības apstākļus, kas atbilst iedzīvotāju vajadzībām valstīs, kurās viņi strādā;

| — | veicināt Eiropas konkurētspēju. |
| --- | --- |

—

veicināt Eiropas konkurētspēju.

| 1.3. | Tikai ar šādiem nosacījumiem Eiropa varēs sagatavoties tuvākajā laikā paredzamajai ārējai konkurencei. |
| --- | --- |

1.3.

Tikai ar šādiem nosacījumiem Eiropa varēs sagatavoties tuvākajā laikā paredzamajai ārējai konkurencei.

2.   Ievads (pašreizējā situācija)

| 2.1. | Saskaņā ar Lisabonas darba kārtību Eiropas komisāri Margot Wallström un Günter Verheugen2007. gada 6. decembra vēstulē aicināja EESK izstrādāt izpētes atzinumu, lai noskaidrotu, vai tiesību akti būvniecības nozarē un uzņēmumiem sniegto pakalpojumu nozarē “veido viendabīgu kopumu, vai tie ir pielāgoti pašreizējām un nākotnē gaidāmajām pārmaiņām, un cik lietderīga būtu šo nozaru normatīvo aktu vienkāršošana, racionalizācija un modernizācija. Jāprecizē, ka izpēte aptvertu tiesību aktus minētajās nozarēs, bet arī citus tiesību aktus, kas ietekmē to attīstību (veselības aprūpe, darba drošība, apkārējās vides aizsardzība u.c.) un iekļautu ar šīm nozarēm saistītās likumīgās intereses”. |
| --- | --- |

2.1.

Saskaņā ar Lisabonas darba kārtību Eiropas komisāri Margot Wallström un Günter Verheugen2007. gada 6. decembra vēstulē aicināja EESK izstrādāt izpētes atzinumu, lai noskaidrotu, vai tiesību akti būvniecības nozarē un uzņēmumiem sniegto pakalpojumu nozarē “veido viendabīgu kopumu, vai tie ir pielāgoti pašreizējām un nākotnē gaidāmajām pārmaiņām, un cik lietderīga būtu šo nozaru normatīvo aktu vienkāršošana, racionalizācija un modernizācija. Jāprecizē, ka izpēte aptvertu tiesību aktus minētajās nozarēs, bet arī citus tiesību aktus, kas ietekmē to attīstību (veselības aprūpe, darba drošība, apkārējās vides aizsardzība u.c.) un iekļautu ar šīm nozarēm saistītās likumīgās intereses”.

| 2.2. | Tādēļ atzinuma izstrādes pieprasījumā minētie jautājumi jāskata rūpīgi un metodiski, jo izpētes joma ir ļoti plaša un vairāki ārējie eksperti Komisijas uzdevumā par šo tematu jau sagatavojuši pētījumus. |
| --- | --- |

2.2.

Tādēļ atzinuma izstrādes pieprasījumā minētie jautājumi jāskata rūpīgi un metodiski, jo izpētes joma ir ļoti plaša un vairāki ārējie eksperti Komisijas uzdevumā par šo tematu jau sagatavojuši pētījumus.

| 2.3. | Šajā atzinumā tomēr apskatīti tikai tā pieprasītāja norādītie aspekti, proti, izmaiņas būvniecības nozares tiesību aktos vai reglamentējošos noteikumos un to vienkāršošana, kas stratēģiskā un objektīvā nozares skatījumā varētu veicināt efektīvāku tās darbību un attīstību. |
| --- | --- |

2.3.

Šajā atzinumā tomēr apskatīti tikai tā pieprasītāja norādītie aspekti, proti, izmaiņas būvniecības nozares tiesību aktos vai reglamentējošos noteikumos un to vienkāršošana, kas stratēģiskā un objektīvā nozares skatījumā varētu veicināt efektīvāku tās darbību un attīstību.

| 2.4. | Tādēļ, lai sniegtu skaidru priekšstatu par būvniecības nozares profesijām un vidi, kurās tās darbojas, kā arī par tām piemītošajiem ierobežojumiem, atzinumā ietverti daži lietderīgi fakti par šo nozari. |
| --- | --- |

2.4.

Tādēļ, lai sniegtu skaidru priekšstatu par būvniecības nozares profesijām un vidi, kurās tās darbojas, kā arī par tām piemītošajiem ierobežojumiem, atzinumā ietverti daži lietderīgi fakti par šo nozari.

3.   Būvniecības nozare Eiropas Savienības tautsaimniecībā

| 3.1. | Būvniecības nozares, kurā darbojas 2,7 miljoni uzņēmumu, rādītāji Eiropas Savienības 27 dalībvalstīs 2006. gadā bija šādi: | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Būvniecības nozares bruto pievienotās vērtības īpatsvars IKP | 10,5 % |
| Būvniecībā nodarbināto atalgojuma īpatsvars nozares bruto pievienotajā vērtībā | 54,5 % |
| Būvniecības bruto ieguldījuma pamatkapitālā īpatsvars kopējā bruto ieguldījumā pamatkapitālā | 50,5 % |
| Būvniecības nozarē nodarbināto īpatsvars visās nozarēs nodarbināto kopskaitā (1) | 7,2 % |

3.1.

Būvniecības nozares, kurā darbojas 2,7 miljoni uzņēmumu, rādītāji Eiropas Savienības 27 dalībvalstīs 2006. gadā bija šādi:

2006

Būvniecības nozares bruto pievienotās vērtības īpatsvars IKP

10,5 %

Būvniecībā nodarbināto atalgojuma īpatsvars nozares bruto pievienotajā vērtībā

54,5 %

Būvniecības bruto ieguldījuma pamatkapitālā īpatsvars kopējā bruto ieguldījumā pamatkapitālā

50,5 %

Būvniecības nozarē nodarbināto īpatsvars visās nozarēs nodarbināto kopskaitā (1)

7,2 %

3.2.   Daži fakti

| 3.2.1. | Tā kā būvniecība ir darbība, ka nav pārvietojama, tai ir svarīga nozīme gan, veidojoties Eiropas izaugsmes turpmākajām tendencēm, gan Eiropas rūpniecības struktūrā. |
| --- | --- |

3.2.1.

Tā kā būvniecība ir darbība, ka nav pārvietojama, tai ir svarīga nozīme gan, veidojoties Eiropas izaugsmes turpmākajām tendencēm, gan Eiropas rūpniecības struktūrā.

| 3.2.2. | Būvniecības produkcijas struktūra un saistība ar noteiktu ģeogrāfisku vietu katras valsts teritorijā, kā arī ciešā saikne ar vietējo dzīvi, nozīmē, ka tai ir sociāla un pilsoniska nozīme, kas jāņem vērā un jāveicina. |
| --- | --- |

3.2.2.

Būvniecības produkcijas struktūra un saistība ar noteiktu ģeogrāfisku vietu katras valsts teritorijā, kā arī ciešā saikne ar vietējo dzīvi, nozīmē, ka tai ir sociāla un pilsoniska nozīme, kas jāņem vērā un jāveicina.

| 3.2.3. | Visbeidzot, būvniecībai ir būtiska nozīme arī pasākumos, kas saistīti ar ilgtspējīgu attīstību:






  — | gan kā būtiskai ieguldījumu īstenotājai šajā jomā (mājokļi, ēkas vispār, transports, enerģijas ražošana, u.c.); |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Visbeidzot, būvniecībai ir būtiska nozīme arī pasākumos, kas saistīti ar ilgtspējīgu attīstību:

—

gan kā būtiskai ieguldījumu īstenotājai šajā jomā (mājokļi, ēkas vispār, transports, enerģijas ražošana, u.c.);

| — | gan arī pielāgojot darba metodes, tostarp būvniecības materiālus, ilgtspējīgas attīstības vajadzībām un prasībām. |
| --- | --- |

—

gan arī pielāgojot darba metodes, tostarp būvniecības materiālus, ilgtspējīgas attīstības vajadzībām un prasībām.

| 3.2.4. | Vispārējais nozares stāvokļa apraksts nebūs pilnīgs, ja neminēsim faktu, ka priekšstats par būvniecības nozares profesijām vēl joprojām ir daļēji negatīvs, neraugoties uz pēdējo 30 gadu laikā veiktajiem nozares profesiju pārstāvju centieniem to uzlabot. Minētais secinājums ir jāņem vērā atzinumā, jo tas ir saistīts ar






  — | pieeju, kas izmantota dažās valstīs pieņemtajos dokumentos, kuros paredzēti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas noteikumi un pasākumi nelegālās nodarbinātības jomā, |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Vispārējais nozares stāvokļa apraksts nebūs pilnīgs, ja neminēsim faktu, ka priekšstats par būvniecības nozares profesijām vēl joprojām ir daļēji negatīvs, neraugoties uz pēdējo 30 gadu laikā veiktajiem nozares profesiju pārstāvju centieniem to uzlabot. Minētais secinājums ir jāņem vērā atzinumā, jo tas ir saistīts ar

—

pieeju, kas izmantota dažās valstīs pieņemtajos dokumentos, kuros paredzēti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas noteikumi un pasākumi nelegālās nodarbinātības jomā,

| — | grūtībām piesaistīt šīm profesijām jauniešus (tiešā pievilcība) un viņus apmācīt (vispārējās izglītības sistēmas neuzticība attiecībā uz būvniecības nozari). |
| --- | --- |

—

grūtībām piesaistīt šīm profesijām jauniešus (tiešā pievilcība) un viņus apmācīt (vispārējās izglītības sistēmas neuzticība attiecībā uz būvniecības nozari).

| 3.2.5. | Šo profesiju specifika, ņemot vērā gan klientu vajadzības, gan arī dažādus tehniskus aspektus nosaka, ka pašlaik un arī turpmākajos gados attiecīgais tirgus būs ļoti sadrumstalots, tādēļ tajā vienlaikus darbosies amatnieki un mazie, vidējie un lielie uzņēmumi.
  Šajā sakarā jāpārskata priekšstats par lielu uzņēmumu, kura darbība saistīta tikai ar lieliem pasūtījumiem, un jāsecina, ka visā Eiropā pasūtījumi, kuru vērtība pārsniedz 20 miljonus euro, veido tikai 2 līdz 5 % no būvniecības tirgus kopapjoma. |
| --- | --- |

3.2.5.

Šo profesiju specifika, ņemot vērā gan klientu vajadzības, gan arī dažādus tehniskus aspektus nosaka, ka pašlaik un arī turpmākajos gados attiecīgais tirgus būs ļoti sadrumstalots, tādēļ tajā vienlaikus darbosies amatnieki un mazie, vidējie un lielie uzņēmumi.

Šajā sakarā jāpārskata priekšstats par lielu uzņēmumu, kura darbība saistīta tikai ar lieliem pasūtījumiem, un jāsecina, ka visā Eiropā pasūtījumi, kuru vērtība pārsniedz 20 miljonus euro, veido tikai 2 līdz 5 % no būvniecības tirgus kopapjoma.

| 3.2.6. | Šā iemesla dēļ Eiropas lielās uzņēmumu grupas, kas bieži vien darbojas pasaules mērogā, galvenokārt apvieno mazas un vidējas struktūras, kuras izveidotas vietējā līmenī un darbojas tādos pašos konkurences apstākļos kā vietējie neatkarīgie MVU. |
| --- | --- |

3.2.6.

Šā iemesla dēļ Eiropas lielās uzņēmumu grupas, kas bieži vien darbojas pasaules mērogā, galvenokārt apvieno mazas un vidējas struktūras, kuras izveidotas vietējā līmenī un darbojas tādos pašos konkurences apstākļos kā vietējie neatkarīgie MVU.

| 3.2.7. | Šīs nozares lielākie uzņēmumi Eiropā parasti ir attīstījušies atšķirīgi no tā sauktā Amerikas modeļa, t.i., integrējot līdzekļus, lai pašu spēkiem uzturētu un attīstītu savu zinātību, aizstāvot tiesības uz inteliģentu pieeju un dalību koncepciju izstrādē. |
| --- | --- |

3.2.7.

Šīs nozares lielākie uzņēmumi Eiropā parasti ir attīstījušies atšķirīgi no tā sauktā Amerikas modeļa, t.i., integrējot līdzekļus, lai pašu spēkiem uzturētu un attīstītu savu zinātību, aizstāvot tiesības uz inteliģentu pieeju un dalību koncepciju izstrādē.

| 3.2.8. | Pateicoties šādai pieejai, Eiropas uzņēmumi pasaules tirgū ieņēmuši nozīmīgu vietu. Šis modelis, kas orientēts uz koncepcijas un izpildes integrāciju, ne vienmēr ir lielo grupu privilēģija, bet to var piemērot un tas jāpiemēro dažāda lieluma uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.2.8.

Pateicoties šādai pieejai, Eiropas uzņēmumi pasaules tirgū ieņēmuši nozīmīgu vietu. Šis modelis, kas orientēts uz koncepcijas un izpildes integrāciju, ne vienmēr ir lielo grupu privilēģija, bet to var piemērot un tas jāpiemēro dažāda lieluma uzņēmumiem.

4.   Daži pamatprincipi

| 4.1. | Šajā Eiropas Komisijas pieprasītajā izpētes atzinumā jāskata ne tikai tiesību aktu vienkāršošanas iespēja, bet arī jāierosina pasākumi, kas ļautu:






  — | nodrošināt efektīvu pārredzamību un iespēju vienlīdzību piedāvājumu konkursu procedūrās; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Šajā Eiropas Komisijas pieprasītajā izpētes atzinumā jāskata ne tikai tiesību aktu vienkāršošanas iespēja, bet arī jāierosina pasākumi, kas ļautu:

—

nodrošināt efektīvu pārredzamību un iespēju vienlīdzību piedāvājumu konkursu procedūrās;

| — | īstenot pāreju no pagātnē pārmantotās neuzticības uz uzticības un partnerattiecību kultūru; |
| --- | --- |

—

īstenot pāreju no pagātnē pārmantotās neuzticības uz uzticības un partnerattiecību kultūru;

| — | ņemt vērā ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu un vispārējās izmaksas visā būvju pastāvēšanas laikā; |
| --- | --- |

—

ņemt vērā ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu un vispārējās izmaksas visā būvju pastāvēšanas laikā;

| — | ievērot intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

—

ievērot intelektuālā īpašuma tiesības;

| — | iepirkuma ietvaros minēt minimālos nodarbinātības standartus, kā arī paredzēt kontroles un sodus par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

—

iepirkuma ietvaros minēt minimālos nodarbinātības standartus, kā arī paredzēt kontroles un sodus par pārkāpumiem;

| — | mazināt administratīvās izmaksas, pēc iespējas ierobežojot regulējumu un procedūras, bet saglabājot drošības aspektus un līgumslēdzēju galvenās tiesības. |
| --- | --- |

—

mazināt administratīvās izmaksas, pēc iespējas ierobežojot regulējumu un procedūras, bet saglabājot drošības aspektus un līgumslēdzēju galvenās tiesības.

| 4.2. | Ja neņem vērā tirgus apjoma svārstības, kas šajā atzinumā netiek skatītas, minēto aspektu iekļaušanai tiesību aktos vajadzētu nodrošinātu būvniecības nozares uzņēmumu normālu attīstību, tādējādi ievērojot konsekventu sociālo politiku (darbavieta — drošība — atalgojums) un ļaujot uzlabot nozares pievilcīgumu dažādu ieinteresēto skatījumā (jaunieši, vecāki, pasniedzēji u.c.). |
| --- | --- |

4.2.

Ja neņem vērā tirgus apjoma svārstības, kas šajā atzinumā netiek skatītas, minēto aspektu iekļaušanai tiesību aktos vajadzētu nodrošinātu būvniecības nozares uzņēmumu normālu attīstību, tādējādi ievērojot konsekventu sociālo politiku (darbavieta — drošība — atalgojums) un ļaujot uzlabot nozares pievilcīgumu dažādu ieinteresēto skatījumā (jaunieši, vecāki, pasniedzēji u.c.).

5.   Galvenie priekšlikumi

| 5.1. | Komiteja ierosina kompetentajām iestādēm savus centienus galvenokārt vērst uz šādiem aspektiem:






  — | līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru vienkāršošana un vienādošana, lai vienlaikus nodrošinātu pārskatāmību un līdzekļu un kompetenču optimizāciju; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Komiteja ierosina kompetentajām iestādēm savus centienus galvenokārt vērst uz šādiem aspektiem:

—

līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru vienkāršošana un vienādošana, lai vienlaikus nodrošinātu pārskatāmību un līdzekļu un kompetenču optimizāciju;

| — | atbalsts inovācijai, atrisinot, piemēram, ideju un variantu intelektuālā īpašuma tiesību problēmu; |
| --- | --- |

—

atbalsts inovācijai, atrisinot, piemēram, ideju un variantu intelektuālā īpašuma tiesību problēmu;

| — | darba ņēmēju sākotnējā apmācība un tālākizglītība; |
| --- | --- |

—

darba ņēmēju sākotnējā apmācība un tālākizglītība;

| — | rosināt izmaiņas, sekmējot nozares popularizēšanu, kura nodrošina jauniešus ar darbavietām; |
| --- | --- |

—

rosināt izmaiņas, sekmējot nozares popularizēšanu, kura nodrošina jauniešus ar darbavietām;

| — | sociālās jomas noteikumi attiecībā uz darba apstākļiem un labu darba drošības un veselības aizsardzības praksi; |
| --- | --- |

—

sociālās jomas noteikumi attiecībā uz darba apstākļiem un labu darba drošības un veselības aizsardzības praksi;

| — | ilgtspējīga attīstība šī jēdziena plašākajā nozīmē; tā ir joma, kurā būvniecības uzņēmumiem ir būtiska nozīme un kurā tiem jāuzņemas jauna atbildība. |
| --- | --- |

—

ilgtspējīga attīstība šī jēdziena plašākajā nozīmē; tā ir joma, kurā būvniecības uzņēmumiem ir būtiska nozīme un kurā tiem jāuzņemas jauna atbildība.

5.2.   Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru vienkāršošana un vienādošana

| 5.2.1. | Darbības virzieni varētu būt šādi:






  — | pārveidot noteikumus publiskā iepirkuma jomā, pieņemot regulu, kas aizstātu pašreiz spēkā esošās direktīvas ar mērķi procedūras reāli vienādot Eiropas līmenī un nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Darbības virzieni varētu būt šādi:

—

pārveidot noteikumus publiskā iepirkuma jomā, pieņemot regulu, kas aizstātu pašreiz spēkā esošās direktīvas ar mērķi procedūras reāli vienādot Eiropas līmenī un nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus;

| — | sistemātiskāk izvēlēties labākos, nevis lētākos piedāvājumus; |
| --- | --- |

—

sistemātiskāk izvēlēties labākos, nevis lētākos piedāvājumus;

| — | paredzēt iesaistītajām pusēm stingrākus konkursa dialoga noteikumus, lai tas būtu patiess labākā risinājuma iegūšanas līdzeklis, nevis ideju un intelektuālā īpašuma sistemātiska piesavināšanās; |
| --- | --- |

—

paredzēt iesaistītajām pusēm stingrākus konkursa dialoga noteikumus, lai tas būtu patiess labākā risinājuma iegūšanas līdzeklis, nevis ideju un intelektuālā īpašuma sistemātiska piesavināšanās;

| — | veicināt pieeju “no koncepcija līdz izpildei”, kas jau sākot no koncepcijas posma ļautu apvienot uzņēmumu zinātību un koncepcijas autoru radošās spējas; |
| --- | --- |

—

veicināt pieeju “no koncepcija līdz izpildei”, kas jau sākot no koncepcijas posma ļautu apvienot uzņēmumu zinātību un koncepcijas autoru radošās spējas;

| — | plašāk izmantot vispārējos līgumus (būvniecības — ekspluatācijas vai valsts un privātā sektora partnerības līgumus), ievērojot ilgtspējīgas attīstības prasības, sagatavot un organizēt piemērotus pasākumus, vēršoties pret atsevišķi valstu dempinga mēģinājumiem Eiropas tirgū; |
| --- | --- |

—

plašāk izmantot vispārējos līgumus (būvniecības — ekspluatācijas vai valsts un privātā sektora partnerības līgumus), ievērojot ilgtspējīgas attīstības prasības, sagatavot un organizēt piemērotus pasākumus, vēršoties pret atsevišķi valstu dempinga mēģinājumiem Eiropas tirgū;

| — | ieviest saskaņotus standartus un metodes, lai novērstu valstīs pastāvošos tehniskos šķēršļus un izveidotu vienotu Eiropas tirgu; |
| --- | --- |

—

ieviest saskaņotus standartus un metodes, lai novērstu valstīs pastāvošos tehniskos šķēršļus un izveidotu vienotu Eiropas tirgu;

| — | ņemt vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības, lai nodrošinātu to darbības ilgtspējību, darbavietu saglabāšanu un nepieļautu nozares pārāk lielu sazarošanos. |
| --- | --- |

—

ņemt vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības, lai nodrošinātu to darbības ilgtspējību, darbavietu saglabāšanu un nepieļautu nozares pārāk lielu sazarošanos.

Iepriekš minētā saraksta sakarā ir skaidri jāapzinās, ka aicinājums ieviest izmaiņas tiesību aktos nenozīmē piedāvāt jau gatavus risinājumus, bet gan nodrošināt līgumslēdzējiem pilnīgu tādu līdzekļu kopumu, kurus viņi var izmantot atbilstoši savām vajadzībām.

| 5.2.2. | Kopumā šiem grozījumiem vai pielāgojumiem ir jāsekmē pārskatāmība un privāto, publisko vai jaukto struktūru iespēju vienlīdzība un skaidri jānorāda, ka jebkādi saimnieciski darījumi ir iespējami, tikai pamatojoties uz konkursu un oficiālu līgumu. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kopumā šiem grozījumiem vai pielāgojumiem ir jāsekmē pārskatāmība un privāto, publisko vai jaukto struktūru iespēju vienlīdzība un skaidri jānorāda, ka jebkādi saimnieciski darījumi ir iespējami, tikai pamatojoties uz konkursu un oficiālu līgumu.

5.3.   Inovācija un intelektuālais īpašums

| 5.3.1. | Būvniecības nozares īpatnība ir tāda, ka tās produkti vienmēr ir “prototipi”. Tādēļ ir nepieciešami Kopienas tiesību akti intelektuālā īpašuma aizsardzībai, ņemot vērā aizsargājamo ideju specifisko raksturu: šīs idejas parasti rodas saistībā ar konkrētu piedāvājumu konkursu un var neatkārtoties sistemātiski. Lai konkursu procedūrās aizsargātu tehnisko ideju tiesības, Eiropas līmenī būtu jāizstrādā atbilstoši tiesību akti, kuros būtu noteiktas piedāvājumu konkursa dalībnieku tiesības. |
| --- | --- |

5.3.1.

Būvniecības nozares īpatnība ir tāda, ka tās produkti vienmēr ir “prototipi”. Tādēļ ir nepieciešami Kopienas tiesību akti intelektuālā īpašuma aizsardzībai, ņemot vērā aizsargājamo ideju specifisko raksturu: šīs idejas parasti rodas saistībā ar konkrētu piedāvājumu konkursu un var neatkārtoties sistemātiski. Lai konkursu procedūrās aizsargātu tehnisko ideju tiesības, Eiropas līmenī būtu jāizstrādā atbilstoši tiesību akti, kuros būtu noteiktas piedāvājumu konkursa dalībnieku tiesības.

5.4.   Apmācība

| 5.4.1. | Vairāku dalībvalstu būvniecības nozares profesionālie darbinieki ir diezgan vispārīgi secinājuši, ka kopumā vairumā dalībvalstu izglītības sistēmas visos apmācības līmeņos tikai ļoti daļēji apmierina profesijas vajadzības. Tādēļ ne tikai jāuzlabo profesijas pārstāvju saikne ar valstu izglītības sistēmām, bet arī jādomā par rosinošiem pasākumiem Eiropas līmenī, piemēram:






  — | atbalstīt tādu tiesību aktu izstrādi, kas attiecas uz apmācību celtniecības un būvdarbu jomā Eiropā (visu līmeņu apmācības sertifikācijas savstarpēja atzīšana un atbilstība); |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

Vairāku dalībvalstu būvniecības nozares profesionālie darbinieki ir diezgan vispārīgi secinājuši, ka kopumā vairumā dalībvalstu izglītības sistēmas visos apmācības līmeņos tikai ļoti daļēji apmierina profesijas vajadzības. Tādēļ ne tikai jāuzlabo profesijas pārstāvju saikne ar valstu izglītības sistēmām, bet arī jādomā par rosinošiem pasākumiem Eiropas līmenī, piemēram:

—

atbalstīt tādu tiesību aktu izstrādi, kas attiecas uz apmācību celtniecības un būvdarbu jomā Eiropā (visu līmeņu apmācības sertifikācijas savstarpēja atzīšana un atbilstība);

| — | sekmēt cilvēkresursu novērtēšanas īstenošanu praksē, veicinot tālākizglītību. Būvniecības nozarē vērojamā zināmā spriedze mazina nozares popularitāti jauniešu vidū, kas saistīts arī informācijas trūkumu par karjeras iespējām. Pieredze ir ļoti vajadzīga, jo šai profesijai nepieciešama augsta, pat ļoti augsta kvalifikācija un labas pamatzināšanas. Šis aspekts būtu jānovērtē uzņēmumiem, sniedzot tajos strādājošajiem gan tālākizglītības, gan karjeras izaugsmes iespējas; |
| --- | --- |

—

sekmēt cilvēkresursu novērtēšanas īstenošanu praksē, veicinot tālākizglītību. Būvniecības nozarē vērojamā zināmā spriedze mazina nozares popularitāti jauniešu vidū, kas saistīts arī informācijas trūkumu par karjeras iespējām. Pieredze ir ļoti vajadzīga, jo šai profesijai nepieciešama augsta, pat ļoti augsta kvalifikācija un labas pamatzināšanas. Šis aspekts būtu jānovērtē uzņēmumiem, sniedzot tajos strādājošajiem gan tālākizglītības, gan karjeras izaugsmes iespējas;

| — | paplašināt Erasmus sistēmu, attiecinot to arī uz Eiropas celtniecības nozares speciālistu apmācību dažādos līmeņos, balstoties uz jau iegūto pieredzi, kas īstenota ļoti nelielā mērogā (ar ESF atbalstu trijās nozarēs — krāsošanas, akmeņkaļa profesijā un vecu ēku renovēšanas darbos); |
| --- | --- |

—

paplašināt Erasmus sistēmu, attiecinot to arī uz Eiropas celtniecības nozares speciālistu apmācību dažādos līmeņos, balstoties uz jau iegūto pieredzi, kas īstenota ļoti nelielā mērogā (ar ESF atbalstu trijās nozarēs — krāsošanas, akmeņkaļa profesijā un vecu ēku renovēšanas darbos);

| — | attīstīt Eiropas augstskolas, kas sagatavo celtniecības un būvdarbu speciālistus, un atzīt Eiropas amatnieka statusu; |
| --- | --- |

—

attīstīt Eiropas augstskolas, kas sagatavo celtniecības un būvdarbu speciālistus, un atzīt Eiropas amatnieka statusu;

| — | Eiropā attīstīt projektu vadītāju skolas, lai privātā un publiskā sektora uzņēmumu klienti labāk pārzinātu līgumus un uzņēmumu darbību; |
| --- | --- |

—

Eiropā attīstīt projektu vadītāju skolas, lai privātā un publiskā sektora uzņēmumu klienti labāk pārzinātu līgumus un uzņēmumu darbību;

| — | Eiropā attīstīt starpuzņēmumu tālākizglītības struktūras; |
| --- | --- |

—

Eiropā attīstīt starpuzņēmumu tālākizglītības struktūras;

| — | Eiropā veicināt prasmes (piemēram, valodas). |
| --- | --- |

—

Eiropā veicināt prasmes (piemēram, valodas).

5.5.   Sociālie noteikumi, darba drošība un veselības aizsardzība

| 5.5.1. | Pašreiz spēkā esošajiem noteikumiem ir bijusi ļoti pozitīva ietekme. Tie ir ievērojami ietekmējuši darba metodes būvniecības nozarē. Tomēr vajadzētu






  — | sekmēt labas prakses apmaiņu darba drošības un veselības aizsardzības jomā, |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

Pašreiz spēkā esošajiem noteikumiem ir bijusi ļoti pozitīva ietekme. Tie ir ievērojami ietekmējuši darba metodes būvniecības nozarē. Tomēr vajadzētu

—

sekmēt labas prakses apmaiņu darba drošības un veselības aizsardzības jomā,

| — | apkarot nelegālo darbu, ieviešot Eiropas mēroga sankciju instrumentus (piekļuve datu bāzēm un to savstarpējais saslēgums, darba ņēmēju identifikācijas zīmes un sistēmas) un pielāgotus nodokļu pasākumus (piemēram, pazeminātas likmes PVN), |
| --- | --- |

—

apkarot nelegālo darbu, ieviešot Eiropas mēroga sankciju instrumentus (piekļuve datu bāzēm un to savstarpējais saslēgums, darba ņēmēju identifikācijas zīmes un sistēmas) un pielāgotus nodokļu pasākumus (piemēram, pazeminātas likmes PVN),

| — | atvieglot REACH regulas ieviešanu; |
| --- | --- |

—

atvieglot REACH regulas ieviešanu;

| — | atvieglot darbaspēka pārvietošanos bez sociālā dempinga (atzīt citās valstīs jau ieviestās formalitātes par darbaspēka norīkošanu) un nodrošināt Eiropas darba ņēmējiem iespēju atgriezties savā izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

—

atvieglot darbaspēka pārvietošanos bez sociālā dempinga (atzīt citās valstīs jau ieviestās formalitātes par darbaspēka norīkošanu) un nodrošināt Eiropas darba ņēmējiem iespēju atgriezties savā izcelsmes valstī;

| — | nodrošināt naudas sodu piedziņas iespēju visās ES valstīs; |
| --- | --- |

—

nodrošināt naudas sodu piedziņas iespēju visās ES valstīs;

| — | panākt, lai jebkāda veida darba ņēmēju mobilitātes pamatā būtu tās valsts nosacījumu ievērošana, kurā darbs tiek veikts. |
| --- | --- |

—

panākt, lai jebkāda veida darba ņēmēju mobilitātes pamatā būtu tās valsts nosacījumu ievērošana, kurā darbs tiek veikts.

5.6.   Ilgtspējīga attīstība

| 5.6.1. | Ņemot vērā klimata sasilšanu un globāla mēroga problēmas, būvniecības nozares speciālistiem, kā jau minēts iepriekš, ir ievērojama loma. Viņi ir gatavi uzņemties atbildību, ja regulējums un veicināšanas pasākumi dos viņiem iespēju sniegt pievienoto vērtību Eiropas tirgū un izplatīt savu pieredzi citās pasaules valstīs, kur, kā zināms, vēl jāpaveic liels un būtisks darbs, lai veikto pasākumu rezultātus izjustu visi. |
| --- | --- |

5.6.1.

Ņemot vērā klimata sasilšanu un globāla mēroga problēmas, būvniecības nozares speciālistiem, kā jau minēts iepriekš, ir ievērojama loma. Viņi ir gatavi uzņemties atbildību, ja regulējums un veicināšanas pasākumi dos viņiem iespēju sniegt pievienoto vērtību Eiropas tirgū un izplatīt savu pieredzi citās pasaules valstīs, kur, kā zināms, vēl jāpaveic liels un būtisks darbs, lai veikto pasākumu rezultātus izjustu visi.

| 5.6.2. | Lai to panāktu, būtu nepieciešams:






  — | noteikumos par ES atklāto konkursu ieviest kopējo izmaksu pieeju (investīciju darbības laikā) un noteikt labākā piedāvājums definīciju, iespējams, atsaucoties uz ilgtspējīgas attīstības kritēriju. Līdz ar to attīstītāji savā izvēlē varētu pilnībā ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības dimensiju; |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

Lai to panāktu, būtu nepieciešams:

—

noteikumos par ES atklāto konkursu ieviest kopējo izmaksu pieeju (investīciju darbības laikā) un noteikt labākā piedāvājums definīciju, iespējams, atsaucoties uz ilgtspējīgas attīstības kritēriju. Līdz ar to attīstītāji savā izvēlē varētu pilnībā ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības dimensiju;

| — | veicināt publiskā un privātā sektora partnerības procedūras, kuras pēc savas būtības jau ietver koncepciju, realizāciju un ekspluatāciju un kuras varētu būt visefektīvākais kopējo izmaksu optimizācijas līdzeklis; |
| --- | --- |

—

veicināt publiskā un privātā sektora partnerības procedūras, kuras pēc savas būtības jau ietver koncepciju, realizāciju un ekspluatāciju un kuras varētu būt visefektīvākais kopējo izmaksu optimizācijas līdzeklis;

| — | pārkārtot dažas finansiālā atbalsta formas, visās dalībvalstīs tās orientējot uz plašo enerģētiskās atjaunināšanas jomu; |
| --- | --- |

—

pārkārtot dažas finansiālā atbalsta formas, visās dalībvalstīs tās orientējot uz plašo enerģētiskās atjaunināšanas jomu;

| — | atbalstīt apjomīgus publisko būvju un ēku atjaunošanas projektus; |
| --- | --- |

—

atbalstīt apjomīgus publisko būvju un ēku atjaunošanas projektus;

| — | veicināt ekoloģisko kvartālu izveidi un to nozīmes atzīšanu (izstrādāt Kopienas marķējumu, finansiālus stimulus u.c.). |
| --- | --- |

—

veicināt ekoloģisko kvartālu izveidi un to nozīmes atzīšanu (izstrādāt Kopienas marķējumu, finansiālus stimulus u.c.).

| 5.6.3. | Gan ēku, gan celtniecības, gan transporta jomā būvuzņēmumi, ja tiem tiek dota iespēja piedalīties “koncepcijas-realizācijas-ekspluatācijas” procesā no sākuma līdz beigām, var sniegt izšķirošu ieguldījumu, piemēram, nodrošinot vajadzīgās darbības finansējumu atbilstoši to spējai pārvaldīt vispārējās izmaksas un investīciju finansējumu, nākotnē izmantojot energotaupības pasākumus. |
| --- | --- |

5.6.3.

Gan ēku, gan celtniecības, gan transporta jomā būvuzņēmumi, ja tiem tiek dota iespēja piedalīties “koncepcijas-realizācijas-ekspluatācijas” procesā no sākuma līdz beigām, var sniegt izšķirošu ieguldījumu, piemēram, nodrošinot vajadzīgās darbības finansējumu atbilstoši to spējai pārvaldīt vispārējās izmaksas un investīciju finansējumu, nākotnē izmantojot energotaupības pasākumus.

5.7.   Būvniecības nozares MVU

| 5.7.1. | Atšķirībā no citu nozaru MVU, būvniecības nozares mazo un vidējo uzņēmumu problēma būtiski nav saistīta ar piekļuvi kādam konkrētam tirgum (skatīt 2.2.5. punktu). |
| --- | --- |

5.7.1.

Atšķirībā no citu nozaru MVU, būvniecības nozares mazo un vidējo uzņēmumu problēma būtiski nav saistīta ar piekļuvi kādam konkrētam tirgum (skatīt 2.2.5. punktu).

| 5.7.2. | Tādēļ nozares profesiju pārstāvji ierosinātās un Eiropas Savienības iestāžu noraidītās “kvotas” uzskata par nepamatotām; turklāt abu ieinteresēto pušu iesniegtie rādītāji Eiropas valstīs kopumā ir ievērojami pārsniegti. |
| --- | --- |

5.7.2.

Tādēļ nozares profesiju pārstāvji ierosinātās un Eiropas Savienības iestāžu noraidītās “kvotas” uzskata par nepamatotām; turklāt abu ieinteresēto pušu iesniegtie rādītāji Eiropas valstīs kopumā ir ievērojami pārsniegti.

| 5.7.3. | Šā iemesla dēļ MVU problēma papildus “Mazo uzņēmumu aktā” skatītajiem jautājumiem ir galvenokārt jārisina, izmantojot






  — | pārdomātus uzņēmumu nodošanas risinājumus, |
| --- | --- | --- |

5.7.3.

Šā iemesla dēļ MVU problēma papildus “Mazo uzņēmumu aktā” skatītajiem jautājumiem ir galvenokārt jārisina, izmantojot

—

pārdomātus uzņēmumu nodošanas risinājumus,

| — | atbalsta pasākumus vai savstarpējus pakalpojumus, vai finansējuma līdzekļus, kas, nepārkāpjot konkurences noteikumus, nodrošina iespēju vienlīdzību, tostarp attiecībā uz MVU piekļuvi sarežģītiem darījumiem (PPP un ilgtspējīgas attīstības jomā); |
| --- | --- |

—

atbalsta pasākumus vai savstarpējus pakalpojumus, vai finansējuma līdzekļus, kas, nepārkāpjot konkurences noteikumus, nodrošina iespēju vienlīdzību, tostarp attiecībā uz MVU piekļuvi sarežģītiem darījumiem (PPP un ilgtspējīgas attīstības jomā);

| — | risinājumus, kas paredzēti, lai atvieglotu MVU piekļuvi standartizācijai un normām. |
| --- | --- |

—

risinājumus, kas paredzēti, lai atvieglotu MVU piekļuvi standartizācijai un normām.

Briselē, 2008. gada 10. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Būvniecības nozarē nodarbināti 30,4 % no visiem rūpniecībā nodarbinātajiem. Avots: Eurostat un Eiropas Būvniecības nozares federācija (FIEC).

1

Eurostat

FIEC

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/26

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Attīstības tendences uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē Eiropā”

(2009/C 27/06)

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece un komisāre iestāžu sadarbības un komunikācijas stratēģijas lietās Margot Wallström kdze un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un komisārs uzņēmumu un rūpniecības lietās Günter Verheugen kgs 2007. gada 6. decembrī lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju sagatavot atzinumu par tematu

“Attīstības tendences uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē Eiropā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 11. jūnijā. Ziņotājs — Calleja kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 135 balsīm par, 2 balsīm pret un 12 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1. | Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece un komisāre iestāžu sadarbības un komunikācijas stratēģijas lietās Margot Wallström kdze un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un komisārs uzņēmumu un rūpniecības lietās Günter Verheugen kgs lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju kā iepriekšējā atzinuma (1), kurā analizēti uzņēmējdarbības pakalpojumi un nozares, turpinājumu un papildu analīzi sagatavot izpētes atzinumu par uzņēmējdarbības pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece un komisāre iestāžu sadarbības un komunikācijas stratēģijas lietās Margot Wallström kdze un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un komisārs uzņēmumu un rūpniecības lietās Günter Verheugen kgs lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju kā iepriekšējā atzinuma (1), kurā analizēti uzņēmējdarbības pakalpojumi un nozares, turpinājumu un papildu analīzi sagatavot izpētes atzinumu par uzņēmējdarbības pakalpojumiem.

| 1.1.1. | Šajā pētījumā jāpatur prātā lielā nozīme, kādu Eiropas Komisija piešķir Lisabonas stratēģijai, lai saglabātu un uzlabotu Eiropas nozares konkurētspēju, pārvaldot pārmaiņu procesu sociālā līmenī pieņemamā veidā un saskaņā ar Eiropas ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un sociālajā aspektā veicinot reprezentatīvu sociālo partneru sarunas atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

1.1.1.

Šajā pētījumā jāpatur prātā lielā nozīme, kādu Eiropas Komisija piešķir Lisabonas stratēģijai, lai saglabātu un uzlabotu Eiropas nozares konkurētspēju, pārvaldot pārmaiņu procesu sociālā līmenī pieņemamā veidā un saskaņā ar Eiropas ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un sociālajā aspektā veicinot reprezentatīvu sociālo partneru sarunas atbilstošā līmenī.

| 1.1.2. | Šo mērķu sasniegšanai jānotiek līdztekus ar nozares tiesiskā regulējuma vienkāršošanu — politisko prioritāti, kas ir viens no Komisijas rūpniecības politikas pamatprincipiem. |
| --- | --- |

1.1.2.

Šo mērķu sasniegšanai jānotiek līdztekus ar nozares tiesiskā regulējuma vienkāršošanu — politisko prioritāti, kas ir viens no Komisijas rūpniecības politikas pamatprincipiem.

| 1.1.3. | Turklāt šo rūpniecības politiku raksturo integrēta pieeja, kurā ņemtas vērā dažādu nozaru vajadzības. |
| --- | --- |

1.1.3.

Turklāt šo rūpniecības politiku raksturo integrēta pieeja, kurā ņemtas vērā dažādu nozaru vajadzības.

2.   Secinājumu un ieteikumu kopsavilkums

2.1.   Pakalpojumu nozares nozīmīguma atzīšana ekonomikas un sociālajā attīstībā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka steidzami nepieciešamas patiesas pārmaiņas un jāpievērš lielāka uzmanība pakalpojumiem, kurus vairs nevar uzskatīt tikai par ražojošās nozares papildinājumu. Sabiedrība piedzīvo lielas pārmaiņas, un pakalpojumi ir šo pārmaiņu centrā. Eiropas Komisijai tādēļ ir jāatzīst minētās tendences un jāpiešķir tām lielāka nozīme.

2.2.   Svarīgākie pasākumi

Ņemot vērā iespējamo pasākumu plašo klāstu, kāds ir ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem saistītās politikas jomās, ir ārkārtīgi svarīgi noteikt šādu pasākumu prioritāti. Nepieciešama strauja virzība, lai sasniegtu Kopienas Lisabonas stratēģijā 2008.-2010. gadam izvirzītos 10 galvenos mērķus. Minētie mērķi tiešā un netiešā veidā ietekmē pakalpojumu turpmāko attīstību. EESK uzskata, ka minētās prioritātes jānosaka šādā secībā:

| — | Rīcība attiecībā uz politiku uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā un augsta līmeņa grupa. Ieteicams izveidot augsta līmeņa grupu par uzņēmējdarbības pakalpojumiem, lai veiktu nozares dziļāku analīzi, izvērtētu pašreizējo politiku atbilstību, noteiktu un novērtētu efektīvākās un veiksmīgākās no tām, kuras ietekmē uzņēmējdarbības pakalpojumus, kā arī izstrādātu konkrētus pasākumus politikas jomā, pievēršoties galvenajiem trūkumiem un vajadzībām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš dažādu uzņēmējdarbības pakalpojumu apakšnozaru ļoti atšķirīgajam raksturam, lai noteiktu, kurām no tām politikā jāpievērš galvenā uzmanība un kādā līmenī (reģiona, valsts vai ES) ir pamatoti veikt politikas pasākumu. |
| --- | --- |

—

Rīcība attiecībā uz politiku uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā un augsta līmeņa grupa. Ieteicams izveidot augsta līmeņa grupu par uzņēmējdarbības pakalpojumiem, lai veiktu nozares dziļāku analīzi, izvērtētu pašreizējo politiku atbilstību, noteiktu un novērtētu efektīvākās un veiksmīgākās no tām, kuras ietekmē uzņēmējdarbības pakalpojumus, kā arī izstrādātu konkrētus pasākumus politikas jomā, pievēršoties galvenajiem trūkumiem un vajadzībām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš dažādu uzņēmējdarbības pakalpojumu apakšnozaru ļoti atšķirīgajam raksturam, lai noteiktu, kurām no tām politikā jāpievērš galvenā uzmanība un kādā līmenī (reģiona, valsts vai ES) ir pamatoti veikt politikas pasākumu.

| — | Darba tirgus politikas uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē. Nozares līmenī no sociālā viedokļa nepieciešama to problēmu padziļināta analīze, ko izraisa uzņēmējdarbības pakalpojumu un ražošanas mijiedarbībā radušies jaunie nodarbinātības veidi. Šādā analīzē jāiekļauj izglītība, apmācība un mūžizglītība, kā arī darbinieku, tai skaitā ārpakalpojumos iesaistīto darbinieku, darba apstākļi. Lai panāktu minēto mērķi, būtu jāveicina sociālais dialogs nozares līmenī un šajā sakarā jāizstrādā darba kārtība, lai apspriestu konkrētās darba apstākļu un darba atrašanas iespēju izmaiņas to strukturālo pārmaiņu rezultātā, kuras ietekmē uzņēmējdarbības pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

Darba tirgus politikas uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē. Nozares līmenī no sociālā viedokļa nepieciešama to problēmu padziļināta analīze, ko izraisa uzņēmējdarbības pakalpojumu un ražošanas mijiedarbībā radušies jaunie nodarbinātības veidi. Šādā analīzē jāiekļauj izglītība, apmācība un mūžizglītība, kā arī darbinieku, tai skaitā ārpakalpojumos iesaistīto darbinieku, darba apstākļi. Lai panāktu minēto mērķi, būtu jāveicina sociālais dialogs nozares līmenī un šajā sakarā jāizstrādā darba kārtība, lai apspriestu konkrētās darba apstākļu un darba atrašanas iespēju izmaiņas to strukturālo pārmaiņu rezultātā, kuras ietekmē uzņēmējdarbības pakalpojumus.

| — | Uzņēmējdarbības pakalpojumi inovāciju politikās. Spēcīgs atbalsts būtu jāsniedz pētniecības un izstrādes un inovāciju programmu, kā arī pasākumu pakalpojumu inovācijām sekmēšanai. Lielāka uzmanība jāpievērš tādām jomām kā organizatoriski jauninājumi, jo īpaši zināšanu ietilpīgi uzņēmējdarbības pakalpojumi (KIBS) un inovāciju pārvaldība. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumi inovāciju politikās. Spēcīgs atbalsts būtu jāsniedz pētniecības un izstrādes un inovāciju programmu, kā arī pasākumu pakalpojumu inovācijām sekmēšanai. Lielāka uzmanība jāpievērš tādām jomām kā organizatoriski jauninājumi, jo īpaši zināšanu ietilpīgi uzņēmējdarbības pakalpojumi (KIBS) un inovāciju pārvaldība.

| — | Uzņēmējdarbības pakalpojumu standartu izstrāde. Jāatbalsta uzņēmumi, lai tie pēc izsmeļošām apspriedēm ar uzņēmējdarbības pakalpojumu izmantotājiem pašregulācijas ceļa noteiktu attiecīgos standartus. Svarīgi ir nodrošināt CEN un tās partneru (atklātais forums) atbalstu, lai izplatītu sekmīgas inovācijas rezultātus, jo īpaši ātri un neformālā ceļā panākot vienprātību. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumu standartu izstrāde. Jāatbalsta uzņēmumi, lai tie pēc izsmeļošām apspriedēm ar uzņēmējdarbības pakalpojumu izmantotājiem pašregulācijas ceļa noteiktu attiecīgos standartus. Svarīgi ir nodrošināt CEN un tās partneru (atklātais forums) atbalstu, lai izplatītu sekmīgas inovācijas rezultātus, jo īpaši ātri un neformālā ceļā panākot vienprātību.

| — | Veicināt pakalpojumu zinātni kā jaunu disciplīnu izglītībā un apmācībā. |
| --- | --- |

—

Veicināt pakalpojumu zinātni kā jaunu disciplīnu izglītībā un apmācībā.

| — | Iekšējais tirgus un regulējums, kas ietekmē uzņēmējdarbības pakalpojumus. EESK ir izveidojusi sarakstu ar jomām, kurās jāstrādā vienkāršošanas, izskaidrošanas un reglamentējošā sloga samazināšanas virzienā, nemazinot esošās prasības par veselību un drošību darba vietā, kā arī darba ņēmēju pārstāvību. Citu jomu starpā norādīts, ka nav veikts Pakalpojumu direktīvas ietekmes novērtējums uz uzņēmējdarbības pakalpojumiem, un tam jāvelta lielākas pūles, jo īpaši pēc tam, kad direktīva jau ir transponēta valstu tiesību aktos. Novērtējumā jānorāda arī iespējamie turpmākie pasākumi attiecībā uz atvērtāku tirdzniecību un konkurenci paplašinātās ES iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

—

Iekšējais tirgus un regulējums, kas ietekmē uzņēmējdarbības pakalpojumus. EESK ir izveidojusi sarakstu ar jomām, kurās jāstrādā vienkāršošanas, izskaidrošanas un reglamentējošā sloga samazināšanas virzienā, nemazinot esošās prasības par veselību un drošību darba vietā, kā arī darba ņēmēju pārstāvību. Citu jomu starpā norādīts, ka nav veikts Pakalpojumu direktīvas ietekmes novērtējums uz uzņēmējdarbības pakalpojumiem, un tam jāvelta lielākas pūles, jo īpaši pēc tam, kad direktīva jau ir transponēta valstu tiesību aktos. Novērtējumā jānorāda arī iespējamie turpmākie pasākumi attiecībā uz atvērtāku tirdzniecību un konkurenci paplašinātās ES iekšējā tirgū.

| — | Turpmāki uzņēmējdarbības pakalpojumu statistikas uzlabojumi. Ieteicams panākt dalībvalstu ciešāku sadarbību, lai pilnveidotu statistiku par uzņēmējdarbības pakalpojumiem un, jo īpaši, lai iegūtu vairāk informācijas par pakalpojumu darbības rezultātiem un ietekmi uz dalībvalstu ekonomiku, kas valdībām ir nepieciešams instruments, lai palīdzētu nozarei attīstīt tās potenciālu. NACE 74. nodaļas jaunākie grozījumi tomēr joprojām nenodrošina vajadzīgo informāciju, lai iegūtu nozīmīgus datus par uzņēmējdarbības pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

Turpmāki uzņēmējdarbības pakalpojumu statistikas uzlabojumi. Ieteicams panākt dalībvalstu ciešāku sadarbību, lai pilnveidotu statistiku par uzņēmējdarbības pakalpojumiem un, jo īpaši, lai iegūtu vairāk informācijas par pakalpojumu darbības rezultātiem un ietekmi uz dalībvalstu ekonomiku, kas valdībām ir nepieciešams instruments, lai palīdzētu nozarei attīstīt tās potenciālu. NACE 74. nodaļas jaunākie grozījumi tomēr joprojām nenodrošina vajadzīgo informāciju, lai iegūtu nozīmīgus datus par uzņēmējdarbības pakalpojumiem.

3.   Vispārējas piezīmes

| 3.1. | Pamatojums. EESK 2006. gada septembrī apstiprinātajā CCMI/035 pašiniciatīvas atzinumā ierosināts pievērst lielāku uzmanību uzņēmējdarbības pakalpojumiem tā ieguldījuma dēļ, ko tie sniedz Eiropas ražošanas nozaru darbībā. Minētajā atzinumā paskaidrota mijiedarbība starp pakalpojumiem un ražošanu, kā arī to ietekme uz sociālajiem un ekonomiskajiem rādītājiem — nodarbinātību, ražīgumu un konkurētspēju. To pieņēma par izejas punktu šim turpmākajam darbam un uzņēmējdarbības pakalpojumu papildu analīzei. Šo atzinumu būtu ieteicams sākt, definējot uzņēmējdarbības pakalpojumus kā pakalpojumu kopumu, kas to starpieguldījumu vērtības dēļ ietekmē ražošanas kvalitāti un efektivitāti, papildinot vai aizstājot iekšpakalpojumus (Rubalcaba un Kox, 2007). Minētajai definīcijai ir daži kopīgi aspekti ar NACE rev.1 (72.-74. kods) un NACE jaunajā redakcijā (69.-72., 77., 78., 80.-82. kods) iekļauto definīciju, kā arī ar 1. diagrammā attēloto pakalpojumu dažādo kategoriju apkopojumu. Uzņēmējdarbības pakalpojumi iedalās divās lielās kategorijās.






  — | Zināšanu ietilpīgi uzņēmējdarbības pakalpojumi (piem., IT un datorpakalpojumi, konsultēšana vadībzinībās, grāmatvedība, nodokļu un juridiskas konsultācijas, tirgdarbība un sabiedriskās domas aptauja, tehniskie un inženierpakalpojumi, personāla administrācija, kvalifikācijas celšana un personāla pieņemšana darbā); |
| --- | --- | --- |

3.1.

Pamatojums. EESK 2006. gada septembrī apstiprinātajā CCMI/035 pašiniciatīvas atzinumā ierosināts pievērst lielāku uzmanību uzņēmējdarbības pakalpojumiem tā ieguldījuma dēļ, ko tie sniedz Eiropas ražošanas nozaru darbībā. Minētajā atzinumā paskaidrota mijiedarbība starp pakalpojumiem un ražošanu, kā arī to ietekme uz sociālajiem un ekonomiskajiem rādītājiem — nodarbinātību, ražīgumu un konkurētspēju. To pieņēma par izejas punktu šim turpmākajam darbam un uzņēmējdarbības pakalpojumu papildu analīzei. Šo atzinumu būtu ieteicams sākt, definējot uzņēmējdarbības pakalpojumus kā pakalpojumu kopumu, kas to starpieguldījumu vērtības dēļ ietekmē ražošanas kvalitāti un efektivitāti, papildinot vai aizstājot iekšpakalpojumus (Rubalcaba un Kox, 2007). Minētajai definīcijai ir daži kopīgi aspekti ar NACE rev.1 (72.-74. kods) un NACE jaunajā redakcijā (69.-72., 77., 78., 80.-82. kods) iekļauto definīciju, kā arī ar 1. diagrammā attēloto pakalpojumu dažādo kategoriju apkopojumu. Uzņēmējdarbības pakalpojumi iedalās divās lielās kategorijās.

—

Zināšanu ietilpīgi uzņēmējdarbības pakalpojumi (piem., IT un datorpakalpojumi, konsultēšana vadībzinībās, grāmatvedība, nodokļu un juridiskas konsultācijas, tirgdarbība un sabiedriskās domas aptauja, tehniskie un inženierpakalpojumi, personāla administrācija, kvalifikācijas celšana un personāla pieņemšana darbā);

| — | Operatīvie uzņēmējdarbības pakalpojumi (piem., apsardzes dienests, apkopes un tīrīšanas pakalpojumi, administrācija un lietvedība, pagaidu darbinieku pieņemšana, zvanu centri, mutiskā un rakstiskā tulkošana). |
| --- | --- |

—

Operatīvie uzņēmējdarbības pakalpojumi (piem., apsardzes dienests, apkopes un tīrīšanas pakalpojumi, administrācija un lietvedība, pagaidu darbinieku pieņemšana, zvanu centri, mutiskā un rakstiskā tulkošana).

Šā atzinuma mērķis ir vairot minētās nozares atpazīstamību, palīdzēt tai attīstīties bez šķēršļiem un palīdzēt paaugstināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju pasaules tirgū.

| 3.2. | Pakalpojumu un uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīmīgums. Pakalpojumi ieņem arvien lielāku vietu iedzīvotāju un profesionāļu pasaules uztverē, kā arī uzņēmumos, reģionos un valstīs. Pakalpojumi lielā mērā nosaka ekonomikas un sociālo sistēmu jauno pieprasījumu un piedāvājumu. Lai gan pakalpojumi ir daudzu saimnieciskās un sociālās dzīves aspektu daļa, daudzi no tiem nav iekļauti statistikā. Tradicionālais sadalījums ražojošās nozarēs, neskatoties uz to, ka ir nepilnīgs un slēpj spēcīgas savstarpējās sakarības ekonomikas sektorā, ļauj mums provizoriski novērtēt galveno saimniecisko darbību nozīmīgumu. Pakalpojumiem kā tautsaimniecības nozarei ir arvien lielāka nozīme Eiropā, lai gan kopējā nodarbinātībā to daļa (70 %) ir mazāka kā Amerikas Savienotajās Valstīs (80 %), tomēr tā ir lielāka kā Japānā (67 %). Visās trijās minētajās teritorijās tieši uzņēmējdarbības pakalpojumu apakšnozare ir augusi ļoti strauji, līdz ar to palielinot tās daļu kopējā nodarbinātībā. Uz uzņēmumiem, kuru galvenā darbība ir uzņēmējdarbības pakalpojumi, attiecināmi 10-12 % kopējās nodarbinātības un pievienotās vērtības. Ja sniegtos uzņēmējdarbības pakalpojumus uzskata par sekundāru darbību, nodarbinātības procentuālais līmenis būtu daudz augstāks. Eiropā 2004. gadā vadošās valstis uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā bija Beniluksa valstis, Apvienotā Karaliste, Francija un Vācija. Laikā no 1995. gada līdz 2004. gadam dažās valstīs, piem., Ungārijā, Polijā, Austrijā, Latvijā un Maltā, uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē vērojama būtiska izaugsme. Tas liek domāt, ka starp dažām ES valstīm notiek zināms konverģences process. Skaitļi par attiecīgajām valstīm atspoguļo nodarbinātību tikai tajos uzņēmumos, kuru galvenā darbība ir uzņēmējdarbības pakalpojumi. Lielākā daļa šādu uzņēmumu ir mazie un vidējie uzņēmumi. |
| --- | --- |

3.2.

Pakalpojumu un uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīmīgums. Pakalpojumi ieņem arvien lielāku vietu iedzīvotāju un profesionāļu pasaules uztverē, kā arī uzņēmumos, reģionos un valstīs. Pakalpojumi lielā mērā nosaka ekonomikas un sociālo sistēmu jauno pieprasījumu un piedāvājumu. Lai gan pakalpojumi ir daudzu saimnieciskās un sociālās dzīves aspektu daļa, daudzi no tiem nav iekļauti statistikā. Tradicionālais sadalījums ražojošās nozarēs, neskatoties uz to, ka ir nepilnīgs un slēpj spēcīgas savstarpējās sakarības ekonomikas sektorā, ļauj mums provizoriski novērtēt galveno saimniecisko darbību nozīmīgumu. Pakalpojumiem kā tautsaimniecības nozarei ir arvien lielāka nozīme Eiropā, lai gan kopējā nodarbinātībā to daļa (70 %) ir mazāka kā Amerikas Savienotajās Valstīs (80 %), tomēr tā ir lielāka kā Japānā (67 %). Visās trijās minētajās teritorijās tieši uzņēmējdarbības pakalpojumu apakšnozare ir augusi ļoti strauji, līdz ar to palielinot tās daļu kopējā nodarbinātībā. Uz uzņēmumiem, kuru galvenā darbība ir uzņēmējdarbības pakalpojumi, attiecināmi 10-12 % kopējās nodarbinātības un pievienotās vērtības. Ja sniegtos uzņēmējdarbības pakalpojumus uzskata par sekundāru darbību, nodarbinātības procentuālais līmenis būtu daudz augstāks. Eiropā 2004. gadā vadošās valstis uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā bija Beniluksa valstis, Apvienotā Karaliste, Francija un Vācija. Laikā no 1995. gada līdz 2004. gadam dažās valstīs, piem., Ungārijā, Polijā, Austrijā, Latvijā un Maltā, uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē vērojama būtiska izaugsme. Tas liek domāt, ka starp dažām ES valstīm notiek zināms konverģences process. Skaitļi par attiecīgajām valstīm atspoguļo nodarbinātību tikai tajos uzņēmumos, kuru galvenā darbība ir uzņēmējdarbības pakalpojumi. Lielākā daļa šādu uzņēmumu ir mazie un vidējie uzņēmumi.

| 3.3. | Uzņēmējdarbības tendenču novērtējums. EESK ir atkārtoti novērtējusi stāvokli, ņemot vērā pārmaiņas, kas notikušas pēc iepriekšējā 2006. gada septembra atzinuma CCMI/035, un ar gandarījumu atzīmē, kā uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīmīgums ražošanā ir palielinājis to nozīmīgumu arī Komisijas pieņemtajos lēmumos.






  — | Paziņojumā “Rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskats. Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” (2), kas izdots pēc iepriekš minētā EESK atzinuma, ieteikts veikt sīku pētījumu par pakalpojumu nozarēm un to konkurences analīzi, kā arī par ietekmi uz konkurenci rūpniecībā. Vajadzības gadījumā būtu veicama nozaru turpmākā uzraudzība. Rezultātā tiktu noteikti visi konkurētspējas paaugstināšanas šķēršļi un novērstas iespējamās tirgus neveiksmes, kas varētu pamatot pasākumus konkrētu problēmu risināšanai atsevišķās rūpniecības un/vai pakalpojumu nozarēs. Šogad Eiropas Komisija veic minēto padziļināto analīzi, un līdz gada beigām tai vajadzētu publicēt rezultātus. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Uzņēmējdarbības tendenču novērtējums. EESK ir atkārtoti novērtējusi stāvokli, ņemot vērā pārmaiņas, kas notikušas pēc iepriekšējā 2006. gada septembra atzinuma CCMI/035, un ar gandarījumu atzīmē, kā uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīmīgums ražošanā ir palielinājis to nozīmīgumu arī Komisijas pieņemtajos lēmumos.

—

Paziņojumā “Rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskats. Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” (2), kas izdots pēc iepriekš minētā EESK atzinuma, ieteikts veikt sīku pētījumu par pakalpojumu nozarēm un to konkurences analīzi, kā arī par ietekmi uz konkurenci rūpniecībā. Vajadzības gadījumā būtu veicama nozaru turpmākā uzraudzība. Rezultātā tiktu noteikti visi konkurētspējas paaugstināšanas šķēršļi un novērstas iespējamās tirgus neveiksmes, kas varētu pamatot pasākumus konkrētu problēmu risināšanai atsevišķās rūpniecības un/vai pakalpojumu nozarēs. Šogad Eiropas Komisija veic minēto padziļināto analīzi, un līdz gada beigām tai vajadzētu publicēt rezultātus.

| — | Komisijas darba dokumenta “Ceļā uz Eiropas stratēģiju inovāciju veicināšanai pakalpojumu jomā — problēmas un svarīgākie jautājumi saistībā ar turpmāko darbību” (3) publicēšana 2007. gada jūlijā, Eiropas foruma ar uzņēmējdarbību saistītiem pakalpojumiem izveidošana 2008. gada februārī un gaidāmais paziņojums par pakalpojumu inovācijām (paredzēts 2008. gada beigās) kopumā var veidot nozīmīgu soli ceļā uz pakalpojumu reālu integrāciju ES inovāciju politikās. |
| --- | --- |

—

Komisijas darba dokumenta “Ceļā uz Eiropas stratēģiju inovāciju veicināšanai pakalpojumu jomā — problēmas un svarīgākie jautājumi saistībā ar turpmāko darbību” (3) publicēšana 2007. gada jūlijā, Eiropas foruma ar uzņēmējdarbību saistītiem pakalpojumiem izveidošana 2008. gada februārī un gaidāmais paziņojums par pakalpojumu inovācijām (paredzēts 2008. gada beigās) kopumā var veidot nozīmīgu soli ceļā uz pakalpojumu reālu integrāciju ES inovāciju politikās.

| — | Direktīva par pakalpojumiem iekšējā tirgū (4), kas jāievieš vēlākais līdz 2009. gada 28. decembrim, būs ievērojams pagrieziena punkts virzībā uz patiesu iekšējo tirgu pakalpojumiem, ja direktīvas noteikumi tiks transponēti dalībvalstu tiesību aktos, nodrošinot, lai tiktu piemērotas tās valsts darba tiesības un koplīgumi, kurā tiek sniegts attiecīgais pakalpojums. Gan uzņēmēji, gan patērētāji varēs pilnībā izmantot ar minēto direktīvu sniegtās iespējas. Atbalstot tirdzniecību un ieguldījumus starp ES valstīm, tai būtu arī jāveicina uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgus darbība un jāsniedz jaunas iespējas ražojošiem uzņēmumiem izvēlēties vairāk, labākus vai lētākus pakalpojumus. Jaunām konkurences priekšrocībām, izmantojot uzņēmējdarbības pakalpojumus, vajadzētu paaugstināt nodarbinātības līmeni, ražīgumu un ekonomiskos rādītājus. |
| --- | --- |

—

Direktīva par pakalpojumiem iekšējā tirgū (4), kas jāievieš vēlākais līdz 2009. gada 28. decembrim, būs ievērojams pagrieziena punkts virzībā uz patiesu iekšējo tirgu pakalpojumiem, ja direktīvas noteikumi tiks transponēti dalībvalstu tiesību aktos, nodrošinot, lai tiktu piemērotas tās valsts darba tiesības un koplīgumi, kurā tiek sniegts attiecīgais pakalpojums. Gan uzņēmēji, gan patērētāji varēs pilnībā izmantot ar minēto direktīvu sniegtās iespējas. Atbalstot tirdzniecību un ieguldījumus starp ES valstīm, tai būtu arī jāveicina uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgus darbība un jāsniedz jaunas iespējas ražojošiem uzņēmumiem izvēlēties vairāk, labākus vai lētākus pakalpojumus. Jaunām konkurences priekšrocībām, izmantojot uzņēmējdarbības pakalpojumus, vajadzētu paaugstināt nodarbinātības līmeni, ražīgumu un ekonomiskos rādītājus.

| 3.4. | Papildu pasākumi, kas veicina uzņēmējdarbības pakalpojumus. Papildus lieliem pašlaik notiekošiem ES pasākumiem, lai veicinātu uzņēmējdarbības pakalpojumu integrāciju rūpniecības politikā un inovāciju politikā, un iespējamai Iekšējā tirgus direktīvas radītai ietekmei ir arī citi Komisijas pasākumi, kas netieši atbalsta uzņēmējdarbības pakalpojumu lomu ražošanā:






  — | Eurostat ir veicis NACE klasifikācijas pārskatīšanu, lai iegūtu vairāk datu par pakalpojumiem. |
| --- | --- | --- |

3.4.

Papildu pasākumi, kas veicina uzņēmējdarbības pakalpojumus. Papildus lieliem pašlaik notiekošiem ES pasākumiem, lai veicinātu uzņēmējdarbības pakalpojumu integrāciju rūpniecības politikā un inovāciju politikā, un iespējamai Iekšējā tirgus direktīvas radītai ietekmei ir arī citi Komisijas pasākumi, kas netieši atbalsta uzņēmējdarbības pakalpojumu lomu ražošanā:

—

Eurostat ir veicis NACE klasifikācijas pārskatīšanu, lai iegūtu vairāk datu par pakalpojumiem.

| — | Eiropas uzņēmu tīkls uzņēmējdarbības un uzņēmumu izaugsmes vecināšanai ES tika izveidots, apvienojot Eiropas informācijas centru un Inovāciju rosināšanas centru tīklus un līdz ar to radot vairāk kā 500 kontaktpunktus uzņēmējiem ES (5). Tie palīdzēs MVU un līdz ar to lielam vairākumam uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzēju. |
| --- | --- |

—

Eiropas uzņēmu tīkls uzņēmējdarbības un uzņēmumu izaugsmes vecināšanai ES tika izveidots, apvienojot Eiropas informācijas centru un Inovāciju rosināšanas centru tīklus un līdz ar to radot vairāk kā 500 kontaktpunktus uzņēmējiem ES (5). Tie palīdzēs MVU un līdz ar to lielam vairākumam uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzēju.

| — | Kopš 2005. gada Eiropas Komisija ir izvirzījusi priekšlikumus par vienkāršošanu un birokrātijas samazināšanu. Jaunākais priekšlikums, kas izvirzīts 2008. gadā, attiecas uz administratīvā sloga operatīvu samazināšanu (6). Tās ir labas ziņas MVU, kuri tāpēc, ka ir mazi, īpaši izjūt lielo administratīvo slogu. |
| --- | --- |

—

Kopš 2005. gada Eiropas Komisija ir izvirzījusi priekšlikumus par vienkāršošanu un birokrātijas samazināšanu. Jaunākais priekšlikums, kas izvirzīts 2008. gadā, attiecas uz administratīvā sloga operatīvu samazināšanu (6). Tās ir labas ziņas MVU, kuri tāpēc, ka ir mazi, īpaši izjūt lielo administratīvo slogu.

| — | Sociālo partneru uzsāktajā dialogā ir apspriests Komisijas dokuments: “Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastīgumu un drošību” (7), un panākta zināma virzība uz priekšu. Tam būtu jāatvieglo elastdrošības koncepcijas ieviešana Eiropā, pielāgojot to atbilstoši atšķirīgiem apstākļiem katrā dalībvalstī. Saistībā ar dinamiskiem uzņēmējdarbības pakalpojumiem sociālo partneru saskaņota elastdrošība var būt lietderīga, lai vienlaikus radītu lielāku skaitu un labākas darba vietas. Lai ES darbība, reaģējot uz globalizācijas radītajām problēmām, būtu sekmīga, jāiesaista sociālie partneri. |
| --- | --- |

—

Sociālo partneru uzsāktajā dialogā ir apspriests Komisijas dokuments: “Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastīgumu un drošību” (7), un panākta zināma virzība uz priekšu. Tam būtu jāatvieglo elastdrošības koncepcijas ieviešana Eiropā, pielāgojot to atbilstoši atšķirīgiem apstākļiem katrā dalībvalstī. Saistībā ar dinamiskiem uzņēmējdarbības pakalpojumiem sociālo partneru saskaņota elastdrošība var būt lietderīga, lai vienlaikus radītu lielāku skaitu un labākas darba vietas. Lai ES darbība, reaģējot uz globalizācijas radītajām problēmām, būtu sekmīga, jāiesaista sociālie partneri.

| — | Komisijas publicētais dokuments “Par standartizācijas ieguldījuma inovācijā palielināšanu Eiropā” (8), kas citu iniciatīvu starpā rosina rūpniecības nozari un citas ieinteresētās puses pastiprināt sadarbību standartu izstrādē, ieviešanā un lietošanā, tā atbalstot inovācijas saistībā ar ilgtspējīgu rūpniecības politiku. |
| --- | --- |

—

Komisijas publicētais dokuments “Par standartizācijas ieguldījuma inovācijā palielināšanu Eiropā” (8), kas citu iniciatīvu starpā rosina rūpniecības nozari un citas ieinteresētās puses pastiprināt sadarbību standartu izstrādē, ieviešanā un lietošanā, tā atbalstot inovācijas saistībā ar ilgtspējīgu rūpniecības politiku.

| 3.5. | Uzņēmējdarbības pakalpojumu nozares galvenās vajadzības. Neskatoties uz pasākumu, kas saistīti ar pakalpojumiem, pašreizējo progresu, ir jāapsver galvenās nepilnības un vajadzības. Pašreizējā Eiropas politikas sistēma ir izteikti orientēta uz ražojošo rūpniecību, lai gan pakalpojumi veido ievērojami lielāku tautsaimniecības segmentu un veicina uzņēmējdarbības un sociālās dzīves jebkura aspekta izaugsmi. |
| --- | --- |

3.5.

Uzņēmējdarbības pakalpojumu nozares galvenās vajadzības. Neskatoties uz pasākumu, kas saistīti ar pakalpojumiem, pašreizējo progresu, ir jāapsver galvenās nepilnības un vajadzības. Pašreizējā Eiropas politikas sistēma ir izteikti orientēta uz ražojošo rūpniecību, lai gan pakalpojumi veido ievērojami lielāku tautsaimniecības segmentu un veicina uzņēmējdarbības un sociālās dzīves jebkura aspekta izaugsmi.

| 3.5.1. | Vairums horizontālo un nozaru iniciatīvu saskaņā ar ES rūpniecības politiku gan valstu, gan ES līmenī ir vērstas uz ražojošo rūpniecību, neskatoties uz uzņēmējdarbības pakalpojumu būtisko lomu tajā. Tādēļ steidzami jāizstrādā līdzsvarota ES politika, kurā nav pārāk zemu novērtēta uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīme Eiropas ražošanas vispārējā konkurētspējā un tautsaimniecībā kopumā. Uz jebkurām saimnieciskās darbības nozarēm vērstajām horizontālajām politikām jābūt patiešām horizontālām un jāatbilst uzņēmumu un darbinieku vajadzībām jaunajā pakalpojumu ekonomikā, kur ražošanas un pakalpojumu nozares ir savstarpēji cieši saistītas, kā tiešu sinerģijas rezultātu radot Eiropas ekonomikai jaunas iespējas pasaules tirgū. Daudzas ES politikas iniciatīvas, kas veido rūpniecības politiku, jāpielāgo un jāpiemēro pakalpojumiem. Tas attiecas uz šādiem jautājumiem: pilnībā funkcionējošs iekšējais pakalpojumu tirgus, starptautiskā tirdzniecība, valsts atbalsta noteikumi, darba tirgus, pasākumi sociālajā jomā, apmācība un reģionālā politika, pētniecība un izstrāde, inovācijas, standartizācija, uzņēmējdarbība un labāka statistika un informācija, vajadzības gadījumā ņemot vērā pakalpojumu īpašās vajadzības. Tas nenozīmē, ka visām politikām jābūt vertikāli orientētām uz pakalpojumiem. Tas drīzāk nozīmē, ka jāizpēta un jāizanalizē visu šo politiku ietekme un, attiecīgā gadījumā, jāveic īpaši pasākumi. |
| --- | --- |

3.5.1.

Vairums horizontālo un nozaru iniciatīvu saskaņā ar ES rūpniecības politiku gan valstu, gan ES līmenī ir vērstas uz ražojošo rūpniecību, neskatoties uz uzņēmējdarbības pakalpojumu būtisko lomu tajā. Tādēļ steidzami jāizstrādā līdzsvarota ES politika, kurā nav pārāk zemu novērtēta uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīme Eiropas ražošanas vispārējā konkurētspējā un tautsaimniecībā kopumā. Uz jebkurām saimnieciskās darbības nozarēm vērstajām horizontālajām politikām jābūt patiešām horizontālām un jāatbilst uzņēmumu un darbinieku vajadzībām jaunajā pakalpojumu ekonomikā, kur ražošanas un pakalpojumu nozares ir savstarpēji cieši saistītas, kā tiešu sinerģijas rezultātu radot Eiropas ekonomikai jaunas iespējas pasaules tirgū. Daudzas ES politikas iniciatīvas, kas veido rūpniecības politiku, jāpielāgo un jāpiemēro pakalpojumiem. Tas attiecas uz šādiem jautājumiem: pilnībā funkcionējošs iekšējais pakalpojumu tirgus, starptautiskā tirdzniecība, valsts atbalsta noteikumi, darba tirgus, pasākumi sociālajā jomā, apmācība un reģionālā politika, pētniecība un izstrāde, inovācijas, standartizācija, uzņēmējdarbība un labāka statistika un informācija, vajadzības gadījumā ņemot vērā pakalpojumu īpašās vajadzības. Tas nenozīmē, ka visām politikām jābūt vertikāli orientētām uz pakalpojumiem. Tas drīzāk nozīmē, ka jāizpēta un jāizanalizē visu šo politiku ietekme un, attiecīgā gadījumā, jāveic īpaši pasākumi.

| 3.5.2. | Dažas galvenās vajadzības var konstatēt šādās jomās.






  — | Uzņēmējdarbības pakalpojumi rūpniecības politikās. Pēc uzņēmējdarbības pakalpojumu nesenās iekļaušanas un notiekošās izpētes lielāka uzmanība jāpievērš konkrētajiem apstākļiem, kādos pakalpojumu izmantošanai ir labvēlīga ietekme uz rūpniecības rezultātiem, piemēram, pakalpojumu loma rūpniecības konkurētspējā un ražīgumā no ekonomikas viedokļa. Lai stātos pretī globālajai konkurencei, Eiropai jāiegulda jauninājumos, zināšanās, izstrādē, loģistikā, mārketingā un citos uzņēmējdarbības pakalpojumos, citiem vārdiem sakot, visā globālajā vērtību ķēdē. |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

Dažas galvenās vajadzības var konstatēt šādās jomās.

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumi rūpniecības politikās. Pēc uzņēmējdarbības pakalpojumu nesenās iekļaušanas un notiekošās izpētes lielāka uzmanība jāpievērš konkrētajiem apstākļiem, kādos pakalpojumu izmantošanai ir labvēlīga ietekme uz rūpniecības rezultātiem, piemēram, pakalpojumu loma rūpniecības konkurētspējā un ražīgumā no ekonomikas viedokļa. Lai stātos pretī globālajai konkurencei, Eiropai jāiegulda jauninājumos, zināšanās, izstrādē, loģistikā, mārketingā un citos uzņēmējdarbības pakalpojumos, citiem vārdiem sakot, visā globālajā vērtību ķēdē.

| — | Uzņēmējdarbības pakalpojumi nodarbinātības un apmācības politikā. Lielākā daļa profesiju ir pakalpojumos, un tā būs arī turpmāk. (Politikas veidotājiem nevajadzētu aizmirst, ka 20 % no ražojošās nozares starpposma ieguldījumiem iegūst no pakalpojumiem). Tādēļ globālo ārpakalpojumu/uzņēmējdarbības pārvietošanas ietekme uz pakalpojumu profesijām (līdz 30 % saskaņā ar OECD 2006. gada pētījumu) mudina dalībvalstis pastiprināt pareizās prasmes un kvalifikācijas, kas ļaus nozarei stāties pretī globālajai konkurencei. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumi nodarbinātības un apmācības politikā. Lielākā daļa profesiju ir pakalpojumos, un tā būs arī turpmāk. (Politikas veidotājiem nevajadzētu aizmirst, ka 20 % no ražojošās nozares starpposma ieguldījumiem iegūst no pakalpojumiem). Tādēļ globālo ārpakalpojumu/uzņēmējdarbības pārvietošanas ietekme uz pakalpojumu profesijām (līdz 30 % saskaņā ar OECD 2006. gada pētījumu) mudina dalībvalstis pastiprināt pareizās prasmes un kvalifikācijas, kas ļaus nozarei stāties pretī globālajai konkurencei.

| — | Uzņēmējdarbības pakalpojumi inovācijas un produktivitātes politikās. Pakalpojumu jauninājumu veicināšana ir būtiska, lai ar kvalitātes aspektu palīdzību pastiprinātu rūpniecības konkurētspēju. Pakalpojumu jauninājumi nozīmīgi un pozitīvi ietekmē kvalitāti, nodarbinātību un mijiedarbību ar klientiem. Vienlaikus uzņēmējdarbības pakalpojumi var nodrošināt augstas kvalitātes nodarbinātību labos darba apstākļos un zināšanu ietilpīgu vidi; šādos gadījumos darbinieki sniedz savu ieguldījumu, lai pakalpojumu inovācijas būtu iespējamas un sekmīgas. Pakalpojumu jauninājumi uzņēmumam var dot iespēju konkurēt, atrodoties labākā stāvoklī, un darbiniekiem radīt jaunas darba iespējas. Pakalpojumu jauninājumu radītie ieguvumi būtu jāvirza uz to, lai novērstu gausu produktivitātes pieaugumu uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē. Zemi produktivitātes pieauguma rādītāji joprojām dominē vairumā valstu, pat tad, ja statistiskās novērtēšanas problēmu dēļ pārāk zemu novērtēts uzņēmējdarbības pakalpojumu ieguldījums kopējā ražīguma pieaugumā. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumi inovācijas un produktivitātes politikās. Pakalpojumu jauninājumu veicināšana ir būtiska, lai ar kvalitātes aspektu palīdzību pastiprinātu rūpniecības konkurētspēju. Pakalpojumu jauninājumi nozīmīgi un pozitīvi ietekmē kvalitāti, nodarbinātību un mijiedarbību ar klientiem. Vienlaikus uzņēmējdarbības pakalpojumi var nodrošināt augstas kvalitātes nodarbinātību labos darba apstākļos un zināšanu ietilpīgu vidi; šādos gadījumos darbinieki sniedz savu ieguldījumu, lai pakalpojumu inovācijas būtu iespējamas un sekmīgas. Pakalpojumu jauninājumi uzņēmumam var dot iespēju konkurēt, atrodoties labākā stāvoklī, un darbiniekiem radīt jaunas darba iespējas. Pakalpojumu jauninājumu radītie ieguvumi būtu jāvirza uz to, lai novērstu gausu produktivitātes pieaugumu uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē. Zemi produktivitātes pieauguma rādītāji joprojām dominē vairumā valstu, pat tad, ja statistiskās novērtēšanas problēmu dēļ pārāk zemu novērtēts uzņēmējdarbības pakalpojumu ieguldījums kopējā ražīguma pieaugumā.

| — | Uzņēmējdarbības pakalpojumi un iekšējais tirgus. Uzdevums ir radīt Eiropas tirgu pakalpojumiem un tādējādi dot iespēju ES iegūt izšķirošu lomu globalizācijas procesā, ņemot vērā visus apstākļus, kuri ietekmē tirgus un konkurētspēju. Nepieciešama īpaša turpmāka izpēte par Pakalpojumu direktīvas transponēšanu dalībvalstīs un tās ietekmi uz uzņēmējdarbības pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumi un iekšējais tirgus. Uzdevums ir radīt Eiropas tirgu pakalpojumiem un tādējādi dot iespēju ES iegūt izšķirošu lomu globalizācijas procesā, ņemot vērā visus apstākļus, kuri ietekmē tirgus un konkurētspēju. Nepieciešama īpaša turpmāka izpēte par Pakalpojumu direktīvas transponēšanu dalībvalstīs un tās ietekmi uz uzņēmējdarbības pakalpojumiem.

| — | Uzņēmējdarbības pakalpojumi un reģioni. Daudzos reģionos uzņēmējdarbības pakalpojumu ieguldījums ir zems, jo tie koncentrēti lielās pilsētās un reģiona teritorijās ar augstiem ienākumiem. Reģiona līmenī ir svarīgi veicināt gan uzņēmējdarbības pakalpojumu pieprasījumu, gan piedāvājumu, maksimāli izmantojot pastāvošos tīklus, kuri spēj palielināt dažādu vietējo dalībnieku sinerģiju. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumi un reģioni. Daudzos reģionos uzņēmējdarbības pakalpojumu ieguldījums ir zems, jo tie koncentrēti lielās pilsētās un reģiona teritorijās ar augstiem ienākumiem. Reģiona līmenī ir svarīgi veicināt gan uzņēmējdarbības pakalpojumu pieprasījumu, gan piedāvājumu, maksimāli izmantojot pastāvošos tīklus, kuri spēj palielināt dažādu vietējo dalībnieku sinerģiju.

| — | Uzņēmējdarbības pakalpojumi un citas ar tiem saistītās politikas. Ir divu veidu politikas, kas saistītas ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem: galvenokārt reglamentējošas politikas (iekšējais tirgus, konkurence, labāka reglamentēšana, publiskais iepirkums) un galvenokārt nereglamentējošas politikas (inovācija, prasmes, kvalitāte un nodarbinātība, standarti, uzņēmumi un MVU, reģionālās politikas, zināšanas un statistika). Īpaša uzmanība būtu jāpievērš standartu lomai, jaunajai pakalpojumu zinātnes nozarei un statistikai. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumi un citas ar tiem saistītās politikas. Ir divu veidu politikas, kas saistītas ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem: galvenokārt reglamentējošas politikas (iekšējais tirgus, konkurence, labāka reglamentēšana, publiskais iepirkums) un galvenokārt nereglamentējošas politikas (inovācija, prasmes, kvalitāte un nodarbinātība, standarti, uzņēmumi un MVU, reģionālās politikas, zināšanas un statistika). Īpaša uzmanība būtu jāpievērš standartu lomai, jaunajai pakalpojumu zinātnes nozarei un statistikai.

| 3.6. | Uzņēmējdarbības pakalpojumu un mērķtiecīgu politikas pasākumu mijiedarbība. Pieredze liecina, kā eksperimentāli visaptveroši pasākumi var mijiedarboties, ļaujot uzņēmējdarbības pakalpojumiem spēcīgi attīstīties, lai tie būtu gatavi turpmākajiem uzdevumiem. Jāņem vērā sinerģija un mijiedarbība starp dažādiem politikas veidiem. |
| --- | --- |

3.6.

Uzņēmējdarbības pakalpojumu un mērķtiecīgu politikas pasākumu mijiedarbība. Pieredze liecina, kā eksperimentāli visaptveroši pasākumi var mijiedarboties, ļaujot uzņēmējdarbības pakalpojumiem spēcīgi attīstīties, lai tie būtu gatavi turpmākajiem uzdevumiem. Jāņem vērā sinerģija un mijiedarbība starp dažādiem politikas veidiem.

| 3.7. | Izstrādājot konkrētas ES politikas, ir nepieciešams ekonomiskais pamatojums, lai veicinātu uzņēmējdarbības pakalpojumu nozari. Tas atspoguļots Kox un Rubalcaba nesenajā pētījumā (Business services in European Economic Growth, 2007). Atbalstot pētījuma argumentus, priekšplānā izvirzīti galvenokārt tirgus un sistēmiski trūkumi, piemēram, informācijas asimetriskums un papildu sekas. |
| --- | --- |

3.7.

Izstrādājot konkrētas ES politikas, ir nepieciešams ekonomiskais pamatojums, lai veicinātu uzņēmējdarbības pakalpojumu nozari. Tas atspoguļots Kox un Rubalcaba nesenajā pētījumā (Business services in European Economic Growth, 2007). Atbalstot pētījuma argumentus, priekšplānā izvirzīti galvenokārt tirgus un sistēmiski trūkumi, piemēram, informācijas asimetriskums un papildu sekas.

| 3.8. | Lisabonas stratēģija 2008.-2010. gadam. Ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem saistītās politikas var būt lietderīgas saistībā ar priekšlikumiem Kopienas Lisabonas stratēģijai 2008.-2010. gadam (COM(2007) 804 galīgā redakcija). Lielākā daļa no desmit galvenajiem mērķiem, kas jāsasniedz līdz 2010. gadam, tieši vai netieši ietekmē pakalpojumus: |
| --- | --- |

3.8.

Lisabonas stratēģija 2008.-2010. gadam. Ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem saistītās politikas var būt lietderīgas saistībā ar priekšlikumiem Kopienas Lisabonas stratēģijai 2008.-2010. gadam (COM(2007) 804 galīgā redakcija). Lielākā daļa no desmit galvenajiem mērķiem, kas jāsasniedz līdz 2010. gadam, tieši vai netieši ietekmē pakalpojumus:

| 3.8.1. | Līdz 2008. gada vidum Komisija ierosinās atjauninātu darba kārtību sociālajā jomā un palīdzēs mazināt profesionālo iemaņu trūkumu. Nozīmīgus trūkumus un vajadzības var konstatēt lielākajā daļā uzņēmējdarbības pakalpojumu, kuros ir vajadzīgs ļoti liels darbinieku skaits. EESK atzinumā par tematu “Prioritāro kategoriju nodarbinātība (Lisabonas stratēģija)” (9) atzīmēja, ka Lisabonas stratēģijas vērienīgie nodarbinātības mērķi sasniegti tikai daļēji, un atzina, ka daudzām pēdējos gados radītajām jaunajām darba vietām, jo īpaši sievietēm paredzētajām, ir raksturīga nepilna darba slodze. Vecāka gadagājuma darbinieki joprojām saskaras ar izteiktu piemērotu vakanču trūkumu, un galvenokārt jauni cilvēki atrod netipiskus (nestandarta) nodarbinātības veidus, dažreiz bez pienācīgas tiesiskās un sociālās aizsardzības. EESK atzinumā uzsvērts, ka atbilstoši elastdrošības principam jānodrošina augsta sociālās drošības pakāpe, aktīvas darba tirgus politikas, izglītība, tālākizglītība un apmācība. |
| --- | --- |

3.8.1.

Līdz 2008. gada vidum Komisija ierosinās atjauninātu darba kārtību sociālajā jomā un palīdzēs mazināt profesionālo iemaņu trūkumu. Nozīmīgus trūkumus un vajadzības var konstatēt lielākajā daļā uzņēmējdarbības pakalpojumu, kuros ir vajadzīgs ļoti liels darbinieku skaits. EESK atzinumā par tematu “Prioritāro kategoriju nodarbinātība (Lisabonas stratēģija)” (9) atzīmēja, ka Lisabonas stratēģijas vērienīgie nodarbinātības mērķi sasniegti tikai daļēji, un atzina, ka daudzām pēdējos gados radītajām jaunajām darba vietām, jo īpaši sievietēm paredzētajām, ir raksturīga nepilna darba slodze. Vecāka gadagājuma darbinieki joprojām saskaras ar izteiktu piemērotu vakanču trūkumu, un galvenokārt jauni cilvēki atrod netipiskus (nestandarta) nodarbinātības veidus, dažreiz bez pienācīgas tiesiskās un sociālās aizsardzības. EESK atzinumā uzsvērts, ka atbilstoši elastdrošības principam jānodrošina augsta sociālās drošības pakāpe, aktīvas darba tirgus politikas, izglītība, tālākizglītība un apmācība.

| 3.8.2. | Komisija šogad jau ir izvirzījusi priekšlikumus par kopēju imigrācijas politiku. Tas var ietekmēt augsti kvalificētu darbinieku tādās jomās kā zināšanu ietilpīgi uzņēmējdarbības pakalpojumi un mazāk kvalificētu darbinieku tādās jomās kā apkopes un tīrīšanas pakalpojumi vai apsardzes dienests imigrāciju. |
| --- | --- |

3.8.2.

Komisija šogad jau ir izvirzījusi priekšlikumus par kopēju imigrācijas politiku. Tas var ietekmēt augsti kvalificētu darbinieku tādās jomās kā zināšanu ietilpīgi uzņēmējdarbības pakalpojumi un mazāk kvalificētu darbinieku tādās jomās kā apkopes un tīrīšanas pakalpojumi vai apsardzes dienests imigrāciju.

| 3.8.3. | Komisija pieņems Likumu par mazajiem uzņēmumiem, lai atraisītu MVU izaugsmes potenciālu visā to dzīves ciklā. Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir nozare, kurā ir visaugstākais uzņēmumu veidošanas un slēgšanas līmenis, tādēļ būtu lietderīgi īpašu uzmanību pievērst jaunajiem MVU. Atzinumā par tematu “Uzņēmējdarbības, jo īpaši MVU, potenciāls” (10) EESK ir ieteikusi mērķtiecīgākas un uzlabotas, integrētas pamatnostādnes MVU izaugsmei un nodarbinātībai 2008.-2010. gadam. MVU arī izmantos priekšrocības, ko sniegs ES administratīvā sloga samazināšana 2012. gadā. |
| --- | --- |

3.8.3.

Komisija pieņems Likumu par mazajiem uzņēmumiem, lai atraisītu MVU izaugsmes potenciālu visā to dzīves ciklā. Uzņēmējdarbības pakalpojumi ir nozare, kurā ir visaugstākais uzņēmumu veidošanas un slēgšanas līmenis, tādēļ būtu lietderīgi īpašu uzmanību pievērst jaunajiem MVU. Atzinumā par tematu “Uzņēmējdarbības, jo īpaši MVU, potenciāls” (10) EESK ir ieteikusi mērķtiecīgākas un uzlabotas, integrētas pamatnostādnes MVU izaugsmei un nodarbinātībai 2008.-2010. gadam. MVU arī izmantos priekšrocības, ko sniegs ES administratīvā sloga samazināšana 2012. gadā.

| 3.8.4. | Kopiena nostiprinās vienoto tirgu, palielinās konkurenci pakalpojumu jomā. Jau minētajā EESK atzinumā INT/324 citētas sūdzības par nepilnīgu vienoto tirgu, jo īpaši to, ka dalībvalstis lēni ievieš direktīvas, par administratīvo slogu un darbaspēka mobilitātes trūkumu. MVU tie ir lieli šķēršļi, kas jāpārvar. |
| --- | --- |

3.8.4.

Kopiena nostiprinās vienoto tirgu, palielinās konkurenci pakalpojumu jomā. Jau minētajā EESK atzinumā INT/324 citētas sūdzības par nepilnīgu vienoto tirgu, jo īpaši to, ka dalībvalstis lēni ievieš direktīvas, par administratīvo slogu un darbaspēka mobilitātes trūkumu. MVU tie ir lieli šķēršļi, kas jāpārvar.

| 3.8.5. | Kopiena īstenos “piekto brīvību” (zinību brīvu apriti) un izveidos reālu Eiropas pētniecības telpu. Zināšanu ietilpīgiem uzņēmējdarbības pakalpojumiem var būt liela nozīme šīs Lisabonas stratēģijas prioritātes īstenošanā. |
| --- | --- |

3.8.5.

Kopiena īstenos “piekto brīvību” (zinību brīvu apriti) un izveidos reālu Eiropas pētniecības telpu. Zināšanu ietilpīgiem uzņēmējdarbības pakalpojumiem var būt liela nozīme šīs Lisabonas stratēģijas prioritātes īstenošanā.

| 3.8.6. | Kopiena pilnveidos pamatnosacījumus inovācijām. EESK ir izstrādājusi atzinumu arī par tematu “Ieguldījumi un inovācijas” (11). Atzinumā ietvertais galvenais vēstījums ir tāds, ka Eiropai jāpaliek priekšgalā pētniecībā, tehnoloģijas attīstībā un inovācijās un ir nepieciešams lielāks finansējums no ES budžeta, jāuzlabo izglītojošās struktūras un attiecīgā gadījumā jānosaka stingrāki standarti; jāveido attīstībai un jauninājumiem labvēlīgs sociālais klimats; jārada vajadzīgie apstākļi un jāpieņem lēmumi, kas investoriem dotu pietiekamu komerciālo pārliecību un optimismu ieguldīt savu kapitālu jaunā uzņēmējdarbībā Eiropā; jāpaaugstina informētība par fundamentālo pētījumu lielo nozīmi, un jāieaudzina uzņēmēja gars tajos, kuri vēlas veikt jauninājumus un uzņemties riskus, pieņemot zināmu kļūdu un zaudējumu līmeni, kas neizbēgami nāk kopā ar risku. EESK analizēja arī tiesisko un sociālo vidi inovatīvai uzņēmējdarbībai un inovācijām labvēlīgam tirgum. |
| --- | --- |

3.8.6.

Kopiena pilnveidos pamatnosacījumus inovācijām. EESK ir izstrādājusi atzinumu arī par tematu “Ieguldījumi un inovācijas” (11). Atzinumā ietvertais galvenais vēstījums ir tāds, ka Eiropai jāpaliek priekšgalā pētniecībā, tehnoloģijas attīstībā un inovācijās un ir nepieciešams lielāks finansējums no ES budžeta, jāuzlabo izglītojošās struktūras un attiecīgā gadījumā jānosaka stingrāki standarti; jāveido attīstībai un jauninājumiem labvēlīgs sociālais klimats; jārada vajadzīgie apstākļi un jāpieņem lēmumi, kas investoriem dotu pietiekamu komerciālo pārliecību un optimismu ieguldīt savu kapitālu jaunā uzņēmējdarbībā Eiropā; jāpaaugstina informētība par fundamentālo pētījumu lielo nozīmi, un jāieaudzina uzņēmēja gars tajos, kuri vēlas veikt jauninājumus un uzņemties riskus, pieņemot zināmu kļūdu un zaudējumu līmeni, kas neizbēgami nāk kopā ar risku. EESK analizēja arī tiesisko un sociālo vidi inovatīvai uzņēmējdarbībai un inovācijām labvēlīgam tirgum.

| 3.8.7. | Kopiena sekmēs uz ilgtspējīgāku ražošanu un patēriņu vērstu rūpniecības politiku. Šajā prioritātē var iekļaut uzņēmējdarbības pakalpojumus uzņēmumiem, kas darbojas vides jomā. |
| --- | --- |

3.8.7.

Kopiena sekmēs uz ilgtspējīgāku ražošanu un patēriņu vērstu rūpniecības politiku. Šajā prioritātē var iekļaut uzņēmējdarbības pakalpojumus uzņēmumiem, kas darbojas vides jomā.

| 3.8.8. | Kopiena risinās divpusējas sarunas ar galvenajiem tirdzniecības partneriem par jaunām starptautiskās tirdzniecības un ieguldījumu iespējām, un izveidos kopīgu regulējuma un standartu telpu. |
| --- | --- |

3.8.8.

Kopiena risinās divpusējas sarunas ar galvenajiem tirdzniecības partneriem par jaunām starptautiskās tirdzniecības un ieguldījumu iespējām, un izveidos kopīgu regulējuma un standartu telpu.

4.   Pasākumu prioritātes noteikšana, atbalstot uzņēmējdarbības pakalpojumus

Tā kā ar uzņēmējdarbības pakalpojumiem ir saistīta plaša politikas joma, jānosaka pasākumu prioritāte. EESK uzskata, ka prioritātēm vajadzētu būt šādā secībā:

| 4.1. | 1. prioritāte: Eiropas Komisijai uzņēmumu un rūpniecības politikas ietvaros jāizveido augsta līmeņa grupa uzņēmējdarbības pakalpojumu jautājumos, lai nodrošinātu, ka pasākumos vairāk tiek ņemti vērā pakalpojumi un to mijiedarbība ar rūpniecību un saimniecisko darbību kopumā. Augsta līmeņa grupas galvenie mērķi varētu būt šādi:






  — | Uzņēmējdarbības pakalpojumu vajadzību, ieskaitot atšķirīgu un ļoti dažādu uzņēmējdarbības pakalpojumu apakšnozaru vajadzības, padziļināta analīze. |
| --- | --- | --- |

4.1.

1. prioritāte: Eiropas Komisijai uzņēmumu un rūpniecības politikas ietvaros jāizveido augsta līmeņa grupa uzņēmējdarbības pakalpojumu jautājumos, lai nodrošinātu, ka pasākumos vairāk tiek ņemti vērā pakalpojumi un to mijiedarbība ar rūpniecību un saimniecisko darbību kopumā. Augsta līmeņa grupas galvenie mērķi varētu būt šādi:

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumu vajadzību, ieskaitot atšķirīgu un ļoti dažādu uzņēmējdarbības pakalpojumu apakšnozaru vajadzības, padziļināta analīze.

| — | To spēkā esošo politiku atbilstības pārbaude, kuras ietekmē uzņēmējdarbības pakalpojumus, un konkrētu politikas pasākumu izstrāde attiecīgajā līmenī (reģiona, valsts vai ES). |
| --- | --- |

—

To spēkā esošo politiku atbilstības pārbaude, kuras ietekmē uzņēmējdarbības pakalpojumus, un konkrētu politikas pasākumu izstrāde attiecīgajā līmenī (reģiona, valsts vai ES).

| — | Ieteikt stratēģiskos mērķus, kas jāsasniedz PTO sarunās par GATS, uzsvaru liekot uz pasākumiem, kas nepieciešami, lai mazie un vidējie pakalpojumu uzņēmumi varētu eksportēt savus pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

Ieteikt stratēģiskos mērķus, kas jāsasniedz PTO sarunās par GATS, uzsvaru liekot uz pasākumiem, kas nepieciešami, lai mazie un vidējie pakalpojumu uzņēmumi varētu eksportēt savus pakalpojumus.

| — | Noteikt un sagrupēt politikas ieinteresētās puses jomās ar ļoti ierobežotu vai sadrumstalotu pārstāvniecību. |
| --- | --- |

—

Noteikt un sagrupēt politikas ieinteresētās puses jomās ar ļoti ierobežotu vai sadrumstalotu pārstāvniecību.

| — | Izveidot Eiropas Uzņēmējdarbības pakalpojumu novērošanas centru, lai uzraudzītu ar ES politikas pasākumiem īstenoto pasākumu rezultātus; un izplatīt paraugpraksi. Novērošanas centra locekļiem jābūt EESK, arodbiedrību, uzņēmumu apvienību pārstāvjiem un uzņēmējdarbības pakalpojumu ekspertiem. |
| --- | --- |

—

Izveidot Eiropas Uzņēmējdarbības pakalpojumu novērošanas centru, lai uzraudzītu ar ES politikas pasākumiem īstenoto pasākumu rezultātus; un izplatīt paraugpraksi. Novērošanas centra locekļiem jābūt EESK, arodbiedrību, uzņēmumu apvienību pārstāvjiem un uzņēmējdarbības pakalpojumu ekspertiem.

| 4.2. | 2. prioritāte: Būtu jāveicina īpaši uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarei veltīts sociālais dialogs, lai apspriestu un formulētu ieteikumus par:






  — | jaunām nodarbinātības iespējām, |
| --- | --- | --- |

4.2.

2. prioritāte: Būtu jāveicina īpaši uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarei veltīts sociālais dialogs, lai apspriestu un formulētu ieteikumus par:

—

jaunām nodarbinātības iespējām,

| — | mūžizglītību, |
| --- | --- |

—

mūžizglītību,

| — | ārpakalpojumu un uzņēmējdarbības pārvietošanas problēmām, |
| --- | --- |

—

ārpakalpojumu un uzņēmējdarbības pārvietošanas problēmām,

| — | prasmju trūkuma konstatēšanu, |
| --- | --- |

—

prasmju trūkuma konstatēšanu,

| — | nepilnas slodzes darbu un tāldarbu, |
| --- | --- |

—

nepilnas slodzes darbu un tāldarbu,

| — | elastdrošību uzņēmējdarbības pakalpojumos (šo tematu EESK jau ir vispārīgi izklāstījusi savā nesenajā atzinumā — SOC/283), |
| --- | --- |

—

elastdrošību uzņēmējdarbības pakalpojumos (šo tematu EESK jau ir vispārīgi izklāstījusi savā nesenajā atzinumā — SOC/283),

| — | personāla trūkumu zināšanu ietilpīgos uzņēmējdarbības pakalpojumos (KIBS) un imigrācijas lomu, |
| --- | --- |

—

personāla trūkumu zināšanu ietilpīgos uzņēmējdarbības pakalpojumos (KIBS) un imigrācijas lomu,

| — | mobilitāti. |
| --- | --- |

—

mobilitāti.

Šāda nozares sociālā dialoga īstenošana un efektivitāte (piemēram, vienošanos atzīšana un organizatorisks atbalsts) īstenībā būs tomēr atkarīga no tā, vai to atzīs reprezentatīvas darba ņēmēju un darba devēju apvienības Eiropas līmenī.

| 4.3. | 3. prioritāte: Pētniecība un izstrāde un pakalpojumu inovācijas:






  — | Uzņēmējdarbības pakalpojumu inovāciju veidu analīze un to ietekme uz ražīgumu un sociālo un ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- | --- |

4.3.

3. prioritāte: Pētniecība un izstrāde un pakalpojumu inovācijas:

—

Uzņēmējdarbības pakalpojumu inovāciju veidu analīze un to ietekme uz ražīgumu un sociālo un ekonomikas izaugsmi;

| — | Zināšanu ietilpīgu uzņēmējdarbības pakalpojumu (KIBS) loma pakalpojumu inovāciju izstrādē; |
| --- | --- |

—

Zināšanu ietilpīgu uzņēmējdarbības pakalpojumu (KIBS) loma pakalpojumu inovāciju izstrādē;

| — | IKT izstrāžu un pakalpojumu inovāciju saikne; |
| --- | --- |

—

IKT izstrāžu un pakalpojumu inovāciju saikne;

| — | Pētniecības un izstrādes un inovāciju programmu padziļināta analīze, lai novērtētu stāvokli uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

—

Pētniecības un izstrādes un inovāciju programmu padziļināta analīze, lai novērtētu stāvokli uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā;

| — | Elastīgu (“plāno”) ražošanas tehnoloģiju izmantošana pakalpojumos; |
| --- | --- |

—

Elastīgu (“plāno”) ražošanas tehnoloģiju izmantošana pakalpojumos;

| — | Pakalpojumu inovāciju un citu iespējamo politikas pasākumu loma zināšanu ietilpīgos pakalpojumos reģionālajā līmenī; Inovāciju politikas izmantošana uzņēmējdarbības pakalpojumu pieprasījuma un piedāvājuma veicināšanai. |
| --- | --- |

—

Pakalpojumu inovāciju un citu iespējamo politikas pasākumu loma zināšanu ietilpīgos pakalpojumos reģionālajā līmenī; Inovāciju politikas izmantošana uzņēmējdarbības pakalpojumu pieprasījuma un piedāvājuma veicināšanai.

| 4.4. | 4. prioritāte: Standartu izstrāde. Pakalpojumu standartu izstrāde ir bijusi lēna. To galvenokārt virza pieprasījums. Uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzējiem ir strukturālas problēmas. Lielākā daļa no tiem ir mazi uzņēmumi, kas savās valstīs nepieder pie reprezentatīvām organizācijām, un tas atspoguļojas arī Eiropas līmenī, kur šī kategorija nevienā Eiropas organizācijā nav labi pārstāvēta. Tādēļ vienīgais veids, kā uzlabot stāvokli, ir mobilizēties lietotājiem, lai izteiktu savas prasības. Uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgus ļoti iegūtu no skaidri noteiktiem standartiem šajā jomā. Standartu izstrāde var būt lietderīga, lai:






  — | papildinātu vai pat aizstātu regulējumu; |
| --- | --- | --- |

4.4.

4. prioritāte: Standartu izstrāde. Pakalpojumu standartu izstrāde ir bijusi lēna. To galvenokārt virza pieprasījums. Uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzējiem ir strukturālas problēmas. Lielākā daļa no tiem ir mazi uzņēmumi, kas savās valstīs nepieder pie reprezentatīvām organizācijām, un tas atspoguļojas arī Eiropas līmenī, kur šī kategorija nevienā Eiropas organizācijā nav labi pārstāvēta. Tādēļ vienīgais veids, kā uzlabot stāvokli, ir mobilizēties lietotājiem, lai izteiktu savas prasības. Uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgus ļoti iegūtu no skaidri noteiktiem standartiem šajā jomā. Standartu izstrāde var būt lietderīga, lai:

—

papildinātu vai pat aizstātu regulējumu;

| — | uzlabotu kvalitāti un stimulētu konkurenci; |
| --- | --- |

—

uzlabotu kvalitāti un stimulētu konkurenci;

| — | palīdzētu samazināt asimetrisku informāciju tirgū, kurā trūkst pārredzamības, gan pakalpojumu sniedzēju, gan lietotāju interesēs; |
| --- | --- |

—

palīdzētu samazināt asimetrisku informāciju tirgū, kurā trūkst pārredzamības, gan pakalpojumu sniedzēju, gan lietotāju interesēs;

| — | nodrošinātu salīdzināmību, kad lietotājs saskaras ar kādu no dažādiem piedāvājumiem un tam jāpieņem lēmums attiecībā uz to; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu salīdzināmību, kad lietotājs saskaras ar kādu no dažādiem piedāvājumiem un tam jāpieņem lēmums attiecībā uz to;

| — | plašāk popularizētu pētniecības un izstrādes un inovāciju programmu rezultātus, tā veicinot jauninājumus, lai uzlabotu pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

—

plašāk popularizētu pētniecības un izstrādes un inovāciju programmu rezultātus, tā veicinot jauninājumus, lai uzlabotu pakalpojumu kvalitāti;

| — | samazinātu strīdu skaitu, precizējot pakalpojumu sniedzēju un izmantotāju tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

—

samazinātu strīdu skaitu, precizējot pakalpojumu sniedzēju un izmantotāju tiesības un pienākumus;

| — | izvairīties no sociālajiem konfliktiem tādējādi, ka pakalpojumu sniedzēji un lietotāji ievēro spēkā esošās darba tiesības un vajadzības gadījumā attiecīgajā līmenī risina sarunas par darba koplīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

—

izvairīties no sociālajiem konfliktiem tādējādi, ka pakalpojumu sniedzēji un lietotāji ievēro spēkā esošās darba tiesības un vajadzības gadījumā attiecīgajā līmenī risina sarunas par darba koplīguma slēgšanu;

| — | veicinātu apjomradītus ietaupījumus mazos uzņēmumos, sniedzot līdzīgus pakalpojumus dažādās ES dalībvalstīs, tādējādi palīdzot samazināt šķēršļus tirgus integrācijai; |
| --- | --- |

—

veicinātu apjomradītus ietaupījumus mazos uzņēmumos, sniedzot līdzīgus pakalpojumus dažādās ES dalībvalstīs, tādējādi palīdzot samazināt šķēršļus tirgus integrācijai;

| — | izveidotu veselīgu eksporta nozari un palīdzētu pakalpojumu publisko iepirkumu konkursu jomā un apakšuzņēmēju izmantošanā pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

—

izveidotu veselīgu eksporta nozari un palīdzētu pakalpojumu publisko iepirkumu konkursu jomā un apakšuzņēmēju izmantošanā pakalpojumu sniegšanai.

| 4.5. | 5. prioritāte: Uzņēmējdarbības pakalpojumu statistikas pilnveidošana. Politikas pasākumi ir atkarīgi no pašreizējo tendenču analīzes, ko var novērtēt tikai ar skaidras un mērķtiecīgas statistikas palīdzību. Acīmredzamais apmierinoša ražīguma pieauguma trūkums salīdzinājumā ar ASV daļēji varētu būt radies neuzticamas statistikas dēļ, kas balstīta uz metodoloģiju ražošanas rezultātu novērtēšanai. Sīkāk izstrādātai uzņēmējdarbības pakalpojumu statistikai nepietiek tikai ar Eurostat lēmumu, bet ir jāsadarbojas valstu valdībām, lai izmainītu statistikas datu vākšanas metodes. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš uzņēmējdarbības pakalpojumu lomas novērtēšanai citu rūpniecības un pakalpojumu nozaru vidū. |
| --- | --- |

4.5.

5. prioritāte: Uzņēmējdarbības pakalpojumu statistikas pilnveidošana. Politikas pasākumi ir atkarīgi no pašreizējo tendenču analīzes, ko var novērtēt tikai ar skaidras un mērķtiecīgas statistikas palīdzību. Acīmredzamais apmierinoša ražīguma pieauguma trūkums salīdzinājumā ar ASV daļēji varētu būt radies neuzticamas statistikas dēļ, kas balstīta uz metodoloģiju ražošanas rezultātu novērtēšanai. Sīkāk izstrādātai uzņēmējdarbības pakalpojumu statistikai nepietiek tikai ar Eurostat lēmumu, bet ir jāsadarbojas valstu valdībām, lai izmainītu statistikas datu vākšanas metodes. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš uzņēmējdarbības pakalpojumu lomas novērtēšanai citu rūpniecības un pakalpojumu nozaru vidū.

| 4.6. | 6. prioritāte: Pakalpojumu zinātne.
  Pakalpojumu zinātne (jeb pakalpojumu zinātne, pārvaldība un attīstība, SSME) ir jauna topoša disciplīna, kas aptver daudzveidīgās un sadrumstalotās pieejas pakalpojumu jomā: pakalpojumu ekonomika, pakalpojumu pārvaldība, pakalpojumu realizācija un pakalpojumu attīstība. Pakalpojumu pētnieki un uzņēmumi ir atzinuši, ka visas šīs jomas ir jāveicina un labāk jāintegrē. Pakalpojumu zinātnē labs piemērs ir pakalpojumu attīstība. Tā ir īpaša tehniska disciplīna, kas nodarbojas ar pakalpojumu produktu sistemātisku attīstību un izstrādi, izmantojot piemērotus modeļus, metodes un instrumentus. Lai gan “pakalpojumu attīstība” ietver arī pakalpojumu pārvaldību, viens no tās galvenajiem mērķiem ir jaunu pakalpojumu produktu izveide. Tajā pašā laikā “pakalpojumu attīstības” jomā ietilpst arī attīstības sistēmu izveide, vai, citiem vārdiem sakot, pētniecības un izstrādes un inovācijas vispārējās pārvaldības ar pakalpojumiem saistītie jautājumi. Integrēta pieeja preču, programmatūras un pakalpojumu vienotai izstrādei kļūs par vispāratzītu iezīmi.
  Fundamentāli pētījumi par jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, metodēm un instrumentiem dos pakalpojumu zinātnei vērtīgu atbalstu. Visbeidzot, pieaugošā pakalpojumu standartu saskaņošana veicinās jaunu pakalpojumu specifikāciju un efektīvu attīstību (12).
  Pakalpojumu attīstība ir viena no jaunajām pakalpojuma sektora jomām, ko ievērojami pilnveidojusi zinātniskā izpēte Eiropā. Ciešāka integrācija starptautiskajos tīklos un patstāvīgas pakalpojumu attīstības nozares sistemātiska pilnveidošanās ir ļoti nozīmīga, lai nākotnē saglabātu vadošo lomu šajā jomā (13). |
| --- | --- |

4.6.

6. prioritāte: Pakalpojumu zinātne.

Pakalpojumu zinātne (jeb pakalpojumu zinātne, pārvaldība un attīstība, SSME) ir jauna topoša disciplīna, kas aptver daudzveidīgās un sadrumstalotās pieejas pakalpojumu jomā: pakalpojumu ekonomika, pakalpojumu pārvaldība, pakalpojumu realizācija un pakalpojumu attīstība. Pakalpojumu pētnieki un uzņēmumi ir atzinuši, ka visas šīs jomas ir jāveicina un labāk jāintegrē. Pakalpojumu zinātnē labs piemērs ir pakalpojumu attīstība. Tā ir īpaša tehniska disciplīna, kas nodarbojas ar pakalpojumu produktu sistemātisku attīstību un izstrādi, izmantojot piemērotus modeļus, metodes un instrumentus. Lai gan “pakalpojumu attīstība” ietver arī pakalpojumu pārvaldību, viens no tās galvenajiem mērķiem ir jaunu pakalpojumu produktu izveide. Tajā pašā laikā “pakalpojumu attīstības” jomā ietilpst arī attīstības sistēmu izveide, vai, citiem vārdiem sakot, pētniecības un izstrādes un inovācijas vispārējās pārvaldības ar pakalpojumiem saistītie jautājumi. Integrēta pieeja preču, programmatūras un pakalpojumu vienotai izstrādei kļūs par vispāratzītu iezīmi.

Fundamentāli pētījumi par jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, metodēm un instrumentiem dos pakalpojumu zinātnei vērtīgu atbalstu. Visbeidzot, pieaugošā pakalpojumu standartu saskaņošana veicinās jaunu pakalpojumu specifikāciju un efektīvu attīstību (12).

Pakalpojumu attīstība ir viena no jaunajām pakalpojuma sektora jomām, ko ievērojami pilnveidojusi zinātniskā izpēte Eiropā. Ciešāka integrācija starptautiskajos tīklos un patstāvīgas pakalpojumu attīstības nozares sistemātiska pilnveidošanās ir ļoti nozīmīga, lai nākotnē saglabātu vadošo lomu šajā jomā (13).

| 4.7. | 7. prioritāte: Iekšējais tirgus un uzņēmējdarbības pakalpojumu regulējums.

  Regulējošā loga samazināšana un vienkāršošana. Ir vairāki ierobežojoši faktori, kas darbojas pret uzņēmējdarbības pakalpojumu uzņēmumiem un padara veltīgas to pūles palielināt savu ražīgumu un darboties citās dalībvalstīs. To skaitā ir problēmas, kas saistītas ar darbaspēka mobilitāti un izglītības kvalifikāciju atzīšanu. Regulējuma apjoms un sarežģītība pēdējos gados ir palielinājusies, palielinot slogu arī mazajiem pakalpojumu sniedzējiem. Vissvarīgākie jautājumi, kuriem jāpievērš uzmanība, ir šādi:






  — | Uzņēmumu izveidošana un tālāknodošana. Jauna uzņēmuma izveidošanai vai esoša uzņēmuma īpašumtiesību nodošanai patērētais laiks un nauda MVU ir pārmērīgi liela. |
| --- | --- | --- |

4.7.

7. prioritāte: Iekšējais tirgus un uzņēmējdarbības pakalpojumu regulējums.

Regulējošā loga samazināšana un vienkāršošana. Ir vairāki ierobežojoši faktori, kas darbojas pret uzņēmējdarbības pakalpojumu uzņēmumiem un padara veltīgas to pūles palielināt savu ražīgumu un darboties citās dalībvalstīs. To skaitā ir problēmas, kas saistītas ar darbaspēka mobilitāti un izglītības kvalifikāciju atzīšanu. Regulējuma apjoms un sarežģītība pēdējos gados ir palielinājusies, palielinot slogu arī mazajiem pakalpojumu sniedzējiem. Vissvarīgākie jautājumi, kuriem jāpievērš uzmanība, ir šādi:

—

Uzņēmumu izveidošana un tālāknodošana. Jauna uzņēmuma izveidošanai vai esoša uzņēmuma īpašumtiesību nodošanai patērētais laiks un nauda MVU ir pārmērīgi liela.

| — | Šķēršļi pakalpojumu eksportam. Tiem MVU, kas vēlas eksportēt pakalpojumus, pārāk dārgi ir resursi, kuri nepieciešami, lai atrastu noteikumus, kas attiecas uz to uzņēmējdarbību, un izmantotu konsultācijas. Jāturpina starptautiskās tirdzniecības sarunas, lai Eiropas pakalpojumu sniedzējiem likvidētu nevajadzīgus šķēršļus ārējos uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgos. Komisijas izveidotā tirgus pieejamības datu bāze palīdzēs noteikt šādus šķēršļus. |
| --- | --- |

—

Šķēršļi pakalpojumu eksportam. Tiem MVU, kas vēlas eksportēt pakalpojumus, pārāk dārgi ir resursi, kuri nepieciešami, lai atrastu noteikumus, kas attiecas uz to uzņēmējdarbību, un izmantotu konsultācijas. Jāturpina starptautiskās tirdzniecības sarunas, lai Eiropas pakalpojumu sniedzējiem likvidētu nevajadzīgus šķēršļus ārējos uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgos. Komisijas izveidotā tirgus pieejamības datu bāze palīdzēs noteikt šādus šķēršļus.

| — | Ierobežojumi attiecībā uz vairākdisciplīnu sadarbību. Šķēršļus, kādi ir profesionāliem pakalpojumu sniedzējiem tirgus pieejamībā, var likvidēt, kad stāsies spēkā Pakalpojumu direktīva. |
| --- | --- |

—

Ierobežojumi attiecībā uz vairākdisciplīnu sadarbību. Šķēršļus, kādi ir profesionāliem pakalpojumu sniedzējiem tirgus pieejamībā, var likvidēt, kad stāsies spēkā Pakalpojumu direktīva.

| — | ES tiesību aktu nepilnīga transponēšana, kā arī atšķirīgi tiesību akti dalībvalstīs. Pat tad, ja noteikumi nav tieši pret iekšējo tirgu, liela daudzveidība ES dalībvalstu vidū kavē tirgus integrāciju. |
| --- | --- |

—

ES tiesību aktu nepilnīga transponēšana, kā arī atšķirīgi tiesību akti dalībvalstīs. Pat tad, ja noteikumi nav tieši pret iekšējo tirgu, liela daudzveidība ES dalībvalstu vidū kavē tirgus integrāciju.

| — | Publiskais iepirkums un noteikumi par konkurenci starp sabiedriskajiem un valsts uzņēmumiem par publiskā iepirkuma līgumiem. |
| --- | --- |

—

Publiskais iepirkums un noteikumi par konkurenci starp sabiedriskajiem un valsts uzņēmumiem par publiskā iepirkuma līgumiem.

| — | Šķēršļi, kas kavē pakalpojumu sniegšanu starp dalībvalstīm. Aizsardzības pozīcija, ko profesionālās apvienības pieņem savos statūtos, lai neļautu darboties profesionāļiem no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

Šķēršļi, kas kavē pakalpojumu sniegšanu starp dalībvalstīm. Aizsardzības pozīcija, ko profesionālās apvienības pieņem savos statūtos, lai neļautu darboties profesionāļiem no citām dalībvalstīm.

| — | Augsti kvalificētu darbinieku pārcelšana. Grūtības pārcelt darbiniekus uz citām dalībvalstīm, pat amatos ar ļoti augstu kvalifikāciju. EESK atzinums par darba ņēmēju pārcelšanu var sniegt dažus ieteikumus šajā saistībā (14). |
| --- | --- |

—

Augsti kvalificētu darbinieku pārcelšana. Grūtības pārcelt darbiniekus uz citām dalībvalstīm, pat amatos ar ļoti augstu kvalifikāciju. EESK atzinums par darba ņēmēju pārcelšanu var sniegt dažus ieteikumus šajā saistībā (14).

| — | Kvalifikāciju atzīšana. Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, ko pieņēma 2005. gada 7. septembrī, transponēšanas termiņš bija 2007. gada 20. oktobris. Tas nozīmēja iepriekš spēkā esošo piecpadsmit direktīvu profesionālo kvalifikāciju atzīšanas jomā aizstāšanu. Tagad tai jāpanāk patiesa vispusīga Kopienas sistēmas modernizācija, ar kvalifikāciju elastīgāku un automātisku atzīšanu veicinot ES uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgus attīstību. Šobrīd Eiropas Komisijas iniciatīva ar nosaukumu IMI ir uzskatāma par praktisku metodi, ko iestādes un darba devēji var izmantot, lai centrālajā datu bāzē pārbaudīt atbildīgo iestādi (reģiona vai valsts līmenī katrā dalībvalstī), kura pilnvarota izdot kompetences un kvalifikāciju sertifikātus, un pārliecināties šādu sertifikātu autentiskumu. |
| --- | --- |

—

Kvalifikāciju atzīšana. Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, ko pieņēma 2005. gada 7. septembrī, transponēšanas termiņš bija 2007. gada 20. oktobris. Tas nozīmēja iepriekš spēkā esošo piecpadsmit direktīvu profesionālo kvalifikāciju atzīšanas jomā aizstāšanu. Tagad tai jāpanāk patiesa vispusīga Kopienas sistēmas modernizācija, ar kvalifikāciju elastīgāku un automātisku atzīšanu veicinot ES uzņēmējdarbības pakalpojumu tirgus attīstību. Šobrīd Eiropas Komisijas iniciatīva ar nosaukumu IMI ir uzskatāma par praktisku metodi, ko iestādes un darba devēji var izmantot, lai centrālajā datu bāzē pārbaudīt atbildīgo iestādi (reģiona vai valsts līmenī katrā dalībvalstī), kura pilnvarota izdot kompetences un kvalifikāciju sertifikātus, un pārliecināties šādu sertifikātu autentiskumu.

| — | Pakalpojumu direktīvas transponēšana. Būtu lietderīgi veikt uzņēmējdarbības pakalpojumu nozaru analīzi, lai vislabāk izmantotu jauno tiesisko regulējumu, jo īpaši atlikušo šķēršļu konstatēšanai Pakalpojumu direktīvas transponēšanas laikā un pēc tās. Tas būs analīzes priekšmets, sākot ar 2010. gadu, lai varētu novērtēt transponēšanas virzību uz priekšu un stingri uzraudzīt veidu, kā tas tiek darīts. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš ietekmei uz uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzēju saimniecisko darbību. Iekšēja tirgus informācijas sistēmas var sniegt lietderīgu informāciju saistībā ar valstu atšķirīgo regulējumu uzraudzību un turpmāku vienkāršošanu. |
| --- | --- |

—

Pakalpojumu direktīvas transponēšana. Būtu lietderīgi veikt uzņēmējdarbības pakalpojumu nozaru analīzi, lai vislabāk izmantotu jauno tiesisko regulējumu, jo īpaši atlikušo šķēršļu konstatēšanai Pakalpojumu direktīvas transponēšanas laikā un pēc tās. Tas būs analīzes priekšmets, sākot ar 2010. gadu, lai varētu novērtēt transponēšanas virzību uz priekšu un stingri uzraudzīt veidu, kā tas tiek darīts. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš ietekmei uz uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzēju saimniecisko darbību. Iekšēja tirgus informācijas sistēmas var sniegt lietderīgu informāciju saistībā ar valstu atšķirīgo regulējumu uzraudzību un turpmāku vienkāršošanu.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  OV C 318/2006, 23.12.2006., 4. lpp., CCMI/035.

1

CCMI/035

(2)  COM(2007) 374, 2007. gada 4. jūlijs.

2

(3)  SEC(2007) 1059, 2007. gada 27. jūlijs.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK.

4

(5)  Paziņojums presei IP/08/192, 2008. gada 7. februāris.

5

(6)  Memo/08/12, 2008. gada 10. marts.

6

(7)  COM(2007) 359 galīgā redakcija.

7

(8)  COM(2008) 133 galīgā redakcija, 2008. gada 11. marts.

8

(9)  OV C 256, 27.10.2007., 93. lpp., (SOC/251).

9

SOC/251

(10)  OV C 256, 27.10.2008., 10. lpp., (INT/324).

10

INT/324

(11)  OV C 256, 27.10.2007, 17. lpp., (INT/325).

11

(12)  Hans-Jorg Bullinger, Klaus-Peter Fahnrich, Thomas Meiren publikācija “Service engineering — methodical development of new service products”.

12

Hans-Jorg Bullinger, Klaus-Peter Fahnrich, Thomas Meiren

Service engineering

methodical development of new service products

(13)  Thomas Meiren, Fraunhofer Institute for Industrial Engineering, Štutgarte, Vācija.

13

Thomas Meiren, Fraunhofer Institute for Industrial Engineering

(14)  Skat. CESE 995/2008 (SOC/282) 29.5.2008. OV C 224, 30.8.2008., 95. lpp.

14

CESE 995/2008

SOC/282

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma

Nodaļas atzinumu grozīja ar šādu pilnsapulces pieņemtu grozījumu, kurš tomēr ieguva tikai vienu ceturtdaļu nodoto balsu.

2.2. punkta otrais ievilkums:

| “— | Darba tirgus politikas uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē. Nozares līmenī no sociālā viedokļa nepieciešama to problēmu padziļināta analīze, ko izraisa uzņēmējdarbības pakalpojumu un ražošanas mijiedarbībā radušies jaunie nodarbinātības veidi. Šādā analīzē jāiekļauj izglītība, apmācība un mūžizglītība, kā arī darbinieku, tai skaitā ārpakalpojumos iesaistīto darbinieku, darba apstākļi. Lai panāktu minēto mērķi, būtu jāpaplašina sociālā dialoga darba kārtība, iekļaujot konkrētās darba apstākļu un darba atrašanas iespēju izmaiņas to strukturālo pārmaiņu rezultātā, kuras ietekmē uzņēmējdarbības pakalpojumus.” |
| --- | --- |

“—

Darba tirgus politikas uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē. Nozares līmenī no sociālā viedokļa nepieciešama to problēmu padziļināta analīze, ko izraisa uzņēmējdarbības pakalpojumu un ražošanas mijiedarbībā radušies jaunie nodarbinātības veidi. Šādā analīzē jāiekļauj izglītība, apmācība un mūžizglītība, kā arī darbinieku, tai skaitā ārpakalpojumos iesaistīto darbinieku, darba apstākļi. Lai panāktu minēto mērķi, būtu jāpaplašina sociālā dialoga darba kārtība, iekļaujot konkrētās darba apstākļu un darba atrašanas iespēju izmaiņas to strukturālo pārmaiņu rezultātā, kuras ietekmē uzņēmējdarbības pakalpojumus.”

Balsošanas rezultāts:

87 balsis par, 35 — pret, 13 atturas.

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/34

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kosmētikas līdzekļiem (pārstrādāta redakcija)”

COM(2008) 49 galīgā redakcija — 2008/0035 (COD)

(2009/C 27/07)

ES Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2008. gada 13. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kosmētikas līdzekļiem (pārstrādāta redakcija)”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 11. jūnijā. Ziņotājs — Krawczyk kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 126 balsīm par un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komiteja atbalsta regulas projektā izvirzītos mērķus, kā arī Direktīvas 76/768/EEK pārstrādāšanu regulā. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja atbalsta regulas projektā izvirzītos mērķus, kā arī Direktīvas 76/768/EEK pārstrādāšanu regulā.

| 1.2 | Komiteja vērš uzmanību uz to, ka ir paredzamas ievērojamas izmaksas, jo īpaši MVU, izpildot jaunās prasības par ražošanas praksi, drošuma novērtējumu un produkta informatīvo dokumentāciju, kā arī visām attiecīgajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja vērš uzmanību uz to, ka ir paredzamas ievērojamas izmaksas, jo īpaši MVU, izpildot jaunās prasības par ražošanas praksi, drošuma novērtējumu un produkta informatīvo dokumentāciju, kā arī visām attiecīgajām pārbaudēm.

| 1.3 | Komiteja uzskata par lietderīgu samazināt šo negatīvo finansiālo ietekmi uz MVU, piemēram, nosakot, ka produkta informatīvā dokumentācija un drošuma novērtējums atbilstoši jaunajām prasībām jāsagatavo par tiem kosmētikas līdzekļiem, kurus pirmo reizi laiž tirgū. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja uzskata par lietderīgu samazināt šo negatīvo finansiālo ietekmi uz MVU, piemēram, nosakot, ka produkta informatīvā dokumentācija un drošuma novērtējums atbilstoši jaunajām prasībām jāsagatavo par tiem kosmētikas līdzekļiem, kurus pirmo reizi laiž tirgū.

| 1.3.1 | Komiteja atbalsta 36 mēnešu laika posmu, kas paredzēts, lai minētā regula stātos spēkā. Attiecībā uz produktu informatīvās dokumentācijas aktualizēšanu un drošuma novērtēšanu Komiteja tomēr iesaka paredzēt 24 mēnešu papildu pārejas periodu pēc regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

1.3.1

Komiteja atbalsta 36 mēnešu laika posmu, kas paredzēts, lai minētā regula stātos spēkā. Attiecībā uz produktu informatīvās dokumentācijas aktualizēšanu un drošuma novērtēšanu Komiteja tomēr iesaka paredzēt 24 mēnešu papildu pārejas periodu pēc regulas stāšanās spēkā.

| 1.4 | Komiteja atzinīgi vērtē diferencēta režīma ieviešanu, pamatojoties uz riska novērtējumu kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai funkcijai toksiskām vielām (“KMR”). Aizliegums par šādu vielu izmantošanu būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja atzinīgi vērtē diferencēta režīma ieviešanu, pamatojoties uz riska novērtējumu kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai funkcijai toksiskām vielām (“KMR”). Aizliegums par šādu vielu izmantošanu būtu jāsaglabā.

2.   Priekšvārds

| 2.1 | Direktīvas galvenais mērķis (Direktīva 76/768/EEK) ir patērētāju veselības aizsardzība, vienlaikus saskaņojot kopējā tirgū spēkā esošās tiesību normas kosmētikas līdzekļu jomā. Pašreizējās tirgus situācijas novērtējums liecina, ka Direktīvas 76/768/EEK grozījumi un to nekonsekventā transponēšana dalībvalstīs ir radījusi daudzas juridiskās neskaidrības un nekonsekvences. Minētā iemesla dēļ ir radīts administratīvais slogs un nevajadzīgas izmaksas gan kompetentajām iestādēm, gan nozarei, neveicinot kosmētikas līdzekļu drošumu. |
| --- | --- |

2.1

Direktīvas galvenais mērķis (Direktīva 76/768/EEK) ir patērētāju veselības aizsardzība, vienlaikus saskaņojot kopējā tirgū spēkā esošās tiesību normas kosmētikas līdzekļu jomā. Pašreizējās tirgus situācijas novērtējums liecina, ka Direktīvas 76/768/EEK grozījumi un to nekonsekventā transponēšana dalībvalstīs ir radījusi daudzas juridiskās neskaidrības un nekonsekvences. Minētā iemesla dēļ ir radīts administratīvais slogs un nevajadzīgas izmaksas gan kompetentajām iestādēm, gan nozarei, neveicinot kosmētikas līdzekļu drošumu.

| 2.2 | Par Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvas 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (“Kosmētikas direktīva”) vienkāršošanu ir paziņots Komisijas paziņojumā “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana — normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija”, Komisijas politikas 2007. gada stratēģijā un Komisijas likumdošanas un darba programmā 2007. gadam. Komisija ierosināja vienkāršot direktīvu par kosmētikas līdzekļiem, to pārstrādājot, kas ir likumdošanas paņēmiens, kurš dod iespēju kodificēt tiesību aktu un tā grozījumus, kā arī ieviest būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

2.2

Par Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvas 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (“Kosmētikas direktīva”) vienkāršošanu ir paziņots Komisijas paziņojumā “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana — normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija”, Komisijas politikas 2007. gada stratēģijā un Komisijas likumdošanas un darba programmā 2007. gadam. Komisija ierosināja vienkāršot direktīvu par kosmētikas līdzekļiem, to pārstrādājot, kas ir likumdošanas paņēmiens, kurš dod iespēju kodificēt tiesību aktu un tā grozījumus, kā arī ieviest būtiskas izmaiņas.

| 2.3 | Pamatojoties uz atsauksmēm, kas iegūtas 2006. gadā uzsāktajā publiskajā apspriešanā, kā arī uz vairākiem Komisijas pētījumiem, Komisija pirms regulas priekšlikuma (pārstrādāta redakcija) izstrādāšanas sagatavoja plašu ietekmes novērtējumu (1). |
| --- | --- |

2.3

Pamatojoties uz atsauksmēm, kas iegūtas 2006. gadā uzsāktajā publiskajā apspriešanā, kā arī uz vairākiem Komisijas pētījumiem, Komisija pirms regulas priekšlikuma (pārstrādāta redakcija) izstrādāšanas sagatavoja plašu ietekmes novērtējumu (1).

| 2.4 | ES kosmētikas līdzekļu nozares raksturīga iezīme ir MVU. ES 97 % no visiem kosmētikas līdzekļu ražošanas uzņēmumiem ir MVU, un 80 % no tiem strādā mazāk par 19 darbiniekiem. MVU nodarbina apmēram divas trešdaļas no visiem strādājošajiem, kas tieši nodarbināti kosmētikas līdzekļu ražošanas nozarē ES. |
| --- | --- |

2.4

ES kosmētikas līdzekļu nozares raksturīga iezīme ir MVU. ES 97 % no visiem kosmētikas līdzekļu ražošanas uzņēmumiem ir MVU, un 80 % no tiem strādā mazāk par 19 darbiniekiem. MVU nodarbina apmēram divas trešdaļas no visiem strādājošajiem, kas tieši nodarbināti kosmētikas līdzekļu ražošanas nozarē ES.

| 2.5 | Ja runājam par nodarbinātību, tad Eiropā kosmētikas līdzekļu ražošanā nodarbināti apmēram 150 000 cilvēku. Kopš 1999. gada Eiropā kosmētikas līdzekļu ražošanas nozarē nepārtraukti tiek radītas jaunas darba vietas (pieaugums par 1,2 % gadā). |
| --- | --- |

2.5

Ja runājam par nodarbinātību, tad Eiropā kosmētikas līdzekļu ražošanā nodarbināti apmēram 150 000 cilvēku. Kopš 1999. gada Eiropā kosmētikas līdzekļu ražošanas nozarē nepārtraukti tiek radītas jaunas darba vietas (pieaugums par 1,2 % gadā).

| 2.6 | Bez tiešās nodarbinātības kosmētikas līdzekļu nozarei ir raksturīga ievērojama netieša ietekme uz nodarbinātību, kā, piemēram, mazumtirdzniecība, izplatīšana un transports. Tiek lēsts, ka ar kosmētikas līdzekļu nozares starpniecību netieši ir radītas apmēram 350 000 darba vietas. |
| --- | --- |

2.6

Bez tiešās nodarbinātības kosmētikas līdzekļu nozarei ir raksturīga ievērojama netieša ietekme uz nodarbinātību, kā, piemēram, mazumtirdzniecība, izplatīšana un transports. Tiek lēsts, ka ar kosmētikas līdzekļu nozares starpniecību netieši ir radītas apmēram 350 000 darba vietas.

| 2.7 | Tieši tādēļ, analizējot šā priekšlikuma ietekmi, ir jāņem vērā ES kosmētikas nozarē darbojošos MVU ieinteresētība un viedoklis. |
| --- | --- |

2.7

Tieši tādēļ, analizējot šā priekšlikuma ietekmi, ir jāņem vērā ES kosmētikas nozarē darbojošos MVU ieinteresētība un viedoklis.

| 2.8 | Kosmētikas līdzekļu Kopienas iekšējais eksports kopš 1999. gada katru gadu ir palielinājies par apmēram 5 %gadā apjoma ziņā un par 6,5 % gadā vērtības ziņā. |
| --- | --- |

2.8

Kosmētikas līdzekļu Kopienas iekšējais eksports kopš 1999. gada katru gadu ir palielinājies par apmēram 5 %gadā apjoma ziņā un par 6,5 % gadā vērtības ziņā.

| 2.9 | Kosmētikas ražošana ir starptautisks uzņēmējdarbības veids, kurā Eiropai ir ļoti liela nozīme. Minētās nozares globālais raksturs ir īpaši nozīmīgs ES kā neto eksportētājai. Kosmētisko līdzekļu eksporta apjoms 2005. gadā ārpus ES veidoja 16 miljardus euro un imports — 4,4 miljardus euro. |
| --- | --- |

2.9

Kosmētikas ražošana ir starptautisks uzņēmējdarbības veids, kurā Eiropai ir ļoti liela nozīme. Minētās nozares globālais raksturs ir īpaši nozīmīgs ES kā neto eksportētājai. Kosmētisko līdzekļu eksporta apjoms 2005. gadā ārpus ES veidoja 16 miljardus euro un imports — 4,4 miljardus euro.

| 2.10 | Dažādās ES dalībvalstīs situācija ir atšķirīga. Poliju var minēt kā vienu piemēru. Šajā valstī liela daļa kosmētikas līdzekļu ražošanas uzņēmumu vēl ir neatkarīgi, un minētajā nozarē darbojas vairāk nekā 400 uzņēmumu, lielākoties MVU. Polijas kosmētikas tirgus, kura apjoms 2006. gadā palielinājās par 8,2 % un 2007. gadā — par 7,2 % un kuram vēl aizvien ir liels izaugsmes potenciāls, ir labs piemērs stabilai izaugsmei, kādu vairs nevar novērot 5 lielākajās ekonomiski attīstītajās ES valstīs (Lielbritānijā, Vācijā, Francijā, Itālijā un Spānijā). |
| --- | --- |

2.10

Dažādās ES dalībvalstīs situācija ir atšķirīga. Poliju var minēt kā vienu piemēru. Šajā valstī liela daļa kosmētikas līdzekļu ražošanas uzņēmumu vēl ir neatkarīgi, un minētajā nozarē darbojas vairāk nekā 400 uzņēmumu, lielākoties MVU. Polijas kosmētikas tirgus, kura apjoms 2006. gadā palielinājās par 8,2 % un 2007. gadā — par 7,2 % un kuram vēl aizvien ir liels izaugsmes potenciāls, ir labs piemērs stabilai izaugsmei, kādu vairs nevar novērot 5 lielākajās ekonomiski attīstītajās ES valstīs (Lielbritānijā, Vācijā, Francijā, Itālijā un Spānijā).

3.   Ievads

Direktīva par kosmētikas līdzekļiem ir ļoti sīki izstrādāts un preskriptīvs tiesību akts. Pēc Kosmētikas direktīvas publicēšanas 1976. gadā tā grozīta 56 reizes, un tādēļ radusies juridiska neskaidrība un nekonsekvence, kā arī definīciju kopas pilnīgs trūkums.

| 3.1 | Ierosinātajai Padomes Direktīvas 76/768/EEK pārstrādātajai redakcijai ir šādi galvenie mērķi:






  — | likvidēt juridiskās neskaidrības un nekonsekvences, kas radušās daudzo grozījumu rezultātā; |
| --- | --- | --- |

3.1

Ierosinātajai Padomes Direktīvas 76/768/EEK pārstrādātajai redakcijai ir šādi galvenie mērķi:

—

likvidēt juridiskās neskaidrības un nekonsekvences, kas radušās daudzo grozījumu rezultātā;

| — | novērst atšķirīgu transponēšanu dalībvalstīs, kas nevis veicina kosmētikas līdzekļu drošumu, bet palielina regulējuma slogu un administratīvās izmaksas; |
| --- | --- |

—

novērst atšķirīgu transponēšanu dalībvalstīs, kas nevis veicina kosmētikas līdzekļu drošumu, bet palielina regulējuma slogu un administratīvās izmaksas;

| — | vienkāršot un apvienot noteiktas administratīvās procedūras, kā, piemēram, ziņošanu un kosmētikas līdzekļu iedarbības uzraudzības sistēmu, kā arī administratīvo sadarbību tirgus uzraudzības jomā; |
| --- | --- |

—

vienkāršot un apvienot noteiktas administratīvās procedūras, kā, piemēram, ziņošanu un kosmētikas līdzekļu iedarbības uzraudzības sistēmu, kā arī administratīvo sadarbību tirgus uzraudzības jomā;

| — | nodrošināt ES tirgū laisto kosmētikas līdzekļu drošumu, jo īpaši ņemot vērā inovācijas minētajā nozarē; |
| --- | --- |

—

nodrošināt ES tirgū laisto kosmētikas līdzekļu drošumu, jo īpaši ņemot vērā inovācijas minētajā nozarē;

| — | saglabāt noteikumus attiecībā uz testēšanu ar dzīvniekiem, ko 2003. gadā pievienoja direktīvai par kosmētikas līdzekļiem, izdarot tās grozījumus septīto reizi; |
| --- | --- |

—

saglabāt noteikumus attiecībā uz testēšanu ar dzīvniekiem, ko 2003. gadā pievienoja direktīvai par kosmētikas līdzekļiem, izdarot tās grozījumus septīto reizi;

| — | ieviest skaidras minimālās prasības kosmētikas līdzekļu drošuma novērtējumam; |
| --- | --- |

—

ieviest skaidras minimālās prasības kosmētikas līdzekļu drošuma novērtējumam;

| — | ieviest iespēju izņēmuma gadījumos regulēt 1. un 2. kategorijas KMR vielu izmantošanu, pamatojoties uz to faktiski radīto risku. |
| --- | --- |

—

ieviest iespēju izņēmuma gadījumos regulēt 1. un 2. kategorijas KMR vielu izmantošanu, pamatojoties uz to faktiski radīto risku.

Regulas priekšlikuma projekta galvenie aspekti ir šādi:

| 3.2 | Komisijas priekšlikumā ir saglabāta Direktīvas 76/768/EEK darbības joma, un kosmētikas līdzekļa definīcija nav izmainīta. Eiropas Komisijas veiktās sabiedriskās apspriešanas laikā lielākā daļa ieinteresēto pušu atbalstīja Direktīvas 76/768/EEK pārstrādāšanu regulā. |
| --- | --- |

3.2

Komisijas priekšlikumā ir saglabāta Direktīvas 76/768/EEK darbības joma, un kosmētikas līdzekļa definīcija nav izmainīta. Eiropas Komisijas veiktās sabiedriskās apspriešanas laikā lielākā daļa ieinteresēto pušu atbalstīja Direktīvas 76/768/EEK pārstrādāšanu regulā.

| 3.3 | Jaunas definīcijas ir ierosinātas tādiem terminiem kā, piemēram, ražotājs, importētājs, pieejamība tirgū, laišana tirgū, saskaņoti standarti, atlikumi, konservanti, krāsvielas, ultravioletā starojuma filtri, nevēlama ietekme, nopietna nevēlama ietekme, līdzekļa atsaukšana un izņemšana no apgrozības. Taču nav ierosināta jauna “kosmētikas līdzekļu” definīcija. |
| --- | --- |

3.3

Jaunas definīcijas ir ierosinātas tādiem terminiem kā, piemēram, ražotājs, importētājs, pieejamība tirgū, laišana tirgū, saskaņoti standarti, atlikumi, konservanti, krāsvielas, ultravioletā starojuma filtri, nevēlama ietekme, nopietna nevēlama ietekme, līdzekļa atsaukšana un izņemšana no apgrozības. Taču nav ierosināta jauna “kosmētikas līdzekļu” definīcija.

| 3.4 | Ieviesta koncepcija par Kopienas apstiprinātu atbildīgo personu, kā arī ir raksturota atbildība gadījumos, kad kosmētikas līdzekļus piegādā patērētājam no valsts, kas atrodas ārpus ES, piemēram, ar interneta starpniecību. |
| --- | --- |

3.4

Ieviesta koncepcija par Kopienas apstiprinātu atbildīgo personu, kā arī ir raksturota atbildība gadījumos, kad kosmētikas līdzekļus piegādā patērētājam no valsts, kas atrodas ārpus ES, piemēram, ar interneta starpniecību.

| 3.5 | Ieviesti “jaunas pieejas” principi: atsauce uz saskaņotiem standartiem tiesību aktos attiecībā uz labu ražošanas praksi, paraugu ņemšanu un analīzi, kā arī sūdzībām par kosmētikas līdzekļiem. |
| --- | --- |

3.5

Ieviesti “jaunas pieejas” principi: atsauce uz saskaņotiem standartiem tiesību aktos attiecībā uz labu ražošanas praksi, paraugu ņemšanu un analīzi, kā arī sūdzībām par kosmētikas līdzekļiem.

| 3.6 | Noteiktas minimālās prasības kosmētikas līdzekļa drošuma novērtējumam un informatīvajai dokumentācijai (produkta dokumentācija). Regulas projekta I pielikumā iekļauts ierosinājums par kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumu. Kosmētikas līdzekļa drošuma novērtējums pamatojas uz tā sastāvdaļu toksikoloģiskās iedarbības raksturojumu. |
| --- | --- |

3.6

Noteiktas minimālās prasības kosmētikas līdzekļa drošuma novērtējumam un informatīvajai dokumentācijai (produkta dokumentācija). Regulas projekta I pielikumā iekļauts ierosinājums par kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojumu. Kosmētikas līdzekļa drošuma novērtējums pamatojas uz tā sastāvdaļu toksikoloģiskās iedarbības raksturojumu.

| 3.7 | Pašreizējā režīma, kas balstās uz bīstamību, vietā ierosināts ieviest diferencētu režīmu, pamatojoties uz kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai funkcijai toksisku vielu (“KMR”) riska (bet ne bīstamības) izvērtējumu. Kopumā saglabāts aizliegums attiecībā uz 1. un 2. kategorijas KMR vielu izmantošanu. Jaunā pieeja, ievērojot stingrus nosacījumus, tomēr pieļauj izmantot 1. un 2. kategorijas KMR vielas, ja atzīts, ka tās var droši izmantot kosmētikā. |
| --- | --- |

3.7

Pašreizējā režīma, kas balstās uz bīstamību, vietā ierosināts ieviest diferencētu režīmu, pamatojoties uz kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai funkcijai toksisku vielu (“KMR”) riska (bet ne bīstamības) izvērtējumu. Kopumā saglabāts aizliegums attiecībā uz 1. un 2. kategorijas KMR vielu izmantošanu. Jaunā pieeja, ievērojot stingrus nosacījumus, tomēr pieļauj izmantot 1. un 2. kategorijas KMR vielas, ja atzīts, ka tās var droši izmantot kosmētikā.

| 3.8 | Saglabāta vispārējā stratēģija attiecībā uz testēšanas ar dzīvniekiem aizliegumu, kā arī galīgo termiņu grafiki par aizliegumu reklamēt kosmētikas produktus, kuru sastāvdaļas vai sastāvdaļu kombinācijas ir testētas ar dzīvniekiem. |
| --- | --- |

3.8

Saglabāta vispārējā stratēģija attiecībā uz testēšanas ar dzīvniekiem aizliegumu, kā arī galīgo termiņu grafiki par aizliegumu reklamēt kosmētikas produktus, kuru sastāvdaļas vai sastāvdaļu kombinācijas ir testētas ar dzīvniekiem.

| 3.9 | Noteikta vienota pieeja nevēlamas iedarbības un nopietnas nevēlamas iedarbības pārvaldībai. Dati par nevēlamu iedarbību un nopietnu nevēlamu iedarbību tiks iekļauti Ziņojumā par kosmētikas līdzekļu drošumu, un sabiedrību informēs par šo jautājumu. Bez tam informācija par nopietnu nevēlamu iedarbību nekavējoties tiks sniegta kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

3.9

Noteikta vienota pieeja nevēlamas iedarbības un nopietnas nevēlamas iedarbības pārvaldībai. Dati par nevēlamu iedarbību un nopietnu nevēlamu iedarbību tiks iekļauti Ziņojumā par kosmētikas līdzekļu drošumu, un sabiedrību informēs par šo jautājumu. Bez tam informācija par nopietnu nevēlamu iedarbību nekavējoties tiks sniegta kompetentajām iestādēm.

| 3.10 | Izteikts ierosinājums izveidot vienkāršotu, centralizētu elektronisko saskarni kosmētikas līdzekļu paziņošanai vienas institūcijas apstiprinājuma sistēmā. Līdz šim pirms kosmētikas līdzekļa laišanas tirgū katra dalībvalsts atsevišķi bija atbildīga par paziņošanu. Informācijas apjoms dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs. Turklāt pašreiz dažās dalībvalstīs tiek pieprasīta atsevišķi paziņojumi toksikoloģijas centriem. |
| --- | --- |

3.10

Izteikts ierosinājums izveidot vienkāršotu, centralizētu elektronisko saskarni kosmētikas līdzekļu paziņošanai vienas institūcijas apstiprinājuma sistēmā. Līdz šim pirms kosmētikas līdzekļa laišanas tirgū katra dalībvalsts atsevišķi bija atbildīga par paziņošanu. Informācijas apjoms dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs. Turklāt pašreiz dažās dalībvalstīs tiek pieprasīta atsevišķi paziņojumi toksikoloģijas centriem.

| 3.11 | Pastiprināta kompetento iestāžu sadarbība administratīvajā jomā un labas administratīvās prakses piemērošana. |
| --- | --- |

3.11

Pastiprināta kompetento iestāžu sadarbība administratīvajā jomā un labas administratīvās prakses piemērošana.

4.   Vispārējas piezīmes

| 4.1 | Komiteja atbalsta regulas projektā izvirzītos mērķus — atsevišķu administratīvu procedūru vienkāršošanu un apvienošanu —, vienlaikus nodrošinot patērētāju augstu aizsardzības līmeni. Regulas priekšlikums viennozīmīgi ir atzīstams par pārredzamu. Tajā iekļautās tiesību normas dod iespēju precizēt iepriekšējās juridiskās neskaidrības, kas radīja atšķirības interpretācijā un piemērošanā. |
| --- | --- |

4.1

Komiteja atbalsta regulas projektā izvirzītos mērķus — atsevišķu administratīvu procedūru vienkāršošanu un apvienošanu —, vienlaikus nodrošinot patērētāju augstu aizsardzības līmeni. Regulas priekšlikums viennozīmīgi ir atzīstams par pārredzamu. Tajā iekļautās tiesību normas dod iespēju precizēt iepriekšējās juridiskās neskaidrības, kas radīja atšķirības interpretācijā un piemērošanā.

| 4.2 | Direktīvas 76/768/EEK pārstrādāšana regulā nodrošinās tiesību normu vienādu piemērošanu, veicinot produktu brīvu apriti kopējā tirgū un vienkāršojot administratīvās procedūras ES tirgos. |
| --- | --- |

4.2

Direktīvas 76/768/EEK pārstrādāšana regulā nodrošinās tiesību normu vienādu piemērošanu, veicinot produktu brīvu apriti kopējā tirgū un vienkāršojot administratīvās procedūras ES tirgos.

| 4.3 | Lai gan administratīvo procedūru vienkāršošana varētu samazināt atsevišķas izmaksas (piemēram, informēšanu par kosmētikas līdzekļiem un paziņojumus toksikoloģijas centriem), paredzams, ka ievērojamas izmaksas radīsies MVU, lai izpildītu jaunās prasības par produkta informatīvās dokumentācijas saturu un nodrošinātu atbilstību saskaņotajam standartam EN ISO 22716 (GMP). Būtu jāuzsver, ka saskaņā ar pašreizējām tiesību normām nav jāsniedz tik sīki toksikoloģiskie dati, kādi paredzēti regulas priekšlikumā. |
| --- | --- |

4.3

Lai gan administratīvo procedūru vienkāršošana varētu samazināt atsevišķas izmaksas (piemēram, informēšanu par kosmētikas līdzekļiem un paziņojumus toksikoloģijas centriem), paredzams, ka ievērojamas izmaksas radīsies MVU, lai izpildītu jaunās prasības par produkta informatīvās dokumentācijas saturu un nodrošinātu atbilstību saskaņotajam standartam EN ISO 22716 (GMP). Būtu jāuzsver, ka saskaņā ar pašreizējām tiesību normām nav jāsniedz tik sīki toksikoloģiskie dati, kādi paredzēti regulas priekšlikumā.

| 4.4 | Paredzams, ka papildizmaksas saistībā ar regulā izklāstītajām prasībām lielā mērā būs atkarīgas no uzņēmuma lieluma. Vislielākās izmaksas, kas saistītas ar informatīvo dokumentāciju un līdzekļa drošuma novērtējumu, pirmām kārtām radīsies mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas līdz šim sagatavoja tikai pamatdatus, kā noteikts spēkā esošajos tiesību aktos.
  Attiecībā uz lielām starptautiskām korporācijām nav sagaidāma ievērojama izmaksu paaugstināšanās, ņemot vērā uzņēmumu ilglaicīgo pieredzi, kompetenci, cilvēkresursus, tehnisko nodrošinājumu un pieeju trešo pušu zinātībai. Lieliem kosmētisko līdzekļu ražošanas uzņēmumiem, kas izplata ražojumus vairākos ES tirgos, centralizēta Eiropas mēroga paziņošanas sistēma neapšaubāmi vienkāršos iepriekšējās administratīvās procedūras. Daļēji samazināsies ar šādu paziņošanu saistītās izmaksas. Turklāt starptautiskajos uzņēmumos jau ir ieviestas paziņošanas sistēmas par izmantotajiem pamatsastāviem (formulas). |
| --- | --- |

4.4

Paredzams, ka papildizmaksas saistībā ar regulā izklāstītajām prasībām lielā mērā būs atkarīgas no uzņēmuma lieluma. Vislielākās izmaksas, kas saistītas ar informatīvo dokumentāciju un līdzekļa drošuma novērtējumu, pirmām kārtām radīsies mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas līdz šim sagatavoja tikai pamatdatus, kā noteikts spēkā esošajos tiesību aktos.

Attiecībā uz lielām starptautiskām korporācijām nav sagaidāma ievērojama izmaksu paaugstināšanās, ņemot vērā uzņēmumu ilglaicīgo pieredzi, kompetenci, cilvēkresursus, tehnisko nodrošinājumu un pieeju trešo pušu zinātībai. Lieliem kosmētisko līdzekļu ražošanas uzņēmumiem, kas izplata ražojumus vairākos ES tirgos, centralizēta Eiropas mēroga paziņošanas sistēma neapšaubāmi vienkāršos iepriekšējās administratīvās procedūras. Daļēji samazināsies ar šādu paziņošanu saistītās izmaksas. Turklāt starptautiskajos uzņēmumos jau ir ieviestas paziņošanas sistēmas par izmantotajiem pamatsastāviem (formulas).

| 4.5 | MVU paredzams ievērojams izmaksu pieaugums saistībā ar labu ražošanas praksi, drošuma novērtējumu un produkta dokumentāciju, kā arī visu attiecīgo pārbaužu veikšanu.
  Saistībā ar pētījumiem, dokumentāciju un drošuma novērtējumu vien izmaksas MVU var palielināties pat par 100 % katrai jaunai formulai, kas tiek laista tirgū. Tas ievērojami sadārdzinās MVU ražošanas izmaksas un ietekmēs produktu mazumtirdzniecības cenu, un līdz ar to arī patērētāju intereses.
  Jāatceras, ka MVU ražo kosmētikas līdzekļus ievērojami mazākā apjomā nekā lielie starptautiskie koncerni, kuri kosmētikas līdzekļus pārdod lielos daudzumos. Tādējādi pētniecības, dokumentācijas un drošuma novērtējuma izmaksas vienam līdzeklim MVU būs daudz augstākas.
  Saskaņā ar Komisijas sagatavoto ietekmes novērtējumu šādas izmaksas var būt nepiemērotas dalībvalstīs, kurās ir daudz mazo un vidēju uzņēmumu, kā, piemēram, Spānijā, Itālijā, Polijā un Bulgārijā. |
| --- | --- |

4.5

MVU paredzams ievērojams izmaksu pieaugums saistībā ar labu ražošanas praksi, drošuma novērtējumu un produkta dokumentāciju, kā arī visu attiecīgo pārbaužu veikšanu.

Saistībā ar pētījumiem, dokumentāciju un drošuma novērtējumu vien izmaksas MVU var palielināties pat par 100 % katrai jaunai formulai, kas tiek laista tirgū. Tas ievērojami sadārdzinās MVU ražošanas izmaksas un ietekmēs produktu mazumtirdzniecības cenu, un līdz ar to arī patērētāju intereses.

Jāatceras, ka MVU ražo kosmētikas līdzekļus ievērojami mazākā apjomā nekā lielie starptautiskie koncerni, kuri kosmētikas līdzekļus pārdod lielos daudzumos. Tādējādi pētniecības, dokumentācijas un drošuma novērtējuma izmaksas vienam līdzeklim MVU būs daudz augstākas.

Saskaņā ar Komisijas sagatavoto ietekmes novērtējumu šādas izmaksas var būt nepiemērotas dalībvalstīs, kurās ir daudz mazo un vidēju uzņēmumu, kā, piemēram, Spānijā, Itālijā, Polijā un Bulgārijā.

| 4.6 | Būtu lietderīgi samazināt negatīvo finansiālo ietekmi uz MVU, piemēram, nosakot, ka produkta dokumentācija un drošuma novērtējums atbilstoši jaunajiem noteikumiem jāsagatavo produktiem, kas pirmo reizi tiek laisti tirgū. Produktiem, kas jau ir tirgū, būtu nepieciešams pagarināt pārejas periodu produkta informatīvās dokumentācijas aktualizēšanai un drošuma novērtēšanai. |
| --- | --- |

4.6

Būtu lietderīgi samazināt negatīvo finansiālo ietekmi uz MVU, piemēram, nosakot, ka produkta dokumentācija un drošuma novērtējums atbilstoši jaunajiem noteikumiem jāsagatavo produktiem, kas pirmo reizi tiek laisti tirgū. Produktiem, kas jau ir tirgū, būtu nepieciešams pagarināt pārejas periodu produkta informatīvās dokumentācijas aktualizēšanai un drošuma novērtēšanai.

| 4.6.1 | Komiteja atbalsta 36 mēnešu laika posmu, kas paredzēts, lai minētā regula stātos spēkā. Attiecībā uz produktu informatīvās dokumentācijas aktualizēšanu un drošuma novērtēšanu Komiteja tomēr iesaka paredzēt 24 mēnešu papildu pārejas periodu pēc regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

4.6.1

Komiteja atbalsta 36 mēnešu laika posmu, kas paredzēts, lai minētā regula stātos spēkā. Attiecībā uz produktu informatīvās dokumentācijas aktualizēšanu un drošuma novērtēšanu Komiteja tomēr iesaka paredzēt 24 mēnešu papildu pārejas periodu pēc regulas stāšanās spēkā.

| 4.7 | Komiteja atzinīgi vērtē definīciju kopas izveidi. Tas atvieglos regulas noteikumu interpretāciju un palīdzēs novērst juridisko neskaidrību un nekonsekvenci. Kosmētikas līdzekļu jauna definīcija tomēr nav ierosināta. Kosmētikas līdzekļu ražošanas nozare ir ļoti inovatīva, un katru gadu tirgū tiek laisti jaunu efektivitātes līmeņu un kategoriju produkti. Tas var radīt problēmas saistībā ar produktu klasifikāciju (kosmētikas līdzekļi, farmaceitiski produkti u.c.) un t.s. robežproduktiem. Tādēļ ir jāuzsāk izglītojošas un informatīvas kampaņas, kā arī jāpastiprina tirgus uzraudzība minētajā jomā. |
| --- | --- |

4.7

Komiteja atzinīgi vērtē definīciju kopas izveidi. Tas atvieglos regulas noteikumu interpretāciju un palīdzēs novērst juridisko neskaidrību un nekonsekvenci. Kosmētikas līdzekļu jauna definīcija tomēr nav ierosināta. Kosmētikas līdzekļu ražošanas nozare ir ļoti inovatīva, un katru gadu tirgū tiek laisti jaunu efektivitātes līmeņu un kategoriju produkti. Tas var radīt problēmas saistībā ar produktu klasifikāciju (kosmētikas līdzekļi, farmaceitiski produkti u.c.) un t.s. robežproduktiem. Tādēļ ir jāuzsāk izglītojošas un informatīvas kampaņas, kā arī jāpastiprina tirgus uzraudzība minētajā jomā.

| 4.8 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ir ieviests “atbildīgās personas” jēdziens. Iespēja noteikt atbildīgo personu, kura var būt arī kāds cits uzņēmējs, ne tikai ražotājs, ir lietderīga un atbilst tādām pašreizējām tirgus metodēm kā ārpakalpojumi un privātais marķējums. Noteikumos par atbildīgo personu paredzēta atbildība gadījumos, kad līdzekļus laiž tirgū no valstīm, kas atrodas ārpus ES, piemēram, izmantojot Internetu. |
| --- | --- |

4.8

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ir ieviests “atbildīgās personas” jēdziens. Iespēja noteikt atbildīgo personu, kura var būt arī kāds cits uzņēmējs, ne tikai ražotājs, ir lietderīga un atbilst tādām pašreizējām tirgus metodēm kā ārpakalpojumi un privātais marķējums. Noteikumos par atbildīgo personu paredzēta atbildība gadījumos, kad līdzekļus laiž tirgū no valstīm, kas atrodas ārpus ES, piemēram, izmantojot Internetu.

| 4.9 | Bez tam Komiteja uzskata, ka būtu jādefinē arī citi jēdzieni, lai nodrošinātu juridisko noteiktību, īpaši ņemot vērā, ka attiecīgais normatīvais instruments ir regula. Tas jo īpaši attiecas uz tādiem jēdzieniem kā “smaržviela” un “aktīvā viela”. |
| --- | --- |

4.9

Bez tam Komiteja uzskata, ka būtu jādefinē arī citi jēdzieni, lai nodrošinātu juridisko noteiktību, īpaši ņemot vērā, ka attiecīgais normatīvais instruments ir regula. Tas jo īpaši attiecas uz tādiem jēdzieniem kā “smaržviela” un “aktīvā viela”.

| 4.10 | Komiteja atzinīgi vērtē elektroniskās saskarnes izveidi informēšanai par kosmētikas līdzekļiem un pamatformulas paziņošanai toksikoloģijas centriem. Tas neapšaubāmi vienādos administratīvās procedūras ES tirgū. |
| --- | --- |

4.10

Komiteja atzinīgi vērtē elektroniskās saskarnes izveidi informēšanai par kosmētikas līdzekļiem un pamatformulas paziņošanai toksikoloģijas centriem. Tas neapšaubāmi vienādos administratīvās procedūras ES tirgū.

| 4.11 | Komiteja atbalsta jaunās pieejas principu iekļaušanu tiesību aktos par kosmētikas līdzekļiem. Saskaņotu standartu piemērošana, ko uzņēmēji un kompetentās iestādes varētu izmantot brīvprātīgi, sniedz iespēju apvienot izmantotās metodoloģijas. Saskaņoti standarti ir labs piemērs pašregulācijai, kas ir gan lietderīga, gan tiek labprāt izmantota kosmētikas ražošanas nozarē. Komitejai tomēr ir iebildumi pret jaunās pieejas principu nekritisku piemērošanu. Patērētāju veselības un drošības jautājumi ir jāiekļauj attiecīgo regulu darbības jomā. |
| --- | --- |

4.11

Komiteja atbalsta jaunās pieejas principu iekļaušanu tiesību aktos par kosmētikas līdzekļiem. Saskaņotu standartu piemērošana, ko uzņēmēji un kompetentās iestādes varētu izmantot brīvprātīgi, sniedz iespēju apvienot izmantotās metodoloģijas. Saskaņoti standarti ir labs piemērs pašregulācijai, kas ir gan lietderīga, gan tiek labprāt izmantota kosmētikas ražošanas nozarē. Komitejai tomēr ir iebildumi pret jaunās pieejas principu nekritisku piemērošanu. Patērētāju veselības un drošības jautājumi ir jāiekļauj attiecīgo regulu darbības jomā.

| 4.12 | Komiteja atzinīgi vērtē atsauci uz saskaņotiem standartiem saistībā ar sūdzībām par kosmētikas līdzekļiem. Saskaņotie standarti tomēr būtu jāpiemēro metodēm, kas ļauj efektīvi novērtēt sniegtās informācijas ticamību, bet nevis attiecībā uz pašu sūdzību. Rezultātus varētu izvērtēt ar drošām un reproducējamām metodēm. Turklāt saskaņotajos standartos ir jāņem vērā zinātnes un tehnoloģiju attīstība un minētā jautājuma plašais apjoms. |
| --- | --- |

4.12

Komiteja atzinīgi vērtē atsauci uz saskaņotiem standartiem saistībā ar sūdzībām par kosmētikas līdzekļiem. Saskaņotie standarti tomēr būtu jāpiemēro metodēm, kas ļauj efektīvi novērtēt sniegtās informācijas ticamību, bet nevis attiecībā uz pašu sūdzību. Rezultātus varētu izvērtēt ar drošām un reproducējamām metodēm. Turklāt saskaņotajos standartos ir jāņem vērā zinātnes un tehnoloģiju attīstība un minētā jautājuma plašais apjoms.

| 4.13 | Komiteja atzinīgi vērtē diferencēta režīma ieviešanu, pamatojoties uz riska novērtējumu kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai funkcijai toksiskām vielām (“KMR”), kuras ir minētas Direktīvā 67/548/EEK (12. panta 2. punkts). Aizliegums izmantot šādas vielas būtu jāsaglabā. Tomēr pašreizējā sistēma ir balstīta uz bīstamību (piemēram, vielas būtiskajām īpašībām), neņemot vērā devu un iedarbības veidu. Tā rezultātā var gadīties, ka automātiski aizliegs izmantot, piemēram, etanolu (t.i., alkoholu), to pārklasificējot kā 1. vai 2. kategorijas KRM vielu, neraugoties uz to, ka etanola izmantošana kosmētikas līdzekļos ir droša. Regulas projektā paredzēts, ka 1. un 2. kategorijas KRM vielas drīkst izmantot kā kosmētikas līdzekļu sastāvdaļas vienīgi gadījumos, kad vienlaikus tiek ievēroti trīs nosacījumi (12. panta 2. punkts). Tomēr viens no minētajiem nosacījumiem paredz, ka vielai jābūt legāli izmantojamai pārtikā un uzturā. Bet ļoti iespējami ir gadījumi, kad vielu, kas ir klasificēta kā 1. vai 2. kategorijas KRM viela un kuru uzskata par droši izmantojamu kosmētikas līdzekļos, nav atļauts izmantot pārtikas produktos (piemēram, formaldehīds, borskābe, utt.). Noteikumi aizliedz šādas vielas izmantošanu kosmētikas līdzekļu ražošanā. |
| --- | --- |

4.13

Komiteja atzinīgi vērtē diferencēta režīma ieviešanu, pamatojoties uz riska novērtējumu kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai funkcijai toksiskām vielām (“KMR”), kuras ir minētas Direktīvā 67/548/EEK (12. panta 2. punkts). Aizliegums izmantot šādas vielas būtu jāsaglabā. Tomēr pašreizējā sistēma ir balstīta uz bīstamību (piemēram, vielas būtiskajām īpašībām), neņemot vērā devu un iedarbības veidu. Tā rezultātā var gadīties, ka automātiski aizliegs izmantot, piemēram, etanolu (t.i., alkoholu), to pārklasificējot kā 1. vai 2. kategorijas KRM vielu, neraugoties uz to, ka etanola izmantošana kosmētikas līdzekļos ir droša. Regulas projektā paredzēts, ka 1. un 2. kategorijas KRM vielas drīkst izmantot kā kosmētikas līdzekļu sastāvdaļas vienīgi gadījumos, kad vienlaikus tiek ievēroti trīs nosacījumi (12. panta 2. punkts). Tomēr viens no minētajiem nosacījumiem paredz, ka vielai jābūt legāli izmantojamai pārtikā un uzturā. Bet ļoti iespējami ir gadījumi, kad vielu, kas ir klasificēta kā 1. vai 2. kategorijas KRM viela un kuru uzskata par droši izmantojamu kosmētikas līdzekļos, nav atļauts izmantot pārtikas produktos (piemēram, formaldehīds, borskābe, utt.). Noteikumi aizliedz šādas vielas izmantošanu kosmētikas līdzekļu ražošanā.

| 4.14 | Komiteja ir informēta par pārejas periodu produkta dokumentācijas pielāgošanai un drošuma novērtējumam tiem produktiem, kas jau ir tirgū (34. pants). Projektā nav noteikts, vai noteikumus par pārejas periodu piemēro tikai tiem produktiem, kas tiek laisti tirgū, vai arī tiem produktiem, kas jau ir tirgū. Vienāda pārejas perioda noteikšana (36 mēneši) visiem produktiem, ieskaitot tos, kas jau ir tirgū, var radīt situāciju, ka produkti, kuri legāli laisti tirgū, ir jāatsauc, jo tiem nav atjaunināts marķējums vai informatīvā dokumentācija. Komiteja atbalsta 36 mēnešu laika posmu, kas paredzēts, lai minētā regula stātos spēkā. Attiecībā uz produktu informatīvās dokumentācijas aktualizēšanu un drošuma novērtēšanu Komiteja tomēr iesaka paredzēt 24 mēnešu papildu pārejas periodu pēc regulas stāšanās spēkā.
  Dokumentā SEC(2008) 117, kurā ir iekļauts ietekmes novērtējums, Eiropas Komisija norāda: “Visi pieejamie statistikas dati liecina, ka blakusparādību skaits kosmētikas produktu lietošanas rezultātā ir ļoti neliels. (...) Turklāt kopš direktīvas par kosmētikas līdzekļiem stāšanās spēkā kosmētikas nozarē nav bijis plašu krīžu saistībā ar drošumu, kā tas ir noticis, piemēram, pārtikas nozarē.” |
| --- | --- |

4.14

Komiteja ir informēta par pārejas periodu produkta dokumentācijas pielāgošanai un drošuma novērtējumam tiem produktiem, kas jau ir tirgū (34. pants). Projektā nav noteikts, vai noteikumus par pārejas periodu piemēro tikai tiem produktiem, kas tiek laisti tirgū, vai arī tiem produktiem, kas jau ir tirgū. Vienāda pārejas perioda noteikšana (36 mēneši) visiem produktiem, ieskaitot tos, kas jau ir tirgū, var radīt situāciju, ka produkti, kuri legāli laisti tirgū, ir jāatsauc, jo tiem nav atjaunināts marķējums vai informatīvā dokumentācija. Komiteja atbalsta 36 mēnešu laika posmu, kas paredzēts, lai minētā regula stātos spēkā. Attiecībā uz produktu informatīvās dokumentācijas aktualizēšanu un drošuma novērtēšanu Komiteja tomēr iesaka paredzēt 24 mēnešu papildu pārejas periodu pēc regulas stāšanās spēkā.

Dokumentā SEC(2008) 117, kurā ir iekļauts ietekmes novērtējums, Eiropas Komisija norāda: “Visi pieejamie statistikas dati liecina, ka blakusparādību skaits kosmētikas produktu lietošanas rezultātā ir ļoti neliels. (...) Turklāt kopš direktīvas par kosmētikas līdzekļiem stāšanās spēkā kosmētikas nozarē nav bijis plašu krīžu saistībā ar drošumu, kā tas ir noticis, piemēram, pārtikas nozarē.”

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1 | Komiteja ir informēta par atsevišķiem Komisijas priekšlikumā iekļautiem noteikumiem, ko būtu grūti ievērot. Visbūtiskākie ietver datu apjomu, kas nepieciešams produktu informatīvajai dokumentācijai un drošuma novērtējumam (7. pants un I pielikums). |
| --- | --- |

5.1

Komiteja ir informēta par atsevišķiem Komisijas priekšlikumā iekļautiem noteikumiem, ko būtu grūti ievērot. Visbūtiskākie ietver datu apjomu, kas nepieciešams produktu informatīvajai dokumentācijai un drošuma novērtējumam (7. pants un I pielikums).

| 5.2 | Saskaņā ar 7. pantu kosmētikas līdzekļu drošuma novērtējums jāveic neatkarīgai trešai pusei, kas nav attiecīgā uzņēmuma darbinieks. |
| --- | --- |

5.2

Saskaņā ar 7. pantu kosmētikas līdzekļu drošuma novērtējums jāveic neatkarīgai trešai pusei, kas nav attiecīgā uzņēmuma darbinieks.

| 5.3 | 7. panta 3. punktā jēdziens “neklīniski pētījumi par drošumu” ir neskaidrs. Atbilstoši pieejamajai informācijai dažādas ES dalībvalstis minēto formulējumu interpretē dažādi. Saskaņā ar Polijas kompetento iestāžu izmantoto interpretāciju klīniskie testi ir tie, ko veic medikamentiem. Tādā gadījumā pētījumi, kuros brīvprātīgie piedalās kosmētikas līdzekļu testēšanā (dermatoloģiskie testi, atbilstības testi, instrumentālie testi), nav uzskatāmi par klīniskajiem testiem. Tomēr tos nevar uzskatīt arī par neklīniskiem pētījumiem regulas priekšlikuma 7. panta 3. punkta nozīmē. Saskaņā ar Direktīvas 2004/10/EK noteikumiem laba laboratorijas prakse nav jāpiemēro testiem, kuros piedalās cilvēki. |
| --- | --- |

5.3

7. panta 3. punktā jēdziens “neklīniski pētījumi par drošumu” ir neskaidrs. Atbilstoši pieejamajai informācijai dažādas ES dalībvalstis minēto formulējumu interpretē dažādi. Saskaņā ar Polijas kompetento iestāžu izmantoto interpretāciju klīniskie testi ir tie, ko veic medikamentiem. Tādā gadījumā pētījumi, kuros brīvprātīgie piedalās kosmētikas līdzekļu testēšanā (dermatoloģiskie testi, atbilstības testi, instrumentālie testi), nav uzskatāmi par klīniskajiem testiem. Tomēr tos nevar uzskatīt arī par neklīniskiem pētījumiem regulas priekšlikuma 7. panta 3. punkta nozīmē. Saskaņā ar Direktīvas 2004/10/EK noteikumiem laba laboratorijas prakse nav jāpiemēro testiem, kuros piedalās cilvēki.

| 5.4 | Turklāt prasība, ka visas toksikoloģiskās pārbaudes un analīzes, kas nepieciešamas drošuma novērtējumam, jāveic atbilstoši labas laboratorijas prakses principam, neļauj izmantot lielāko daļa datu, kuri iekļauti toksikoloģijas datubāzēs un zinātniskajās publikācijās, kas ir vērtīgs informācijas avots. Pat nesenajās zinātniskajās publikācijās ļoti reti ir iespējams atrast laboratoriju, kas veic attiecīgos testus, deklarāciju par atbilstību (vai neatbilstību) labai laboratorijas praksei. |
| --- | --- |

5.4

Turklāt prasība, ka visas toksikoloģiskās pārbaudes un analīzes, kas nepieciešamas drošuma novērtējumam, jāveic atbilstoši labas laboratorijas prakses principam, neļauj izmantot lielāko daļa datu, kuri iekļauti toksikoloģijas datubāzēs un zinātniskajās publikācijās, kas ir vērtīgs informācijas avots. Pat nesenajās zinātniskajās publikācijās ļoti reti ir iespējams atrast laboratoriju, kas veic attiecīgos testus, deklarāciju par atbilstību (vai neatbilstību) labai laboratorijas praksei.

| 5.5 | Grūtības var rasties izpildot I pielikuma 2. un 4. punkta noteikumus par iesaiņojamā materiāla tīrības un noturīguma novērtējumu, sastāvdaļu savstarpējās iedarbības novērtējumu un produkta noturīguma ietekmes uz tā drošumu novērtējumu, kā arī perioda par līdzekļa izmantošanu pēc iesaiņojuma atvēršanas noteikšanu, jo nav kopīgi pieejamas un atzītas metodoloģijas, piemēram, Eiropas standarti, vai zinātnisku publikāciju. Līdz ar to minētie dati šobrīd nav pieejami. |
| --- | --- |

5.5

Grūtības var rasties izpildot I pielikuma 2. un 4. punkta noteikumus par iesaiņojamā materiāla tīrības un noturīguma novērtējumu, sastāvdaļu savstarpējās iedarbības novērtējumu un produkta noturīguma ietekmes uz tā drošumu novērtējumu, kā arī perioda par līdzekļa izmantošanu pēc iesaiņojuma atvēršanas noteikšanu, jo nav kopīgi pieejamas un atzītas metodoloģijas, piemēram, Eiropas standarti, vai zinātnisku publikāciju. Līdz ar to minētie dati šobrīd nav pieejami.

| 5.5.1 | Komiteja atzinīgi vērtē I pielikuma saturu (kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojums) attiecībā uz minimālajām prasībām par datiem un veicamajiem testiem, sagatavojot produkta informatīvo dokumentāciju. Minētais paaugstinās dokumentācijas kvalitāti, veicinās tirgus uzraudzību un tādējādi veicinās arī patērētāju drošību. |
| --- | --- |

5.5.1

Komiteja atzinīgi vērtē I pielikuma saturu (kosmētikas līdzekļa drošuma ziņojums) attiecībā uz minimālajām prasībām par datiem un veicamajiem testiem, sagatavojot produkta informatīvo dokumentāciju. Minētais paaugstinās dokumentācijas kvalitāti, veicinās tirgus uzraudzību un tādējādi veicinās arī patērētāju drošību.

| 5.6 | NOAEL (No Observed Adverse Effect Level jeb apjoms, līdz kuram nenovēro nelabvēlīgu ietekmi) noteikšana, kas nepieciešama līdzekļa minimālā drošuma līmeņa aprēķināšanai, daudzām vielām nav pieejama. Lai izpildītu prasību par NOAEL noteikšanu, radīsies nepieciešamība veikt izmēģinājumus ar dzīvniekiem, tādējādi pārkāpjot ES politiku par alternatīvo metožu izmantošanas veicināšanu. Tas arī ir pretrunā ar 14. panta noteikumiem (izmēģinājumi ar dzīvniekiem). |
| --- | --- |

5.6

NOAEL (No Observed Adverse Effect Level jeb apjoms, līdz kuram nenovēro nelabvēlīgu ietekmi) noteikšana, kas nepieciešama līdzekļa minimālā drošuma līmeņa aprēķināšanai, daudzām vielām nav pieejama. Lai izpildītu prasību par NOAEL noteikšanu, radīsies nepieciešamība veikt izmēģinājumus ar dzīvniekiem, tādējādi pārkāpjot ES politiku par alternatīvo metožu izmantošanas veicināšanu. Tas arī ir pretrunā ar 14. panta noteikumiem (izmēģinājumi ar dzīvniekiem).

| 5.6.1 | Tādēļ jaunajos noteikumos būtu ieteicams precīzi noteikt, kādi kosmētikas līdzekļos izmantoto vielu testi jāveic ražotājam, lai konstatētu iespējamos riskus, kas apdraud patērētājus. |
| --- | --- |

5.6.1

Tādēļ jaunajos noteikumos būtu ieteicams precīzi noteikt, kādi kosmētikas līdzekļos izmantoto vielu testi jāveic ražotājam, lai konstatētu iespējamos riskus, kas apdraud patērētājus.

| 5.7 | Komiteja nepiekrīt, ka sastāvdaļu sarakstu var norādīt tikai uz iepakojuma (15. panta g) apakšpunkts), ja iespējams, tas būtu jānorāda uz paša produkta (taras, kurā līdzeklis iepildīts). |
| --- | --- |

5.7

Komiteja nepiekrīt, ka sastāvdaļu sarakstu var norādīt tikai uz iepakojuma (15. panta g) apakšpunkts), ja iespējams, tas būtu jānorāda uz paša produkta (taras, kurā līdzeklis iepildīts).

| 5.8 | Komiteja uzskata, ka uz kosmētikas līdzekļiem jābūt īpašām norādēm par to, vai attiecīgo produktu drīkst lietot bērni, skaidri un ļoti uzskatāmi norādot minimālo vecumu, kā arī, vai produkts jāglabā bērniem nepieejamā vietā. |
| --- | --- |

5.8

Komiteja uzskata, ka uz kosmētikas līdzekļiem jābūt īpašām norādēm par to, vai attiecīgo produktu drīkst lietot bērni, skaidri un ļoti uzskatāmi norādot minimālo vecumu, kā arī, vai produkts jāglabā bērniem nepieejamā vietā.

| 5.9 | Tāpat arī Komiteja uzskata, ka regulā skaidri jāparedz, ka uz kosmētisko līdzekļu tālpārdošanu attiecināmi tieši tādi paši nosacījumi, proti, informācija, kas jānorāda uz produkta etiķetēm un iepakojumiem, kad to tirgo veikalā. |
| --- | --- |

5.9

Tāpat arī Komiteja uzskata, ka regulā skaidri jāparedz, ka uz kosmētisko līdzekļu tālpārdošanu attiecināmi tieši tādi paši nosacījumi, proti, informācija, kas jānorāda uz produkta etiķetēm un iepakojumiem, kad to tirgo veikalā.

| 5.10 | Komiteja atbalsta paaugstināto prasību par kompetento iestāžu sadarbību administratīvajā jomā un labas administratīvās prakses piemērošanu. |
| --- | --- |

5.10

Komiteja atbalsta paaugstināto prasību par kompetento iestāžu sadarbību administratīvajā jomā un labas administratīvās prakses piemērošanu.

| 5.11 | Komiteja atbalsta priekšlikumu labot iepriekšējos pielikumus, kur minēts to vielu saraksts, kas ir aizliegtas kosmētikas līdzekļu ražošanā vai kuras ir atļauts izmantot ar ierobežojumiem, papildinot ar CAS un EINECS numuriem, kā arī izveidojot kosmētisko līdzekļu sastāvdaļu elektronisku uzskaiti. |
| --- | --- |

5.11

Komiteja atbalsta priekšlikumu labot iepriekšējos pielikumus, kur minēts to vielu saraksts, kas ir aizliegtas kosmētikas līdzekļu ražošanā vai kuras ir atļauts izmantot ar ierobežojumiem, papildinot ar CAS un EINECS numuriem, kā arī izveidojot kosmētisko līdzekļu sastāvdaļu elektronisku uzskaiti.

| 5.12 | Direktīvas 76/768/EEK iepriekšējā I pielikuma anulēšana vērtējama pozitīvi. Iepriekšējam sarakstam, kurā iekļauts dalījums kategorijās, bija vairāk gadījuma raksturs, un tajā bija iekļauti kategoriju grupu atkārtojumi, piemēram “dekoratīvās kosmētikas pūderi” un “kosmētikas līdzekļi dekoratīvās kosmētikas uzklāšanai un noņemšanai”. Turklāt iepriekšējais saraksts jau ir novecojis, tajā nav pieejamas jaunu produktu kategorijas, kas ir tirgū, kā, piemēram, pašlīmējošās pretcelulīta uzlīmes un dekoratīvās kosmētikas noņemšanas salvetes ar aktīvām vielām. |
| --- | --- |

5.12

Direktīvas 76/768/EEK iepriekšējā I pielikuma anulēšana vērtējama pozitīvi. Iepriekšējam sarakstam, kurā iekļauts dalījums kategorijās, bija vairāk gadījuma raksturs, un tajā bija iekļauti kategoriju grupu atkārtojumi, piemēram “dekoratīvās kosmētikas pūderi” un “kosmētikas līdzekļi dekoratīvās kosmētikas uzklāšanai un noņemšanai”. Turklāt iepriekšējais saraksts jau ir novecojis, tajā nav pieejamas jaunu produktu kategorijas, kas ir tirgū, kā, piemēram, pašlīmējošās pretcelulīta uzlīmes un dekoratīvās kosmētikas noņemšanas salvetes ar aktīvām vielām.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2008) 49 galīgā redakcija — 2008/0025 (COD).

1

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/39

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos”

COM(2008) 123 galīgā redakcija — 2008/0045 (COD)

(2009/C 27/08)

Eiropas Savienības Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2008. gada 3. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 11. jūnijā. Ziņotājs — Cedrone kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 127 balsīm par un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai (COM(2008) 123 galīgā redakcija), ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK, jo ar to nodrošina, ka tiek saskaņoti noteikumi par visu zāļu laišanu apgrozībā neatkarīgi no atļauju izsniegšanas kārtības. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai (COM(2008) 123 galīgā redakcija), ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK, jo ar to nodrošina, ka tiek saskaņoti noteikumi par visu zāļu laišanu apgrozībā neatkarīgi no atļauju izsniegšanas kārtības.

| 1.2. | Vienādu kritēriju piemērošana visām zālēm papildus līdzīgiem kvalitātes, drošuma un labvērtības kritērijiem ļauj nodrošināt augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni un efektīvu iekšējā tirgus darbību. Tajā pašā laikā uzņēmumi tiek atbrīvoti no nevajadzīga administratīvā un finansiālā sloga. |
| --- | --- |

1.2.

Vienādu kritēriju piemērošana visām zālēm papildus līdzīgiem kvalitātes, drošuma un labvērtības kritērijiem ļauj nodrošināt augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni un efektīvu iekšējā tirgus darbību. Tajā pašā laikā uzņēmumi tiek atbrīvoti no nevajadzīga administratīvā un finansiālā sloga.

| 1.3. | EESK aizvien ir atbalstījusi un arī turpmāk atbalstīs Komisijas pasākumus, lai paaugstinātu zāļu drošumu, kas ir ļoti svarīgs cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības faktors. |
| --- | --- |

1.3.

EESK aizvien ir atbalstījusi un arī turpmāk atbalstīs Komisijas pasākumus, lai paaugstinātu zāļu drošumu, kas ir ļoti svarīgs cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības faktors.

| 1.4. | EESK atbalsta pilnvaru piešķiršanu Komisijai, lai tā varētu Regulas (EK) Nr. 1084/2003 noteikumus neatkarīgi no atļaujas piešķiršanas kārtības attiecināt uz izmaiņām, kas veiktas pēc atļaujas saņemšanas, tādējādi novēršot iespējamos šķēršļus zāļu brīvai apritei, un uzsver turpmāko pasākumu, kuri būs jānosaka Komisijai, nozīmīgumu. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atbalsta pilnvaru piešķiršanu Komisijai, lai tā varētu Regulas (EK) Nr. 1084/2003 noteikumus neatkarīgi no atļaujas piešķiršanas kārtības attiecināt uz izmaiņām, kas veiktas pēc atļaujas saņemšanas, tādējādi novēršot iespējamos šķēršļus zāļu brīvai apritei, un uzsver turpmāko pasākumu, kuri būs jānosaka Komisijai, nozīmīgumu.

| 1.5. | Šajā sakarā EESK vēlreiz apstiprina savu stingru pārliecību, ka pēc iespējas ātrāk jāizveido iekšējais tirgus arī tajās nozarēs, kurās tas vēl nav izdarīts vai ir tikai daļēji izveidots. |
| --- | --- |

1.5.

Šajā sakarā EESK vēlreiz apstiprina savu stingru pārliecību, ka pēc iespējas ātrāk jāizveido iekšējais tirgus arī tajās nozarēs, kurās tas vēl nav izdarīts vai ir tikai daļēji izveidots.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Eiropas Komisija 2001. gadā būtiski reformēja tiesisko regulējumu par zālēm, iesniedzot divus īpašus tiesību aktus, proti, Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm, un Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (1). |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Komisija 2001. gadā būtiski reformēja tiesisko regulējumu par zālēm, iesniedzot divus īpašus tiesību aktus, proti, Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm, un Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (1).

| 2.2. | Ar minētajiem tiesību aktiem turpināja visaptverošo reformu, ko uzsāka 1993. gadā, saskaņā ar Regulu Nr. 2309/93 izveidojot Eiropas Zāļu aģentūru (EMEA) un ieviešot jaunu kārtību zāļu tirdzniecības atļauju piešķiršanai un uzraudzībai (2). |
| --- | --- |

2.2.

Ar minētajiem tiesību aktiem turpināja visaptverošo reformu, ko uzsāka 1993. gadā, saskaņā ar Regulu Nr. 2309/93 izveidojot Eiropas Zāļu aģentūru (EMEA) un ieviešot jaunu kārtību zāļu tirdzniecības atļauju piešķiršanai un uzraudzībai (2).

| 2.3. | Pamatojoties uz preču brīvas apgrozības principu, minētajā regulā bija paredzētas divas zāļu tirdzniecības atļauju piešķiršanas procedūras, kas ir spēkā kopš 1995. gada 1. janvāra:






  a) | “centralizēta” kārtība, uz kuru pamatojoties EMEA veic atļauju piešķiršanu tirdzniecībai visā Kopienas teritorijā un kas ir obligāta biotehnoloģiski iegūtām zālēm un fakultatīva jaunām zālēm; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pamatojoties uz preču brīvas apgrozības principu, minētajā regulā bija paredzētas divas zāļu tirdzniecības atļauju piešķiršanas procedūras, kas ir spēkā kopš 1995. gada 1. janvāra:

a)

“centralizēta” kārtība, uz kuru pamatojoties EMEA veic atļauju piešķiršanu tirdzniecībai visā Kopienas teritorijā un kas ir obligāta biotehnoloģiski iegūtām zālēm un fakultatīva jaunām zālēm;

| b) | valsts mēroga jeb tā sauktā “decentralizētā” kārtība, saskaņā ar kuru attiecīgās valstu iestādes turpina piešķirt atļaujas. Minētā kārtība ļauj piemērot arī īpašus savstarpējas atzīšanas noteikumus, kas vienā dalībvalstī atļautās zāles ļauj pārdot arī pārējās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

valsts mēroga jeb tā sauktā “decentralizētā” kārtība, saskaņā ar kuru attiecīgās valstu iestādes turpina piešķirt atļaujas. Minētā kārtība ļauj piemērot arī īpašus savstarpējas atzīšanas noteikumus, kas vienā dalībvalstī atļautās zāles ļauj pārdot arī pārējās dalībvalstīs.

| 2.4. | Izmantojot minēto zāļu tirdzniecības atļauju piešķiršanas kārtību, bija jānodrošina pareizs ieguvumu un apdraudējumu novērtējums, kā arī jānosaka stingri kvalitātes, drošuma un efektivitātes kritēriji, lai garantētu ES iedzīvotāju un dzīvnieku veselības aizsardzību. |
| --- | --- |

2.4.

Izmantojot minēto zāļu tirdzniecības atļauju piešķiršanas kārtību, bija jānodrošina pareizs ieguvumu un apdraudējumu novērtējums, kā arī jānosaka stingri kvalitātes, drošuma un efektivitātes kritēriji, lai garantētu ES iedzīvotāju un dzīvnieku veselības aizsardzību.

| 2.5. | Pateicoties īpašiem noteikumiem par zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmu, Direktīvā 2001/82/EK un Direktīvā 2001/83/EK ir nostiprinātas attiecīgas obligātās saistības, lai, veicot biežākas pārbaudes un izmantojot stingrākus un konkrētākus kritērijus attiecībā uz pienākumu informēt par nevēlamām blakusparādībām, nodrošinātu augstāku sabiedrības veselības aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

2.5.

Pateicoties īpašiem noteikumiem par zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmu, Direktīvā 2001/82/EK un Direktīvā 2001/83/EK ir nostiprinātas attiecīgas obligātās saistības, lai, veicot biežākas pārbaudes un izmantojot stingrākus un konkrētākus kritērijus attiecībā uz pienākumu informēt par nevēlamām blakusparādībām, nodrošinātu augstāku sabiedrības veselības aizsardzības līmeni.

| 2.6. | Komisija, regulāri pārbaudot zāļu tirdzniecības atļauju piešķiršanas sistēmas darbību, ir konstatējusi problēmas, kad izmaiņas tiek veiktas pēc valsts mēroga atļauju piešķiršanas. Zāļu tirdzniecības atļaujas 80 % gadījumu piešķir dalībvalstis. |
| --- | --- |

2.6.

Komisija, regulāri pārbaudot zāļu tirdzniecības atļauju piešķiršanas sistēmas darbību, ir konstatējusi problēmas, kad izmaiņas tiek veiktas pēc valsts mēroga atļauju piešķiršanas. Zāļu tirdzniecības atļaujas 80 % gadījumu piešķir dalībvalstis.

| 2.7. | Izmaiņas dalībvalstu piešķirtajās atļaujās veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1084/2003 un Regulu (EK) Nr. 1085/2003, kuras aptver tikai tādus aspektus kā ražošanas process, iepakojums un ražotāja adrese, tomēr neattiecas uz tādiem svarīgiem aspektiem kā jaunas terapeitiskas indikācijas vai izmaiņas ievadīšanas veidā. |
| --- | --- |

2.7.

Izmaiņas dalībvalstu piešķirtajās atļaujās veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1084/2003 un Regulu (EK) Nr. 1085/2003, kuras aptver tikai tādus aspektus kā ražošanas process, iepakojums un ražotāja adrese, tomēr neattiecas uz tādiem svarīgiem aspektiem kā jaunas terapeitiskas indikācijas vai izmaiņas ievadīšanas veidā.

| 2.8. | No iepriekš teiktā izriet, ka dažādās valstīs atšķiras procedūras, ko veic pēc sākotnējās atļaujas piešķiršanas, tādēļ iespējams, ka vienam un tam pašam produktam piemēro dažādus noteikumus un klasifikāciju. Tas neļauj nodrošināt vienādu veselības aizsardzības līmeni, jo vienu un to pašu zāļu terapeitiskā klasifikācija vai izmantojums var būt atšķirīgs, un tādēļ Eiropas Savienībā var rasties (dažos gadījumos mākslīgs) šķērslis zāļu brīvai apritei. |
| --- | --- |

2.8.

No iepriekš teiktā izriet, ka dažādās valstīs atšķiras procedūras, ko veic pēc sākotnējās atļaujas piešķiršanas, tādēļ iespējams, ka vienam un tam pašam produktam piemēro dažādus noteikumus un klasifikāciju. Tas neļauj nodrošināt vienādu veselības aizsardzības līmeni, jo vienu un to pašu zāļu terapeitiskā klasifikācija vai izmantojums var būt atšķirīgs, un tādēļ Eiropas Savienībā var rasties (dažos gadījumos mākslīgs) šķērslis zāļu brīvai apritei.

3.   Komisijas priekšlikums

| 3.1. | Lai novērstu atšķirīgus nosacījumus attiecībā uz vienām un tām pašām zālēm, Komisija nolēma ierosināt tiesību aktu, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK, lai Regulas (EK) Nr. 1084/2003, kuru līdz šim zālēm piemēroja tikai saskaņā ar centralizētu procedūru, darbības jomu attiecinātu uz visām zālēm neatkarīgi no to tirdzniecības atļauju izsniegšanas kārtības. |
| --- | --- |

3.1.

Lai novērstu atšķirīgus nosacījumus attiecībā uz vienām un tām pašām zālēm, Komisija nolēma ierosināt tiesību aktu, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK, lai Regulas (EK) Nr. 1084/2003, kuru līdz šim zālēm piemēroja tikai saskaņā ar centralizētu procedūru, darbības jomu attiecinātu uz visām zālēm neatkarīgi no to tirdzniecības atļauju izsniegšanas kārtības.

| 3.2. | Priekšlikums ir viens no tiesību aktu vienkāršošanas iniciatīvām, kas minētas Komisijas 2008. gada likumdošanas un darba programmas 2. pielikumā. Tas ir tiesību akts, ar ko tikai groza vairākus Direktīvas 2001/82/EK un Direktīvas 2001/83/EK pantus, lai Regulas (EK) Nr. 1084/2003 noteikumus attiecinātu uz visām zālēm. |
| --- | --- |

3.2.

Priekšlikums ir viens no tiesību aktu vienkāršošanas iniciatīvām, kas minētas Komisijas 2008. gada likumdošanas un darba programmas 2. pielikumā. Tas ir tiesību akts, ar ko tikai groza vairākus Direktīvas 2001/82/EK un Direktīvas 2001/83/EK pantus, lai Regulas (EK) Nr. 1084/2003 noteikumus attiecinātu uz visām zālēm.

| 3.3. | Ja pašreizējā situācija nemainīsies, radīsies nevajadzīgs administratīvais un finansiālais slogs uzņēmumiem, kas vēlas veikt komercdarbību vairākās ES dalībvalstīs. Minētajiem uzņēmumiem katrā dalībvalstī jārēķinās ar dažādiem noteikumiem un atšķirīgiem administratīvajiem norādījumiem, kas var radīt arī mākslīgus šķēršļus preču brīvai apgrozībai. |
| --- | --- |

3.3.

Ja pašreizējā situācija nemainīsies, radīsies nevajadzīgs administratīvais un finansiālais slogs uzņēmumiem, kas vēlas veikt komercdarbību vairākās ES dalībvalstīs. Minētajiem uzņēmumiem katrā dalībvalstī jārēķinās ar dažādiem noteikumiem un atšķirīgiem administratīvajiem norādījumiem, kas var radīt arī mākslīgus šķēršļus preču brīvai apgrozībai.

| 3.4. | Priekšlikums skar tikai tiesisko aspektu, un ar to groza Regulas (EK) Nr. 1084/2003 juridisko pamatu, piešķirot Komisijai pilnvaras mainīt minētās regulas darbības jomu, lai efektīvi saskaņotu noteikumus par atļauju piešķiršanu. |
| --- | --- |

3.4.

Priekšlikums skar tikai tiesisko aspektu, un ar to groza Regulas (EK) Nr. 1084/2003 juridisko pamatu, piešķirot Komisijai pilnvaras mainīt minētās regulas darbības jomu, lai efektīvi saskaņotu noteikumus par atļauju piešķiršanu.

| 3.5. | Komisija uzsver, ka par minēto tiesību aktu grozījumu notika plaša apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm un ka spēkā esošo tiesību aktu grozīšana, kas izraudzīta no vairākām iespējām, ir vispiemērotākais veids, lai saskaņotu noteikumus par prasībām pēc zāļu laišanas apgrozībā un nodrošinātu augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni un tiesību aktu konsekvenci. |
| --- | --- |

3.5.

Komisija uzsver, ka par minēto tiesību aktu grozījumu notika plaša apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm un ka spēkā esošo tiesību aktu grozīšana, kas izraudzīta no vairākām iespējām, ir vispiemērotākais veids, lai saskaņotu noteikumus par prasībām pēc zāļu laišanas apgrozībā un nodrošinātu augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni un tiesību aktu konsekvenci.

| 3.6. | Priekšlikums, ar ko groza virkni pantu, balstās uz EK dibināšanas līguma 95. pantu, kas paredz koplēmuma procedūras izmantošanu, un atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam. |
| --- | --- |

3.6.

Priekšlikums, ar ko groza virkni pantu, balstās uz EK dibināšanas līguma 95. pantu, kas paredz koplēmuma procedūras izmantošanu, un atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | EESK atbalsta priekšlikumu, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK, jo minētie grozījumi ļauj saskaņot noteikumus par visu zāļu tirdzniecības atļaujām, nodrošina augsta sabiedrības veselības aizsardzības līmeņa saglabāšanos un efektīvu iekšējā tirgus darbību, kā arī vienlaikus atbrīvo uzņēmumus no nevajadzīga administratīvā un finansiālā sloga. |
| --- | --- |

4.1.

EESK atbalsta priekšlikumu, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK, jo minētie grozījumi ļauj saskaņot noteikumus par visu zāļu tirdzniecības atļaujām, nodrošina augsta sabiedrības veselības aizsardzības līmeņa saglabāšanos un efektīvu iekšējā tirgus darbību, kā arī vienlaikus atbrīvo uzņēmumus no nevajadzīga administratīvā un finansiālā sloga.

| 4.2. | Tāpat kā agrākajos atzinumos par šo tematu EESK atbalsta un pat aicina īstenot Komisijas pasākumus, lai paaugstinātu zāļu drošumu, kas ir ļoti svarīgs cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības faktors. |
| --- | --- |

4.2.

Tāpat kā agrākajos atzinumos par šo tematu EESK atbalsta un pat aicina īstenot Komisijas pasākumus, lai paaugstinātu zāļu drošumu, kas ir ļoti svarīgs cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības faktors.

| 4.3. | Priekšlikums dod iespēju, veicot vienkāršus grozījumus tiesību aktos, saskaņot prasības attiecībā uz visām zālēm neatkarīgi no to tirdzniecības atļauju izsniegšanas kārtības un tajā pašā laikā novērst jaunus iespējamos šķēršļus zāļu brīvai apritei. |
| --- | --- |

4.3.

Priekšlikums dod iespēju, veicot vienkāršus grozījumus tiesību aktos, saskaņot prasības attiecībā uz visām zālēm neatkarīgi no to tirdzniecības atļauju izsniegšanas kārtības un tajā pašā laikā novērst jaunus iespējamos šķēršļus zāļu brīvai apritei.

| 4.4. | EESK, atbalstot juridiskā pamata grozījumus, gaida, kad tiks pabeigts pašlaik izstrādājamais tiesību akts, paredzot, ka tam būs ļoti liela nozīme farmācijas nozares nākotnē. |
| --- | --- |

4.4.

EESK, atbalstot juridiskā pamata grozījumus, gaida, kad tiks pabeigts pašlaik izstrādājamais tiesību akts, paredzot, ka tam būs ļoti liela nozīme farmācijas nozares nākotnē.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  OV L 311, 29.11.2001.

1

(2)  OV L 214, 24.8.1993.

2

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/41

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vienkāršām spiedtvertnēm” (kodificēta versija)

COM(2008) 202 galīgā redakcija — 2008/0076 (COD).

(2009/C 27/09)

Eiropas Savienības Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2008. gada 26. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vienkāršām spiedtvertnēm” (kodificēta versija).

Tā kā Komiteja pilnībā atbalsta priekšlikumu un nevēlas izteikt papildu piezīmes, Komiteja 446. plenārajā sesijā 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē) ar 142 balsīm par un 6 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par minēto priekšlikumu.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/41

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz dzelzceļu tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem”

COM(2007) 608 galīgā redakcija

(2009/C 27/10)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2007. gada 18. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Ceļā uz dzelzceļu tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2008. gada 5. jūnijā. Ziņotājs — Buffetaut kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (10. jūlija sēdē), ar 111 balsīm par un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi

| 1.1 | EESK piekrīt Komisijas veiktajam stāvokļa novērtējumam dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā Eiropas Savienībā un uzskata, ka Komisijas priekšlikumi ir atbalstāmi, pat ja salīdzinājumā ar veicamo uzdevumu tie ir pieticīgi. |
| --- | --- |

1.1

EESK piekrīt Komisijas veiktajam stāvokļa novērtējumam dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā Eiropas Savienībā un uzskata, ka Komisijas priekšlikumi ir atbalstāmi, pat ja salīdzinājumā ar veicamo uzdevumu tie ir pieticīgi.

| 1.2 | Komiteja uzskata, ka stāvokļa uzlabošanai nepieciešams:






  — | nevis vienkāršs transporta pakalpojumu piedāvājums, bet vairāk loģistikas pakalpojumu piedāvājums, |
| --- | --- | --- |

1.2

Komiteja uzskata, ka stāvokļa uzlabošanai nepieciešams:

—

nevis vienkāršs transporta pakalpojumu piedāvājums, bet vairāk loģistikas pakalpojumu piedāvājums,

| — | samazināt izmaksas, lai varētu piedāvāt konkurētspējīgas cenas, |
| --- | --- |

—

samazināt izmaksas, lai varētu piedāvāt konkurētspējīgas cenas,

| — | uzlabot pakalpojumu uzticamību, |
| --- | --- |

—

uzlabot pakalpojumu uzticamību,

| — | pēc iespējas samazināt pārvadājuma laiku no iekraušanas vietas līdz galamērķim, |
| --- | --- |

—

pēc iespējas samazināt pārvadājuma laiku no iekraušanas vietas līdz galamērķim,

| — | paredzēt piedāvājuma elastīgumu un ātru reaģēšanu satiksmes traucējumu gadījumā. |
| --- | --- |

—

paredzēt piedāvājuma elastīgumu un ātru reaģēšanu satiksmes traucējumu gadījumā.

1.3   Patiesi loģistikas pakalpojumi

Pamatdoma ir padarīt klientam vienkāršu to, kas pēc savas būtības dzelzceļa pārvadājumu nozarē ir sarežģīts. To var panākt ar efektīvu klientu vajadzību pārrraudzību, precīzu un drošu informāciju, privāto vagonu plašāku piedāvājumu un pakalpojuma, tostarp iekraušanas un izkraušanas nodrošināšanu visa maršruta garumā.

1.4   Izmaksu samazināšana

| 1.4.1 | Nolūkā samazināt izmaksas, ir jāturpina darbs, lai Eiropā nodrošinātu dzelzceļa sistēmu savstarpēju izmantojamību un tehnisko aspektu saskaņotību. Vēsturiski katrs tīkls ir izstrādājis savus iekšējos noteikumus, regulējuma un drošības sistēmas. Pakāpeniski ir jāpanāk visu sistēmu konverģence un iespējami īsākā laikā jāievieš Eiropas Dzelzceļa transporta pārvaldības sistēma ERTMS (European Rail Trafic Management System). |
| --- | --- |

1.4.1

Nolūkā samazināt izmaksas, ir jāturpina darbs, lai Eiropā nodrošinātu dzelzceļa sistēmu savstarpēju izmantojamību un tehnisko aspektu saskaņotību. Vēsturiski katrs tīkls ir izstrādājis savus iekšējos noteikumus, regulējuma un drošības sistēmas. Pakāpeniski ir jāpanāk visu sistēmu konverģence un iespējami īsākā laikā jāievieš Eiropas Dzelzceļa transporta pārvaldības sistēma ERTMS (European Rail Trafic Management System).

| 1.4.2 | Veicot atbilstošus ieguldījumus, ikreiz, kad tas iespējams, pakāpeniski jāsaskaņo rādītāji par dzelzceļa infrastruktūras gabarītiem, vilcienu sastāvu garumu, kāpumu un nogāzēm, slodzi uz asi, lai tos pielāgotu kravu pārvadājumiem, kā tas notiek, piemēram, ASV. |
| --- | --- |

1.4.2

Veicot atbilstošus ieguldījumus, ikreiz, kad tas iespējams, pakāpeniski jāsaskaņo rādītāji par dzelzceļa infrastruktūras gabarītiem, vilcienu sastāvu garumu, kāpumu un nogāzēm, slodzi uz asi, lai tos pielāgotu kravu pārvadājumiem, kā tas notiek, piemēram, ASV.

| 1.4.3 | Lielāka konkurence un tirgus atvērtība sekmētu augstāku efektivitāti un produktivitāti. Šis jautājums ir saistīts ar vilcienu vadītāju sagatavošanu. Jaunie operatori, kas ienāk tirgū, var saskarties ar kvalificēta darbaspēka trūkumu. Tādēļ, lai risinātu minēto problēmu un izveidotu jaunas, augsti kvalificētiem darbiniekiem paredzētas darba vietas, ir jānodrošina attiecīgi apmācību kursi. |
| --- | --- |

1.4.3

Lielāka konkurence un tirgus atvērtība sekmētu augstāku efektivitāti un produktivitāti. Šis jautājums ir saistīts ar vilcienu vadītāju sagatavošanu. Jaunie operatori, kas ienāk tirgū, var saskarties ar kvalificēta darbaspēka trūkumu. Tādēļ, lai risinātu minēto problēmu un izveidotu jaunas, augsti kvalificētiem darbiniekiem paredzētas darba vietas, ir jānodrošina attiecīgi apmācību kursi.

| 1.4.4 | Lai nodrošinātu brīvas un neizkropļotas konkurences apstākļus, jāpārskata infrastruktūras pārvaldītāju veiktā izmaksu sadale dažādiem tirgus dalībniekiem, tāpat būtu labāk jāsadala tās ārējās izmaksas, kas attiecas uz konkurējošiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

1.4.4

Lai nodrošinātu brīvas un neizkropļotas konkurences apstākļus, jāpārskata infrastruktūras pārvaldītāju veiktā izmaksu sadale dažādiem tirgus dalībniekiem, tāpat būtu labāk jāsadala tās ārējās izmaksas, kas attiecas uz konkurējošiem pārvadājumu veidiem.

| 1.4.5 | Lai varētu izdarīt secinājumus no apkopotās pieredzes un labas prakses piemēriem, ir jāizvērtē un jāatbalsta tādas iniciatīvas kā Betuwe line, projekts New Opera vai FERRMED. |
| --- | --- |

1.4.5

Lai varētu izdarīt secinājumus no apkopotās pieredzes un labas prakses piemēriem, ir jāizvērtē un jāatbalsta tādas iniciatīvas kā Betuwe line, projekts New Opera vai FERRMED.

1.5   Lielāka pakalpojumu uzticamība

| 1.5.1 | Būtu jāizstrādā saistoši līgumu noteikumi par obligātu kompensāciju klientiem nekvalitatīvu pakalpojumu gadījumā, kas varētu būt stimuls, lai uzlabotu pakalpojumu kvalitāti. |
| --- | --- |

1.5.1

Būtu jāizstrādā saistoši līgumu noteikumi par obligātu kompensāciju klientiem nekvalitatīvu pakalpojumu gadījumā, kas varētu būt stimuls, lai uzlabotu pakalpojumu kvalitāti.

| 1.5.2 | Nepieciešami pasākumi, kas virzīti uz to, lai uzlabotu dažādu pakalpojuma elementu kvalitāti un uzticamību. Tas attiecas gan uz ritošo sastāvu, gan uz signalizāciju, sliežu ceļiem un informācijas sistēmām. |
| --- | --- |

1.5.2

Nepieciešami pasākumi, kas virzīti uz to, lai uzlabotu dažādu pakalpojuma elementu kvalitāti un uzticamību. Tas attiecas gan uz ritošo sastāvu, gan uz signalizāciju, sliežu ceļiem un informācijas sistēmām.

| 1.5.3 | Lielāku uzticamību var arī panākt, rezervējot kravas pārvadājumiem piemērotus sliežu ceļu posmus, piemēram, izstrādājot noteikumus, kas paredz kravas pārvadājumu prioritāti satiksmes traucējumu gadījumā uz šiem sliežu ceļiem, bet neaizmirstot par visu lietotāju intersēm. Piemēram, varētu paredzēt manevrāšanas iespējas, ņemot vērā satiksmes laikposmus un kustības sarakstus. |
| --- | --- |

1.5.3

Lielāku uzticamību var arī panākt, rezervējot kravas pārvadājumiem piemērotus sliežu ceļu posmus, piemēram, izstrādājot noteikumus, kas paredz kravas pārvadājumu prioritāti satiksmes traucējumu gadījumā uz šiem sliežu ceļiem, bet neaizmirstot par visu lietotāju intersēm. Piemēram, varētu paredzēt manevrāšanas iespējas, ņemot vērā satiksmes laikposmus un kustības sarakstus.

1.6   Pārvadājums no iekraušanas vietas līdz galamērķim iespējami īsā laikā

| 1.6.1 | Viens no biežākajiem pārmetumiem par dzelzceļa kravu pārvadājumiem ir garie maršruti un laikietilpīgums. Lai stāvokli uzlabotu, kravu pārvadājumu maršruti jāplāno tā, lai tajos būtu iespējami mazāk pieturu (vai nebūtu nevienas pieturas) un netiktu traucēta citu vilcienu satiksme; satiksmes traucējumu gadījumā operatīvās pārvaldes līmenī priekšroka pēc iespējas biežāk būtu jādod kravu pārvadājumiem. Jāparedz arī ātrvilcieni kravu pārvadājumiem nakts stundās. |
| --- | --- |

1.6.1

Viens no biežākajiem pārmetumiem par dzelzceļa kravu pārvadājumiem ir garie maršruti un laikietilpīgums. Lai stāvokli uzlabotu, kravu pārvadājumu maršruti jāplāno tā, lai tajos būtu iespējami mazāk pieturu (vai nebūtu nevienas pieturas) un netiktu traucēta citu vilcienu satiksme; satiksmes traucējumu gadījumā operatīvās pārvaldes līmenī priekšroka pēc iespējas biežāk būtu jādod kravu pārvadājumiem. Jāparedz arī ātrvilcieni kravu pārvadājumiem nakts stundās.

| 1.6.2 | Tāpat jāveic ieguldījumi, lai infrastruktūru pielāgotu lielākam ātrumam, vienlaikus ņemot vērā to, ka konkrētajā dzelzceļa posmā lielāks ātrums samazina pieļaujamo slodzi uz asi. Lai gan dzelzceļa kravu pārvadājumu pašreizējais ātrums jāpalielina, tomēr būtiskākais ir nodrošināt vilcienu sastāvu stabilu ātrumu. Mērens bet pastāvīgs ātrums ir efektīvāks par apstāšanos un kustības atsākšanu, kas rada kavēšanos. |
| --- | --- |

1.6.2

Tāpat jāveic ieguldījumi, lai infrastruktūru pielāgotu lielākam ātrumam, vienlaikus ņemot vērā to, ka konkrētajā dzelzceļa posmā lielāks ātrums samazina pieļaujamo slodzi uz asi. Lai gan dzelzceļa kravu pārvadājumu pašreizējais ātrums jāpalielina, tomēr būtiskākais ir nodrošināt vilcienu sastāvu stabilu ātrumu. Mērens bet pastāvīgs ātrums ir efektīvāks par apstāšanos un kustības atsākšanu, kas rada kavēšanos.

1.7   Elastīguma ieviešana

| 1.7.1 | Vilcienu satiksmes pārvaldībā sen pieņemtie principi un metodes, saskaņā ar kurām priekšroku dod pasažieru vilcieniem iepriekš noteiktās teorētiskos maršrutos, netieši, bet reāli ietekmē to, ka “kravas vilcienam atejot ar nelielu nokavēšanos (piemēram, par desmit minūtēm), galapunktā tas ierodas ar lielu nokavēšanos (vairākas stundas vai pat dienu vēlāk)”. |
| --- | --- |

1.7.1

Vilcienu satiksmes pārvaldībā sen pieņemtie principi un metodes, saskaņā ar kurām priekšroku dod pasažieru vilcieniem iepriekš noteiktās teorētiskos maršrutos, netieši, bet reāli ietekmē to, ka “kravas vilcienam atejot ar nelielu nokavēšanos (piemēram, par desmit minūtēm), galapunktā tas ierodas ar lielu nokavēšanos (vairākas stundas vai pat dienu vēlāk)”.

| 1.7.2 | Līdz ar tehnoloģiju attīstību vidējā un ilgtermiņā būs iespējams nodrošināt kravas vilcienu kustības nepārtrauktību reālajā laikā, nevis izmantojot teorētiski iepriekš noteiktu maršrutu kā vienīgo atsauci. Izmantojot ERTMS pēdējā posmā iekļauto “slīdošā sastāva” konceptu, varēs palielināt tādu vilcienu skaitu, kas pārvietojas vienā infrastruktūrā, un ātrāk reaģēt traucējumu gadījumos. Lai tas notiktu, visām dalībvalstīm ir jāiegulda ERTMS sistēmās, lai pēc iespējas ātrākā laikā nodrošinātu dažādu valstu tīklu savietojamību un to ekspluatācijas nepārtrauktību. |
| --- | --- |

1.7.2

Līdz ar tehnoloģiju attīstību vidējā un ilgtermiņā būs iespējams nodrošināt kravas vilcienu kustības nepārtrauktību reālajā laikā, nevis izmantojot teorētiski iepriekš noteiktu maršrutu kā vienīgo atsauci. Izmantojot ERTMS pēdējā posmā iekļauto “slīdošā sastāva” konceptu, varēs palielināt tādu vilcienu skaitu, kas pārvietojas vienā infrastruktūrā, un ātrāk reaģēt traucējumu gadījumos. Lai tas notiktu, visām dalībvalstīm ir jāiegulda ERTMS sistēmās, lai pēc iespējas ātrākā laikā nodrošinātu dažādu valstu tīklu savietojamību un to ekspluatācijas nepārtrauktību.

| 1.7.3 | Tomēr nepieciešami arī ieguldījumi vājo vietu novēršanā un iekraušanas un izkraušanas platformu jaudas palielināšanā, tādējādi nodrošinot transporta sistēmu savstarpēju izmantojamību. |
| --- | --- |

1.7.3

Tomēr nepieciešami arī ieguldījumi vājo vietu novēršanā un iekraušanas un izkraušanas platformu jaudas palielināšanā, tādējādi nodrošinot transporta sistēmu savstarpēju izmantojamību.

| 1.7.4 | Jautājums par šķirotavām, iekraušanas un izkraušanas stacijām ir būtisks, bet tas ir saistīts ar sekundārajiem tīkliem attiecīgajā teritorijā. Lai dzelzceļa kravu pārvadājumi būtu patiesi konkurētspējīgi, kravas ir jānogādā iespējami tuvāk klientam. |
| --- | --- |

1.7.4

Jautājums par šķirotavām, iekraušanas un izkraušanas stacijām ir būtisks, bet tas ir saistīts ar sekundārajiem tīkliem attiecīgajā teritorijā. Lai dzelzceļa kravu pārvadājumi būtu patiesi konkurētspējīgi, kravas ir jānogādā iespējami tuvāk klientam.

1.8   Kravu pārvadājumiem paredzēts tīkls

| 1.8.1 | Kaut gan šobrīd ir pāragri ierosināt Eiropas kravu pārvadājumiem paredzēta tīkla izveidi, atsevišķs tīkls būtu labākais veids, kā sekmēt kravu pārvadājumus pa dzelzceļu, uzlabojot to uzticamību un precizitāti, samazinot izmaksas un piegādes laiku. Nraugoties uz to, ka vēl nepastāv lieli kontinentāli kravu pārvadājumu tīkli, tuvākā nākotnē kravu pārvadājumu transporta koridorus varētu veidot, tajos iekļaujot arvien vairāk kravu pārvadājumiem paredzētu posmu, kas savieno īpaši ekonomiski aktīvus centrus, kā to apliecina Betuwe line, kas savieno Roterdamas ostu ar Vāciju, veiksmīgais piemērs. Tādēļ visām dalībvalstīm patiesi jāiesaistās tādu politiku īstenošanā un tiesību aktu ieviešanā, kas veicina dzelzceļa konkurētspējas uzlabošanu. |
| --- | --- |

1.8.1

Kaut gan šobrīd ir pāragri ierosināt Eiropas kravu pārvadājumiem paredzēta tīkla izveidi, atsevišķs tīkls būtu labākais veids, kā sekmēt kravu pārvadājumus pa dzelzceļu, uzlabojot to uzticamību un precizitāti, samazinot izmaksas un piegādes laiku. Nraugoties uz to, ka vēl nepastāv lieli kontinentāli kravu pārvadājumu tīkli, tuvākā nākotnē kravu pārvadājumu transporta koridorus varētu veidot, tajos iekļaujot arvien vairāk kravu pārvadājumiem paredzētu posmu, kas savieno īpaši ekonomiski aktīvus centrus, kā to apliecina Betuwe line, kas savieno Roterdamas ostu ar Vāciju, veiksmīgais piemērs. Tādēļ visām dalībvalstīm patiesi jāiesaistās tādu politiku īstenošanā un tiesību aktu ieviešanā, kas veicina dzelzceļa konkurētspējas uzlabošanu.

2.   Pašreizējais stāvoklis

2.1   Satraucošs secinājums

| 2.1.1 | Lai gan kravu pārvadājumu apjoms periodā no 1995. līdz 2005. gadam pieaudzis par 2,8 % gadā, dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus daļa nepārtraukti samazinājās, līdz 2005. gadā nostabilizējās aptuveni 10 % apmērā no kravu pārvadājumu kopapjoma, kas ir viszemākais rādītājs kopš 1945. gada. |
| --- | --- |

2.1.1

Lai gan kravu pārvadājumu apjoms periodā no 1995. līdz 2005. gadam pieaudzis par 2,8 % gadā, dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus daļa nepārtraukti samazinājās, līdz 2005. gadā nostabilizējās aptuveni 10 % apmērā no kravu pārvadājumu kopapjoma, kas ir viszemākais rādītājs kopš 1945. gada.

| 2.1.2 | Komisija uzskata, ka šāds stāvoklis izveidojies uzticamības trūkuma, nepietiekamas kapacitātes, neapmierinošas informācijas pārvaldības, laikietilpīguma un elastības trūkuma dēļ. Taču, neraugoties uz minētajiem trūkumiem, pašreizējā ekonomiskajā stāvoklī, ko raksturo tirdzniecības darījumu pieaugums, sastrēgumi uz autoceļiem, degvielas cenu kāpums un vides prasību stingrāka ievērošana, ir iespējami jauni risinājumi. |
| --- | --- |

2.1.2

Komisija uzskata, ka šāds stāvoklis izveidojies uzticamības trūkuma, nepietiekamas kapacitātes, neapmierinošas informācijas pārvaldības, laikietilpīguma un elastības trūkuma dēļ. Taču, neraugoties uz minētajiem trūkumiem, pašreizējā ekonomiskajā stāvoklī, ko raksturo tirdzniecības darījumu pieaugums, sastrēgumi uz autoceļiem, degvielas cenu kāpums un vides prasību stingrāka ievērošana, ir iespējami jauni risinājumi.

| 2.1.3 | Līdz šim Kopiena centusies attīstīt dzelzceļa pārvadājumus, nosakot trīs politikas virzienus:






  — | dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus liberalizācija un veco uzņēmumu pārstrukturēšana; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Līdz šim Kopiena centusies attīstīt dzelzceļa pārvadājumus, nosakot trīs politikas virzienus:

—

dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus liberalizācija un veco uzņēmumu pārstrukturēšana;

| — | savstarpējās tehniskās izmantojamības veicināšana un kopēju drošības noteikumu izstrāde; |
| --- | --- |

—

savstarpējās tehniskās izmantojamības veicināšana un kopēju drošības noteikumu izstrāde;

| — | dzelzceļa tīkla noteikšana Eiropas Transporta tīkla ietvaros. |
| --- | --- |

—

dzelzceļa tīkla noteikšana Eiropas Transporta tīkla ietvaros.

| 2.1.4 | Jāsecina, ka gūtie rezultāti, jo īpaši starpvalstu pārvadājumu jomā, ir nepietiekami. |
| --- | --- |

2.1.4

Jāsecina, ka gūtie rezultāti, jo īpaši starpvalstu pārvadājumu jomā, ir nepietiekami.

2.2   Kopējās transporta politikas attīstība

| 2.2.1 | Baltās grāmatas “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam” mērķis bija panākt pāreju no kravas pārvadājumiem pa autoceļiem uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, un tā paredzēja “vairākveidu pārvadājumu satiksmes koridorus, kuros prioritāte būtu kravu pārvadājumiem”. Kā zināms, 2006. gadā pārskatot Balto grāmatu, tika ņemtas vērā šā tālejošā mērķa īstenošanas reālās iespējas un izstrādāta komodalitātes koncepcija, neatsakoties no nepieciešamības sekmēt tāda dzelzceļa tīkla izveidi, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

2.2.1

Baltās grāmatas “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam” mērķis bija panākt pāreju no kravas pārvadājumiem pa autoceļiem uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, un tā paredzēja “vairākveidu pārvadājumu satiksmes koridorus, kuros prioritāte būtu kravu pārvadājumiem”. Kā zināms, 2006. gadā pārskatot Balto grāmatu, tika ņemtas vērā šā tālejošā mērķa īstenošanas reālās iespējas un izstrādāta komodalitātes koncepcija, neatsakoties no nepieciešamības sekmēt tāda dzelzceļa tīkla izveidi, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem.

| 2.2.2 | Komisijas paziņojumā šī ideja ir plašāk attīstīta, nosakot trīskāršu mērķi: samazināt pārvadājumu laiku, uzlabot uzticamību un satiksmes kapacitāti tīklā, kas izveidots, pamatojoties uz pastāvošajiem Eiropas tīkliem. |
| --- | --- |

2.2.2

Komisijas paziņojumā šī ideja ir plašāk attīstīta, nosakot trīskāršu mērķi: samazināt pārvadājumu laiku, uzlabot uzticamību un satiksmes kapacitāti tīklā, kas izveidots, pamatojoties uz pastāvošajiem Eiropas tīkliem.

3.   Komisijas priekšlikumi

| 3.1 | Komisija norāda uz iniciatīvam, kas uzsāktas, lai uzlabotu vai veicinātu kravu pārvadājumus pa dzelzceļu: savstarpējās izmantojamības un informācijas izstrāde (Europtirails), infrastruktūru izbūve (Betuwe line), koridoru struktūru izveide. Minētās iniciatīvas tomēr nav bijušas pietiekošas. |
| --- | --- |

3.1

Komisija norāda uz iniciatīvam, kas uzsāktas, lai uzlabotu vai veicinātu kravu pārvadājumus pa dzelzceļu: savstarpējās izmantojamības un informācijas izstrāde (Europtirails), infrastruktūru izbūve (Betuwe line), koridoru struktūru izveide. Minētās iniciatīvas tomēr nav bijušas pietiekošas.

| 3.2 | Formāli tiek ierosinātas trīs iespējas: saglabāt pašreizējo stāvoklis, īstenot jaunus pasākumus nolūkā izveidot uz kravu pārvadājumiem orientētu tīklu vai arī īstenot īpašu programmu ar mērķi izveidot kravu pārvadājumiem paredzētu Eiropas dzelzceļu tīklu. |
| --- | --- |

3.2

Formāli tiek ierosinātas trīs iespējas: saglabāt pašreizējo stāvoklis, īstenot jaunus pasākumus nolūkā izveidot uz kravu pārvadājumiem orientētu tīklu vai arī īstenot īpašu programmu ar mērķi izveidot kravu pārvadājumiem paredzētu Eiropas dzelzceļu tīklu.

| 3.3 | Komisija saskaņā ar antīkās filozofijas principiem izvēlas “zelta vidusceļu” un atsakās no pirmās iespējas, jo tā nav pietiekami tālejoša, un no trešās — tādēļ, ka tā ir pārāk vērienīga. |
| --- | --- |

3.3

Komisija saskaņā ar antīkās filozofijas principiem izvēlas “zelta vidusceļu” un atsakās no pirmās iespējas, jo tā nav pietiekami tālejoša, un no trešās — tādēļ, ka tā ir pārāk vērienīga.

3.4   Ierosinātie pasākumi

| 3.4.1 | Izveidojot starpvalstu koridorus, Komisijas vēlas attīstīt uz kravu pārvadājumiem orientētu tīklu. Tādēļ vajadzētu noteikt satiksmes koridorus, kuros ir atbilstoša infrastruktūra, vienlaikus ieviešot efektīvu pārvaldības un ekspluatācijas sistēmu. Taču šo projektu var īstenot tikai tad, ja dalībvalstis tajā iesaistās kā infrastruktūru pārvaldītāji. |
| --- | --- |

3.4.1

Izveidojot starpvalstu koridorus, Komisijas vēlas attīstīt uz kravu pārvadājumiem orientētu tīklu. Tādēļ vajadzētu noteikt satiksmes koridorus, kuros ir atbilstoša infrastruktūra, vienlaikus ieviešot efektīvu pārvaldības un ekspluatācijas sistēmu. Taču šo projektu var īstenot tikai tad, ja dalībvalstis tajā iesaistās kā infrastruktūru pārvaldītāji.

| 3.4.2 | Lai to panāktu, Komisija sakarā ar 2008. gadā plānoto pirmās dzelzceļa paketes pārstrādi paredz virkni likumdošanas pasākumu, kā arī veicinošus pasākumus un finansējumu no jau pastāvošajām programām. |
| --- | --- |

3.4.2

Lai to panāktu, Komisija sakarā ar 2008. gadā plānoto pirmās dzelzceļa paketes pārstrādi paredz virkni likumdošanas pasākumu, kā arī veicinošus pasākumus un finansējumu no jau pastāvošajām programām.

| 3.4.3 | Tādējādi Komisija ierosina juridiski definēt uz kravu pārvadājumiem orientētus koridorus, rosināt dalībvalstis un infrastruktūru pārvaldītājus veidot uz kravau pārvadājumiem orientētus koridorus un rast šīm struktūrām finansējumu pastāvošo programmu ietvaros. |
| --- | --- |

3.4.3

Tādējādi Komisija ierosina juridiski definēt uz kravu pārvadājumiem orientētus koridorus, rosināt dalībvalstis un infrastruktūru pārvaldītājus veidot uz kravau pārvadājumiem orientētus koridorus un rast šīm struktūrām finansējumu pastāvošo programmu ietvaros.

| 3.4.4 | Viens no pārmetumiem attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem ir pakalpojumu zemā kvalitāte un nepietiekama klientu informēšana. Komisija vēlas īstenot efektīvu kvalitātes un pārredzamības politiku un ierosina pieņemt tiesību aktu par kvalitātes rādītāju publicēšanu. Komisija arī paredz publicēt ziņojumu par pasākumiem, ko operatori veikuši dzelzceļa pārvadājumu kvalitātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

3.4.4

Viens no pārmetumiem attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem ir pakalpojumu zemā kvalitāte un nepietiekama klientu informēšana. Komisija vēlas īstenot efektīvu kvalitātes un pārredzamības politiku un ierosina pieņemt tiesību aktu par kvalitātes rādītāju publicēšanu. Komisija arī paredz publicēt ziņojumu par pasākumiem, ko operatori veikuši dzelzceļa pārvadājumu kvalitātes uzlabošanai.

| 3.4.5 | Atsevišķi tīkla posmi, jo īpaši Eiropas Savienības centrālajā daļā, ir pārslogoti, un turpmākajos gados situācija var kļūt vēl kritiskāka. Tālab ir jāveic ieguldījumi, lai uzlabotu infrastruktūras jaudu, jo īpaši attiecībā uz vilciena sastāva garumu, gabarītiem, slodzi uz asi un maksimālo ātrumu. Ieguldījumiem ir jābūt mērķtiecīgiem un saskaņotiem. Komisija iesaka satiksmes koridoru pārvaldītājiem izstrādāt ieguldījumu plānus un meklēt finansējumu pastāvošo programmu ietvaros. |
| --- | --- |

3.4.5

Atsevišķi tīkla posmi, jo īpaši Eiropas Savienības centrālajā daļā, ir pārslogoti, un turpmākajos gados situācija var kļūt vēl kritiskāka. Tālab ir jāveic ieguldījumi, lai uzlabotu infrastruktūras jaudu, jo īpaši attiecībā uz vilciena sastāva garumu, gabarītiem, slodzi uz asi un maksimālo ātrumu. Ieguldījumiem ir jābūt mērķtiecīgiem un saskaņotiem. Komisija iesaka satiksmes koridoru pārvaldītājiem izstrādāt ieguldījumu plānus un meklēt finansējumu pastāvošo programmu ietvaros.

| 3.4.6 | Netraucēta satiksme un dzelzceļa kravu pārvadājumu efektivitāte ir saistīta arī ar sliežu ceļu sadali kravu pārvadājumiem. Par sliežu ceļu piešķiršanu pašreiz lemj katrs pārvaldītājs saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts noteikumiem. Lai sliežu ceļu posmi būtu uzticami un efektīvi, ir jāsaskaņo sliežu ceļu piešķiršanas noteikumi. |
| --- | --- |

3.4.6

Netraucēta satiksme un dzelzceļa kravu pārvadājumu efektivitāte ir saistīta arī ar sliežu ceļu sadali kravu pārvadājumiem. Par sliežu ceļu piešķiršanu pašreiz lemj katrs pārvaldītājs saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts noteikumiem. Lai sliežu ceļu posmi būtu uzticami un efektīvi, ir jāsaskaņo sliežu ceļu piešķiršanas noteikumi.

| 3.4.7 | Tādēļ Komisija vēlas ierosināt tiesību aktus par sliežu ceļu piešķiršanu starptautiskā līmenī un par kravu pārvadājumiem piešķiramo prioritāti, jo īpaši satiksmes traucējumu gadījumā. |
| --- | --- |

3.4.7

Tādēļ Komisija vēlas ierosināt tiesību aktus par sliežu ceļu piešķiršanu starptautiskā līmenī un par kravu pārvadājumiem piešķiramo prioritāti, jo īpaši satiksmes traucējumu gadījumā.

| 3.4.8 | Lai nodrošinātu efektīvus kravu pārvadājumus, ir nepieciešami termināļi un šķirošanas stacijas, taču pēdējos gados sakarā ar nekustamā īpašuma spiedienu minēto termināļu un staciju skaitam pilsētu teritorijā ir tendence samazināties. |
| --- | --- |

3.4.8

Lai nodrošinātu efektīvus kravu pārvadājumus, ir nepieciešami termināļi un šķirošanas stacijas, taču pēdējos gados sakarā ar nekustamā īpašuma spiedienu minēto termināļu un staciju skaitam pilsētu teritorijā ir tendence samazināties.

| 3.4.9 | Lasot Komisijas priekšlikumus, var skaidri saprast, ka to sekmīgums būs atkarīgs no dalībvalstu un dzelzceļa nozares dalībnieku veiktajiem pasākumiem un viņu aktivitātes. |
| --- | --- |

3.4.9

Lasot Komisijas priekšlikumus, var skaidri saprast, ka to sekmīgums būs atkarīgs no dalībvalstu un dzelzceļa nozares dalībnieku veiktajiem pasākumiem un viņu aktivitātes.

3.5   Vispārīgas piezīmes

| 3.5.1 | Komisijas pārskats par stāvokli dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā nevedina uz īpašām piezīmēm, bet tikai apstiprina jau zināmos trūkumus šajā nozarē. Stāvokļa uzlabošanai atbildīgajām iestādēm un uzņēmumiem ir jāmobilizē ne tikai politiskā griba un dinamiska uzņēmējdarbība, bet arī finanses. |
| --- | --- |

3.5.1

Komisijas pārskats par stāvokli dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā nevedina uz īpašām piezīmēm, bet tikai apstiprina jau zināmos trūkumus šajā nozarē. Stāvokļa uzlabošanai atbildīgajām iestādēm un uzņēmumiem ir jāmobilizē ne tikai politiskā griba un dinamiska uzņēmējdarbība, bet arī finanses.

| 3.5.2 | Tā noteikti ir plāna vājā puse. Komisija ierosina vairākus tiesību aktu priekšlikumus, bet neparedz papildu līdzekļus. Tiesību aktu priekšlikumi bez šaubām ir noderīgi, bet ar to vien nepietiek. Finansējums, kas nepieciešams plāna īstenošanai, ir jārod pastāvošo programmu ietvaros. Lēmumu pieņemšana šajā jautājumā nebūs viegla un tas būs grūti pārvaldāms, jo kādā jomā pieņemties pasākumi ietekmēs citas jomas. |
| --- | --- |

3.5.2

Tā noteikti ir plāna vājā puse. Komisija ierosina vairākus tiesību aktu priekšlikumus, bet neparedz papildu līdzekļus. Tiesību aktu priekšlikumi bez šaubām ir noderīgi, bet ar to vien nepietiek. Finansējums, kas nepieciešams plāna īstenošanai, ir jārod pastāvošo programmu ietvaros. Lēmumu pieņemšana šajā jautājumā nebūs viegla un tas būs grūti pārvaldāms, jo kādā jomā pieņemties pasākumi ietekmēs citas jomas.

| 3.5.3 | Plāna veiksmīgai īstenošanai nepieciešama apņēmīga dalībvalstu un pārvaldes uzņēmumu iesaistīšanās, taču dalībvalstīm bieži vien nav līdzekļu vai arī tām ir citas prioritātes dzelzceļa nozarē, un pārvaldes uzņēmumu finansiālais stāvoklis ne vienmēr ir labs, neraugoties uz to, ka tie izmatojuši priekšrocības, kad tīklus ar augstām uzturēšanas izmaksām nodalīja no ekspluatācijas. |
| --- | --- |

3.5.3

Plāna veiksmīgai īstenošanai nepieciešama apņēmīga dalībvalstu un pārvaldes uzņēmumu iesaistīšanās, taču dalībvalstīm bieži vien nav līdzekļu vai arī tām ir citas prioritātes dzelzceļa nozarē, un pārvaldes uzņēmumu finansiālais stāvoklis ne vienmēr ir labs, neraugoties uz to, ka tie izmatojuši priekšrocības, kad tīklus ar augstām uzturēšanas izmaksām nodalīja no ekspluatācijas.

3.6   Īpašas piezīmes

| 3.6.1 | Uz kravu pārvadājumiem orientētu starpvalstu satiksmes koridoru izveide noteikti ir galvenais priekšnoteikums kravu pārvadājumu attīstībai, taču mēs labi zinām, ka līdz šim kravas tikušas “upurētas” pasažieru pārvadājumiem. Tādēļ būtu vajadzīga sava veida kultūras revolūcija, dalībvalstīm pieņemot saistošus mērķus, piešķirot finansējumu un paturot prātā sabiedrībā valdošo viedokli, ka pasažieru vilcienu prioritāte nav apstrīdama. Tādēļ jautājums būtībā ir par tīklu optimālu pārvaldību un uz kravu pārvadājumiem orientētu tīklu noteikšanu, vienlaikus nemazinot pasažieru pārvadājumu kvalitāti un precizitāti. Izveidotojot starpvalstu koridorus, būtu jāņem vērā veco un jauno ES dalībvalstu dzelzceļu platums, izmantojamais ritošais sastāvs, kravu plūsma ES kandidātvalstīs un trešās valstīs un Krievijas anklāva esamība Kaļiņingradas reģionā. |
| --- | --- |

3.6.1

Uz kravu pārvadājumiem orientētu starpvalstu satiksmes koridoru izveide noteikti ir galvenais priekšnoteikums kravu pārvadājumu attīstībai, taču mēs labi zinām, ka līdz šim kravas tikušas “upurētas” pasažieru pārvadājumiem. Tādēļ būtu vajadzīga sava veida kultūras revolūcija, dalībvalstīm pieņemot saistošus mērķus, piešķirot finansējumu un paturot prātā sabiedrībā valdošo viedokli, ka pasažieru vilcienu prioritāte nav apstrīdama. Tādēļ jautājums būtībā ir par tīklu optimālu pārvaldību un uz kravu pārvadājumiem orientētu tīklu noteikšanu, vienlaikus nemazinot pasažieru pārvadājumu kvalitāti un precizitāti. Izveidotojot starpvalstu koridorus, būtu jāņem vērā veco un jauno ES dalībvalstu dzelzceļu platums, izmantojamais ritošais sastāvs, kravu plūsma ES kandidātvalstīs un trešās valstīs un Krievijas anklāva esamība Kaļiņingradas reģionā.

| 3.6.2 | Informācijai un pārredzamībai neapšaubāmi ir būtiska nozīme, tomēr klients pieņem lēmumu, pamatojoties galvenokārt uz cenām, pakalpojumu uzticamību, pārvadājumu ātrumu, atvieglotu piekļuvi termināļiem, iekraušanai un izkraušanai. Tādēļ pakalpojumu kvalitātei ir izšķiroša nozīme un tā ir atkarīga, pirmkārt, no dzelzceļa satiksmes organizācijas sistēmām un, otrkārt, no veikto ieguldījumu apjoma. |
| --- | --- |

3.6.2

Informācijai un pārredzamībai neapšaubāmi ir būtiska nozīme, tomēr klients pieņem lēmumu, pamatojoties galvenokārt uz cenām, pakalpojumu uzticamību, pārvadājumu ātrumu, atvieglotu piekļuvi termināļiem, iekraušanai un izkraušanai. Tādēļ pakalpojumu kvalitātei ir izšķiroša nozīme un tā ir atkarīga, pirmkārt, no dzelzceļa satiksmes organizācijas sistēmām un, otrkārt, no veikto ieguldījumu apjoma.

| 3.6.3 | Saistībā ar dzelzceļa kravu pārvadājumu konkurētspēju parasti pastāv uzskats, ka šis pārvadājumu veids paredzēts noteiktai preču kategorijai, piemēram, apjomīgām smagsvara kravām. Ir jāizvērtē iespēja palielināt klientu daudzveidību, ko var panākt, piemēram, izmantojot konteinerus un tādējādi veicinot tirgus paplašināšanu un lielāku konkurētspēju apstākļos, kad pieaug degvielas cenas un arvien lielāka vērība tiek pievērsta ilgtspējīgai attīstībai. |
| --- | --- |

3.6.3

Saistībā ar dzelzceļa kravu pārvadājumu konkurētspēju parasti pastāv uzskats, ka šis pārvadājumu veids paredzēts noteiktai preču kategorijai, piemēram, apjomīgām smagsvara kravām. Ir jāizvērtē iespēja palielināt klientu daudzveidību, ko var panākt, piemēram, izmantojot konteinerus un tādējādi veicinot tirgus paplašināšanu un lielāku konkurētspēju apstākļos, kad pieaug degvielas cenas un arvien lielāka vērība tiek pievērsta ilgtspējīgai attīstībai.

| 3.6.4 | Attiecībā uz finansējumu Komisijas dokuments nav pārliecinošs, jo īpašs finansējums nav paredzēts un piedāvātais risinājums liek veikt grūtu izvēli pastāvošā finansējuma ietvaros. |
| --- | --- |

3.6.4

Attiecībā uz finansējumu Komisijas dokuments nav pārliecinošs, jo īpašs finansējums nav paredzēts un piedāvātais risinājums liek veikt grūtu izvēli pastāvošā finansējuma ietvaros.

Briselē, 2008. gada 10. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/45

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums par Eiropas ostu politiku”

COM(2007) 616 galīgā redakcija

(2009/C 27/11)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2007. gada 18. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums par Eiropas ostu politiku”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 8. maijā. Ziņotājs — Simons kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 122 balsīm par un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par ostu jauno politiku, kurā galvenokārt ierosināti pasākumi, kam ir tiesiski nesaistošu noteikumu raksturs. EESK atbalsta arī to, ka galvenā uzmanība ir pievērsta stabilas vides izveidei investīciju jomā, ostu ilgtspējīgai attīstībai, sociāli labvēlīgas vides izveidei ostās un Līguma noteikumu konsekventai piemērošanai. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par ostu jauno politiku, kurā galvenokārt ierosināti pasākumi, kam ir tiesiski nesaistošu noteikumu raksturs. EESK atbalsta arī to, ka galvenā uzmanība ir pievērsta stabilas vides izveidei investīciju jomā, ostu ilgtspējīgai attīstībai, sociāli labvēlīgas vides izveidei ostās un Līguma noteikumu konsekventai piemērošanai.

| 1.2 | Eiropas ostu vide kļūst daudzveidīgāka, ņemot vērā attiecīgo ostu skaitu un ostu darbības un sniegto pakalpojumu apjomu. EESK iesaka ar ES ostu politikas starpniecību atbalstīt šādu uz tirgu orientētu attīstību, nodrošinot, ka visas Eiropas ostas spēj pilnībā un ilgtspējīgi izmantot savu potenciālu. |
| --- | --- |

1.2

Eiropas ostu vide kļūst daudzveidīgāka, ņemot vērā attiecīgo ostu skaitu un ostu darbības un sniegto pakalpojumu apjomu. EESK iesaka ar ES ostu politikas starpniecību atbalstīt šādu uz tirgu orientētu attīstību, nodrošinot, ka visas Eiropas ostas spēj pilnībā un ilgtspējīgi izmantot savu potenciālu.

| 1.3 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu attīstīt dzelzceļa kravu pārvadājumu tīklu un aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti tādu liela mēroga projektu īstenošanai, kuros paredzēti pārrobežu dzelzceļu infrastruktūras savienojumi ar ostām, vienlaikus nekaitējot pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu. |
| --- | --- |

1.3

EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu attīstīt dzelzceļa kravu pārvadājumu tīklu un aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti tādu liela mēroga projektu īstenošanai, kuros paredzēti pārrobežu dzelzceļu infrastruktūras savienojumi ar ostām, vienlaikus nekaitējot pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu.

| 1.4 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izstrādāt pamatnostādnes, lai likvidētu neskaidrības saistībā ar to Kopienas vides tiesību aktu īstenošanu, kas attiecas uz ostu attīstību, un iesaka publicēt tās līdz 2008. gada beigām. |
| --- | --- |

1.4

EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izstrādāt pamatnostādnes, lai likvidētu neskaidrības saistībā ar to Kopienas vides tiesību aktu īstenošanu, kas attiecas uz ostu attīstību, un iesaka publicēt tās līdz 2008. gada beigām.

| 1.5 | Eiropas Komisijai būtu jāpastiprina pasākumi, lai atvieglotu ostām piemērojamās administratīvās procedūras. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2008. gadā iesniegt iniciatīvu par Eiropas Jūras transporta telpas bez šķēršļiem izveidi. Komisijai un jo īpaši dalībvalstīm būtu jāturpina muitas dienestu modernizācija, piešķirot minētajai jomai lielāku politisko prioritāti. |
| --- | --- |

1.5

Eiropas Komisijai būtu jāpastiprina pasākumi, lai atvieglotu ostām piemērojamās administratīvās procedūras. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2008. gadā iesniegt iniciatīvu par Eiropas Jūras transporta telpas bez šķēršļiem izveidi. Komisijai un jo īpaši dalībvalstīm būtu jāturpina muitas dienestu modernizācija, piešķirot minētajai jomai lielāku politisko prioritāti.

| 1.6 | EESK piekrīt Komisijai, ka līdzvērtīgus konkurences apstākļus ostām var uzlabot, izstrādājot pamatnostādnes valsts atbalsta sniegšanai un nodrošinot finanšu pārskatu pārredzamību. Paziņojumā iekļautie norādījumi par ostu koncesijām, tehniskajiem un navigācijas pakalpojumiem un darba kopfondiem kopumā arī ir lietderīgi un skaidri. Visbeidzot, Komisijai būtu jāveic turpmāki pasākumi ES un kaimiņos esošo trešo valstu ostu godīgas konkurences nodrošināšanai. |
| --- | --- |

1.6

EESK piekrīt Komisijai, ka līdzvērtīgus konkurences apstākļus ostām var uzlabot, izstrādājot pamatnostādnes valsts atbalsta sniegšanai un nodrošinot finanšu pārskatu pārredzamību. Paziņojumā iekļautie norādījumi par ostu koncesijām, tehniskajiem un navigācijas pakalpojumiem un darba kopfondiem kopumā arī ir lietderīgi un skaidri. Visbeidzot, Komisijai būtu jāveic turpmāki pasākumi ES un kaimiņos esošo trešo valstu ostu godīgas konkurences nodrošināšanai.

| 1.7 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas mērķi veicināt un pastiprināt pilsētu un tajās esošo ostu sadarbību. Komiteja īpaši aicina Komisiju organizēt atbilstīgu pētījumu par ostu ietekmi uz ekonomiku un sociālo jomu. |
| --- | --- |

1.7

EESK atzinīgi vērtē Komisijas mērķi veicināt un pastiprināt pilsētu un tajās esošo ostu sadarbību. Komiteja īpaši aicina Komisiju organizēt atbilstīgu pētījumu par ostu ietekmi uz ekonomiku un sociālo jomu.

| 1.8 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu atbalstīt Eiropas sociālos partnerus attiecībā uz Eiropas nozaru dialoga komitejas izveidi ostu sektorā. |
| --- | --- |

1.8

EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu atbalstīt Eiropas sociālos partnerus attiecībā uz Eiropas nozaru dialoga komitejas izveidi ostu sektorā.

2.   Ievads

| 2.1 | Pēdējos desmit gados EESK ir aktīvi piedalījusies debatēs par kopēju ES ostu politiku. Ņemot vērā jūras ostu ļoti lielo nozīmi ES sociāli ekonomiskajā attīstībā, labklājībā un kohēzijā, šādai kopējai politikai ir ievērojama pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

2.1

Pēdējos desmit gados EESK ir aktīvi piedalījusies debatēs par kopēju ES ostu politiku. Ņemot vērā jūras ostu ļoti lielo nozīmi ES sociāli ekonomiskajā attīstībā, labklājībā un kohēzijā, šādai kopējai politikai ir ievērojama pievienotā vērtība.

| 2.2 | EESK ir pieņēmusi atzinumus par Zaļo grāmatu par jūras ostām un jūras transporta infrastruktūru COM(1997) 678 (1), kā arī par Komisijas divām likumdošanas iniciatīvām atvērt ostu pakalpojumu tirgus Eiropas jūras ostās (2). Bez tam Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2007. gada 26. aprīlī pieņēma pašiniciatīvas atzinumu par tematu “ES kopējā ostu politika” (3). Ņemot vērā pretrunīgo gaisotni, kas bija raksturīga debatēm par Ostu pakalpojumu direktīvu, šajā atzinumā galvenā uzmanība ir pievērsta tiem Eiropas jūras ostu politikas aspektiem, par kuriem ostu nozarē ieinteresētās puses spēja vienoties. |
| --- | --- |

2.2

EESK ir pieņēmusi atzinumus par Zaļo grāmatu par jūras ostām un jūras transporta infrastruktūru COM(1997) 678 (1), kā arī par Komisijas divām likumdošanas iniciatīvām atvērt ostu pakalpojumu tirgus Eiropas jūras ostās (2). Bez tam Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2007. gada 26. aprīlī pieņēma pašiniciatīvas atzinumu par tematu “ES kopējā ostu politika” (3). Ņemot vērā pretrunīgo gaisotni, kas bija raksturīga debatēm par Ostu pakalpojumu direktīvu, šajā atzinumā galvenā uzmanība ir pievērsta tiem Eiropas jūras ostu politikas aspektiem, par kuriem ostu nozarē ieinteresētās puses spēja vienoties.

3.   Eiropas Komisijas paziņojums par Eiropas ostu politiku

| 3.1 | Eiropas Komisija 2007. gada 18. oktobrī publicēja paziņojumu par Eiropas ostu politiku. Paziņojums ir izstrādāts pēc gadu ilgajām ieinteresēto pušu apspriedēm, kuru ietvaros notika divas konferences un seši tematiski darbsemināri. Paziņojumā ir izskatīta Komisijas vispārējā stratēģija jūrniecības politikas jomā, un tas ir jaunās kravu pārvadājumu programmas daļa. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Komisija 2007. gada 18. oktobrī publicēja paziņojumu par Eiropas ostu politiku. Paziņojums ir izstrādāts pēc gadu ilgajām ieinteresēto pušu apspriedēm, kuru ietvaros notika divas konferences un seši tematiski darbsemināri. Paziņojumā ir izskatīta Komisijas vispārējā stratēģija jūrniecības politikas jomā, un tas ir jaunās kravu pārvadājumu programmas daļa.

| 3.2 | Eiropas jaunās ostu politikas mērķis ir sagatavot ES ostu sistēmu ES transporta vajadzību iespējamo problēmu risināšanai. Saskaņā ar Komisijas viedokli ostu sistēmai izvirzās šādas problēmas: pieprasījums pēc starptautiskā transporta, tehnoloģiju izstrāde, siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana un klimata pārmaiņas, ostu, pilsētu un ostu nozarē ieinteresēto pušu dialoga izveide un, visbeidzot, nepieciešamība saskaņot ostu attīstību un pārvaldību ar pārredzamības, konkurences un vispārējiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

3.2

Eiropas jaunās ostu politikas mērķis ir sagatavot ES ostu sistēmu ES transporta vajadzību iespējamo problēmu risināšanai. Saskaņā ar Komisijas viedokli ostu sistēmai izvirzās šādas problēmas: pieprasījums pēc starptautiskā transporta, tehnoloģiju izstrāde, siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana un klimata pārmaiņas, ostu, pilsētu un ostu nozarē ieinteresēto pušu dialoga izveide un, visbeidzot, nepieciešamība saskaņot ostu attīstību un pārvaldību ar pārredzamības, konkurences un vispārējiem Kopienas noteikumiem.

| 3.3 | Paziņojumā iekļautie priekšlikumi politikas jomā būtībā ir Līguma noteikumu interpretācijas un rīcības plāna, kurā paredzēti turpmākie pasākumi, kam galvenokārt ir tiesiski nesaistošu noteikumu raksturs, kombinācija. |
| --- | --- |

3.3

Paziņojumā iekļautie priekšlikumi politikas jomā būtībā ir Līguma noteikumu interpretācijas un rīcības plāna, kurā paredzēti turpmākie pasākumi, kam galvenokārt ir tiesiski nesaistošu noteikumu raksturs, kombinācija.

| 3.4 | Minētie pasākumi ir šādi:






  — | ostu darbība un iekšzemes savienojumi, |
| --- | --- | --- |

3.4

Minētie pasākumi ir šādi:

—

ostu darbība un iekšzemes savienojumi,

| — | jaudas paplašināšana, respektējot vidi, |
| --- | --- |

—

jaudas paplašināšana, respektējot vidi,

| — | modernizācija, |
| --- | --- |

—

modernizācija,

| — | līdzvērtīgi konkurences apstākļi — skaidrība investoriem, uzņēmējiem un lietotājiem, |
| --- | --- |

—

līdzvērtīgi konkurences apstākļi — skaidrība investoriem, uzņēmējiem un lietotājiem,

| — | ostu un pilsētu strukturēts dialogs, |
| --- | --- |

—

ostu un pilsētu strukturēts dialogs,

| — | darbs ostās. |
| --- | --- |

—

darbs ostās.

4.   Vispārējas piezīmes

| 4.1 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, jo tajā ir atzīta jūras ostu stratēģiskā nozīme Eiropas ārējā un iekšējā tirdzniecībā, kā arī to ieguldījums ekonomikas attīstībā un nodarbinātības veicināšanā. |
| --- | --- |

4.1

EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, jo tajā ir atzīta jūras ostu stratēģiskā nozīme Eiropas ārējā un iekšējā tirdzniecībā, kā arī to ieguldījums ekonomikas attīstībā un nodarbinātības veicināšanā.

| 4.2 | EESK īpaši atbalsta to, ka Komisija neierosina nekādus intervences pasākumus, bet galveno uzmanību — saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem — pievērš stabilas vides izveidei investīciju jomā, ostu ilgtspējīgai attīstībai, sociāli labvēlīgas vides izveidei ostās. |
| --- | --- |

4.2

EESK īpaši atbalsta to, ka Komisija neierosina nekādus intervences pasākumus, bet galveno uzmanību — saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem — pievērš stabilas vides izveidei investīciju jomā, ostu ilgtspējīgai attīstībai, sociāli labvēlīgas vides izveidei ostās.

| 4.3 | EESK ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija izmanto gan tiesiski nesaistošus noteikumus kā alternatīvu tiesību aktiem, gan individuālu pieeju. |
| --- | --- |

4.3

EESK ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija izmanto gan tiesiski nesaistošus noteikumus kā alternatīvu tiesību aktiem, gan individuālu pieeju.

| 4.4 | EESK tomēr ir daudz īpašu piezīmju un ieteikumu par Komisijas paziņojuma dažādajām nodaļām. |
| --- | --- |

4.4

EESK tomēr ir daudz īpašu piezīmju un ieteikumu par Komisijas paziņojuma dažādajām nodaļām.

5.   Īpašas piezīmes

5.1   Ekonomika un problēmas Eiropas ostu sistēmā

| 5.1.1 | EESK atzīmē Komisijas secinājumu, ka konteinerkravu aprite pašreiz ir koncentrēta dažās Eiropas ziemeļrietumu ostās. Tomēr būtu jāatzīst tendence iesaistīt Eiropas konteinerpārvadājumu tirgū aizvien lielāku skaitu ostu, nevis novirzīt pārvadājumus tikai caur dažām ostām. Vislielākā izaugsme 2006. gadā attiecināma galvenokārt uz nelielām un vidējām ostām, kas atrodas Eiropas dažādās ostu zonās. Aizvien pieaug ģeogrāfiski attālu ostu savstarpējā konkurence (4). Ar ES ostu politikas starpniecību iespējams atbalstīt minētās norises, nodrošinot, ka visas Eiropas ostas spēj pilnībā un ilgtspējīgi izmantot savu potenciālu. |
| --- | --- |

5.1.1

EESK atzīmē Komisijas secinājumu, ka konteinerkravu aprite pašreiz ir koncentrēta dažās Eiropas ziemeļrietumu ostās. Tomēr būtu jāatzīst tendence iesaistīt Eiropas konteinerpārvadājumu tirgū aizvien lielāku skaitu ostu, nevis novirzīt pārvadājumus tikai caur dažām ostām. Vislielākā izaugsme 2006. gadā attiecināma galvenokārt uz nelielām un vidējām ostām, kas atrodas Eiropas dažādās ostu zonās. Aizvien pieaug ģeogrāfiski attālu ostu savstarpējā konkurence (4). Ar ES ostu politikas starpniecību iespējams atbalstīt minētās norises, nodrošinot, ka visas Eiropas ostas spēj pilnībā un ilgtspējīgi izmantot savu potenciālu.

| 5.1.2 | Papildus Komisijas noteikto problēmu uzskaitījumam EESK uzsver Eiropas ostu un kuģniecības nozarei raksturīgo globalizāciju un konsolidāciju. Tas sevišķi ir pamanāms konteinerpārvadājumu tirgū, bet tāpat arī ro-ro tipa pārvadājumu, tradicionālo kravas pārvadājumu un beztaras kravas pārvadājumu tirgū. Eiropas jūras ostas sadarbojas ar starptautiskām kuģniecības grupām, un ir izveidojušās lielas termināļu operatoru grupas, kas šobrīd sniedz pakalpojumus vairākās Eiropas ostās. Ostu vadības uzdevums ir nodrošināt šādu globālu uzņēmēju iesaistīšanu, kā arī atbilstību ostas attīstības mērķiem, ievērojot attiecīgās Eiropas Savienības politikas. |
| --- | --- |

5.1.2

Papildus Komisijas noteikto problēmu uzskaitījumam EESK uzsver Eiropas ostu un kuģniecības nozarei raksturīgo globalizāciju un konsolidāciju. Tas sevišķi ir pamanāms konteinerpārvadājumu tirgū, bet tāpat arī ro-ro tipa pārvadājumu, tradicionālo kravas pārvadājumu un beztaras kravas pārvadājumu tirgū. Eiropas jūras ostas sadarbojas ar starptautiskām kuģniecības grupām, un ir izveidojušās lielas termināļu operatoru grupas, kas šobrīd sniedz pakalpojumus vairākās Eiropas ostās. Ostu vadības uzdevums ir nodrošināt šādu globālu uzņēmēju iesaistīšanu, kā arī atbilstību ostas attīstības mērķiem, ievērojot attiecīgās Eiropas Savienības politikas.

5.2   Ostu darbība un iekšzemes savienojumi

| 5.2.1 | EESK piekrīt Komisijai, ka ostu un ostu jaudu pieaugošā pieprasījuma apmierināšanas pirmajam variantam vajadzētu būt ostu esošo iekārtu un piekļuves ceļu izmantošanas optimizācijai. EESK piekrīt arī tam, ka, pirms paredzēt jaunu infrastruktūru būvi, būtu jāveic pilna izmaksu un guvumu analīze. Tajā būtu jāņem vērā saimnieciski, sociāli un ekoloģiski apsvērumi, tā kā minētie apsvērumi ir ES Lisabonas stratēģijas pīlāri. |
| --- | --- |

5.2.1

EESK piekrīt Komisijai, ka ostu un ostu jaudu pieaugošā pieprasījuma apmierināšanas pirmajam variantam vajadzētu būt ostu esošo iekārtu un piekļuves ceļu izmantošanas optimizācijai. EESK piekrīt arī tam, ka, pirms paredzēt jaunu infrastruktūru būvi, būtu jāveic pilna izmaksu un guvumu analīze. Tajā būtu jāņem vērā saimnieciski, sociāli un ekoloģiski apsvērumi, tā kā minētie apsvērumi ir ES Lisabonas stratēģijas pīlāri.

| 5.2.2 | Kā minēts iepriekš, tirgū jau ir novērojama tendence dažādot Eiropas ostu vidi. Vajadzētu veicināt augšupējas pieejas piemērošanu, saskaņā ar ko projektu priekšlikumus izstrādā ostu vadības struktūrvienības sadarbībā ar reģionālajām pašvaldībām vai, attiecīgā gadījumā, valsts iestādēm. Tas, protams, nemaina to, ka ES jāturpina izstrādāt mērķus un noteikt pamatnostādnes. |
| --- | --- |

5.2.2

Kā minēts iepriekš, tirgū jau ir novērojama tendence dažādot Eiropas ostu vidi. Vajadzētu veicināt augšupējas pieejas piemērošanu, saskaņā ar ko projektu priekšlikumus izstrādā ostu vadības struktūrvienības sadarbībā ar reģionālajām pašvaldībām vai, attiecīgā gadījumā, valsts iestādēm. Tas, protams, nemaina to, ka ES jāturpina izstrādāt mērķus un noteikt pamatnostādnes.

| 5.2.3 | Komisija tomēr var izmantot Eiropas Transporta tīkla 2010. gada termiņa vidusposma pārskatīšanu, lai palīdzētu likvidēt vājās vietas ostu savienojumos ar iekšzemi. Tas tomēr būtu darāms, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem. |
| --- | --- |

5.2.3

Komisija tomēr var izmantot Eiropas Transporta tīkla 2010. gada termiņa vidusposma pārskatīšanu, lai palīdzētu likvidēt vājās vietas ostu savienojumos ar iekšzemi. Tas tomēr būtu darāms, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.

| 5.2.4 | EESK bez tam atkārto savu aicinājumu Komisijai pastiprināt centienus, lai likvidētu atlikušās vājās vietas iekšzemes transporta jomā, izmantojot vispārējos transporta politikas instrumentus, īpaši attiecībā uz iekšzemes kuģošanu un dzelzceļa kravu pārvadājumiem. Dzelzceļš joprojām rada nopietnus kavēkļus ostu optimālai darbībai un to iekļaušanai loģistikas ķēdēs. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu attīstīt dzelzceļa kravu pārvadājumu tīklu un aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti tādu liela mēroga projektu īstenošanai, kuros paredzēti pārrobežu dzelzceļu infrastruktūras savienojumi ar ostām, vienlaikus nekaitējot pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu. |
| --- | --- |

5.2.4

EESK bez tam atkārto savu aicinājumu Komisijai pastiprināt centienus, lai likvidētu atlikušās vājās vietas iekšzemes transporta jomā, izmantojot vispārējos transporta politikas instrumentus, īpaši attiecībā uz iekšzemes kuģošanu un dzelzceļa kravu pārvadājumiem. Dzelzceļš joprojām rada nopietnus kavēkļus ostu optimālai darbībai un to iekļaušanai loģistikas ķēdēs. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu attīstīt dzelzceļa kravu pārvadājumu tīklu un aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti tādu liela mēroga projektu īstenošanai, kuros paredzēti pārrobežu dzelzceļu infrastruktūras savienojumi ar ostām, vienlaikus nekaitējot pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu.

5.3   Jaudas palielināšana, respektējot vidi

| 5.3.1 | EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu publicēt vadlīnijas par Kopienas ar vidi saistīto tiesību aktu piemērošanu ostu attīstībā. Tas būs nozīmīgs progress, lai likvidētu neskaidrības, kas izriet no spēkā esošajiem ES tiesību aktiem, piemēram, Putnu direktīvas, Biotopu direktīvas un Ūdens pamatdirektīvas. Ņemot vērā jautājuma steidzamību, EESK iesaka publicēt minētās vadlīnijas līdz 2008. gada beigām. |
| --- | --- |

5.3.1

EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu publicēt vadlīnijas par Kopienas ar vidi saistīto tiesību aktu piemērošanu ostu attīstībā. Tas būs nozīmīgs progress, lai likvidētu neskaidrības, kas izriet no spēkā esošajiem ES tiesību aktiem, piemēram, Putnu direktīvas, Biotopu direktīvas un Ūdens pamatdirektīvas. Ņemot vērā jautājuma steidzamību, EESK iesaka publicēt minētās vadlīnijas līdz 2008. gada beigām.

| 5.3.2 | EESK aicina Komisiju apsvērt arī papildu pasākumus, lai nostiprinātu ostu attīstības projektu juridisko statusu un vienkāršotu spēkā esošos tiesību aktus, kā sīkāk izklāstīts EESK pašiniciatīvas atzinumā (5). |
| --- | --- |

5.3.2

EESK aicina Komisiju apsvērt arī papildu pasākumus, lai nostiprinātu ostu attīstības projektu juridisko statusu un vienkāršotu spēkā esošos tiesību aktus, kā sīkāk izklāstīts EESK pašiniciatīvas atzinumā (5).

| 5.3.3 | Skaidri norādot, ka piesārņotas nogulsnes ir pienācīgi jāattīra, EESK iesaka arī, ka līdz tādu likumdošanas iniciatīvu pieņemšanai, kas attieksies uz ūdenstilpju un nogulšņu apsaimniekošanu, kā, piemēram, Atkritumu apsaimniekošanas direktīva un Ūdens pamatdirektīvas papilddirektīva (6), jāatzīst, ka nekaitīgas nogulsnes nav uzskatāmas par atkritumiem un ka uz tām neattiecas piesārņotu nogulšņu attīrīšana tāpēc, ka bagarēšana nerada ūdenstilpes piesārņojumu. |
| --- | --- |

5.3.3

Skaidri norādot, ka piesārņotas nogulsnes ir pienācīgi jāattīra, EESK iesaka arī, ka līdz tādu likumdošanas iniciatīvu pieņemšanai, kas attieksies uz ūdenstilpju un nogulšņu apsaimniekošanu, kā, piemēram, Atkritumu apsaimniekošanas direktīva un Ūdens pamatdirektīvas papilddirektīva (6), jāatzīst, ka nekaitīgas nogulsnes nav uzskatāmas par atkritumiem un ka uz tām neattiecas piesārņotu nogulšņu attīrīšana tāpēc, ka bagarēšana nerada ūdenstilpes piesārņojumu.

| 5.3.4 | Visbeidzot, EESK piekrīt Komisijas priekšlikumam par kuģu atkritumu pieņemšanas iekārtu nodrošināšanu ostās un gaisā izmesto gāzu emisiju samazināšanu. EESK iesaka ekonomisku stimulu piemērošanu ar ostu nodevu starpniecību vislabāk veikt pēc attiecīgās ostas pārvaldes struktūras ieskatiem, jo šādi pasākumi ietekmētu ostu finanšu struktūru, kas Eiropā ir ļoti atšķirīga. |
| --- | --- |

5.3.4

Visbeidzot, EESK piekrīt Komisijas priekšlikumam par kuģu atkritumu pieņemšanas iekārtu nodrošināšanu ostās un gaisā izmesto gāzu emisiju samazināšanu. EESK iesaka ekonomisku stimulu piemērošanu ar ostu nodevu starpniecību vislabāk veikt pēc attiecīgās ostas pārvaldes struktūras ieskatiem, jo šādi pasākumi ietekmētu ostu finanšu struktūru, kas Eiropā ir ļoti atšķirīga.

5.4   Modernizācija

| 5.4.1 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2008. gadā iesniegt likumdošanas iniciatīvu par Eiropas Jūras transporta telpas bez šķēršļiem izveidi un norāda uz konkrētām piezīmēm, ko tā jau izteikusi vairākos iepriekšējos atzinumos (7). |
| --- | --- |

5.4.1

EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2008. gadā iesniegt likumdošanas iniciatīvu par Eiropas Jūras transporta telpas bez šķēršļiem izveidi un norāda uz konkrētām piezīmēm, ko tā jau izteikusi vairākos iepriekšējos atzinumos (7).

| 5.4.2 | EESK vēlreiz atkārto ieteikumu, ka ES būtu jāturpina modernizēt muita un jānodrošina muitas, jūras drošības, vispārējās drošības, veselības aizsardzības un vides kvalitātes politiku pienācīga koordinācija un saskaņošana, kā arī jānodrošina, lai valdību kompetencē esošie pienākumi nepieņemamā veidā netiktu uzlikti ostām. |
| --- | --- |

5.4.2

EESK vēlreiz atkārto ieteikumu, ka ES būtu jāturpina modernizēt muita un jānodrošina muitas, jūras drošības, vispārējās drošības, veselības aizsardzības un vides kvalitātes politiku pienācīga koordinācija un saskaņošana, kā arī jānodrošina, lai valdību kompetencē esošie pienākumi nepieņemamā veidā netiktu uzlikti ostām.

| 5.4.3 | EESK atbalsta vienotas nodokļu deklarācijas (single window) izstrādāšanu un “e-jūrniecības”, “e-muitas” un “e-frakta” iniciatīvu ieviešanu. Vienlaikus Komiteja uzskata, ka uz IKT balstītiem risinājumiem vajadzētu būt rentabliem arī mazām un vidējām ostām. |
| --- | --- |

5.4.3

EESK atbalsta vienotas nodokļu deklarācijas (single window) izstrādāšanu un “e-jūrniecības”, “e-muitas” un “e-frakta” iniciatīvu ieviešanu. Vienlaikus Komiteja uzskata, ka uz IKT balstītiem risinājumiem vajadzētu būt rentabliem arī mazām un vidējām ostām.

| 5.4.4 | Visbeidzot, saistībā ar efektivitātes paaugstināšanu EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu līdz 2009. gada beigām izstrādāt vispārēju Eiropas rādītāju kopumu ar noteikumu, ka tie respektē komercnoslēpumu. Šie rādītāji, kas pamatojas uz gaisa, piekrastes un kombinētā dzelzceļa transporta nozarē izmantotajiem rādītājiem, jāpielāgo ostu vajadzībām, piemēram, lai novērtētu ostu iekārtu darbību, sadarbību starp ostām un iekšzemes savienojumu apvienošanu. |
| --- | --- |

5.4.4

Visbeidzot, saistībā ar efektivitātes paaugstināšanu EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu līdz 2009. gada beigām izstrādāt vispārēju Eiropas rādītāju kopumu ar noteikumu, ka tie respektē komercnoslēpumu. Šie rādītāji, kas pamatojas uz gaisa, piekrastes un kombinētā dzelzceļa transporta nozarē izmantotajiem rādītājiem, jāpielāgo ostu vajadzībām, piemēram, lai novērtētu ostu iekārtu darbību, sadarbību starp ostām un iekšzemes savienojumu apvienošanu.

5.5   Līdzvērtīgi konkurences apstākļi — skaidrība investoriem, uzņēmējiem un lietotājiem

| 5.5.1 | EESK piekrīt Komisijas viedoklim par ostu iestāžu nozīmi un ostu pārvaldības sistēmu dažādību Eiropā. Komiteja sevišķi uzsver, ka ostu iestādes svarīgus uzdevumus var veikt labāk, ja tām ir nodrošināta pietiekama autonomija un jo īpaši finansiālā autonomija. |
| --- | --- |

5.5.1

EESK piekrīt Komisijas viedoklim par ostu iestāžu nozīmi un ostu pārvaldības sistēmu dažādību Eiropā. Komiteja sevišķi uzsver, ka ostu iestādes svarīgus uzdevumus var veikt labāk, ja tām ir nodrošināta pietiekama autonomija un jo īpaši finansiālā autonomija.

| 5.5.2 | Komiteja atzinīgi vērtē arī Komisijas paziņojumu 2008. gadā pieņemt pamatnostādnes par valsts atbalstu ostām. Šajā sakarā EESK norāda uz publiskā finansējuma izmantošanas ostās pamatprincipiem, ko tā ir izstrādājusi savā 2007. gada 26. aprīļa pašiniciatīvas atzinumā. |
| --- | --- |

5.5.2

Komiteja atzinīgi vērtē arī Komisijas paziņojumu 2008. gadā pieņemt pamatnostādnes par valsts atbalstu ostām. Šajā sakarā EESK norāda uz publiskā finansējuma izmantošanas ostās pamatprincipiem, ko tā ir izstrādājusi savā 2007. gada 26. aprīļa pašiniciatīvas atzinumā.

| 5.5.3 | EESK ir gandarīta arī tāpēc, ka Komisija ir akceptējusi tās ieteikumu Direktīvā 2006/111/EK noteiktās normas par pārskatāmību attiecināt uz visām tirdzniecības ostām neatkarīgi no to ikgadējā apgrozījuma. |
| --- | --- |

5.5.3

EESK ir gandarīta arī tāpēc, ka Komisija ir akceptējusi tās ieteikumu Direktīvā 2006/111/EK noteiktās normas par pārskatāmību attiecināt uz visām tirdzniecības ostām neatkarīgi no to ikgadējā apgrozījuma.

| 5.5.4 | Vienā no pašiniciatīvas atzinumiem EESK ieteica vadlīnijas par atlases procedūru, piem., konkursu un citu pieņemamu instrumentu, izmantošanu, koncesiju un zemes nomas līgumu nosacījumiem, kā arī vadlīnijas par to ostu pakalpojumu juridisko statusu, kuri ir publiski pakalpojumi, piemēram, ostu vispārējās drošības jomā. |
| --- | --- |

5.5.4

Vienā no pašiniciatīvas atzinumiem EESK ieteica vadlīnijas par atlases procedūru, piem., konkursu un citu pieņemamu instrumentu, izmantošanu, koncesiju un zemes nomas līgumu nosacījumiem, kā arī vadlīnijas par to ostu pakalpojumu juridisko statusu, kuri ir publiski pakalpojumi, piemēram, ostu vispārējās drošības jomā.

| 5.5.5 | Komisija uz to ir atbildējusi, paziņojumā par ostu politiku iekļaujot norādījumus par koncesiju izmantošanu un tehniskajiem un navigācijas pakalpojumiem. EESK uzskata, ka Komisijas sniegtā Līguma noteikumu un Tiesas prakses interpretācija ir lietderīga un skaidra. EESK tomēr uzsver, ka tehnisko un navigācijas pakalpojumu kopīga iezīme ir to saistība ar navigācijas drošību, un tieši šī iezīme pamato to, minētie pakalpojumi būtu klasificējami kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi. |
| --- | --- |

5.5.5

Komisija uz to ir atbildējusi, paziņojumā par ostu politiku iekļaujot norādījumus par koncesiju izmantošanu un tehniskajiem un navigācijas pakalpojumiem. EESK uzskata, ka Komisijas sniegtā Līguma noteikumu un Tiesas prakses interpretācija ir lietderīga un skaidra. EESK tomēr uzsver, ka tehnisko un navigācijas pakalpojumu kopīga iezīme ir to saistība ar navigācijas drošību, un tieši šī iezīme pamato to, minētie pakalpojumi būtu klasificējami kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi.

| 5.5.6 | Saprātīgai koncesiju politikai būtu jānodrošina iekšēja konkurence ostās, kā arī termināļu operatoru optimāla darbība un iesaistīšanās. EESK iesaka Komisijai regulāri pārskatīt par koncesijām sniegtos norādījumus, lai nodrošinātu to faktisku atbilstību iepriekš minētajiem mērķiem, kā arī iekļautu tajos pietiekami stingrus kopīgus elementus, lai ostu iestādēm garantētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus. Pēdējais minētais apstāklis ir īpaši svarīgs, ņemot vērā kravu pārvadājumu tirgū notiekošo konsolidāciju, kā norādīts iepriekš. |
| --- | --- |

5.5.6

Saprātīgai koncesiju politikai būtu jānodrošina iekšēja konkurence ostās, kā arī termināļu operatoru optimāla darbība un iesaistīšanās. EESK iesaka Komisijai regulāri pārskatīt par koncesijām sniegtos norādījumus, lai nodrošinātu to faktisku atbilstību iepriekš minētajiem mērķiem, kā arī iekļautu tajos pietiekami stingrus kopīgus elementus, lai ostu iestādēm garantētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus. Pēdējais minētais apstāklis ir īpaši svarīgs, ņemot vērā kravu pārvadājumu tirgū notiekošo konsolidāciju, kā norādīts iepriekš.

| 5.5.7 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu sniegt palīdzību, izplatot informāciju par labāko praksi attiecībā uz ostu maksājumu pārskatāmību. EESK ir stingri pārliecināta, ka ostu maksājumi jānosaka atbilstoši vietējiem apstākļiem katrā ostā, tā lai tie optimāli atbilstu attiecīgās ostas izmantotāju prasībām un ostas vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

5.5.7

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu sniegt palīdzību, izplatot informāciju par labāko praksi attiecībā uz ostu maksājumu pārskatāmību. EESK ir stingri pārliecināta, ka ostu maksājumi jānosaka atbilstoši vietējiem apstākļiem katrā ostā, tā lai tie optimāli atbilstu attiecīgās ostas izmantotāju prasībām un ostas vispārējām interesēm.

| 5.5.8 | Visbeidzot, EESK izsaka gandarījumu par to, ka Komisija ir ņēmusi vērā Komitejas ieteikumu pievērsties negodīgas konkurences izpausmēm ES kaimiņos esošo trešo valstu ostās. Ar pievienošanās un ārējo attiecību politikas starpniecību Komisijai vajadzētu pastiprināt arī pasākumus, vēršoties pret politisku ambīciju izraisītiem konkurences izkropļojumiem, piemēram, Turcijas embargo pret kuģiem, kas peld zem Kipras karoga, un kuģiem, kuri nāk no Kipras ostām, Turcijas un Grieķijas problēmas Egejas jūrā, kā arī Baltijas valstu un Krievijas robežu šķērsošanas problēmas. |
| --- | --- |

5.5.8

Visbeidzot, EESK izsaka gandarījumu par to, ka Komisija ir ņēmusi vērā Komitejas ieteikumu pievērsties negodīgas konkurences izpausmēm ES kaimiņos esošo trešo valstu ostās. Ar pievienošanās un ārējo attiecību politikas starpniecību Komisijai vajadzētu pastiprināt arī pasākumus, vēršoties pret politisku ambīciju izraisītiem konkurences izkropļojumiem, piemēram, Turcijas embargo pret kuģiem, kas peld zem Kipras karoga, un kuģiem, kuri nāk no Kipras ostām, Turcijas un Grieķijas problēmas Egejas jūrā, kā arī Baltijas valstu un Krievijas robežu šķērsošanas problēmas.

5.6   Strukturēta dialoga izveide starp ostām un lielajām pilsētām

| 5.6.1 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas mērķi veicināt un pastiprināt pilsētu un tajās esošo ostu sadarbību. Ostu integrācija pilsētās un pilsētas dzīve apvienojumā ar tās iedzīvotāju dziļu izpratni, ieinteresētību un pat lepnumu par ostas darbību ir būtiski svarīgi nosacījumi ostu ilgtspējīgai attīstībai. EESK tādēļ īpaši atbalsta sinerģiju ar tūrismu, atpūtu un izklaidi, kultūras mantojumu un kultūru vispār. |
| --- | --- |

5.6.1

EESK atzinīgi vērtē Komisijas mērķi veicināt un pastiprināt pilsētu un tajās esošo ostu sadarbību. Ostu integrācija pilsētās un pilsētas dzīve apvienojumā ar tās iedzīvotāju dziļu izpratni, ieinteresētību un pat lepnumu par ostas darbību ir būtiski svarīgi nosacījumi ostu ilgtspējīgai attīstībai. EESK tādēļ īpaši atbalsta sinerģiju ar tūrismu, atpūtu un izklaidi, kultūras mantojumu un kultūru vispār.

| 5.6.2 | EESK uzsver arī to, ka nav ticamu datu par tiešo un netiešo nodarbinātību ostās un par Eiropas ostu sniegto pievienoto vērtību. Rodas iespaids, ka, piemēram, paziņojumā izmantotie dati par nodarbinātību lielā mērā neatbilst faktiskajam stāvoklim. Tāpēc EESK aicina Komisiju organizēt pienācīgu pētījumu minētajā jomā. |
| --- | --- |

5.6.2

EESK uzsver arī to, ka nav ticamu datu par tiešo un netiešo nodarbinātību ostās un par Eiropas ostu sniegto pievienoto vērtību. Rodas iespaids, ka, piemēram, paziņojumā izmantotie dati par nodarbinātību lielā mērā neatbilst faktiskajam stāvoklim. Tāpēc EESK aicina Komisiju organizēt pienācīgu pētījumu minētajā jomā.

| 5.6.3 | Visbeidzot, EESK atbalsta Komisijas nodomu izvērtēt drošības pasākumu ietekmi uz ostu pieejamību un sniegt norādījumus, kā saskaņot abus problemātiskos jautājumus. |
| --- | --- |

5.6.3

Visbeidzot, EESK atbalsta Komisijas nodomu izvērtēt drošības pasākumu ietekmi uz ostu pieejamību un sniegt norādījumus, kā saskaņot abus problemātiskos jautājumus.

5.7   Darbs ostās

| 5.7.1 | EESK ir uzsvērusi vajadzību veicināt labus un drošus darba apstākļus un vidi, kā arī konstruktīvas darba attiecības ostās. Komiteja ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija savā paziņojumā par ostu politiku velta ievērojamu uzmanību minētajam jautājumam. |
| --- | --- |

5.7.1

EESK ir uzsvērusi vajadzību veicināt labus un drošus darba apstākļus un vidi, kā arī konstruktīvas darba attiecības ostās. Komiteja ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija savā paziņojumā par ostu politiku velta ievērojamu uzmanību minētajam jautājumam.

| 5.7.2 | EESK atkārtoti izsaka viedokli, ka ostās notiekošo darba procesu efektivitāte ir atkarīga gan no drošības, gan arī no stabilitātes, ko, neraugoties uz tehnoloģisko progresu, lielā mērā nosaka cilvēka faktors. Tas izskaidro, kādēļ ostās ir vajadzīgs kvalificēts un labi apmācīts darbaspēks gan krastā, gan arī uz kuģiem. EESK ir norādījusi, ka sociālajiem partneriem būtu piešķirama liela nozīme minēto apstākļu radīšanā un saglabāšanā un ka Eiropas līmenī tieši Komisijai, veicinot sociālo dialogu, būtu jāatbalsta viņu ieguldījums. |
| --- | --- |

5.7.2

EESK atkārtoti izsaka viedokli, ka ostās notiekošo darba procesu efektivitāte ir atkarīga gan no drošības, gan arī no stabilitātes, ko, neraugoties uz tehnoloģisko progresu, lielā mērā nosaka cilvēka faktors. Tas izskaidro, kādēļ ostās ir vajadzīgs kvalificēts un labi apmācīts darbaspēks gan krastā, gan arī uz kuģiem. EESK ir norādījusi, ka sociālajiem partneriem būtu piešķirama liela nozīme minēto apstākļu radīšanā un saglabāšanā un ka Eiropas līmenī tieši Komisijai, veicinot sociālo dialogu, būtu jāatbalsta viņu ieguldījums.

| 5.7.3 | EESK tādēļ ir gandarīta, ka Komisija ir nolēmusi atbalstīt Eiropas sociālos partnerus attiecībā uz Eiropas nozaru sociālā dialoga komitejas izveidi ostās, kā paredzēts Komisijas Lēmumā 98/500/EK. |
| --- | --- |

5.7.3

EESK tādēļ ir gandarīta, ka Komisija ir nolēmusi atbalstīt Eiropas sociālos partnerus attiecībā uz Eiropas nozaru sociālā dialoga komitejas izveidi ostās, kā paredzēts Komisijas Lēmumā 98/500/EK.

| 5.7.4 | EESK atbalsta Komisijas nodomu izveidot valstu savstarpēji atzītu sistēmu ostu strādnieku apmācībai, bet iesaka vispirms salīdzināt jau esošās dažādās ostu strādnieku profesionālās kvalifikācijas sistēmas. To varētu veikt Eiropas sociālā dialoga ietvaros. |
| --- | --- |

5.7.4

EESK atbalsta Komisijas nodomu izveidot valstu savstarpēji atzītu sistēmu ostu strādnieku apmācībai, bet iesaka vispirms salīdzināt jau esošās dažādās ostu strādnieku profesionālās kvalifikācijas sistēmas. To varētu veikt Eiropas sociālā dialoga ietvaros.

| 5.7.5 | Visbeidzot, EESK piekrīt Komisijai, ka stingri jāuzrauga, kā ievieš gan Kopienas, gan Starptautiskās Darba organizācijas noteikumus par ostu strādnieku drošību un veselības aizsardzību, un ka jāuzlabo statistika par nelaimes gadījumiem darbā. Tomēr EESK arī mudina visos līmeņos veikt pasākumus attiecīgajos forumos, lai panāktu drošības un veselības stāvokļa turpmāku uzlabošanu. |
| --- | --- |

5.7.5

Visbeidzot, EESK piekrīt Komisijai, ka stingri jāuzrauga, kā ievieš gan Kopienas, gan Starptautiskās Darba organizācijas noteikumus par ostu strādnieku drošību un veselības aizsardzību, un ka jāuzlabo statistika par nelaimes gadījumiem darbā. Tomēr EESK arī mudina visos līmeņos veikt pasākumus attiecīgajos forumos, lai panāktu drošības un veselības stāvokļa turpmāku uzlabošanu.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  OV C 407, 28.12.1998.

1

(2)  EESK atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu pakalpojumu tirgus pieejamību”, COM(2001) 35 galīgā redakcija, OV C 48, 21.2.2001., 122. lpp., un COM(2004) 654 galīgā redakcija, OV C 294, 25.11.2005., 25. lpp.

2

(3)  OV C 168, 20.7.2007., 57. lpp.

3

(4)  Ilgākā laika posmā Eiropas konteinerpārvadājumu tirgus daļa Hamburgas — Havras zonas ostās ir samazinājusies no 61 % 1975. gadā līdz 48 % 2003. gadā, turpretī Vidusjūras zonas ostu tirgus daļa ir dubultojusies no 18 % 1975. gadā līdz 36 % 2003. gadā. Bez tam konteinerpārvadājumu ostu koncentrācijas līmenis (piemērojot Gini koeficientu) Eiropā kopš 1990. gada pastāvīgi ir pazeminājies, tādējādi norādot uz piekļuves punktu Eiropas tirgum skaita palielināšanos. Vislielākā izaugsme konteinerpārvadājumu ostu nozarē 2006. gadā (relatīvi) bija vērojama mazo un vidējo ostu sektorā dažādos Eiropas reģionos (Amsterdama, Siniša, Rauma, Konstanca, Kotka, Tallina, Brēmerhāfene, Zēbrige un Gdiņa). Avots: Antverpenes Transporta un jūrniecības pārvaldības institūts (ITMMA)/Antverpenes universitāte. Pilnīgi pretējs stāvoklis ir, piem., ASV, kur tajā pašā laika posmā ostu koncentrācijas līmenis ir krasi paaugstinājies. Avots: Notteboom T. (2007), Tirgus pārskats par Eiropas jūras ostu nozari, izmantojot Eurostat un atsevišķu ostu sniegtos datus.

4

Gini

Notteboom

Eurostat

(5)  Skat. OV C 168, 20.7.2007., 57. lpp. atzinuma “ES kopīga ostu politika” 4. iedaļu.

5

(6)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atkritumiem (COM(2005) 667) un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK (COM(2006) 397).

6

(7)  OV C 168, 20.7.2007., 50. lpp., atzinums par Komisijas paziņojumu “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku — Eiropas redzējums okeāniem un jūrām”, COM(2006) 275 galīgā redakcija.

7

OV C 168, 20.7.2007., 57. lpp.

OV C 151, 17.6.2008., 20. lpp.

OV C 168, 20.7.2007., 68. lpp.

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/49

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Autotransports — pašnodarbināto autovadītāju darba laiks”

(2009/C 27/12)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Birojs saskaņā ar Reglamenta 29. pantu 2007. gada 20. novembrī nolēma sagatavot papildu atzinumu par tematu:

“Autotransports — pašnodarbināto autovadītāju darba laiks”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 5. jūnijā. Ziņotājs bija Chagas kgs (1), kuru aizstāja Curtis kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 121 balsīm par, 14 balsīm pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka Direktīvas 2002/15/EK darbības jomā jāiekļauj visi pašnodarbinātie autovadītāji, kā tas ir paredzēts tās 2. pantā (sākot ar 2009. gada 23. martu). |
| --- | --- |

1.1.

EESK uzskata, ka Direktīvas 2002/15/EK darbības jomā jāiekļauj visi pašnodarbinātie autovadītāji, kā tas ir paredzēts tās 2. pantā (sākot ar 2009. gada 23. martu).

| 1.2. | Lai iekļautu pašnodarbinātos autovadītājus, dalībvalstīm pareizi jātransponē Direktīva, īpaši pašnodarbināto autovadītāju definīcija. |
| --- | --- |

1.2.

Lai iekļautu pašnodarbinātos autovadītājus, dalībvalstīm pareizi jātransponē Direktīva, īpaši pašnodarbināto autovadītāju definīcija.

| 1.3. | EESK uzskata, ka šī iekļaušana ir nepieciešama, lai veicinātu satiksmes drošību, nodrošinātu godīgu konkurenci un uzlabotu pašnodarbināto autovadītāju un transportlīdzekļu apkalpes locekļu darba apstākļus, īpaši viņu fizisko un garīgo veselību. Jāsaprot, ka direktīvas 3. panta a-2 punktā noteiktie vispārējie administratīvie uzdevumi darba laika definīcijā nav iekļauti. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka šī iekļaušana ir nepieciešama, lai veicinātu satiksmes drošību, nodrošinātu godīgu konkurenci un uzlabotu pašnodarbināto autovadītāju un transportlīdzekļu apkalpes locekļu darba apstākļus, īpaši viņu fizisko un garīgo veselību. Jāsaprot, ka direktīvas 3. panta a-2 punktā noteiktie vispārējie administratīvie uzdevumi darba laika definīcijā nav iekļauti.

| 1.4. | EESK uzskata, ka, lai izveidotu Eiropas autotransporta iekšējo tirgu, jānodrošina godīga konkurence, efektīvi un konkrēti piemērojot noteikumus sociālo tiesību jomā autotransporta nozarē. Tiesību aktu par darba laiku atšķirīga piemērošana transportlīdzekļu apkalpes locekļiem un pašnodarbinātajiem autovadītājiem veicina negodīgu konkurenci. Tādēļ EESK uzskata, ka ir nepieņemami direktīvas darbības jomā iekļaut vienīgi “viltus pašnodarbinātos” autovadītājus. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka, lai izveidotu Eiropas autotransporta iekšējo tirgu, jānodrošina godīga konkurence, efektīvi un konkrēti piemērojot noteikumus sociālo tiesību jomā autotransporta nozarē. Tiesību aktu par darba laiku atšķirīga piemērošana transportlīdzekļu apkalpes locekļiem un pašnodarbinātajiem autovadītājiem veicina negodīgu konkurenci. Tādēļ EESK uzskata, ka ir nepieņemami direktīvas darbības jomā iekļaut vienīgi “viltus pašnodarbinātos” autovadītājus.

| 1.5. | Lai novērstu iespējamās grūtības, īstenojot pašnodarbināto autovadītāju iekļaušanu, EESK ierosina veicināt dažādu transporta ķēdes dalībnieku līdzatbildību, kā tas ir paredzēts Regulā par autovadītāju darba un atpūtas laiku. |
| --- | --- |

1.5.

Lai novērstu iespējamās grūtības, īstenojot pašnodarbināto autovadītāju iekļaušanu, EESK ierosina veicināt dažādu transporta ķēdes dalībnieku līdzatbildību, kā tas ir paredzēts Regulā par autovadītāju darba un atpūtas laiku.

| 1.6. | EESK norāda, ka dažādu valsts iestāžu sadarbības veicināšana Eiropas līmenī ir pamatnosacījums direktīvas efektīvai piemērošanai. |
| --- | --- |

1.6.

EESK norāda, ka dažādu valsts iestāžu sadarbības veicināšana Eiropas līmenī ir pamatnosacījums direktīvas efektīvai piemērošanai.

| 1.7. | Komiteja uzskata, ka, iekļaujot pašnodarbinātos autovadītājus direktīvas darbības jomā, jācenšas neradīt viņiem nevajadzīgu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

1.7.

Komiteja uzskata, ka, iekļaujot pašnodarbinātos autovadītājus direktīvas darbības jomā, jācenšas neradīt viņiem nevajadzīgu administratīvo slogu.

2.   Ievads

| 2.1. | EESK ir veikusi plašu darbu un guvusi lielu pieredzi Eiropas satiksmes drošības politikas jomā. EESK jaunākajā pašiniciatīvas atzinumā “Eiropas ceļu satiksmes drošības politika un profesionāli autovadītāji — drošas un nodrošinātas stāvvietas” (TEN/290) (2) kā ceļu infrastruktūras politikas sastāvdaļu izskatīja svarīgo jautājumu par profesionālajiem autovadītājiem paredzētajām atpūtas zonām. Pašnodarbināto autovadītāju darba laiks ir vēl viens būtisks jautājums, kas papildina atzinumu par drošām un nodrošinātām stāvvietām. Eiropas līmenī vēl nav atbilstīgi aplūkoti dažādi ekonomiskie, sociālie un drošības aspekti. Papildu atzinums ir izstrādāts, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par sekām, ko rada pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvas 2002/15/EK par autotransporta apkalpes locekļu darba laika organizēšanu darbības jomas, COM(2007) 266 galīgā redakcija. |
| --- | --- |

2.1.

EESK ir veikusi plašu darbu un guvusi lielu pieredzi Eiropas satiksmes drošības politikas jomā. EESK jaunākajā pašiniciatīvas atzinumā “Eiropas ceļu satiksmes drošības politika un profesionāli autovadītāji — drošas un nodrošinātas stāvvietas” (TEN/290) (2) kā ceļu infrastruktūras politikas sastāvdaļu izskatīja svarīgo jautājumu par profesionālajiem autovadītājiem paredzētajām atpūtas zonām. Pašnodarbināto autovadītāju darba laiks ir vēl viens būtisks jautājums, kas papildina atzinumu par drošām un nodrošinātām stāvvietām. Eiropas līmenī vēl nav atbilstīgi aplūkoti dažādi ekonomiskie, sociālie un drošības aspekti. Papildu atzinums ir izstrādāts, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par sekām, ko rada pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvas 2002/15/EK par autotransporta apkalpes locekļu darba laika organizēšanu darbības jomas, COM(2007) 266 galīgā redakcija.

| 2.2. | Direktīvas 2002/15/EK mērķis ir noteikt minimālās prasības darba laika organizēšanai, lai aizsargātu autotransporta apkalpes locekļu veselību un drošību, uzlabotu ceļu satiksmes drošību un saskaņotu konkurences nosacījumus. Direktīva ir stājusies spēkā 2002. gada 23. martā, un dalībvalstīm trīs gadu laikā līdz 2005. gada 23. martam bija jāīsteno direktīvas noteikumi par transportlīdzekļa apkalpes locekļiem. Direktīvas 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka šī direktīva jāpiemēro pašnodarbinātajiem autovadītājiem no 2009. gada 23. marta. Vienlaikus Komisijai bija jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei un, pamatojoties uz minēto ziņojumu, pēc tam jāizstrādā tiesību akta priekšlikums. |
| --- | --- |

2.2.

Direktīvas 2002/15/EK mērķis ir noteikt minimālās prasības darba laika organizēšanai, lai aizsargātu autotransporta apkalpes locekļu veselību un drošību, uzlabotu ceļu satiksmes drošību un saskaņotu konkurences nosacījumus. Direktīva ir stājusies spēkā 2002. gada 23. martā, un dalībvalstīm trīs gadu laikā līdz 2005. gada 23. martam bija jāīsteno direktīvas noteikumi par transportlīdzekļa apkalpes locekļiem. Direktīvas 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka šī direktīva jāpiemēro pašnodarbinātajiem autovadītājiem no 2009. gada 23. marta. Vienlaikus Komisijai bija jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei un, pamatojoties uz minēto ziņojumu, pēc tam jāizstrādā tiesību akta priekšlikums.

| 2.3. | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes galīgo vienošanos par šo direktīvu ir paredzēts, ka Komisijai vēlākais divus gadus pirms minētās dienas, proti, 2007. gada 23. martā, jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā jāizvērtē, kā pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no direktīvas darbības jomas ir ietekmējusi ceļu satiksmes drošību, konkurences apstākļus, profesijas struktūru un sociālos aspektus. Ziņojumā būtu jāņem vērā transporta nozares struktūras un autopārvadātāju darba apstākļi dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.3.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes galīgo vienošanos par šo direktīvu ir paredzēts, ka Komisijai vēlākais divus gadus pirms minētās dienas, proti, 2007. gada 23. martā, jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā jāizvērtē, kā pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no direktīvas darbības jomas ir ietekmējusi ceļu satiksmes drošību, konkurences apstākļus, profesijas struktūru un sociālos aspektus. Ziņojumā būtu jāņem vērā transporta nozares struktūras un autopārvadātāju darba apstākļi dalībvalstīs.

| 2.4. | Pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisijai jāierosina vai nu a) kārtība, kādā direktīvas darbības jomā jāiekļauj pašnodarbinātie autovadītāji, kas veic tikai iekšzemes autopārvadājumus un uz kuriem attiecas īpaši ierobežojumi, vai arī b) neiekļaut pašnodarbinātos autovadītājus direktīvas darbības jomā. |
| --- | --- |

2.4.

Pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisijai jāierosina vai nu a) kārtība, kādā direktīvas darbības jomā jāiekļauj pašnodarbinātie autovadītāji, kas veic tikai iekšzemes autopārvadājumus un uz kuriem attiecas īpaši ierobežojumi, vai arī b) neiekļaut pašnodarbinātos autovadītājus direktīvas darbības jomā.

| 2.5. | Direktīvas 7. panta 2. punktā ir arī noteikts, ka Komisijai vēlākais līdz 2007. gada 23. martam jāsagatavo divu gadu ziņojums par direktīvas īstenošanu, kurā jānovērtē direktīvas noteikumu par nakts darbu sekas. |
| --- | --- |

2.5.

Direktīvas 7. panta 2. punktā ir arī noteikts, ka Komisijai vēlākais līdz 2007. gada 23. martam jāsagatavo divu gadu ziņojums par direktīvas īstenošanu, kurā jānovērtē direktīvas noteikumu par nakts darbu sekas.

3.   Komisijas ziņojums

| 3.1. | Komisija norāda, ka ziņojumā ir sniegts vispārējs pārskats par to, kā dalībvalstis īsteno direktīvu, norādītas iespējamās sekas gadījumā, ja no direktīvas darbības jomas izslēgtu pašnodarbinātos autovadītājus, un izvērtētās direktīvas noteikumu par nakts darbu sekas. |
| --- | --- |

3.1.

Komisija norāda, ka ziņojumā ir sniegts vispārējs pārskats par to, kā dalībvalstis īsteno direktīvu, norādītas iespējamās sekas gadījumā, ja no direktīvas darbības jomas izslēgtu pašnodarbinātos autovadītājus, un izvērtētās direktīvas noteikumu par nakts darbu sekas.

| 3.2. | Pirmais secinājums ir, ka vairākumam dalībvalstis nav izdevies transponēt direktīvu tam paredzētajā trīs gadu periodā. Tādēļ Komisija uzskata, ka tā nevar publicēt pirmo divu gadu ziņojumu, ar kuru tai bija jāiepazīstina 2007. gada martā. |
| --- | --- |

3.2.

Pirmais secinājums ir, ka vairākumam dalībvalstis nav izdevies transponēt direktīvu tam paredzētajā trīs gadu periodā. Tādēļ Komisija uzskata, ka tā nevar publicēt pirmo divu gadu ziņojumu, ar kuru tai bija jāiepazīstina 2007. gada martā.

| 3.3. | Aplūkojot pašnodarbināto autovadītāju izslēgšanas sekas, Komisija norāda iemeslus, kādēļ tā ir ierosinājusi pašnodarbināto autovadītāju iekļaušanu: Regulā par darba un atpūtas laiku nav šāda autovadītāju iedalījuma; lai novērstu sadrumstalotību, mudinot autovadītājus kļūt par “(viltus) pašnodarbinātajiem”; lai nodrošinātu godīgu konkurenci un uzlabotu satiksmes drošību un darba apstākļus autotransporta nozarē. |
| --- | --- |

3.3.

Aplūkojot pašnodarbināto autovadītāju izslēgšanas sekas, Komisija norāda iemeslus, kādēļ tā ir ierosinājusi pašnodarbināto autovadītāju iekļaušanu: Regulā par darba un atpūtas laiku nav šāda autovadītāju iedalījuma; lai novērstu sadrumstalotību, mudinot autovadītājus kļūt par “(viltus) pašnodarbinātajiem”; lai nodrošinātu godīgu konkurenci un uzlabotu satiksmes drošību un darba apstākļus autotransporta nozarē.

| 3.4. | Pamatojoties uz ārējo konsultantu izstrādātā ziņojuma secinājumiem, Komisija atzīst, ka nogurums un tā sekas uz satiksmes drošību var skart visus autovadītājus — gan transportlīdzekļa apkalpes locekļus, gan pašnodarbinātos autovadītājus. Konsultantu ziņojumā ir arī uzsvērts, ka pašnodarbinātie autovadītāji strādā ilgāk nekā transportlīdzekļu apkalpes locekļi un ka abu minēto kategoriju darbinieki strādā vairāk nekā citās nozarēs nodarbinātie. |
| --- | --- |

3.4.

Pamatojoties uz ārējo konsultantu izstrādātā ziņojuma secinājumiem, Komisija atzīst, ka nogurums un tā sekas uz satiksmes drošību var skart visus autovadītājus — gan transportlīdzekļa apkalpes locekļus, gan pašnodarbinātos autovadītājus. Konsultantu ziņojumā ir arī uzsvērts, ka pašnodarbinātie autovadītāji strādā ilgāk nekā transportlīdzekļu apkalpes locekļi un ka abu minēto kategoriju darbinieki strādā vairāk nekā citās nozarēs nodarbinātie.

| 3.5. | Konsultantu ziņojumā ir secināts, ka, “darba laika saīsināšana bez šaubām varētu palīdzēt samazināt nogurumu”, “tomēr tā varētu radīt augstāku stresa līmeni, jo pašnodarbinātais autovadītājs, lai uzturētu rentabilitāti, cenšas īsākā laikā izdarīt vairāk, kas savukārt var izraisīt lielāku nogurumu un negadījumus.”. Šķiet, Komisija atbalsta minēto viedokli. |
| --- | --- |

3.5.

Konsultantu ziņojumā ir secināts, ka, “darba laika saīsināšana bez šaubām varētu palīdzēt samazināt nogurumu”, “tomēr tā varētu radīt augstāku stresa līmeni, jo pašnodarbinātais autovadītājs, lai uzturētu rentabilitāti, cenšas īsākā laikā izdarīt vairāk, kas savukārt var izraisīt lielāku nogurumu un negadījumus.”. Šķiet, Komisija atbalsta minēto viedokli.

| 3.6. | Jautājumā par konkurences nosacījumiem Komisija ņem vērā ziņojuma secinājumus, kuros norādīts, ka pašnodarbināto izslēgšana no direktīvas darbības jomas veicinātu pašreizējo sadrumstalotību un ka tā būtiski neietekmētu konkurenci nozarē. Turpretim ar iekļaušanu palielinātu izmaksas un saīsinātu darba laiku, tādējādi būtiski samazinot pašnodarbināto autovadītāju konkurences priekšrocības kravas pārvadājumu nozarē. Šķiet, Komisija atbalsta viedokli, ka direktīva jāpiemēro vienīgi “viltus pašnodarbinātajiem” autovadītājiem. |
| --- | --- |

3.6.

Jautājumā par konkurences nosacījumiem Komisija ņem vērā ziņojuma secinājumus, kuros norādīts, ka pašnodarbināto izslēgšana no direktīvas darbības jomas veicinātu pašreizējo sadrumstalotību un ka tā būtiski neietekmētu konkurenci nozarē. Turpretim ar iekļaušanu palielinātu izmaksas un saīsinātu darba laiku, tādējādi būtiski samazinot pašnodarbināto autovadītāju konkurences priekšrocības kravas pārvadājumu nozarē. Šķiet, Komisija atbalsta viedokli, ka direktīva jāpiemēro vienīgi “viltus pašnodarbinātajiem” autovadītājiem.

| 3.7. | Komisija arī uzskata, ka, pat ja “ekonomisku apsvērumu dēļ pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no direktīvas darbības jomas varētu būt vēlama, to izslēgšanas vai iekļaušanas iespējamās sociālās sekas ir mazāk acīmredzamas. Izslēgšana neļauj risināt veselības aizsardzības un darba drošības problēmas; savukārt iekļaušana pašnodarbinātajiem autovadītājiem var radīt papildu stresu un administratīvā darba slodzi un vienlaikus samazināt to ienākumus”. |
| --- | --- |

3.7.

Komisija arī uzskata, ka, pat ja “ekonomisku apsvērumu dēļ pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no direktīvas darbības jomas varētu būt vēlama, to izslēgšanas vai iekļaušanas iespējamās sociālās sekas ir mazāk acīmredzamas. Izslēgšana neļauj risināt veselības aizsardzības un darba drošības problēmas; savukārt iekļaušana pašnodarbinātajiem autovadītājiem var radīt papildu stresu un administratīvā darba slodzi un vienlaikus samazināt to ienākumus”.

| 3.8. | Noslēgumā Komisija secina, ka pašnodarbināto autovadītāju iekļaušana direktīvas darbības jomā varētu radīt viņiem lielāku stresu un finansiālas grūtības, tā būtu grūti īstenojama un līdz ar to neefektīva. |
| --- | --- |

3.8.

Noslēgumā Komisija secina, ka pašnodarbināto autovadītāju iekļaušana direktīvas darbības jomā varētu radīt viņiem lielāku stresu un finansiālas grūtības, tā būtu grūti īstenojama un līdz ar to neefektīva.

| 3.9. | Komisija secina, ka, novērtējot direktīvas par nakts darbu noteikumu sekas, būtu rūpīgāk jāizvērtē regulas piemērošanas kontroles aspekts. |
| --- | --- |

3.9.

Komisija secina, ka, novērtējot direktīvas par nakts darbu noteikumu sekas, būtu rūpīgāk jāizvērtē regulas piemērošanas kontroles aspekts.

4.   Vispārējās piezīmes

| 4.1. | EESK pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu par sekām, ko izraisa pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no direktīvas par autotransporta apkalpes locekļu darba laika organizēšanu darbības jomas. |
| --- | --- |

4.1.

EESK pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu par sekām, ko izraisa pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no direktīvas par autotransporta apkalpes locekļu darba laika organizēšanu darbības jomas.

| 4.2. | Vairāki sociālie partneri uzskata, ka pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no direktīvas darbības jomas ir izraisījusi konkurences izkropļojumus autotransporta nozarē, šī iemesla dēļ EESK nesen izstrādātajā atzinumā par Transporta baltās grāmatas vidusposma pārskatu (TEN 257, ziņotājs Barbadillo Lopez kgs) (3), ir formulējusi šādu prasību:
  “Sociālajās normās attiecībā uz autotransportu jāsaglabā vienlīdzīga attieksme pret strādājošajiem neatkarīgi no tā, vai viņi ir darba ņēmēji vai pašnodarbinātie, un tādēļ 2002. gada 11. marta Direktīvas 15/2002 nosacījumi par darba laika organizēšanu strādājošajiem, kas veic mobilas darbības uz autoceļiem, nekavējoties un bez pārejas posma jāpiemēro pašnodarbinātām personām, jo šīs Direktīvas mērķis ir ceļu drošība, konkurences izkropļojumu novēršana un labāku darba apstākļu veicināšana.” (4.3.1.2. punkts.) |
| --- | --- |

4.2.

Vairāki sociālie partneri uzskata, ka pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no direktīvas darbības jomas ir izraisījusi konkurences izkropļojumus autotransporta nozarē, šī iemesla dēļ EESK nesen izstrādātajā atzinumā par Transporta baltās grāmatas vidusposma pārskatu (TEN 257, ziņotājs Barbadillo Lopez kgs) (3), ir formulējusi šādu prasību:

“Sociālajās normās attiecībā uz autotransportu jāsaglabā vienlīdzīga attieksme pret strādājošajiem neatkarīgi no tā, vai viņi ir darba ņēmēji vai pašnodarbinātie, un tādēļ 2002. gada 11. marta Direktīvas 15/2002 nosacījumi par darba laika organizēšanu strādājošajiem, kas veic mobilas darbības uz autoceļiem, nekavējoties un bez pārejas posma jāpiemēro pašnodarbinātām personām, jo šīs Direktīvas mērķis ir ceļu drošība, konkurences izkropļojumu novēršana un labāku darba apstākļu veicināšana.” (4.3.1.2. punkts.)

| 4.3. | Tādēļ EESK nopietni apšauba secinājumus par satiksmes drošību, konkurences nosacījumiem un sociālajiem aspektiem, kas iekļauti pētījuma rezultātos. |
| --- | --- |

4.3.

Tādēļ EESK nopietni apšauba secinājumus par satiksmes drošību, konkurences nosacījumiem un sociālajiem aspektiem, kas iekļauti pētījuma rezultātos.

| 4.4. | EESK uzskata, ka Direktīvas 2002/15/EK darbības jomā jāiekļauj pašnodarbinātie autovadītāji, ja vēlas veicināt godīgu konkurenci un uzlabot transportlīdzekļu apkalpes locekļu un pašnodarbināto autovadītāju darba apstākļus, īpaši viņu fizisko un garīgo veselību. |
| --- | --- |

4.4.

EESK uzskata, ka Direktīvas 2002/15/EK darbības jomā jāiekļauj pašnodarbinātie autovadītāji, ja vēlas veicināt godīgu konkurenci un uzlabot transportlīdzekļu apkalpes locekļu un pašnodarbināto autovadītāju darba apstākļus, īpaši viņu fizisko un garīgo veselību.

| 4.5. | Pārmērīgi ilgs darba laiks ievērojami veicina nogurumu un iemigšanu pie stūres, un līdz ar to ir pretrunā ar satiksmes drošību. Godīga konkurence izveidojas, ja cenās, kuras lielie uzņēmumi, kas organizē kravu pārvadājumus un izplatīšanu, nosaka apakšuzņēmējiem, atspoguļojas tas, kā nozarē ir ievēroti sociālie tiesību akti gan attiecībā uz transportlīdzekļu apkalpes locekļiem, gan pašnodarbinātajiem autovadītājiem. |
| --- | --- |

4.5.

Pārmērīgi ilgs darba laiks ievērojami veicina nogurumu un iemigšanu pie stūres, un līdz ar to ir pretrunā ar satiksmes drošību. Godīga konkurence izveidojas, ja cenās, kuras lielie uzņēmumi, kas organizē kravu pārvadājumus un izplatīšanu, nosaka apakšuzņēmējiem, atspoguļojas tas, kā nozarē ir ievēroti sociālie tiesību akti gan attiecībā uz transportlīdzekļu apkalpes locekļiem, gan pašnodarbinātajiem autovadītājiem.

| 4.6. | Nevar apgalvot, ka pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no Direktīvas 2002/15/EK darbības jomas neizraisīs lielāku stresu, jo pašnodarbinātie autovadītāji būs pakļauti darba uzdevuma devēju spiedienam samazināt cenas. Viņiem būs jāstrādā vairāk, lai nodrošinātu to pašu ienākumu līmeni, kaitējot satiksmes drošībai, savai veselībai un darba un ģimenes dzīves līdzsvaram, kas jau tagad ir nestabils. |
| --- | --- |

4.6.

Nevar apgalvot, ka pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana no Direktīvas 2002/15/EK darbības jomas neizraisīs lielāku stresu, jo pašnodarbinātie autovadītāji būs pakļauti darba uzdevuma devēju spiedienam samazināt cenas. Viņiem būs jāstrādā vairāk, lai nodrošinātu to pašu ienākumu līmeni, kaitējot satiksmes drošībai, savai veselībai un darba un ģimenes dzīves līdzsvaram, kas jau tagad ir nestabils.

| 4.7. | Tomēr EESK uzskata, ka priekšnosacījums pašnodarbināto autovadītāju iekļaušanai Direktīvas 2002/15/EK darbības jomā ir pareiza šīs direktīvas, īpaši pašnodarbināto autovadītāju definīcijas, transponēšana. |
| --- | --- |

4.7.

Tomēr EESK uzskata, ka priekšnosacījums pašnodarbināto autovadītāju iekļaušanai Direktīvas 2002/15/EK darbības jomā ir pareiza šīs direktīvas, īpaši pašnodarbināto autovadītāju definīcijas, transponēšana.

| 4.8. | Komisijai kā “Līgumu sargam” jārūpējas, lai dalībvalstis pareizi transponētu “pašnodarbināto autovadītāju” definīciju saskaņā ar Direktīvas 3. e) pantu (4). Ja dalībvalstis vēlas vērsties pret “viltus pašnodarbinātajiem” autovadītājiem, pirmais priekšnosacījums, kas jāizpilda, ir pareizi jātransponē direktīva. |
| --- | --- |

4.8.

Komisijai kā “Līgumu sargam” jārūpējas, lai dalībvalstis pareizi transponētu “pašnodarbināto autovadītāju” definīciju saskaņā ar Direktīvas 3. e) pantu (4). Ja dalībvalstis vēlas vērsties pret “viltus pašnodarbinātajiem” autovadītājiem, pirmais priekšnosacījums, kas jāizpilda, ir pareizi jātransponē direktīva.

| 4.9. | Lai iekļautu pašnodarbinātos autovadītājus direktīvas darbības jomā, direktīvā jāievieš grozījums. Grozījumam jāattiecas uz dažādu transporta ķēdes dalībnieku līdzatbildību. Regulas par darba un atpūtas laiku (5) 10. panta 4. punktā ir noteikts, ka “uzņēmumi, kravu nosūtītāji, ekspeditori, ceļojumu operatori, galvenie uzņēmēji, apakšuzņēmēji un transportlīdzekļu vadītāju aģentūras nodrošina, ka līgumā noteiktie pārvadājumu grafiki ir saskaņā ar šīs regulas noteikumiem”. Minētā līdzatbildība jāparedz, arī piemērojot tiesību aktus par darba laiku. Tas nodrošinātu transportlīdzekļu apkalpes locekļu un pašnodarbināto autovadītāju vienlīdzību; pašnodarbinātie autovadītāji, kas noslēdz apakšlīgumus, ir pakļauti spiedienam samazināt cenas, pagarinot darba laiku. Tādējādi varētu novērst negodīgu konkurenci, kas nodara zaudējumus transportlīdzekļu apkalpes locekļiem. |
| --- | --- |

4.9.

Lai iekļautu pašnodarbinātos autovadītājus direktīvas darbības jomā, direktīvā jāievieš grozījums. Grozījumam jāattiecas uz dažādu transporta ķēdes dalībnieku līdzatbildību. Regulas par darba un atpūtas laiku (5) 10. panta 4. punktā ir noteikts, ka “uzņēmumi, kravu nosūtītāji, ekspeditori, ceļojumu operatori, galvenie uzņēmēji, apakšuzņēmēji un transportlīdzekļu vadītāju aģentūras nodrošina, ka līgumā noteiktie pārvadājumu grafiki ir saskaņā ar šīs regulas noteikumiem”. Minētā līdzatbildība jāparedz, arī piemērojot tiesību aktus par darba laiku. Tas nodrošinātu transportlīdzekļu apkalpes locekļu un pašnodarbināto autovadītāju vienlīdzību; pašnodarbinātie autovadītāji, kas noslēdz apakšlīgumus, ir pakļauti spiedienam samazināt cenas, pagarinot darba laiku. Tādējādi varētu novērst negodīgu konkurenci, kas nodara zaudējumus transportlīdzekļu apkalpes locekļiem.

| 4.10. | EESK uzskata, ka nav īpaši pamatoti pētījuma secinājumi par papildu stresu, ko izraisītu pašnodarbināto autovadītāju iekļaušana direktīvas darbības jomā. Konsultantu lietotā darba laika definīcija nav skaidra. Ja pašnodarbinātajiem autovadītājiem darba laikā jāveic gan administratīvais darbs, gan pārvadājumu pārvalde, kas transportlīdzekļu apkalpes locekļiem nav jādara, tas patiesi izraisa papildu stresu. Ja darba laikā viņi veic tādu pašu darbu kā transportlīdzekļu apkalpes locekļi, nav saprotams, kādēļ pašnodarbinātajiem autovadītājiem būtu jāizjūt lielāks stress nekā transportlīdzekļu apkalpes locekļiem. Jāsaprot, ka direktīvas 3. panta a-2 punktā noteiktie vispārējie administratīvie uzdevumi darba laika definīcijā nav iekļauti. |
| --- | --- |

4.10.

EESK uzskata, ka nav īpaši pamatoti pētījuma secinājumi par papildu stresu, ko izraisītu pašnodarbināto autovadītāju iekļaušana direktīvas darbības jomā. Konsultantu lietotā darba laika definīcija nav skaidra. Ja pašnodarbinātajiem autovadītājiem darba laikā jāveic gan administratīvais darbs, gan pārvadājumu pārvalde, kas transportlīdzekļu apkalpes locekļiem nav jādara, tas patiesi izraisa papildu stresu. Ja darba laikā viņi veic tādu pašu darbu kā transportlīdzekļu apkalpes locekļi, nav saprotams, kādēļ pašnodarbinātajiem autovadītājiem būtu jāizjūt lielāks stress nekā transportlīdzekļu apkalpes locekļiem. Jāsaprot, ka direktīvas 3. panta a-2 punktā noteiktie vispārējie administratīvie uzdevumi darba laika definīcijā nav iekļauti.

| 4.11. | Ja darba laika samazināšana sekmē noguruma samazinājumu, bet izraisa stresu, pašnodarbinātie autovadītāji ir spiesti izvēlēties mazāko ļaunumu. EESK uzskata, ka priekšroka jādod satiksmes drošībai un ka nogurums, kas ir ilga darba laika, tostarp transportlīdzekļa vadīšanas laika, sekas, var kļūt par satiksmes (ne)drošības cēloni neatkarīgi no tā, vai tas ir pašnodarbināts autovadītājs, vai transportlīdzekļa apkalpes loceklis. |
| --- | --- |

4.11.

Ja darba laika samazināšana sekmē noguruma samazinājumu, bet izraisa stresu, pašnodarbinātie autovadītāji ir spiesti izvēlēties mazāko ļaunumu. EESK uzskata, ka priekšroka jādod satiksmes drošībai un ka nogurums, kas ir ilga darba laika, tostarp transportlīdzekļa vadīšanas laika, sekas, var kļūt par satiksmes (ne)drošības cēloni neatkarīgi no tā, vai tas ir pašnodarbināts autovadītājs, vai transportlīdzekļa apkalpes loceklis.

| 4.12. | Turklāt pētījumā nav minēts (un Komisija pieņem pētījumā paustos argumentus), ka autovadītāji var turpināt izjust stresu un ka tas var palielināties arī tad, ja viņus neiekļaus direktīvā, jo darba uzdevuma devēji izmantos šo iespēju, lai izdarītu spiedienu un prasītu samazināt cenas vēl vairāk. |
| --- | --- |

4.12.

Turklāt pētījumā nav minēts (un Komisija pieņem pētījumā paustos argumentus), ka autovadītāji var turpināt izjust stresu un ka tas var palielināties arī tad, ja viņus neiekļaus direktīvā, jo darba uzdevuma devēji izmantos šo iespēju, lai izdarītu spiedienu un prasītu samazināt cenas vēl vairāk.

| 4.13. | Komisija uzsver, ka Padome nav piekritusi nekādām prasībām par darba laika noteikumu izpildes obligātām sistemātiskām pārbaudēm. EESK, tāpat kā Komisija, pauž par to nožēlu, taču uzskata, ka tas nav attaisnojums, lai neattiecinātu tiesību aktus uz pašnodarbinātajiem autovadītājiem. Tas, ka pašnodarbināto autovadītāju darba laiku ir grūti kontrolēt, nedrīkst kļūt par iemeslu kontroles atcelšanai. Tādēļ transporta ķēdes dalībnieku atbildībai tiesību aktu piemērošanā ir svarīga nozīme. Ja izrādītos, ka dažādu transporta ķēdes dalībnieku līgumi noslēgti tā, ka nav iespējams noteikt vidējo darba laiku 48 stundu apmērā, tiesību aktu attiecināšana uz pašnodarbinātajiem autovadītājiem dotu iespēju aizsargāt viņus pret pārmērīgi ilgu vadīšanas un darba laiku. |
| --- | --- |

4.13.

Komisija uzsver, ka Padome nav piekritusi nekādām prasībām par darba laika noteikumu izpildes obligātām sistemātiskām pārbaudēm. EESK, tāpat kā Komisija, pauž par to nožēlu, taču uzskata, ka tas nav attaisnojums, lai neattiecinātu tiesību aktus uz pašnodarbinātajiem autovadītājiem. Tas, ka pašnodarbināto autovadītāju darba laiku ir grūti kontrolēt, nedrīkst kļūt par iemeslu kontroles atcelšanai. Tādēļ transporta ķēdes dalībnieku atbildībai tiesību aktu piemērošanā ir svarīga nozīme. Ja izrādītos, ka dažādu transporta ķēdes dalībnieku līgumi noslēgti tā, ka nav iespējams noteikt vidējo darba laiku 48 stundu apmērā, tiesību aktu attiecināšana uz pašnodarbinātajiem autovadītājiem dotu iespēju aizsargāt viņus pret pārmērīgi ilgu vadīšanas un darba laiku.

| 4.14. | EESK uzskata, ka, lai izveidotu Eiropas autotransporta iekšējo tirgu, jānodrošina godīga konkurence, efektīvi un reāli piemērojot autotransporta nozarē noteikumus sociālo tiesību jomā. Nosakot atšķirīgus noteikumus transportlīdzekļu apkalpes locekļiem un pašnodarbinātajiem autovadītājiem, lai piemērotu tiesību aktus par darba laiku, veicina negodīgu konkurenci. Tādēļ EESK uzskata, ka ir nepieņemami direktīvas darbības jomā iekļaut tikai “viltus pašnodarbinātos” autovadītājus. |
| --- | --- |

4.14.

EESK uzskata, ka, lai izveidotu Eiropas autotransporta iekšējo tirgu, jānodrošina godīga konkurence, efektīvi un reāli piemērojot autotransporta nozarē noteikumus sociālo tiesību jomā. Nosakot atšķirīgus noteikumus transportlīdzekļu apkalpes locekļiem un pašnodarbinātajiem autovadītājiem, lai piemērotu tiesību aktus par darba laiku, veicina negodīgu konkurenci. Tādēļ EESK uzskata, ka ir nepieņemami direktīvas darbības jomā iekļaut tikai “viltus pašnodarbinātos” autovadītājus.

| 4.15. | EESK vēlas arī uzsvērt, ka vairākas dalībvalstis, kurās ir atšķirīgas autopārvadājumu tirgus struktūras, piemēram, Igaunija (maz pašnodarbināto autovadītāju) un Slovākija (aptuveni 70 % pašnodarbināto autovadītāju), ir nolēmušus Direktīvas 2002/15/EK darbības jomā iekļaut pašnodarbinātos autovadītājus. Ja pašlaik tas jau tiek darīts dalībvalstu līmenī, EESK pauž neizpratni, kāpēc ekonomisku apsvērumu dēļ Komisija nevēlas iekļaut pašnodarbinātos autovadītājus Direktīvas 2002/15/EK darbības jomā. |
| --- | --- |

4.15.

EESK vēlas arī uzsvērt, ka vairākas dalībvalstis, kurās ir atšķirīgas autopārvadājumu tirgus struktūras, piemēram, Igaunija (maz pašnodarbināto autovadītāju) un Slovākija (aptuveni 70 % pašnodarbināto autovadītāju), ir nolēmušus Direktīvas 2002/15/EK darbības jomā iekļaut pašnodarbinātos autovadītājus. Ja pašlaik tas jau tiek darīts dalībvalstu līmenī, EESK pauž neizpratni, kāpēc ekonomisku apsvērumu dēļ Komisija nevēlas iekļaut pašnodarbinātos autovadītājus Direktīvas 2002/15/EK darbības jomā.

| 4.16. | Komisija ar terminu “sociālie aspekti” pilnīgi pamatoti saprot ne tikai transportlīdzekļa apkalpes locekļu un pašnodarbināto autovadītāju veselības aizsardzību, drošību un darba apstākļus, bet arī darba samaksu un darba un privātās dzīves līdzsvaru. |
| --- | --- |

4.16.

Komisija ar terminu “sociālie aspekti” pilnīgi pamatoti saprot ne tikai transportlīdzekļa apkalpes locekļu un pašnodarbināto autovadītāju veselības aizsardzību, drošību un darba apstākļus, bet arī darba samaksu un darba un privātās dzīves līdzsvaru.

| 4.17. | Komisija uzskata, ka “pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana sniedz viņiem plašas iespējas pārvaldīt savu darbību un gūt lielus ienākumus, vienlaikus ieguldot vairāk laika un enerģijas, lai šāda darbība nestu peļņu”. |
| --- | --- |

4.17.

Komisija uzskata, ka “pašnodarbināto autovadītāju izslēgšana sniedz viņiem plašas iespējas pārvaldīt savu darbību un gūt lielus ienākumus, vienlaikus ieguldot vairāk laika un enerģijas, lai šāda darbība nestu peļņu”.

| 4.18. | EESK norāda, ka pašnodarbināto autovadītāju darba laika definīcija nav skaidra un tajā nav iekļauti vispārēji administratīvie uzdevumi. Tādēļ EESK pauž neizpratni, ka pašnodarbināto autovadītāju augstāki ienākumi būtu izskaidrojami ar viņu izslēgšanu no darba laika direktīvas darbības jomas. |
| --- | --- |

4.18.

EESK norāda, ka pašnodarbināto autovadītāju darba laika definīcija nav skaidra un tajā nav iekļauti vispārēji administratīvie uzdevumi. Tādēļ EESK pauž neizpratni, ka pašnodarbināto autovadītāju augstāki ienākumi būtu izskaidrojami ar viņu izslēgšanu no darba laika direktīvas darbības jomas.

| 4.19. | EESK norāda, ka dažādu valsts iestāžu sadarbības veicināšana Eiropas līmenī ir pamatnosacījums direktīvas efektīvai piemērošanai. |
| --- | --- |

4.19.

EESK norāda, ka dažādu valsts iestāžu sadarbības veicināšana Eiropas līmenī ir pamatnosacījums direktīvas efektīvai piemērošanai.

| 4.20. | Komiteja uzskata, ka, iekļaujot pašnodarbinātos autovadītājus direktīvas darbības jomā, jācenšas viņiem neradīt nevajadzīgu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

4.20.

Komiteja uzskata, ka, iekļaujot pašnodarbinātos autovadītājus direktīvas darbības jomā, jācenšas viņiem neradīt nevajadzīgu administratīvo slogu.

| 4.21. | Pirms tiesību akta priekšlikuma izstrādes Komisija līdzās minētajam pētījumam vēlas veikt padziļinātu ietekmes novērtējumu, kurā būtu jāņem vērā jauni dokumenti, piemēram, jaunā regula par transportlīdzekļa vadīšanas laiku un atpūtu. Veicot ietekmes novērtējumu, Komisija ir paredzējusi neiekļaut īstos pašnodarbinātos autovadītājus nozarē pieņemto tiesību aktu par darba laiku darbības jomā. EESK apšauba vēl viena ietekmes novērtējuma pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

4.21.

Pirms tiesību akta priekšlikuma izstrādes Komisija līdzās minētajam pētījumam vēlas veikt padziļinātu ietekmes novērtējumu, kurā būtu jāņem vērā jauni dokumenti, piemēram, jaunā regula par transportlīdzekļa vadīšanas laiku un atpūtu. Veicot ietekmes novērtējumu, Komisija ir paredzējusi neiekļaut īstos pašnodarbinātos autovadītājus nozarē pieņemto tiesību aktu par darba laiku darbības jomā. EESK apšauba vēl viena ietekmes novērtējuma pievienoto vērtību.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Atkāpies no amata.

1

(2)  OV C 175, 27.7.2007, 88.-90. lpp.

2

(3)  OV L 161, 16.12.2006., 89. lpp.

3

(4)  3. e) pants: “pašnodarbinātais autovadītājs” ir ikviens, kura galvenā nodarbošanās ir veikt pasažieru vai kravu komercpārvadājumus Kopienas tiesību aktu nozīmē, saskaņā ar Kopienas licenci vai jebkuru citu profesionālu atļauju veikt iepriekšminētos pārvadājumus, kam ir tiesības strādāt sev un kas nav piesaistīts darba devējam ar darba līgumu vai ar jebkura cita veida darba hierarhijas attiecībām, kas neorganizē attiecīgas darbības, kura ienākumi ir tieši atkarīgi no gūtās peļņas un kas personiski vai sadarbībā ar citiem pašnodarbinātiem autovadītājiem veido komerciālas attiecības ar dažādiem pasūtītājiem.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85.

5

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/53

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Eiropas Energotehnoloģiju Stratēģiskais Plāns (ETS-Plāns).Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni”

COM(2007) 723 galīgā redakcija

(2009/C 27/13)

Komisija 2007. gada 22. novembrī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Eiropas Energotehnoloģiju Stratēģiskais Plāns (ETS-Plāns).“Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni”.”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 5. jūnijā. Ziņotājs — Zbořil kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 127 balsīm par un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un papildu darba dokumentus un piekrīt analīzei un nostājai attiecībā uz energotehnoloģijām. Bez pamatotas energotehnoloģiju attīstības stratēģijas, jebkura doma par klimata izmaiņu ierobežošanu ir nopietni apdraudēta. Tādēļ Komiteja ETS plāna pieņemšanu vērtē pozitīvi. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un papildu darba dokumentus un piekrīt analīzei un nostājai attiecībā uz energotehnoloģijām. Bez pamatotas energotehnoloģiju attīstības stratēģijas, jebkura doma par klimata izmaiņu ierobežošanu ir nopietni apdraudēta. Tādēļ Komiteja ETS plāna pieņemšanu vērtē pozitīvi.

| 1.2. | Paziņojumā ievērojuma nozīme piešķirta enerģētikas politikas galvenajam elementam — drošai enerģijas piegādei, kas ir gan dzīvotspējīga, gan sociāli, gan vides ziņā ilgtspējīga. Piegādes drošība nozīmē ne tikai piegāžu fizisku pieejamību, bet arī to pieejamību par sociāli pieņemamām cenām. |
| --- | --- |

1.2.

Paziņojumā ievērojuma nozīme piešķirta enerģētikas politikas galvenajam elementam — drošai enerģijas piegādei, kas ir gan dzīvotspējīga, gan sociāli, gan vides ziņā ilgtspējīga. Piegādes drošība nozīmē ne tikai piegāžu fizisku pieejamību, bet arī to pieejamību par sociāli pieņemamām cenām.

| 1.3. | Komisija paziņojumā visnotaļ pamatoti izvirza energotehnoloģiju attīstību klimata izmaiņu ierobežošanas pasākumu priekšplānā pozīcijā, kas atbilst secinājumiem, kurus pieņēma Pušu 13. konferencē (COP 13) Bali 2007. gada decembrī (1). |
| --- | --- |

1.3.

Komisija paziņojumā visnotaļ pamatoti izvirza energotehnoloģiju attīstību klimata izmaiņu ierobežošanas pasākumu priekšplānā pozīcijā, kas atbilst secinājumiem, kurus pieņēma Pušu 13. konferencē (COP 13) Bali 2007. gada decembrī (1).

| 1.4. | Komisijas paziņojums pilnīgi pamatoti vērš uzmanību uz laika īpašo nozīmi, īstenojot ierosināto stratēģiju (ETS-Plānu), ja ES vēlas izpildīt 2007. gada marta apņemšanos līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju daudzumu. |
| --- | --- |

1.4.

Komisijas paziņojums pilnīgi pamatoti vērš uzmanību uz laika īpašo nozīmi, īstenojot ierosināto stratēģiju (ETS-Plānu), ja ES vēlas izpildīt 2007. gada marta apņemšanos līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju daudzumu.

| 1.5. | Lai paātrinātu attīstību un jauno energotehnoloģiju praktisko pielietojumu, ir vajadzīgs daudz mērķtiecīgāks un efektīvāks mehānisms, kurā ir iekļauts valsts finansējuma, rūpniecības, universitāšu un pētniecības potenciāls, un jāveicina sinerģija starp tiem. Ciešāk jāsadarbojas starptautiskā līmenī, lai izvairītos no pētniecības pasākumu fragmentācijas. |
| --- | --- |

1.5.

Lai paātrinātu attīstību un jauno energotehnoloģiju praktisko pielietojumu, ir vajadzīgs daudz mērķtiecīgāks un efektīvāks mehānisms, kurā ir iekļauts valsts finansējuma, rūpniecības, universitāšu un pētniecības potenciāls, un jāveicina sinerģija starp tiem. Ciešāk jāsadarbojas starptautiskā līmenī, lai izvairītos no pētniecības pasākumu fragmentācijas.

| 1.6. | EESK ļoti pozitīvi vērtē nostāju, ko Komisija ir paudusi savā paziņojumā, proti, ka ir jāveicina finanšu resursu, un jo īpaši cilvēkresursus, mobilizēšana visos četros līmeņos: privātajā sektorā, dalībvalstu līmenī, Kopienas līmenī un visā pasaulē. Komiteja uzsver, ka viens no cilvēkresursu mobilizācijas svarīgiem priekšnoteikumiem ir tas, ka visas ieinteresētās puses pienācīgi veicina zinātnisko un tehnisko izglītību. |
| --- | --- |

1.6.

EESK ļoti pozitīvi vērtē nostāju, ko Komisija ir paudusi savā paziņojumā, proti, ka ir jāveicina finanšu resursu, un jo īpaši cilvēkresursus, mobilizēšana visos četros līmeņos: privātajā sektorā, dalībvalstu līmenī, Kopienas līmenī un visā pasaulē. Komiteja uzsver, ka viens no cilvēkresursu mobilizācijas svarīgiem priekšnoteikumiem ir tas, ka visas ieinteresētās puses pienācīgi veicina zinātnisko un tehnisko izglītību.

| 1.7. | Stratēģiskajā plānā ir ne vien jānosaka prioritātes ES līmenī, bet arī konkrēti mērķi dalībvalstu līmenī atbilstīgi to iespējām un pieredzei, kā arī jāparedz pietiekams publiskais finansējums (ES un dalībvalstu), optimāls pētniecības un izstrādes spēju pielietojums un privātā sektora iesaistīšana, ko iedrošina pietiekams stimuls no enerģētikas tirgus puses, kā arī citi tiesiski un finanšu instrumenti. |
| --- | --- |

1.7.

Stratēģiskajā plānā ir ne vien jānosaka prioritātes ES līmenī, bet arī konkrēti mērķi dalībvalstu līmenī atbilstīgi to iespējām un pieredzei, kā arī jāparedz pietiekams publiskais finansējums (ES un dalībvalstu), optimāls pētniecības un izstrādes spēju pielietojums un privātā sektora iesaistīšana, ko iedrošina pietiekams stimuls no enerģētikas tirgus puses, kā arī citi tiesiski un finanšu instrumenti.

| 1.8. | Komiteja uzskata, ka būtu ļoti nepatīkami, ja neapšaubāmi svarīgāko klimata izmaiņu ierobežošanas instrumentu — attīstības un energotehnoloģiju piemērošanas stratēģiju — aizēnotu citi aspekti, kuriem, objektīvi spriežot, būtu tikai jānodrošina šai attīstībai vajadzīgā atbalsta un veicināšanas sistēma (Eiropas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS), atbalsts atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanai, Trešā enerģētikas pakete utt.). Vienīgi patiesa pāreja uz efektīvākām visu enerģijas veidu ieguves un patēriņa tehnoloģijām var nodrošināt reālu siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju daudzuma samazinājumu. |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja uzskata, ka būtu ļoti nepatīkami, ja neapšaubāmi svarīgāko klimata izmaiņu ierobežošanas instrumentu — attīstības un energotehnoloģiju piemērošanas stratēģiju — aizēnotu citi aspekti, kuriem, objektīvi spriežot, būtu tikai jānodrošina šai attīstībai vajadzīgā atbalsta un veicināšanas sistēma (Eiropas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS), atbalsts atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanai, Trešā enerģētikas pakete utt.). Vienīgi patiesa pāreja uz efektīvākām visu enerģijas veidu ieguves un patēriņa tehnoloģijām var nodrošināt reālu siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju daudzuma samazinājumu.

| 1.9. | Šā brīža neapmierinošās situācijas analīze ir ļoti kodolīga un piemērota, jo tā diezgan precīzi norāda uz organizatoriskām un administratīvām problēmām, kuras sabiedrībai būtu jārisina vienlaikus ar zinātniskajām un tehnoloģiskajām problēmām. |
| --- | --- |

1.9.

Šā brīža neapmierinošās situācijas analīze ir ļoti kodolīga un piemērota, jo tā diezgan precīzi norāda uz organizatoriskām un administratīvām problēmām, kuras sabiedrībai būtu jārisina vienlaikus ar zinātniskajām un tehnoloģiskajām problēmām.

| 1.10. | Komiteja iesaka ES līmenī pievērst uzmanību tehnoloģijām, kuras izmanto atjaunojamo, tīro enerģiju apkurei un jaunākajai enerģijas sadales un uzglabāšanas infrastruktūrai, un tām nodrošināt pienācīgu atbalstu. Tomēr pagaidām daži atjaunojamās enerģijas veidi ir ļoti dārgi un tādi paliks arī turpmāk. Diemžēl pietiekama uzmanība nav pievērsta tehnoloģijām, kas veicina energoefektivitāti galapatēriņa posmā, tīra fosilā kurināmā tehnoloģijām, kodolenerģijai (gan kodolskaldīšana, gan kodolsintēze) un kodolatkritumu drošai uzglabāšanai. Nedrīkst aizmirst, ka daudzas valstis ir atkarīgas no fosilā kurināmā un kodolenerģijas un ka šī atkarība saglabāsies arī tuvākajā nākotnē. |
| --- | --- |

1.10.

Komiteja iesaka ES līmenī pievērst uzmanību tehnoloģijām, kuras izmanto atjaunojamo, tīro enerģiju apkurei un jaunākajai enerģijas sadales un uzglabāšanas infrastruktūrai, un tām nodrošināt pienācīgu atbalstu. Tomēr pagaidām daži atjaunojamās enerģijas veidi ir ļoti dārgi un tādi paliks arī turpmāk. Diemžēl pietiekama uzmanība nav pievērsta tehnoloģijām, kas veicina energoefektivitāti galapatēriņa posmā, tīra fosilā kurināmā tehnoloģijām, kodolenerģijai (gan kodolskaldīšana, gan kodolsintēze) un kodolatkritumu drošai uzglabāšanai. Nedrīkst aizmirst, ka daudzas valstis ir atkarīgas no fosilā kurināmā un kodolenerģijas un ka šī atkarība saglabāsies arī tuvākajā nākotnē.

| 1.11. | EESK uzskata, ka būtiski svarīga ir privātā sektora ievērojama iesaistīšanās. ES un dalībvalstu valdībām ir jānodrošina tam vajadzīgā vide, ne tikai nosakot enerģētikas politikas principus, prioritātes un mērķus, bet arī izstrādājot instrumentus, ar kuru palīdzību tos sasniegt. |
| --- | --- |

1.11.

EESK uzskata, ka būtiski svarīga ir privātā sektora ievērojama iesaistīšanās. ES un dalībvalstu valdībām ir jānodrošina tam vajadzīgā vide, ne tikai nosakot enerģētikas politikas principus, prioritātes un mērķus, bet arī izstrādājot instrumentus, ar kuru palīdzību tos sasniegt.

| 1.12. | Galvenais ir izstrādāt tirgus noteikumus enerģētikas nozarē un tajos ņemt vērā arī ārējus faktorus, tostarp visu enerģijas veidu cenā iekļaut arī sociālās izmaksas. ES un dalībvalstīm, iespējams, būs jārada tiesiska un finanšu vide, lai nodrošinātu valsts un privātā finansējuma labāku kombinēšanu enerģētikas pētniecības un attīstības jomā ar mērķi izmantot vairāk resursu. |
| --- | --- |

1.12.

Galvenais ir izstrādāt tirgus noteikumus enerģētikas nozarē un tajos ņemt vērā arī ārējus faktorus, tostarp visu enerģijas veidu cenā iekļaut arī sociālās izmaksas. ES un dalībvalstīm, iespējams, būs jārada tiesiska un finanšu vide, lai nodrošinātu valsts un privātā finansējuma labāku kombinēšanu enerģētikas pētniecības un attīstības jomā ar mērķi izmantot vairāk resursu.

| 1.13. | Katras dalībvalsts iespējas izmantot atjaunojamās enerģijas resursus un būt iesaistītai energotehnoloģiju attīstības programmās būtu jāvērtē, ņemot vērā to dabiskās vides un fiziski pieejamos resursus. |
| --- | --- |

1.13.

Katras dalībvalsts iespējas izmantot atjaunojamās enerģijas resursus un būt iesaistītai energotehnoloģiju attīstības programmās būtu jāvērtē, ņemot vērā to dabiskās vides un fiziski pieejamos resursus.

| 1.14. | Attīstīto energotehnoloģiju progress patērētājam būtu jāizmanto ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Stratēģiska enerģētikas pētniecības un attīstības koordinēšana, kas veido satura un plānošanas prioritātes Kopienas un dalībvalstu līmenī, līdz ar vajadzīgo operatīvo mehānismu, piemēram, pārvaldības, uzraudzības un informācijas plūsmas sistēmām, var ievērojami attīstīties, sasniedzot vēlamos mērķus. |
| --- | --- |

1.14.

Attīstīto energotehnoloģiju progress patērētājam būtu jāizmanto ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Stratēģiska enerģētikas pētniecības un attīstības koordinēšana, kas veido satura un plānošanas prioritātes Kopienas un dalībvalstu līmenī, līdz ar vajadzīgo operatīvo mehānismu, piemēram, pārvaldības, uzraudzības un informācijas plūsmas sistēmām, var ievērojami attīstīties, sasniedzot vēlamos mērķus.

| 1.15. | Paplašinot sadarbību jauno energotehnoloģiju pētniecības un attīstības jomā ārpus Kopienas robežām, pirms jaunu līgumu slēgšanas prioritāte būtu jāpiešķir tam, kā vislabāk izmantot jau esošās institūcijas, nolīgumus un vienošanās, jo īpaši tās, kuru lietderība ir apstiprinājusies. |
| --- | --- |

1.15.

Paplašinot sadarbību jauno energotehnoloģiju pētniecības un attīstības jomā ārpus Kopienas robežām, pirms jaunu līgumu slēgšanas prioritāte būtu jāpiešķir tam, kā vislabāk izmantot jau esošās institūcijas, nolīgumus un vienošanās, jo īpaši tās, kuru lietderība ir apstiprinājusies.

| 1.16. | ETS-Plāns ir Eiropas ekonomikas galvenā stratēģiskā pieeja to tehnoloģiju attīstībai un īstenošanai, kuras nepieciešamas klimata izmaiņu ierobežošanai, samazinot siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas līdz 2020. gadam un tālāk līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

1.16.

ETS-Plāns ir Eiropas ekonomikas galvenā stratēģiskā pieeja to tehnoloģiju attīstībai un īstenošanai, kuras nepieciešamas klimata izmaiņu ierobežošanai, samazinot siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas līdz 2020. gadam un tālāk līdz 2050. gadam.

2.   Ievads

| 2.1. | Komisija 2007. gada 22. novembrī publicēja priekšlikumu Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS-Plāns) COM (2007) 723 — “Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni”, kā arī darba dokumentus “Pilns ietekmes novērtējums” (SEC (2007) 1508, “Ietekmes novērtējuma kopsavilkums” SEC (2007) 1509, “Tehnoloģijas kartēšana” SEC(2007) un “Kapacitātes kartēšana” SEC(2007) 1511. Šis dokumentu kopums veido pamatu ETS-Plāna un pieejamo un mobilizējamo resursu pamatmērķu sasniegšanai. Kopā tie veido neatlaidīgu aicinājumu īstenot ciešāku un koordinētāku sadarbību pētniecības un izstrādes jomā visos līmeņos (2). |
| --- | --- |

2.1.

Komisija 2007. gada 22. novembrī publicēja priekšlikumu Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS-Plāns) COM (2007) 723 — “Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni”, kā arī darba dokumentus “Pilns ietekmes novērtējums” (SEC (2007) 1508, “Ietekmes novērtējuma kopsavilkums” SEC (2007) 1509, “Tehnoloģijas kartēšana” SEC(2007) un “Kapacitātes kartēšana” SEC(2007) 1511. Šis dokumentu kopums veido pamatu ETS-Plāna un pieejamo un mobilizējamo resursu pamatmērķu sasniegšanai. Kopā tie veido neatlaidīgu aicinājumu īstenot ciešāku un koordinētāku sadarbību pētniecības un izstrādes jomā visos līmeņos (2).

| 2.2. | Tā ir stratēģiska pieeja vienā no svarīgākajām jomām (ja ne pašā svarīgākajā), proti, mazināt klimata izmaiņas, samazinot siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju daudzumu — konkrēti, par 20 % ES līdz 2020. gadam un, iespējams, par 30 %, ja pasaules kopiena pievienotos ES iniciatīvai. Šos pamatmērķus cīņā pret klimata izmaiņām Eiropas Padome 2007. gada 9. martā noteica līdz ar Eiropas Enerģētikas politikas galveno politisko saturu. |
| --- | --- |

2.2.

Tā ir stratēģiska pieeja vienā no svarīgākajām jomām (ja ne pašā svarīgākajā), proti, mazināt klimata izmaiņas, samazinot siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju daudzumu — konkrēti, par 20 % ES līdz 2020. gadam un, iespējams, par 30 %, ja pasaules kopiena pievienotos ES iniciatīvai. Šos pamatmērķus cīņā pret klimata izmaiņām Eiropas Padome 2007. gada 9. martā noteica līdz ar Eiropas Enerģētikas politikas galveno politisko saturu.

| 2.3. | Lai stabilizētu oglekļa dioksīda koncentrāciju atmosfērā līdz pieņemamam līmenim, vajadzīgs ievērojams progress energotehnoloģiju jomā. Jautājums nav par to, vai nepieciešami jauninājumi — protams, ir. Jautājums ir par to, kādā mērā politikai jābūt vērstai uz šādu jauninājumu stimulēšanu? (3)? Apmierinātībai ar “pašreiz pieejamām tehnoloģijām” var būt bīstamas sekas, savukārt rūpīgi izstrādāts un īstenots ETS plāns ir galvenā iespēja sasniegt izvirzītos samazinājuma mērķus. |
| --- | --- |

2.3.

Lai stabilizētu oglekļa dioksīda koncentrāciju atmosfērā līdz pieņemamam līmenim, vajadzīgs ievērojams progress energotehnoloģiju jomā. Jautājums nav par to, vai nepieciešami jauninājumi — protams, ir. Jautājums ir par to, kādā mērā politikai jābūt vērstai uz šādu jauninājumu stimulēšanu? (3)? Apmierinātībai ar “pašreiz pieejamām tehnoloģijām” var būt bīstamas sekas, savukārt rūpīgi izstrādāts un īstenots ETS plāns ir galvenā iespēja sasniegt izvirzītos samazinājuma mērķus.

3.   Komisijas dokumenti

| 3.1. | Eiropai ir jārīkojas jau tagad un vienoti, lai ražotu ilgtspējīgu, drošu un konkurētspējīgu enerģiju. Izmantojamās tehnoloģijas ir ļoti svarīgas, lai īstenotu enerģētikas politiku atbilstoši Eiropas mērķiem, kurus 2007. gada 9. martā pieņēma Eiropadome. Lai varētu īstenot šos mērķus, mums ir jāsamazina tīrās enerģijas izmaksas un ātri augošās zema oglekļa patēriņa tehnoloģiju nozares priekšplānā jāizvirza ES rūpniecība. Ilgtermiņā tehnoloģiju jaunās paaudzes ir jāattīsta, veicot ievērojamus atklājumus pētniecības jomā, lai varētu sasniegt lielākus mērķus, piemēram, līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju daudzumu par 60-80 %. |
| --- | --- |

3.1.

Eiropai ir jārīkojas jau tagad un vienoti, lai ražotu ilgtspējīgu, drošu un konkurētspējīgu enerģiju. Izmantojamās tehnoloģijas ir ļoti svarīgas, lai īstenotu enerģētikas politiku atbilstoši Eiropas mērķiem, kurus 2007. gada 9. martā pieņēma Eiropadome. Lai varētu īstenot šos mērķus, mums ir jāsamazina tīrās enerģijas izmaksas un ātri augošās zema oglekļa patēriņa tehnoloģiju nozares priekšplānā jāizvirza ES rūpniecība. Ilgtermiņā tehnoloģiju jaunās paaudzes ir jāattīsta, veicot ievērojamus atklājumus pētniecības jomā, lai varētu sasniegt lielākus mērķus, piemēram, līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju daudzumu par 60-80 %.

| 3.2. | Šābrīža tendences un to projekcija nākotnē norāda, ka mēs vel neesam uz īstā ceļa, lai sasniegtu enerģētikas politikas mērķus. Resursu vieglā pieejamība ir ne tikai veicinājusi atkarību no fosilā kurināmā, bet arī neveicina interesi par inovācijām un investīcijām jaunās energotehnoloģijās. Valsts un privātais enerģijas resursu pētniecības budžets ES ir ievērojami samazinājies kopš brīža, kad 20. gadsimta astoņdesmitajos gados bija sasniegts kulminācijas punkts enerģijas cenu šoka dēļ. Tā rezultātā pastāvīgi ir pārāk maz ieguldījumu jaudas un infrastruktūru attīstībā. Ja ES valstu valdības tagad investētu vismaz tikpat, cik 1980. gadā, kopējie ES valsts izdevumi energotehnoloģiju attīstībai būtu četras reizes lielāki par šā brīža investīciju līmeni aptuveni 2,5 miljardu eiro apmērā gadā. |
| --- | --- |

3.2.

Šābrīža tendences un to projekcija nākotnē norāda, ka mēs vel neesam uz īstā ceļa, lai sasniegtu enerģētikas politikas mērķus. Resursu vieglā pieejamība ir ne tikai veicinājusi atkarību no fosilā kurināmā, bet arī neveicina interesi par inovācijām un investīcijām jaunās energotehnoloģijās. Valsts un privātais enerģijas resursu pētniecības budžets ES ir ievērojami samazinājies kopš brīža, kad 20. gadsimta astoņdesmitajos gados bija sasniegts kulminācijas punkts enerģijas cenu šoka dēļ. Tā rezultātā pastāvīgi ir pārāk maz ieguldījumu jaudas un infrastruktūru attīstībā. Ja ES valstu valdības tagad investētu vismaz tikpat, cik 1980. gadā, kopējie ES valsts izdevumi energotehnoloģiju attīstībai būtu četras reizes lielāki par šā brīža investīciju līmeni aptuveni 2,5 miljardu eiro apmērā gadā.

| 3.3. | Turklāt tirgus spēju pieņemt jaunās energotehnoloģijas kavē arī enerģijas produkta veids. Šo inovācijām nelabvēlīgo sistēmu vēl papildina tiesiski un administratīvi šķēršļi. Tādēļ valsts starpniecība, lai atbalstītu inovācijas enerģētikas jomā, ir gan vajadzīga, gan attaisnojama. |
| --- | --- |

3.3.

Turklāt tirgus spēju pieņemt jaunās energotehnoloģijas kavē arī enerģijas produkta veids. Šo inovācijām nelabvēlīgo sistēmu vēl papildina tiesiski un administratīvi šķēršļi. Tādēļ valsts starpniecība, lai atbalstītu inovācijas enerģētikas jomā, ir gan vajadzīga, gan attaisnojama.

| 3.4. | Lielākie pasaules līmeņa dalībnieki — Amerikas Savienotās Valstis un Japāna, kā arī valstis ar strauji augošu ekonomiku, piemēram, Ķīna, Indija un Brazīlija — saskaras ar līdzīgām problēmām un tāpēc pastiprina savus centienus. To tirgus apjoms, investīciju un pētniecības iespējas ievērojami pārspēj vairuma dalībvalstu iespējas. Sadrumstalotība, daudzas nesaistītas pētniecības stratēģijas un zemkritiska kapacitāte joprojām ir galvenās ES pētniecības bāzi raksturojošās iezīmes. Ja mēs atpaliksim pasaules intensīvajā konkurencē par zema oglekļa līmeņa tehnoloģiju tirgu, mums, iespējams, būs jāpaļaujas uz importētajām tehnoloģijām, palaižot garām milzīgas komerciālas iespējas ES uzņēmējdarbībai. |
| --- | --- |

3.4.

Lielākie pasaules līmeņa dalībnieki — Amerikas Savienotās Valstis un Japāna, kā arī valstis ar strauji augošu ekonomiku, piemēram, Ķīna, Indija un Brazīlija — saskaras ar līdzīgām problēmām un tāpēc pastiprina savus centienus. To tirgus apjoms, investīciju un pētniecības iespējas ievērojami pārspēj vairuma dalībvalstu iespējas. Sadrumstalotība, daudzas nesaistītas pētniecības stratēģijas un zemkritiska kapacitāte joprojām ir galvenās ES pētniecības bāzi raksturojošās iezīmes. Ja mēs atpaliksim pasaules intensīvajā konkurencē par zema oglekļa līmeņa tehnoloģiju tirgu, mums, iespējams, būs jāpaļaujas uz importētajām tehnoloģijām, palaižot garām milzīgas komerciālas iespējas ES uzņēmējdarbībai.

| 3.5. | Pāreja uz zema oglekļa patēriņa ekonomiku aizņems vairākas desmitgades un skars visas ekonomikas nozares, taču mēs nevaram atļauties kavēties. Lēmumiem, kas tiks pieņemti turpmākajos 10-15 gados, būs liela ietekme uz enerģijas drošību, klimata izmaiņām un Eiropas izaugsmi un nodarbinātību. |
| --- | --- |

3.5.

Pāreja uz zema oglekļa patēriņa ekonomiku aizņems vairākas desmitgades un skars visas ekonomikas nozares, taču mēs nevaram atļauties kavēties. Lēmumiem, kas tiks pieņemti turpmākajos 10-15 gados, būs liela ietekme uz enerģijas drošību, klimata izmaiņām un Eiropas izaugsmi un nodarbinātību.

| 3.6. | Pirmkārt, mums ir jāveic pakāpeniskas izmaiņas enerģijas konversijas, piegādes un gala lietošanas efektivitātē. Transporta, celtniecības un rūpniecības nozarēs pieejamās tehnoloģiju iespējas ir jāpārvērš uzņēmējdarbības iespējās. Mums ir pilnībā jāizmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģiju potenciāls un organizatoriskas inovācijas, kā arī jāizmanto valsts politika un tirgus instrumenti, (4) lai apmierinātu pieprasījumu un paplašinātu tirgu. |
| --- | --- |

3.6.

Pirmkārt, mums ir jāveic pakāpeniskas izmaiņas enerģijas konversijas, piegādes un gala lietošanas efektivitātē. Transporta, celtniecības un rūpniecības nozarēs pieejamās tehnoloģiju iespējas ir jāpārvērš uzņēmējdarbības iespējās. Mums ir pilnībā jāizmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģiju potenciāls un organizatoriskas inovācijas, kā arī jāizmanto valsts politika un tirgus instrumenti, (4) lai apmierinātu pieprasījumu un paplašinātu tirgu.

| 3.7. | Komisijas publicētajos dokumentos norādīts, ka vairākas tehnoloģijas, ar kuru palīdzību iespējams sasniegt 2020. gada mērķus ir jau pieejamas vai atrodas pēdējos izstrādes posmos.. Tomēr arī tad, ja stāvokli vērtē optimistiski, joprojām spēkā ir princips, ka pieejamo tehnoloģiju izmantošanā ļoti svarīgs ir laika faktors un ka kopumā zema oglekļa patēriņa tehnoloģijas joprojām ir dārgas, un ka tām ir grūti pārvarēt šķēršļus, lai iekļūtu tirgū. Tādēļ ir vajadzīga paralēla pieeja: pastiprināti pētījumi, lai samazinātu izmaksas un uzlabotu veikumu; kā arī proaktīvi atbalsta pasākumi, lai radītu uzņēmējdarbības iespējas, stimulētu tirgus attīstību un pārvarētu netehnoloģiskās barjeras, kuras traucē efektīvu un zema oglekļa patēriņa tehnoloģiju inovācijām un tirgus attīstībai.
  Lai spētu sasniegt 2050. gada mērķi, proti, sāktu praksē izmantot tehnoloģiju, kas nerada oglekļa dioksīdu, mums, panākot būtisku progresu pētniecībā, ir jāizstrādā jaunas paaudzes tehnoloģija. Pat tad, ja daļai šo tehnoloģiju līdz 2020. gadam būs tikai pavisam neliela ietekme, ir ļoti svarīgi pastiprināt centienus jau šodien, lai pēc iespējas ātrāk varētu nodrošināt to izmantošanas iespējas. |
| --- | --- |

3.7.

Komisijas publicētajos dokumentos norādīts, ka vairākas tehnoloģijas, ar kuru palīdzību iespējams sasniegt 2020. gada mērķus ir jau pieejamas vai atrodas pēdējos izstrādes posmos.. Tomēr arī tad, ja stāvokli vērtē optimistiski, joprojām spēkā ir princips, ka pieejamo tehnoloģiju izmantošanā ļoti svarīgs ir laika faktors un ka kopumā zema oglekļa patēriņa tehnoloģijas joprojām ir dārgas, un ka tām ir grūti pārvarēt šķēršļus, lai iekļūtu tirgū. Tādēļ ir vajadzīga paralēla pieeja: pastiprināti pētījumi, lai samazinātu izmaksas un uzlabotu veikumu; kā arī proaktīvi atbalsta pasākumi, lai radītu uzņēmējdarbības iespējas, stimulētu tirgus attīstību un pārvarētu netehnoloģiskās barjeras, kuras traucē efektīvu un zema oglekļa patēriņa tehnoloģiju inovācijām un tirgus attīstībai.

Lai spētu sasniegt 2050. gada mērķi, proti, sāktu praksē izmantot tehnoloģiju, kas nerada oglekļa dioksīdu, mums, panākot būtisku progresu pētniecībā, ir jāizstrādā jaunas paaudzes tehnoloģija. Pat tad, ja daļai šo tehnoloģiju līdz 2020. gadam būs tikai pavisam neliela ietekme, ir ļoti svarīgi pastiprināt centienus jau šodien, lai pēc iespējas ātrāk varētu nodrošināt to izmantošanas iespējas.

| 3.8. | Pasākumus, kas veikti pēdējo gadu laikā, var izmantot par pamatu tālākai ES rīcībai: i) Eiropas tehnoloģiskās platformas izveidei, ii) Eiropas Pētniecības telpas (EPT) tīkla instrumenta izmantojumam dalībvalstu kopējām pētniecības programmām, un iii) sadarbībai starp pētniecības centriem specifiskās jomās, izmantojot izcilības tīklus. ETS-Plāns koncentrēs, stiprinās un saliedēs kopējos Eiropas centienus ar mērķi sekmēt inovācijas modernākajās Eiropas zema oglekļa patēriņa tehnoloģijās. ETS-Plāns ierosina nodrošināt šādus rezultātus: i) jaunu kopējo stratēģisko plānošanu, ii) efektīvāku īstenošanu, iii) resursu palielinājumu un iv) jaunu un pastiprinātu pieeju starptautiskajai sadarbībai. |
| --- | --- |

3.8.

Pasākumus, kas veikti pēdējo gadu laikā, var izmantot par pamatu tālākai ES rīcībai: i) Eiropas tehnoloģiskās platformas izveidei, ii) Eiropas Pētniecības telpas (EPT) tīkla instrumenta izmantojumam dalībvalstu kopējām pētniecības programmām, un iii) sadarbībai starp pētniecības centriem specifiskās jomās, izmantojot izcilības tīklus. ETS-Plāns koncentrēs, stiprinās un saliedēs kopējos Eiropas centienus ar mērķi sekmēt inovācijas modernākajās Eiropas zema oglekļa patēriņa tehnoloģijās. ETS-Plāns ierosina nodrošināt šādus rezultātus: i) jaunu kopējo stratēģisko plānošanu, ii) efektīvāku īstenošanu, iii) resursu palielinājumu un iv) jaunu un pastiprinātu pieeju starptautiskajai sadarbībai.

| 3.9. | Jaunā darba pieeja Kopienas līmenī paredz ietverošus, dinamiskus un elastīgus līdzekļus šā procesa vadīšanai, prioritāšu noteikšanai un darbību ierosināšanai — kolektīvu pieeju stratēģiskai plānošanai. Ieinteresētajām personām ir jāuzsāk komunikācija un jāpieņem lēmumi strukturētākā, uz uzdevumu orientētā veidā, iecerot un veicot uzdevumus sadarbībā ar EK. Lai labāk vadītu ETS-Plāna īstenošanu, nostiprinot valstu, Eiropas un starptautiska līmeņa darba saskaņotību, Komisija 2008. gadā izveidos stratēģisko energotehnoloģiju rīcības grupu. 2009. gada pirmajā pusē Komisija organizēs Eiropas energotehnoloģiju augstākā līmeņa sanāksmi. |
| --- | --- |

3.9.

Jaunā darba pieeja Kopienas līmenī paredz ietverošus, dinamiskus un elastīgus līdzekļus šā procesa vadīšanai, prioritāšu noteikšanai un darbību ierosināšanai — kolektīvu pieeju stratēģiskai plānošanai. Ieinteresētajām personām ir jāuzsāk komunikācija un jāpieņem lēmumi strukturētākā, uz uzdevumu orientētā veidā, iecerot un veicot uzdevumus sadarbībā ar EK. Lai labāk vadītu ETS-Plāna īstenošanu, nostiprinot valstu, Eiropas un starptautiska līmeņa darba saskaņotību, Komisija 2008. gadā izveidos stratēģisko energotehnoloģiju rīcības grupu. 2009. gada pirmajā pusē Komisija organizēs Eiropas energotehnoloģiju augstākā līmeņa sanāksmi.

| 3.10. | Efektīvai stratēģiskai plānošanai rīcības grupā ir nepieciešama regulāra un ticama informācija un dati. Komisija izveidos plaši pieejamu informācijas un zināšanu pārvaldības sistēmu. Tajā būs ietverta “tehnoloģiju kartēšana” un “kapacitātes kartēšana”, kuras ir izstrādājis Komisijas apvienotais pētniecības centrs (5). |
| --- | --- |

3.10.

Efektīvai stratēģiskai plānošanai rīcības grupā ir nepieciešama regulāra un ticama informācija un dati. Komisija izveidos plaši pieejamu informācijas un zināšanu pārvaldības sistēmu. Tajā būs ietverta “tehnoloģiju kartēšana” un “kapacitātes kartēšana”, kuras ir izstrādājis Komisijas apvienotais pētniecības centrs (5).

| 3.11. | Lai paātrinātu attīstību un tirgus ieviešanas procesus, mums vajadzīgi koncentrētāki un spēcīgāki mehānismi, kuri varētu veicināt un līdzsvarot valsts, Eiropas rūpniecības nozaru un zinātnieku potenciālo iesaistīšanos. Mehānismi ir šādi: i) Eiropas rūpniecības iniciatīvas, ii) Eiropas enerģētikas pētniecības alianse, un iii) Eiropas nākotnes enerģētikas tīkli un sistēmas. |
| --- | --- |

3.11.

Lai paātrinātu attīstību un tirgus ieviešanas procesus, mums vajadzīgi koncentrētāki un spēcīgāki mehānismi, kuri varētu veicināt un līdzsvarot valsts, Eiropas rūpniecības nozaru un zinātnieku potenciālo iesaistīšanos. Mehānismi ir šādi: i) Eiropas rūpniecības iniciatīvas, ii) Eiropas enerģētikas pētniecības alianse, un iii) Eiropas nākotnes enerģētikas tīkli un sistēmas.

| 3.12. | Lielākas koncentrēšanās un koordinēšanas veicināšana starp dažādām finansēšanas shēmām un avotiem palīdzēs pilnveidot investīcijas, palielināt jaudu un nodrošināt tehnoloģiju finansējuma nepārtrauktību dažādās to attīstības fāzēs. Ir jāatrisina divas problēmas: jāmobilizē papildu finanšu resursi pētījumiem un saistītajām infrastruktūrām, rūpnieciska mēroga demonstrēšanai un projektiem, kas saistīti ar tehnoloģiju ieviešanu tirgū; un izglītība un apmācība, lai nodrošinātu pietiekami daudz kvalitatīvu cilvēkresursu, kas varētu izmantot visas tehnoloģiju iespējas, kuras radīs Eiropas enerģētikas politika. |
| --- | --- |

3.12.

Lielākas koncentrēšanās un koordinēšanas veicināšana starp dažādām finansēšanas shēmām un avotiem palīdzēs pilnveidot investīcijas, palielināt jaudu un nodrošināt tehnoloģiju finansējuma nepārtrauktību dažādās to attīstības fāzēs. Ir jāatrisina divas problēmas: jāmobilizē papildu finanšu resursi pētījumiem un saistītajām infrastruktūrām, rūpnieciska mēroga demonstrēšanai un projektiem, kas saistīti ar tehnoloģiju ieviešanu tirgū; un izglītība un apmācība, lai nodrošinātu pietiekami daudz kvalitatīvu cilvēkresursu, kas varētu izmantot visas tehnoloģiju iespējas, kuras radīs Eiropas enerģētikas politika.

| 3.13. | Komisija 2008. gada beigās plāno iesniegt paziņojumu par zema oglekļa izmantojuma tehnoloģiju finansēšanu. Labāk jākoordinē dalībvalstu rīcība cilvēkresursu bāzu palielināšanai, lai tādējādi maksimāli palielinātu sinerģiju un mobilitāti šajā nozarē. |
| --- | --- |

3.13.

Komisija 2008. gada beigās plāno iesniegt paziņojumu par zema oglekļa izmantojuma tehnoloģiju finansēšanu. Labāk jākoordinē dalībvalstu rīcība cilvēkresursu bāzu palielināšanai, lai tādējādi maksimāli palielinātu sinerģiju un mobilitāti šajā nozarē.

| 3.14. | ETS-Plānā paredzēto pasākumu rezultātā būtu jānostiprina starptautiskās sadarbības stratēģija. Mums ir arī jānodrošina ES un starptautisko forumu vienots viedoklis, kad tas ir nepieciešams, lai panāktu saliedētāku un stiprāku partnerību. |
| --- | --- |

3.14.

ETS-Plānā paredzēto pasākumu rezultātā būtu jānostiprina starptautiskās sadarbības stratēģija. Mums ir arī jānodrošina ES un starptautisko forumu vienots viedoklis, kad tas ir nepieciešams, lai panāktu saliedētāku un stiprāku partnerību.

| 3.15. | Šobrīd energotehnoloģiju inovāciju procesa pamatā ir valstu programmas un iniciatīvas, izmantojot valstu resursus, lai īstenotu valstu mērķus un ieceres. Šis modelis būtu piemērots sen pagājušajam laikam, kad enerģija bija lētam, nevis oglekļa ierobežošanai. Lai varētu īstenot krasas pārmaiņas enerģijas jomā, kas būs nepieciešamas 21. gadsimtā, ir jāveido jauna politika. |
| --- | --- |

3.15.

Šobrīd energotehnoloģiju inovāciju procesa pamatā ir valstu programmas un iniciatīvas, izmantojot valstu resursus, lai īstenotu valstu mērķus un ieceres. Šis modelis būtu piemērots sen pagājušajam laikam, kad enerģija bija lētam, nevis oglekļa ierobežošanai. Lai varētu īstenot krasas pārmaiņas enerģijas jomā, kas būs nepieciešamas 21. gadsimtā, ir jāveido jauna politika.

4.   Vispārējas piezīmes

| 4.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un papildu darba dokumentus un piekrīt analīzei un aprakstam par energotehnoloģiju pozīciju. Būtisks starptautisks uzdevums ir reaģēšana uz pasaules klimata izmaiņu risku, vienlaikus turpinot apmierināt nobriedušo ekonomiku lielo enerģijas pieprasījumu un attīstības ekonomiku aizvien pieaugošo enerģijas pieprasījumu. Ja nav rūpīgi izstrādātas stratēģijas, un ja netiek izmantotas ekonomiskākas un efektīvākas tehnoloģijas, klimata pārmaiņu ierobežošana ir grūti iedomājama. |
| --- | --- |

4.1.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un papildu darba dokumentus un piekrīt analīzei un aprakstam par energotehnoloģiju pozīciju. Būtisks starptautisks uzdevums ir reaģēšana uz pasaules klimata izmaiņu risku, vienlaikus turpinot apmierināt nobriedušo ekonomiku lielo enerģijas pieprasījumu un attīstības ekonomiku aizvien pieaugošo enerģijas pieprasījumu. Ja nav rūpīgi izstrādātas stratēģijas, un ja netiek izmantotas ekonomiskākas un efektīvākas tehnoloģijas, klimata pārmaiņu ierobežošana ir grūti iedomājama.

| 4.2. | Paziņojums piešķir ievērojumu nozīmi enerģētikas politikas galvenajam elementam — drošai enerģijas piegādei, kas ir gan dzīvotspējīga, gan sociāli, gan vides ziņā noturīga. Piegādes drošība nozīmē ne tikai fizisku piegāžu pieejamību, bet arī to pieejamību par sociāli pieņemamām cenām. |
| --- | --- |

4.2.

Paziņojums piešķir ievērojumu nozīmi enerģētikas politikas galvenajam elementam — drošai enerģijas piegādei, kas ir gan dzīvotspējīga, gan sociāli, gan vides ziņā noturīga. Piegādes drošība nozīmē ne tikai fizisku piegāžu pieejamību, bet arī to pieejamību par sociāli pieņemamām cenām.

| 4.3. | Komisijas paziņojums pamatoti izvirza energotehnoloģiju attīstību klimata izmaiņu ierobežošanas pasākumu priekšplānā, un šāda nostāja atspoguļo secinājumus, kurus pieņēma Pušu 13. konferencē (COP 13) Bali 2007. gada decembrī (6). Sadarbība šajā jomā šobrīd un nākotnē arī ir jāiekļauj Eiropas prioritātēs, un jo īpaši, ņemot vērā Eiropas ekonomikas potenciālās iespējas, ko nodrošina vajadzīgo tehnoloģiju izplatība. |
| --- | --- |

4.3.

Komisijas paziņojums pamatoti izvirza energotehnoloģiju attīstību klimata izmaiņu ierobežošanas pasākumu priekšplānā, un šāda nostāja atspoguļo secinājumus, kurus pieņēma Pušu 13. konferencē (COP 13) Bali 2007. gada decembrī (6). Sadarbība šajā jomā šobrīd un nākotnē arī ir jāiekļauj Eiropas prioritātēs, un jo īpaši, ņemot vērā Eiropas ekonomikas potenciālās iespējas, ko nodrošina vajadzīgo tehnoloģiju izplatība.

| 4.4. | Komisijas paziņojums pilnīgi pamatoti vērš uzmanību uz laika īpašo nozīmi ierosinātās stratēģijas (ETS-Plāna) ieviešanā, ja ES vēlas izpildīt 2007. gada marta apņemšanos līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju daudzumu. Ja vien netiks paātrināta organizācija un stratēģiskās pamata pieejas tehnoloģiju attīstībai galīgā analīze (tostarp, pieņemot galvenos stratēģiskos attīstības un pētniecības virzienus ASV un Japānā), nebūs iespējams efektīvi koncentrēt centienus un resursus, lai pabeigtu pirmo posmu līdz 2020. gadam, nemaz nerunājot par otro posmu līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

4.4.

Komisijas paziņojums pilnīgi pamatoti vērš uzmanību uz laika īpašo nozīmi ierosinātās stratēģijas (ETS-Plāna) ieviešanā, ja ES vēlas izpildīt 2007. gada marta apņemšanos līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju daudzumu. Ja vien netiks paātrināta organizācija un stratēģiskās pamata pieejas tehnoloģiju attīstībai galīgā analīze (tostarp, pieņemot galvenos stratēģiskos attīstības un pētniecības virzienus ASV un Japānā), nebūs iespējams efektīvi koncentrēt centienus un resursus, lai pabeigtu pirmo posmu līdz 2020. gadam, nemaz nerunājot par otro posmu līdz 2050. gadam.

| 4.5. | Ja ES vēlas paātrināt attīstību un jauno energotehnoloģiju praktisko izmantojumu, tai ir vajadzīgs daudz mērķtiecīgāks un efektīvāks mehānisms, kurā ir iekļauts valsts finansējuma, rūpniecības un pētniecības potenciāls, un jāveicina sinerģija starp tiem. Eiropai ir spēcīgi nacionālie enerģētikas pētniecības institūti, kā arī lieliskas pētnieku komandas, kuras strādā universitātēs un specializētos centros. Diemžēl viņu darbs netiek koordinēts, un līdz šim sadarbības vadībai izmantotie instrumenti ir bijuši nepiemēroti. Šā potenciāla pilnīga izpēte ir ļoti svarīga ierosinātā plāna panākumu nodrošināšanai. Plašāka sadarbība vajadzīga arī starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

4.5.

Ja ES vēlas paātrināt attīstību un jauno energotehnoloģiju praktisko izmantojumu, tai ir vajadzīgs daudz mērķtiecīgāks un efektīvāks mehānisms, kurā ir iekļauts valsts finansējuma, rūpniecības un pētniecības potenciāls, un jāveicina sinerģija starp tiem. Eiropai ir spēcīgi nacionālie enerģētikas pētniecības institūti, kā arī lieliskas pētnieku komandas, kuras strādā universitātēs un specializētos centros. Diemžēl viņu darbs netiek koordinēts, un līdz šim sadarbības vadībai izmantotie instrumenti ir bijuši nepiemēroti. Šā potenciāla pilnīga izpēte ir ļoti svarīga ierosinātā plāna panākumu nodrošināšanai. Plašāka sadarbība vajadzīga arī starptautiskā līmenī.

| 4.6. | EESK augstu novērtē nostāju, kuru Komisija ir ieņēmusi savā paziņojumā par to, ka ir jāveicina finanšu resursu, bet pirmām kārtām — cilvēkresursu mobilizēšana visos četros līmeņos: privātajā sektorā, dalībvalstu līmenī, Kopienas līmenī un visā pasaulē. Līdz šim nesaskaņotās prioritātes un ieilgušās procedūras ir kavējušas finansējuma mobilizēšanu. Ierosinātajam ETS-plānam ir jāveicina attieksmes maiņa un jāpaātrina lēmumu pieņemšanas process. Kaut arī cilvēkresursu mobilizēšana, kas nekad nav bijis ātrs process, arī ir daļa no Lisabonas stratēģijas, centieni atrast cilvēkresursus, kas vajadzīgi ierosināto stratēģiju īstenošanai, joprojām ir neatbilstoši un pārāk lēni. Pirmais priekšnosacījums cilvēkresursu mobilizēšanai ir pārrobežu atbalsts zinātnes un tehnoloģiju izglītībā. |
| --- | --- |

4.6.

EESK augstu novērtē nostāju, kuru Komisija ir ieņēmusi savā paziņojumā par to, ka ir jāveicina finanšu resursu, bet pirmām kārtām — cilvēkresursu mobilizēšana visos četros līmeņos: privātajā sektorā, dalībvalstu līmenī, Kopienas līmenī un visā pasaulē. Līdz šim nesaskaņotās prioritātes un ieilgušās procedūras ir kavējušas finansējuma mobilizēšanu. Ierosinātajam ETS-plānam ir jāveicina attieksmes maiņa un jāpaātrina lēmumu pieņemšanas process. Kaut arī cilvēkresursu mobilizēšana, kas nekad nav bijis ātrs process, arī ir daļa no Lisabonas stratēģijas, centieni atrast cilvēkresursus, kas vajadzīgi ierosināto stratēģiju īstenošanai, joprojām ir neatbilstoši un pārāk lēni. Pirmais priekšnosacījums cilvēkresursu mobilizēšanai ir pārrobežu atbalsts zinātnes un tehnoloģiju izglītībā.

| 4.7. | EESK norāda, ka ir ļoti svarīgi vienoties ne tikai par enerģētikas politikas redzējumu, prioritātēm un mērķiem, bet arī par energotehnoloģiju stratēģisko plānu. |
| --- | --- |

4.7.

EESK norāda, ka ir ļoti svarīgi vienoties ne tikai par enerģētikas politikas redzējumu, prioritātēm un mērķiem, bet arī par energotehnoloģiju stratēģisko plānu.

| 4.8. | Komiteja uzskata, ka būtu ļoti nepieļaujami, ja neapšaubāmi svarīgāko klimata izmaiņu ierobežošanas instrumentu — attīstības un energotehnoloģiju izmantošanas stratēģiju — aizēnotu citi aspekti, kuriem, objektīvi spriežot, būtu tikai jānodrošina svarīga atbalsta sistēma šai attīstībai (Eiropas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS), atbalsts atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanai, Trešā enerģētikas pakete utt.). Vienīgi patiesa pāreja uz efektīvākām visu enerģijas veidu ieguves un patēriņa tehnoloģijām var panākt reālu siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju daudzuma samazinājumu. Viens no tehnoloģiju attīstības finansējuma avotiem varētu būt ES ETS piešķīrumu izsole, ņemot vērā to, ka ir pieņemts ierosinājums ieviest šo procedūru. Tomēr minētais finansējuma avots nekādā gadījumā nedrīkstētu būt vienīgais, jo īpaši tādēļ, ka tas būs pieejams tikai no 2013. gada. |
| --- | --- |

4.8.

Komiteja uzskata, ka būtu ļoti nepieļaujami, ja neapšaubāmi svarīgāko klimata izmaiņu ierobežošanas instrumentu — attīstības un energotehnoloģiju izmantošanas stratēģiju — aizēnotu citi aspekti, kuriem, objektīvi spriežot, būtu tikai jānodrošina svarīga atbalsta sistēma šai attīstībai (Eiropas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS), atbalsts atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanai, Trešā enerģētikas pakete utt.). Vienīgi patiesa pāreja uz efektīvākām visu enerģijas veidu ieguves un patēriņa tehnoloģijām var panākt reālu siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju daudzuma samazinājumu. Viens no tehnoloģiju attīstības finansējuma avotiem varētu būt ES ETS piešķīrumu izsole, ņemot vērā to, ka ir pieņemts ierosinājums ieviest šo procedūru. Tomēr minētais finansējuma avots nekādā gadījumā nedrīkstētu būt vienīgais, jo īpaši tādēļ, ka tas būs pieejams tikai no 2013. gada.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1. | Šā brīža neapmierinošās situācijas analīze ir ļoti kodolīga un konsekventa, jo tā precīzi norāda uz organizatoriskām un administratīvām problēmām, kuras sabiedrībai būtu jārisina vienlaikus ar zinātniskajām un tehnoloģiskajām problēmām. |
| --- | --- |

5.1.

Šā brīža neapmierinošās situācijas analīze ir ļoti kodolīga un konsekventa, jo tā precīzi norāda uz organizatoriskām un administratīvām problēmām, kuras sabiedrībai būtu jārisina vienlaikus ar zinātniskajām un tehnoloģiskajām problēmām.

| 5.2. | Ar energotehnoloģijām saistīto ES dokumentu pamatā ir priekšnoteikums, ka nav vienas vienīgas energotehnoloģijas, ne arī atsevišķas no tām, kuras varētu būtiski ietekmēt progresu enerģijas jomā un palīdzēt sasniegt noteiktos mērķus. Gluži pretēji, to ir daudz, un rezultātus varēs panākt, vienīgi aptverot tās visas. Nevienu no tām, kas šķiet perspektīvas, nedrīkst atstāt rūpīgi nepārbaudītas. Tomēr agrīnākā stadijā būtu jāatsakās no tehnoloģijām, kuras nav pietiekami daudzsološas, tādējādi nepieļaujot līdzekļu izšķiešanu. Būtu jādod visām dalībvalstīm un pat reģioniem iespēja noteikt savas prioritātes, kas atbilst apstiprinātai stratēģijai, to kompetencei, īstenošanas iespējām un pieredzei. |
| --- | --- |

5.2.

Ar energotehnoloģijām saistīto ES dokumentu pamatā ir priekšnoteikums, ka nav vienas vienīgas energotehnoloģijas, ne arī atsevišķas no tām, kuras varētu būtiski ietekmēt progresu enerģijas jomā un palīdzēt sasniegt noteiktos mērķus. Gluži pretēji, to ir daudz, un rezultātus varēs panākt, vienīgi aptverot tās visas. Nevienu no tām, kas šķiet perspektīvas, nedrīkst atstāt rūpīgi nepārbaudītas. Tomēr agrīnākā stadijā būtu jāatsakās no tehnoloģijām, kuras nav pietiekami daudzsološas, tādējādi nepieļaujot līdzekļu izšķiešanu. Būtu jādod visām dalībvalstīm un pat reģioniem iespēja noteikt savas prioritātes, kas atbilst apstiprinātai stratēģijai, to kompetencei, īstenošanas iespējām un pieredzei.

| 5.3. | Dokumenti šajā jautājumā ES līmenī iesaka pievērst uzmanību tehnoloģijām, kuras izmanto atjaunojamu, tīru siltumenerģiju (tostarp siltumu elektrības ražošanai), un jaunākajai enerģijas sadales un uzglabāšanas infrastruktūrai. EESK atbalsta šīs prioritātes. Tomēr nedrīkst atstāt novārtā “tīras” fosilā kurināmā izmantošanas tehnoloģijas, kuras arī turpmāk un ilgstošā laikposmā būs galvenais enerģijas avots, kā arī kodolenerģijas ieguves (gan kodolskaldīšanas, gan kodolsintēzes) un kodolatkritumu uzglabāšanas tehnoloģijas, kam arī turpmāk ir jābūt būtiskai ES pētniecības un attīstības portfeļa sastāvdaļai. |
| --- | --- |

5.3.

Dokumenti šajā jautājumā ES līmenī iesaka pievērst uzmanību tehnoloģijām, kuras izmanto atjaunojamu, tīru siltumenerģiju (tostarp siltumu elektrības ražošanai), un jaunākajai enerģijas sadales un uzglabāšanas infrastruktūrai. EESK atbalsta šīs prioritātes. Tomēr nedrīkst atstāt novārtā “tīras” fosilā kurināmā izmantošanas tehnoloģijas, kuras arī turpmāk un ilgstošā laikposmā būs galvenais enerģijas avots, kā arī kodolenerģijas ieguves (gan kodolskaldīšanas, gan kodolsintēzes) un kodolatkritumu uzglabāšanas tehnoloģijas, kam arī turpmāk ir jābūt būtiskai ES pētniecības un attīstības portfeļa sastāvdaļai.

| 5.4. | EESK piekrīt, ka enerģijas tirgum līdz šim nav izdevies nodrošināt enerģētikas politikas veidotājus, valdības un privātus investorus ar skaidru informāciju par to, cik svarīgi ir attīstīt jaunas energotehnoloģijas, jo dažādu enerģijas un kurināmā veidu cenā nav pilnībā ietverti visi ārējie faktori, tostarp sociālās izmaksas. Tāpēc ES līmenī joprojām nav vienošanās par enerģijas pētniecības un attīstības prioritātēm, kā arī par finansējumu un cita veida instrumentiem šo prioritāšu atbalstam. |
| --- | --- |

5.4.

EESK piekrīt, ka enerģijas tirgum līdz šim nav izdevies nodrošināt enerģētikas politikas veidotājus, valdības un privātus investorus ar skaidru informāciju par to, cik svarīgi ir attīstīt jaunas energotehnoloģijas, jo dažādu enerģijas un kurināmā veidu cenā nav pilnībā ietverti visi ārējie faktori, tostarp sociālās izmaksas. Tāpēc ES līmenī joprojām nav vienošanās par enerģijas pētniecības un attīstības prioritātēm, kā arī par finansējumu un cita veida instrumentiem šo prioritāšu atbalstam.

| 5.5. | EESK uzskata, ka stratēģiskajā plānā ir jānosaka prioritātes ne vien ES līmenī, bet arī ātri un saskaņoti jānosaka īpašas prioritātes dalībvalstu līmenī, jāparedz pietiekama finansējuma piešķiršana no dalībvalstu un ES budžeta, efektīvs pētniecības un attīstības iespēju izmantojums un privātā sektora iesaistīšana, ko sekmētu piemērots stimuls no enerģētikas tirgus puses, kā arī citi tiesiski un finanšu instrumenti. Ir ļoti svarīgi piesaistīt arī privāto sektoru. ES un dalībvalstu valdībām tam ir jānodrošina vajadzīgā vide, ne tikai nosakot enerģētikas politikas principus, prioritātes un mērķus, bet arī izstrādājot praktiskus instrumentus, ar kuru palīdzību tos sasniegt. |
| --- | --- |

5.5.

EESK uzskata, ka stratēģiskajā plānā ir jānosaka prioritātes ne vien ES līmenī, bet arī ātri un saskaņoti jānosaka īpašas prioritātes dalībvalstu līmenī, jāparedz pietiekama finansējuma piešķiršana no dalībvalstu un ES budžeta, efektīvs pētniecības un attīstības iespēju izmantojums un privātā sektora iesaistīšana, ko sekmētu piemērots stimuls no enerģētikas tirgus puses, kā arī citi tiesiski un finanšu instrumenti. Ir ļoti svarīgi piesaistīt arī privāto sektoru. ES un dalībvalstu valdībām tam ir jānodrošina vajadzīgā vide, ne tikai nosakot enerģētikas politikas principus, prioritātes un mērķus, bet arī izstrādājot praktiskus instrumentus, ar kuru palīdzību tos sasniegt.

| 5.6. | Galvenais ir izstrādāt tirgus noteikumus enerģētikas nozarē un tajos ņemt vērā arī ārējus faktorus, tostarp visu enerģijas veidu cenā iekļaut arī sociālās izmaksas. Tādējādi tirgus savlaicīgi dos signālus privātajiem investoriem un uzņēmējiem par nepieciešamajām tehnoloģiju izmaiņām, lai varētu nodrošināt visefektīvāko dažādu enerģijas avotu izmantojumu. ES un dalībvalstīm, iespējams, būs jārada tiesiska un finanšu vide, tostarp brīvprātības mehānisms, lai labāk nodrošinātu valsts un privātā finansējuma kombinēšanu enerģētikas pētniecības un attīstības jomā ar mērķi izmantot vairāk resursu. |
| --- | --- |

5.6.

Galvenais ir izstrādāt tirgus noteikumus enerģētikas nozarē un tajos ņemt vērā arī ārējus faktorus, tostarp visu enerģijas veidu cenā iekļaut arī sociālās izmaksas. Tādējādi tirgus savlaicīgi dos signālus privātajiem investoriem un uzņēmējiem par nepieciešamajām tehnoloģiju izmaiņām, lai varētu nodrošināt visefektīvāko dažādu enerģijas avotu izmantojumu. ES un dalībvalstīm, iespējams, būs jārada tiesiska un finanšu vide, tostarp brīvprātības mehānisms, lai labāk nodrošinātu valsts un privātā finansējuma kombinēšanu enerģētikas pētniecības un attīstības jomā ar mērķi izmantot vairāk resursu.

| 5.7. | Dažām valstīm ar labvēlīgiem dabas apstākļiem ir labas izredzes ātrāk nodrošināt progresu atjaunojamo enerģijas avotu izmantojuma jomā. Tomēr ir arī tādas dalībvalstis, kurās nav atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanai vajadzīgo dabas apstākļu vai kurās tā nav rentabla. Katras dalībvalsts iespējas izmantot atjaunojamās enerģijas resursus un būt iesaistītai energotehnoloģiju attīstības programmās būtu jāvērtē, ņemot vērā to dabisko vidi un fiziski pieejamos resursus. |
| --- | --- |

5.7.

Dažām valstīm ar labvēlīgiem dabas apstākļiem ir labas izredzes ātrāk nodrošināt progresu atjaunojamo enerģijas avotu izmantojuma jomā. Tomēr ir arī tādas dalībvalstis, kurās nav atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanai vajadzīgo dabas apstākļu vai kurās tā nav rentabla. Katras dalībvalsts iespējas izmantot atjaunojamās enerģijas resursus un būt iesaistītai energotehnoloģiju attīstības programmās būtu jāvērtē, ņemot vērā to dabisko vidi un fiziski pieejamos resursus.

| 5.8. | Komiteja uzskata, ka prioritātes, kuras ir noteiktas Komisijas paziņojumā par ETS-Plānu, ir nedaudz ierobežotas, jo īpaši attiecībā uz atjaunojamās enerģijas resursiem. Tās neapšaubāmi ir svarīgas enerģijas piegāžu drošuma palielināšanai, samazinot dalībvalstu atkarību no importa, un ilglaicīgai attīstībai. Tomēr pagaidām daži atjaunojamās enerģijas veidi ir ļoti dārgi, un tādi paliks arī turpmāk. Tāpat enerģētikas tirgus integrācija nav tikai politisks un organizatorisks jautājums, tā prasīs arī attiecīgus pētījumus un attīstību — piemēram, “viedo” tīklu jomā. |
| --- | --- |

5.8.

Komiteja uzskata, ka prioritātes, kuras ir noteiktas Komisijas paziņojumā par ETS-Plānu, ir nedaudz ierobežotas, jo īpaši attiecībā uz atjaunojamās enerģijas resursiem. Tās neapšaubāmi ir svarīgas enerģijas piegāžu drošuma palielināšanai, samazinot dalībvalstu atkarību no importa, un ilglaicīgai attīstībai. Tomēr pagaidām daži atjaunojamās enerģijas veidi ir ļoti dārgi, un tādi paliks arī turpmāk. Tāpat enerģētikas tirgus integrācija nav tikai politisks un organizatorisks jautājums, tā prasīs arī attiecīgus pētījumus un attīstību — piemēram, “viedo” tīklu jomā.

| 5.9. | Nedrīkst aizmirst, ka daudzas valstis ir atkarīgas no fosilā kurināmā un kodolenerģijas un ka šī atkarība saglabāsies arī tuvākajā nākotnē. Šāda situācija ir arī trešās valstīs, un tāpēc ES būtu jākoncentrē savi centieni, lai paātrinātu energotehnoloģiju pētījumus un attīstību. Šā iemesla dēļ EESK uzskata, ka ES prioritātēm nav jābūt vērstām tikai un vienīgi uz atjaunojamas enerģijas izmantošanas tehnoloģijām un ka ne mazāk uzmanības jāpievērš tehnoloģijām, kas veicina energoefektivitāti galapatēriņa posmā, kā arī “tīrām” tehnoloģijām, kurās izmanto fosilo kurināmo (tostarp — oglekļa savākšanas un izmantošanas tehnoloģijām). ES ir īpaša pētījumu un attīstības dienas kārtība un režīms attiecībā uz kodolenerģiju. Tomēr jāuzsver, ka liela nozīme ir pētniecībai un izstrādei kodolenerģijas jomā, proti, kodolskaldīšanai un nākotnē varbūt arī kodolsintēzei, kā arī pētniecībai un izstrādei saistībā ar kodolspēkstaciju ekspluatācijas termiņu un to drošumu, jo tās ir svarīgs energoapgādes drošības garants un palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju ES. |
| --- | --- |

5.9.

Nedrīkst aizmirst, ka daudzas valstis ir atkarīgas no fosilā kurināmā un kodolenerģijas un ka šī atkarība saglabāsies arī tuvākajā nākotnē. Šāda situācija ir arī trešās valstīs, un tāpēc ES būtu jākoncentrē savi centieni, lai paātrinātu energotehnoloģiju pētījumus un attīstību. Šā iemesla dēļ EESK uzskata, ka ES prioritātēm nav jābūt vērstām tikai un vienīgi uz atjaunojamas enerģijas izmantošanas tehnoloģijām un ka ne mazāk uzmanības jāpievērš tehnoloģijām, kas veicina energoefektivitāti galapatēriņa posmā, kā arī “tīrām” tehnoloģijām, kurās izmanto fosilo kurināmo (tostarp — oglekļa savākšanas un izmantošanas tehnoloģijām). ES ir īpaša pētījumu un attīstības dienas kārtība un režīms attiecībā uz kodolenerģiju. Tomēr jāuzsver, ka liela nozīme ir pētniecībai un izstrādei kodolenerģijas jomā, proti, kodolskaldīšanai un nākotnē varbūt arī kodolsintēzei, kā arī pētniecībai un izstrādei saistībā ar kodolspēkstaciju ekspluatācijas termiņu un to drošumu, jo tās ir svarīgs energoapgādes drošības garants un palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju ES.

| 5.10. | Gluži tāpat kā moderno elektrotehnoloģiju progress, arī centieni taupīt enerģiju gan tās transformācijas, gan patēriņa laikā var sniegt lielu ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā.. ES līmenī labāku finanšu un cilvēkresursu izmantojumu šajā plašajā jomā var atvieglot pareizi iecerēta un veikta stratēģiska enerģētikas pētniecības un attīstības koordinēšana, kas veido satura un plānošanas prioritātes Kopienas un dalībvalstu līmenī līdz ar vajadzīgo operatīvo mehānismu, piemēram, pārvaldības, uzraudzības un informācijas plūsmas sistēmām. Tāpat būtiska nozīme būs arī efektīvai procedūru un iekārtu standartizācijai. |
| --- | --- |

5.10.

Gluži tāpat kā moderno elektrotehnoloģiju progress, arī centieni taupīt enerģiju gan tās transformācijas, gan patēriņa laikā var sniegt lielu ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā.. ES līmenī labāku finanšu un cilvēkresursu izmantojumu šajā plašajā jomā var atvieglot pareizi iecerēta un veikta stratēģiska enerģētikas pētniecības un attīstības koordinēšana, kas veido satura un plānošanas prioritātes Kopienas un dalībvalstu līmenī līdz ar vajadzīgo operatīvo mehānismu, piemēram, pārvaldības, uzraudzības un informācijas plūsmas sistēmām. Tāpat būtiska nozīme būs arī efektīvai procedūru un iekārtu standartizācijai.

| 5.11. | Paplašinot sadarbību jauno energotehnoloģiju pētniecības un attīstības jomā ārpus Kopienas robežām, pirms jaunu līgumu slēgšanas prioritāte būtu jāpiešķir tam, kā vislabāk izmantot jau esošās institūcijas, nolīgumus un vienošanās, jo īpaši tās, kas ir izrādījušās noderīgas. |
| --- | --- |

5.11.

Paplašinot sadarbību jauno energotehnoloģiju pētniecības un attīstības jomā ārpus Kopienas robežām, pirms jaunu līgumu slēgšanas prioritāte būtu jāpiešķir tam, kā vislabāk izmantot jau esošās institūcijas, nolīgumus un vienošanās, jo īpaši tās, kas ir izrādījušās noderīgas.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Sk. ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām iesaistīto pušu konferences 13. sanāksmes lēmumu — Bali rīcības plānu.

1

(2)  EESK publicēja daudzus ļoti noderīgus atzinumus šajā jautājumā, piemēram, OV C 241, 7.10.2002., 13. lpp. Pētniecība un enerģētika, kas joprojām ir ļoti būtisks.

2

(3)  Skat. Pielke, R.Jr at al, Dangerous assumptions, Nature, Vol. 452/3,. 531., 532. lpp., 2008. gada 3. aprīlis

3

Pielke, R.Jr at al, Dangerous assumptions, Nature, Vol. 452/3

(4)  COM(2007)140, 28.3.2007., Zaļā grāmata par tirgus instrumentiem.

4

(5)  Sk. Komisijas komandas darba dokumentus SEC(2007)1510 “Tehnoloģiju kartēšana” un SEC(2007)1511 “Kapacitātes kartēšana”.

5

(6)  Sk. ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām iesaistīto pušu konferences 13. sanāksmes lēmumu — Bali rīcības plānu.

6

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/59 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/59

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Klimata pārmaiņas un lauksaimniecība Eiropā”

(2009/C 27/14)

Francijas prezidentūra saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2007. gada 25. oktobra vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Saistība starp klimata pārmaiņām un lauksaimniecību Eiropā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 4. jūnijā. Ziņotājs —
  Ribbe

  kgs, līdzziņotājs —
  Wilms

  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 94 balsīm par, 30 balsīm pret un 13 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Komitejas secinājumu un ieteikumu kopsavilkums

| 1.1. | Francijas prezidentūra 2007. gada 25. oktobra vēstulē lūdza EESK izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Saistība starp klimata pārmaiņām un lauksaimniecību Eiropas līmenī”. Turklāt Komiteja tika aicināta pievērsties arī biodegvielas problemātikai. |
| --- | --- |

1.1.

Francijas prezidentūra 2007. gada 25. oktobra vēstulē lūdza EESK izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Saistība starp klimata pārmaiņām un lauksaimniecību Eiropas līmenī”. Turklāt Komiteja tika aicināta pievērsties arī biodegvielas problemātikai.

| 1.2. | EESK izsaka nopietnas bažas par negatīvo ietekmi, ko klimata pārmaiņas varētu radīt Eiropas lauksaimniecībā un līdz ar to arī daudzu lauku apvidu ekonomiskajā sniegumā. Turklāt visvairāk varētu ciest Dienvideiropa, jo īpaši, ņemot vērā ilgākus paredzamos sausuma periodus, rodoties situācijai, kad pietrūks ūdens. Tie varētu izraisīt pat pilnīgu lauksaimniecības darbību sabrukumu. Taču arī citos Eiropas reģionos klimata pārmaiņu dēļ, piemēram, periodiski ievērojami mainoties nokrišņu daudzumam, lauksaimniekiem būtu jācīnās ar nopietnām problēmām. Turklāt ir iespējamas problēmas, pastiprinoties augu slimībām un kaitēkļu invāzijām. |
| --- | --- |

1.2.

EESK izsaka nopietnas bažas par negatīvo ietekmi, ko klimata pārmaiņas varētu radīt Eiropas lauksaimniecībā un līdz ar to arī daudzu lauku apvidu ekonomiskajā sniegumā. Turklāt visvairāk varētu ciest Dienvideiropa, jo īpaši, ņemot vērā ilgākus paredzamos sausuma periodus, rodoties situācijai, kad pietrūks ūdens. Tie varētu izraisīt pat pilnīgu lauksaimniecības darbību sabrukumu. Taču arī citos Eiropas reģionos klimata pārmaiņu dēļ, piemēram, periodiski ievērojami mainoties nokrišņu daudzumam, lauksaimniekiem būtu jācīnās ar nopietnām problēmām. Turklāt ir iespējamas problēmas, pastiprinoties augu slimībām un kaitēkļu invāzijām.

| 1.3. | Tāpēc politikas veidotājiem jārīkojas ātri, un klimata aizsardzības politika ir jāintegrē visās citās politikas jomās. |
| --- | --- |

1.3.

Tāpēc politikas veidotājiem jārīkojas ātri, un klimata aizsardzības politika ir jāintegrē visās citās politikas jomās.

| 1.4. | Lauksaimniecība nav tikai klimata pārmaiņu upuris, bet arī siltumnīcefekta gāzu emisiju veicinātāja; te runa nav par CO2 emisijām, bet gan par metānu un slāpekļa oksīdu, kas rodas zemes izmantošanas izmaiņu un pašu lauksaimnieciskās ražošanas dēļ. EESK aicina Komisiju rūpīgāk izvērtēt, kā dažādi lauksaimnieciskas izmantošanas veidi atšķiras pēc to ietekmes uz klimatu, lai pēc tam lemtu par politikas variantiem, piemēram, atbalsta politikas jomā. Šajā sakarā Komiteja atbalsta Komisijas paziņojumu nākotnē lielākā mērā integrēt klimata aizsardzību kopējā lauksaimniecības politikā. |
| --- | --- |

1.4.

Lauksaimniecība nav tikai klimata pārmaiņu upuris, bet arī siltumnīcefekta gāzu emisiju veicinātāja; te runa nav par CO2 emisijām, bet gan par metānu un slāpekļa oksīdu, kas rodas zemes izmantošanas izmaiņu un pašu lauksaimnieciskās ražošanas dēļ. EESK aicina Komisiju rūpīgāk izvērtēt, kā dažādi lauksaimnieciskas izmantošanas veidi atšķiras pēc to ietekmes uz klimatu, lai pēc tam lemtu par politikas variantiem, piemēram, atbalsta politikas jomā. Šajā sakarā Komiteja atbalsta Komisijas paziņojumu nākotnē lielākā mērā integrēt klimata aizsardzību kopējā lauksaimniecības politikā.

| 1.5. | Lauksaimniecība var dot būtisku ieguldījumu klimata aizsardzībā, tostarp pievēršot uzmanību tam, lai ne tikai saglabātu zemē vēl esošos oglekļa krājumus, bet, mērķtiecīgi radot trūdvielas, tos pat palielinātu, samazinot enerģijas patēriņu un dabiskā un videi nekaitīgā ražošanā sagatavojot biomasu enerģijas iegūšanas nolūkiem. |
| --- | --- |

1.5.

Lauksaimniecība var dot būtisku ieguldījumu klimata aizsardzībā, tostarp pievēršot uzmanību tam, lai ne tikai saglabātu zemē vēl esošos oglekļa krājumus, bet, mērķtiecīgi radot trūdvielas, tos pat palielinātu, samazinot enerģijas patēriņu un dabiskā un videi nekaitīgā ražošanā sagatavojot biomasu enerģijas iegūšanas nolūkiem.

| 1.6. | Pašreiz izstrādātā ES nākotnes stratēģija biodegvielu jomā, kas saskaņā ar Komisijas datiem būs lielā mērā orientēta uz lauksaimniecības izejvielu importu, EESK šķiet nepiemērots līdzeklis, lai ekonomiski efektīvā veidā vienlaicīgi īstenotu klimata aizsardzības mērķus un lauksaimniecībā izveidotu jaunas darbavietas, kā arī radītu papildu ienākumus. Tieši pretēji — šīs stratēģijas biodegvielu jomā vietā būtu jāizstrādā jauna labi pārdomāta stratēģija biomasas jomā, kas nav balstīta uz importu, bet gan daudz vairāk nekā līdz šim mēģina pārvērst lauksaimniecības blakusproduktus/atkritumus izmantojamā enerģijā un lauksaimniekiem piešķir aktīvu lomu jaunizveidojamos decentralizētos enerģijas ciklos. |
| --- | --- |

1.6.

Pašreiz izstrādātā ES nākotnes stratēģija biodegvielu jomā, kas saskaņā ar Komisijas datiem būs lielā mērā orientēta uz lauksaimniecības izejvielu importu, EESK šķiet nepiemērots līdzeklis, lai ekonomiski efektīvā veidā vienlaicīgi īstenotu klimata aizsardzības mērķus un lauksaimniecībā izveidotu jaunas darbavietas, kā arī radītu papildu ienākumus. Tieši pretēji — šīs stratēģijas biodegvielu jomā vietā būtu jāizstrādā jauna labi pārdomāta stratēģija biomasas jomā, kas nav balstīta uz importu, bet gan daudz vairāk nekā līdz šim mēģina pārvērst lauksaimniecības blakusproduktus/atkritumus izmantojamā enerģijā un lauksaimniekiem piešķir aktīvu lomu jaunizveidojamos decentralizētos enerģijas ciklos.

2.   Atzinuma galvenie aspekti un pamatojums

| 2.1. | Lauksaimniecība ir ekonomikas nozare, kas ir visvairāk atkarīga no dabas apstākļiem (un līdz ar to arī no klimata apstākļiem) un kas tos izmanto, maina vai veido. |
| --- | --- |

2.1.

Lauksaimniecība ir ekonomikas nozare, kas ir visvairāk atkarīga no dabas apstākļiem (un līdz ar to arī no klimata apstākļiem) un kas tos izmanto, maina vai veido.

| 2.2. | Tās princips ir saules enerģijas sistemātiska izmantošana augu fotosintēzes rezultātā, lai uztura vai barības veidā iegūtu cilvēkiem izmantojamu enerģiju. Ar fotosintēzi piesaistītā enerģija jau sen tika izmantota arī kā siltuma avots (piemēram, biomasa koksnes veidā). |
| --- | --- |

2.2.

Tās princips ir saules enerģijas sistemātiska izmantošana augu fotosintēzes rezultātā, lai uztura vai barības veidā iegūtu cilvēkiem izmantojamu enerģiju. Ar fotosintēzi piesaistītā enerģija jau sen tika izmantota arī kā siltuma avots (piemēram, biomasa koksnes veidā).

| 2.3. | Klimatiskie apstākļi, kas Eiropā līdz šim bija lauksaimniecībai labvēlīgi, ir izšķirošs faktors ļoti atšķirīgi strukturētajai un daudzveidīgajai lauksaimniecībai. Tas nozīmē arī to, ka klimatisko apstākļu izmaiņas ietekmētu lauksaimniecību un ar to saistītās ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās reģionu struktūras. |
| --- | --- |

2.3.

Klimatiskie apstākļi, kas Eiropā līdz šim bija lauksaimniecībai labvēlīgi, ir izšķirošs faktors ļoti atšķirīgi strukturētajai un daudzveidīgajai lauksaimniecībai. Tas nozīmē arī to, ka klimatisko apstākļu izmaiņas ietekmētu lauksaimniecību un ar to saistītās ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās reģionu struktūras.

3.   Vispārīgas piezīmes

Lauksaimniecība kā klimata pārmaiņu upuris.

| 3.1. | Klimata pārmaiņas, jo īpaši paredzamais temperatūras pieaugums un vēl jo vairāk izmainītais nokrišņu daudzums, postoši ietekmēs lauksaimniecību noteiktos Eiropas reģionos. Īpaši Dienvideiropā ilgstošs lietus trūkums un sausums, kā ietekmē var veidoties tuksneši, lauksaimniecisko ražošanu, iespējams, padarīs neiespējamu. Turklāt lielas lauksaimniecības zemju platības var skart ugunsgrēki (1). Šo reģionu ekonomikai draud pamatīgi satricinājumi. Saskaņā ar zinātniskajiem pētījumiem klimata pārmaiņas ietekmēs kaitēkļus un slimības, kas ievērojami samazinās pārtikai vissvarīgāko kultūraugu ražīgumu. Slimību ierosinātāju dzīves cikla izmaiņas izraisīs:






  — | minēto ierosinātāju ģeogrāfiskās izplatības izmaiņas; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Klimata pārmaiņas, jo īpaši paredzamais temperatūras pieaugums un vēl jo vairāk izmainītais nokrišņu daudzums, postoši ietekmēs lauksaimniecību noteiktos Eiropas reģionos. Īpaši Dienvideiropā ilgstošs lietus trūkums un sausums, kā ietekmē var veidoties tuksneši, lauksaimniecisko ražošanu, iespējams, padarīs neiespējamu. Turklāt lielas lauksaimniecības zemju platības var skart ugunsgrēki (1). Šo reģionu ekonomikai draud pamatīgi satricinājumi. Saskaņā ar zinātniskajiem pētījumiem klimata pārmaiņas ietekmēs kaitēkļus un slimības, kas ievērojami samazinās pārtikai vissvarīgāko kultūraugu ražīgumu. Slimību ierosinātāju dzīves cikla izmaiņas izraisīs:

—

minēto ierosinātāju ģeogrāfiskās izplatības izmaiņas;

| — | izmaiņas saistībā ar slimību iedarbību un nopietnību; un |
| --- | --- |

—

izmaiņas saistībā ar slimību iedarbību un nopietnību; un

| — | izmaiņas slimību kontroles stratēģijā. |
| --- | --- |

—

izmaiņas slimību kontroles stratēģijā.

| 3.2. | Šajā sakarā EESK norāda uz dažādām Komisijas publikācijām un iniciatīvām par šo tematu, tostarp uz paziņojumu “Meklējot risinājumu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā” (2) un tajā ietvertajām koncepcijām un plāniem, uz Zaļo grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām,” kā arī uz to, ka Komisija ir uzsvērusi nepieciešamību izstrādāt lietderīgas zemes izmantošanas stratēģijas. Turklāt daudzās valstīs tiek īstenoti attiecīgi pasākumi. |
| --- | --- |

3.2.

Šajā sakarā EESK norāda uz dažādām Komisijas publikācijām un iniciatīvām par šo tematu, tostarp uz paziņojumu “Meklējot risinājumu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā” (2) un tajā ietvertajām koncepcijām un plāniem, uz Zaļo grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām,” kā arī uz to, ka Komisija ir uzsvērusi nepieciešamību izstrādāt lietderīgas zemes izmantošanas stratēģijas. Turklāt daudzās valstīs tiek īstenoti attiecīgi pasākumi.

| 3.3. | Šķiet, vairums iedzīvotāju un politikas veidotāju nevar pat iedomāties iespējamās sekas, ja, piemēram, Dienvideiropā būtu jāpārtrauc lielu zemes platību lauksaimnieciska izmantošana sakarā ar ūdensapgādes nepietiekamību un ekstremāliem temperatūras apstākļiem. Tas negatīvi ietekmēs nodarbinātību skartajos reģionos sakarā ar izmaiņām zemes lietošanā. |
| --- | --- |

3.3.

Šķiet, vairums iedzīvotāju un politikas veidotāju nevar pat iedomāties iespējamās sekas, ja, piemēram, Dienvideiropā būtu jāpārtrauc lielu zemes platību lauksaimnieciska izmantošana sakarā ar ūdensapgādes nepietiekamību un ekstremāliem temperatūras apstākļiem. Tas negatīvi ietekmēs nodarbinātību skartajos reģionos sakarā ar izmaiņām zemes lietošanā.

| 3.4. | No šāda viedokļa EESK aicina visus lēmumu pieņēmējus darīt visu iespējamo, lai ar visaptverošu un intensīvu klimata aizsardzības programmu pēc iespējas samazinātu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecību. Turklāt ir svarīgi, lai tiktu veikti pasākumi lauksaimniecības pielāgošanai klimata pārmaiņām. Lauksaimniecības nozarei ātri un efektīvi jāpielāgojas nākotnē sagaidāmajām klimata pārmaiņām, jo lauksaimniecības turpmākās darbības iespēja ir atkarīga no šo pasākumu izdošanās. |
| --- | --- |

3.4.

No šāda viedokļa EESK aicina visus lēmumu pieņēmējus darīt visu iespējamo, lai ar visaptverošu un intensīvu klimata aizsardzības programmu pēc iespējas samazinātu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecību. Turklāt ir svarīgi, lai tiktu veikti pasākumi lauksaimniecības pielāgošanai klimata pārmaiņām. Lauksaimniecības nozarei ātri un efektīvi jāpielāgojas nākotnē sagaidāmajām klimata pārmaiņām, jo lauksaimniecības turpmākās darbības iespēja ir atkarīga no šo pasākumu izdošanās.

| 3.4.1. | Saskaņā ar jaunākajiem ESAO un FAO ziņojumiem pētniecībai un jauninājumiem jābūt galvenajiem faktoriem cīņā pret klimata pārmaiņām. Pielāgošanas pasākumos jāparedz jaunu, klimata pārmaiņām labāk pielāgotu augu sugu un šķirņu veicināšana. Šajā ziņā īpaši svarīga nozīme ir progresam augu un dzīvnieku materiāla uzlabošanas jomā. |
| --- | --- |

3.4.1.

Saskaņā ar jaunākajiem ESAO un FAO ziņojumiem pētniecībai un jauninājumiem jābūt galvenajiem faktoriem cīņā pret klimata pārmaiņām. Pielāgošanas pasākumos jāparedz jaunu, klimata pārmaiņām labāk pielāgotu augu sugu un šķirņu veicināšana. Šajā ziņā īpaši svarīga nozīme ir progresam augu un dzīvnieku materiāla uzlabošanas jomā.

Lauksaimniecības loma klimata pārmaiņu izraisīšanā

| 3.5. | EESK uzskata, ka jādiskutē ne tikai par klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecību, bet jāņem vērā arī lauksaimniecības loma klimata pārmaiņu izraisīšanā, kā arī jāveic pasākumi, lai samazinātu klimatam kaitējošo lauksaimniecības ietekmi. Turklāt jāņem vērā dažādos veidus, kā lauksaimniecības nozare var sniegt ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

3.5.

EESK uzskata, ka jādiskutē ne tikai par klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecību, bet jāņem vērā arī lauksaimniecības loma klimata pārmaiņu izraisīšanā, kā arī jāveic pasākumi, lai samazinātu klimatam kaitējošo lauksaimniecības ietekmi. Turklāt jāņem vērā dažādos veidus, kā lauksaimniecības nozare var sniegt ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām.

| 3.6. | Komiteja atbalsta to, ka Komisija paziņojumā par “Lauksaimniecības politikas “veselības pārbaudi”” (3) klimata politiku ir minējusi kā vienu no 4 KLP jaunajiem “uzdevumiem.” |
| --- | --- |

3.6.

Komiteja atbalsta to, ka Komisija paziņojumā par “Lauksaimniecības politikas “veselības pārbaudi”” (3) klimata politiku ir minējusi kā vienu no 4 KLP jaunajiem “uzdevumiem.”

| 3.7. | Saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) datiem, ar lauksaimniecību saistītās siltumnīcefekta gāzu emisijas veido 10 līdz 12 % no kopējā apjoma. Lauksaimniecības loma globālajās siltumnīcefekta gāzu emisijās tiek vērtēta no 8,5 līdz 16,5 miljardiem CO2e (4) tonnu, kas veido 17 līdz 32 % no kopējā apjoma (5). |
| --- | --- |

3.7.

Saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) datiem, ar lauksaimniecību saistītās siltumnīcefekta gāzu emisijas veido 10 līdz 12 % no kopējā apjoma. Lauksaimniecības loma globālajās siltumnīcefekta gāzu emisijās tiek vērtēta no 8,5 līdz 16,5 miljardiem CO2e (4) tonnu, kas veido 17 līdz 32 % no kopējā apjoma (5).

| 3.8. | Eiropā lauksaimniecības daļa siltumnīcefekta gāzu emisijās ir daudz mazāka nekā pasaules mērogā. Saskaņā ar Komisijas vērtējumu, balstoties uz IPCC aprēķinu metodiku, tā ir 9 %. No 1990. gada ES-27 lauksaimniecība varēja samazināt emisijas par 20 %, ES-15 — par 11 % (6). Tomēr IPCC aprēķinu metodikā nav iekļautas emisijas, ko rada zemes lietojuma izmaiņas, enerģijas patēriņš mēslojuma un augu aizsardzības līdzekļu ražošanai un traktortehnikas izmantojamā degviela. Tā, piemēram, Komisija lauksaimniecības daļu emisijās Vācijā novērtē 6 % apmērā, turpretī federālā valdība min 11 līdz 15 %, jo tās aprēķinā tiek iekļautas visas lauksaimniecības izraisītās emisijas. |
| --- | --- |

3.8.

Eiropā lauksaimniecības daļa siltumnīcefekta gāzu emisijās ir daudz mazāka nekā pasaules mērogā. Saskaņā ar Komisijas vērtējumu, balstoties uz IPCC aprēķinu metodiku, tā ir 9 %. No 1990. gada ES-27 lauksaimniecība varēja samazināt emisijas par 20 %, ES-15 — par 11 % (6). Tomēr IPCC aprēķinu metodikā nav iekļautas emisijas, ko rada zemes lietojuma izmaiņas, enerģijas patēriņš mēslojuma un augu aizsardzības līdzekļu ražošanai un traktortehnikas izmantojamā degviela. Tā, piemēram, Komisija lauksaimniecības daļu emisijās Vācijā novērtē 6 % apmērā, turpretī federālā valdība min 11 līdz 15 %, jo tās aprēķinā tiek iekļautas visas lauksaimniecības izraisītās emisijas.

Lauksaimniecības izraisīto siltumnīcefekta gāzu atšķirīgā nozīme

| 3.9. | CO2 neto emisijās lauksaimniecības loma ir niecīga. Tā primārais iemesls ir tāds, ka augi vispirms uzņem CO2 un pārveido organiskā masā. Pēc biomasas izmantošanas sākotnēji piesaistītais ogleklis atkal tiek atbrīvots kā CO2. Tādējādi pastāv lielā mērā noslēgts oglekļa cikls. |
| --- | --- |

3.9.

CO2 neto emisijās lauksaimniecības loma ir niecīga. Tā primārais iemesls ir tāds, ka augi vispirms uzņem CO2 un pārveido organiskā masā. Pēc biomasas izmantošanas sākotnēji piesaistītais ogleklis atkal tiek atbrīvots kā CO2. Tādējādi pastāv lielā mērā noslēgts oglekļa cikls.

| 3.10. | Saskaņā ar IPCC 4. novērtējuma ziņojumu (7) pārsvarā tās ir metāna un slāpekļa oksīda emisijas, kas saistībā ar klimatu lauksaimniecībā jāizvērtē vispirms. Uz lauksaimniecību attiecas apmēram 40 % no visām CH4 un N2O emisijām Eiropā, un klimata aspektā tās ir īpaši būtiskas. Siltumnīcefekta rašanās iespējamība no slāpekļa oksīda ir apm. 296 reizes un no metāna — 23 reizes lielāka nekā no CO2. |
| --- | --- |

3.10.

Saskaņā ar IPCC 4. novērtējuma ziņojumu (7) pārsvarā tās ir metāna un slāpekļa oksīda emisijas, kas saistībā ar klimatu lauksaimniecībā jāizvērtē vispirms. Uz lauksaimniecību attiecas apmēram 40 % no visām CH4 un N2O emisijām Eiropā, un klimata aspektā tās ir īpaši būtiskas. Siltumnīcefekta rašanās iespējamība no slāpekļa oksīda ir apm. 296 reizes un no metāna — 23 reizes lielāka nekā no CO2.

| 3.11. | Būtībā ir četri ar lauksaimniecību saistīti faktori, kas īpaši ietekmē klimatu:






  a) | mežu, purvu, mitru platību vai ganību pārveidošana par aramzemi, |
| --- | --- | --- |

3.11.

Būtībā ir četri ar lauksaimniecību saistīti faktori, kas īpaši ietekmē klimatu:

a)

mežu, purvu, mitru platību vai ganību pārveidošana par aramzemi,

| b) | siltumnīcefekta gāzes, kas rodas no lauksaimniecībā izmantojamās zemes un lauksaimniecības dzīvniekiem, |
| --- | --- |

b)

siltumnīcefekta gāzes, kas rodas no lauksaimniecībā izmantojamās zemes un lauksaimniecības dzīvniekiem,

| c) | enerģijas patēriņš lauksaimniecības uzņēmumos un ar tiem saistītajās jomās, tostarp degvielas un kurināmā, minerālmēslu un pesticīdu, kā arī citu apstrādes enerģiju veidā (8), kā arī |
| --- | --- |

c)

enerģijas patēriņš lauksaimniecības uzņēmumos un ar tiem saistītajās jomās, tostarp degvielas un kurināmā, minerālmēslu un pesticīdu, kā arī citu apstrādes enerģiju veidā (8), kā arī

| d) | biomasas ražošana enerģijas iegūšanai. |
| --- | --- |

d)

biomasas ražošana enerģijas iegūšanai.

| 3.12. | Globālā mērogā lielākā nozīme ir līdz šim lauksaimniecībā neizmantotu platību pārveidošanai par lauksaimniecības zemēm. Tā ir daudz būtiskāka par siltumnīcefekta gāzēm, kas rodas no ražošanas, kā arī par enerģijas izmantošanu lauksaimniecībā. Ikviena pārveidošana par aramzemi izraisa siltumnīcefekta gāzu atbrīvošanos, jo aramzemē — izņemot tuksnešus un pustuksnešus, kā arī apbūves platības — ir saistīta vidēji vismazākā oglekļa (9) daļa. |
| --- | --- |

3.12.

Globālā mērogā lielākā nozīme ir līdz šim lauksaimniecībā neizmantotu platību pārveidošanai par lauksaimniecības zemēm. Tā ir daudz būtiskāka par siltumnīcefekta gāzēm, kas rodas no ražošanas, kā arī par enerģijas izmantošanu lauksaimniecībā. Ikviena pārveidošana par aramzemi izraisa siltumnīcefekta gāzu atbrīvošanos, jo aramzemē — izņemot tuksnešus un pustuksnešus, kā arī apbūves platības — ir saistīta vidēji vismazākā oglekļa (9) daļa.

| 3.13. | Tāpēc pasaules mērogā ļoti nozīmīgas ir debates par tropisko lietusmežu izciršanu Amazones baseinā un Indonēzijā. EESK norāda, ka tur notiekošajai plašajai izciršanai ir zināmā mērā saistība ar Eiropu un Eiropas lauksaimniecību (10). |
| --- | --- |

3.13.

Tāpēc pasaules mērogā ļoti nozīmīgas ir debates par tropisko lietusmežu izciršanu Amazones baseinā un Indonēzijā. EESK norāda, ka tur notiekošajai plašajai izciršanai ir zināmā mērā saistība ar Eiropu un Eiropas lauksaimniecību (10).

Zemes izmantošanas/oglekļa krājumu izmaiņas

| 3.14. | Liela problēma ir tā, ka Eiropā aizvien ik dienas lielas platības sablīvējas un līdz ar to zūd lauksaimnieciskajai ražošanai un kā potenciālas oglekļa krātuves. EESK pauž nožēlu, ka vēl aizvien nav pieņemta iecerētā direktīva par augsnes aizsardzību, kas šajā gadījumā varētu dot būtisku ieguldījumu. |
| --- | --- |

3.14.

Liela problēma ir tā, ka Eiropā aizvien ik dienas lielas platības sablīvējas un līdz ar to zūd lauksaimnieciskajai ražošanai un kā potenciālas oglekļa krātuves. EESK pauž nožēlu, ka vēl aizvien nav pieņemta iecerētā direktīva par augsnes aizsardzību, kas šajā gadījumā varētu dot būtisku ieguldījumu.

| 3.15. | Ir sešas lielas oglekļa krātuves (11), kas jāizvērtē saistībā ar klimatu. Lauksaimniecība vispirms attiecas uz virszemes biomasu un augsni. Tā kā lauksaimniecības princips ir katru gadu novākt saražoto biomasu, lauksaimniecība nerada nekādas nozīmīgas jaunas virszemes oglekļa krātuves biomasas veidā. |
| --- | --- |

3.15.

Ir sešas lielas oglekļa krātuves (11), kas jāizvērtē saistībā ar klimatu. Lauksaimniecība vispirms attiecas uz virszemes biomasu un augsni. Tā kā lauksaimniecības princips ir katru gadu novākt saražoto biomasu, lauksaimniecība nerada nekādas nozīmīgas jaunas virszemes oglekļa krātuves biomasas veidā.

| 3.16. | Mežu, purvu un ganību pārveidošana par aramzemi izraisa zemē saistītā oglekļa atbrīvošanos. Līdz ar to uz Eiropas lauksaimniecību attiecas tas, ka visas platības, kurās vēl ir lieli oglekļa krājumi, ir jāsaglabā. Šim nolūkam ar piemērotiem atbalsta instrumentiem jārada stimuli, lai tiktu izmantotas atbilstīgas apsaimniekošanas metodes. |
| --- | --- |

3.16.

Mežu, purvu un ganību pārveidošana par aramzemi izraisa zemē saistītā oglekļa atbrīvošanos. Līdz ar to uz Eiropas lauksaimniecību attiecas tas, ka visas platības, kurās vēl ir lieli oglekļa krājumi, ir jāsaglabā. Šim nolūkam ar piemērotiem atbalsta instrumentiem jārada stimuli, lai tiktu izmantotas atbilstīgas apsaimniekošanas metodes.

| 3.17. | Ņemot vērā pašreizējās zināšanas, tikai klimata aizsardzības nolūkos purviem un mežiem tieši jāparedz pārveidošanas aizliegums. |
| --- | --- |

3.17.

Ņemot vērā pašreizējās zināšanas, tikai klimata aizsardzības nolūkos purviem un mežiem tieši jāparedz pārveidošanas aizliegums.

| 3.18. | Pēdējās desmitgadēs Eiropā ir īstenota plaša ganību pārveidošana par aramzemi, kas joprojām nav apturēta, kaut arī pastāv dažādi noteikumi (12), bet gan drīzāk pastiprinās, ņemot vērā pieaugošo agroenerģijas izmantošanu dažos reģionos. |
| --- | --- |

3.18.

Pēdējās desmitgadēs Eiropā ir īstenota plaša ganību pārveidošana par aramzemi, kas joprojām nav apturēta, kaut arī pastāv dažādi noteikumi (12), bet gan drīzāk pastiprinās, ņemot vērā pieaugošo agroenerģijas izmantošanu dažos reģionos.

| 3.19. | Ganību palielinātās pārveidošanas par aramzemi iemesls ir fakts, ka no aramzemes lauksaimnieki iegūst būtiski lielāku bruto segumu. Platību pārveidošana par ganībām ir darbietilpīgāka, un uz augstu ražīgumu orientētie liellopi ar parastu zāli vairs nedod “vēlamos” rezultātus. Tiem ir paredzēta “augsta ražīguma barība”, ko gan var saražot tikai ar daudz lielāku enerģijas patēriņu. |
| --- | --- |

3.19.

Ganību palielinātās pārveidošanas par aramzemi iemesls ir fakts, ka no aramzemes lauksaimnieki iegūst būtiski lielāku bruto segumu. Platību pārveidošana par ganībām ir darbietilpīgāka, un uz augstu ražīgumu orientētie liellopi ar parastu zāli vairs nedod “vēlamos” rezultātus. Tiem ir paredzēta “augsta ražīguma barība”, ko gan var saražot tikai ar daudz lielāku enerģijas patēriņu.

| 3.20. | EESK rūpīgi novēros, kā vides un lauksaimniecības politika pārvarēs šo apstākli, piemēram, likumdošanas priekšlikumos par lauksaimniecības politikas “veselības pārbaudi”. Komiteja aicina organizēt aktīvas debates par to, kā dabas aizsardzības interesēm atbilstoši un klimatu saudzējoši zemes izmantošanas veidi varētu kļūt ekonomiski pievilcīgi lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

3.20.

EESK rūpīgi novēros, kā vides un lauksaimniecības politika pārvarēs šo apstākli, piemēram, likumdošanas priekšlikumos par lauksaimniecības politikas “veselības pārbaudi”. Komiteja aicina organizēt aktīvas debates par to, kā dabas aizsardzības interesēm atbilstoši un klimatu saudzējoši zemes izmantošanas veidi varētu kļūt ekonomiski pievilcīgi lauksaimniekiem.

Siltumnīcefekta gāzes no lauksaimniecības ražošanas

| 3.20.1. | Gan sintētiskā, gan organiskā slāpekļa mēslojuma izmantošana ir klimatam ārkārtīgi kaitējošā slāpekļa oksīda galvenais avots. Vienmēr, kad tiek lietotas lielākas slāpekļa devas, pastāv risks, ka augi tās neuzņems pietiekami ātri vai pilnīgi un slāpekļa oksīds izdalīsies apkārtējā vidē. Līdz šim vides politikā uzmanība pamatā tika pievērsta virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu piesārņojumam, pašlaik ar klimatu saistīto jautājumu diskusiju centrā nonāk jauns arguments, lai kritiskāk izvērtētu barības vielu ciklus. |
| --- | --- |

3.20.1.

Gan sintētiskā, gan organiskā slāpekļa mēslojuma izmantošana ir klimatam ārkārtīgi kaitējošā slāpekļa oksīda galvenais avots. Vienmēr, kad tiek lietotas lielākas slāpekļa devas, pastāv risks, ka augi tās neuzņems pietiekami ātri vai pilnīgi un slāpekļa oksīds izdalīsies apkārtējā vidē. Līdz šim vides politikā uzmanība pamatā tika pievērsta virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu piesārņojumam, pašlaik ar klimatu saistīto jautājumu diskusiju centrā nonāk jauns arguments, lai kritiskāk izvērtētu barības vielu ciklus.

| 3.20.2. | Klimata pētnieks prof. Crutzen, veicot pētījumu par slāpekļa oksīda emisijām biodīzeļdegvielas, ko iegūst no rapša, ražošanas ķēdē (13), secināja, ka rapša metilestera ietekme uz klimatu tikai minerālmēslu radīto lielo slāpekļa oksīda emisiju dēļ noteiktos apstākļos var būt pat kaitīgāka nekā dīzeļdegvielas ražošana no naftas. |
| --- | --- |

3.20.2.

Klimata pētnieks prof. Crutzen, veicot pētījumu par slāpekļa oksīda emisijām biodīzeļdegvielas, ko iegūst no rapša, ražošanas ķēdē (13), secināja, ka rapša metilestera ietekme uz klimatu tikai minerālmēslu radīto lielo slāpekļa oksīda emisiju dēļ noteiktos apstākļos var būt pat kaitīgāka nekā dīzeļdegvielas ražošana no naftas.

| 3.20.3. | Cits, apjoma ziņā mazāk nozīmīgs slāpekļa oksīda emisiju avots rodas, augsnē noārdoties organiskajai masai, jo īpaši zemkopībā. |
| --- | --- |

3.20.3.

Cits, apjoma ziņā mazāk nozīmīgs slāpekļa oksīda emisiju avots rodas, augsnē noārdoties organiskajai masai, jo īpaši zemkopībā.

| 3.20.4. | Metāns, ko rada lauksaimniecība, Eiropā vispirms rodas no atgremotājiem, jo īpaši liellopiem. EESK apzinās, ka metāna piesārņojumam, ko rada liellopi, ir pasaules mērogā pieaugoša nozīme (14) un ka, pieaugot dzīvnieku skaitam, šī problēma palielināsies visā pasaulē. Tomēr Eiropā pēdējos gados liellopu skaits ir samazinājies (15), un Eiropa šajā jomā ir neto importētāja. |
| --- | --- |

3.20.4.

Metāns, ko rada lauksaimniecība, Eiropā vispirms rodas no atgremotājiem, jo īpaši liellopiem. EESK apzinās, ka metāna piesārņojumam, ko rada liellopi, ir pasaules mērogā pieaugoša nozīme (14) un ka, pieaugot dzīvnieku skaitam, šī problēma palielināsies visā pasaulē. Tomēr Eiropā pēdējos gados liellopu skaits ir samazinājies (15), un Eiropa šajā jomā ir neto importētāja.

| 3.21. | Kopumā gaļas patēriņam ir būtiska nozīme attiecībā uz klimatu. Ir vajadzīgas apmēram 10 augu kalorijas, lai saražotu vienu dzīvnieku izcelsmes kaloriju. Pieaugot gaļas patēriņam, jāsagatavo aizvien vairāk lopbarības, kam nepieciešams enerģijas patēriņš, un palielinās spiediens no lauksaimniecības platībām iegūt lielāku ražu. Eiropa ar savu salīdzinoši lielo gaļas patēriņu importē lielu daļu lopbarības, kuras sagatavošana (piemēram, sojas ieguve Amazones baseinā) bieži izraisa ārkārtējas problēmas. Tādēļ EESK izsakās arī par Eiropas stratēģijas olbaltumvielu jomā izstrādi un īstenošanu. |
| --- | --- |

3.21.

Kopumā gaļas patēriņam ir būtiska nozīme attiecībā uz klimatu. Ir vajadzīgas apmēram 10 augu kalorijas, lai saražotu vienu dzīvnieku izcelsmes kaloriju. Pieaugot gaļas patēriņam, jāsagatavo aizvien vairāk lopbarības, kam nepieciešams enerģijas patēriņš, un palielinās spiediens no lauksaimniecības platībām iegūt lielāku ražu. Eiropa ar savu salīdzinoši lielo gaļas patēriņu importē lielu daļu lopbarības, kuras sagatavošana (piemēram, sojas ieguve Amazones baseinā) bieži izraisa ārkārtējas problēmas. Tādēļ EESK izsakās arī par Eiropas stratēģijas olbaltumvielu jomā izstrādi un īstenošanu.

| 3.22. | Nozīme ir ne tikai saražotajam gaļas daudzumam, bet arī dzīvnieku audzēšanas veidam. Gaļu un pienu var iegūt, piemēram, ar energoekstensīvo ganību izmantošanu, kad veģetācijas periodā govis izmanto ganības, kuru nozīme klimata aizsardzībā līdz šim nebija pietiekami novērtēta. Taču gaļu un pienu var iegūt arī uzņēmumos, kas strādā ar lielu enerģijas patēriņu, atsakās no ganībām un dzīvniekus pamatā baro ar kukurūzas skābbarību vai citiem enerģētiski bagātiem lopbarības augiem. |
| --- | --- |

3.22.

Nozīme ir ne tikai saražotajam gaļas daudzumam, bet arī dzīvnieku audzēšanas veidam. Gaļu un pienu var iegūt, piemēram, ar energoekstensīvo ganību izmantošanu, kad veģetācijas periodā govis izmanto ganības, kuru nozīme klimata aizsardzībā līdz šim nebija pietiekami novērtēta. Taču gaļu un pienu var iegūt arī uzņēmumos, kas strādā ar lielu enerģijas patēriņu, atsakās no ganībām un dzīvniekus pamatā baro ar kukurūzas skābbarību vai citiem enerģētiski bagātiem lopbarības augiem.

Enerģijas patēriņš lauksaimniecībā

| 3.23. | Lauksaimniecības priekšrocība, proti, pārveidot saules enerģiju tieši izmantojamā augu enerģijā, aizvien samazinās, ja ražošanas procesā tiek ieguldīts vairāk enerģijas no fosilajiem enerģijas avotiem vai cilvēki mazāk tieši izmanto augu produktus, bet gan “apstrādājot” pārveido tos dzīvnieku produktos. |
| --- | --- |

3.23.

Lauksaimniecības priekšrocība, proti, pārveidot saules enerģiju tieši izmantojamā augu enerģijā, aizvien samazinās, ja ražošanas procesā tiek ieguldīts vairāk enerģijas no fosilajiem enerģijas avotiem vai cilvēki mazāk tieši izmanto augu produktus, bet gan “apstrādājot” pārveido tos dzīvnieku produktos.

| 3.24. | Kamēr, piemēram, bioloģiski saimniekojoši uzņēmumi atsakās izmantot rūpnieciski ražotus ūdenī šķīstošus minerālmēslus un augu aizsardzības līdzekļus, pasliktinās tos izmantojošās tradicionālās lauksaimniecības enerģijas un klimata bilance. |
| --- | --- |

3.24.

Kamēr, piemēram, bioloģiski saimniekojoši uzņēmumi atsakās izmantot rūpnieciski ražotus ūdenī šķīstošus minerālmēslus un augu aizsardzības līdzekļus, pasliktinās tos izmantojošās tradicionālās lauksaimniecības enerģijas un klimata bilance.

| 3.24.1. | Daži salīdzinošie pētījumi par izejvielu un enerģijas budžetu lauksaimniecībā, kā arī par oglekļa uzkrāšanu pierāda, ka bioloģiskajai lauksaimniecībai nepieciešams vidēji mazāks enerģijas un slāpekļa patēriņš nekā tradicionālajai lauksaimniecībai. Pat pieņemot, ka tradicionālā lauksaimniecība vidēji gūst lielākus ienākumus, bioloģiskajai lauksaimniecībai ir mazāks siltumnīcas efekta potenciāls (16). Tāpēc, piemēram, Vācijas federālā valdība, atbalstot bioloģisko lauksaimniecību, saredz lielāku ieguldījumu klimata aizsardzībā (17). |
| --- | --- |

3.24.1.

Daži salīdzinošie pētījumi par izejvielu un enerģijas budžetu lauksaimniecībā, kā arī par oglekļa uzkrāšanu pierāda, ka bioloģiskajai lauksaimniecībai nepieciešams vidēji mazāks enerģijas un slāpekļa patēriņš nekā tradicionālajai lauksaimniecībai. Pat pieņemot, ka tradicionālā lauksaimniecība vidēji gūst lielākus ienākumus, bioloģiskajai lauksaimniecībai ir mazāks siltumnīcas efekta potenciāls (16). Tāpēc, piemēram, Vācijas federālā valdība, atbalstot bioloģisko lauksaimniecību, saredz lielāku ieguldījumu klimata aizsardzībā (17).

| 3.24.2. | Savukārt citi pētījumi sniedz daļēji atšķirīgus rezultātus. |
| --- | --- |

3.24.2.

Savukārt citi pētījumi sniedz daļēji atšķirīgus rezultātus.

| 3.25. | Tādēļ EESK aicina Komisiju, ņemot vērā joprojām nepilnīgos un pretrunīgos datus, veikt precīzu analīzi par to, kā dažādi lauksaimnieciskas un nelauksaimnieciskas izmantošanas veidi atšķiras pēc to ietekmes uz klimatu, lai pēc tam lemtu par politikas variantiem, piemēram, atbalsta politikas jomā. |
| --- | --- |

3.25.

Tādēļ EESK aicina Komisiju, ņemot vērā joprojām nepilnīgos un pretrunīgos datus, veikt precīzu analīzi par to, kā dažādi lauksaimnieciskas un nelauksaimnieciskas izmantošanas veidi atšķiras pēc to ietekmes uz klimatu, lai pēc tam lemtu par politikas variantiem, piemēram, atbalsta politikas jomā.

Lauksaimniecības loma klimata pārmaiņu problēmu risināšanā

| 3.26. | Līdz ar to lauksaimniecība var dot daudzveidīgu ieguldījumu, lai emitētu mazāku siltumnīcefekta gāzu daudzumu, nekā tas ir šobrīd. Cita starpā šis ieguldījums var būt atteikšanās no mežu, purvu, mitru platību un ganību pārveidošanas aramzemē, kā arī slāpekļa oksīda un metāna emisiju samazināšana, saudzīgāk apstrādājot zemi un veidojot pēc iespējas ilgstošāku augsnes segu (secīgo kultūru audzēšana), izmantojot vairākposmu augu sekas (piem., lai mazinātu kaitēkļu problēmu) un piemērotas mēslojuma devas u. c. |
| --- | --- |

3.26.

Līdz ar to lauksaimniecība var dot daudzveidīgu ieguldījumu, lai emitētu mazāku siltumnīcefekta gāzu daudzumu, nekā tas ir šobrīd. Cita starpā šis ieguldījums var būt atteikšanās no mežu, purvu, mitru platību un ganību pārveidošanas aramzemē, kā arī slāpekļa oksīda un metāna emisiju samazināšana, saudzīgāk apstrādājot zemi un veidojot pēc iespējas ilgstošāku augsnes segu (secīgo kultūru audzēšana), izmantojot vairākposmu augu sekas (piem., lai mazinātu kaitēkļu problēmu) un piemērotas mēslojuma devas u. c.

| 3.27. | Enerģijas patēriņš ilgu laiku netika uzskatīts par problēmu, jo enerģija bija pieejama ļoti lēti. EESK uzskata, ka nākotnē lielāka uzmanība jāvelta īpaši energoefektīviem apsaimniekošanas veidiem, kā arī tie vairāk jāatbalsta. Bioloģiskā lauksaimniecība un tā sauktā mazieguldījumu lauksaimnieciskā ražošana (piem., ekstensīvā ganību izmantošana) var sniegt ieguldījumu šajā jomā. |
| --- | --- |

3.27.

Enerģijas patēriņš ilgu laiku netika uzskatīts par problēmu, jo enerģija bija pieejama ļoti lēti. EESK uzskata, ka nākotnē lielāka uzmanība jāvelta īpaši energoefektīviem apsaimniekošanas veidiem, kā arī tie vairāk jāatbalsta. Bioloģiskā lauksaimniecība un tā sauktā mazieguldījumu lauksaimnieciskā ražošana (piem., ekstensīvā ganību izmantošana) var sniegt ieguldījumu šajā jomā.

| 3.28. | Daudzsološus rezultātus ir devuši mēģinājumi tā sauktajā “jaukto kultūru audzēšanā”. Turklāt vienā un tajā pašā laukā, piemēram, tiek audzētas labības šķirnes kopā ar pākšaugiem un eļļas augiem, un tādējādi daudz mazāk jāizmanto mēslojums un pesticīdi, vienlaicīgi palielinot bioloģisko daudzveidību un veicinot humusa veidošanos. |
| --- | --- |

3.28.

Daudzsološus rezultātus ir devuši mēģinājumi tā sauktajā “jaukto kultūru audzēšanā”. Turklāt vienā un tajā pašā laukā, piemēram, tiek audzētas labības šķirnes kopā ar pākšaugiem un eļļas augiem, un tādējādi daudz mazāk jāizmanto mēslojums un pesticīdi, vienlaicīgi palielinot bioloģisko daudzveidību un veicinot humusa veidošanos.

| 3.29. | Izšķiroša nozīme klimata aizsardzībā ir organisko atkritumu apsaimniekošanai. Jo īpaši aramzemēs turpmāk jāpievērš lielāka uzmanība tam, lai sasniegtu pēc iespējas stabilu un augstu humusa saturu — priekšnoteikums ir bieža augu sekas maiņa. EESK lūdz Komisiju kopā ar dalībvalstu pētniecības iestādēm izvērtēt veiktos pētījumus un, ja nepieciešams, organizēt jaunus pētījumus, lai šajā ziņā atrastu un atbalstītu vislabāko metodi. |
| --- | --- |

3.29.

Izšķiroša nozīme klimata aizsardzībā ir organisko atkritumu apsaimniekošanai. Jo īpaši aramzemēs turpmāk jāpievērš lielāka uzmanība tam, lai sasniegtu pēc iespējas stabilu un augstu humusa saturu — priekšnoteikums ir bieža augu sekas maiņa. EESK lūdz Komisiju kopā ar dalībvalstu pētniecības iestādēm izvērtēt veiktos pētījumus un, ja nepieciešams, organizēt jaunus pētījumus, lai šajā ziņā atrastu un atbalstītu vislabāko metodi.

| 3.30. | Turklāt jāpievērš uzmanība arī jautājumam, kāda nozīme jāpiešķir tradicionālajai kūtsmēslu lietošanai. Tāpat jānoskaidro, vai tā sauktā pilnīgā augu izmantošana, kas ir plānota biodegvielu 2. paaudzē, eventuāli nekaitē humusa veidošanas mērķiem. |
| --- | --- |

3.30.

Turklāt jāpievērš uzmanība arī jautājumam, kāda nozīme jāpiešķir tradicionālajai kūtsmēslu lietošanai. Tāpat jānoskaidro, vai tā sauktā pilnīgā augu izmantošana, kas ir plānota biodegvielu 2. paaudzē, eventuāli nekaitē humusa veidošanas mērķiem.

4.   Bioenerģija/biodegvielas, ko iegūst no lauksaimniecības

| 4.1. | Francijas prezidentūra ir lūgusi EESK šajā atzinumā ietvert arī “Biodegvielu” tematu. Šī vēlme labprāt tiek ievērota, tomēr Komiteja norāda arī uz saviem atzinumiem (18) par šo tematu, kuros tā detalizēti ir pamatojusi savu ļoti kritisko attieksmi pret pašlaik izskatāmo stratēģiju biodegvielu jomā. |
| --- | --- |

4.1.

Francijas prezidentūra ir lūgusi EESK šajā atzinumā ietvert arī “Biodegvielu” tematu. Šī vēlme labprāt tiek ievērota, tomēr Komiteja norāda arī uz saviem atzinumiem (18) par šo tematu, kuros tā detalizēti ir pamatojusi savu ļoti kritisko attieksmi pret pašlaik izskatāmo stratēģiju biodegvielu jomā.

| 4.2. | Ņemot vērā lielo CO2 izmešu daudzumu, izmantojot ogles, naftu un dabasgāzi, ir pamatoti sākts domāt par to, lai intensīvāk tieši izmantotu augu enerģiju. EESK būtībā pozitīvi vairākkārt ir izteikusies par bioenerģiju izmantošanu, tomēr vēlreiz vēlas norādīt uz pamatprincipiem, ko tā uzskata par nepieciešamiem. |
| --- | --- |

4.2.

Ņemot vērā lielo CO2 izmešu daudzumu, izmantojot ogles, naftu un dabasgāzi, ir pamatoti sākts domāt par to, lai intensīvāk tieši izmantotu augu enerģiju. EESK būtībā pozitīvi vairākkārt ir izteikusies par bioenerģiju izmantošanu, tomēr vēlreiz vēlas norādīt uz pamatprincipiem, ko tā uzskata par nepieciešamiem.

| 4.2.1. | EESK uzsver, ka tiesības uz pietiekamu uzturu ir skaidri jāatzīst kā plašāko cilvēktiesību svarīga sastāvdaļa. Salīdzinājumā ar enerģijas ražošanu priekšroka jādod galveno pārtikas produktu ražošanai. |
| --- | --- |

4.2.1.

EESK uzsver, ka tiesības uz pietiekamu uzturu ir skaidri jāatzīst kā plašāko cilvēktiesību svarīga sastāvdaļa. Salīdzinājumā ar enerģijas ražošanu priekšroka jādod galveno pārtikas produktu ražošanai.

| 4.2.2. | Turklāt ir būtiski, lai kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību audzēšanai netiktu izmantotas platības, kas pašlaik ir vai nu lielas oglekļa krātuves, vai kurām ir centrāla nozīme bioloģiskās daudzveidības ziņā. EESK atbalsta Komisijas atzinumu, ka uz kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību audzēšanu jāattiecas ilgtspējas kritērijiem. Uz jautājumu, vai direktīvas “Atjaunojamie enerģijas avoti” projektā ietvertie ilgtspējības kritēriji ir pietiekami, vai arī tie jāvērtē kā nepietiekami, EESK detalizēti izteiksies atzinumā par minēto direktīvas projektu. Vispār EESK uzskata, ka atbilstīgiem ilgtspējas kritērijiem būtībā jāattiecas uz visām degvielām, neņemot vērā izcelsmi, kā arī uz lopbarību. |
| --- | --- |

4.2.2.

Turklāt ir būtiski, lai kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību audzēšanai netiktu izmantotas platības, kas pašlaik ir vai nu lielas oglekļa krātuves, vai kurām ir centrāla nozīme bioloģiskās daudzveidības ziņā. EESK atbalsta Komisijas atzinumu, ka uz kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību audzēšanu jāattiecas ilgtspējas kritērijiem. Uz jautājumu, vai direktīvas “Atjaunojamie enerģijas avoti” projektā ietvertie ilgtspējības kritēriji ir pietiekami, vai arī tie jāvērtē kā nepietiekami, EESK detalizēti izteiksies atzinumā par minēto direktīvas projektu. Vispār EESK uzskata, ka atbilstīgiem ilgtspējas kritērijiem būtībā jāattiecas uz visām degvielām, neņemot vērā izcelsmi, kā arī uz lopbarību.

| 4.2.3. | Jau tikai lauksaimniecības atkritumproduktu un, piemēram, biomasas, kas rodas, sakopjot ainavas, izmantošanai Eiropā ir liels enerģētiskais potenciāls, kas pašlaik tiek izmantots nosacīti, jo ekonomiski vairāk atmaksājas kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību speciāla (energointensīva) audzēšana. Šajā ziņā veicināšanas politika līdz šim bija nepareizi novērtēta. |
| --- | --- |

4.2.3.

Jau tikai lauksaimniecības atkritumproduktu un, piemēram, biomasas, kas rodas, sakopjot ainavas, izmantošanai Eiropā ir liels enerģētiskais potenciāls, kas pašlaik tiek izmantots nosacīti, jo ekonomiski vairāk atmaksājas kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību speciāla (energointensīva) audzēšana. Šajā ziņā veicināšanas politika līdz šim bija nepareizi novērtēta.

| 4.2.4. | Izmantojot bioenerģiju, jāpievērš uzmanība maksimālai efektivitātei. Nav lietderīgi, piemēram, ražot biogāzi no kukurūzas, kas izaudzēta energointensīvā veidā, jo netiek izmantots siltums, kas rodas, iegūstot strāvu. Līdz ar to uzreiz zūd apmēram 2/3 no faktiski iegūtās enerģijas. |
| --- | --- |

4.2.4.

Izmantojot bioenerģiju, jāpievērš uzmanība maksimālai efektivitātei. Nav lietderīgi, piemēram, ražot biogāzi no kukurūzas, kas izaudzēta energointensīvā veidā, jo netiek izmantots siltums, kas rodas, iegūstot strāvu. Līdz ar to uzreiz zūd apmēram 2/3 no faktiski iegūtās enerģijas.

| 4.2.5. | Mūsdienās kultūraugus ar augstu enerģētisko vērtību nereti vispirms saražo ar lielu enerģijas patēriņu un pēc tam iegūtos augus vai eļļas pārstrādā turpmākā rūpnieciskā procesā, tāpat izmantojot daudz enerģijas. Tas rada daudzu biodegvielu zemas vai pat negatīvas neto enerģijas un klimata bilances ar graujošu ietekmi. |
| --- | --- |

4.2.5.

Mūsdienās kultūraugus ar augstu enerģētisko vērtību nereti vispirms saražo ar lielu enerģijas patēriņu un pēc tam iegūtos augus vai eļļas pārstrādā turpmākā rūpnieciskā procesā, tāpat izmantojot daudz enerģijas. Tas rada daudzu biodegvielu zemas vai pat negatīvas neto enerģijas un klimata bilances ar graujošu ietekmi.

| 4.2.6. | Tāpēc Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) savā pētījumā “Biodegvielas Eiropas kontekstā” (“Biofuels in the European Context”) apšauba, vai vispār tiks sasniegts Komisijas mērķis ar 10 % biodegvielu piejaukumu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Citu pētījumu (19) secinājumi ir līdzīgi. |
| --- | --- |

4.2.6.

Tāpēc Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) savā pētījumā “Biodegvielas Eiropas kontekstā” (“Biofuels in the European Context”) apšauba, vai vispār tiks sasniegts Komisijas mērķis ar 10 % biodegvielu piejaukumu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Citu pētījumu (19) secinājumi ir līdzīgi.

| 4.2.7. | KPC pētījumā arī tiek izteikts būtisks apsvērums, kas, pēc EESK domām, jāpieņem par politikas principu. Iegūtā biomasa būtu jāizmanto tur, kur tā dod vislielāko labumu. Atslēgvārds ir “efektivitāte” (20). Kādā veidā rūpnieciski jāizmaina molekulārās struktūras augiem ar lielu enerģijas patēriņu, ja tās ir piemērotas arī tiešai enerģētiskai izmantošanai? KPC izklāsta, ka stacionāras termoelektrocentrāles vai elektrostacijas ES patērē tikpat daudz naftas kā transportlīdzekļi ar dīzeļdzinēju. Ja tajās izmantotu kultūraugus ar augstu enerģētisko vērtību, ar 1 MJ biomasas varētu aizvietot apmēram 0,95 MJ fosilās naftas; taču, izmantojot tos satiksmes sektorā, 1 MJ biomasas aizvieto tikai 0,35 līdz 0,45 MJ jēlnaftas. |
| --- | --- |

4.2.7.

KPC pētījumā arī tiek izteikts būtisks apsvērums, kas, pēc EESK domām, jāpieņem par politikas principu. Iegūtā biomasa būtu jāizmanto tur, kur tā dod vislielāko labumu. Atslēgvārds ir “efektivitāte” (20). Kādā veidā rūpnieciski jāizmaina molekulārās struktūras augiem ar lielu enerģijas patēriņu, ja tās ir piemērotas arī tiešai enerģētiskai izmantošanai? KPC izklāsta, ka stacionāras termoelektrocentrāles vai elektrostacijas ES patērē tikpat daudz naftas kā transportlīdzekļi ar dīzeļdzinēju. Ja tajās izmantotu kultūraugus ar augstu enerģētisko vērtību, ar 1 MJ biomasas varētu aizvietot apmēram 0,95 MJ fosilās naftas; taču, izmantojot tos satiksmes sektorā, 1 MJ biomasas aizvieto tikai 0,35 līdz 0,45 MJ jēlnaftas.

| 4.2.8. | Tomēr transporta nozares radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu var samazināt, izmantojot transportlīdzekļus ar elektromotoru, ko darbina ar elektroenerģiju, kuru saražo, sadedzinot biomasu. |
| --- | --- |

4.2.8.

Tomēr transporta nozares radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu var samazināt, izmantojot transportlīdzekļus ar elektromotoru, ko darbina ar elektroenerģiju, kuru saražo, sadedzinot biomasu.

| 4.3. | Atzinumā “Dažādu enerģijas veidu izmantošana transporta nozarē” (21) EESK norāda, ka iekšdedzes dzinējs transporta nozarē tiks aizvietots ar elektropiedziņu. Komiteja uzskata, ka nav jēgas izmantot augu enerģiju tikpat neefektīvi, kā tas ir biodegvielas jomā. |
| --- | --- |

4.3.

Atzinumā “Dažādu enerģijas veidu izmantošana transporta nozarē” (21) EESK norāda, ka iekšdedzes dzinējs transporta nozarē tiks aizvietots ar elektropiedziņu. Komiteja uzskata, ka nav jēgas izmantot augu enerģiju tikpat neefektīvi, kā tas ir biodegvielas jomā.

| 4.4. | Empa
   (22) salīdzinošajā pētījumā tika aprēķināts: lai automašīna VW Golf varētu nobraukt 10 000 km, biodīzeļdegvielas saražošanai nepieciešamais rapsis būtu jāaudzē 2062 kvadrātmetru aramzemes platībā. Turpretī saules baterijas10 000 km nobraukšanai vajadzīgo enerģiju iegūtu 37 m2 platībā, kas ir tikai aptuveni sestā daļa no nepieciešamās rapša lauka platības. |
| --- | --- |

4.4.

Empa
   (22) salīdzinošajā pētījumā tika aprēķināts: lai automašīna VW Golf varētu nobraukt 10 000 km, biodīzeļdegvielas saražošanai nepieciešamais rapsis būtu jāaudzē 2062 kvadrātmetru aramzemes platībā. Turpretī saules baterijas10 000 km nobraukšanai vajadzīgo enerģiju iegūtu 37 m2 platībā, kas ir tikai aptuveni sestā daļa no nepieciešamās rapša lauka platības.

| 4.5. | Jāizvērtē arī augu eļļas “pārstrādes” lietderība, lai to varētu izmantot iekšdedzes dzinējos. Kāpēc dzinējus nepielāgo augu molekulārajai struktūrai? Pa šo laiku ir konstruēti dzinēji, kas ir paredzēti, piemēram, traktoriem un kravas automašīnām, ko var darbināt ar tīru augu eļļu un kas atbilst visām ES noteiktajām un iecerētajām izplūdes gāzu robežvērtībām. Šādas inovācijas būtu intensīvāk jāatbalsta. |
| --- | --- |

4.5.

Jāizvērtē arī augu eļļas “pārstrādes” lietderība, lai to varētu izmantot iekšdedzes dzinējos. Kāpēc dzinējus nepielāgo augu molekulārajai struktūrai? Pa šo laiku ir konstruēti dzinēji, kas ir paredzēti, piemēram, traktoriem un kravas automašīnām, ko var darbināt ar tīru augu eļļu un kas atbilst visām ES noteiktajām un iecerētajām izplūdes gāzu robežvērtībām. Šādas inovācijas būtu intensīvāk jāatbalsta.

| 4.6. | Šiem dzinējiem nepieciešamās eļļas var iegūt no jauktajām kultūrām, tās var pārstrādāt reģionos un izmantot decentralizēti. Citiem vārdiem sakot, ar videi nekaitīgām un klimatu saudzējošām “low-input metodēm” zemnieki var saražot enerģiju ne tikai pašu vajadzībām, bet arī izveidot jaunus reģionālus enerģijas ciklus. Energoietilpīgi rūpnieciski pārstrādes procesi ir lieki! |
| --- | --- |

4.6.

Šiem dzinējiem nepieciešamās eļļas var iegūt no jauktajām kultūrām, tās var pārstrādāt reģionos un izmantot decentralizēti. Citiem vārdiem sakot, ar videi nekaitīgām un klimatu saudzējošām “low-input metodēm” zemnieki var saražot enerģiju ne tikai pašu vajadzībām, bet arī izveidot jaunus reģionālus enerģijas ciklus. Energoietilpīgi rūpnieciski pārstrādes procesi ir lieki!

| 4.7. | Tāpēc EESK uzskata, ka Eiropai nav vajadzīga stratēģija tikai biodegvielu jomā, bet gan labāk pārdomāta Eiropas stratēģija biomasas jomā, kas var būt klimatu saudzējošāka un radīt vairāk jaunas darbavietas nekā pašlaik izskatāmā stratēģija biodegvielu jomā, kura lielā mērā būs orientēta uz kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību importu. |
| --- | --- |

4.7.

Tāpēc EESK uzskata, ka Eiropai nav vajadzīga stratēģija tikai biodegvielu jomā, bet gan labāk pārdomāta Eiropas stratēģija biomasas jomā, kas var būt klimatu saudzējošāka un radīt vairāk jaunas darbavietas nekā pašlaik izskatāmā stratēģija biodegvielu jomā, kura lielā mērā būs orientēta uz kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību importu.

5.   Nodarbinātība saistībā ar klimatu saudzējošo lauksaimniecību un lauksaimniecības politiku

| 5.1. | No vienas puses, klimata pārmaiņas rada apdraudējumu lauksaimniecībai noteiktās Eiropas daļās, taču, no otras puses, tās var nozīmēt iespēju lauksaimniecībai un Eiropas darba ņēmējiem, ja lauksaimniecība nopietni uztvers un pasteidzinās savu lomu klimata politikas pārorientēšanā. |
| --- | --- |

5.1.

No vienas puses, klimata pārmaiņas rada apdraudējumu lauksaimniecībai noteiktās Eiropas daļās, taču, no otras puses, tās var nozīmēt iespēju lauksaimniecībai un Eiropas darba ņēmējiem, ja lauksaimniecība nopietni uztvers un pasteidzinās savu lomu klimata politikas pārorientēšanā.

| 5.2. | Tāpat kā līdz šim lauksaimniecība ir nozīmīgs darba devējs ES. Paziņojumā Komisija ir sīki izklāstījusi nodarbinātības attīstību lauku apvidos (23). Tā ir norādījusi, ka, neņemot vērā drīzāk niecīgo lauksaimniecības darba daļu, šim sektoram ir liela nozīme lauku reģionos. Līdz 2014. gadam tā paredz nodarbinātības (kā pilna laika ekvivalenta) samazināšanos lauksaimniecībā no pašreizējiem 10 miljoniem par 4-6 miljoniem nodarbināto. |
| --- | --- |

5.2.

Tāpat kā līdz šim lauksaimniecība ir nozīmīgs darba devējs ES. Paziņojumā Komisija ir sīki izklāstījusi nodarbinātības attīstību lauku apvidos (23). Tā ir norādījusi, ka, neņemot vērā drīzāk niecīgo lauksaimniecības darba daļu, šim sektoram ir liela nozīme lauku reģionos. Līdz 2014. gadam tā paredz nodarbinātības (kā pilna laika ekvivalenta) samazināšanos lauksaimniecībā no pašreizējiem 10 miljoniem par 4-6 miljoniem nodarbināto.

| 5.3. | Pa šo laiku daudzās Eiropas valstīs tiek prognozēts kvalificēta darbaspēka trūkums; jo īpaši trūks tādu darbinieku, kas uzņēmumos spētu ieņemt vadošus amatus vai rīkoties ar sarežģītu tehniku. Esošo darbavietu nepietiekamā pievilcība vēl vairāk veicina speciālistu trūkumu. Komiteja jau ir skaidri norādījusi par šādu notikumu virzību un kvalitatīvu diskusiju nepieciešamību nodarbinātības jomā (24). |
| --- | --- |

5.3.

Pa šo laiku daudzās Eiropas valstīs tiek prognozēts kvalificēta darbaspēka trūkums; jo īpaši trūks tādu darbinieku, kas uzņēmumos spētu ieņemt vadošus amatus vai rīkoties ar sarežģītu tehniku. Esošo darbavietu nepietiekamā pievilcība vēl vairāk veicina speciālistu trūkumu. Komiteja jau ir skaidri norādījusi par šādu notikumu virzību un kvalitatīvu diskusiju nepieciešamību nodarbinātības jomā (24).

Potenciālās darbavietas saistībā ar bioenerģiju

| 5.4. | Videi nekaitīgi ražotas biomasas potenciāls enerģētikas mērķiem Eiropā tika pētīts Eiropas Vides aģentūras pētījumā 2006. gadā. Pieaugot biomasai no atkritumiem (piemēram, no mājsaimniecības atkritumiem) un no mežsaimniecības, 2030. gadā varētu saražot 15-16 % no prognozētā primārās enerģijas patēriņa ES-25 vajadzībām. Līdz ar to lauku apvidos varētu nodrošināt vai pat radīt no jauna 500 000 līdz 600 000 darbavietas. |
| --- | --- |

5.4.

Videi nekaitīgi ražotas biomasas potenciāls enerģētikas mērķiem Eiropā tika pētīts Eiropas Vides aģentūras pētījumā 2006. gadā. Pieaugot biomasai no atkritumiem (piemēram, no mājsaimniecības atkritumiem) un no mežsaimniecības, 2030. gadā varētu saražot 15-16 % no prognozētā primārās enerģijas patēriņa ES-25 vajadzībām. Līdz ar to lauku apvidos varētu nodrošināt vai pat radīt no jauna 500 000 līdz 600 000 darbavietas.

| 5.5. | Jautājumā par to, vai un cik jaunas darbavietas tiks radītas, ražojot bioenerģiju, izšķiroša nozīme ir stratēģijas izvēlei. Vācijas Federālās lauksaimniecības ministrijas Zinātniskā komiteja sagaida lielāku efektu attiecībā uz darbavietām un klimata aizsardzību, ja uzsvars tiks likts uz “bioenerģijas ražošanu koģenerācijas iekārtās vai apkures sistēmās, kas izmanto šķeldu, kā arī biogāzi no kūtsmēsliem un pārpalikumiem.” Turpretī, ja bioenerģijas veicināšana izraisīs dzīvnieku audzēšanas aizstāšanu vai, kā izskatās, biodegvielu ražošana būs atkarīga no importa, nodarbinātības saldo lauku apvidos būs negatīvs. |
| --- | --- |

5.5.

Jautājumā par to, vai un cik jaunas darbavietas tiks radītas, ražojot bioenerģiju, izšķiroša nozīme ir stratēģijas izvēlei. Vācijas Federālās lauksaimniecības ministrijas Zinātniskā komiteja sagaida lielāku efektu attiecībā uz darbavietām un klimata aizsardzību, ja uzsvars tiks likts uz “bioenerģijas ražošanu koģenerācijas iekārtās vai apkures sistēmās, kas izmanto šķeldu, kā arī biogāzi no kūtsmēsliem un pārpalikumiem.” Turpretī, ja bioenerģijas veicināšana izraisīs dzīvnieku audzēšanas aizstāšanu vai, kā izskatās, biodegvielu ražošana būs atkarīga no importa, nodarbinātības saldo lauku apvidos būs negatīvs.

| 5.6. | To, ka noteiktu bioenerģijas veidu ražošana ekonomiski, ekoloģiski un sociāli var atmaksāties arī lauksaimniecībā un reģionālajā darba tirgū, pierāda piemēri, kad ir izdevusies pārorientēšanās uz slēgtiem bioenerģijas cikliem: Murekas [Mureck] Gisinga [Güssing] (Austrija) vai Jīnde [Jühnde] (Vācija) pašvaldībās līdz pat 170 % ir sasniegts nodrošinājuma līmenis ar atjaunojamiem enerģijas avotiem. Šo iespaidīgo ekoloģisko bilanci papildina pozitīvs efekts vietējā darba tirgū (amatniecībā), turklāt vēl nav ierēķinātas to lauksaimnieku darbavietas, kuri piegādā izejvielas (25). |
| --- | --- |

5.6.

To, ka noteiktu bioenerģijas veidu ražošana ekonomiski, ekoloģiski un sociāli var atmaksāties arī lauksaimniecībā un reģionālajā darba tirgū, pierāda piemēri, kad ir izdevusies pārorientēšanās uz slēgtiem bioenerģijas cikliem: Murekas [Mureck] Gisinga [Güssing] (Austrija) vai Jīnde [Jühnde] (Vācija) pašvaldībās līdz pat 170 % ir sasniegts nodrošinājuma līmenis ar atjaunojamiem enerģijas avotiem. Šo iespaidīgo ekoloģisko bilanci papildina pozitīvs efekts vietējā darba tirgū (amatniecībā), turklāt vēl nav ierēķinātas to lauksaimnieku darbavietas, kuri piegādā izejvielas (25).

| 5.7. | Tā kā ir paredzams, ka nākotnē palielināsies ienākumu un labklājības atšķirības starp urbanizētajiem centriem un lauku apvidiem, nodarbinātības politikas ziņā lauku apvidiem jāvelta īpaša uzmanība. Kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību ilgtspējīga ražošana un to pārveidošana enerģijā var nodrošināt un radīt darbavietas laukos, jo attiecīgajā reģionā saglabājas pievienotās vērtības radīšana. |
| --- | --- |

5.7.

Tā kā ir paredzams, ka nākotnē palielināsies ienākumu un labklājības atšķirības starp urbanizētajiem centriem un lauku apvidiem, nodarbinātības politikas ziņā lauku apvidiem jāvelta īpaša uzmanība. Kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību ilgtspējīga ražošana un to pārveidošana enerģijā var nodrošināt un radīt darbavietas laukos, jo attiecīgajā reģionā saglabājas pievienotās vērtības radīšana.

Nodarbinātības lauksaimniecībā kvalitātes nodrošināšana

| 5.8. | Klimata aizsardzības mērķi var sasniegt tikai ar kvalificētu darbaspēku. Šim nolūkam uzņēmumiem jāpiedāvā darba ņēmējiem attiecīgas tālākās izglītības iespējas. |
| --- | --- |

5.8.

Klimata aizsardzības mērķi var sasniegt tikai ar kvalificētu darbaspēku. Šim nolūkam uzņēmumiem jāpiedāvā darba ņēmējiem attiecīgas tālākās izglītības iespējas.

Sociālo standartu noteikšana un nodrošināšana

| 5.9. | Saskaņā ar vispārēju viedokli turpinās palielināties pieprasījums pēc biomasas, kas importēta no jaunattīstības un strauji augošajām valstīm, un tā nozīme pieaugs. Turklāt iespējamās izmaksu priekšrocības netiks gūtas, iznīcinot ekoloģiskos un sociālos dzīves pamatus ražotājvalstīs. Tāpēc, ražojot bioenerģiju, jāņem vērā Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) nodarbinātības un darba aizsardzības normatīvi (26). |
| --- | --- |

5.9.

Saskaņā ar vispārēju viedokli turpinās palielināties pieprasījums pēc biomasas, kas importēta no jaunattīstības un strauji augošajām valstīm, un tā nozīme pieaugs. Turklāt iespējamās izmaksu priekšrocības netiks gūtas, iznīcinot ekoloģiskos un sociālos dzīves pamatus ražotājvalstīs. Tāpēc, ražojot bioenerģiju, jāņem vērā Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) nodarbinātības un darba aizsardzības normatīvi (26).

Darba ņēmēju un arodbiedrību līdzdalība

| 5.10. | Strukturālas lauksaimniecības izmaiņas izšķiroši ietekmēs darbavietu kvalitāti un darba ņēmēju ienākumus. Tādēļ šajos izmaiņu procesos jāiesaista nodarbinātie un arodbiedrības. Tā kā indivīdu tiešas iesaistes lēmumu pieņemšanā modeļi Eiropā ļoti atšķiras, vairāk jāievēro lauksaimniecībā nodarbināto vēlmes piedalīties esošajās Eiropas un valstu struktūrās. Tas jādara jo īpaši tāpēc, ka ar šo komunikāciju un ideju apmaiņas palīdzību var nodrošināt un saglabāt darbavietas. |
| --- | --- |

5.10.

Strukturālas lauksaimniecības izmaiņas izšķiroši ietekmēs darbavietu kvalitāti un darba ņēmēju ienākumus. Tādēļ šajos izmaiņu procesos jāiesaista nodarbinātie un arodbiedrības. Tā kā indivīdu tiešas iesaistes lēmumu pieņemšanā modeļi Eiropā ļoti atšķiras, vairāk jāievēro lauksaimniecībā nodarbināto vēlmes piedalīties esošajās Eiropas un valstu struktūrās. Tas jādara jo īpaši tāpēc, ka ar šo komunikāciju un ideju apmaiņas palīdzību var nodrošināt un saglabāt darbavietas.

| 5.11. | Kopš 1999. gada pastāvošā Eiropas Sociālā dialoga komiteja lauksaimniecībā kā reprezentatīva sociālo partneru grupa nodarbinātības un jaunu lauksaimniecības uzdevumu turpmākas attīstības jautājumos ir kvalificēta ekspertu un konsultatīva padome. EESK iesaka Komisijai nostiprināt šīs komitejas funkcijas, arī ņemot vērā klimata politiku. Valstu līmenī būtu jāsekmē sociālo partneru kā ekspertu līdzdalība Lauku attīstības uzraudzības komitejās par klimatam būtiskiem jautājumiem lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

5.11.

Kopš 1999. gada pastāvošā Eiropas Sociālā dialoga komiteja lauksaimniecībā kā reprezentatīva sociālo partneru grupa nodarbinātības un jaunu lauksaimniecības uzdevumu turpmākas attīstības jautājumos ir kvalificēta ekspertu un konsultatīva padome. EESK iesaka Komisijai nostiprināt šīs komitejas funkcijas, arī ņemot vērā klimata politiku. Valstu līmenī būtu jāsekmē sociālo partneru kā ekspertu līdzdalība Lauku attīstības uzraudzības komitejās par klimatam būtiskiem jautājumiem lauksaimniecībā.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Piemēram, 2007. gada ugunsgrēki Grieķijā, kad tika iznīcinātas olīvkoku plantācijas.

1

(2)  COM(2007) 414, 18.7.2007., par ko EESK izstrādā atzinumu NAT 370 (OV C 224, 30.8.2008., 67. lpp.).

2

(3)  COM(2007) 722 galīgā redakcija, 18.2.2007, EESK atzinums CESE 988/2008, pieņemts 29.5.2008.

3

(4)  CO2e = oglekļa ekvivalents.

4

2

(5)  Cool Farming: Climate impacts of agriculture and mitigation potential, Greenpeace pētījums, 2007. gada decembris.

5

Cool Farming: Climate impacts of agriculture and mitigation potential

Greenpeace

(6)  Avots: Eiropas Vides aģentūra, Eiropas Vides aģentūras (EVA) ziņojums 5/2007.

6

(7)  IPCC WG III Chapter 8 (2007), Agriculture.

7

IPCC WG III Chapter 8 (2007), Agriculture.

(8)  Tostarp attiecībā uz lopbarību.

8

(9)  Pēc jūrām augsne ir otra lielākā oglekļa krātuve. Daži skaitļi šajā sakarā (turklāt EESK ir zināms, ka daļēji var būt lielas atšķirības): aramzeme satur aptuveni 60 t oglekļa uz hektāru, ganības vai mežu zemes — divreiz vairāk (mežu gadījumā papildus jāvērtē kokos uzkrātais oglekļa daudzums), vienā purva hektārā ir uzkrātas līdz 1 600 t oglekļa.

9

(10)  Piemēram, sojas kā Eiropas lauksaimniecības dzīvnieku barības ražošana, palmu vai jatropha eļļas ražošana enerģijas nolūkiem (“bioloģiskās” degvielas).

10

(11)  Naftas, ogļu un gāzes krājumi, virszemes biomasa, augsnē uzkrātais ogleklis, kā arī okeāni.

11

(12)  Sk., piemēram, “Savstarpējās atbilstības kritērijus”.

12

(13)  N
  2
  O release from agro-biofuel production negates global warming reduction by replacing fossil fuels, publicēts: Atmos. Chem. Phys. Discuss., 7, 11191–11205, 2007.

13

N

2

O release from agro-biofuel production negates global warming reduction by replacing fossil fuels

Atmos. Chem. Phys. Discuss.

(14)  Apm. 3,3 mljd. t CO2e gadā.

14

2

(15)  Liellopu skaits pasaulē: 1 297 milj. dzīvnieku (1990. g.), 1 339 milj. dzīvnieku (2004. g.), ES (25): 111,2 milj. dzīvnieku (1990. g.), 86,4 milj. dzīvnieku (2004. g.), Ķīnā: 79,5 milj. dzīvnieku (1990. g.), 106,5 milj. dzīvnieku (2004. g.).

15

(16)  Skat. brošūru “Klimaschutz und Öko-Landbau” in: Ökologie & Landbau, Heft 1/2008.

16

(17)  Federālās valdības atbilde uz frakcijas Alianse 90/Zaļie pieprasījumu par tematu “Lauksaimniecība un klimata aizsardzība,” izdevums Nr. 16/5346, 13. punkts.

17

Alianse 90/Zaļie

(18)  OV C 44, 16.2.2008, 34. lpp., kā arī atzinums TEN/338 par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu”, COM(2008) 19 galīgā redakcija, sagatavošanā.

18

(19)  Piem., Vācijas Federālās lauksaimniecības ministrijas Zinātniskā konsultatīvā padome.

19

(20)  OV C 162, 25.6.2008., 72. lpp.

20

(21)  OV C 162, 25.6.2008., 52. lpp.

21

(22)  Empa ir materiālo zinātņu un tehnoloģiju pētniecības institūts, piederīgs Šveices Federālajam tehnoloģiju institūtam (ETH) Cīrihē.

22

Empa

ETH

(23)  COM(2006) 857 galīgā redakcija “Nodarbinātība lauku reģionos: atšķirību izlīdzināšana.”

23

(24)  OV C 120, 16.5.2008., 25. lpp.

24

(25)  Sīkāk skat. tīmekļa vietnē www.seeg.at

25

(26)  www.ilo.org/public/german/region/eurpro/bonn/ilo_kernarbeitsnormen.htm

26

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/66 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/66

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai pilnveidotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu”

COM(2008) 16 galīgā redakcija — 2008/0013 COD

(2009/C 27/15)

Eiropas Savienības Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 175. pantu 2008. gada 13. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai pilnveidotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 4. jūnijā. Ziņotājs — Adams kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 124 balsīm par, 2 balsīm pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) vērtība tiks mērīta pēc tā, kā tā ietekmē Eiropas SEG emisijas un tās saistību un paraugu, kā stimulēt globālu rīcību un/vai attīstīties par visaptverošu pasaules mēroga shēmu. Šajā kontekstā:






  — | virzība uz kvotu izsoles plašāku ieviešanu ir atzinīgi vērtējama kā atbilstoša principam “piesārņotājs maksā”, novēršot virspeļņas gūšanas iespējas, veicinot un finansējot zema oglekļa satura tehnoloģijas un produktus, kā arī sekmējot inovāciju; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) vērtība tiks mērīta pēc tā, kā tā ietekmē Eiropas SEG emisijas un tās saistību un paraugu, kā stimulēt globālu rīcību un/vai attīstīties par visaptverošu pasaules mēroga shēmu. Šajā kontekstā:

—

virzība uz kvotu izsoles plašāku ieviešanu ir atzinīgi vērtējama kā atbilstoša principam “piesārņotājs maksā”, novēršot virspeļņas gūšanas iespējas, veicinot un finansējot zema oglekļa satura tehnoloģijas un produktus, kā arī sekmējot inovāciju;

| — | pasākumi, lai aizsargātu noteiktas lielas energoietilpīgas rūpniecības nozares un pakašnozares, kas ir jutīgas pret starptautisku konkurenci, ir jāapsver vienīgi tad, ja nav noslēgts spēkā esošs starptautisks nolīgums par klimata izmaiņām, kas paredz tādu pašu slogu attiecīgajām nozarēm visas pasaules mērogā, lai novērstu “oglekļa noplūdes”. ES ETS nedrīkst negatīvi ietekmēt ES rūpniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai aizsargātu noteiktas lielas energoietilpīgas rūpniecības nozares un pakašnozares, kas ir jutīgas pret starptautisku konkurenci, ir jāapsver vienīgi tad, ja nav noslēgts spēkā esošs starptautisks nolīgums par klimata izmaiņām, kas paredz tādu pašu slogu attiecīgajām nozarēm visas pasaules mērogā, lai novērstu “oglekļa noplūdes”. ES ETS nedrīkst negatīvi ietekmēt ES rūpniecības konkurētspēju;

| — | regula par izsolēm būtu jāpieņem pēc iespējas drīzāk, lai novērstu liekas neskaidrības; |
| --- | --- |

—

regula par izsolēm būtu jāpieņem pēc iespējas drīzāk, lai novērstu liekas neskaidrības;

| — | Komisijai vajadzēt virzīt priekšlikumus par to, kā panākt saistības attiecībā uz pāreju no 20 % uz 30 % samazinājuma mērķi starptautiskā nolīgumā; |
| --- | --- |

—

Komisijai vajadzēt virzīt priekšlikumus par to, kā panākt saistības attiecībā uz pāreju no 20 % uz 30 % samazinājuma mērķi starptautiskā nolīgumā;

| — | būtu jādara viss iespējamais, lai izveidotu kopīgu platformu ar maksimālā apjoma noteikšanas un tirdzniecības sistēmām ASV un citās ESAO valstīs; |
| --- | --- |

—

būtu jādara viss iespējamais, lai izveidotu kopīgu platformu ar maksimālā apjoma noteikšanas un tirdzniecības sistēmām ASV un citās ESAO valstīs;

| — | jūras transports būtu jāiekļauj ETS, ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija steidzami nepiedāvās efektīvus ierosinājumus. |
| --- | --- |

—

jūras transports būtu jāiekļauj ETS, ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija steidzami nepiedāvās efektīvus ierosinājumus.

| 1.2. | ETS jāveicina zema oglekļa ekonomika un klimata aizsardzība, adaptācija un klimata pārmaiņu samazināšana.






  — | Piešķirot bezmaksas kvotas, stingri jāpiemēro salīdzinošā novērtēšana un uz rezultātiem orientēti mērķi. |
| --- | --- | --- |

1.2.

ETS jāveicina zema oglekļa ekonomika un klimata aizsardzība, adaptācija un klimata pārmaiņu samazināšana.

—

Piešķirot bezmaksas kvotas, stingri jāpiemēro salīdzinošā novērtēšana un uz rezultātiem orientēti mērķi.

| — | Vismaz 50 % kvotu tirdzniecības ieņēmumu būtu jānovirza 10.3.a-f pantā minēto pasākumu atbalstam. |
| --- | --- |

—

Vismaz 50 % kvotu tirdzniecības ieņēmumu būtu jānovirza 10.3.a-f pantā minēto pasākumu atbalstam.

| — | Būtu jānovērš potenciāli šķēršļi, kas varētu ierobežot koģenerācijas (CHP) un efektīvu rajonu apkures sistēmu lomu un attīstību. |
| --- | --- |

—

Būtu jānovērš potenciāli šķēršļi, kas varētu ierobežot koģenerācijas (CHP) un efektīvu rajonu apkures sistēmu lomu un attīstību.

| — | Mežu kā oglekļa “sūkļu” izmantošanas, mežu izciršanas un zemes lietošanas jautājumiem būtu jāpievēršas vairāk nekā to paredz Komisijas pakete. |
| --- | --- |

—

Mežu kā oglekļa “sūkļu” izmantošanas, mežu izciršanas un zemes lietošanas jautājumiem būtu jāpievēršas vairāk nekā to paredz Komisijas pakete.

| 1.3. | ETS būtu jāsamazina birokrātiskie šķēršļi un jāpanāk skaidrība un pārredzamība.






  — | Priekšlikumā ierosinātajiem pasākumiem, uz kuriem patlaban ir attiecināts komitoloģijas process, ir steidzami jāpievērš uzmanība un jāvieš skaidrība. |
| --- | --- | --- |

1.3.

ETS būtu jāsamazina birokrātiskie šķēršļi un jāpanāk skaidrība un pārredzamība.

—

Priekšlikumā ierosinātajiem pasākumiem, uz kuriem patlaban ir attiecināts komitoloģijas process, ir steidzami jāpievērš uzmanība un jāvieš skaidrība.

| — | Komisijai būtu jāapsver izslēgšanas robežas palielināšana no 10 000 līdz 25 000 tonnām attiecībā uz mazajām iekārtām, ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti atbilstoši kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

—

Komisijai būtu jāapsver izslēgšanas robežas palielināšana no 10 000 līdz 25 000 tonnām attiecībā uz mazajām iekārtām, ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti atbilstoši kompensācijas pasākumi.

| 1.4. | ETS būtu uzskatāma par taisnīgu ES ietvaros, tajā pat laikā atzīstot akūto nepieciešamību industrializēties nesen sākušajām valstīm un mazāk attīstītajām valstīm panākt ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanos.






  — | Jāapsver sloga līdzsvarošana starp nozarēm, kuras ietver ETS, un tām, kuras ir ārpus šīs sistēmas. |
| --- | --- | --- |

1.4.

ETS būtu uzskatāma par taisnīgu ES ietvaros, tajā pat laikā atzīstot akūto nepieciešamību industrializēties nesen sākušajām valstīm un mazāk attīstītajām valstīm panākt ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanos.

—

Jāapsver sloga līdzsvarošana starp nozarēm, kuras ietver ETS, un tām, kuras ir ārpus šīs sistēmas.

| — | Būtu jāpārskata kopīgas īstenošanas (KĪ) mehānisma vai Tīras attīstības mehānisma (TAM) kredītu izmantošanas ierobežošana bez starptautiska nolīguma. |
| --- | --- |

—

Būtu jāpārskata kopīgas īstenošanas (KĪ) mehānisma vai Tīras attīstības mehānisma (TAM) kredītu izmantošanas ierobežošana bez starptautiska nolīguma.

| — | Jārod risinājums iespējamām grūtībām tajās Austrumeiropas dalībvalstīs, kuru elektroapgāde tiek veikta galvenokārt no Krievijas, nevis ES. |
| --- | --- |

—

Jārod risinājums iespējamām grūtībām tajās Austrumeiropas dalībvalstīs, kuru elektroapgāde tiek veikta galvenokārt no Krievijas, nevis ES.

2.   Ievads

| 2.1. | Emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) izveidoja 2003. gada oktobrī ar Direktīvu 2003/87/EK. ETS mērķis ir kontrolēt klimata pārmaiņas veicinošus faktorus, jo īpaši antropogēnās siltumnīcas efektu izraisošās gāzes (SEG), piedāvājot ekonomiskus stimulus emisiju samazināšanai. Tā ir emisiju maksimālā apjoma noteikšanas un tirdzniecības sistēma, kurā ir noteikts piesārņojošas vielas (galvenokārt CO2) pieļaujamās emisijas ierobežojums jeb maksimālais apjoms. ETS ir ES nozīmīgākais SEG ierobežošanas mehānisms, un salīdzinājumā ar tiešajiem nodokļiem vai tiešo regulēšanu tam ir dota priekšroka. |
| --- | --- |

2.1.

Emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) izveidoja 2003. gada oktobrī ar Direktīvu 2003/87/EK. ETS mērķis ir kontrolēt klimata pārmaiņas veicinošus faktorus, jo īpaši antropogēnās siltumnīcas efektu izraisošās gāzes (SEG), piedāvājot ekonomiskus stimulus emisiju samazināšanai. Tā ir emisiju maksimālā apjoma noteikšanas un tirdzniecības sistēma, kurā ir noteikts piesārņojošas vielas (galvenokārt CO2) pieļaujamās emisijas ierobežojums jeb maksimālais apjoms. ETS ir ES nozīmīgākais SEG ierobežošanas mehānisms, un salīdzinājumā ar tiešajiem nodokļiem vai tiešo regulēšanu tam ir dota priekšroka.

3.   Vispārīgie principi

| 3.1. | Pašlaik ETS attiecas uz vairāk nekā 10 000 iekārtu enerģētikas un rūpniecības nozarē, kas kopumā rada 40 % ES SEG. Iekārtām tiek piešķirtas emisijas atļaujas ex ante, un tām ir jāiesniedz tāds kvotu (vai kredītu) skaits, kas ļauj emitēt noteiktu SEG daudzumu, kurš ir ekvivalents to faktiskajai emisijai. Kopējais kvotu un kredītu daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo apjomu un tādējādi ir ierobežots līdz šim līmenim. Uzņēmumiem, kas rada vairāk SEG, nekā tiem ir piešķirtas emisijas atļaujas, jāpērk kredīti no tiem, kuri piesārņo mazāk, vai izsolēs jāiegādājas jaunas atļaujas. |
| --- | --- |

3.1.

Pašlaik ETS attiecas uz vairāk nekā 10 000 iekārtu enerģētikas un rūpniecības nozarē, kas kopumā rada 40 % ES SEG. Iekārtām tiek piešķirtas emisijas atļaujas ex ante, un tām ir jāiesniedz tāds kvotu (vai kredītu) skaits, kas ļauj emitēt noteiktu SEG daudzumu, kurš ir ekvivalents to faktiskajai emisijai. Kopējais kvotu un kredītu daudzums nedrīkst pārsniegt maksimālo apjomu un tādējādi ir ierobežots līdz šim līmenim. Uzņēmumiem, kas rada vairāk SEG, nekā tiem ir piešķirtas emisijas atļaujas, jāpērk kredīti no tiem, kuri piesārņo mazāk, vai izsolēs jāiegādājas jaunas atļaujas.

| 3.2. | Kvotu nodošanu sauc par tirdzniecību. Būtībā jebkurš emitētājs šajā sistēmā maksā par piesārņojumu, savukārt pārdevējs tiek atalgots par to, ka ir samazinājis emisiju daudzumu vairāk nekā vajadzīgs. Teorētiski, tādā veidā tie, kas bez grūtībām un ar vismazākajiem izdevumiem spēj samazināt emisiju daudzumu, to arī izdarīs, panākot piesārņojuma samazinājumu par sabiedrībai visizdevīgākajām izmaksām. ETS viena “kvota” atbilst tiesībām noteiktā laika posmā emitēt vienu tonnu oglekļa dioksīda — citu SEG izmešus pārrēķina CO2 ekvivalentā. |
| --- | --- |

3.2.

Kvotu nodošanu sauc par tirdzniecību. Būtībā jebkurš emitētājs šajā sistēmā maksā par piesārņojumu, savukārt pārdevējs tiek atalgots par to, ka ir samazinājis emisiju daudzumu vairāk nekā vajadzīgs. Teorētiski, tādā veidā tie, kas bez grūtībām un ar vismazākajiem izdevumiem spēj samazināt emisiju daudzumu, to arī izdarīs, panākot piesārņojuma samazinājumu par sabiedrībai visizdevīgākajām izmaksām. ETS viena “kvota” atbilst tiesībām noteiktā laika posmā emitēt vienu tonnu oglekļa dioksīda — citu SEG izmešus pārrēķina CO2 ekvivalentā.

| 3.3. | Kredītus no emisiju taupīšanas projektiem trešās valstīs dalībvalstis var atļaut izmantot tāpat kā kvotas. Šiem projektiem ir jābūt atzītiem saskaņā ar Kioto kopīgas īstenošanas (KĪ) mehānismu vai Tīras attīstības mehānismu (TAM). |
| --- | --- |

3.3.

Kredītus no emisiju taupīšanas projektiem trešās valstīs dalībvalstis var atļaut izmantot tāpat kā kvotas. Šiem projektiem ir jābūt atzītiem saskaņā ar Kioto kopīgas īstenošanas (KĪ) mehānismu vai Tīras attīstības mehānismu (TAM).

4.   ETS tirdzniecības periodi

4.1.   Pirmais ETS tirdzniecības periods (1.1.2005.–31.12.2007.).

| 4.1.1. | Pirmajā apguves fāzē tika izveidota emisiju tirdzniecības infrastruktūra, tomēr sistēmas efektivitāte bija ļoti ierobežota, jo dalībvalstis piešķīra pārāk daudz kvotu (pirmajam un otrajam posmam dalībvalstis ir izveidojušas valstu sadales plānus (VSP), kuros noteikts emisiju kopējais apjoms un tas, cik kvotu piešķirts katrai iekārtai). Pirmajam tirdzniecības periodam bija raksturīgas lielas kvotu cenas svārstības, kas tā beigās izraisīja oglekļa dioksīda emisijas cenas sabrukumu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Pirmajā apguves fāzē tika izveidota emisiju tirdzniecības infrastruktūra, tomēr sistēmas efektivitāte bija ļoti ierobežota, jo dalībvalstis piešķīra pārāk daudz kvotu (pirmajam un otrajam posmam dalībvalstis ir izveidojušas valstu sadales plānus (VSP), kuros noteikts emisiju kopējais apjoms un tas, cik kvotu piešķirts katrai iekārtai). Pirmajam tirdzniecības periodam bija raksturīgas lielas kvotu cenas svārstības, kas tā beigās izraisīja oglekļa dioksīda emisijas cenas sabrukumu.

| 4.1.2. | Parādījās nopietna ETS kritika, kas bija vērsta pret sākotnējām piešķiršanas metodēm un ieņēmumu izlietojumu, maksimālo apjomu, taisnīguma nodrošināšanas, sarežģītības, uzraudzības un īstenošanas problēmām un risku, ka sistēma var veicināt vislielāko emisijas apjomu radošās nozarēs strādājošu uzņēmumu pārcelšanu uz valstīm, kurās nav regulējuma emisiju jomā, Tika apšaubīta arī KĪ/TAM kredītu vērtība un uzticamība un kritizēts tas, ka sistēmas dēļ palielinās ražošanas izmaksas. Kļuva skaidrs, ka šīs problēmas ir jāatrisina, pārskatot ETS, lai sistēma iegūtu gan nozares, gan NVO uzticību. |
| --- | --- |

4.1.2.

Parādījās nopietna ETS kritika, kas bija vērsta pret sākotnējām piešķiršanas metodēm un ieņēmumu izlietojumu, maksimālo apjomu, taisnīguma nodrošināšanas, sarežģītības, uzraudzības un īstenošanas problēmām un risku, ka sistēma var veicināt vislielāko emisijas apjomu radošās nozarēs strādājošu uzņēmumu pārcelšanu uz valstīm, kurās nav regulējuma emisiju jomā, Tika apšaubīta arī KĪ/TAM kredītu vērtība un uzticamība un kritizēts tas, ka sistēmas dēļ palielinās ražošanas izmaksas. Kļuva skaidrs, ka šīs problēmas ir jāatrisina, pārskatot ETS, lai sistēma iegūtu gan nozares, gan NVO uzticību.

4.2.   Otrais ETS tirdzniecības periods (1.1.2005.–31.12.2012.).

| 4.2.1. | Šī fāze attiecas uz visām 27 dalībvalstīm un sakrīt ar Kioto protokola pirmo saistību periodu un prasību samazināt SEG emisijas apjomu. Līdz šim kvotu cenai ir bijusi stabila pieauguma tendence tādā apjomā, kas ievērojami stimulē emisijas samazināšanas pasākumus. Pašreizējā (2008. gada maija) tirdzniecības cena ir aptuveni €25 par tonnu. Šajā laikā Komisija ir veikusi sistemātisku novērtējumu par dalībvalstu ierosinātajiem maksimālajiem apjomiem, balstoties uz pārbaudītām emisijām, un rezultātā ETS nozaru emisijām maksimālais apjoms ir noteikts caurmērā 6,5 % zem 2005. gada līmeņa. Otrajā tirdzniecības periodā ir bijušas citas nelielas sistēmas izmaiņas, tomēr emisiju radītāji aktīvi turpina reaģēt un piemēroties. Datu pārbaudes un tirdzniecības pieredze joprojām tiek uzkrāta, kas, lielākoties, apstiprina shēmas pamatkoncepciju. |
| --- | --- |

4.2.1.

Šī fāze attiecas uz visām 27 dalībvalstīm un sakrīt ar Kioto protokola pirmo saistību periodu un prasību samazināt SEG emisijas apjomu. Līdz šim kvotu cenai ir bijusi stabila pieauguma tendence tādā apjomā, kas ievērojami stimulē emisijas samazināšanas pasākumus. Pašreizējā (2008. gada maija) tirdzniecības cena ir aptuveni €25 par tonnu. Šajā laikā Komisija ir veikusi sistemātisku novērtējumu par dalībvalstu ierosinātajiem maksimālajiem apjomiem, balstoties uz pārbaudītām emisijām, un rezultātā ETS nozaru emisijām maksimālais apjoms ir noteikts caurmērā 6,5 % zem 2005. gada līmeņa. Otrajā tirdzniecības periodā ir bijušas citas nelielas sistēmas izmaiņas, tomēr emisiju radītāji aktīvi turpina reaģēt un piemēroties. Datu pārbaudes un tirdzniecības pieredze joprojām tiek uzkrāta, kas, lielākoties, apstiprina shēmas pamatkoncepciju.

4.3.   Trešais ETS tirdzniecības periods 2013.–2020. gads.

| 4.3.1. | Komisija ierosina būtiskas izmaiņas ETS, kas stāsies spēkā šajā fāzē. Tas ir iemesls, kādēļ tiek grozīta Direktīva 2003/87/EK. |
| --- | --- |

4.3.1.

Komisija ierosina būtiskas izmaiņas ETS, kas stāsies spēkā šajā fāzē. Tas ir iemesls, kādēļ tiek grozīta Direktīva 2003/87/EK.

5.   Ierosinātās direktīvas, ar kuru veic grozījumus, kopsavilkums

| 5.1. | Lai gan ES ETS radīja pasaules lielāko vienoto oglekļa tirgu (1), sākotnējā pārlieku dāsnā (bezmaksas) kvotu piešķiršana VSP bija šķērslis, un acīmredzot neatbilstoši ETS nozaru emisiju efektīvas samazināšanas mērķiem visā ES. Stingru SEG samazināšanas saistību kontekstā pārskatītā ETS tiek uzskatīta par ļoti svarīgu, nodrošinot ilgtermiņa oglekļa cenu signālu, veicinot iniciatīvas zema oglekļa līmeņa investīcijām un pārvēršot Eiropu par zema SEG līmeņa ekonomiku. |
| --- | --- |

5.1.

Lai gan ES ETS radīja pasaules lielāko vienoto oglekļa tirgu (1), sākotnējā pārlieku dāsnā (bezmaksas) kvotu piešķiršana VSP bija šķērslis, un acīmredzot neatbilstoši ETS nozaru emisiju efektīvas samazināšanas mērķiem visā ES. Stingru SEG samazināšanas saistību kontekstā pārskatītā ETS tiek uzskatīta par ļoti svarīgu, nodrošinot ilgtermiņa oglekļa cenu signālu, veicinot iniciatīvas zema oglekļa līmeņa investīcijām un pārvēršot Eiropu par zema SEG līmeņa ekonomiku.

| 5.2. | Grozījumi:






  — | ievieš vienu emisijas kvotu maksimālo apjomu 27 valstu maksimālo apjomu vietā — VSP vairs nepastāvēs; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Grozījumi:

—

ievieš vienu emisijas kvotu maksimālo apjomu 27 valstu maksimālo apjomu vietā — VSP vairs nepastāvēs;

| — | ievērojami palielina to kvotu proporciju, kuras tiek izsolītas, un saskaņo noteikumus par brīvu piešķiršanu, lai veicinātu oglekļa efektīvas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

—

ievērojami palielina to kvotu proporciju, kuras tiek izsolītas, un saskaņo noteikumus par brīvu piešķiršanu, lai veicinātu oglekļa efektīvas tehnoloģijas;

| — | nodod daļu izsoles tiesību, pamatojoties uz ienākumiem uz vienu iedzīvotāju; |
| --- | --- |

—

nodod daļu izsoles tiesību, pamatojoties uz ienākumiem uz vienu iedzīvotāju;

| — | saskaņo galvenās definīcijas un uzlabo juridisko un tehnisko skaidrību; |
| --- | --- |

—

saskaņo galvenās definīcijas un uzlabo juridisko un tehnisko skaidrību;

| — | iekļauj jaunas nozares (petroķīmiju, amonjaku un alumīniju) un jaunas SEG (slāpekļa oksīds un perfluorogļūdeņradis), palielinot pārsegumu par 6 %; |
| --- | --- |

—

iekļauj jaunas nozares (petroķīmiju, amonjaku un alumīniju) un jaunas SEG (slāpekļa oksīds un perfluorogļūdeņradis), palielinot pārsegumu par 6 %;

| — | ļauj mazākas iekārtas izslēgt no ETS saskaņā ar kompensēšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

—

ļauj mazākas iekārtas izslēgt no ETS saskaņā ar kompensēšanas pasākumiem;

| — | formulē noteikumus KĪ/TAM projektu kredītu izmantošanai. |
| --- | --- |

—

formulē noteikumus KĪ/TAM projektu kredītu izmantošanai.

| 5.3. | Sākot ar 2013. gadu kvotas katru gadu samazināsies (2), līdz 2020. gadam samazinot SEG ES ETS nozarē par 21 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Šis samazināšanas process ceturtajā fāzē (2021.–2028. gadam) tiks turpināts tādā pašā līmenī. Tajā pašā laikā izsolīto kvotu proporcija tiks palielināta, sākot ar 60 % 2013. gadā. Ir ierosināts, lai elektrības ražošanas nozare nesaņemtu brīvus piešķīrumus un tādējādi tiktu noteikta prasība iegādāties visas kvotas izsolē vai sekundārajā tirgū, sākot ar 2013. gadu, līdz 2020. gadam pilnībā pārtraucot bezmaksas kvotu piešķiršanu arī citās nozarēs. Izņēmums būs nozares, kurām ir būtisks “oglekļa noplūdes” risks — pārvietošana uz valstīm bez līdzīgiem emisiju ierobežojumiem. Šādām nozarēm var būt bezmaksas kvotas līdz pat 100 %. Šis lēmums tiks pieņemts 2011. gadā. Dalībvalstis veiks izsoli, un tās tiks aicinātas, nevis piespiestas, investēt ienākumus klimatam draudzīgās politikās. |
| --- | --- |

5.3.

Sākot ar 2013. gadu kvotas katru gadu samazināsies (2), līdz 2020. gadam samazinot SEG ES ETS nozarē par 21 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Šis samazināšanas process ceturtajā fāzē (2021.–2028. gadam) tiks turpināts tādā pašā līmenī. Tajā pašā laikā izsolīto kvotu proporcija tiks palielināta, sākot ar 60 % 2013. gadā. Ir ierosināts, lai elektrības ražošanas nozare nesaņemtu brīvus piešķīrumus un tādējādi tiktu noteikta prasība iegādāties visas kvotas izsolē vai sekundārajā tirgū, sākot ar 2013. gadu, līdz 2020. gadam pilnībā pārtraucot bezmaksas kvotu piešķiršanu arī citās nozarēs. Izņēmums būs nozares, kurām ir būtisks “oglekļa noplūdes” risks — pārvietošana uz valstīm bez līdzīgiem emisiju ierobežojumiem. Šādām nozarēm var būt bezmaksas kvotas līdz pat 100 %. Šis lēmums tiks pieņemts 2011. gadā. Dalībvalstis veiks izsoli, un tās tiks aicinātas, nevis piespiestas, investēt ienākumus klimatam draudzīgās politikās.

| 5.4. | Ir ieviesta noteiktība par to, ka KĪ/TAM kredītus (no trešajām valstīm), ko tagad var iegādāties ES operatori, varēs izmantoto līdz 2020. gadam. Šajā periodā izmantojamas kopējais daudzums ir vienāds ar daudzumu, kāds piešķirts izmantošanai otrajā tirdzniecības periodā, t.i., 1,4 miljardi kvotu, kas atbilst vienai trešdaļai kopējā samazināšanas apjoma. ES palielinot savus samazināšanas apmērus starptautiskā klimata pakta kontekstā, 50 % papildu apjomu var panākt ar KĪ/TAM projektu kredītu palīdzību. |
| --- | --- |

5.4.

Ir ieviesta noteiktība par to, ka KĪ/TAM kredītus (no trešajām valstīm), ko tagad var iegādāties ES operatori, varēs izmantoto līdz 2020. gadam. Šajā periodā izmantojamas kopējais daudzums ir vienāds ar daudzumu, kāds piešķirts izmantošanai otrajā tirdzniecības periodā, t.i., 1,4 miljardi kvotu, kas atbilst vienai trešdaļai kopējā samazināšanas apjoma. ES palielinot savus samazināšanas apmērus starptautiskā klimata pakta kontekstā, 50 % papildu apjomu var panākt ar KĪ/TAM projektu kredītu palīdzību.

| 5.5. | Lai gan kredīti no zemes lietošanas (piemēram, tādi oglekļa “sūkļi” kā meži) nebūs atļauti, tomēr iekšzemes kredītus no emisiju taupīšanas shēmām, kuras neietver ETS, varētu atļaut, ja vien būs paredzēti taisnīgi noteikumi. |
| --- | --- |

5.5.

Lai gan kredīti no zemes lietošanas (piemēram, tādi oglekļa “sūkļi” kā meži) nebūs atļauti, tomēr iekšzemes kredītus no emisiju taupīšanas shēmām, kuras neietver ETS, varētu atļaut, ja vien būs paredzēti taisnīgi noteikumi.

| 5.6. | ES ETS ir sagatavoti noteikumi, lai veidotu saikni ar citām tirdzniecības sistēmām, kas veicinātu visas pasaules sistēmas attīstību. |
| --- | --- |

5.6.

ES ETS ir sagatavoti noteikumi, lai veidotu saikni ar citām tirdzniecības sistēmām, kas veicinātu visas pasaules sistēmas attīstību.

| 5.7. | Atkarībā no tā, kad tiks noslēgts starptautisks nolīgums, kvotu apjoms saskaņā ar ETS tiks samazināts saskaņā ar šo līgumu, bet TAM atkārtošanās joma tiks paplašināta. |
| --- | --- |

5.7.

Atkarībā no tā, kad tiks noslēgts starptautisks nolīgums, kvotu apjoms saskaņā ar ETS tiks samazināts saskaņā ar šo līgumu, bet TAM atkārtošanās joma tiks paplašināta.

| 5.8. | Tiks izveidots 5 % kvotu nodrošinājums jaunajām iekārtām, kas ienāks sistēmā pēc 2013. gada. Iespējams, ka šīs lidmašīnu emisijas kļūs par daļu no ETS līdz otrā perioda beigām, bet uz to attiecas atsevišķs priekšlikums (3). |
| --- | --- |

5.8.

Tiks izveidots 5 % kvotu nodrošinājums jaunajām iekārtām, kas ienāks sistēmā pēc 2013. gada. Iespējams, ka šīs lidmašīnu emisijas kļūs par daļu no ETS līdz otrā perioda beigām, bet uz to attiecas atsevišķs priekšlikums (3).

| 5.9. | Nav nekādu noteikumu, lai iekļautu jūras transportu ETS. |
| --- | --- |

5.9.

Nav nekādu noteikumu, lai iekļautu jūras transportu ETS.

6.   Vispārīgas piezīmes

| 6.1. | ES ETS nav ne akadēmisks uzdevums, ne “zaļās” nodokļu politikas veids. Tā apvieno brīvā tirgus piekļuves elementus ar noteikumiem un vispārējām norādēm, kas veidotas un precizētas politiskā procesā. Individuāli uzņēmumi drīkst paši izvēlēties, kā un vai samazināt emisiju daudzumu, un tiem būtu jāizvēlas vislētākais veids, kas atbilst piesārņojuma regulai. Tādēļ ETS svarīgākā loma ir izstrādāt iniciatīvas, kas samazinātu piesārņojuma mazināšanas mērķa sasniegšanas izmaksas. EESK atbalsta šādu pieeju. |
| --- | --- |

6.1.

ES ETS nav ne akadēmisks uzdevums, ne “zaļās” nodokļu politikas veids. Tā apvieno brīvā tirgus piekļuves elementus ar noteikumiem un vispārējām norādēm, kas veidotas un precizētas politiskā procesā. Individuāli uzņēmumi drīkst paši izvēlēties, kā un vai samazināt emisiju daudzumu, un tiem būtu jāizvēlas vislētākais veids, kas atbilst piesārņojuma regulai. Tādēļ ETS svarīgākā loma ir izstrādāt iniciatīvas, kas samazinātu piesārņojuma mazināšanas mērķa sasniegšanas izmaksas. EESK atbalsta šādu pieeju.

| 6.2. | Pašreizējais piesārņojuma mazināšanas mērķis — līdz 2050. gadam stabilizēt SEG apjomu atmosfērā ap 450–550 ppm; tas varētu izmaksāt aptuveni 1 % no pasaules IKP. Ja rīcība nebūtu efektīva, pasaules IKP samazinātos par 20 % (4). Tomēr nepārtraukto pierādījumu un pētījumu plūsma (5) liecina par SEG apjomu pieaugumu, planētas absorbcijas spējas samazināšanos un liek nopietni apšaubīt to, vai samazināšanas mērķi ir adekvāti. |
| --- | --- |

6.2.

Pašreizējais piesārņojuma mazināšanas mērķis — līdz 2050. gadam stabilizēt SEG apjomu atmosfērā ap 450–550 ppm; tas varētu izmaksāt aptuveni 1 % no pasaules IKP. Ja rīcība nebūtu efektīva, pasaules IKP samazinātos par 20 % (4). Tomēr nepārtraukto pierādījumu un pētījumu plūsma (5) liecina par SEG apjomu pieaugumu, planētas absorbcijas spējas samazināšanos un liek nopietni apšaubīt to, vai samazināšanas mērķi ir adekvāti.

| 6.3. | ETS mērķis ir kļūt par noteicošu līderi globālu centienu ziņā. Šis process notiek globālā vidē, kurā atmosfēra ir daļa vispasaules vispārīgās preces. Tāpēc sistēmas novērtējums nedrīkst izslēgt tās mijiedarbību un ietekmi uz vispasaules piesārņojuma avotiem. |
| --- | --- |

6.3.

ETS mērķis ir kļūt par noteicošu līderi globālu centienu ziņā. Šis process notiek globālā vidē, kurā atmosfēra ir daļa vispasaules vispārīgās preces. Tāpēc sistēmas novērtējums nedrīkst izslēgt tās mijiedarbību un ietekmi uz vispasaules piesārņojuma avotiem.

| 6.4. | Jāatzīmē, ka ASV likumdošana, ko paredz ieviest jaunā administrācija, ir orientēta uz līdzīgu emisiju maksimālā apjoma noteikšanas un tirdzniecības sistēmu. Kopīgā ASV/ES programma, kā arī sasaiste ar citām ESAO valstu sistēmām būtu nozīmīgs solis virzībā uz globālu sistēmu. |
| --- | --- |

6.4.

Jāatzīmē, ka ASV likumdošana, ko paredz ieviest jaunā administrācija, ir orientēta uz līdzīgu emisiju maksimālā apjoma noteikšanas un tirdzniecības sistēmu. Kopīgā ASV/ES programma, kā arī sasaiste ar citām ESAO valstu sistēmām būtu nozīmīgs solis virzībā uz globālu sistēmu.

| 6.5. | Tāpēc EESK pievērsa īpašu uzmanību ETS lomai, nodrošinot taisnīgu un pastāvīgu ietekmi uz SEG samazināšanu visā pasaulē. Vai tas liecina, ka Eiropas rīcība ir gan uzticama, gan efektīva? Šajā kontekstā ir jāsaka, ka ES mērķis līdz 2020. gadam samazināt SEG emisijas par 20 %, salīdzinot ar 1990. gada līmenī (kas ir ETS un sloga sadales ierosinājumu pamatā), ir mazāks par 25–40 % samazinājumu industriālajām valstīm, ko ES ierosināja Klimata pārmaiņu konferencē Bali 2007. gada decembrī. Komisija balstās uz mērķiem, par kuriem panākta vienošanās Eiropadomes 2007. gada pavasara sanāksmē, bet paliek neizrunāts jautājums, vai tiešām šāds samazinājuma līmenis ir pietiekams, lai sasniegtu pasaules mēroga mērķus, vai arī tas ir tikai maksimālais samazinājums, ko iespējams pieņemt, ņemot vērā dalībvalstu īstermiņa politiski un ekonomiski pamatotās intereses. EESK secina, ka savāktie pierādījumi par klimata izmaiņām paredz jaunu mērķu noteikšanu, lai panāktu lielāku SEG emisiju samazinājumu. |
| --- | --- |

6.5.

Tāpēc EESK pievērsa īpašu uzmanību ETS lomai, nodrošinot taisnīgu un pastāvīgu ietekmi uz SEG samazināšanu visā pasaulē. Vai tas liecina, ka Eiropas rīcība ir gan uzticama, gan efektīva? Šajā kontekstā ir jāsaka, ka ES mērķis līdz 2020. gadam samazināt SEG emisijas par 20 %, salīdzinot ar 1990. gada līmenī (kas ir ETS un sloga sadales ierosinājumu pamatā), ir mazāks par 25–40 % samazinājumu industriālajām valstīm, ko ES ierosināja Klimata pārmaiņu konferencē Bali 2007. gada decembrī. Komisija balstās uz mērķiem, par kuriem panākta vienošanās Eiropadomes 2007. gada pavasara sanāksmē, bet paliek neizrunāts jautājums, vai tiešām šāds samazinājuma līmenis ir pietiekams, lai sasniegtu pasaules mēroga mērķus, vai arī tas ir tikai maksimālais samazinājums, ko iespējams pieņemt, ņemot vērā dalībvalstu īstermiņa politiski un ekonomiski pamatotās intereses. EESK secina, ka savāktie pierādījumi par klimata izmaiņām paredz jaunu mērķu noteikšanu, lai panāktu lielāku SEG emisiju samazinājumu.

| 6.6. | EESK atbalsta virzību uz kvotu tirdzniecības plašāku ieviešanu. Izsole atbilst principam “piesārņotājs maksā”, novēršot virspeļņas gūšanas iespējas, veicinot un finansējot zema oglekļa satura tehnoloģijas un produktus, tādējādi sekmējot inovāciju. |
| --- | --- |

6.6.

EESK atbalsta virzību uz kvotu tirdzniecības plašāku ieviešanu. Izsole atbilst principam “piesārņotājs maksā”, novēršot virspeļņas gūšanas iespējas, veicinot un finansējot zema oglekļa satura tehnoloģijas un produktus, tādējādi sekmējot inovāciju.

| 6.7. | Patlaban ir daudzi neatrisinātas problēmas, kas skar Eiropas uzņēmējdarbību kopumā. Tās ir galvenokārt saistītas ar pārskatītu ETS, kas rada neizdevīgus konkurences apstākļus, īpaši industrializēties nesen sākušajām valstīm ārpus ES. Šādas valstis ne bez pamata apgalvo, ka jāņem vērā divu gadsimtu laikā notikušās Rietumu industrializācijas norises un ar tam saistītās SEG emisijas, kā arī vēlme atbrīvot plašus iedzīvotāju slāņus no nabadzības. Šādu jautājumu risināšanai globāla nolīguma ietvaros ir nepieciešams, lai tas gūtu patērētāju un rūpniecības nozaru atbalstu un izpratni ESAO valstīs. |
| --- | --- |

6.7.

Patlaban ir daudzi neatrisinātas problēmas, kas skar Eiropas uzņēmējdarbību kopumā. Tās ir galvenokārt saistītas ar pārskatītu ETS, kas rada neizdevīgus konkurences apstākļus, īpaši industrializēties nesen sākušajām valstīm ārpus ES. Šādas valstis ne bez pamata apgalvo, ka jāņem vērā divu gadsimtu laikā notikušās Rietumu industrializācijas norises un ar tam saistītās SEG emisijas, kā arī vēlme atbrīvot plašus iedzīvotāju slāņus no nabadzības. Šādu jautājumu risināšanai globāla nolīguma ietvaros ir nepieciešams, lai tas gūtu patērētāju un rūpniecības nozaru atbalstu un izpratni ESAO valstīs.

7.   Īpašas piezīmes

| 7.1. | Ja ES ETS kļūs par vispasaules standartu oglekļa tirdzniecībā, tad ir svarīgi, lai šī shēma būtu pēc iespējas spēcīgāka un efektīvāka. Tādēļ EESK ierosina: |
| --- | --- |

7.1.

Ja ES ETS kļūs par vispasaules standartu oglekļa tirdzniecībā, tad ir svarīgi, lai šī shēma būtu pēc iespējas spēcīgāka un efektīvāka. Tādēļ EESK ierosina:

| 7.1.1. | bezmaksas kvotu piešķiršana noteiktām lielām energoietilpīgām rūpniecības nozarēm, kas ir jutīgas pret starptautisku konkurenci, ir jāapsver vienīgi tad, ja nav noslēgts spēkā esošs starptautisks nolīgums par klimata izmaiņām, kas paredz tādu pašu slogu attiecīgajām nozarēm visas pasaules mērogā. ES ETS nedrīkst negatīvi ietekmēt ES rūpniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

7.1.1.

bezmaksas kvotu piešķiršana noteiktām lielām energoietilpīgām rūpniecības nozarēm, kas ir jutīgas pret starptautisku konkurenci, ir jāapsver vienīgi tad, ja nav noslēgts spēkā esošs starptautisks nolīgums par klimata izmaiņām, kas paredz tādu pašu slogu attiecīgajām nozarēm visas pasaules mērogā. ES ETS nedrīkst negatīvi ietekmēt ES rūpniecības konkurētspēju.

| 7.1.2. | Pēc iespējas agrāk būtu jāpieņem lēmums attiecībā uz nozarēm, kuras oglekļa noplūdes riska dēļ saņems bezmaksas kvotas. Šīs nozares tiks apzinātas līdz 2010. gada jūnijam, tomēr lēmums saistībā ar direktīvu būtu jāpieņem agrāk, lai izvairītos no neskaidrībām investīciju vidē un lai attiecīgās nozares varētu sagatavot vajadzīgos ilgtermiņa plānus. |
| --- | --- |

7.1.2.

Pēc iespējas agrāk būtu jāpieņem lēmums attiecībā uz nozarēm, kuras oglekļa noplūdes riska dēļ saņems bezmaksas kvotas. Šīs nozares tiks apzinātas līdz 2010. gada jūnijam, tomēr lēmums saistībā ar direktīvu būtu jāpieņem agrāk, lai izvairītos no neskaidrībām investīciju vidē un lai attiecīgās nozares varētu sagatavot vajadzīgos ilgtermiņa plānus.

| 7.1.3. | Kaut gan izsolēm vajadzētu būt galvenajai kvotu piešķiršanas metodei, gandrīz nav nekādu norāžu par to, kā šādas izsoles būtu organizējamas. Atsauce uz regulas par izsolēm ieviešanu tikai līdz 2010. gada 31. decembrim rada papildu nenoteiktību visiem ES ETS dalībniekiem, ņemot vērā paredzamos apjomīgos ieguldījumus enerģētikas nozarē. |
| --- | --- |

7.1.3.

Kaut gan izsolēm vajadzētu būt galvenajai kvotu piešķiršanas metodei, gandrīz nav nekādu norāžu par to, kā šādas izsoles būtu organizējamas. Atsauce uz regulas par izsolēm ieviešanu tikai līdz 2010. gada 31. decembrim rada papildu nenoteiktību visiem ES ETS dalībniekiem, ņemot vērā paredzamos apjomīgos ieguldījumus enerģētikas nozarē.

| 7.1.4. | Jāapsver sloga līdzsvarošana starp nozarēm, kuras ietver ETS, un tām, kuras ir ārpus šīs sistēmas. EESK jautā, vai samazināšanas pienākumu sadale starp nozarēm, kuras ietver ETS (-21 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni) un citiem (-10 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni), ir taisnīga. Pētījumi (6) atklāj, ka dažās nozarēs, kuras nav ietvertas ETS, jo īpaši divās lielākajās — celtniecība un transports, ir iespēja samazināt emisiju daudzumu līdz nulles vai pat negatīvām izmaksām. Turklāt tās ir nozares, kurās oglekļa noplūdes risks ir salīdzinoši mazs vai tā nav nemaz. Piedevām celtniecības nozarei ir liels potenciāls radīt darbavietas ES. |
| --- | --- |

7.1.4.

Jāapsver sloga līdzsvarošana starp nozarēm, kuras ietver ETS, un tām, kuras ir ārpus šīs sistēmas. EESK jautā, vai samazināšanas pienākumu sadale starp nozarēm, kuras ietver ETS (-21 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni) un citiem (-10 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni), ir taisnīga. Pētījumi (6) atklāj, ka dažās nozarēs, kuras nav ietvertas ETS, jo īpaši divās lielākajās — celtniecība un transports, ir iespēja samazināt emisiju daudzumu līdz nulles vai pat negatīvām izmaksām. Turklāt tās ir nozares, kurās oglekļa noplūdes risks ir salīdzinoši mazs vai tā nav nemaz. Piedevām celtniecības nozarei ir liels potenciāls radīt darbavietas ES.

| 7.1.5. | Visas kvotas, kas tiks piešķirtas gaisa transportam, kad tas pievienosies shēmai, ir jāizsola (7). |
| --- | --- |

7.1.5.

Visas kvotas, kas tiks piešķirtas gaisa transportam, kad tas pievienosies shēmai, ir jāizsola (7).

| 7.1.6. | Ņemot vērā pieaugošo SEG daudzumu kuģniecībā (1,12 miljardi tonnu visā pasaulē — divas reizes vairāk emisiju nekā aviācijā (8)), Komisijai ir jāpiedāvā pasākumi, kā iesaistīt kuģniecību ETS, ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija steidzami nepiedāvās efektīvus ierosinājumus. |
| --- | --- |

7.1.6.

Ņemot vērā pieaugošo SEG daudzumu kuģniecībā (1,12 miljardi tonnu visā pasaulē — divas reizes vairāk emisiju nekā aviācijā (8)), Komisijai ir jāpiedāvā pasākumi, kā iesaistīt kuģniecību ETS, ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija steidzami nepiedāvās efektīvus ierosinājumus.

| 7.1.7. | Ieņēmumi, kas gūti, izsolot kvotas, kas saskaņā ar pašreizējiem aprēķiniem līdz 2020. gadam varētu būt EUR 50 miljardi gadā, ir daudz vairāk jāizmanto klimata aizsardzības, atvieglojuma un piemērošanas pasākumiem, īpaši pievēršoties mazāk aizsargātām, mazattīstītām valstīm, kā arī veicinot pētniecību un izstrādi. Ierosinājumā (3. panta 10. punkts) piedāvāto 20 % piešķiršana ir nepietiekama, un tie nevar pietiekami stimulēt pāreju uz zema oglekļa ekonomiku. EESK iesaka tam novirzīt vismaz 50 % ieņēmumu. Būtu jāpievērš uzmanība mežsaimniecības atbalstam un mežu izciršanas novēršanai, apmežošanai ES un ārpus tās, lai nodrošinātu efektīvu oglekļa “sūkļu” darbību. |
| --- | --- |

7.1.7.

Ieņēmumi, kas gūti, izsolot kvotas, kas saskaņā ar pašreizējiem aprēķiniem līdz 2020. gadam varētu būt EUR 50 miljardi gadā, ir daudz vairāk jāizmanto klimata aizsardzības, atvieglojuma un piemērošanas pasākumiem, īpaši pievēršoties mazāk aizsargātām, mazattīstītām valstīm, kā arī veicinot pētniecību un izstrādi. Ierosinājumā (3. panta 10. punkts) piedāvāto 20 % piešķiršana ir nepietiekama, un tie nevar pietiekami stimulēt pāreju uz zema oglekļa ekonomiku. EESK iesaka tam novirzīt vismaz 50 % ieņēmumu. Būtu jāpievērš uzmanība mežsaimniecības atbalstam un mežu izciršanas novēršanai, apmežošanai ES un ārpus tās, lai nodrošinātu efektīvu oglekļa “sūkļu” darbību.

| 7.1.8. | Priekšlikumā ierosinātajiem pasākumiem, uz kuriem patlaban ir attiecināts komitoloģijas process, ir steidzami jānodrošina lielāka skaidrība un pārredzamība. |
| --- | --- |

7.1.8.

Priekšlikumā ierosinātajiem pasākumiem, uz kuriem patlaban ir attiecināts komitoloģijas process, ir steidzami jānodrošina lielāka skaidrība un pārredzamība.

| 7.1.9. | Komisijai būtu jāapsver izslēgšanas robežas palielināšana no 10 000 līdz 25 000 tonnām attiecībā uz mazajām iekārtām, ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti atbilstoši kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

7.1.9.

Komisijai būtu jāapsver izslēgšanas robežas palielināšana no 10 000 līdz 25 000 tonnām attiecībā uz mazajām iekārtām, ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti atbilstoši kompensācijas pasākumi.

| 7.1.10. | Būtu vajadzīga skaidrāka norāde par to, kā gadījumā, ja tiek panākts attiecīgs starptautisks nolīgums, ES varētu izpildīt saistības attiecībā uz CO2 samazinājuma palielināšanu no 20 % uz 30 %. |
| --- | --- |

7.1.10.

Būtu vajadzīga skaidrāka norāde par to, kā gadījumā, ja tiek panākts attiecīgs starptautisks nolīgums, ES varētu izpildīt saistības attiecībā uz CO2 samazinājuma palielināšanu no 20 % uz 30 %.

| 7.1.11. | Lai novērstu negatīvu ietekmi uz koģenerācijas (CHP) lomu un attīstību, dalībvalstis tiek aicinātas pārskatīt valsts garantētos tarifus. |
| --- | --- |

7.1.11.

Lai novērstu negatīvu ietekmi uz koģenerācijas (CHP) lomu un attīstību, dalībvalstis tiek aicinātas pārskatīt valsts garantētos tarifus.

| 7.1.12. | Attiecībā uz rajonu apkuri būtu jāveic pasākumi, lai novērstu šķēršļus šādu efektīvu programmu piemēriem. |
| --- | --- |

7.1.12.

Attiecībā uz rajonu apkuri būtu jāveic pasākumi, lai novērstu šķēršļus šādu efektīvu programmu piemēriem.

| 7.1.13. | Jārod risinājums iespējamām grūtībām tajās Austrumeiropas dalībvalstīs, kuru elektroapgāde tiek veikta galvenokārt no Krievijas, nevis ES. |
| --- | --- |

7.1.13.

Jārod risinājums iespējamām grūtībām tajās Austrumeiropas dalībvalstīs, kuru elektroapgāde tiek veikta galvenokārt no Krievijas, nevis ES.

| 7.1.14. | Šis ierosinājums ierobežot iespēju izmantot KĪ/TAM kredītus pirms starptautiskā nolīguma noslēgšanas būtu jāpārskata, jo īpaši, ņemot vērā nelabvēlīgo ietekmi uz starptautiskā kapitāla attīstību, no kā tiek finansēts šādu programmu tirgus. |
| --- | --- |

7.1.14.

Šis ierosinājums ierobežot iespēju izmantot KĪ/TAM kredītus pirms starptautiskā nolīguma noslēgšanas būtu jāpārskata, jo īpaši, ņemot vērā nelabvēlīgo ietekmi uz starptautiskā kapitāla attīstību, no kā tiek finansēts šādu programmu tirgus.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pasaules Banka, Oglekļa tirgus stāvoklis un tendences, 2007. gada maijs.

1

(2)  No 1 974 miljoniem tonnu CO2 līdz 1 720 miljoniem tonnu.

2

2

(3)  EESK atzinums: OV C 175, 27.7.2007., 47. lpp.

3

(4)  Stern pārskats 2006.

4

(5)  Pēc novērošanas centra Mauna Loa Havaju salās datiem, CO2 līmenis atmosfērā jau tagad ir 387 ppm līmenī, kas ir visaugstākais pēdējo 650 000 gadu laikā.

5

2

(6)  Vattenfall/McKinsey, The Climate Map

6

http://www.vattenfall.com/www/ccc/ccc/Gemeinsame_Inhalte/DOCUMENT/567263vattenfall/P0271636.pdf

(7)  Saskaņā ar Komisijas iepriekšējiem ierosinājumiem, OV C 175., 27.7.2007.

7

(8)  SJO ziņojums 2008. gada februārī.

8

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/71

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam”

COM(2008) 17 galīgā redakcija — 2008/0014 (COD)

(2009/C 27/16)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 175. pantu 2008. gada 11. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu:

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 4. jūnijā. Ziņotājs — Morkis kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 116 balsīm par, 2 balsīm pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   EESK piezīmju un ieteikumu kopsavilkums

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu, saskaņā ar kuru klimata pārmaiņu novēršanas nolūkā dalībvalstis tiek aicinātas veikt kopīgus pasākumus, lai pildītu Kopienas saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK (avoti, kas nav ES emisiju kvotu tirdzniecības shēma (ES ETS)) laikā no 2013. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu, saskaņā ar kuru klimata pārmaiņu novēršanas nolūkā dalībvalstis tiek aicinātas veikt kopīgus pasākumus, lai pildītu Kopienas saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK (avoti, kas nav ES emisiju kvotu tirdzniecības shēma (ES ETS)) laikā no 2013. līdz 2020. gadam.

| 1.2. | Komiteja atzīst un atbalsta ES vadošo lomu starptautiskajās sarunās par saistībām vides un klimata aizsardzības jomā. ES, pildot savas saistības, ir paraugs citām valstīm un varētu tās mudināt veikt līdzīgus pasākumus. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja atzīst un atbalsta ES vadošo lomu starptautiskajās sarunās par saistībām vides un klimata aizsardzības jomā. ES, pildot savas saistības, ir paraugs citām valstīm un varētu tās mudināt veikt līdzīgus pasākumus.

| 1.3. | Komiteja uzskata, ka pilsoniskā sabiedrība var dot nozīmīgu ieguldījumu minētā lēmuma īstenošanā un attiecīgo valstu saistību izpildē. Dalībvalstīm būtu jādara vairāk, lai sekmētu Kopienas iniciatīvas, kas paredzētas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, kā arī jāizstrādā šādu iniciatīvu atbalsta pasākumi.






  — | Pilsoniskā sabiedrība kopumā varētu kļūt par galveno minētā lēmuma īstenotāju. Tādēļ ikvienā dalībvalstī jāizplata plašāka informācija par Lēmumā ietvertajām prasībām un noteiktajiem īstenošanas līdzekļiem. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Komiteja uzskata, ka pilsoniskā sabiedrība var dot nozīmīgu ieguldījumu minētā lēmuma īstenošanā un attiecīgo valstu saistību izpildē. Dalībvalstīm būtu jādara vairāk, lai sekmētu Kopienas iniciatīvas, kas paredzētas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, kā arī jāizstrādā šādu iniciatīvu atbalsta pasākumi.

—

Pilsoniskā sabiedrība kopumā varētu kļūt par galveno minētā lēmuma īstenotāju. Tādēļ ikvienā dalībvalstī jāizplata plašāka informācija par Lēmumā ietvertajām prasībām un noteiktajiem īstenošanas līdzekļiem.

| — | Lielāka uzmanība jāpievērš izglītojošām kampaņām, kas paredzētas, lai veicinātu sabiedrības informētību un izpratni par nepieciešamību veikt pasākumus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai. |
| --- | --- |

—

Lielāka uzmanība jāpievērš izglītojošām kampaņām, kas paredzētas, lai veicinātu sabiedrības informētību un izpratni par nepieciešamību veikt pasākumus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai.

| — | Būtiski ir arī apmācīt speciālistus un sekmēt sabiedrības informētību energotaupības, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu jautājumos. |
| --- | --- |

—

Būtiski ir arī apmācīt speciālistus un sekmēt sabiedrības informētību energotaupības, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu jautājumos.

| 1.4. | Komiteja uzskata, ka pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai jāīsteno tādā veidā, lai aizsargātu un pat paaugstinātu Eiropas ekonomikas konkurētspēju ilgtermiņa perspektīvā. Neizsīkstošie enerģijas avoti un energoefektīvi produkti un to ražošanas veidi pasaulē tiks pieprasīti aizvien vairāk, un Eiropai ir labas iespējas uzlabot konkurētspēju, kļūstot par pasaules mēroga līderi daudzās šajās jomās. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāatbalsta šāda pētniecība un izstrāde. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja uzskata, ka pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai jāīsteno tādā veidā, lai aizsargātu un pat paaugstinātu Eiropas ekonomikas konkurētspēju ilgtermiņa perspektīvā. Neizsīkstošie enerģijas avoti un energoefektīvi produkti un to ražošanas veidi pasaulē tiks pieprasīti aizvien vairāk, un Eiropai ir labas iespējas uzlabot konkurētspēju, kļūstot par pasaules mēroga līderi daudzās šajās jomās. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāatbalsta šāda pētniecība un izstrāde.

| 1.5. | Atbilstoši ierosinātā Lēmuma 3. panta 3. punkta noteikumiem katra dalībvalsts drīkst iepriekš iztērēt 2 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas tai noteikts nākamajā gadā, bet dalībvalstis, kuru emisiju apjomi ir mazāki par paredzēto limitu, radušos emisiju samazinājumu atlikumu drīkst pārnest uz nākamo gadu. Šis noteikums ir pārlieku stingrs, jo viens gads ir pārāk īss laiks, un tādējādi nav iespējama elastība, kas vajadzīga liela mēroga projektu īstenošanai un labu rezultātu gūšanai. Tas ir īpaši svarīgi mazajām dalībvalstīm, kas īsteno vērienīgus SEG samazināšanas projektus.
  Komisija ierosina, ka ikvienai dalībvalstij vajadzētu izstrādāt plānu, lai sasniegtu savus mērķus. Vidējais ikgadējais SEG emisiju daudzums laikā no 2013. līdz 2020. gadam nedrīkstētu pārsniegt vidēju emisiju apjomu 2005. gadā. Komiteja uzskata, ka, lai šos plānus sekmīgi īstenotu, svarīgi ir regulāri veikt uzraudzību valsts un Eiropas līmenī, lai precīzi konstatētu atšķirības un īstenotu labojošus pasākumus. |
| --- | --- |

1.5.

Atbilstoši ierosinātā Lēmuma 3. panta 3. punkta noteikumiem katra dalībvalsts drīkst iepriekš iztērēt 2 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas tai noteikts nākamajā gadā, bet dalībvalstis, kuru emisiju apjomi ir mazāki par paredzēto limitu, radušos emisiju samazinājumu atlikumu drīkst pārnest uz nākamo gadu. Šis noteikums ir pārlieku stingrs, jo viens gads ir pārāk īss laiks, un tādējādi nav iespējama elastība, kas vajadzīga liela mēroga projektu īstenošanai un labu rezultātu gūšanai. Tas ir īpaši svarīgi mazajām dalībvalstīm, kas īsteno vērienīgus SEG samazināšanas projektus.

Komisija ierosina, ka ikvienai dalībvalstij vajadzētu izstrādāt plānu, lai sasniegtu savus mērķus. Vidējais ikgadējais SEG emisiju daudzums laikā no 2013. līdz 2020. gadam nedrīkstētu pārsniegt vidēju emisiju apjomu 2005. gadā. Komiteja uzskata, ka, lai šos plānus sekmīgi īstenotu, svarīgi ir regulāri veikt uzraudzību valsts un Eiropas līmenī, lai precīzi konstatētu atšķirības un īstenotu labojošus pasākumus.

| 1.6. | Komiteja uzskata, ka lai sekmētu Kopienas saistību kopējo rentabilitāti, dalībvalstīm ir jābūt iespējai nodot daļu no SEG emisiju kvotām citai dalībvalstij. |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja uzskata, ka lai sekmētu Kopienas saistību kopējo rentabilitāti, dalībvalstīm ir jābūt iespējai nodot daļu no SEG emisiju kvotām citai dalībvalstij.

| 1.7. | Komiteja uzskata, ka izmantojot elastīgus līdzekļus projektos, kas paredzēti tīras attīstības mehānisma kopīgai īstenošanai, jāatrod nepieciešamais līdzsvars starp siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumiem ES līmenī un solidaritāti attiecībā uz emisiju samazināšanas pasākumu ieviešanu jaunattīstības valstīs. Tomēr elastīgu līdzekļu izmantošana būtu pieļaujama tikai tad, ja tie patiešām samazina SEG emisijas pasaulē. Tie nedrīkstētu stimulēt to, ka SEG tiek novirzītas no ES uz ārpuskopienas valstīm. |
| --- | --- |

1.7.

Komiteja uzskata, ka izmantojot elastīgus līdzekļus projektos, kas paredzēti tīras attīstības mehānisma kopīgai īstenošanai, jāatrod nepieciešamais līdzsvars starp siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumiem ES līmenī un solidaritāti attiecībā uz emisiju samazināšanas pasākumu ieviešanu jaunattīstības valstīs. Tomēr elastīgu līdzekļu izmantošana būtu pieļaujama tikai tad, ja tie patiešām samazina SEG emisijas pasaulē. Tie nedrīkstētu stimulēt to, ka SEG tiek novirzītas no ES uz ārpuskopienas valstīm.

| 1.8. | Komiteja atbalsta pieņemtās saistības un kopīgus dalībvalstu pasākumus. Komiteja arī uzskata, ka sabiedrībai jābūt labāk informētai par principiem, kas ir kopīgo pasākumu pamatā. Organizējot kopīgo darbu, jāveic katras atsevišķas valsts konkrēto apstākļu izvērtējums, emisiju samazināšanas izmaksas un ietekme uz attiecīgās valsts konkurētspēju un attīstību. Ar Lēmumu par dalībvalstu kopīgiem pasākumiem būtu jāpanāk, lai emisiju samazināšanas izmaksu attiecība pret attiecīgās valsts IKP būtu vienāda visās valstīs. |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja atbalsta pieņemtās saistības un kopīgus dalībvalstu pasākumus. Komiteja arī uzskata, ka sabiedrībai jābūt labāk informētai par principiem, kas ir kopīgo pasākumu pamatā. Organizējot kopīgo darbu, jāveic katras atsevišķas valsts konkrēto apstākļu izvērtējums, emisiju samazināšanas izmaksas un ietekme uz attiecīgās valsts konkurētspēju un attīstību. Ar Lēmumu par dalībvalstu kopīgiem pasākumiem būtu jāpanāk, lai emisiju samazināšanas izmaksu attiecība pret attiecīgās valsts IKP būtu vienāda visās valstīs.

| 1.9. | Komiteja aicina Komisiju ieviest automātisku atbilstības režīmu, piemēram soda naudu par tonnu, līdzīgi kā tas noteikts ETS. |
| --- | --- |

1.9.

Komiteja aicina Komisiju ieviest automātisku atbilstības režīmu, piemēram soda naudu par tonnu, līdzīgi kā tas noteikts ETS.

2.   Ievads: Komisijas dokuments

| 2.1. | Eiropas Komisija 2008. gada 23. janvārī iepazīstināja ar priekšlikumu paketi klimata pārmaiņu apkarošanai un atjaunojamas enerģijas izmantošanas veicināšanai. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Komisija 2008. gada 23. janvārī iepazīstināja ar priekšlikumu paketi klimata pārmaiņu apkarošanai un atjaunojamas enerģijas izmantošanas veicināšanai.

| 2.2. | Komisijas priekšlikuma mērķis ir īstenot vienošanos, ko panāca 2007. gada 8. un 9. marta Eiropadomes sanāksmē un saskaņā ar kuru Eiropas Savienība ir uzņēmusies saistības līdz 2020. gadam par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gadu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī līdz 2020. gadam panākt, lai 20 % patērētās enerģijas veidotu atjaunojamie enerģijas resursi. |
| --- | --- |

2.2.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir īstenot vienošanos, ko panāca 2007. gada 8. un 9. marta Eiropadomes sanāksmē un saskaņā ar kuru Eiropas Savienība ir uzņēmusies saistības līdz 2020. gadam par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gadu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī līdz 2020. gadam panākt, lai 20 % patērētās enerģijas veidotu atjaunojamie enerģijas resursi.

| 2.3. | Pasākumu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai iedala ES ETS un ārpus ETS sektoros. Komisija ierosina šādu pieeju: līdz 2020. gadam 21 % samazinājums ES ETS sektorā salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni; Aptuveni 10 % samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu sektoros, uz kuriem nav attiecināma ES ETS. Kopumā minētie samazinājumi veidos — 14 % samazinājumu salīdzinājumā ar 2005. gadu, kas ir vienāds ar — 20 % samazinājumu salīdzinājumā ar 1990. gadu. |
| --- | --- |

2.3.

Pasākumu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai iedala ES ETS un ārpus ETS sektoros. Komisija ierosina šādu pieeju: līdz 2020. gadam 21 % samazinājums ES ETS sektorā salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni; Aptuveni 10 % samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu sektoros, uz kuriem nav attiecināma ES ETS. Kopumā minētie samazinājumi veidos — 14 % samazinājumu salīdzinājumā ar 2005. gadu, kas ir vienāds ar — 20 % samazinājumu salīdzinājumā ar 1990. gadu.

| 2.4. | Padome ir paziņojusi par vēl tālejošākiem mērķiem, pie noteikuma, ka tiks parakstīts pasaules līmeņa visaptverošs līgums par laika periodu pēc 2012. gada un ka citas attīstītās valstis arī uzņemsies pielīdzināmas saistības emisiju samazināšanas jomā, un ja labākā ekonomiskā stāvoklī esošās jaunattīstības valstis apņemsies sniegt ieguldījumi atbilstoši savām spējām un atbildībai. Ņemot vērā šos rādītājus, Kopienai būtu līdz 2020. gadam jāmazina siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30 %. |
| --- | --- |

2.4.

Padome ir paziņojusi par vēl tālejošākiem mērķiem, pie noteikuma, ka tiks parakstīts pasaules līmeņa visaptverošs līgums par laika periodu pēc 2012. gada un ka citas attīstītās valstis arī uzņemsies pielīdzināmas saistības emisiju samazināšanas jomā, un ja labākā ekonomiskā stāvoklī esošās jaunattīstības valstis apņemsies sniegt ieguldījumi atbilstoši savām spējām un atbildībai. Ņemot vērā šos rādītājus, Kopienai būtu līdz 2020. gadam jāmazina siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30 %.

| 2.5. | Šis lēmums nosaka dalībvalstu ieguldījumu Kopienas pieņemto saistību izpildē laika posmā no 2013. gada līdz 2020. gadam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK (no avotiem, kas nav ietverti ES ETS). |
| --- | --- |

2.5.

Šis lēmums nosaka dalībvalstu ieguldījumu Kopienas pieņemto saistību izpildē laika posmā no 2013. gada līdz 2020. gadam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK (no avotiem, kas nav ietverti ES ETS).

| 2.6. | Šajā lēmumā paredzēti noteikumi, ar kuriem nosaka dalībvalstu ieguldījumu Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas saistību izpildē laikā no 2013. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

2.6.

Šajā lēmumā paredzēti noteikumi, ar kuriem nosaka dalībvalstu ieguldījumu Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas saistību izpildē laikā no 2013. līdz 2020. gadam.

| 2.7. | Komisijas pauž nostāju, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumi ir jāveic dalībvalstīm kopīgi, ņemot vērā katras valsts ekonomiskos rādītājus un IKP uz vienu iedzīvotāju. Dalībvalstīm, kam patlaban ir nosacīti zems IKP uz vienu iedzīvotāju un tādējādi augsta IKP pieauguma iespējas, 2020. gadā pieļaujams lielāks siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms nekā 2005. gadā. |
| --- | --- |

2.7.

Komisijas pauž nostāju, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumi ir jāveic dalībvalstīm kopīgi, ņemot vērā katras valsts ekonomiskos rādītājus un IKP uz vienu iedzīvotāju. Dalībvalstīm, kam patlaban ir nosacīti zems IKP uz vienu iedzīvotāju un tādējādi augsta IKP pieauguma iespējas, 2020. gadā pieļaujams lielāks siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms nekā 2005. gadā.

| 2.8. | Ņemot vērā ierosināto diferenciāciju, Komisija iesaka atsevišķām valstīm noteikt zināmus ierobežojumus, tomēr nevienai valstij nedrīkst izvirzīt prasību samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā par vairāk nekā 20 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni un nevienai valstij nedrīkst atļaut palielināt siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā par vairāk nekā 20 % virs 2005. gada līmeņa. |
| --- | --- |

2.8.

Ņemot vērā ierosināto diferenciāciju, Komisija iesaka atsevišķām valstīm noteikt zināmus ierobežojumus, tomēr nevienai valstij nedrīkst izvirzīt prasību samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā par vairāk nekā 20 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni un nevienai valstij nedrīkst atļaut palielināt siltumnīcefekta gāzu emisijas 2020. gadā par vairāk nekā 20 % virs 2005. gada līmeņa.

| 2.9. | Komisija norāda, ka katrai dalībvalstij līdz 2020. gadam ir jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK, par tik daudz procentiem salīdzinājumā ar 2005. gadu, kas katrai valstij norādīts minētā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

2.9.

Komisija norāda, ka katrai dalībvalstij līdz 2020. gadam ir jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK, par tik daudz procentiem salīdzinājumā ar 2005. gadu, kas katrai valstij norādīts minētā lēmuma pielikumā.

| 2.10. | Komisija uzskata, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai būtu jānotiek katru gadu laikā no 2013. līdz 2020. gadam. Tomēr ir paredzēts zināms elastīgums, proti, katrai dalībvalstij ir atļauts iepriekš iztērēt 2 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas katrai attiecīgai valstij noteikts nākamajā gadā. Dalībvalstīm, kuru emisiju apjomi ir mazāki par paredzēto limitu, ir atļauts radušos emisiju samazinājumu atlikumu pārnest uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

2.10.

Komisija uzskata, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai būtu jānotiek katru gadu laikā no 2013. līdz 2020. gadam. Tomēr ir paredzēts zināms elastīgums, proti, katrai dalībvalstij ir atļauts iepriekš iztērēt 2 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas katrai attiecīgai valstij noteikts nākamajā gadā. Dalībvalstīm, kuru emisiju apjomi ir mazāki par paredzēto limitu, ir atļauts radušos emisiju samazinājumu atlikumu pārnest uz nākamo gadu.

| 2.11. | Ikvienai dalībvalstij ik gadus lineāri jāierobežo siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai nodrošinātu, ka šīs emisijas nepārsniedz maksimālo līmeni, kas attiecīgajai dalībvalstij 2020. gadā noteikts pielikumā. |
| --- | --- |

2.11.

Ikvienai dalībvalstij ik gadus lineāri jāierobežo siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai nodrošinātu, ka šīs emisijas nepārsniedz maksimālo līmeni, kas attiecīgajai dalībvalstij 2020. gadā noteikts pielikumā.

| 2.12. | Lai nodrošinātu dalībvalstīm elastīgumu savu saistību izpildē, kā arī veicinātu ilgtspējīgu attīstību trešajās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kā arī lai nodrošinātu investoru pārliecību, Komisija iesaka dot dalībvalstīm iespēju turpināt izmantot TAM kredītus, lai nodrošinātu šo kredītu tirgu arī pēc 2012. gada. |
| --- | --- |

2.12.

Lai nodrošinātu dalībvalstīm elastīgumu savu saistību izpildē, kā arī veicinātu ilgtspējīgu attīstību trešajās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kā arī lai nodrošinātu investoru pārliecību, Komisija iesaka dot dalībvalstīm iespēju turpināt izmantot TAM kredītus, lai nodrošinātu šo kredītu tirgu arī pēc 2012. gada.

| 2.13. | Lai šāds tirgus būtu, kā arī lai nodrošinātu tālāku siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ES un tādējādi veicinātu Kopienas atjaunojamās enerģijas, enerģētiskās drošības, inovāciju un konkurētspējas mērķu sasniegšanu, ir ierosināts atļaut dalībvalstīm — līdz nākotnē tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām — ik gadus izmantot kredītus no trešajās valstīs īstenotiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas projektiem 3 % apmērā no katras dalībvalsts emisiju apjoma 2005. gadā no avotiem ārpus ES ETS. Šis maksimālais daudzums ir ekvivalents trešdaļai no 2020. gadā sasniedzamā samazinājuma. Dalībvalstīm ir jāsaņem atļauja nodot šī ierobežojuma neizmantoto daļu citai dalībvalstij. |
| --- | --- |

2.13.

Lai šāds tirgus būtu, kā arī lai nodrošinātu tālāku siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ES un tādējādi veicinātu Kopienas atjaunojamās enerģijas, enerģētiskās drošības, inovāciju un konkurētspējas mērķu sasniegšanu, ir ierosināts atļaut dalībvalstīm — līdz nākotnē tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām — ik gadus izmantot kredītus no trešajās valstīs īstenotiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas projektiem 3 % apmērā no katras dalībvalsts emisiju apjoma 2005. gadā no avotiem ārpus ES ETS. Šis maksimālais daudzums ir ekvivalents trešdaļai no 2020. gadā sasniedzamā samazinājuma. Dalībvalstīm ir jāsaņem atļauja nodot šī ierobežojuma neizmantoto daļu citai dalībvalstij.

| 2.14. | Pēc tam, kad būs noslēgts starptautisks nolīgums par klimata pārmaiņām, dalībvalstīm ir jāpieņem emisiju samazināšanas kredīti tikai no tām valstīm, kas šo nolīgumu ratificējušas un ievēro kopīgu pieeju. |
| --- | --- |

2.14.

Pēc tam, kad būs noslēgts starptautisks nolīgums par klimata pārmaiņām, dalībvalstīm ir jāpieņem emisiju samazināšanas kredīti tikai no tām valstīm, kas šo nolīgumu ratificējušas un ievēro kopīgu pieeju.

| 2.15. | Pēc tam, kad Kopiena būs noslēgusi starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, dalībvalstu emisiju limiti ir jāpārskata, pamatojoties uz jaunajām Kopienas saistībām siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, kas noteiktas šajā līgumā. |
| --- | --- |

2.15.

Pēc tam, kad Kopiena būs noslēgusi starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, dalībvalstu emisiju limiti ir jāpārskata, pamatojoties uz jaunajām Kopienas saistībām siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, kas noteiktas šajā līgumā.

| 2.16. | Dalībvalstis savos ikgadējos ziņojumos, kas tiek iesniegti saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3 pantu, ziņo par ikgadējām emisijām, kas radušās 3. panta ieviešanas rezultātā, kā arī par kredītu izmantošanu saskaņā ar 4. pantu. Dalībvalstis iesniedz arī atjauninātu ziņojumu par plānoto progresu līdz 2016. gada jūlijam. |
| --- | --- |

2.16.

Dalībvalstis savos ikgadējos ziņojumos, kas tiek iesniegti saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3 pantu, ziņo par ikgadējām emisijām, kas radušās 3. panta ieviešanas rezultātā, kā arī par kredītu izmantošanu saskaņā ar 4. pantu. Dalībvalstis iesniedz arī atjauninātu ziņojumu par plānoto progresu līdz 2016. gada jūlijam.

3.   Vispārējas piezīmes

| 3.1. | Komisijas iniciatīva, saskaņā ar kuru klimata pārmaiņu novēršanas nolūkā dalībvalstis tiek aicinātas veikt kopīgus pasākumus, lai pildītu Kopienas saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK (avoti, kas nav ES emisiju kvotu tirdzniecības shēma (ES ETS)) laikā no 2013. līdz 2020. gadam ir nozīmīgs posms saistībā ar klimata pārmaiņu apkarošanu pieņemto lēmumu kopumā. |
| --- | --- |

3.1.

Komisijas iniciatīva, saskaņā ar kuru klimata pārmaiņu novēršanas nolūkā dalībvalstis tiek aicinātas veikt kopīgus pasākumus, lai pildītu Kopienas saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK (avoti, kas nav ES emisiju kvotu tirdzniecības shēma (ES ETS)) laikā no 2013. līdz 2020. gadam ir nozīmīgs posms saistībā ar klimata pārmaiņu apkarošanu pieņemto lēmumu kopumā.

| 3.2. | Komiteja ir pārliecināta, ka minētais lēmums palīdzēs Kopienai veikt tās uzdevumus vides aizsardzības un klimata pārmaiņu jomā. Ar Kopienas politikas palīdzību šajā jomā ir jānodrošina ievērojams siltumnīcefekta gāzu samazinājums, nosakot obligātas prasības dalībvalstīm, kā arī veicot stingras atbilstības pārbaudes. |
| --- | --- |

3.2.

Komiteja ir pārliecināta, ka minētais lēmums palīdzēs Kopienai veikt tās uzdevumus vides aizsardzības un klimata pārmaiņu jomā. Ar Kopienas politikas palīdzību šajā jomā ir jānodrošina ievērojams siltumnīcefekta gāzu samazinājums, nosakot obligātas prasības dalībvalstīm, kā arī veicot stingras atbilstības pārbaudes.

| 3.3. | Vienlaikus Komiteja vēlas vērst uzmanību uz faktu, ka Parlamenta un Padomes lēmuma par kopīgiem pasākumiem siltumnīcefekta gāzu samazināšanai efektivitāte pilnībā ir atkarīga no enerģētikas un klimata pārmaiņu dokumentu paketes divām sastāvdaļām, proti, no direktīvas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un no ES ETS direktīvas. Tas nozīmē, ka tām ir jāveido tieša sinerģija; jebkādi grozījumi vienā no dokumentiem, ietekmēs arī pārējos. |
| --- | --- |

3.3.

Vienlaikus Komiteja vēlas vērst uzmanību uz faktu, ka Parlamenta un Padomes lēmuma par kopīgiem pasākumiem siltumnīcefekta gāzu samazināšanai efektivitāte pilnībā ir atkarīga no enerģētikas un klimata pārmaiņu dokumentu paketes divām sastāvdaļām, proti, no direktīvas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un no ES ETS direktīvas. Tas nozīmē, ka tām ir jāveido tieša sinerģija; jebkādi grozījumi vienā no dokumentiem, ietekmēs arī pārējos.

| 3.4. | Ja tiks parakstīt starptautisks nolīgums, Kopienas saistības būs attiecīgi jāpielāgo. Lielas cerības tiek saistītas ar 2007. gada decembrī Bali (Indonēzija) uzsāktajām sarunām, kam, iespējams, būs būtiska nozīme pasaules mērogā veikto pasākumu jomā līdz 2020. gadam. Būtu ļoti lietderīgi noslēgt minētās sarunas un Klimata pārmaiņu konferencē, kas notiks 2009. gadā Kopenhāgenā, un nodrošināt nolīguma par klimata aizsardzību parakstīšanu. Paredzams, ka progress šajā jautājumā tiks panākts klimata jautājumiem veltītā sammitā, kas notiks Poznaņā (Polija) pirms minētās konferences. |
| --- | --- |

3.4.

Ja tiks parakstīt starptautisks nolīgums, Kopienas saistības būs attiecīgi jāpielāgo. Lielas cerības tiek saistītas ar 2007. gada decembrī Bali (Indonēzija) uzsāktajām sarunām, kam, iespējams, būs būtiska nozīme pasaules mērogā veikto pasākumu jomā līdz 2020. gadam. Būtu ļoti lietderīgi noslēgt minētās sarunas un Klimata pārmaiņu konferencē, kas notiks 2009. gadā Kopenhāgenā, un nodrošināt nolīguma par klimata aizsardzību parakstīšanu. Paredzams, ka progress šajā jautājumā tiks panākts klimata jautājumiem veltītā sammitā, kas notiks Poznaņā (Polija) pirms minētās konferences.

| 3.5. | Labi, ka ES šajās sarunās ir uzņēmusies vadošo lomu. ES, pildot savas saistības, ir paraugs citām valstīm un varētu tās mudināt veikt līdzīgus pasākumus. Kaut arī jaunās ekonomiskās lielvalstis, piemēram, Ķīna, Indija un Brazīlija, saprotamu iemeslu dēļ nav noskaņotas samazināt emisijas, tās var ierobežot emisiju pieaugumu attiecībā pret ekonomisko izaugsmi. EESK rosina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu starptautiska nolīguma (pēc Kioto) parakstīšanu, ar kuru attīstītajām valstīm būtu pienākums līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; Tas atbilstu Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 4. ziņojumam, kurā lēsts, ka līdz 2020. gadam vajadzīgs 25-40 % samazinājums salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2° C, salīdzinot ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta. Ja šādu starptautisku vienošanos panāks, protams, būs nepieciešams atgriezties pie šā un citiem priekšlikumiem, kas ietilpst Komisijas enerģētikas un klimata pārmaiņu paketē, lai sašaurinātu un precizētu tajā izvirzīto mērķi. Tāpēc ir svarīgi, lai visas ieinteresētās puses atzīto to, ka plānošana, pamatojoties uz 2020. gadam izvirzītajiem mērķiem, ir tikai pirmais solis un ka laika gaitā — iespējams, jau 2020. gadā vai vēlāk, — būs vajadzīgi precizēti mērķi. |
| --- | --- |

3.5.

Labi, ka ES šajās sarunās ir uzņēmusies vadošo lomu. ES, pildot savas saistības, ir paraugs citām valstīm un varētu tās mudināt veikt līdzīgus pasākumus. Kaut arī jaunās ekonomiskās lielvalstis, piemēram, Ķīna, Indija un Brazīlija, saprotamu iemeslu dēļ nav noskaņotas samazināt emisijas, tās var ierobežot emisiju pieaugumu attiecībā pret ekonomisko izaugsmi. EESK rosina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu starptautiska nolīguma (pēc Kioto) parakstīšanu, ar kuru attīstītajām valstīm būtu pienākums līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; Tas atbilstu Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 4. ziņojumam, kurā lēsts, ka līdz 2020. gadam vajadzīgs 25-40 % samazinājums salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2° C, salīdzinot ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta. Ja šādu starptautisku vienošanos panāks, protams, būs nepieciešams atgriezties pie šā un citiem priekšlikumiem, kas ietilpst Komisijas enerģētikas un klimata pārmaiņu paketē, lai sašaurinātu un precizētu tajā izvirzīto mērķi. Tāpēc ir svarīgi, lai visas ieinteresētās puses atzīto to, ka plānošana, pamatojoties uz 2020. gadam izvirzītajiem mērķiem, ir tikai pirmais solis un ka laika gaitā — iespējams, jau 2020. gadā vai vēlāk, — būs vajadzīgi precizēti mērķi.

| 3.6. | Komiteja uzskata, ka pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai būtu jāīsteno tā, lai saglabātu un pat sekmētu Eiropas ekonomikas konkurētspēju ilgtermiņa perspektīvā. Pasaulē būs arvien lielāks pieprasījums pēc atjaunojamās enerģijas izstrādes, kā arī pēc energoefektīviem ražojumiem un ražošanas metodēm, un Eiropai ir konkurētspējīgas priekšrocības, lai tā iegūtu vadošas pozīcijas pasaulē daudzās no minētajām jomām. Minētajai attīstībai vajadzīgs ES un dalībvalstu atbalstu pētniecībai un izstrādei. Būtiski ir arī apmācīt speciālistus un sekmēt sabiedrības informētību energotaupības, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu jautājumos. |
| --- | --- |

3.6.

Komiteja uzskata, ka pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai būtu jāīsteno tā, lai saglabātu un pat sekmētu Eiropas ekonomikas konkurētspēju ilgtermiņa perspektīvā. Pasaulē būs arvien lielāks pieprasījums pēc atjaunojamās enerģijas izstrādes, kā arī pēc energoefektīviem ražojumiem un ražošanas metodēm, un Eiropai ir konkurētspējīgas priekšrocības, lai tā iegūtu vadošas pozīcijas pasaulē daudzās no minētajām jomām. Minētajai attīstībai vajadzīgs ES un dalībvalstu atbalstu pētniecībai un izstrādei. Būtiski ir arī apmācīt speciālistus un sekmēt sabiedrības informētību energotaupības, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu jautājumos.

| 3.7. | Komiteja uzskata, ka pilsoniskā sabiedrība var dot nozīmīgu ieguldījumu minētā lēmuma īstenošanā un attiecīgo valstu saistību izpildē. Dalībvalstīm būtu jādara vairāk, lai sekmētu Kopienas iniciatīvas, kas paredzētas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, kā arī jāizstrādā šādu iniciatīvu atbalsta pasākumi.






  — | Pilsoniskā sabiedrība kopumā varētu kļūt par galveno minētā lēmuma īstenotāju. Tādēļ ikvienā dalībvalstī jāizplata plašāka informācija par Lēmumā ietvertajām prasībām un īstenošanas līdzekļiem. |
| --- | --- | --- |

3.7.

Komiteja uzskata, ka pilsoniskā sabiedrība var dot nozīmīgu ieguldījumu minētā lēmuma īstenošanā un attiecīgo valstu saistību izpildē. Dalībvalstīm būtu jādara vairāk, lai sekmētu Kopienas iniciatīvas, kas paredzētas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, kā arī jāizstrādā šādu iniciatīvu atbalsta pasākumi.

—

Pilsoniskā sabiedrība kopumā varētu kļūt par galveno minētā lēmuma īstenotāju. Tādēļ ikvienā dalībvalstī jāizplata plašāka informācija par Lēmumā ietvertajām prasībām un īstenošanas līdzekļiem.

| — | Lielāka uzmanība jāpievērš izglītojošām kampaņām, kas paredzētas, lai sekmētu sabiedrības informētību un izpratni par nepieciešamību samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. |
| --- | --- |

—

Lielāka uzmanība jāpievērš izglītojošām kampaņām, kas paredzētas, lai sekmētu sabiedrības informētību un izpratni par nepieciešamību samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.

| — | Būtiski ir arī apmācīt speciālistus un sekmēt sabiedrības informētību energotaupības, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu jautājumos. |
| --- | --- |

—

Būtiski ir arī apmācīt speciālistus un sekmēt sabiedrības informētību energotaupības, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu jautājumos.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Komiteja uzskata, ka izmantojot elastīgus instrumentus projektos, kas paredzēti tīras attīstības mehānisma kopīgai īstenošanai, jāatrod nepieciešamais līdzsvars starp siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumiem ES līmenī un solidaritāti attiecībā uz emisiju samazināšanas pasākumu ieviešanu jaunattīstības valstīs. Tomēr elastīgu instrumentu izmantošana ir piemērota tikai tad, ja tie patiešām samazina SEG emisijas. Tie nedrīkstētu veicināt SEG novirzīšanu no ES uz ārpuskopienas valstīm. |
| --- | --- |

4.1.

Komiteja uzskata, ka izmantojot elastīgus instrumentus projektos, kas paredzēti tīras attīstības mehānisma kopīgai īstenošanai, jāatrod nepieciešamais līdzsvars starp siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumiem ES līmenī un solidaritāti attiecībā uz emisiju samazināšanas pasākumu ieviešanu jaunattīstības valstīs. Tomēr elastīgu instrumentu izmantošana ir piemērota tikai tad, ja tie patiešām samazina SEG emisijas. Tie nedrīkstētu veicināt SEG novirzīšanu no ES uz ārpuskopienas valstīm.

| 4.2. | Lai nodrošinātu šo TAM kredītu tirgus pastāvēšanu pēc 2012. gada, ir svarīgi, lai dalībvalstis varētu turpināt izmantot šos kredītus. Komiteja pauž bažas par sertificēta emisiju samazinājuma kvalitāti, kas izriet no TAM, un ierosina valstīm, kuras veic ieguldījumus (projektos, kas uzsākti pirms 2013. gada) un vēlas arī turpmāk izmantot sertificēta emisiju samazinājuma priekšrocības. Jautājumā par jauniem TAM projektiem, kas ieplānoti, lai sekmētu dalībvalstu ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumos, būtu jāapsver tikai tie projekti, kuru pamatā ir tikai labāko pieejamo metožu izmantošana. |
| --- | --- |

4.2.

Lai nodrošinātu šo TAM kredītu tirgus pastāvēšanu pēc 2012. gada, ir svarīgi, lai dalībvalstis varētu turpināt izmantot šos kredītus. Komiteja pauž bažas par sertificēta emisiju samazinājuma kvalitāti, kas izriet no TAM, un ierosina valstīm, kuras veic ieguldījumus (projektos, kas uzsākti pirms 2013. gada) un vēlas arī turpmāk izmantot sertificēta emisiju samazinājuma priekšrocības. Jautājumā par jauniem TAM projektiem, kas ieplānoti, lai sekmētu dalībvalstu ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumos, būtu jāapsver tikai tie projekti, kuru pamatā ir tikai labāko pieejamo metožu izmantošana.

| 4.3. | Komisija atsaucas vienīgi uz vispārēju principu, ka valstīm, kurām ir augsts IKP uz vienu iedzīvotāju, būtu jāuzņemas stingrākas emisiju samazināšanas saistības, savukārt valstīm, kurās IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks, minētās saistības nebūtu tik stingras. Ļoti iespējams, ka darba un pasākumu apjoms, kas nepieciešams, lai sasniegtu vienu un to pašu emisiju samazinājumu, dažādās valstīs būs atšķirīgs, pat ja tām ir relatīvi vienāds IKP uz vienu iedzīvotāju. Organizējot kopīgo darbu, jāveic katras atsevišķas valsts konkrēto apstākļu izvērtējums, emisiju samazināšanas izmaksas un ietekme uz attiecīgās valsts konkurētspēju un attīstību. Ar Lēmumu par dalībvalstu kopīgiem pasākumiem būtu jāpanāk, lai emisiju samazināšanas izmaksu attiecība pret attiecīgās valsts IKP būtu vienāda visās valstīs. |
| --- | --- |

4.3.

Komisija atsaucas vienīgi uz vispārēju principu, ka valstīm, kurām ir augsts IKP uz vienu iedzīvotāju, būtu jāuzņemas stingrākas emisiju samazināšanas saistības, savukārt valstīm, kurās IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks, minētās saistības nebūtu tik stingras. Ļoti iespējams, ka darba un pasākumu apjoms, kas nepieciešams, lai sasniegtu vienu un to pašu emisiju samazinājumu, dažādās valstīs būs atšķirīgs, pat ja tām ir relatīvi vienāds IKP uz vienu iedzīvotāju. Organizējot kopīgo darbu, jāveic katras atsevišķas valsts konkrēto apstākļu izvērtējums, emisiju samazināšanas izmaksas un ietekme uz attiecīgās valsts konkurētspēju un attīstību. Ar Lēmumu par dalībvalstu kopīgiem pasākumiem būtu jāpanāk, lai emisiju samazināšanas izmaksu attiecība pret attiecīgās valsts IKP būtu vienāda visās valstīs.

| 4.4. | Komiteja vēlas vērst uzmanību arī uz nekonsekvenci Lēmuma tekstā. Komisija ierosina dalībvalstu veikto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumu novērtēšanai kā atskaites punktu izmantot 2005. gadu, bet kā perioda noslēgumu — 2020. gadu. Lēmuma 3. punkta 2. apakšpunkta otrajā rindkopā teikts, ka katrai dalībvalstij ik gadu lineāri jāierobežo siltumnīcefekta gāzu emisijas. Vienlaikus tā paša punkta pirmajā rindkopā teikts, ka ikviena dalībvalsts raugās, lai tās kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2013. gadā no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK, nepārsniedz šīs dalībvalsts vidējās ikgadējās siltumnīcefekta gāzu emisijas no šiem avotiem 2008., 2009. un 2010. gadā, par kurām ziņots un kuras pārbaudītas saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK un 280/2004/EK. Tas nozīmē, ka 2008., 2009. un 2010. gadi noteikti kā atsauces periodi situācijas novērtēšanai 2013. gadā. |
| --- | --- |

4.4.

Komiteja vēlas vērst uzmanību arī uz nekonsekvenci Lēmuma tekstā. Komisija ierosina dalībvalstu veikto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumu novērtēšanai kā atskaites punktu izmantot 2005. gadu, bet kā perioda noslēgumu — 2020. gadu. Lēmuma 3. punkta 2. apakšpunkta otrajā rindkopā teikts, ka katrai dalībvalstij ik gadu lineāri jāierobežo siltumnīcefekta gāzu emisijas. Vienlaikus tā paša punkta pirmajā rindkopā teikts, ka ikviena dalībvalsts raugās, lai tās kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2013. gadā no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK, nepārsniedz šīs dalībvalsts vidējās ikgadējās siltumnīcefekta gāzu emisijas no šiem avotiem 2008., 2009. un 2010. gadā, par kurām ziņots un kuras pārbaudītas saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK un 280/2004/EK. Tas nozīmē, ka 2008., 2009. un 2010. gadi noteikti kā atsauces periodi situācijas novērtēšanai 2013. gadā.

| 4.5. | Atbilstoši ierosinātā Lēmuma 3. panta 3. punkta noteikumiem katra dalībvalsts drīkst iepriekš iztērēt 2 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas tai noteikts nākamajā gadā, bet dalībvalstis, kuru emisiju apjomi ir mazāki par paredzēto limitu, radušos emisiju samazinājumu atlikumu drīkst pārnest uz nākamo gadu. Šis noteikums ir pārlieku stingrs, jo viens gads ir pārāk īss laiks, tādējādi nav iespējama elastība, kas vajadzīga liela mēroga projektu īstenošanai un labu rezultātu gūšanai. Tas ir īpaši svarīgi mazajām dalībvalstīm, kas īsteno vērienīgus SEG samazināšanas projektus.
  Komisija ierosina, ka ikvienai dalībvalstij ir jāsagatavo savs plāns, lai sasniegtu attiecīgās valsts mērķus. Vidējais ikgadējais SEG emisiju daudzums laikā no 2013. līdz 2020. gadam nedrīkstētu pārsniegt vidējo emisiju apjomu 2005. gadā. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi minēto plānu īstenošanu regulāri uzraudzīt gan valstu, gan Eiropas līmenī, lai savlaicīgi varētu apzināt neatbilstības un tās novērst. |
| --- | --- |

4.5.

Atbilstoši ierosinātā Lēmuma 3. panta 3. punkta noteikumiem katra dalībvalsts drīkst iepriekš iztērēt 2 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas tai noteikts nākamajā gadā, bet dalībvalstis, kuru emisiju apjomi ir mazāki par paredzēto limitu, radušos emisiju samazinājumu atlikumu drīkst pārnest uz nākamo gadu. Šis noteikums ir pārlieku stingrs, jo viens gads ir pārāk īss laiks, tādējādi nav iespējama elastība, kas vajadzīga liela mēroga projektu īstenošanai un labu rezultātu gūšanai. Tas ir īpaši svarīgi mazajām dalībvalstīm, kas īsteno vērienīgus SEG samazināšanas projektus.

Komisija ierosina, ka ikvienai dalībvalstij ir jāsagatavo savs plāns, lai sasniegtu attiecīgās valsts mērķus. Vidējais ikgadējais SEG emisiju daudzums laikā no 2013. līdz 2020. gadam nedrīkstētu pārsniegt vidējo emisiju apjomu 2005. gadā. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi minēto plānu īstenošanu regulāri uzraudzīt gan valstu, gan Eiropas līmenī, lai savlaicīgi varētu apzināt neatbilstības un tās novērst.

| 4.6. | Komiteja uzskata, ka lai sekmētu Kopienas saistību kopējo rentabilitāti, dalībvalstīm jābūt iespējai nodot daļu no SEG emisiju kvotām citai dalībvalstij. |
| --- | --- |

4.6.

Komiteja uzskata, ka lai sekmētu Kopienas saistību kopējo rentabilitāti, dalībvalstīm jābūt iespējai nodot daļu no SEG emisiju kvotām citai dalībvalstij.

| 4.7. | Komiteja aicina Komisiju ieviest automātisku atbilstības režīmu, piemēram soda naudu par tonnu, līdzīgi kā tas noteikts ETS. |
| --- | --- |

4.7.

Komiteja aicina Komisiju ieviest automātisku atbilstības režīmu, piemēram soda naudu par tonnu, līdzīgi kā tas noteikts ETS.

| 4.8. | Arī attiecībā uz projektu vienmērīgu ģeogrāfisko sadalījumu 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta noteikumi pietiekami precīzi nenosaka pasākumu piemērošanu kredītu iegādei. |
| --- | --- |

4.8.

Arī attiecībā uz projektu vienmērīgu ģeogrāfisko sadalījumu 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta noteikumi pietiekami precīzi nenosaka pasākumu piemērošanu kredītu iegādei.

| 4.9. | Lai īstenotu Lēmumu, Komisijai ir jānodrošina dalībvalstīm norādes darbībai, instrumentus un citus pasākumus. Piemērots pirmais pasākums būtu rokasgrāmata, kurā ietverti ES jau sekmīgi gūto rezultātu piemēri. |
| --- | --- |

4.9.

Lai īstenotu Lēmumu, Komisijai ir jānodrošina dalībvalstīm norādes darbībai, instrumentus un citus pasākumus. Piemērots pirmais pasākums būtu rokasgrāmata, kurā ietverti ES jau sekmīgi gūto rezultātu piemēri.

| 4.10. | Lai sasniegtu Lēmumā izvirzīto mērķi, Komiteja iesaka dalībvalstīm izmantot struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļus projektiem, kas nerada vai pat samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas. |
| --- | --- |

4.10.

Lai sasniegtu Lēmumā izvirzīto mērķi, Komiteja iesaka dalībvalstīm izmantot struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļus projektiem, kas nerada vai pat samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas.

| 4.11. | Lai iegūtu līdzekļus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai no citiem sektoriem ārpus ES ETS, EESK iesaka nākamajos emisiju kvotu valsts sadales plānos emisijas vienības piešķirt izsoles kārtībā. Daļu no iegūtajiem līdzekļiem varētu piešķirt to tautsaimniecības nozaru sekmēšanai, kas veic pasākumus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai. Atlikusī daļa būtu jānovirza solidaritātes fondam jaunattīstības valstīm un jāpiešķir klimata pārmaiņu pielāgošanas projektiem šajās valstīs. |
| --- | --- |

4.11.

Lai iegūtu līdzekļus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai no citiem sektoriem ārpus ES ETS, EESK iesaka nākamajos emisiju kvotu valsts sadales plānos emisijas vienības piešķirt izsoles kārtībā. Daļu no iegūtajiem līdzekļiem varētu piešķirt to tautsaimniecības nozaru sekmēšanai, kas veic pasākumus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai. Atlikusī daļa būtu jānovirza solidaritātes fondam jaunattīstības valstīm un jāpiešķir klimata pārmaiņu pielāgošanas projektiem šajās valstīs.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/75

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu un Padomes Direktīvu 85/337/EEK un 96/61/EK, Direktīvu 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozīšanu”

COM(2008) 18 galīgā redakcija — 2008/0015 (COD)

(2009/C 27/17)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 175. pantu 2008. gada 8. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu un Padomes Direktīvu 85/337/EEK un 96/61/EK, Direktīvu 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozīšanu”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 4. jūnijā. Ziņotājs — Wolf kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 138 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Saturs

| 1. | Kopsavilkums un secinājumi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ievads. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisijas priekšlikums. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vispārīgas piezīmes. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Īpašas piezīmes. |
| --- | --- |

5.

1.   Kopsavilkums un secinājumi

| 1.1 | Fosilo enerģijas avotu izmantošanas (sadedzināšanas) procesā radušās oglekļa dioksīda (CO2) uztveršana un ilgtermiņa uzglabāšana (CCS — carbon capture and storage) dotu būtisku ieguldījumu klimata aizsardzībā. Tādēļ jācenšas paātrināt šīs metodes izstrādi un iespējami agrāku ieviešanu. |
| --- | --- |

1.1

Fosilo enerģijas avotu izmantošanas (sadedzināšanas) procesā radušās oglekļa dioksīda (CO2) uztveršana un ilgtermiņa uzglabāšana (CCS — carbon capture and storage) dotu būtisku ieguldījumu klimata aizsardzībā. Tādēļ jācenšas paātrināt šīs metodes izstrādi un iespējami agrāku ieviešanu.

| 1.2 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto direktīvu, kas ir nepieciešams priekšnosacījums, lai pilnveidotu un izmantotu oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu (CCS), un piekrīt minētās direktīvas saturam. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto direktīvu, kas ir nepieciešams priekšnosacījums, lai pilnveidotu un izmantotu oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu (CCS), un piekrīt minētās direktīvas saturam.

| 1.3 | Direktīvā ir minēti būtiski aspekti un piedāvāti risinājumi. Pirmām kārtām tie attiecas uz jautājumiem saistībā ar cilvēku un vides drošību, kā arī ar to saistīto atbildību. Līdz ar to direktīva veicina arī atbalstu no pilsoņu puses un ņem vērā viņu vajadzību pēc drošības. |
| --- | --- |

1.3

Direktīvā ir minēti būtiski aspekti un piedāvāti risinājumi. Pirmām kārtām tie attiecas uz jautājumiem saistībā ar cilvēku un vides drošību, kā arī ar to saistīto atbildību. Līdz ar to direktīva veicina arī atbalstu no pilsoņu puses un ņem vērā viņu vajadzību pēc drošības.

| 1.4 | Viss CCS pievienotās vērtības radīšanas process, tajā skaitā CO2 uztveršana, transportēšana un uzglabāšana, ir agrīnā, daļēji vēl tikai izpētes stadijā. Šis fakts jāņem vērā direktīvas noteikumos, un tāpēc jāveic izmaiņas dažos tās punktos. |
| --- | --- |

1.4

Viss CCS pievienotās vērtības radīšanas process, tajā skaitā CO2 uztveršana, transportēšana un uzglabāšana, ir agrīnā, daļēji vēl tikai izpētes stadijā. Šis fakts jāņem vērā direktīvas noteikumos, un tāpēc jāveic izmaiņas dažos tās punktos.

| 1.5 | Tāpat, lai nodrošinātu pirmo projektu ātru īstenošanu, daži direktīvas punkti jāpārveido tā, lai tos varētu ērtāk izmantot gan attiecīgās valsts iestādes, gan uzņēmumi, kas vēlas ieguldīt līdzekļus, kā arī lai ļautu tiem droši plānot un lai tos aicinātu darboties. Tas attiecas, piemēram, uz atbildības precizēšanu un finansiālā nodrošinājuma veidu un apjomu. |
| --- | --- |

1.5

Tāpat, lai nodrošinātu pirmo projektu ātru īstenošanu, daži direktīvas punkti jāpārveido tā, lai tos varētu ērtāk izmantot gan attiecīgās valsts iestādes, gan uzņēmumi, kas vēlas ieguldīt līdzekļus, kā arī lai ļautu tiem droši plānot un lai tos aicinātu darboties. Tas attiecas, piemēram, uz atbildības precizēšanu un finansiālā nodrošinājuma veidu un apjomu.

2.   Ievads

| 2.1 | Ņemot vērā Padomes 2007. gada marta lēmumus par klimata aizsardzību un energoapgādes drošību, atsevišķu dokumentu veidā Komisija ir ierosinājusi virkni pasākumu, lai sasniegtu Padomes lēmumos izvirzītos mērķus. Pasākumos galvenā uzmanība ir pievērsta energoefektivitātei, atjaunīgo energoresursu popularizēšanai, kā arī atbilstīgu inovatīvu tehnoloģiju izstrādei un izmantošanai. Par šo jautājumu Komiteja ir izstrādājusi īpašus atzinumus (1). |
| --- | --- |

2.1

Ņemot vērā Padomes 2007. gada marta lēmumus par klimata aizsardzību un energoapgādes drošību, atsevišķu dokumentu veidā Komisija ir ierosinājusi virkni pasākumu, lai sasniegtu Padomes lēmumos izvirzītos mērķus. Pasākumos galvenā uzmanība ir pievērsta energoefektivitātei, atjaunīgo energoresursu popularizēšanai, kā arī atbilstīgu inovatīvu tehnoloģiju izstrādei un izmantošanai. Par šo jautājumu Komiteja ir izstrādājusi īpašus atzinumus (1).

| 2.2 | Šajā kontekstā svarīga nozīme ir arī metodēm, ar kurām ilgtermiņā var samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas rodas, izmantojot fosilos enerģijas avotus. Par to ir runa šajā atzinumā, kas attiecas uz Komisijas priekšlikumu direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda (CO2) uzglabāšanu. |
| --- | --- |

2.2

Šajā kontekstā svarīga nozīme ir arī metodēm, ar kurām ilgtermiņā var samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas rodas, izmantojot fosilos enerģijas avotus. Par to ir runa šajā atzinumā, kas attiecas uz Komisijas priekšlikumu direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda (CO2) uzglabāšanu.

| 2.3 | Šo atzinumu papildina Komitejas atzinums par Komisijas paziņojumu (2)“Atbalsts agrīniem demonstrējumiem par ilgtspējīgu enerģijas ražošanu no fosilā kurināmā”, kurā runa ir par to pašu metodi. |
| --- | --- |

2.3

Šo atzinumu papildina Komitejas atzinums par Komisijas paziņojumu (2)“Atbalsts agrīniem demonstrējumiem par ilgtspējīgu enerģijas ražošanu no fosilā kurināmā”, kurā runa ir par to pašu metodi.

3.   Komisijas priekšlikums

| 3.1 | Pamatojoties uz faktu, ka starptautiskā līmenī pieaugošais pieprasījums pēc enerģijas avotiem, paredzams, pārsvarā tiks segts, pateicoties fosilajai degvielai, un ņemot vērā mērķi līdz 2050. gadam pasaulē samazināt CO2 emisiju par 50 % un rūpnieciski attīstītajās valstīs par 60–80 %, Komisija uzskata, ka maksimāli jāizmanto visas iespējas, lai samazinātu emisiju. Tādēļ svarīga nozīme ir CO2 uztveršanai un uzglabāšanai (saīsināti CCS
   (3)). |
| --- | --- |

3.1

Pamatojoties uz faktu, ka starptautiskā līmenī pieaugošais pieprasījums pēc enerģijas avotiem, paredzams, pārsvarā tiks segts, pateicoties fosilajai degvielai, un ņemot vērā mērķi līdz 2050. gadam pasaulē samazināt CO2 emisiju par 50 % un rūpnieciski attīstītajās valstīs par 60–80 %, Komisija uzskata, ka maksimāli jāizmanto visas iespējas, lai samazinātu emisiju. Tādēļ svarīga nozīme ir CO2 uztveršanai un uzglabāšanai (saīsināti CCS
   (3)).

| 3.2 | Pēc Eiropas Padomes 2007. gada marta aicinājuma izstrādātais pašreizējais Komisijas priekšlikums ir viena iespēja, kā sasniegt mērķi, proti, radīt nepieciešamo tehnisko, ekonomisko un tiesisko sistēmu CCS ieviešanai videi nekaitīgā veidā. Turklāt runa ir vispirms par tiesiskā regulējuma izstrādi, pamatojoties uz EK dibināšanas līguma 175. panta 1. punktu. Ar pašreizējo priekšlikumu vienkāršo arī tiesību aktus un administratīvos noteikumus, ko piemēro Eiropas Savienība vai atsevišķas valstu iestādes. |
| --- | --- |

3.2

Pēc Eiropas Padomes 2007. gada marta aicinājuma izstrādātais pašreizējais Komisijas priekšlikums ir viena iespēja, kā sasniegt mērķi, proti, radīt nepieciešamo tehnisko, ekonomisko un tiesisko sistēmu CCS ieviešanai videi nekaitīgā veidā. Turklāt runa ir vispirms par tiesiskā regulējuma izstrādi, pamatojoties uz EK dibināšanas līguma 175. panta 1. punktu. Ar pašreizējo priekšlikumu vienkāršo arī tiesību aktus un administratīvos noteikumus, ko piemēro Eiropas Savienība vai atsevišķas valstu iestādes.

| 3.3 | Turklāt tiek ņemti vērā vai attiecīgi grozīti spēkā esošie noteikumi, piemēram, Direktīva 96/61/EK, 85/337/EEK, 2004/35/EK un 2003/87/EK. |
| --- | --- |

3.3

Turklāt tiek ņemti vērā vai attiecīgi grozīti spēkā esošie noteikumi, piemēram, Direktīva 96/61/EK, 85/337/EEK, 2004/35/EK un 2003/87/EK.

| 3.4 | Tālāk tekstā runa ir par Komisijas priekšlikuma konkrēto saturu. |
| --- | --- |

3.4

Tālāk tekstā runa ir par Komisijas priekšlikuma konkrēto saturu.

| 3.4.1 | Pirmajā nodaļā aprakstīts priekšmets, mērķi un darbības joma, kā arī minētas definīcijas. |
| --- | --- |

3.4.1

Pirmajā nodaļā aprakstīts priekšmets, mērķi un darbības joma, kā arī minētas definīcijas.

| 3.4.2 | Otrajā nodaļā runa ir par uzglabāšanas vietu izvēli un izpētes atļaujām. Dalībvalstis nosaka, kuras teritorijas var izmantot uzglabāšanai un kādi ir izpētes atļauju piešķiršanas noteikumi. |
| --- | --- |

3.4.2

Otrajā nodaļā runa ir par uzglabāšanas vietu izvēli un izpētes atļaujām. Dalībvalstis nosaka, kuras teritorijas var izmantot uzglabāšanai un kādi ir izpētes atļauju piešķiršanas noteikumi.

| 3.4.3 | Trešajā nodaļā runāts par uzglabāšanas atļaujām un to iegūšanas nosacījumiem, kā arī par EK Komisijas pilnvarām. Būtisks ir ietekmes uz vidi novērtējums, tostarp iespējamo seku novērtējums un sabiedriskā apspriešana. |
| --- | --- |

3.4.3

Trešajā nodaļā runāts par uzglabāšanas atļaujām un to iegūšanas nosacījumiem, kā arī par EK Komisijas pilnvarām. Būtisks ir ietekmes uz vidi novērtējums, tostarp iespējamo seku novērtējums un sabiedriskā apspriešana.

| 3.4.4 | Ceturtajā nodaļa izklāstīta darbība, slēgšanas un pēcslēgšanas saistības, tajā skaitā CO2 pieņemamības kritēriji, monitorings un ziņošanas pienākums, inspekcijas, pasākumi nopietnu pārkāpumu un/vai noplūžu gadījumā, slēgšanas un pēcslēgšanas saistības un finansiālā nodrošinājuma sniegšanu. |
| --- | --- |

3.4.4

Ceturtajā nodaļa izklāstīta darbība, slēgšanas un pēcslēgšanas saistības, tajā skaitā CO2 pieņemamības kritēriji, monitorings un ziņošanas pienākums, inspekcijas, pasākumi nopietnu pārkāpumu un/vai noplūžu gadījumā, slēgšanas un pēcslēgšanas saistības un finansiālā nodrošinājuma sniegšanu.

| 3.4.5 | Piektajā nodaļā runa ir par transporta un uzglabāšanas tīklu pieejamību. |
| --- | --- |

3.4.5

Piektajā nodaļā runa ir par transporta un uzglabāšanas tīklu pieejamību.

| 3.4.6 | Sestajā nodaļā minēti vispārīgi noteikumi par kompetentajām iestādēm, pārrobežu sadarbību, sodiem, ziņošanu EK Komisijai, grozījumiem un atbilstīgajām komitoloģijas procedūrām. |
| --- | --- |

3.4.6

Sestajā nodaļā minēti vispārīgi noteikumi par kompetentajām iestādēm, pārrobežu sadarbību, sodiem, ziņošanu EK Komisijai, grozījumiem un atbilstīgajām komitoloģijas procedūrām.

| 3.4.7 | Septītajā nodaļā apkopoti grozījumi, kas jāveic citos tiesību aktos, kā arī nepieciešamie pielāgojumi tiesību aktos par ūdens un atkritumu jomu. Tāpat ir definēti papildu noteikumi par atļauju piešķiršanu jaunām spēkstacijām. |
| --- | --- |

3.4.7

Septītajā nodaļā apkopoti grozījumi, kas jāveic citos tiesību aktos, kā arī nepieciešamie pielāgojumi tiesību aktos par ūdens un atkritumu jomu. Tāpat ir definēti papildu noteikumi par atļauju piešķiršanu jaunām spēkstacijām.

| 3.4.8 | Precīzi kritēriji par vietu raksturojumu un riska novērtējumu ir apkopoti I pielikumā. II pielikumā minēti precīzi kritēriji attiecībā uz monitoringa prasībām. EK Komisija var grozīt pielikumus, taču Eiropas Parlamentam ir tiesības piedalīties lēmuma pieņemšanā. |
| --- | --- |

3.4.8

Precīzi kritēriji par vietu raksturojumu un riska novērtējumu ir apkopoti I pielikumā. II pielikumā minēti precīzi kritēriji attiecībā uz monitoringa prasībām. EK Komisija var grozīt pielikumus, taču Eiropas Parlamentam ir tiesības piedalīties lēmuma pieņemšanā.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1 | Komiteja vairākkārt ir norādījusi (4), ka enerģijas pieejamība ir būtisks modernas sociālās tautsaimniecības faktors un priekšnoteikums, lai apmierinātu pamatprasības. Turklāt īpaša nozīme ir pastiprinātai jaunāko tehnoloģiju izstrādei (5). |
| --- | --- |

4.1

Komiteja vairākkārt ir norādījusi (4), ka enerģijas pieejamība ir būtisks modernas sociālās tautsaimniecības faktors un priekšnoteikums, lai apmierinātu pamatprasības. Turklāt īpaša nozīme ir pastiprinātai jaunāko tehnoloģiju izstrādei (5).

| 4.2 | Tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto direktīvu, kas ir nepieciešams priekšnosacījums, lai pilnveidotu un izmantotu oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu kā metodi minētā mērķa sasniegšanai, un piekrīt minētās direktīvas saturam. |
| --- | --- |

4.2

Tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto direktīvu, kas ir nepieciešams priekšnosacījums, lai pilnveidotu un izmantotu oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu kā metodi minētā mērķa sasniegšanai, un piekrīt minētās direktīvas saturam.

| 4.3 | Šajā sakarā Komiteja ir norādījusi (6), ka fosilais kurināmais, kā ogles, nafta un dabasgāze, pašlaik ir gan Eiropas, gan pasaules energoapgādes pamatresurss (7), un arī tuvākajos gadu desmitos tas, iespējams, nezaudēs savu nozīmi. |
| --- | --- |

4.3

Šajā sakarā Komiteja ir norādījusi (6), ka fosilais kurināmais, kā ogles, nafta un dabasgāze, pašlaik ir gan Eiropas, gan pasaules energoapgādes pamatresurss (7), un arī tuvākajos gadu desmitos tas, iespējams, nezaudēs savu nozīmi.

| 4.4 | Tas nav pretrunā izvirzītajam mērķim strauji kāpināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru, jo, pat ņemot vērā, ka Eiropas Savienība (8) līdz 2020. gadam vēlas palielināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru līdz vismaz 20 %, vēl daudzus gadu desmitus pastāvēs ievērojams pieprasījums pēc enerģijas no citiem avotiem, lai apmierinātu pieprasījumu pēc atlikušajiem 80 % un līdz 2050. gadam — pēc vēl aizvien trūkstošajiem 50 %. |
| --- | --- |

4.4

Tas nav pretrunā izvirzītajam mērķim strauji kāpināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru, jo, pat ņemot vērā, ka Eiropas Savienība (8) līdz 2020. gadam vēlas palielināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru līdz vismaz 20 %, vēl daudzus gadu desmitus pastāvēs ievērojams pieprasījums pēc enerģijas no citiem avotiem, lai apmierinātu pieprasījumu pēc atlikušajiem 80 % un līdz 2050. gadam — pēc vēl aizvien trūkstošajiem 50 %.

| 4.5 | Atjaunīgo energoresursu gadījumā līdz šim tikai hidroenerģiju un biomasu (9) var izmantot elektrības ražošanai atbilstīgi pieprasījumam, jo vēja un saules enerģijas izmantošanu ierobežo to atkarība no laika apstākļiem. Tomēr jāpieliek lielas pūles, lai arī turpmāk veicinātu to pilnveidošanu un izmantošanu, kā arī izstrādātu adekvātas un lētas uzkrāšanas iespējas. Tas tomēr ir atsevišķa Komitejas atzinuma temats. |
| --- | --- |

4.5

Atjaunīgo energoresursu gadījumā līdz šim tikai hidroenerģiju un biomasu (9) var izmantot elektrības ražošanai atbilstīgi pieprasījumam, jo vēja un saules enerģijas izmantošanu ierobežo to atkarība no laika apstākļiem. Tomēr jāpieliek lielas pūles, lai arī turpmāk veicinātu to pilnveidošanu un izmantošanu, kā arī izstrādātu adekvātas un lētas uzkrāšanas iespējas. Tas tomēr ir atsevišķa Komitejas atzinuma temats.

| 4.6 | No tā var secināt, ka, lai apmierinātu pamatvajadzības, papildinot un/vai aizstājot kodolenerģiju (10), arī turpmāk būs jāizmanto liels daudzums spēkstaciju, kam nepieciešams fosilais kurināmais. Lai izlīdzinātu svārstīgo vēja enerģijas īpatsvaru, jāpalielina pietiekami ātri regulējamu spēkstaciju skaits, nodrošinot pietiekamu — gan pozitīvu, gan negatīvu — rezerves jaudu. |
| --- | --- |

4.6

No tā var secināt, ka, lai apmierinātu pamatvajadzības, papildinot un/vai aizstājot kodolenerģiju (10), arī turpmāk būs jāizmanto liels daudzums spēkstaciju, kam nepieciešams fosilais kurināmais. Lai izlīdzinātu svārstīgo vēja enerģijas īpatsvaru, jāpalielina pietiekami ātri regulējamu spēkstaciju skaits, nodrošinot pietiekamu — gan pozitīvu, gan negatīvu — rezerves jaudu.

| 4.7 | Lai nodrošinātu maksimālu jaudu un rezerves jaudu, vispirms jāizmanto gāzes spēkstacijas un ūdens spēkstaciju sūkņu stacijas. Tomēr ūdens spēkstaciju izmantošanas potenciāls ar uzkrājumu veidošanu sūkņu stacijās ir ierobežots, jo tām nepieciešamie ainavu resursi pārsvarā jau tiek izmantoti. |
| --- | --- |

4.7

Lai nodrošinātu maksimālu jaudu un rezerves jaudu, vispirms jāizmanto gāzes spēkstacijas un ūdens spēkstaciju sūkņu stacijas. Tomēr ūdens spēkstaciju izmantošanas potenciāls ar uzkrājumu veidošanu sūkņu stacijās ir ierobežots, jo tām nepieciešamie ainavu resursi pārsvarā jau tiek izmantoti.

| 4.8 | Pamatvajadzību un vidējas nozīmes vajadzību apmierināšanai līdzās atomelektrostacijām pārsvarā izmanto ogļu spēkstacijas. Dalībvalstīs, kas atteikušās no atomelektrostaciju izmantošanas, ogļu izmantošanai elektroenerģijas ražošanā ir vēl jo lielāka nozīme. |
| --- | --- |

4.8

Pamatvajadzību un vidējas nozīmes vajadzību apmierināšanai līdzās atomelektrostacijām pārsvarā izmanto ogļu spēkstacijas. Dalībvalstīs, kas atteikušās no atomelektrostaciju izmantošanas, ogļu izmantošanai elektroenerģijas ražošanā ir vēl jo lielāka nozīme.

| 4.9 | Tādēļ arī šajā gadījumā, kad izmanto ogles, jārada iespējami mazāk CO2. Šajā sakarā var minēt divus attīstības virzienus, kuriem ir nepieciešams atšķirīgs tehniskais nodrošinājums un kuriem ir dažāda ietekme: pirmkārt, tās ir spēkstacijas ar augstāku lietderības koeficientu, un, otrkārt, tās ir ar CCS iekārtām (11) aprīkotas spēkstacijas, kurās lielākā daļa darbības procesā radītā CO2 vairs nenonāk atmosfērā, taču šeit jārēķinās ar jūtamu efektivitātes zudumu, lai nodrošinātu papildu enerģiju CCS vajadzībām. Turklāt jāpilnveido metodes, lai ģeoloģiski uztvertu CO2, kas rodas rūpnieciskās ražošanas procesos. |
| --- | --- |

4.9

Tādēļ arī šajā gadījumā, kad izmanto ogles, jārada iespējami mazāk CO2. Šajā sakarā var minēt divus attīstības virzienus, kuriem ir nepieciešams atšķirīgs tehniskais nodrošinājums un kuriem ir dažāda ietekme: pirmkārt, tās ir spēkstacijas ar augstāku lietderības koeficientu, un, otrkārt, tās ir ar CCS iekārtām (11) aprīkotas spēkstacijas, kurās lielākā daļa darbības procesā radītā CO2 vairs nenonāk atmosfērā, taču šeit jārēķinās ar jūtamu efektivitātes zudumu, lai nodrošinātu papildu enerģiju CCS vajadzībām. Turklāt jāpilnveido metodes, lai ģeoloģiski uztvertu CO2, kas rodas rūpnieciskās ražošanas procesos.

| 4.10 | CCS metode, tajā skaitā CO2 uztveršana, transportēšana un uzglabāšana, vēl joprojām ir agrīnā, daļēji pat vēl izpētes stadijā. Lai gan pakāpeniski paaugstinās tradicionālo spēkstaciju lietderības koeficients, pamazām tomēr tiek sasniegta fizisko iespēju robeža. Ņemot vērā steidzamo vajadzību pēc spēkstaciju jaudas palielināšanas nākamajā desmitgadē, Komiteja iesaka rīkoties pragmatiski un vienlaicīgi attīstīt abas tehnoloģijas. Lai arī lietderības koeficienta kāpināšanu var noteikt tirgus, spēkstacijām, kas izmanto CCS metodes, un to infrastruktūrām gan demonstrācijas, gan tirgū ieviešanas posmā ir vajadzīgs papildu atbalsts. |
| --- | --- |

4.10

CCS metode, tajā skaitā CO2 uztveršana, transportēšana un uzglabāšana, vēl joprojām ir agrīnā, daļēji pat vēl izpētes stadijā. Lai gan pakāpeniski paaugstinās tradicionālo spēkstaciju lietderības koeficients, pamazām tomēr tiek sasniegta fizisko iespēju robeža. Ņemot vērā steidzamo vajadzību pēc spēkstaciju jaudas palielināšanas nākamajā desmitgadē, Komiteja iesaka rīkoties pragmatiski un vienlaicīgi attīstīt abas tehnoloģijas. Lai arī lietderības koeficienta kāpināšanu var noteikt tirgus, spēkstacijām, kas izmanto CCS metodes, un to infrastruktūrām gan demonstrācijas, gan tirgū ieviešanas posmā ir vajadzīgs papildu atbalsts.

| 4.11 | CCS metode attīstās vairākos virzienos, pirmkārt, kā integrēta spēkstaciju tehnoloģija, kas ļauj uztvert CO2 pirms ogļu sadegšanas, ja izmanto ogļu gazificēšanas procesu, vai ļauj vispirms uzkrāt CO2 un pēc tam uztvert, ja izmanto kurināmā oksidēšanas (oxyfuel) metodi, un, otrkārt, kā tā sauktā pēcdedzināšanas tehnoloģija, kad CO2 izskalo no dūmiem pēc sadegšanas (CO2 izskalošana). Otro metodi, atbilstīgi pilnveidojot, var izmantot jaunās spēkstacijās ar augstu lietderības koeficientu, ja tās ir atbilstīgi pielāgotas (t.i., tajās var izmantot CO2 uztveršanas metodi). Minētajām tehnoloģijām kopīgs ir tas, ka atdalītais CO2 jānogādā no spēkstacijas uz piemērotu uzglabāšanas vietu. |
| --- | --- |

4.11

CCS metode attīstās vairākos virzienos, pirmkārt, kā integrēta spēkstaciju tehnoloģija, kas ļauj uztvert CO2 pirms ogļu sadegšanas, ja izmanto ogļu gazificēšanas procesu, vai ļauj vispirms uzkrāt CO2 un pēc tam uztvert, ja izmanto kurināmā oksidēšanas (oxyfuel) metodi, un, otrkārt, kā tā sauktā pēcdedzināšanas tehnoloģija, kad CO2 izskalo no dūmiem pēc sadegšanas (CO2 izskalošana). Otro metodi, atbilstīgi pilnveidojot, var izmantot jaunās spēkstacijās ar augstu lietderības koeficientu, ja tās ir atbilstīgi pielāgotas (t.i., tajās var izmantot CO2 uztveršanas metodi). Minētajām tehnoloģijām kopīgs ir tas, ka atdalītais CO2 jānogādā no spēkstacijas uz piemērotu uzglabāšanas vietu.

| 4.12 | CO2 var uzglabāt tikai šim nolūkam piemērotos, drošos ģeoloģiskos veidojumos. Pamatojoties uz pašreizējās izpētes rezultātiem, šim nolūkam pārsvarā var izmantot dziļus sālsūdens nesējslāņus (saline Aquifere), iztukšotas naftas un gāzes ieguves vietas, savukārt izmantotas ogļraktuves ir mazāk piemērotas. Lai izvairītos no noplūdēm, liela nozīme ir pilnībā nebojātam krātuves pārsegumam (jābūt iespējami maz savienojuma kanālu ar virszemi). |
| --- | --- |

4.12

CO2 var uzglabāt tikai šim nolūkam piemērotos, drošos ģeoloģiskos veidojumos. Pamatojoties uz pašreizējās izpētes rezultātiem, šim nolūkam pārsvarā var izmantot dziļus sālsūdens nesējslāņus (saline Aquifere), iztukšotas naftas un gāzes ieguves vietas, savukārt izmantotas ogļraktuves ir mazāk piemērotas. Lai izvairītos no noplūdēm, liela nozīme ir pilnībā nebojātam krātuves pārsegumam (jābūt iespējami maz savienojuma kanālu ar virszemi).

| 4.13 | Ja krātuves vieta izvēlēta, pamatojoties uz direktīvā ieteiktajiem nosacījumiem, un ierīkošanas darbi veikti profesionāli, ar uzglabāšanu saistītie apdraudējumi ir minimāli. Ja izvēlas atbilstošu uzglabāšanas veidojumu, pēkšņa CO2 noplūde lielā daudzumā ir gandrīz neiespējama (12). Tāpat jāizslēdz apdraudējums iespējamu pazemes grūdienu dēļ, jo maksimālais uzglabāšanas spiediens jānosaka tā (13), lai uzglabāšanas un pārseguma iežu slānis nesalūst, jo tas kalpo mērķtiecīgai CO2 uzglabāšanai. |
| --- | --- |

4.13

Ja krātuves vieta izvēlēta, pamatojoties uz direktīvā ieteiktajiem nosacījumiem, un ierīkošanas darbi veikti profesionāli, ar uzglabāšanu saistītie apdraudējumi ir minimāli. Ja izvēlas atbilstošu uzglabāšanas veidojumu, pēkšņa CO2 noplūde lielā daudzumā ir gandrīz neiespējama (12). Tāpat jāizslēdz apdraudējums iespējamu pazemes grūdienu dēļ, jo maksimālais uzglabāšanas spiediens jānosaka tā (13), lai uzglabāšanas un pārseguma iežu slānis nesalūst, jo tas kalpo mērķtiecīgai CO2 uzglabāšanai.

| 4.14 | Lai iegūtu sabiedrības un politisku atbalstu, svarīgs ir drošas un ilgstošas CO2 uzglabāšanas jautājums. |
| --- | --- |

4.14

Lai iegūtu sabiedrības un politisku atbalstu, svarīgs ir drošas un ilgstošas CO2 uzglabāšanas jautājums.

| 4.15 | Tādēļ Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Komisija, taču pirmām kārtām dalībvalstis un potenciālie uzņēmēji pilnībā informētu iedzīvotājus par visiem šīs jaunās metodes aspektiem un iesaistītu viņus pārredzamā dialogā par attiecīga lēmuma pieņemšanu. Šajā sakarā jāizstrādā atbilstīgas procedūras. |
| --- | --- |

4.15

Tādēļ Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Komisija, taču pirmām kārtām dalībvalstis un potenciālie uzņēmēji pilnībā informētu iedzīvotājus par visiem šīs jaunās metodes aspektiem un iesaistītu viņus pārredzamā dialogā par attiecīga lēmuma pieņemšanu. Šajā sakarā jāizstrādā atbilstīgas procedūras.

| 4.16 | Šīs nodaļas beigās Komiteja vēlas vērst uzmanību uz vēl vienu preventīvu pasākumu. Tas saistīts ar iespēju, ka tālā nākotnē varētu palielināties pieprasījums pēc CO2. Patlaban nav iespējams paredzēt, vai to varētu izmantot kā ķīmisko pamatelementu, vai arī kā “dabisku” mainīgo lielumu ilgtermiņa klimatiskajā ciklā (14). Tādēļ, lai nodrošinātu ilgtspēju, Komiteja iesaka kā preventīvu papildpasākumu veikt oglekļa dioksīdu uzglabāšanu, taču vienlaikus uzglabāšanas plānā apsvērt vismaz daļējas tā atgūšanas iespēju vai izstrādāt dokumentus par iespējām, kā oglekli atgūt atpakaļ no īpašiem uzglabāšanas kompleksiem. Protams, prioritāte ir pēc iespējas lielāka krātuves drošība un necaurlaidība. |
| --- | --- |

4.16

Šīs nodaļas beigās Komiteja vēlas vērst uzmanību uz vēl vienu preventīvu pasākumu. Tas saistīts ar iespēju, ka tālā nākotnē varētu palielināties pieprasījums pēc CO2. Patlaban nav iespējams paredzēt, vai to varētu izmantot kā ķīmisko pamatelementu, vai arī kā “dabisku” mainīgo lielumu ilgtermiņa klimatiskajā ciklā (14). Tādēļ, lai nodrošinātu ilgtspēju, Komiteja iesaka kā preventīvu papildpasākumu veikt oglekļa dioksīdu uzglabāšanu, taču vienlaikus uzglabāšanas plānā apsvērt vismaz daļējas tā atgūšanas iespēju vai izstrādāt dokumentus par iespējām, kā oglekli atgūt atpakaļ no īpašiem uzglabāšanas kompleksiem. Protams, prioritāte ir pēc iespējas lielāka krātuves drošība un necaurlaidība.

| 4.17 | Komiteja kopumā atzinīgi vērtē iesniegto Komisijas priekšlikumu direktīvai un nākamajā nodaļā pauž savu nostāju par dažiem direktīvas punktiem. |
| --- | --- |

4.17

Komiteja kopumā atzinīgi vērtē iesniegto Komisijas priekšlikumu direktīvai un nākamajā nodaļā pauž savu nostāju par dažiem direktīvas punktiem.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1 | Direktīvas priekšlikums ietver būtiskus un nepieciešamus noteikumus, lai CCS iekārtu apsaimniekotājiem nodrošinātu vajadzīgo tiesisko regulējumu, turklāt tikai atsevišķās vietās tie ir plašāki nekā nepieciešams. |
| --- | --- |

5.1

Direktīvas priekšlikums ietver būtiskus un nepieciešamus noteikumus, lai CCS iekārtu apsaimniekotājiem nodrošinātu vajadzīgo tiesisko regulējumu, turklāt tikai atsevišķās vietās tie ir plašāki nekā nepieciešams.

| 5.2 | Daži noteikumi vēl jāprecizē, lai būtu iespējama to īstenošana un nodrošināta juridiskā noteiktība. |
| --- | --- |

5.2

Daži noteikumi vēl jāprecizē, lai būtu iespējama to īstenošana un nodrošināta juridiskā noteiktība.

| 5.3 | Ja runa ir par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, uztvertais un uzkrātais CO2 saskaņā ar Komisijas priekšlikumu jāuzskata par “neemitētu”, un tāpēc nav vajadzīgi CO2 sertifikāti (23. apsvērumā minētā norāde uz Direktīvu 2003/87/EK). Tas varētu būt labs — kaut arī demonstrācijas posmā vēl nepietiekams — tirgus stimuls veikt ieguldījumus CCS iekārtās. |
| --- | --- |

5.3

Ja runa ir par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, uztvertais un uzkrātais CO2 saskaņā ar Komisijas priekšlikumu jāuzskata par “neemitētu”, un tāpēc nav vajadzīgi CO2 sertifikāti (23. apsvērumā minētā norāde uz Direktīvu 2003/87/EK). Tas varētu būt labs — kaut arī demonstrācijas posmā vēl nepietiekams — tirgus stimuls veikt ieguldījumus CCS iekārtās.

| 5.3.1 | Tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu par iesaistīšanu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, jo uz tirgus attiecībām balstīta pieeja noteikti ir vērtīgāka nekā pienākums izmantot CCS, vēl jo vairāk tāpēc, ka CCS paņēmiena pašreizējā attīstības stadijā šāds pienākums būtu pāragrs. |
| --- | --- |

5.3.1

Tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu par iesaistīšanu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, jo uz tirgus attiecībām balstīta pieeja noteikti ir vērtīgāka nekā pienākums izmantot CCS, vēl jo vairāk tāpēc, ka CCS paņēmiena pašreizējā attīstības stadijā šāds pienākums būtu pāragrs.

| 5.3.2 | Savukārt būtu pareizi, ja, būvējot jaunas spēkstacijas, būtu pienākums paredzēt pietiekami daudz vietas CO2 uztveršanas un kompresijas iekārtām (32. pants par Direktīvas 2001/80/EK 9. a punkta pielāgošanu). Tomēr arī šie pasākumi, kas paaugstinātu izmaksas, būtu jāapvieno ar tirgus ekonomikai atbilstošiem stimuliem (15) (piemēram, izdevīgāki CO2 sertifikāti, daļu no izsoles ienākumiem, kas gūti emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, izmantot CCS atbalstam). |
| --- | --- |

5.3.2

Savukārt būtu pareizi, ja, būvējot jaunas spēkstacijas, būtu pienākums paredzēt pietiekami daudz vietas CO2 uztveršanas un kompresijas iekārtām (32. pants par Direktīvas 2001/80/EK 9. a punkta pielāgošanu). Tomēr arī šie pasākumi, kas paaugstinātu izmaksas, būtu jāapvieno ar tirgus ekonomikai atbilstošiem stimuliem (15) (piemēram, izdevīgāki CO2 sertifikāti, daļu no izsoles ienākumiem, kas gūti emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, izmantot CCS atbalstam).

| 5.4 | Lai izvairītos no tā, ka uzglabāšanas iespējas tiek nevajadzīgi ierobežotas, Komisijas priekšlikuma 2. panta 3. punktā formulētajam aizliegumam vajadzētu attiekties nevis uz “uzglabāšanu ģeoloģiskos veidojumos”, bet gan uz “uzglabāšanas vietām”, jo saskaņā ar 3. panta 4. punktā minēto ģeoloģiska veidojuma definīciju tas var bez problēmām pārsniegt 2. panta 1. punktā definēto teritoriju. Tai pat laikā uzglabāšanas vietas paplašināšanas iespējas ir ievērojami mazākas. Papildiespējas uzglabāšanai varētu iegūt ar “atvērtības klauzulu”, kas paredz uzticamu līgumisku vienošanos iespēju ar valstīm ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

5.4

Lai izvairītos no tā, ka uzglabāšanas iespējas tiek nevajadzīgi ierobežotas, Komisijas priekšlikuma 2. panta 3. punktā formulētajam aizliegumam vajadzētu attiekties nevis uz “uzglabāšanu ģeoloģiskos veidojumos”, bet gan uz “uzglabāšanas vietām”, jo saskaņā ar 3. panta 4. punktā minēto ģeoloģiska veidojuma definīciju tas var bez problēmām pārsniegt 2. panta 1. punktā definēto teritoriju. Tai pat laikā uzglabāšanas vietas paplašināšanas iespējas ir ievērojami mazākas. Papildiespējas uzglabāšanai varētu iegūt ar “atvērtības klauzulu”, kas paredz uzticamu līgumisku vienošanos iespēju ar valstīm ārpus Eiropas Savienības.

| 5.5 | Uzglabāšanas vietas definīcijai saskaņā ar 3. panta 3. punktu vajadzētu attiekties tikai uz to “ģeoloģiskā veidojuma” daļu, “ko izmanto CO2 ģeoloģiskajai uzglabāšanai” (par ģeoloģisku veidojumu var uzskatīt vairāku miljonu km2 platību virsmas ziņā, bet par “uzglabāšanas vietu” var saukt tikai kādu tās daļu). Pilnīgi iespējams, ka vienā ģeoloģiskā veidojumā var atrasties un droši vien arī atradīsies vairākas uzglabāšanas vietas. |
| --- | --- |

5.5

Uzglabāšanas vietas definīcijai saskaņā ar 3. panta 3. punktu vajadzētu attiekties tikai uz to “ģeoloģiskā veidojuma” daļu, “ko izmanto CO2 ģeoloģiskajai uzglabāšanai” (par ģeoloģisku veidojumu var uzskatīt vairāku miljonu km2 platību virsmas ziņā, bet par “uzglabāšanas vietu” var saukt tikai kādu tās daļu). Pilnīgi iespējams, ka vienā ģeoloģiskā veidojumā var atrasties un droši vien arī atradīsies vairākas uzglabāšanas vietas.

| 5.6 | Saskaņā ar Komisijas priekšlikuma 4. panta 1. punktu tiesības izvēlēties atbilstīgas uzglabāšanas vietas paliek katras valsts ziņā. Tādēļ vajadzētu precizēt, ka CO2 uzglabāšanai atbilstīgas vietas tiešām drīkst noteikt pašas dalībvalstis, ja vien nepastāv būtiski iemesli to neatļaut. |
| --- | --- |

5.6

Saskaņā ar Komisijas priekšlikuma 4. panta 1. punktu tiesības izvēlēties atbilstīgas uzglabāšanas vietas paliek katras valsts ziņā. Tādēļ vajadzētu precizēt, ka CO2 uzglabāšanai atbilstīgas vietas tiešām drīkst noteikt pašas dalībvalstis, ja vien nepastāv būtiski iemesli to neatļaut.

| 5.7 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajos noteikumos ir iekļauta maksimālas drošības prasība. Tas ir nepieciešams gan cilvēku, vides un klimata aizsardzībai (16), gan arī lai nodrošinātu emisijas kvotu tirdzniecības integritāti. |
| --- | --- |

5.7

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajos noteikumos ir iekļauta maksimālas drošības prasība. Tas ir nepieciešams gan cilvēku, vides un klimata aizsardzībai (16), gan arī lai nodrošinātu emisijas kvotu tirdzniecības integritāti.

| 5.7.1 | To var panākt ar mūsdienu un tehniskās attīstības līmenim atbilstīgu monitoringa sistēmu. Tas dalībvalstīm jāņem vērā, izsniedzot attiecīgās atļaujas (17). |
| --- | --- |

5.7.1

To var panākt ar mūsdienu un tehniskās attīstības līmenim atbilstīgu monitoringa sistēmu. Tas dalībvalstīm jāņem vērā, izsniedzot attiecīgās atļaujas (17).

| 5.7.2 | Monitoringa sistēmu uzdevums ir nodrošināt, ka procesi uzglabāšanas vietā tiek pēc iespējas labāk izprasti un īstenoti (mērījumi pie zemes virsmas vai tuvu tai nesniedz pietiekamu informāciju). Tādēļ izmantojamie modeļi iespēju robežās būtu jāpārbauda un jāsertificē, izmantojot divas neatkarīgas simulāciju un modelēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

5.7.2

Monitoringa sistēmu uzdevums ir nodrošināt, ka procesi uzglabāšanas vietā tiek pēc iespējas labāk izprasti un īstenoti (mērījumi pie zemes virsmas vai tuvu tai nesniedz pietiekamu informāciju). Tādēļ izmantojamie modeļi iespēju robežās būtu jāpārbauda un jāsertificē, izmantojot divas neatkarīgas simulāciju un modelēšanas sistēmas.

| 5.7.3 | Noplūdes definīcijai vajadzētu būt šādai: “CO2 izplūde no uzglabāšanas kompleksa ir izplūde, ko var pierādīt ar jaunākajām tehniskās attīstības līmenim atbilstīgām kontroles sistēmām.” Nav iespējams nodrošināt absolūtu necaurlaidību (100 %), un izplūdi nevarētu pierādīt tādēļ, ka CO2 no zemes izdalās dabiskā ceļā. Turklāt tas nav nepieciešams ne drošības apsvērumu dēļ, ne klimata aizsardzības (18) nolūkā. Minētā definīcija, kas orientēta uz jaunāko tehniskās attīstības līmeni, veicinātu monitoringa sistēmu pakāpenisku pilnveidošanu, ko sekmētu arī CCS attīstība, un veicinātu dinamisku drošības līmeņa paaugstināšanos. |
| --- | --- |

5.7.3

Noplūdes definīcijai vajadzētu būt šādai: “CO2 izplūde no uzglabāšanas kompleksa ir izplūde, ko var pierādīt ar jaunākajām tehniskās attīstības līmenim atbilstīgām kontroles sistēmām.” Nav iespējams nodrošināt absolūtu necaurlaidību (100 %), un izplūdi nevarētu pierādīt tādēļ, ka CO2 no zemes izdalās dabiskā ceļā. Turklāt tas nav nepieciešams ne drošības apsvērumu dēļ, ne klimata aizsardzības (18) nolūkā. Minētā definīcija, kas orientēta uz jaunāko tehniskās attīstības līmeni, veicinātu monitoringa sistēmu pakāpenisku pilnveidošanu, ko sekmētu arī CCS attīstība, un veicinātu dinamisku drošības līmeņa paaugstināšanos.

| 5.7.4 | Ja nākotnē izrādītos, ka ikdienas darbībā nepieciešams noteikt pieļaujamās noplūdes robežvērtību, varētu izvēlēties vērtību, kas neapdraud drošību un klimatu un tādējādi neietekmē emisijas sertifikātu sistēmu, tātad pieļaujamā noplūde varētu būt, piemēram, 0,1 %/100a. |
| --- | --- |

5.7.4

Ja nākotnē izrādītos, ka ikdienas darbībā nepieciešams noteikt pieļaujamās noplūdes robežvērtību, varētu izvēlēties vērtību, kas neapdraud drošību un klimatu un tādējādi neietekmē emisijas sertifikātu sistēmu, tātad pieļaujamā noplūde varētu būt, piemēram, 0,1 %/100a.

| 5.8 | Komisijas 5. panta 3. punktā piedāvātais izpētes atļauju derīguma termiņš ir pārāk īss. Pieredze liecina, ka pat optimālos apstākļos ir nepieciešami vismaz četri gadi, lai izpildītu izpētei nepieciešamo darba programmu. Nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut, ka izpēte jāpārtrauc tikai tāpēc, ka ir pagājis noteiktais termiņš, ieskaitot tā pagarinājumu, pat tad, ja trūkst vēl tikai dažu datu. Tādēļ jāparedz elastīgi noteikumi, kuros ņemti vērā attiecīgie vietējie apstākļi, bet kuri tai pat laikā apsaimniekotājam nosaka prasību mērķtiecīgi īstenot izpētes programmu, lai novērstu potenciālo uzglabāšanas vietu blokādi novilcinātas izpētes dēļ. |
| --- | --- |

5.8

Komisijas 5. panta 3. punktā piedāvātais izpētes atļauju derīguma termiņš ir pārāk īss. Pieredze liecina, ka pat optimālos apstākļos ir nepieciešami vismaz četri gadi, lai izpildītu izpētei nepieciešamo darba programmu. Nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut, ka izpēte jāpārtrauc tikai tāpēc, ka ir pagājis noteiktais termiņš, ieskaitot tā pagarinājumu, pat tad, ja trūkst vēl tikai dažu datu. Tādēļ jāparedz elastīgi noteikumi, kuros ņemti vērā attiecīgie vietējie apstākļi, bet kuri tai pat laikā apsaimniekotājam nosaka prasību mērķtiecīgi īstenot izpētes programmu, lai novērstu potenciālo uzglabāšanas vietu blokādi novilcinātas izpētes dēļ.

| 5.9 | Lai izpētītu potenciālo uzglabāšanas vietu, nepieciešama zinātība, kvalificēts personāls, laiks un nauda, tomēr panākumi nekad nav garantēti. Ja uzņēmuma apņemšanās nebūtu saistīta ar paredzamo krātuves izmantošanu, zustu būtisks stimuls veikt izpēti. Tādēļ Komisijas 5. panta 4. punktā paredzētie noteikumi būtu jāpapildina ar pirmtiesībām uz krātuves izmantošanu, piemēram, pievienojot šādu teikumu (kā jau teikts debatēs): “Pēc minētā termiņa CO2 uzglabāšanas izpētes atļaujai būtu jākļūst par CO2 uzglabāšanas atļauju vai arī tā jāatceļ visā teritorijā, uz kuru tā attiecas.” |
| --- | --- |

5.9

Lai izpētītu potenciālo uzglabāšanas vietu, nepieciešama zinātība, kvalificēts personāls, laiks un nauda, tomēr panākumi nekad nav garantēti. Ja uzņēmuma apņemšanās nebūtu saistīta ar paredzamo krātuves izmantošanu, zustu būtisks stimuls veikt izpēti. Tādēļ Komisijas 5. panta 4. punktā paredzētie noteikumi būtu jāpapildina ar pirmtiesībām uz krātuves izmantošanu, piemēram, pievienojot šādu teikumu (kā jau teikts debatēs): “Pēc minētā termiņa CO2 uzglabāšanas izpētes atļaujai būtu jākļūst par CO2 uzglabāšanas atļauju vai arī tā jāatceļ visā teritorijā, uz kuru tā attiecas.”

| 5.10 | Atzinīgi vērtējams tas, ka paredzēts sagatavot korektīvo pasākumu plānu, taču šis plāns (9. panta 6. punkts un 16. panta 1. punkts) būtu jāmaina atbilstīgi grozītajai noplūžu definīcijai (3. panta 5. punkts). |
| --- | --- |

5.10

Atzinīgi vērtējams tas, ka paredzēts sagatavot korektīvo pasākumu plānu, taču šis plāns (9. panta 6. punkts un 16. panta 1. punkts) būtu jāmaina atbilstīgi grozītajai noplūžu definīcijai (3. panta 5. punkts).

| 5.11 | Komisijas ierosinātie 6.–9. panta noteikumi reglamentē uzglabāšanas atļauju pieprasīšanu, kā arī uzglabāšanas atļauju priekšnoteikumus un saturu. No tiem var secināt, ka ģeoloģiskajā veidojumā var darboties vairāki apsaimniekotāji. |
| --- | --- |

5.11

Komisijas ierosinātie 6.–9. panta noteikumi reglamentē uzglabāšanas atļauju pieprasīšanu, kā arī uzglabāšanas atļauju priekšnoteikumus un saturu. No tiem var secināt, ka ģeoloģiskajā veidojumā var darboties vairāki apsaimniekotāji.

| 5.11.1 | Komiteja atzinīgi vērtē nediskriminējošas piekļuves principu. Tomēr sarežģījumi var rasties ar atbildības norobežošanu tādos jautājumos kā atbildība par noplūdēm un atbildības uzlikšana valstij. |
| --- | --- |

5.11.1

Komiteja atzinīgi vērtē nediskriminējošas piekļuves principu. Tomēr sarežģījumi var rasties ar atbildības norobežošanu tādos jautājumos kā atbildība par noplūdēm un atbildības uzlikšana valstij.

| 5.11.2 | Iepriekšminētā iemesla dēļ vajadzētu būt spēkā noteikumam, ka vienā uzglabāšanas kompleksā atļauju var saņemt tikai viens kompleksa apsaimniekotājs. Līdz ar to būtu skaidrs, kas uzņemas atbildību. Nediskriminējošu krātuves pieejamību nodrošina arī ar 20. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

5.11.2

Iepriekšminētā iemesla dēļ vajadzētu būt spēkā noteikumam, ka vienā uzglabāšanas kompleksā atļauju var saņemt tikai viens kompleksa apsaimniekotājs. Līdz ar to būtu skaidrs, kas uzņemas atbildību. Nediskriminējošu krātuves pieejamību nodrošina arī ar 20. panta noteikumiem.

| 5.12 | Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu atbildīgā valsts iestāde pirms galīgās atļaujas izsniegšanas (10. un 18. pants) informē Komisiju un gaida tās atzinumu, kas būtu jāsaņem sešu mēnešu laikā. Komisijas atzinums jāņem vērā, izsniedzot atļauju, vai, ja viedoklis atšķiras, iestāde sniedz pamatojumu Komisijai. |
| --- | --- |

5.12

Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu atbildīgā valsts iestāde pirms galīgās atļaujas izsniegšanas (10. un 18. pants) informē Komisiju un gaida tās atzinumu, kas būtu jāsaņem sešu mēnešu laikā. Komisijas atzinums jāņem vērā, izsniedzot atļauju, vai, ja viedoklis atšķiras, iestāde sniedz pamatojumu Komisijai.

| 5.12.1 | Ierosinātais regulējums tikai novilcinātu laiku un radītu lielāku administratīvo slogu. Turklāt tas neatbilst subsidiaritātes principam. |
| --- | --- |

5.12.1

Ierosinātais regulējums tikai novilcinātu laiku un radītu lielāku administratīvo slogu. Turklāt tas neatbilst subsidiaritātes principam.

| 5.12.2 | Tādēļ Komiteja iesaka direktīvas noteikumus grozīt tā, lai, no vienas puses, nodrošinātu pietiekami vienādas procedūras dalībvalstīs, taču lai, no otras puses, novērstu nevajadzīgu kavēšanos un pietiekami ņemtu vērā subsidiaritātes principu. Viena no iespējām būtu noteikt, ka valsts iestādes tikai informē Komisiju par atļauju piešķiršanas procesu. Pārkāpumu gadījumā Komisijas rīcībā būtu pārbaudīts instruments — pienākumu neizpildes procedūra saskaņā ar EK dibināšanas līguma 226. pantu. Līdz ar to 10. panta teksts varētu būt šāds: “Kompetentā valsts iestāde paziņo Komisijai par lēmumu izsniegt uzglabāšanas atļauju, lai Komisija varētu to izvērtēt.” |
| --- | --- |

5.12.2

Tādēļ Komiteja iesaka direktīvas noteikumus grozīt tā, lai, no vienas puses, nodrošinātu pietiekami vienādas procedūras dalībvalstīs, taču lai, no otras puses, novērstu nevajadzīgu kavēšanos un pietiekami ņemtu vērā subsidiaritātes principu. Viena no iespējām būtu noteikt, ka valsts iestādes tikai informē Komisiju par atļauju piešķiršanas procesu. Pārkāpumu gadījumā Komisijas rīcībā būtu pārbaudīts instruments — pienākumu neizpildes procedūra saskaņā ar EK dibināšanas līguma 226. pantu. Līdz ar to 10. panta teksts varētu būt šāds: “Kompetentā valsts iestāde paziņo Komisijai par lēmumu izsniegt uzglabāšanas atļauju, lai Komisija varētu to izvērtēt.”

| 5.13 | Komiteja uzskata, ka valsts iestādēm ir nepieciešami efektīvi instrumenti un tām jāveic arī pastāvīgas kontroles, lai krātuvju drošību garantētu jebkurā brīdī. Komiteja apšauba, vai to var panākt, ik pēc pieciem gadiem veicot uzglabāšanas atļaujas papildu pārbaudi, ko ierosinājusi Komisija. Šāda pārbaude negarantētu papildu drošību, toties radītu papildu administratīvo slogu visām iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

5.13

Komiteja uzskata, ka valsts iestādēm ir nepieciešami efektīvi instrumenti un tām jāveic arī pastāvīgas kontroles, lai krātuvju drošību garantētu jebkurā brīdī. Komiteja apšauba, vai to var panākt, ik pēc pieciem gadiem veicot uzglabāšanas atļaujas papildu pārbaudi, ko ierosinājusi Komisija. Šāda pārbaude negarantētu papildu drošību, toties radītu papildu administratīvo slogu visām iesaistītajām pusēm.

| 5.14 | Komisijas priekšlikuma 18. pantā ir izvirzītas augstas prasības, kad runa ir par to, ka atbildību par krātuvi uzliek attiecīgajai dalībvalstij. Tas ir pareizs lēmums, un Komiteja to vērtē atzinīgi. |
| --- | --- |

5.14

Komisijas priekšlikuma 18. pantā ir izvirzītas augstas prasības, kad runa ir par to, ka atbildību par krātuvi uzliek attiecīgajai dalībvalstij. Tas ir pareizs lēmums, un Komiteja to vērtē atzinīgi.

| 5.14.1 | Ierosinātās direktīvas 18. panta 1. punktā prasīts, lai visi pieejamie pierādījumi liecinātu par to, ka CO2 bez noplūdes tiks uzglabāts neierobežoti ilgu laiku. Tā kā absolūta necaurlaidība nav iespējama, nevar prasīt arī tās nodrošināšanu. Tādēļ Komiteja norāda uz savām piezīmēm 5.7.3. un 5.7.4. punktā. |
| --- | --- |

5.14.1

Ierosinātās direktīvas 18. panta 1. punktā prasīts, lai visi pieejamie pierādījumi liecinātu par to, ka CO2 bez noplūdes tiks uzglabāts neierobežoti ilgu laiku. Tā kā absolūta necaurlaidība nav iespējama, nevar prasīt arī tās nodrošināšanu. Tādēļ Komiteja norāda uz savām piezīmēm 5.7.3. un 5.7.4. punktā.

| 5.14.2 | Lai neradītu nepārvaramu šķērsli atbildības uzlikšanas gadījumā, tekstam būtu jābūt šādam: “[...] tuvākajā laikā (19) noplūdes nav gaidāmas” (saskaņā ar 5.7.3. punktā minēto definīciju). |
| --- | --- |

5.14.2

Lai neradītu nepārvaramu šķērsli atbildības uzlikšanas gadījumā, tekstam būtu jābūt šādam: “[...] tuvākajā laikā (19) noplūdes nav gaidāmas” (saskaņā ar 5.7.3. punktā minēto definīciju).

| 5.15 | Lai atvērtu krātuvi un uzsāktu tās darbību, uzņēmumam saskaņā ar Komisijas priekšlikumu jāpierāda finansiālais nodrošinājums (19. pants). Komiteja tam piekrīt un turklāt atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis nosaka nodrošinājuma veidu. |
| --- | --- |

5.15

Lai atvērtu krātuvi un uzsāktu tās darbību, uzņēmumam saskaņā ar Komisijas priekšlikumu jāpierāda finansiālais nodrošinājums (19. pants). Komiteja tam piekrīt un turklāt atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis nosaka nodrošinājuma veidu.

| 5.15.1 | Tomēr Komisija uzskata, ka prasība šo nodrošinājumu garantēt pilnā apjomā jau pirms pieteikuma iesniegšanas nav atbilstīga. Finansiālais nodrošinājums būtu jāorientē drīzāk uz vajadzībām attiecīgi projekta īstenošanas gaitai. Pretējā gadījumā vēl vairāk samazināsies jau tā nepietiekamais finansiālais stimuls, lai uzņēmumi ieguldītu šajā jaunajā tehnoloģijā. |
| --- | --- |

5.15.1

Tomēr Komisija uzskata, ka prasība šo nodrošinājumu garantēt pilnā apjomā jau pirms pieteikuma iesniegšanas nav atbilstīga. Finansiālais nodrošinājums būtu jāorientē drīzāk uz vajadzībām attiecīgi projekta īstenošanas gaitai. Pretējā gadījumā vēl vairāk samazināsies jau tā nepietiekamais finansiālais stimuls, lai uzņēmumi ieguldītu šajā jaunajā tehnoloģijā.

| 5.15.2 | Ja notiek noplūde, kas varētu ietekmēt klimatu, jāiegādājas papildu emisijas sertifikāti. Šāda noplūde nav gaidāma, ņemot vērā detalizētās pārbaudes pirms krātuvju apsaimniekošanas atļauju saņemšanas. Tādēļ šādā gadījumā pietiekams finansiālais nodrošinājums ir pierādījums, ka atbilstīgi līdzekļi ir pieejami arī krātuves apsaimniekotāja maksātnespējas gadījumā. Augstākas prasības, ņemot vērā šāda gadījuma mazo iespējamību, neadekvāti apgrūtinātu uzņēmumu iespējas veikt ieguldījumus. |
| --- | --- |

5.15.2

Ja notiek noplūde, kas varētu ietekmēt klimatu, jāiegādājas papildu emisijas sertifikāti. Šāda noplūde nav gaidāma, ņemot vērā detalizētās pārbaudes pirms krātuvju apsaimniekošanas atļauju saņemšanas. Tādēļ šādā gadījumā pietiekams finansiālais nodrošinājums ir pierādījums, ka atbilstīgi līdzekļi ir pieejami arī krātuves apsaimniekotāja maksātnespējas gadījumā. Augstākas prasības, ņemot vērā šāda gadījuma mazo iespējamību, neadekvāti apgrūtinātu uzņēmumu iespējas veikt ieguldījumus.

| 5.16 | Saskaņā ar I pielikumu paredzētie uzglabāšanas vietu raksturošanas un novērtēšanas pasākumi daļēji skar arī pētījumu un izstrādes jomu. Lai tos varētu īstenot praksē, arī šajā gadījumā jāatsaucas uz “tehnisko līmeni”, izstrādājot pieteikuma dokumentus. |
| --- | --- |

5.16

Saskaņā ar I pielikumu paredzētie uzglabāšanas vietu raksturošanas un novērtēšanas pasākumi daļēji skar arī pētījumu un izstrādes jomu. Lai tos varētu īstenot praksē, arī šajā gadījumā jāatsaucas uz “tehnisko līmeni”, izstrādājot pieteikuma dokumentus.

| 5.17 | Būtu jāprecizē biosfēras jēdziens I pielikumā un sadaļā par potenciālo uzglabāšanas vietu riska novērtējumu. Biosfēra, ko nedrīkst negatīvi ietekmēt, nozīmē ne tikai biosfēru virs zemes, bet arī biosfēru līdz pat dzeramūdens slānim (saldūdens nesējslānis). |
| --- | --- |

5.17

Būtu jāprecizē biosfēras jēdziens I pielikumā un sadaļā par potenciālo uzglabāšanas vietu riska novērtējumu. Biosfēra, ko nedrīkst negatīvi ietekmēt, nozīmē ne tikai biosfēru virs zemes, bet arī biosfēru līdz pat dzeramūdens slānim (saldūdens nesējslānis).

| 5.18 | Būtu jānoskaidro arī ekspertu grupas sastāvs un darba metodes šajā grupā, kas atbild par pastāvīgu pielikuma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

5.18

Būtu jānoskaidro arī ekspertu grupas sastāvs un darba metodes šajā grupā, kas atbild par pastāvīgu pielikuma pārskatīšanu.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  CESE 1201/2008, CESE 1202/2008, CESE 1203/2008 — 9.7.2008, Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

1

CESE 1201/2008, CESE 1202/2008, CESE 1203/2008

(2)  COM(2008) 13 galīgā redakcija.

2

(3)  
  CCS
  —
  C

  arbon

  C

  apture and

  S

  torage (t.i., oglekļa (oglekļa dioksīda) uztveršana un uzglabāšana). Dokumentā TEN/340 — CESE 562/2008 izteikts priekšlikums tā vietā lietot saīsinājumu
  CCTS
  —
  C

  arbon

  C

  apture,

  T

  ransport and

  S

  equestratio (oglekļa uztveršana, transportēšana un uzglabāšana). Šajā atzinumā tiks tomēr izmantots saīsinājums
  CCS
  .

3

CCS

C

arbon

C

apture and

S

torage

TEN/340

CESE 562/2008

CCTS

C

arbon

C

apture,

T

ransport and

S

equestratio

CCS

(4)  Piem., OV C 162, 25.6.2008., 72. lpp.

4

(5)  Skat. CESE 1199/2008 — 9.7.2008, Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

5

CESE 1199/2008

(6)  Piem., CESE 6437/2005, kā arī neseno atzinumu CESE 1246/2007, Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

6

CESE 6437/2005

CESE 1246/2007

(7)  Sākotnēji CCS metodi paredzēts izmantot elektrības ražošanā no fosilā kurināmā. Eiropas Savienībā pašlaik aptuveni 30 % elektrības iegūst atomelektrostacijās, kas praktiski neizdala CO2.

7

CCS

2

(8)  Padomes 2007. gada marta lēmums.

8

(9)  Biomasa pozitīvi ietekmē CO2 emisijas bilanci (tikai) tad, ja enerģijas patēriņš ražošanas, transportēšanas un pārstrādes vajadzībām nepārsniedz iegūtās enerģijas daudzumu. Ja biomasas spēkstaciju aprīko ar CCS iekārtām, saskaņā ar Emisijas kvotu tirdzniecības direktīvas 24. panta 1. punktu spēkstacijai var piešķirt attiecīgu atbalstu.

9

2

CCS

(10)  Proti, dalībvalstīs, kuras ir nolēmušas (vairs) neražot kodolenerģiju.

10

(11)  Skat. arī CESE 1246/2007, Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

11

CESE 1246/2007

(12)  Jo tikai tad pastāvētu draudi tuvējā apkārtnē dzīvojošiem cilvēkiem: CO, atšķirībā no CO2, nav toksisks, CO2 koncentrācija gaisā ir bīstama dzīvībai tikai gadījumā, ja tā pārsniedz 8 % (pašreizējais vidējais CO2 īpatsvars gaisā ir apmēram 380 ppm (ppm — miljondaļas)).

12

2

2

2

(13)  Atšķirībā no ģeotermiskās enerģijas izmantošanas.

13

(14)  Pateicoties ledus urbumiem, ir iegūti dati par globālo klimata attīstību pēdējos 600 000 gados. No tiem izriet, ka pagātnē siltie un ledus laikmeti ir periodiski mainījušies aptuveni ik pēc 100 000 gadiem, virzoties pa trajektoriju, kas līdzīga zāģa zobiem un atbilst CO2 daudzuma izmaiņām atmosfērā. Tā kā jau ilgāku laiku valda siltais laikmets, t.i., temperatūra ir sasniegusi zāģa zoba augšējo daļu, un iepriekšējais siltais laikmets ir beidzies pirms vairāk nekā 100 000 gadiem, tad tuvākajā nākotnē iespējama atkal pakāpeniska globālās temperatūras un CO2 daudzuma pazemināšanās, ja vien pašreizējā siltumnīcefekta gāzu emisija, ko izraisa cilvēku darbība, neradītu tieši pretēju efektu.

14

2

2

(15)  Skat. OV C 162, 25.6.2008., 72. lpp. vispārīgo ieteikumu 3.3. punktu.

15

(16)  Bieži vien arī “veselības, drošības un vides aizsardzības prasība”, angliski Health, Security, Environment (HSE).

16

Health, Security, Environment

HSE

(17)  Skat. arī ierosinātās direktīvas 13. panta 2. punktu un II pielikumu.

17

(18)  Pretējā gadījumā jāuzrāda emisijas sertifikāti (emisijas kvotu tirdzniecības sistēma).

18

(19)  Komiteja norāda, ka Komisijas priekšlikumā lietotais vārdu savienojums “neierobežoti ilgā laikā” acīmredzami ir maldinošs un pretrunīgs.

19

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/81

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz 6. panta 2. punktu par bateriju un akumulatoru laišanu tirgū”

COM(2008) 211 galīgā redakcija — 2008/0081 (COD)

(2009/C 27/18)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. panta 1. punktu un 251. pantu 2008. gada 22. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz 6. panta 2. punktu par bateriju un akumulatoru laišanu tirgū”.

Tā kā Komiteja bez piebildēm apstiprina priekšlikuma saturu un jau ir izteikusi savu viedokli par minēto jautājumu agrāk izstrādātā atzinumā 655/2004-2003/0282 COD, kas pieņemts 2004. gada 28. aprīlī (1), tā 446. plenārsesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 138 balsīm par, 1 balsīm pret un 3 atturoties, pieņēma lēmumu sniegt atzinumu, apstiprinot ierosināto dokumentu, un atsaukties uz iepriekš minētajā atzinumā pausto nostāju.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EESK atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem”, OV C 117, 30.4.2004.

1

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/82

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ar enerģiju nesaistīta kalnrūpniecība Eiropā”

(2009/C 27/19)

2008. gada 17. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Ar enerģiju nesaistīta kalnrūpniecība Eiropā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija pieņēma savu atzinumu 2008. gada 24. jūnijā. Ziņotājs — Fornea kgs, līdzziņotājs — Pop kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 135 balsīm par, 1 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Galvenie pīlāri izejvielu nākotnes piegāžu drošībai Eiropā ir: vietējās piegādes, starptautiskās piegādes, veiktspējas palielināšana un resursu efektivitāte.







  — | Izejmateriālu vietējās piegādes politikā integrētas pieejas veidā jāņem vērā rūpniecība, vides politika un teritoriālā plānošana. Labākā prakse šajā jomā būtu jāpaplašina arī jaunās potenciālās jomās. Vietējo resursu pieejamība dalībvalstīs ir jāveicina, nodrošinot nepieciešamo līdzsvaru starp vides un rūpniecības attīstības politiku, kā arī saskaņotus mehānismus, kas veicina attīstību un vides aizsardzību ieguves vietās, kuras tiek paplašinātas, un jaunās ieguves vietās, ja tās, no vienas puses, ir ekonomiski izdevīgas un sociāli pieņemamas un lietderīgas un, no otras puses, ekoloģiski ilgtspējīgas. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Galvenie pīlāri izejvielu nākotnes piegāžu drošībai Eiropā ir: vietējās piegādes, starptautiskās piegādes, veiktspējas palielināšana un resursu efektivitāte.

—

Izejmateriālu vietējās piegādes politikā integrētas pieejas veidā jāņem vērā rūpniecība, vides politika un teritoriālā plānošana. Labākā prakse šajā jomā būtu jāpaplašina arī jaunās potenciālās jomās. Vietējo resursu pieejamība dalībvalstīs ir jāveicina, nodrošinot nepieciešamo līdzsvaru starp vides un rūpniecības attīstības politiku, kā arī saskaņotus mehānismus, kas veicina attīstību un vides aizsardzību ieguves vietās, kuras tiek paplašinātas, un jaunās ieguves vietās, ja tās, no vienas puses, ir ekonomiski izdevīgas un sociāli pieņemamas un lietderīgas un, no otras puses, ekoloģiski ilgtspējīgas.

| — | ES un dalībvalstīm būtu rūpīgi jāizvērtē globalizācijas ietekme uz derīgo izrakteņu starptautisko piegādi visos gadījumos, kad izejvielu importam no ārvalstīm ir pārsvars. Apsverot investīciju politiku un rūpniecības pārvietošanu, ir jāievēro Eiropas vides un sociālie standarti. Jāgarantē izejvielu pieejamība Eiropas lietotājiem, un jāmazina ES stratēģiskā atkarība. |
| --- | --- |

—

ES un dalībvalstīm būtu rūpīgi jāizvērtē globalizācijas ietekme uz derīgo izrakteņu starptautisko piegādi visos gadījumos, kad izejvielu importam no ārvalstīm ir pārsvars. Apsverot investīciju politiku un rūpniecības pārvietošanu, ir jāievēro Eiropas vides un sociālie standarti. Jāgarantē izejvielu pieejamība Eiropas lietotājiem, un jāmazina ES stratēģiskā atkarība.

| — | Veiktspējas palielināšana Eiropas ar enerģiju nesaistītajā ieguves industrijā ir saistīta ar daudziem problēmjautājumiem, piemēram, administratīvie šķēršļi, nepieciešamība uzlabot nozares tēlu, nepieciešamība pēc kvalificēta darbaspēka, pārvaldības metodes, izglītība un apmācība. |
| --- | --- |

—

Veiktspējas palielināšana Eiropas ar enerģiju nesaistītajā ieguves industrijā ir saistīta ar daudziem problēmjautājumiem, piemēram, administratīvie šķēršļi, nepieciešamība uzlabot nozares tēlu, nepieciešamība pēc kvalificēta darbaspēka, pārvaldības metodes, izglītība un apmācība.

| — | Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai paaugstinātu resursu ieguves procesu efektivitāti, kas ir atkarīga arī no panākumiem citās derīgo izrakteņu ieguves nozarēs un jomās. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai paaugstinātu resursu ieguves procesu efektivitāti, kas ir atkarīga arī no panākumiem citās derīgo izrakteņu ieguves nozarēs un jomās.

| 1.2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut paziņojumā, ko tās gatavo, šādus ieteikumus (detalizētākus ieteikumus skat. 3.2. punktā):






  — | labāks regulējums, uzlabojot normatīvu bāzi un atļauju sistēmu; paraugprakses apmaiņa plānošanas politikas jomā; pārmērīga administratīvā sloga samazināšana atļauju izsniegšanas jomā; izpētes pasākumu veicināšana; ilgtspējīgas attīstības veicināšana, paplašinot esošās ieguves vietas un meklējot jaunas derīgo izrakteņu atradnes (1); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut paziņojumā, ko tās gatavo, šādus ieteikumus (detalizētākus ieteikumus skat. 3.2. punktā):

—

labāks regulējums, uzlabojot normatīvu bāzi un atļauju sistēmu; paraugprakses apmaiņa plānošanas politikas jomā; pārmērīga administratīvā sloga samazināšana atļauju izsniegšanas jomā; izpētes pasākumu veicināšana; ilgtspējīgas attīstības veicināšana, paplašinot esošās ieguves vietas un meklējot jaunas derīgo izrakteņu atradnes (1);

| — | derīgo izrakteņu ieguves un vides aizsardzības interešu ciešāka saskaņošana, izplatot paraugpraksi Natura 2000 jomā, atbalstot tuvuma principa ievērošanu transporta jomā, lai samazinātu piesārņojumu un izmaksas, ka arī uzlabojot resursu pieejamību (2); |
| --- | --- |

—

derīgo izrakteņu ieguves un vides aizsardzības interešu ciešāka saskaņošana, izplatot paraugpraksi Natura 2000 jomā, atbalstot tuvuma principa ievērošanu transporta jomā, lai samazinātu piesārņojumu un izmaksas, ka arī uzlabojot resursu pieejamību (2);

| — | attiecīgo speciālo zināšanu uzkrāšana ES līmenī, izveidojot Eiropas Ģeoloģijas aģentūru un Eiropas derīgo izrakteņu informācijas sistēmu, izmantojot dalībvalstu ģeoloģijas iestāžu pieredzi. |
| --- | --- |

—

attiecīgo speciālo zināšanu uzkrāšana ES līmenī, izveidojot Eiropas Ģeoloģijas aģentūru un Eiropas derīgo izrakteņu informācijas sistēmu, izmantojot dalībvalstu ģeoloģijas iestāžu pieredzi.

2.   Nozares pārskats

| 2.1. | Derīgie izrakteņi ir ļoti svarīgi attīstībai, tātad arī mūsu dzīves kvalitātei un ilgtspējīgu kopienu radīšanai. Ar enerģiju nesaistītie derīgie izrakteņi (3) ir mūsu ikdienas dzīvē izmantojamie pamatmateriāli: ēka satur līdz 150 tonnām derīgo izrakteņu, kas ietilpst šādu materiālu sastāvā: cements, māls, ģipsis, kalcija karbonāts, kompozītmateriāli, stikls, krāsa, keramika, dakstiņi un tonnām metāla; automašīnu veido līdz pat 150 kilogramiem derīgo izrakteņu — gumija, plastmasa, stikls un vairāk nekā viena tonna metāla; 50 % krāsu un papīra ir izgatavoti no derīgajiem izrakteņiem; arī stikls un keramika satur līdz pat 100 % derīgo izrakteņu (4). Plānojot derīgo izrakteņu apsaimniekošanu, iespējams saskaņoti pārvaldīt sabiedriskās un ekonomiskās vajadzības, kā arī ieguves un apstrādes ietekmi uz cilvēkiem un vidi, ņemot vērā visu raktuvju/karjeru dzīves ciklu, sākot no izguves procesa paša sākuma un beidzot ar raktuvju slēgšanu un vēlāko izmantošanu. Globalizācijas ietekmē un, palielinoties konkurencei izejvielu tirgos, kalnrūpniecības nozares stratēģiskā nozīme nepārtraukti pieaug. Ieguves tehnoloģiju ziņā Eiropa ir kļuvusi par pasaules līderi, taču šīs pozīcijas ir jānostiprina, ņemot vērā iespējamās attīstības tendences nākotnē. |
| --- | --- |

2.1.

Derīgie izrakteņi ir ļoti svarīgi attīstībai, tātad arī mūsu dzīves kvalitātei un ilgtspējīgu kopienu radīšanai. Ar enerģiju nesaistītie derīgie izrakteņi (3) ir mūsu ikdienas dzīvē izmantojamie pamatmateriāli: ēka satur līdz 150 tonnām derīgo izrakteņu, kas ietilpst šādu materiālu sastāvā: cements, māls, ģipsis, kalcija karbonāts, kompozītmateriāli, stikls, krāsa, keramika, dakstiņi un tonnām metāla; automašīnu veido līdz pat 150 kilogramiem derīgo izrakteņu — gumija, plastmasa, stikls un vairāk nekā viena tonna metāla; 50 % krāsu un papīra ir izgatavoti no derīgajiem izrakteņiem; arī stikls un keramika satur līdz pat 100 % derīgo izrakteņu (4). Plānojot derīgo izrakteņu apsaimniekošanu, iespējams saskaņoti pārvaldīt sabiedriskās un ekonomiskās vajadzības, kā arī ieguves un apstrādes ietekmi uz cilvēkiem un vidi, ņemot vērā visu raktuvju/karjeru dzīves ciklu, sākot no izguves procesa paša sākuma un beidzot ar raktuvju slēgšanu un vēlāko izmantošanu. Globalizācijas ietekmē un, palielinoties konkurencei izejvielu tirgos, kalnrūpniecības nozares stratēģiskā nozīme nepārtraukti pieaug. Ieguves tehnoloģiju ziņā Eiropa ir kļuvusi par pasaules līderi, taču šīs pozīcijas ir jānostiprina, ņemot vērā iespējamās attīstības tendences nākotnē.

| 2.2. | Patlaban 70 % Eiropas apstrādes rūpniecības ir atkarīgi no iegūtajām vielām, savukārt ES-27 šobrīd saskaras ar plašu kalnrūpniecības pārstrukturēšanu, un metālu cena pasaules tirgū pastāvīgi pieaug. Lai varētu risināt šo tendenci, Eiropas rūpniecības politikā jāņem vērā fakts, ka izejvielu piegādes un pieprasījuma drošībai brīvā tirgus faktoru kontekstā jābūt pārsvarā. |
| --- | --- |

2.2.

Patlaban 70 % Eiropas apstrādes rūpniecības ir atkarīgi no iegūtajām vielām, savukārt ES-27 šobrīd saskaras ar plašu kalnrūpniecības pārstrukturēšanu, un metālu cena pasaules tirgū pastāvīgi pieaug. Lai varētu risināt šo tendenci, Eiropas rūpniecības politikā jāņem vērā fakts, ka izejvielu piegādes un pieprasījuma drošībai brīvā tirgus faktoru kontekstā jābūt pārsvarā.

| 2.3. | Ar enerģiju nesaistītā ieguves rūpniecība Eiropā nodrošina darbu 295 000 nodarbināto aptuveni 18 300 uzņēmumos (daudzi no tiem ir mazie un vidējie uzņēmumi), kuru apgrozījums ir 45,9 miljardi EUR (5). Nozare veicina ekoloģisko atbildību un ilgtspējīgu attīstību ar dalīborganizāciju starpniecību un ievēro uzņēmumu sociālās atbildības saistības. |
| --- | --- |

2.3.

Ar enerģiju nesaistītā ieguves rūpniecība Eiropā nodrošina darbu 295 000 nodarbināto aptuveni 18 300 uzņēmumos (daudzi no tiem ir mazie un vidējie uzņēmumi), kuru apgrozījums ir 45,9 miljardi EUR (5). Nozare veicina ekoloģisko atbildību un ilgtspējīgu attīstību ar dalīborganizāciju starpniecību un ievēro uzņēmumu sociālās atbildības saistības.

| 2.4. | Daudzi eiropieši neatzīst kalnrūpniecības nozīmīgumu, tomēr nākotnē Eiropas ilgtspējīga izaugsme būs lielā mērā atkarīga no vietējā mērogā iegūtām izejvielām, savukārt liels derīgo izrakteņu pieprasījums no tādām valstīm kā Ķīna un Indija varētu reāli ietekmēt ES apgādes drošību (6). Globālās pieejas kontekstā šie reģioni tiecas iegūt lauvas tiesu izejvielu un finanšu resursu, un tas izraisa rūpniecības pārstrukturēšanos un ieguldījumu pārvirzi starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

2.4.

Daudzi eiropieši neatzīst kalnrūpniecības nozīmīgumu, tomēr nākotnē Eiropas ilgtspējīga izaugsme būs lielā mērā atkarīga no vietējā mērogā iegūtām izejvielām, savukārt liels derīgo izrakteņu pieprasījums no tādām valstīm kā Ķīna un Indija varētu reāli ietekmēt ES apgādes drošību (6). Globālās pieejas kontekstā šie reģioni tiecas iegūt lauvas tiesu izejvielu un finanšu resursu, un tas izraisa rūpniecības pārstrukturēšanos un ieguldījumu pārvirzi starptautiskā mērogā.

| 2.5. | Lai varētu cīnīties ar globalizāciju un klimata izmaiņām, svarīgs stratēģiskais elements ir ES Enerģētikas politika Eiropai un Integrētā kalnrūpniecības politika. Tas tika atzīts jau pašos Eiropas projekta pirmsākumos (7). Tā kā dalībvalstis atbalsta ES centienus veicināt atjaunojamos enerģijas resursus un efektīvu enerģijas lietošanu, ir svarīgi saprast, ka to var panākt tikai tad, ja Eiropas rūpniecībai ir nodrošināta piekļuve ar enerģiju nesaistītiem derīgajiem izrakteņiem, jo īpaši, bāzes un augsto tehnoloģiju metāliem un tādiem derīgajiem izrakteņiem, kuriem ir svarīga nozīme “zaļajā ekonomikā”. Mainīgie uzvedības modeļi, energoefektivitāte un atjaunojamie enerģijas avoti ir radījuši vairāk tehnoloģiju un vairāk pētniecības un attīstības darbības. Tas ir atzīts fakts, ka tehnoloģiskajās iekārtās ietilpst liels daudzums metāla, no kura liela daļa ir izgatavota no retiem un dārgiem metāliem, kuri, kā mums jāsaprot, Eiropā tikpat kā nav pieejami (8). |
| --- | --- |

2.5.

Lai varētu cīnīties ar globalizāciju un klimata izmaiņām, svarīgs stratēģiskais elements ir ES Enerģētikas politika Eiropai un Integrētā kalnrūpniecības politika. Tas tika atzīts jau pašos Eiropas projekta pirmsākumos (7). Tā kā dalībvalstis atbalsta ES centienus veicināt atjaunojamos enerģijas resursus un efektīvu enerģijas lietošanu, ir svarīgi saprast, ka to var panākt tikai tad, ja Eiropas rūpniecībai ir nodrošināta piekļuve ar enerģiju nesaistītiem derīgajiem izrakteņiem, jo īpaši, bāzes un augsto tehnoloģiju metāliem un tādiem derīgajiem izrakteņiem, kuriem ir svarīga nozīme “zaļajā ekonomikā”. Mainīgie uzvedības modeļi, energoefektivitāte un atjaunojamie enerģijas avoti ir radījuši vairāk tehnoloģiju un vairāk pētniecības un attīstības darbības. Tas ir atzīts fakts, ka tehnoloģiskajās iekārtās ietilpst liels daudzums metāla, no kura liela daļa ir izgatavota no retiem un dārgiem metāliem, kuri, kā mums jāsaprot, Eiropā tikpat kā nav pieejami (8).

| 2.6. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosinājumu 2008. gadā publicēt paziņojumu par to, kā nodrošināt izejvielu ilgtspējīgu pieejamību. Paziņojumam būtu jāierosina tehniski iespējami, reāli un noderīgi pasākumi, kas nodrošinātu rūpniecībai ilgtspējīgu piekļuvi resursiem. Tas ir ļoti svarīgi tādēļ, ka rūpniecībā ir vērojamas nopietnas piegādes problēmas:






  — | pārāk maz tādu pieejamu atradņu, kas būtu piemērotas derīgo izrakteņu ieguvei, nepietiekamas vai īstermiņa zemes izmantošanas plānojuma dēļ vai arī ģeoloģisko zināšanu nepietiekamas integrācijas dēļ; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosinājumu 2008. gadā publicēt paziņojumu par to, kā nodrošināt izejvielu ilgtspējīgu pieejamību. Paziņojumam būtu jāierosina tehniski iespējami, reāli un noderīgi pasākumi, kas nodrošinātu rūpniecībai ilgtspējīgu piekļuvi resursiem. Tas ir ļoti svarīgi tādēļ, ka rūpniecībā ir vērojamas nopietnas piegādes problēmas:

—

pārāk maz tādu pieejamu atradņu, kas būtu piemērotas derīgo izrakteņu ieguvei, nepietiekamas vai īstermiņa zemes izmantošanas plānojuma dēļ vai arī ģeoloģisko zināšanu nepietiekamas integrācijas dēļ;

| — | liels administratīvais slogs un ieguves atļauju izmaksas papildu regulējuma un laikietilpīgas iepriekšējās izpētes dēļ; |
| --- | --- |

—

liels administratīvais slogs un ieguves atļauju izmaksas papildu regulējuma un laikietilpīgas iepriekšējās izpētes dēļ;

| — | grūtības saņemt ieguves atļaujas gan jaunu ieguves vietu izveidošanai, gan jau esošo raktuvju paplašināšanai. |
| --- | --- |

—

grūtības saņemt ieguves atļaujas gan jaunu ieguves vietu izveidošanai, gan jau esošo raktuvju paplašināšanai.

| 2.7. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas speciālistu ieguldījumu darbā pie Komisijas darba grupas dokumenta “Ar enerģiju nesaistītās ieguves rūpniecības konkurētspējas analīze ES” (9) un uzsver to, ka Eiropas spējas nodrošināt metālisko derīgo izrakteņu piegādi, iegūstot tos uz vietas, joprojām ir ierobežotas, neraugoties uz ES paplašināšanos. |
| --- | --- |

2.7.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas speciālistu ieguldījumu darbā pie Komisijas darba grupas dokumenta “Ar enerģiju nesaistītās ieguves rūpniecības konkurētspējas analīze ES” (9) un uzsver to, ka Eiropas spējas nodrošināt metālisko derīgo izrakteņu piegādi, iegūstot tos uz vietas, joprojām ir ierobežotas, neraugoties uz ES paplašināšanos.

| 2.7.1. | Ir iespējams uzlabot Eiropas rūpniecības piegāžu drošību, arī turpmāk veicot būtiskas investīcijas to jauno dalībvalstu kalnrūpniecības nozarē, kurām ir ģeoloģiskais potenciāls, izmantojot un uzlabojot jau esošos ES palīdzības mehānismus. |
| --- | --- |

2.7.1.

Ir iespējams uzlabot Eiropas rūpniecības piegāžu drošību, arī turpmāk veicot būtiskas investīcijas to jauno dalībvalstu kalnrūpniecības nozarē, kurām ir ģeoloģiskais potenciāls, izmantojot un uzlabojot jau esošos ES palīdzības mehānismus.

| 2.7.2. | Lielākie derīgo izrakteņu resursi ir pieejami Austrumeiropas valstīs, kurās ģeoloģiskā struktūra vienmēr ir ļāvusi attīstīt kalnrūpniecības aktivitātes. Tomēr šajās jaunajās ES valstīs šī nozare nav bijusi pietiekami labi finansēta no valsts puses, tāpēc šā brīža situācija neatklāj ar enerģiju nesaistītās kalnrūpniecības patieso potenciālu. Raugoties no šīs perspektīvas, ir ļoti svarīgi, ja kalnrūpniecības uzņēmumos tiek investēts privātais kapitāls, lai varētu nodrošināt finanšu resursus, kurus līdz šim lielākoties nodrošināja valsts. |
| --- | --- |

2.7.2.

Lielākie derīgo izrakteņu resursi ir pieejami Austrumeiropas valstīs, kurās ģeoloģiskā struktūra vienmēr ir ļāvusi attīstīt kalnrūpniecības aktivitātes. Tomēr šajās jaunajās ES valstīs šī nozare nav bijusi pietiekami labi finansēta no valsts puses, tāpēc šā brīža situācija neatklāj ar enerģiju nesaistītās kalnrūpniecības patieso potenciālu. Raugoties no šīs perspektīvas, ir ļoti svarīgi, ja kalnrūpniecības uzņēmumos tiek investēts privātais kapitāls, lai varētu nodrošināt finanšu resursus, kurus līdz šim lielākoties nodrošināja valsts.

| 2.7.3. | Lai varētu nodrošināt izejvielu piegādi Eiropas rūpniecībai un nostiprināt tās konkurētspēju, ir ļoti svarīgi risināt neviendabīgā darbības lauka problēmas ilgtspējīgas piegādes un derīgo izrakteņu resursu pieejamības ziņā. Šīs problēmas ir jārisina augstā līmenī, ar visaptverošu pieeju, iekļaujot daudzas politikas jomas, piemēram, tirdzniecības, attīstības, enerģētikas, infrastruktūras un transporta, uzņēmējdarbības un patērētāju politikas. |
| --- | --- |

2.7.3.

Lai varētu nodrošināt izejvielu piegādi Eiropas rūpniecībai un nostiprināt tās konkurētspēju, ir ļoti svarīgi risināt neviendabīgā darbības lauka problēmas ilgtspējīgas piegādes un derīgo izrakteņu resursu pieejamības ziņā. Šīs problēmas ir jārisina augstā līmenī, ar visaptverošu pieeju, iekļaujot daudzas politikas jomas, piemēram, tirdzniecības, attīstības, enerģētikas, infrastruktūras un transporta, uzņēmējdarbības un patērētāju politikas.

| 2.7.4. | Ieguves rūpniecība mijiedarbojas ar daudzām citām rūpniecības nozarēm, piemēram, tehnoloģiju un mehānismu piegādātājiem, pētniecības, konsultāciju, finanšu un vides dienestiem u.c. (10) Tādējādi ieguves darbība reģionā, kurā tā atrodas, parasti nodrošina vidēji četras reizes vairāk netiešu darbavietu nekā tiešu darbavietu. Reģiona izaugsmes potenciāls ir ievērojams, jo īpaši reģionos, kur citi ekonomiskās attīstības veidi ir apgrūtināti. |
| --- | --- |

2.7.4.

Ieguves rūpniecība mijiedarbojas ar daudzām citām rūpniecības nozarēm, piemēram, tehnoloģiju un mehānismu piegādātājiem, pētniecības, konsultāciju, finanšu un vides dienestiem u.c. (10) Tādējādi ieguves darbība reģionā, kurā tā atrodas, parasti nodrošina vidēji četras reizes vairāk netiešu darbavietu nekā tiešu darbavietu. Reģiona izaugsmes potenciāls ir ievērojams, jo īpaši reģionos, kur citi ekonomiskās attīstības veidi ir apgrūtināti.

| 2.7.5. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju apkopot paraugprakses piemērus dalībvalstu līmenī, lai tos attīstītu un veicinātu ES līmenī, ņemot vērā ne tikai ar tehnoloģiju saistītos tehniskos aspektus, bet arī dalībvalstu pieredzi ģeoloģiskās izpētes un derīgo izrakteņu raktuvju un karjeru pārvaldības organizēšanā (11).
  Starptautiskajā līmenī ir izstrādāts Resursu dotācijas projekts (12), kas nosaka vadlīnijas un sniedz situāciju analīzi attiecībā uz to, kā derīgo izrakteņu resursus vislabāk izmantot ekonomikas attīstībai. Šādu situāciju analīzi var attīstīt arī ES. |
| --- | --- |

2.7.5.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju apkopot paraugprakses piemērus dalībvalstu līmenī, lai tos attīstītu un veicinātu ES līmenī, ņemot vērā ne tikai ar tehnoloģiju saistītos tehniskos aspektus, bet arī dalībvalstu pieredzi ģeoloģiskās izpētes un derīgo izrakteņu raktuvju un karjeru pārvaldības organizēšanā (11).

Starptautiskajā līmenī ir izstrādāts Resursu dotācijas projekts (12), kas nosaka vadlīnijas un sniedz situāciju analīzi attiecībā uz to, kā derīgo izrakteņu resursus vislabāk izmantot ekonomikas attīstībai. Šādu situāciju analīzi var attīstīt arī ES.

3.   Nākotnes izejmateriālu piegādes galvenie pīlāri un ieteikumi.

3.1.   Vietējās piegādes.

| 3.1.1. | Ierobežotās pieejas resursiem, lielā administratīvā sloga un atļauju piemērošanas procesu pieaugošo izmaksu dēļ ES ir samazinājušās investīcijas ar enerģiju nesaistītajās rūpniecības nozarēs — arī teritorijās ar lielu pieprasījumu. Eiropas izejvielu piegādes politikā jāņem vērā rūpniecības un vides politikas, kā arī teritorijas apsaimniekošanas aspekti, lai nodrošinātu labāku koordināciju starp valstu plānošanas iestādēm un Eiropas iestādēm. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ierobežotās pieejas resursiem, lielā administratīvā sloga un atļauju piemērošanas procesu pieaugošo izmaksu dēļ ES ir samazinājušās investīcijas ar enerģiju nesaistītajās rūpniecības nozarēs — arī teritorijās ar lielu pieprasījumu. Eiropas izejvielu piegādes politikā jāņem vērā rūpniecības un vides politikas, kā arī teritorijas apsaimniekošanas aspekti, lai nodrošinātu labāku koordināciju starp valstu plānošanas iestādēm un Eiropas iestādēm.

| 3.1.2. | Dažas valstu iniciatīvas attiecībā uz derīgo izrakteņu plānošanu vietējām pašvaldībām var nodrošināt labus piemērus tam, kā integrēti pārvaldīt sabiedrības un ekonomikas vajadzību pēc derīgajiem izrakteņiem vienlaikus ar ieguves un apstrādes ietekmi uz cilvēkiem uz vidi. |
| --- | --- |

3.1.2.

Dažas valstu iniciatīvas attiecībā uz derīgo izrakteņu plānošanu vietējām pašvaldībām var nodrošināt labus piemērus tam, kā integrēti pārvaldīt sabiedrības un ekonomikas vajadzību pēc derīgajiem izrakteņiem vienlaikus ar ieguves un apstrādes ietekmi uz cilvēkiem uz vidi.

| 3.2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju paziņojumā ierosināt šādus ieteikumus: |
| --- | --- |

3.2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju paziņojumā ierosināt šādus ieteikumus:

| 3.2.1. | uzlabot tiesisko struktūru un atļauju sistēmu (labākus regulējumu):






  — | uzlabojot derīgo izrakteņu plānošanas politiku, veicot paraugprakses apmaiņu EK Izejvielu piegādes grupā (13); jo īpaši, no vienas puses, ar mērķi iesaistīt ģeoloģiskos dienestus un to zināšanas par atradnēm un, no otras puses, ar mērķi konsultēties ar tiem operatoriem, kuri jau darbojas attiecīgajās teritorijās, veicot infrastruktūras un dabas aizsardzības plānošanu; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

uzlabot tiesisko struktūru un atļauju sistēmu (labākus regulējumu):

—

uzlabojot derīgo izrakteņu plānošanas politiku, veicot paraugprakses apmaiņu EK Izejvielu piegādes grupā (13); jo īpaši, no vienas puses, ar mērķi iesaistīt ģeoloģiskos dienestus un to zināšanas par atradnēm un, no otras puses, ar mērķi konsultēties ar tiem operatoriem, kuri jau darbojas attiecīgajās teritorijās, veicot infrastruktūras un dabas aizsardzības plānošanu;

| — | attīstot vienas pieturas aģentūras sistēmu (vienotu kontaktpunktu visām pusēm, kas ir iesaistītas atļauju izsniegšanas procesā, lai izvērtētu ekonomikas, sociālos un vides aspektus) ar mērķi uzlabot zemes lietošanas plānošanas un atļauju izsniegšanas procesus. Šādas sistēmas izstrāde ir katras ES dalībvalsts kompetencē; |
| --- | --- |

—

attīstot vienas pieturas aģentūras sistēmu (vienotu kontaktpunktu visām pusēm, kas ir iesaistītas atļauju izsniegšanas procesā, lai izvērtētu ekonomikas, sociālos un vides aspektus) ar mērķi uzlabot zemes lietošanas plānošanas un atļauju izsniegšanas procesus. Šādas sistēmas izstrāde ir katras ES dalībvalsts kompetencē;

| — | veicinot izpētes darbības Eiropā ar valstu līmeņa labāka regulējuma palīdzību:






  — | nodrošinot izpētes uzņēmumiem atvieglojumus par veikto pētniecības darbu, |
| --- | --- | --- |

—

veicinot izpētes darbības Eiropā ar valstu līmeņa labāka regulējuma palīdzību:

—

nodrošinot izpētes uzņēmumiem atvieglojumus par veikto pētniecības darbu,

| — | nodrošinot izpētes īpašumu valdījuma drošību, lai palielinātu investoru uzticību, |
| --- | --- |

—

nodrošinot izpētes īpašumu valdījuma drošību, lai palielinātu investoru uzticību,

| — | samazinot izpētes īpašumu iegūšanas laiku, |
| --- | --- |

—

samazinot izpētes īpašumu iegūšanas laiku,

| — | īstenojot veicināšanas kampaņas, lai sekmētu pētniecības uzņēmumu izveidi un piesaistītu uzņēmumus no malas izpētes veikšanai Eiropas Savienībā (14); |
| --- | --- |

—

īstenojot veicināšanas kampaņas, lai sekmētu pētniecības uzņēmumu izveidi un piesaistītu uzņēmumus no malas izpētes veikšanai Eiropas Savienībā (14);

| — | atvieglojot pētniecību un ieguvi, pārskatot esošo likumdošanu un nodrošinot labāku īstenošanu ar efektīvākiem procesiem un termiņiem; |
| --- | --- |

—

atvieglojot pētniecību un ieguvi, pārskatot esošo likumdošanu un nodrošinot labāku īstenošanu ar efektīvākiem procesiem un termiņiem;

| — | nodrošinot konsekventu ieviešanu attiecībā uz dabas aizsardzības mērķu atbilstību derīgo izrakteņu resursu ieguvei; |
| --- | --- |

—

nodrošinot konsekventu ieviešanu attiecībā uz dabas aizsardzības mērķu atbilstību derīgo izrakteņu resursu ieguvei;

| — | izvērtējot ilgtspējības aspektus, paplašinot esošās izejmateriālu ieguves vietas, nevis atklājot jaunas citās vietās, lai varētu apmierināt pieprasījumu, kā arī ekonomiskos, sociālos un vides aizsardzības mērķus; |
| --- | --- |

—

izvērtējot ilgtspējības aspektus, paplašinot esošās izejmateriālu ieguves vietas, nevis atklājot jaunas citās vietās, lai varētu apmierināt pieprasījumu, kā arī ekonomiskos, sociālos un vides aizsardzības mērķus;

| — | atvieglojot esošo likumdošanu un atceļot nevajadzīgos administratīvos slogus, piemēram, daudzkārtējus ziņojumus; |
| --- | --- |

—

atvieglojot esošo likumdošanu un atceļot nevajadzīgos administratīvos slogus, piemēram, daudzkārtējus ziņojumus;

| — | nodrošinot derīgo izrakteņu atradnes, piešķirot ES konkurences, attīstības, vides, pētniecības, rūpniecības un reģionālās attīstības politikā lielāku prioritāti derīgo izrakteņu resursiem, lai ar derīgo izrakteņu ieguvi nesaistītas darbības netraucētu atklātu atradņu izmantošanu. To varētu panākt,






  — | nodrošinot, lai katrā ES dalībvalstī būtu izstrādāta piegādes politika, par kuru regulāri tiek publicēta visaptveroša informācija angļu valodā; |
| --- | --- | --- |

—

nodrošinot derīgo izrakteņu atradnes, piešķirot ES konkurences, attīstības, vides, pētniecības, rūpniecības un reģionālās attīstības politikā lielāku prioritāti derīgo izrakteņu resursiem, lai ar derīgo izrakteņu ieguvi nesaistītas darbības netraucētu atklātu atradņu izmantošanu. To varētu panākt,

—

nodrošinot, lai katrā ES dalībvalstī būtu izstrādāta piegādes politika, par kuru regulāri tiek publicēta visaptveroša informācija angļu valodā;

| — | nosakot ES pašlaik un turpmāk izmantojamās derīgo izrakteņu atradnes un regulāri atjauninot šo informāciju un padarot to viegli pieejamu; |
| --- | --- |

—

nosakot ES pašlaik un turpmāk izmantojamās derīgo izrakteņu atradnes un regulāri atjauninot šo informāciju un padarot to viegli pieejamu;

| — | nosakot ES stratēģiskos derīgos izrakteņus un koordinējot valstu politiku minēto resursu nodrošināšanas jomā; |
| --- | --- |

—

nosakot ES stratēģiskos derīgos izrakteņus un koordinējot valstu politiku minēto resursu nodrošināšanas jomā;

| 3.2.2. | stiprināt ieguves un vides aizsardzības saderību:






  — | attīstot uz GIS
   (15) balstītu informācijas sistēmu par ES iekšzonā un ārzonā esošo derīgo izrakteņu izvietojumu, to veidu, resursiem un rezervēm, lai ar derīgo izrakteņu ieguvi saistītie jautājumi vairāk tiktu ņemti vērā, plānojot teritorijas apsaimniekošanu, tostarp izraugoties un nosakot aizsargājamās teritorijas; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

stiprināt ieguves un vides aizsardzības saderību:

—

attīstot uz GIS
   (15) balstītu informācijas sistēmu par ES iekšzonā un ārzonā esošo derīgo izrakteņu izvietojumu, to veidu, resursiem un rezervēm, lai ar derīgo izrakteņu ieguvi saistītie jautājumi vairāk tiktu ņemti vērā, plānojot teritorijas apsaimniekošanu, tostarp izraugoties un nosakot aizsargājamās teritorijas;

| — | nodrošinot situāciju analīzes pētījumus par paraugpraksi Natura 2000 direktīvas 6. panta īstenošanā; |
| --- | --- |

—

nodrošinot situāciju analīzes pētījumus par paraugpraksi Natura 2000 direktīvas 6. panta īstenošanā;

| — | uzlabojot vides un sociālās ietekmes novērtējumu efektivitāti un ietekmi, izstrādājot labākas un skaidrākas īstenošanas vadlīnijas dalībvalstīm, lai:






  — | nodrošinātu saskaņotu pieeju visā ES, |
| --- | --- | --- |

—

uzlabojot vides un sociālās ietekmes novērtējumu efektivitāti un ietekmi, izstrādājot labākas un skaidrākas īstenošanas vadlīnijas dalībvalstīm, lai:

—

nodrošinātu saskaņotu pieeju visā ES,

| — | saīsinātu laikposmus minēto novērtējumu sniegšanai, kā arī atbildīgo iestāžu reaģēšanas termiņus, tādējādi investoriem nodrošinot lielāku juridisko stabilitāti un prognozējamību; |
| --- | --- |

—

saīsinātu laikposmus minēto novērtējumu sniegšanai, kā arī atbildīgo iestāžu reaģēšanas termiņus, tādējādi investoriem nodrošinot lielāku juridisko stabilitāti un prognozējamību;

| — | popularizējot ieguves paraugpraksi, lai apturētu bioloģiskās dažādības samazināšanos; |
| --- | --- |

—

popularizējot ieguves paraugpraksi, lai apturētu bioloģiskās dažādības samazināšanos;

| — | atbalstot tuvuma principu derīgo izrakteņu piegādēs ES, kur ir iespējams samazināt transportu un ar to saistītās emisijas un troksni; |
| --- | --- |

—

atbalstot tuvuma principu derīgo izrakteņu piegādēs ES, kur ir iespējams samazināt transportu un ar to saistītās emisijas un troksni;

| — | nodrošinot attālo reģionu pieejamību, Eiropas Komisijas un dalībvalstu izstrādātajos infrastruktūras plānos paredzot nodrošināt piekļuvi derīgo izrakteņu atradnēm un attiecīgajos gadījumos nodrošinot ekoloģiskāku transportu lielu kravu pārvadājumiem, piemēram, dzelzceļa, baržu un jūras transportu; |
| --- | --- |

—

nodrošinot attālo reģionu pieejamību, Eiropas Komisijas un dalībvalstu izstrādātajos infrastruktūras plānos paredzot nodrošināt piekļuvi derīgo izrakteņu atradnēm un attiecīgajos gadījumos nodrošinot ekoloģiskāku transportu lielu kravu pārvadājumiem, piemēram, dzelzceļa, baržu un jūras transportu;

| — | jūrā iegūtie izrakteņi; |
| --- | --- |

—

jūrā iegūtie izrakteņi;

| — | samazinot “ne manā pagalmā” efektu, īstenojot pētniecības programmu par traucējumu problēmu samazināšanu, tādā veidā uzlabojot to pieņemamību vietējām kopienām; |
| --- | --- |

—

samazinot “ne manā pagalmā” efektu, īstenojot pētniecības programmu par traucējumu problēmu samazināšanu, tādā veidā uzlabojot to pieņemamību vietējām kopienām;

| 3.2.3. | derīgo izrakteņu izpētes pastiprināšana ES līmenī:






  — | nodrošinot politikas veidotājiem pieeju pilnīgākiem datiem par resursiem: ražošana, darbinieki, radītie ienākumi, zemes izmantošana derīgo izrakteņu ieguvei un zeme, kas nodota atpakaļ citiem lietojumiem, lai nodrošinātu lēmumu pieņemšanu, izmantojot vislabākos pieejamos datus; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

derīgo izrakteņu izpētes pastiprināšana ES līmenī:

—

nodrošinot politikas veidotājiem pieeju pilnīgākiem datiem par resursiem: ražošana, darbinieki, radītie ienākumi, zemes izmantošana derīgo izrakteņu ieguvei un zeme, kas nodota atpakaļ citiem lietojumiem, lai nodrošinātu lēmumu pieņemšanu, izmantojot vislabākos pieejamos datus;

| — | gan Eiropas, gan valstu līmenī pievēršot vairāk uzmanības pieaugošajai Eiropas metālu, rūpniecisko derīgo izrakteņu un agregātu nozīmībai politiskajā un likumdošanas līmenī; |
| --- | --- |

—

gan Eiropas, gan valstu līmenī pievēršot vairāk uzmanības pieaugošajai Eiropas metālu, rūpniecisko derīgo izrakteņu un agregātu nozīmībai politiskajā un likumdošanas līmenī;

| — | nodrošinot, ka ģeoloģiskā informācija tiek ņemta vērā teritorijas apsaimniekošanas plānošanā, kā arī īpašu uzmanību veltot tam, lai informācija par derīgo izrakteņu atradnēm tiktu sniegta zemes izmantošanas datu bāzēm, un nopietni apsverot Eiropas Ģeoloģijas aģentūras izveidi, balstoties uz esošajām valstu un reģionālajām ģeoloģijas iestādēm un to pieredzi. Minētajai iestādei varētu būt šādi uzdevumi:






  — | stratēģisko resursu apzināšana un to ieteikšana dalībvalstīm kā zemes lietošanas plānošanas galvenā prioritāte; |
| --- | --- | --- |

—

nodrošinot, ka ģeoloģiskā informācija tiek ņemta vērā teritorijas apsaimniekošanas plānošanā, kā arī īpašu uzmanību veltot tam, lai informācija par derīgo izrakteņu atradnēm tiktu sniegta zemes izmantošanas datu bāzēm, un nopietni apsverot Eiropas Ģeoloģijas aģentūras izveidi, balstoties uz esošajām valstu un reģionālajām ģeoloģijas iestādēm un to pieredzi. Minētajai iestādei varētu būt šādi uzdevumi:

—

stratēģisko resursu apzināšana un to ieteikšana dalībvalstīm kā zemes lietošanas plānošanas galvenā prioritāte;

| — | iestrādāt Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvā (16) (politikas programma, kurā nenotiek darbība kopš 1999. gada) ES perspektīvu par piekļuvi derīgo izrakteņu resursiem un paļauties uz ES dalībvalstu derīgo izrakteņu plānošanas politiku; |
| --- | --- |

—

iestrādāt Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvā (16) (politikas programma, kurā nenotiek darbība kopš 1999. gada) ES perspektīvu par piekļuvi derīgo izrakteņu resursiem un paļauties uz ES dalībvalstu derīgo izrakteņu plānošanas politiku;

| — | analizēt klimata pārmaiņu politikas ietekmi uz derīgo izrakteņu piegādi un pašpietiekamības aspektiem; |
| --- | --- |

—

analizēt klimata pārmaiņu politikas ietekmi uz derīgo izrakteņu piegādi un pašpietiekamības aspektiem;

| — | uzlabot zināšanas par derīgo izrakteņu resursu sadali un kvalitāti ES un to stratēģisko nozīmību, un izvērtēt to potenciālu saskaņā ar Vides un drošības globālā monitoringa (GMES) rīcības plānu; |
| --- | --- |

—

uzlabot zināšanas par derīgo izrakteņu resursu sadali un kvalitāti ES un to stratēģisko nozīmību, un izvērtēt to potenciālu saskaņā ar Vides un drošības globālā monitoringa (GMES) rīcības plānu;

| — | attīstīt Eiropas mēroga ģeoloģisko datubāzi, kas balstīta uz INSPIRE
   (17) principu un metālu un minerālu krājumu novērtējumu galvenajos metālisko rūdu/minerālu ieguves rajonos;






  — | izmantot informāciju un pakalpojumus, kas radušies pēc katra novērojuma, piemēram, GMES, kas ir Kopienas iniciatīva, kura uzsākta Gēteborgas augstākā līmeņa sanāksmē 2001. gadā vienlaikus ar Eiropas Ilgtspējības stratēģiju. GMES “Zemes monitoringa galvenais dienests (LMCS)” kā viens no tiem sākot no 2008. gada un turpmāk nodrošinās šā brīža zemes izmantošanas/zemes pārklājuma digitālās vektoru kartes visā Eiropā (38 valstīs, tostarp Turcijā), nepārtraukti un ar aizvien pieaugošu precizitāti (1 ha minimālā kartēšanas vienība saskaņā ar šā brīža programmu “Corine Land-cover” ar 25 ha). Cita LMCS daļa izvēlas pilsētas un citus “karstos punktus” pat vēl rūpīgāk (0,25 ha), un saturs, kas piemērots teritorijas pārvaldībai, tiek intensīvi izmantots un mainīts;
  iegūt arī lielākas zināšanas par derīgo izrakteņu ieguves iespējām Eiropas nozīmīgāko reģionu, kur iegūst metālisko rūdu, dziļākajos slāņos. Kaut gan Eiropas lielākajā daļā ģeoloģiskā informācija un zināšanas par pirmajiem 100 metriem zem zemes virsmas ir ļoti labas, zināšanas un telpiskā informācija par šo reģionu dziļākajiem slāņiem joprojām ir ierobežotas, kaut gan tajos varētu būt apslēpta lielākā daļa derīgo izrakteņu, kas Eiropai būs vajadzīgi, lai apmierinātu tās nākotnes vajadzības. Dziļi atrodošos krājumu izmantošanai ir virkne priekšrocību: ļoti maza virszemes ietekme un līdz ar to arī lielāks sabiedrības atbalsts, kā arī ierobežota ietekme uz vidi; |
| --- | --- | --- |

—

attīstīt Eiropas mēroga ģeoloģisko datubāzi, kas balstīta uz INSPIRE
   (17) principu un metālu un minerālu krājumu novērtējumu galvenajos metālisko rūdu/minerālu ieguves rajonos;

—

izmantot informāciju un pakalpojumus, kas radušies pēc katra novērojuma, piemēram, GMES, kas ir Kopienas iniciatīva, kura uzsākta Gēteborgas augstākā līmeņa sanāksmē 2001. gadā vienlaikus ar Eiropas Ilgtspējības stratēģiju. GMES “Zemes monitoringa galvenais dienests (LMCS)” kā viens no tiem sākot no 2008. gada un turpmāk nodrošinās šā brīža zemes izmantošanas/zemes pārklājuma digitālās vektoru kartes visā Eiropā (38 valstīs, tostarp Turcijā), nepārtraukti un ar aizvien pieaugošu precizitāti (1 ha minimālā kartēšanas vienība saskaņā ar šā brīža programmu “Corine Land-cover” ar 25 ha). Cita LMCS daļa izvēlas pilsētas un citus “karstos punktus” pat vēl rūpīgāk (0,25 ha), un saturs, kas piemērots teritorijas pārvaldībai, tiek intensīvi izmantots un mainīts;

iegūt arī lielākas zināšanas par derīgo izrakteņu ieguves iespējām Eiropas nozīmīgāko reģionu, kur iegūst metālisko rūdu, dziļākajos slāņos. Kaut gan Eiropas lielākajā daļā ģeoloģiskā informācija un zināšanas par pirmajiem 100 metriem zem zemes virsmas ir ļoti labas, zināšanas un telpiskā informācija par šo reģionu dziļākajiem slāņiem joprojām ir ierobežotas, kaut gan tajos varētu būt apslēpta lielākā daļa derīgo izrakteņu, kas Eiropai būs vajadzīgi, lai apmierinātu tās nākotnes vajadzības. Dziļi atrodošos krājumu izmantošanai ir virkne priekšrocību: ļoti maza virszemes ietekme un līdz ar to arī lielāks sabiedrības atbalsts, kā arī ierobežota ietekme uz vidi;

| — | tiek attīstīts arī globāls komponents, kura mērķis ir atbalstīt ES ārējo politiku. Šāda informācija ļaus:






  — | savākt pietiekamus telpiski atbilstošus un prognozēšanai izmantojamus datus par kalnrūpniecību; |
| --- | --- | --- |

—

tiek attīstīts arī globāls komponents, kura mērķis ir atbalstīt ES ārējo politiku. Šāda informācija ļaus:

—

savākt pietiekamus telpiski atbilstošus un prognozēšanai izmantojamus datus par kalnrūpniecību;

| — | identificēt un noteikt atklāto raktuvju teritoriju un/vai kalnrūpniecības infrastruktūras teritoriju daudzumu; |
| --- | --- |

—

identificēt un noteikt atklāto raktuvju teritoriju un/vai kalnrūpniecības infrastruktūras teritoriju daudzumu;

| — | noteikt potenciālās konfliktu teritorijas (piem., dabas aizsardzības teritorijas) vai kompensējamās teritorijas; |
| --- | --- |

—

noteikt potenciālās konfliktu teritorijas (piem., dabas aizsardzības teritorijas) vai kompensējamās teritorijas;

| — | novērot ietekmi uz mājsaimniecību ūdeņiem un piesārņojuma efektus; |
| --- | --- |

—

novērot ietekmi uz mājsaimniecību ūdeņiem un piesārņojuma efektus;

| — | novērot dabas atjaunošanas procesu pēc raktuvju slēgšanas; |
| --- | --- |

—

novērot dabas atjaunošanas procesu pēc raktuvju slēgšanas;

| — | steidzami rīkoties katastrofu gadījumos. |
| --- | --- |

—

steidzami rīkoties katastrofu gadījumos.

4.   Starptautiskās piegādes

| 4.1. | ES un dalībvalstis nav pilnībā izvērtējušas globalizācijas ietekmi uz derīgo izrakteņu resursu pieprasījumu un piegādi (18). Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzīst, ka ir daudz iemeslu importēt izejmateriālus no citām valstīm, kas ir ārpus ES. Tomēr fakts, ka importētie produkti ražošanas procesā var neatbilst Eiropas vides un sociālajiem standartiem, var radīt ne tikai ES ekonomikas konkurētspējas samazināšanos, bet arī vides un sociālo problēmu rašanos citās valstīs. |
| --- | --- |

4.1.

ES un dalībvalstis nav pilnībā izvērtējušas globalizācijas ietekmi uz derīgo izrakteņu resursu pieprasījumu un piegādi (18). Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzīst, ka ir daudz iemeslu importēt izejmateriālus no citām valstīm, kas ir ārpus ES. Tomēr fakts, ka importētie produkti ražošanas procesā var neatbilst Eiropas vides un sociālajiem standartiem, var radīt ne tikai ES ekonomikas konkurētspējas samazināšanos, bet arī vides un sociālo problēmu rašanos citās valstīs.

| 4.2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju paziņojumā ierosināt šādus ieteikumus:






  — | apzināt stratēģiskos resursus un ierosināt tos dalībvalstīm kā zemes lietošanas plānošanas galveno prioritāti; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju paziņojumā ierosināt šādus ieteikumus:

—

apzināt stratēģiskos resursus un ierosināt tos dalībvalstīm kā zemes lietošanas plānošanas galveno prioritāti;

| — | radīt apstākļus, kas veicinātu Eiropas ieguves rūpniecības konkurētspēju, maksimāli izmantojot pētniecības un inovācijas sasniegumus un veicinot ieguldījumus; |
| --- | --- |

—

radīt apstākļus, kas veicinātu Eiropas ieguves rūpniecības konkurētspēju, maksimāli izmantojot pētniecības un inovācijas sasniegumus un veicinot ieguldījumus;

| — | identificēt un dokumentēt izejvielu importa un eksporta plūsmas un izvērtēt ilgtermiņa politisko un ekonomisko uzticamību; |
| --- | --- |

—

identificēt un dokumentēt izejvielu importa un eksporta plūsmas un izvērtēt ilgtermiņa politisko un ekonomisko uzticamību;

| — | izstrādāt jaunas programmas, kuras finansētu no Eiropas fondiem un kuras ļautu uzlabot derīgo izrakteņu ieguves, transporta un izmantošanas ilgtspējību reģionos ar labu resursu potenciālu; |
| --- | --- |

—

izstrādāt jaunas programmas, kuras finansētu no Eiropas fondiem un kuras ļautu uzlabot derīgo izrakteņu ieguves, transporta un izmantošanas ilgtspējību reģionos ar labu resursu potenciālu;

| — | ar Eiropas Komisijas, ESAO un ANO Vides programmas Izejvielu ilgtspējības foruma palīdzību nodrošināt, lai importējamie materiāli tiktu ražoti ilgtspējīgā veidā; |
| --- | --- |

—

ar Eiropas Komisijas, ESAO un ANO Vides programmas Izejvielu ilgtspējības foruma palīdzību nodrošināt, lai importējamie materiāli tiktu ražoti ilgtspējīgā veidā;

| — | veicināt ES investīcijas valstīs ārpus ES, īpaši koncentrējoties uz Latīņameriku, Āfriku, Krieviju un Centrālās Āzijas valstīm (19); |
| --- | --- |

—

veicināt ES investīcijas valstīs ārpus ES, īpaši koncentrējoties uz Latīņameriku, Āfriku, Krieviju un Centrālās Āzijas valstīm (19);

| — | ar sadarbības programmu palīdzību veicināt Eiropas standartu ieviešanu izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

—

ar sadarbības programmu palīdzību veicināt Eiropas standartu ieviešanu izcelsmes valstīs;

| — | piegādes plūsmas pieejamības un ilgtermiņa stabilitātes uzlabošanai jābūt dienas kārtībā, veidojot ES ārvalstu politiku, un ES amatpersonām tā būtu jāuzsver augsta līmeņa divpusējās sanāksmēs un sammitos. |
| --- | --- |

—

piegādes plūsmas pieejamības un ilgtermiņa stabilitātes uzlabošanai jābūt dienas kārtībā, veidojot ES ārvalstu politiku, un ES amatpersonām tā būtu jāuzsver augsta līmeņa divpusējās sanāksmēs un sammitos.

5.   Veiktspējas palielināšana

| 5.1. | Ar enerģiju nesaistīto derīgo izrakteņu ieguves industrija Eiropā saskaras ar daudziem izaicinājumiem veiktspējas palielināšanas jomā, kas ir saistīta ar esošo kapacitāšu attīstību un jaunu kapacitāšu veidošanu. Svarīga nozīme šajā ziņā ir nozares tēla uzlabošanai. Tomēr tas nav vienīgais pasākums, kas būtu jāīsteno, lai piesaistītu jaunus cilvēkus, saglabātu esošo Eiropas darbaspēku šajā nozarē un veicinātu to spēju risināt nozares modernizācijas uzdevumus. |
| --- | --- |

5.1.

Ar enerģiju nesaistīto derīgo izrakteņu ieguves industrija Eiropā saskaras ar daudziem izaicinājumiem veiktspējas palielināšanas jomā, kas ir saistīta ar esošo kapacitāšu attīstību un jaunu kapacitāšu veidošanu. Svarīga nozīme šajā ziņā ir nozares tēla uzlabošanai. Tomēr tas nav vienīgais pasākums, kas būtu jāīsteno, lai piesaistītu jaunus cilvēkus, saglabātu esošo Eiropas darbaspēku šajā nozarē un veicinātu to spēju risināt nozares modernizācijas uzdevumus.

| 5.2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju paziņojumā sniegt šādus ierosinājumus:






  — | attīstīt ES vai valstu atbalstītas kvalifikācijas celšanas programmas esošajam apmācītajam darbaspēkam, kam ir nepieciešama turpmāka apmācība un izglītība, kā arī efektīvu politiku mūžizglītības jomā; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju paziņojumā sniegt šādus ierosinājumus:

—

attīstīt ES vai valstu atbalstītas kvalifikācijas celšanas programmas esošajam apmācītajam darbaspēkam, kam ir nepieciešama turpmāka apmācība un izglītība, kā arī efektīvu politiku mūžizglītības jomā;

| — | rosināt īpašas ES programmas, lai Eiropas līmenī maksimāli efektīvi izmantotu esošo darbaspēku ar perspektīviem darba piedāvājumiem un ieguldījumiem potenciālos globālos kalnrūpniecības rajonos kā vienu no galvenajiem faktoriem (tehnoloģija, profesionālās zināšanas, kalnrūpniecības resursu izpēte), nodrošinot pieeju nozīmīgiem derīgo izrakteņu krājumiem pasaules mērogā; |
| --- | --- |

—

rosināt īpašas ES programmas, lai Eiropas līmenī maksimāli efektīvi izmantotu esošo darbaspēku ar perspektīviem darba piedāvājumiem un ieguldījumiem potenciālos globālos kalnrūpniecības rajonos kā vienu no galvenajiem faktoriem (tehnoloģija, profesionālās zināšanas, kalnrūpniecības resursu izpēte), nodrošinot pieeju nozīmīgiem derīgo izrakteņu krājumiem pasaules mērogā;

| — | veikt investīcijas universitātēs un izglītības programmās, lai uzlabotu vispārējās spējas šajā jomā, pārskatot esošo valstu atbalstu kalnrūpniecībai un derīgo izrakteņu apstrādei, kā arī ar ģeoloģiju saistītajām programmām, lai varētu palielināt studentu skaitu šajā jomā, kā arī pētniecības aktivitātes šajās disciplīnās; |
| --- | --- |

—

veikt investīcijas universitātēs un izglītības programmās, lai uzlabotu vispārējās spējas šajā jomā, pārskatot esošo valstu atbalstu kalnrūpniecībai un derīgo izrakteņu apstrādei, kā arī ar ģeoloģiju saistītajām programmām, lai varētu palielināt studentu skaitu šajā jomā, kā arī pētniecības aktivitātes šajās disciplīnās;

| — | lēmumu pieņēmējiem veicināt klasteru un tehnoloģisko parku attīstību kalnrūpniecības rajonos, jo ieguves rūpniecība lielā mērā mijiedarbojas ar citiem rūpniecības dalībniekiem un pakalpojumu sniedzējiem un, kā zināms, ikviena darba vieta, kas izveidota kalnrūpniecības nozarē, rada četras jaunas darba vietas citās nozarēs; |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņēmējiem veicināt klasteru un tehnoloģisko parku attīstību kalnrūpniecības rajonos, jo ieguves rūpniecība lielā mērā mijiedarbojas ar citiem rūpniecības dalībniekiem un pakalpojumu sniedzējiem un, kā zināms, ikviena darba vieta, kas izveidota kalnrūpniecības nozarē, rada četras jaunas darba vietas citās nozarēs;

| — | veicināt izpratni par derīgo izrakteņu lomu un rūpniecības ilgtspējību, ar izglītības kursu, darbsemināru, debašu un konferenču palīdzību — ar starpdisciplināru pieeju: piemēram, popularizējot skolās un universitātēs tādas koncepcijas kā ekoloģiskā kalnrūpniecība, ekonomiskā ģeoloģija, atbildīga derīgo izrakteņu resursu izmantošana u.c.; |
| --- | --- |

—

veicināt izpratni par derīgo izrakteņu lomu un rūpniecības ilgtspējību, ar izglītības kursu, darbsemināru, debašu un konferenču palīdzību — ar starpdisciplināru pieeju: piemēram, popularizējot skolās un universitātēs tādas koncepcijas kā ekoloģiskā kalnrūpniecība, ekonomiskā ģeoloģija, atbildīga derīgo izrakteņu resursu izmantošana u.c.;

| — | veselības un drošības jautājumu aktualizēšana un izpēte kā neatņemama derīgo izrakteņu resursu nozares ilgtspējības sastāvdaļa; |
| --- | --- |

—

veselības un drošības jautājumu aktualizēšana un izpēte kā neatņemama derīgo izrakteņu resursu nozares ilgtspējības sastāvdaļa;

| — | īpašs uzsvars uz arodapdraudējuma novēršanu un profilaktiskiem medicīniska rakstura pasākumiem. |
| --- | --- |

—

īpašs uzsvars uz arodapdraudējuma novēršanu un profilaktiskiem medicīniska rakstura pasākumiem.

6.   Resursu efektivitāte

| 6.1. | Citu ar derīgo izrakteņu ieguves procesu saistīto nozaru līdzdalībai ir ļoti svarīga nozīme resursu efektivitātes sekmēšanā. Jāuzsver, ka aktīva ieguves rūpniecība Eiropā ir arī dzinējspēks Eiropas tehnoloģiju un pakalpojumu sniedzēju attīstībai labāko pasaules standartu līmenī. |
| --- | --- |

6.1.

Citu ar derīgo izrakteņu ieguves procesu saistīto nozaru līdzdalībai ir ļoti svarīga nozīme resursu efektivitātes sekmēšanā. Jāuzsver, ka aktīva ieguves rūpniecība Eiropā ir arī dzinējspēks Eiropas tehnoloģiju un pakalpojumu sniedzēju attīstībai labāko pasaules standartu līmenī.

| 6.2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju paziņojumā sniegt šādus ieteikumus:






  — | rosināt Komisiju pilnā mērā atbalstīt nesen oficiāli atzīto Eiropas Tehnoloģiju platformu, kas veicina minerālu resursu ieguves ilgtspējību (20); |
| --- | --- | --- |

6.2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Komisiju paziņojumā sniegt šādus ieteikumus:

—

rosināt Komisiju pilnā mērā atbalstīt nesen oficiāli atzīto Eiropas Tehnoloģiju platformu, kas veicina minerālu resursu ieguves ilgtspējību (20);

| — | veicināt rūpniecības līdzdalību ES un valstu pētniecības un attīstības programmās, kas tiek īstenotas sadarbībā ar Eiropas Komisiju, lai aizvien vairāk uzlabotu ieguves stabilitāti, un programmā izejvielu izmantošanas tehnoloģiju uzlabošanai; |
| --- | --- |

—

veicināt rūpniecības līdzdalību ES un valstu pētniecības un attīstības programmās, kas tiek īstenotas sadarbībā ar Eiropas Komisiju, lai aizvien vairāk uzlabotu ieguves stabilitāti, un programmā izejvielu izmantošanas tehnoloģiju uzlabošanai;

| — | iesaistīt iekārtu ražotājus šādā programmā, lai turpmāk samazinātu:






  — | troksni un vienlaikus palielinātu drošību, |
| --- | --- | --- |

—

iesaistīt iekārtu ražotājus šādā programmā, lai turpmāk samazinātu:

—

troksni un vienlaikus palielinātu drošību,

| — | putekļus — sadarbībā ar filtru ražotājiem, |
| --- | --- |

—

putekļus — sadarbībā ar filtru ražotājiem,

| — | CO2 līmeni un enerģijas patēriņu, arī sadarbībā ar enerģētikas uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

CO2 līmeni un enerģijas patēriņu, arī sadarbībā ar enerģētikas uzņēmumiem,

| — | vibrācijas darbavietā, |
| --- | --- |

—

vibrācijas darbavietā,

| — | ūdens izmantošanu visā rūpniecībā, |
| --- | --- |

—

ūdens izmantošanu visā rūpniecībā,

| — | uzlabot pārvaldību un darbības pieņemamību, veicot:






  — | otrreizēju pārstrādi, |
| --- | --- | --- |

—

uzlabot pārvaldību un darbības pieņemamību, veicot:

—

otrreizēju pārstrādi,

| — | derīgo izrakteņu apstrādi, lai uzlabotu efektivitāti (piem., veikt vairāk, izmantojot mazāk), |
| --- | --- |

—

derīgo izrakteņu apstrādi, lai uzlabotu efektivitāti (piem., veikt vairāk, izmantojot mazāk),

| — | izmantojot derīgos izrakteņus, lai taupītu dārgos un retos resursus, |
| --- | --- |

—

izmantojot derīgos izrakteņus, lai taupītu dārgos un retos resursus,

| — | izmantojot alternatīvus derīgos izrakteņus, tostarp otrreizējos izejmateriālus un atkritumus, ja tas iespējams, |
| --- | --- |

—

izmantojot alternatīvus derīgos izrakteņus, tostarp otrreizējos izejmateriālus un atkritumus, ja tas iespējams,

| — | īpašu uzmanību veltot rūpniecības nozīmei ikviena produkta dzīves ciklā; |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību veltot rūpniecības nozīmei ikviena produkta dzīves ciklā;

| — | popularizēt vides sinerģiju, piemēram, ražošanu uz vietas, lai novērstu transportēšanas problēmas; |
| --- | --- |

—

popularizēt vides sinerģiju, piemēram, ražošanu uz vietas, lai novērstu transportēšanas problēmas;

| — | ar Komisijas direktorātu starpniecību rosināt šā brīža kravas pārvadājumu izmaksu struktūras novērtējumu (dzelzceļš, baržas un kuģi) un to konkurētspēju starptautiskā kontekstā, kā tas tiek darīts enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

—

ar Komisijas direktorātu starpniecību rosināt šā brīža kravas pārvadājumu izmaksu struktūras novērtējumu (dzelzceļš, baržas un kuģi) un to konkurētspēju starptautiskā kontekstā, kā tas tiek darīts enerģētikas nozarē;

| — | veicināt bioloģiskās daudzveidības pētījumus raktuvju un karjeru vidē; |
| --- | --- |

—

veicināt bioloģiskās daudzveidības pētījumus raktuvju un karjeru vidē;

| — | sekmēt otrreizējo materiālu izmantošanu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principiem. |
| --- | --- |

—

sekmēt otrreizējo materiālu izmantošanu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principiem.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Detalizētākus ieteikumus skat. 3.2.1. punktā.

1

(2)  Detalizētākus ieteikumus skat. 3.2.2. punktā.

2

(3)  Saskaņā ar SEC (2007) 771 ar enerģiju nesaistītie derīgie izrakteņi tiek klasificēti šādi: metāliskie derīgie izrakteņi (varš, dzelzs, sudrabs u.c.); rūpnieciskie izrakteņi (sāls, laukšpats, kaolīns u.c.) un būvmateriāli. Saskaņā ar IP-07-767 metālisko izrakteņu gadījumā Eiropas spēja nodrošināt pašapgādi no vietējās ieguves ir ļoti ierobežota. Piemēram, 2004. gadā tika importēti 177 miljoni tonnu metālisko derīgo izrakteņu, par kopējo summu 10,4 miljardi EUR, salīdzinot ar ES saražotajiem 30 miljoniem tonnu.

3

(4)  Euromines.

4

Euromines

(5)  Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat).

5

Eurostat

(6)  “China's commodity hunger. Implications for Africa and Latin America” — Deutsche Bank pētījums.

6

“China's commodity hunger. Implications for Africa and Latin America” — Deutsche Bank

(7)  Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums, parakstīts 1951. gadā

7

(8)  Šī pieeja ir atrodama Konkurences, enerģijas un vides augsta līmeņa grupas 2007. gada 27. novembra ceturtajā ziņojumā un G8 augstākā līmeņa sanāksmē Heiligendamā (Heiligendamm), kas notika 2007. gada 6–8. jūnijā. Konkurences, enerģijas un vides augsta līmeņa grupa sniedz pamatu politisko saistību stimulēšanai, kas ir nepieciešamas saskaņotas stratēģijas uzsākšanai, lai veicinātu izejvielu pieejamību.

8

(9)  SEC(2007) 771.

9

(10)  Piemēram, mūsdienu kalnrūpniecībā finanšu pakalpojumi ir ļoti svarīgi raktuvju attīstībai. Finanšu produkti atšķiras atkarībā no stadijas: pētījumi, tehniskās iespējamības vērtēšanas stadija, raktuvju attīstība, ekspluatācija, raktuvju slēgšana.

10

(11)  Skatīt Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē un citās Eiropas valstīs veiktos pētījumus.

11

(12)  Iniciatīva, kuru 2004. gadā uzsāka Starptautiskā kalnrūpniecības un metāla padome. Tās mērķis ir apzināt politikas paraugpraksi attiecībā uz kalnrūpniecības un metālrūpniecības ieguldījumiem attīstības valstīs valstu/reģionālā un uzņēmumu līmenī.

12

(13)  Izejmateriālu piegādes grupa ir ieinteresēto pušu grupa, kurā ir pārstāvēta rūpniecība, vides NVO, arodbiedrības, dalībvalstis un Komisija.

13

(14)  Kā secināts Metālu ekonomiskās grupas Korporatīvo pētniecības stratēģiju 18. ikgadējā izdevumā, augstās preču cenas 2007. gadā ir palielinājušas krāsaino metālu izpētes apjomu pasaulē līdz 10,5 miljardiem ASV dolāru. Desmit valstis ar lielāko kalnrūpniecības izpētes budžetu ir: Kanāda 19 %, Austrālija 12 %, ASV 7 %, Krievija 6 %, Meksika 6 %, Peru 5 %,Čīle 4 %, Dienvidāfrika 4 %, Ķīna 3 %, Brazīlija 3 %.

14

(15)  Ģeogrāfiskās informācijas sistēma.

15

(16)  Telpiskās attīstības politikas mērķis, kā ir noteikts par telpisko plānošanu atbildīgo ES Ministru Padomes neformālajā sanāksmē, kas notika Potsdamā 1999. gada 10.–11. maijā, ir strādāt tā, lai panāktu līdzsvarotu un ilgtspējīgu Eiropas Savienības teritorijas attīstību, lai varētu panākt ekonomisku un sociālu kohēziju, dabas resursu saglabāšanu un pārvaldību, kultūras mantojumu un līdzsvarotāku ES konkurētspēju.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā.

17

(18)  Pasaules līmenī Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē par tirdzniecību un attīstību tika veikts šā jautājuma novērtējums 2007. gada Pasaules Investīciju ziņojuma otrajā daļā.

18

(19)  Saskaņā ar Datiem par izejmateriāliem, Stokholma, 2008. gada janvāris, kopējās investīcijas pasaules kalnrūpniecības nozarē 2007. gada beigās bija 308 miljardi ASV dolāru. Tas ir līdz 50 % no 2006. gada apjoma, kas savukārt bija 20 % no 2005. gada apjoma.

19

(20)  ETP SMR, tīmekļa vietne: http://www.etpsmr.org/.

20

ETP SMR

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/88

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Minoritāšu integrācija — romi”

(2009/C 27/20)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 27. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu:

“Mazākumtautību integrācija — romi”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 10. jūnijā. Ziņotāja — SIGMUND kdze, līdzziņotāja — SHARMA kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 130 balsīm par, 4 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Ieteikumi

Nepieciešamās radikālās pārmaiņas minoritāšu (1), jo īpaši romu, un iedzīvotāju vairākuma attiecībās, viņu integrācija un līdz ar to viņu sociāli ekonomiskās situācijas maiņa ir ilgtermiņa process, kurā jālieto “divpakāpju” pieeja:

| a) | īstermiņā uzmanība jāvelta tiem jautājumiem, kuri ir jārisina steidzami, piemēram, dalībvalstīs ir jāpieņem tiesību akti, lai izpildītu un efektīvi ieviestu Eiropas tiesību normas, kuras kalpo diskriminācijas novēršanai un nodrošina pilsoņu tiesības; |
| --- | --- |

a)

īstermiņā uzmanība jāvelta tiem jautājumiem, kuri ir jārisina steidzami, piemēram, dalībvalstīs ir jāpieņem tiesību akti, lai izpildītu un efektīvi ieviestu Eiropas tiesību normas, kuras kalpo diskriminācijas novēršanai un nodrošina pilsoņu tiesības;

| b) | tieši dalībvalstu un/vai reģionālajā un vietējā līmenī ir jāsāk ilgtermiņa process, kas ilgs gadu desmitiem, piemēram, jāuzlabo romu bērnu un jauniešu izglītošana un jāveicina romu valoda un kultūra. |
| --- | --- |

b)

tieši dalībvalstu un/vai reģionālajā un vietējā līmenī ir jāsāk ilgtermiņa process, kas ilgs gadu desmitiem, piemēram, jāuzlabo romu bērnu un jauniešu izglītošana un jāveicina romu valoda un kultūra.

Risinājumi tāpēc ir jāmeklē ne tikai ES līmenī, bet īpaši arī dalībvalstu, reģionālajā un vietējā līmenī, paplašinot sadarbību un partnerību.

Lai panāktu minoritāšu, it īpaši romu, integrāciju,

| 1. | jāizveido rīcības juridiskais pamats, ņemot vērā acquis communautaire un aptverot atklātās koordinācijas metodes svarīgākās jomas (izglītība, nodarbinātība, sociālā aizsardzība un sociālā integrācija), |
| --- | --- |

1.

jāizveido rīcības juridiskais pamats, ņemot vērā acquis communautaire un aptverot atklātās koordinācijas metodes svarīgākās jomas (izglītība, nodarbinātība, sociālā aizsardzība un sociālā integrācija),

| 2. | Komisijai jāizstrādā saskaņota un ilgtermiņa politikas pamatstratēģija, |
| --- | --- |

2.

Komisijai jāizstrādā saskaņota un ilgtermiņa politikas pamatstratēģija,

| 3. | jāpanāk visu organizētas pilsoniskās sabiedrības dalībnieku strukturēta, pārskatāma un ilgtspējīga sadarbība un jāveicina nevalstisko organizāciju darbības uzlabošana, |
| --- | --- |

3.

jāpanāk visu organizētas pilsoniskās sabiedrības dalībnieku strukturēta, pārskatāma un ilgtspējīga sadarbība un jāveicina nevalstisko organizāciju darbības uzlabošana,

| 4. | šajā procesā aktīvi un, rīkojoties atbildīgi, jāiesaista romu minoritātes pārstāvji, |
| --- | --- |

4.

šajā procesā aktīvi un, rīkojoties atbildīgi, jāiesaista romu minoritātes pārstāvji,

| 5. | jāizveido stabils institucionāls pamats konkrēto pasākumu īstenošanai dzīvē, |
| --- | --- |

5.

jāizveido stabils institucionāls pamats konkrēto pasākumu īstenošanai dzīvē,

| 6. | jāizstrādā pozitīvas rīcības programmas vispārējās un profesionālās izglītības, kā arī nodarbinātības (arī pašnodarbinātības) jomā. |
| --- | --- |

6.

jāizstrādā pozitīvas rīcības programmas vispārējās un profesionālās izglītības, kā arī nodarbinātības (arī pašnodarbinātības) jomā.

Komiteja ierosina arī izveidot romu valodas un kultūras katedru, kas jānosauc Jean Monnet vārdā.

Minētos ieteikumus neizdosies īstenot ar lejupēju pieeju. Pozitīvas pārmaiņas ir iespējamas, tikai pārliecinot romu kopienu, it īpaši to vadītājus (vīriešus), par to nepieciešamību. Tāpēc ir līdzekļi ir jāiegulda romu izglītošanā. Minētajam mērķim var izmantot Eiropas struktūrfondu līdzekļus.

1.   Ievads

| 1.1. | Komisijas priekšsēdētāja vietniece un par iestāžu sadarbību atbildīgā komisāre Margot WALLSTRÖM saistībā ar Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) 2006. gada 27. oktobra vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par jautājumu, kā atbalstīt saskaņotus centienus, lai cik vien iespējams palielinātu to instrumentu iedarbību un efektivitāti, kuri sekmē diskriminācijas novēršanu un minoritāšu, jo īpaši romu, integrāciju. |
| --- | --- |

1.1.

Komisijas priekšsēdētāja vietniece un par iestāžu sadarbību atbildīgā komisāre Margot WALLSTRÖM saistībā ar Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) 2006. gada 27. oktobra vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par jautājumu, kā atbalstīt saskaņotus centienus, lai cik vien iespējams palielinātu to instrumentu iedarbību un efektivitāti, kuri sekmē diskriminācijas novēršanu un minoritāšu, jo īpaši romu, integrāciju.

| 1.2. | Tā kā jau vairākos atzinumos (2) Komiteja ir pievērsusies jautājumam par minoritāšu diskrimināciju dažādās dzīves jomās, vispirms tā norāda uz minētajos atzinumos iekļautajiem secinājumiem un to nozīmi arī attiecībā uz romiem un šajā atzinumā īpašu uzmanību velta romu situācijai visās dzīves jomās. Komiteja pauž cerību, ka tās priekšlikumi sekmēs prioritāras nozīmes piešķiršanu minētā jautājuma risināšanai, un uzsver saskaņotas pamatstratēģijas nozīmīgumu, lai iesaistītu romus Eiropas integrācijas procesā. |
| --- | --- |

1.2.

Tā kā jau vairākos atzinumos (2) Komiteja ir pievērsusies jautājumam par minoritāšu diskrimināciju dažādās dzīves jomās, vispirms tā norāda uz minētajos atzinumos iekļautajiem secinājumiem un to nozīmi arī attiecībā uz romiem un šajā atzinumā īpašu uzmanību velta romu situācijai visās dzīves jomās. Komiteja pauž cerību, ka tās priekšlikumi sekmēs prioritāras nozīmes piešķiršanu minētā jautājuma risināšanai, un uzsver saskaņotas pamatstratēģijas nozīmīgumu, lai iesaistītu romus Eiropas integrācijas procesā.

2.   Romi Eiropā

| 2.1. | Romi un viņu vēsture. Tā kā attiecīgās minoritātes izcelšanās vēsture attiecīgi ietekmē tās sociālo un politisko identitāti, kā arī ar to saistīto konfliktu iespējamību, ir ļoti svarīgi, lai gan minoritātes, gan vairākumtautības zinātu savu vēsturi.
  Eiropā romi dzīvo jau vairāk nekā septiņus gadsimtus. Visiem zināma ir ne tikai dažādu romu grupu klātbūtne gandrīz visās Eiropas valstīs kopš 15. gadsimta beigām, bet arī romu diskriminācijas, ierobežošanas un vajāšanas pasākumi. Dažās valstīs romi nonāca verdzībā, savukārt 20. gadsimtā pret romiem bija vērsta īpaši nežēlīga, valsts īstenota vajāšana. Grūti novērtēt, cik daudz romu nacionālsociālisma periodā kļuva par rasu vajāšanas un genocīda upuriem, taču viņu skaits noteikti ir lielāks nekā 500 000.
  Kopumā jāsecina, ka romu vēsture Eiropā liecina par vajāšanu un ilgstošu diskrimināciju, tāpēc saprotams ir fakts, ka šie sāpīgie pārdzīvojumi vēl aizvien ietekmē daudzus romu minoritātes pārstāvjus.
  Tāpēc jāvelta visas pūles, lai palīdzētu romiem pārvarēt šo pārdzīvojumu sekas un viņi no “objektiem”, kurus uzlūko ar lielāku vai mazāku neuzticību, kļūtu par dalībniekiem, kuri patiešām grib un spēj aktīvi iekļauties sabiedrībā un uzņemties atbildību, it īpaši tajās politikas jomās, kas skar viņu dzīvi. |
| --- | --- |

2.1.

Romi un viņu vēsture. Tā kā attiecīgās minoritātes izcelšanās vēsture attiecīgi ietekmē tās sociālo un politisko identitāti, kā arī ar to saistīto konfliktu iespējamību, ir ļoti svarīgi, lai gan minoritātes, gan vairākumtautības zinātu savu vēsturi.

Eiropā romi dzīvo jau vairāk nekā septiņus gadsimtus. Visiem zināma ir ne tikai dažādu romu grupu klātbūtne gandrīz visās Eiropas valstīs kopš 15. gadsimta beigām, bet arī romu diskriminācijas, ierobežošanas un vajāšanas pasākumi. Dažās valstīs romi nonāca verdzībā, savukārt 20. gadsimtā pret romiem bija vērsta īpaši nežēlīga, valsts īstenota vajāšana. Grūti novērtēt, cik daudz romu nacionālsociālisma periodā kļuva par rasu vajāšanas un genocīda upuriem, taču viņu skaits noteikti ir lielāks nekā 500 000.

Kopumā jāsecina, ka romu vēsture Eiropā liecina par vajāšanu un ilgstošu diskrimināciju, tāpēc saprotams ir fakts, ka šie sāpīgie pārdzīvojumi vēl aizvien ietekmē daudzus romu minoritātes pārstāvjus.

Tāpēc jāvelta visas pūles, lai palīdzētu romiem pārvarēt šo pārdzīvojumu sekas un viņi no “objektiem”, kurus uzlūko ar lielāku vai mazāku neuzticību, kļūtu par dalībniekiem, kuri patiešām grib un spēj aktīvi iekļauties sabiedrībā un uzņemties atbildību, it īpaši tajās politikas jomās, kas skar viņu dzīvi.

| 2.2. | Romi un viņu demogrāfiskā situācija. Ticamas statistikas trūkuma dēļ precīzi dati par romu demogrāfisko situāciju nav pieejami. Tādēļ pēc dažādiem aprēķiniem Eiropā dzīvojošo romu skaits svārstās no 10 līdz 12 miljoniem cilvēku (no tiem 7–9 miljoni dzīvo ES). No tiem aptuveni 60 % dzīvo lielā nabadzībā un ir īpaši atstumti no sabiedrības (3). Atstumtības veidi un apmērs visās dalībvalstīs ir līdzīgi, tomēr vērojamas arī atšķirības, kas izskaidrojams ar vēsturiskiem un sociālpolitiskiem faktoriem.
  Romu un iedzīvotāju vairākuma demogrāfiskās attīstības tendences ir atšķirīgas. Neraugoties uz augstiem bērnu mirstības rādītājiem un zemo vidējā mūža ilgumu, ilgtermiņā pieaugošais romu tautības iedzīvotāju īpatsvars Eiropas iedzīvotāju kopskaitā būs liels pārbaudījums visās sociālās un izglītības politikas jomās. Ja neizdosies būtiski uzlabot romu izglītības un profesionālo prasmju līmeni, dalībvalstīs pieaugs slikti izglītotu un mazkvalificētu personu skaits, kas kavēs ekonomikas izaugsmi un novājinās sociālās nodrošināšanas sistēmas. Tāpēc ir jāizstrādā izglītības un nodarbinātības politikas pasākumi un stratēģijas, kurās ņemtas vērā romu tradīcijas un sociālekonomiskie apstākļi, kādos romi dzīvo. Tikai paverot romiem izglītības iespējas, ko viņi arī izmanto, un nodrošinot atbilstošu apmācību, viņi spēs sniegt aktīvu un no viņiem pamatoti gaidītu ieguldījumu sabiedrībā, kuras locekļi viņi ir. |
| --- | --- |

2.2.

Romi un viņu demogrāfiskā situācija. Ticamas statistikas trūkuma dēļ precīzi dati par romu demogrāfisko situāciju nav pieejami. Tādēļ pēc dažādiem aprēķiniem Eiropā dzīvojošo romu skaits svārstās no 10 līdz 12 miljoniem cilvēku (no tiem 7–9 miljoni dzīvo ES). No tiem aptuveni 60 % dzīvo lielā nabadzībā un ir īpaši atstumti no sabiedrības (3). Atstumtības veidi un apmērs visās dalībvalstīs ir līdzīgi, tomēr vērojamas arī atšķirības, kas izskaidrojams ar vēsturiskiem un sociālpolitiskiem faktoriem.

Romu un iedzīvotāju vairākuma demogrāfiskās attīstības tendences ir atšķirīgas. Neraugoties uz augstiem bērnu mirstības rādītājiem un zemo vidējā mūža ilgumu, ilgtermiņā pieaugošais romu tautības iedzīvotāju īpatsvars Eiropas iedzīvotāju kopskaitā būs liels pārbaudījums visās sociālās un izglītības politikas jomās. Ja neizdosies būtiski uzlabot romu izglītības un profesionālo prasmju līmeni, dalībvalstīs pieaugs slikti izglītotu un mazkvalificētu personu skaits, kas kavēs ekonomikas izaugsmi un novājinās sociālās nodrošināšanas sistēmas. Tāpēc ir jāizstrādā izglītības un nodarbinātības politikas pasākumi un stratēģijas, kurās ņemtas vērā romu tradīcijas un sociālekonomiskie apstākļi, kādos romi dzīvo. Tikai paverot romiem izglītības iespējas, ko viņi arī izmanto, un nodrošinot atbilstošu apmācību, viņi spēs sniegt aktīvu un no viņiem pamatoti gaidītu ieguldījumu sabiedrībā, kuras locekļi viņi ir.

| 2.2.1. | Romi un viņu valoda. Romu valoda ir indoeiropiešu valoda, un Eiropā dažādas romu kopienas to runā daudzos variantos. Tomēr ir izveidojies kopīgs vārdu krājums, ko saprot lielāka daļa romu visā Eiropā. Romu valoda ir dzimtā valoda daudzās kopienās. Izņēmums ir valstis, kurās šī valoda daļēji ir zudusi, jo tā bija aizliegta, piemēram, Spānija. Romu valodas nozīmes atzīšanai, tās standartizācijai un mācīšanai ir īpaša nozīme, lai nodrošinātu sociālo kohēziju gan mazākumtautībā, gan ārpus tās. Izņemot Institut des langues et des civilisations orientales, kas atrodas Parīzē, romu valodas lektorāts ir Bukarestes universitātes Svešvalodu fakultātē. Darbs ar vietējo romu valodas dialektu notiek Kārļa universitātē Prāgā, un Eötvös universitāte Budapeštā ir ierosinājusi organizēt valodu kursus saskaņā ar Eiropas Hartu par reģionālajām vai minoritāšu valodām. Pētījumus veic arī Mančestras universitāte.
  Kopīga valoda veido kopīgu identitāti, un dzimtās valodas veicināšanai ir būtiska nozīme, lai romi gūtu sociālo atzinību un saglabātu kultūras identitāti.
  Tāpēc Komiteja ierosina arī izveidot romu valodas un kultūras katedru, kas jānosauc Jean Monnet vārdā. |
| --- | --- |

2.2.1.

Romi un viņu valoda. Romu valoda ir indoeiropiešu valoda, un Eiropā dažādas romu kopienas to runā daudzos variantos. Tomēr ir izveidojies kopīgs vārdu krājums, ko saprot lielāka daļa romu visā Eiropā. Romu valoda ir dzimtā valoda daudzās kopienās. Izņēmums ir valstis, kurās šī valoda daļēji ir zudusi, jo tā bija aizliegta, piemēram, Spānija. Romu valodas nozīmes atzīšanai, tās standartizācijai un mācīšanai ir īpaša nozīme, lai nodrošinātu sociālo kohēziju gan mazākumtautībā, gan ārpus tās. Izņemot Institut des langues et des civilisations orientales, kas atrodas Parīzē, romu valodas lektorāts ir Bukarestes universitātes Svešvalodu fakultātē. Darbs ar vietējo romu valodas dialektu notiek Kārļa universitātē Prāgā, un Eötvös universitāte Budapeštā ir ierosinājusi organizēt valodu kursus saskaņā ar Eiropas Hartu par reģionālajām vai minoritāšu valodām. Pētījumus veic arī Mančestras universitāte.

Kopīga valoda veido kopīgu identitāti, un dzimtās valodas veicināšanai ir būtiska nozīme, lai romi gūtu sociālo atzinību un saglabātu kultūras identitāti.

Tāpēc Komiteja ierosina arī izveidot romu valodas un kultūras katedru, kas jānosauc Jean Monnet vārdā.

2.3.   Romi kā Eiropas kultūras sastāvdaļa

Gadsimtu gaitā romi ir veicinājuši Eiropas kultūras daudzveidību, par ko liecina daudzi piemēri, piemēram, mūzikā vai tēlotājā mākslā. 2008. gads kā Starpkultūru dialoga gads ir piemērots brīdis, lai sabiedrību informētu par minēto saikni un padarītu to ciešāku.

3.   Romi un divi dažādi dzīves cikli

| 3.1. | Romi un viņu diskriminācija. Mūsdienās sociālā un institucionālā diskriminācija, tajā skaitā rasisms pret čigānu tautības pārstāvjiem (anti-gypsism), ir ikdienas parādība, par kuru bieži ziņo plašsaziņas līdzekļi. Saskaņā ar Kopienas tiesību normām šāda situācija nav pieļaujama. Romi ir paplašinātās ES pilsoņi, kuru tiesības nostiprinātas ratifēcētajā Līgumā (it īpaši tā 13. pantā). Ja minētās tiesības netiek nodrošinātas, varam uzskatīt, ka tā ir (pat institucionāla) diskriminācija. |
| --- | --- |

3.1.

Romi un viņu diskriminācija. Mūsdienās sociālā un institucionālā diskriminācija, tajā skaitā rasisms pret čigānu tautības pārstāvjiem (anti-gypsism), ir ikdienas parādība, par kuru bieži ziņo plašsaziņas līdzekļi. Saskaņā ar Kopienas tiesību normām šāda situācija nav pieļaujama. Romi ir paplašinātās ES pilsoņi, kuru tiesības nostiprinātas ratifēcētajā Līgumā (it īpaši tā 13. pantā). Ja minētās tiesības netiek nodrošinātas, varam uzskatīt, ka tā ir (pat institucionāla) diskriminācija.

| 3.1.1. | Pirms un pēc dzimšanas. Sociālajās sistēmās vērojamā diskriminācija vainojama pie tā, ka daudzas trūcīgas un neizglītotas romu meitenes, kas cieš no pārtikas trūkuma, pieaugušas kļūst par mātēm, kas cieš no pārtikas trūkuma un kas laiž pasaulē bērnus, kuriem ir nepietiekams svars. Pirmsdzemdību aprūpe minoritāšu kopienās vispār nav nodrošināta, tādēļ gan mātes, gan bērni cieš no uzturvielu trūkuma. Veselības aprūpe dzemdību periodā ir ierobežota, vecmāšu un veselības aprūpētāju pakalpojumi uz vietas nav pieejami, un piekļuve slimnīcām atkarīga no transporta un finanšu iespējām. Minēto iemeslu dēļ jaundzimušie netiek oficiāli reģistrēti un vakcinēti dzīves pirmajos gados. Lai novērstu šīs negatīvās tendences veselības jomā, nepietiks tikai integrēt romus esošajās veselības aprūpes sistēmās. Steidzami jāīsteno kultūras tradīcijām atbilstoši pasākumi, piemēram, informēšana par veselības jautājumiem un ģimenes plānošanu, visaptveroša revakcinācija un tuberkulozes pārbaude visās kopienās. Minētie pasākumi jāatbalsta, aktīvi iesaistot romu sievietes (pēc atbilstošas apmācības) un vidutājus veselības aprūpes jomā, mobilas vienības, kas sniedz veselības aprūpes pakalpojumus, un sniedzot romu kopienām pieejamu un saprotamu informāciju. Dalībvalstu uzdevums ir nodrošināt, lai ikvienu romu jaundzimušo reģistrētu jaundzimušo reģistrā un viņam piešķirtu dzimšanas apliecību. |
| --- | --- |

3.1.1.

Pirms un pēc dzimšanas. Sociālajās sistēmās vērojamā diskriminācija vainojama pie tā, ka daudzas trūcīgas un neizglītotas romu meitenes, kas cieš no pārtikas trūkuma, pieaugušas kļūst par mātēm, kas cieš no pārtikas trūkuma un kas laiž pasaulē bērnus, kuriem ir nepietiekams svars. Pirmsdzemdību aprūpe minoritāšu kopienās vispār nav nodrošināta, tādēļ gan mātes, gan bērni cieš no uzturvielu trūkuma. Veselības aprūpe dzemdību periodā ir ierobežota, vecmāšu un veselības aprūpētāju pakalpojumi uz vietas nav pieejami, un piekļuve slimnīcām atkarīga no transporta un finanšu iespējām. Minēto iemeslu dēļ jaundzimušie netiek oficiāli reģistrēti un vakcinēti dzīves pirmajos gados. Lai novērstu šīs negatīvās tendences veselības jomā, nepietiks tikai integrēt romus esošajās veselības aprūpes sistēmās. Steidzami jāīsteno kultūras tradīcijām atbilstoši pasākumi, piemēram, informēšana par veselības jautājumiem un ģimenes plānošanu, visaptveroša revakcinācija un tuberkulozes pārbaude visās kopienās. Minētie pasākumi jāatbalsta, aktīvi iesaistot romu sievietes (pēc atbilstošas apmācības) un vidutājus veselības aprūpes jomā, mobilas vienības, kas sniedz veselības aprūpes pakalpojumus, un sniedzot romu kopienām pieejamu un saprotamu informāciju. Dalībvalstu uzdevums ir nodrošināt, lai ikvienu romu jaundzimušo reģistrētu jaundzimušo reģistrā un viņam piešķirtu dzimšanas apliecību.

| 3.1.2. | Attīstība agrīnā bērnībā būtiski ietekmē turpmākos panākumus skolā un integrācijas procesu, jo pirmajiem dzīves gadiem ir īpaša nozīme. Mātēm labumu sniedz ne tikai mātēm un bērniem paredzētas programmas un rotaļu grupas, bet arī vecāku izglītības programmas, kas ļauj īstenot visādā ziņā vienotu pieeju un ņemt vērā ģimeņu vajadzības. Apvienotajā Karalistē īstenotā programma “Sure Start”, ko pārņēmušas daudzas ES valstis, ir paraugs, kā nodrošināt māšu un mazu bērnu integrāciju, kā arī dienas aprūpi. Gandrīz visās ES valstīs nepietiek kvalitatīvu un Barselonas mērķiem atbilstošu dienas aprūpes iestāžu, un romu bērniem tās bieži vispār nav pieejamas. |
| --- | --- |

3.1.2.

Attīstība agrīnā bērnībā būtiski ietekmē turpmākos panākumus skolā un integrācijas procesu, jo pirmajiem dzīves gadiem ir īpaša nozīme. Mātēm labumu sniedz ne tikai mātēm un bērniem paredzētas programmas un rotaļu grupas, bet arī vecāku izglītības programmas, kas ļauj īstenot visādā ziņā vienotu pieeju un ņemt vērā ģimeņu vajadzības. Apvienotajā Karalistē īstenotā programma “Sure Start”, ko pārņēmušas daudzas ES valstis, ir paraugs, kā nodrošināt māšu un mazu bērnu integrāciju, kā arī dienas aprūpi. Gandrīz visās ES valstīs nepietiek kvalitatīvu un Barselonas mērķiem atbilstošu dienas aprūpes iestāžu, un romu bērniem tās bieži vispār nav pieejamas.

| 3.1.3. | Skolas vecums (no 6 līdz 14 gadu vecumam). Maz romu bērnu apmeklē skolu. Daudzos ziņojumos (4) norādīts arī uz reģistrācijas trūkumu, vecāku nevēlēšanos sūtīt bērnus (jo īpaši meitenes) uz skolu, segregāciju un trūkumiem mācību procesā. Lai pārrautu apburto loku, ko veido vairāku romu paaudžu nepietiekamais izglītības līmenis, būtiska nozīme ir instrumentiem, kas veicina skolu apmeklēšanu un novērš segregāciju. Dažās valstīs ieviestā CCT (Conditional Cash Transfer) sistēma ir viena no iespējām, kā veicināt skolu apmeklēšanu, taču tā būtu jāpilnveido, nosakot, ka bērniem jābūt reģistrētiem un viņiem jābūt dzimšanas apliecībām. Bērni apmeklēs skolu, ja viņi būs integrēti, ja viņiem skolās sniegs visus nepieciešamos pakalpojumus un lietos mācību metodes, lai viņi spētu izpildīt prasības (no valodas un termiņu ievērošanas viedokļa). Visiem sākumskolu audzēkņiem atkal būtu jāpiešķir bezmaksas mācību grāmatas un brīvpusdienas (ņemot vērā vecāku ienākumus). Valdībām ir jāapsver minētie ierosinājumi, lai apliecinātu, ka ilgtermiņa izglītībai ir prioritāra nozīme.
  Romu un iedzīvotāju vairākuma apmešanās rajonu ģeogrāfiskā nošķirtība ir galvenais cēlonis segregācijai izglītības jomā. Turklāt citu tautību vecāki bieži izņem savus bērnus no skolām, ja procentuāli vienā klasē ir pārāk augsts romu bērnu skaits, kas izraisa tādu skolu vai klašu veidošanos, kurās nošķirti mācās tikai romu bērni. Dažādu iemeslu dēļ šīm skolām nav atbilstošs līmenis, kas izraisa gluži spējīgu romu bērnu nosūtīšanu uz speciālajām skolām, un līdz ar to viņiem parasti zūd iespēja iegūt labāku izglītību.
  Īpaša problēma ir romu bērnu nosūtīšana uz speciālajām skolām, kas paredzētas bērniem ar garīgiem traucējumiem. Tas bieži notiek skolu diskriminējošo iestājpārbaudījumu dēļ, kā arī daļēji nepareizu stimulu dēļ, piemēram, bezmaksas transports vai skolā nodrošināta ēdināšana. Nepamatota nosūtīšana uz speciālajām skolām ir acīmredzams cilvēktiesību pārkāpums un ir jāpārtrauc, izmantojot visus juridiskos un administratīvos līdzekļus.
  Jāpiemin, ka viens no skolas neapmeklēšanas iemesliem ir nabadzība, jo vecāki nevar vai negrib maksāt ar skolu saistītos izdevumus vai arī izmanto bērnus kā darbaspēku, bērniem piedaloties ģimenes uzturēšanā vai rūpējoties par jaunākajiem brāļiem un māsām. Iepriekš minētā problēma galvenokārt skar meitenes. |
| --- | --- |

3.1.3.

Skolas vecums (no 6 līdz 14 gadu vecumam). Maz romu bērnu apmeklē skolu. Daudzos ziņojumos (4) norādīts arī uz reģistrācijas trūkumu, vecāku nevēlēšanos sūtīt bērnus (jo īpaši meitenes) uz skolu, segregāciju un trūkumiem mācību procesā. Lai pārrautu apburto loku, ko veido vairāku romu paaudžu nepietiekamais izglītības līmenis, būtiska nozīme ir instrumentiem, kas veicina skolu apmeklēšanu un novērš segregāciju. Dažās valstīs ieviestā CCT (Conditional Cash Transfer) sistēma ir viena no iespējām, kā veicināt skolu apmeklēšanu, taču tā būtu jāpilnveido, nosakot, ka bērniem jābūt reģistrētiem un viņiem jābūt dzimšanas apliecībām. Bērni apmeklēs skolu, ja viņi būs integrēti, ja viņiem skolās sniegs visus nepieciešamos pakalpojumus un lietos mācību metodes, lai viņi spētu izpildīt prasības (no valodas un termiņu ievērošanas viedokļa). Visiem sākumskolu audzēkņiem atkal būtu jāpiešķir bezmaksas mācību grāmatas un brīvpusdienas (ņemot vērā vecāku ienākumus). Valdībām ir jāapsver minētie ierosinājumi, lai apliecinātu, ka ilgtermiņa izglītībai ir prioritāra nozīme.

Romu un iedzīvotāju vairākuma apmešanās rajonu ģeogrāfiskā nošķirtība ir galvenais cēlonis segregācijai izglītības jomā. Turklāt citu tautību vecāki bieži izņem savus bērnus no skolām, ja procentuāli vienā klasē ir pārāk augsts romu bērnu skaits, kas izraisa tādu skolu vai klašu veidošanos, kurās nošķirti mācās tikai romu bērni. Dažādu iemeslu dēļ šīm skolām nav atbilstošs līmenis, kas izraisa gluži spējīgu romu bērnu nosūtīšanu uz speciālajām skolām, un līdz ar to viņiem parasti zūd iespēja iegūt labāku izglītību.

Īpaša problēma ir romu bērnu nosūtīšana uz speciālajām skolām, kas paredzētas bērniem ar garīgiem traucējumiem. Tas bieži notiek skolu diskriminējošo iestājpārbaudījumu dēļ, kā arī daļēji nepareizu stimulu dēļ, piemēram, bezmaksas transports vai skolā nodrošināta ēdināšana. Nepamatota nosūtīšana uz speciālajām skolām ir acīmredzams cilvēktiesību pārkāpums un ir jāpārtrauc, izmantojot visus juridiskos un administratīvos līdzekļus.

Jāpiemin, ka viens no skolas neapmeklēšanas iemesliem ir nabadzība, jo vecāki nevar vai negrib maksāt ar skolu saistītos izdevumus vai arī izmanto bērnus kā darbaspēku, bērniem piedaloties ģimenes uzturēšanā vai rūpējoties par jaunākajiem brāļiem un māsām. Iepriekš minētā problēma galvenokārt skar meitenes.

3.1.4.   Pieaugušo vecums

| 3.1.4.1. | Situāciju mājokļu jomā raksturo slikti dzīves apstākļi un ilgstoša segregācija. Cilvēkiem, kas mitinās slikti iekārtotos vai satrunējušos pagaidu mājokļos, kur nav elektrības, gāzes un ūdensapgādes, kur valda nepietiekami sanitārie apstākļi un kuri atrodas piesārņotās vietās, nav īpašuma tiesību, un viņi nevar norādīt pastāvīgu dzīvesvietu, pieprasot sociālos pabalstus, piesakoties darbā vai izmantojot pakalpojumus izglītības, nodarbinātības un veselības jomā. Daudzu minēto problēmu cēlonis ir sociālā diskriminācija un rasisms pret čigānu tautības pārstāvjiem (“anti-gypsism”). Jāpiemin, ka klejotāju dzīvesveids nav romu atstumtības cēlonis, bet gan tās sekas. Kaut arī pašlaik vairākumam romu ir pastāvīga dzīvesvieta, vēl aizvien, mēģinot attaisnot viņu atstumtību, bieži tiek norādīts, ka viņi paši izvēlējušies klejotāju dzīvesveidu. |
| --- | --- |

3.1.4.1.

Situāciju mājokļu jomā raksturo slikti dzīves apstākļi un ilgstoša segregācija. Cilvēkiem, kas mitinās slikti iekārtotos vai satrunējušos pagaidu mājokļos, kur nav elektrības, gāzes un ūdensapgādes, kur valda nepietiekami sanitārie apstākļi un kuri atrodas piesārņotās vietās, nav īpašuma tiesību, un viņi nevar norādīt pastāvīgu dzīvesvietu, pieprasot sociālos pabalstus, piesakoties darbā vai izmantojot pakalpojumus izglītības, nodarbinātības un veselības jomā. Daudzu minēto problēmu cēlonis ir sociālā diskriminācija un rasisms pret čigānu tautības pārstāvjiem (“anti-gypsism”). Jāpiemin, ka klejotāju dzīvesveids nav romu atstumtības cēlonis, bet gan tās sekas. Kaut arī pašlaik vairākumam romu ir pastāvīga dzīvesvieta, vēl aizvien, mēģinot attaisnot viņu atstumtību, bieži tiek norādīts, ka viņi paši izvēlējušies klejotāju dzīvesveidu.

| 3.1.4.2. | Izglītība ir viens no nozīmīgākajiem ieguldījumiem nākotnē. Lielais analfabētu skaits un kopumā zemais romu izglītības līmenis neļauj cerīgi raudzīties nākotnē. Dalībvalstīm jānodrošina, ka to izglītības sistēmās romi netiek diskriminēti un jāparedz programmas, lai pieaugušie varētu iemācīties lasīt, rakstīt un rēķināt, kā arī mūžizglītības programmas.
  Romiem ir ļoti sarežģīti iegūt labāku izglītību un labu profesionālo izglītību. Līdztekus centieniem integrēt viņus vispārējā izglītības un apmācību sistēmā dalībvalstīm būtu jāizmanto modeļi, lai atzītu neformāli iegūtas prasmes, un daudz iecietīgāk jāizturas, atzīstot ārpus valsts iegūta kvalifikācija.
  Komisijas ieviestā integrētā valodu apguves politika, kuras mērķis ir veicināt arī minoritāšu valodu apguvi, būtu jāīsteno, lai tā sniegtu labumu arī romiem. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

Izglītība ir viens no nozīmīgākajiem ieguldījumiem nākotnē. Lielais analfabētu skaits un kopumā zemais romu izglītības līmenis neļauj cerīgi raudzīties nākotnē. Dalībvalstīm jānodrošina, ka to izglītības sistēmās romi netiek diskriminēti un jāparedz programmas, lai pieaugušie varētu iemācīties lasīt, rakstīt un rēķināt, kā arī mūžizglītības programmas.

Romiem ir ļoti sarežģīti iegūt labāku izglītību un labu profesionālo izglītību. Līdztekus centieniem integrēt viņus vispārējā izglītības un apmācību sistēmā dalībvalstīm būtu jāizmanto modeļi, lai atzītu neformāli iegūtas prasmes, un daudz iecietīgāk jāizturas, atzīstot ārpus valsts iegūta kvalifikācija.

Komisijas ieviestā integrētā valodu apguves politika, kuras mērķis ir veicināt arī minoritāšu valodu apguvi, būtu jāīsteno, lai tā sniegtu labumu arī romiem.

| 3.1.4.3. | Minoritāšu pārstāvju ekonomiskā integrācija saistīta ar daudziem šķēršļiem, kas bieži vien vēl rada citas papildu grūtības (5). Šie cilvēki nonāk neizdevīgā situācijā, jo viņi nav ieguvuši vispārējo vai profesionālo izglītību vai tās līmenis ir zems (viņiem nav kvalifikācijas vai tā netiek atzīta), un rasisms pret čigānu tautības pārstāvjiem viņu situāciju sarežģī vēl vairāk. Daudzi dokumentāli pierādīti gadījumi liecina, ka bezdarbs romu vidē ir izskaidrojams ar rasu diskrimināciju. Minoritāšu kopienu pārstāvjiem praktiski nav pieejami mūžizglītības pasākumi.
  Kopumā romi ir ļoti spējīgi domāt un rīkoties uzņēmīgi. Tāpēc ir jāmeklē iespējas un līdzekļi, kas mudinātu viņus pārtraukt darbošanos ēnu ekonomikā un iesaistīties legālā saimnieciskā darbībā, piemēram, piešķirot mikrokredītus un izveidojot atbalsta mehānismus uzņēmumu dibināšanai un tādējādi palīdzot pārvarēt grūtības un šķēršļus.
  Daudzas romu mājsaimniecības finansiāli lielā mērā ir atkarīgas no sociālajiem pabalstiem un citiem valsts pabalstiem (piemēram, pensijām vai bērnu pabalstu maksājumiem), un oficiālās nodarbinātības līmenis ir salīdzinoši zems. Līdz ar to romu piedalīšanās sociālās aizsardzības sistēmā kļūst asimetriska (citiem vārdiem sakot, kā grupa viņi saņem vairāk nekā iemaksā). Šī asimetrija ir būtisks sociālās spriedzes, aizspriedumu un arī atstumtības iemesls.
  Atbilstoši principam “pabalsta lielums ir atkarīgs no ieguldītajām pūlēm” varētu piešķirt papildu līdzekļus, lai veicinātu oficiālo nodarbinātību. Pretējā gadījumā nozīmīgs cēlonis sistemātiskai atstumībai uz rases pamata pastāvēs arī turpmāk. Sadarbībā ar publiskām un privātām organizācijām varētu īstenot programmas, kas veicina iekļaušanos darba tirgū.
  Diskriminācija darba vietā un pieteikšanās procesa gaitā ir dokumentāli pierādīta, un tāpēc ir jāīsteno tiesiski pasākumu, lai šādu praksi novērstu. Vienlaikus jāapzina romu vajadzības profesionālās izglītības jomā, lai viņiem nebūtu jāveic vienīgi nekvalificēts vai zemi kvalificēts darbs, tādējādi panākot visaptverošas pārmaiņas darba kultūrā. |
| --- | --- |

3.1.4.3.

Minoritāšu pārstāvju ekonomiskā integrācija saistīta ar daudziem šķēršļiem, kas bieži vien vēl rada citas papildu grūtības (5). Šie cilvēki nonāk neizdevīgā situācijā, jo viņi nav ieguvuši vispārējo vai profesionālo izglītību vai tās līmenis ir zems (viņiem nav kvalifikācijas vai tā netiek atzīta), un rasisms pret čigānu tautības pārstāvjiem viņu situāciju sarežģī vēl vairāk. Daudzi dokumentāli pierādīti gadījumi liecina, ka bezdarbs romu vidē ir izskaidrojams ar rasu diskrimināciju. Minoritāšu kopienu pārstāvjiem praktiski nav pieejami mūžizglītības pasākumi.

Kopumā romi ir ļoti spējīgi domāt un rīkoties uzņēmīgi. Tāpēc ir jāmeklē iespējas un līdzekļi, kas mudinātu viņus pārtraukt darbošanos ēnu ekonomikā un iesaistīties legālā saimnieciskā darbībā, piemēram, piešķirot mikrokredītus un izveidojot atbalsta mehānismus uzņēmumu dibināšanai un tādējādi palīdzot pārvarēt grūtības un šķēršļus.

Daudzas romu mājsaimniecības finansiāli lielā mērā ir atkarīgas no sociālajiem pabalstiem un citiem valsts pabalstiem (piemēram, pensijām vai bērnu pabalstu maksājumiem), un oficiālās nodarbinātības līmenis ir salīdzinoši zems. Līdz ar to romu piedalīšanās sociālās aizsardzības sistēmā kļūst asimetriska (citiem vārdiem sakot, kā grupa viņi saņem vairāk nekā iemaksā). Šī asimetrija ir būtisks sociālās spriedzes, aizspriedumu un arī atstumtības iemesls.

Atbilstoši principam “pabalsta lielums ir atkarīgs no ieguldītajām pūlēm” varētu piešķirt papildu līdzekļus, lai veicinātu oficiālo nodarbinātību. Pretējā gadījumā nozīmīgs cēlonis sistemātiskai atstumībai uz rases pamata pastāvēs arī turpmāk. Sadarbībā ar publiskām un privātām organizācijām varētu īstenot programmas, kas veicina iekļaušanos darba tirgū.

Diskriminācija darba vietā un pieteikšanās procesa gaitā ir dokumentāli pierādīta, un tāpēc ir jāīsteno tiesiski pasākumu, lai šādu praksi novērstu. Vienlaikus jāapzina romu vajadzības profesionālās izglītības jomā, lai viņiem nebūtu jāveic vienīgi nekvalificēts vai zemi kvalificēts darbs, tādējādi panākot visaptverošas pārmaiņas darba kultūrā.

| 3.1.4.4. | Veselības aprūpe. Zemais dzīves līmenis (ienākumu trūkums) un sliktie dzīves apstākļi (piesārņojums, nepietiekami sanitārie apstākļi, netīrs ūdens) rada lielus draudus veselībai. Romu apmešanās vietās ir ierobežota piekļuve veselības aprūpes iestādēm, jo īpaši tāpēc, ka vairums jaundzimušo pēc dzimšanas netiek oficiāli reģistrēti un tāpēc nav iekļauti veselības aprūpes sistēmā. Publiskās veselības aprūpes iestādēs romi bieži tiek izolēti no citiem slimniekiem, un tā ir diskriminācija. Piekļuve kvalitatīvi augstvērtīgiem pakalpojumiem ir viena no visu Eiropas iedzīvotāju pamattiesībām. |
| --- | --- |

3.1.4.4.

Veselības aprūpe. Zemais dzīves līmenis (ienākumu trūkums) un sliktie dzīves apstākļi (piesārņojums, nepietiekami sanitārie apstākļi, netīrs ūdens) rada lielus draudus veselībai. Romu apmešanās vietās ir ierobežota piekļuve veselības aprūpes iestādēm, jo īpaši tāpēc, ka vairums jaundzimušo pēc dzimšanas netiek oficiāli reģistrēti un tāpēc nav iekļauti veselības aprūpes sistēmā. Publiskās veselības aprūpes iestādēs romi bieži tiek izolēti no citiem slimniekiem, un tā ir diskriminācija. Piekļuve kvalitatīvi augstvērtīgiem pakalpojumiem ir viena no visu Eiropas iedzīvotāju pamattiesībām.

| 3.1.4.5. | Romu sievietēm ģimenes hierarhijā parasti ir zems statuss, viņām ir slikta izglītība vai tās vispār nav un attiecīgi sliktas nodarbinātības iespējas. Nereti viņas apprecas jaunas un piedzīvo biežas grūtniecības. Nevar nepieminēt arī vardarbību ģimenē, par kuru sievietes bieži neziņo. Īpašu satraukumu rada fakts, ka mūsdienās aktuālas ir arī tādas problēmas kā prostitūcija un cilvēku tirdzniecība.
  Jānorāda tomēr uz faktu, ko ne vienmēr ievēro citu tautību pārstāvji, proti, romu sievietes ir tās, kas veicina pārmaiņas kopienās (it īpaši veiktspējas uzlabošanas un kultūras jomā) un apzinās bērnu, jo īpaši meiteņu, izglītības nozīmi. Ja mātes tiks iesaistītas vecāku organizācijās, kur viņas uzņemsies atbildību, tam būs ļoti pozitīva ietekme uz bērnu izglītošanu. |
| --- | --- |

3.1.4.5.

Romu sievietēm ģimenes hierarhijā parasti ir zems statuss, viņām ir slikta izglītība vai tās vispār nav un attiecīgi sliktas nodarbinātības iespējas. Nereti viņas apprecas jaunas un piedzīvo biežas grūtniecības. Nevar nepieminēt arī vardarbību ģimenē, par kuru sievietes bieži neziņo. Īpašu satraukumu rada fakts, ka mūsdienās aktuālas ir arī tādas problēmas kā prostitūcija un cilvēku tirdzniecība.

Jānorāda tomēr uz faktu, ko ne vienmēr ievēro citu tautību pārstāvji, proti, romu sievietes ir tās, kas veicina pārmaiņas kopienās (it īpaši veiktspējas uzlabošanas un kultūras jomā) un apzinās bērnu, jo īpaši meiteņu, izglītības nozīmi. Ja mātes tiks iesaistītas vecāku organizācijās, kur viņas uzņemsies atbildību, tam būs ļoti pozitīva ietekme uz bērnu izglītošanu.

| 3.1.4.6. | Diskriminācija sabiedrībā un rasisms pret čigānu tautības pārstāvjiem, kas attiecībā uz minoritātēm, jo īpaši romiem, izpaužas kā klišejas un aizspriedumi, ir dziļi iesakņojies un liecina par vairākas paaudzes aptverošu zināšanu trūkumu un kultūras atšķirībām. Stereotipiskais uzskats, ka šīs kopienas ir mazvērtīga sabiedrības daļa, ir plaši izplatīts un izraisa vēl lielāku izolāciju, nabadzību, vardarbību un, visbeidzot, atstumtību. |
| --- | --- |

3.1.4.6.

Diskriminācija sabiedrībā un rasisms pret čigānu tautības pārstāvjiem, kas attiecībā uz minoritātēm, jo īpaši romiem, izpaužas kā klišejas un aizspriedumi, ir dziļi iesakņojies un liecina par vairākas paaudzes aptverošu zināšanu trūkumu un kultūras atšķirībām. Stereotipiskais uzskats, ka šīs kopienas ir mazvērtīga sabiedrības daļa, ir plaši izplatīts un izraisa vēl lielāku izolāciju, nabadzību, vardarbību un, visbeidzot, atstumtību.

3.2.   Romi un viņu integrācija

| 3.2.1. | Integrācija nav vienvirziena ceļš, bet gan process, kurš noris divos virzienos un kurā ir jāiesaistās gan minoritātēm, gan vairākumtautībām. Integrācijas gaitā baidoties zaudēt savus principus, tradīcijas un identitāti, daudziem romiem ir lieli aizspriedumi pret integratīviem pasākumiem. Savukārt vairākas paaudzes ilgušās diskriminācijas dēļ citu tautību pārstāvjiem ir grūti atteikties no aizspriedumiem un izprast romu kultūru. |
| --- | --- |

3.2.1.

Integrācija nav vienvirziena ceļš, bet gan process, kurš noris divos virzienos un kurā ir jāiesaistās gan minoritātēm, gan vairākumtautībām. Integrācijas gaitā baidoties zaudēt savus principus, tradīcijas un identitāti, daudziem romiem ir lieli aizspriedumi pret integratīviem pasākumiem. Savukārt vairākas paaudzes ilgušās diskriminācijas dēļ citu tautību pārstāvjiem ir grūti atteikties no aizspriedumiem un izprast romu kultūru.

| 3.2.2. | No otras puses, 40 % romu nedzīvo trūkumā, bet gan — kaut arī dažreiz ļoti pieticīgā — labklājībā. Tā nav redzamākā romu grupa, bet tā liecina par viņu spēju integrēties sabiedrībā, kurā viņi dzīvo, nezaudējot savu identitāti. |
| --- | --- |

3.2.2.

No otras puses, 40 % romu nedzīvo trūkumā, bet gan — kaut arī dažreiz ļoti pieticīgā — labklājībā. Tā nav redzamākā romu grupa, bet tā liecina par viņu spēju integrēties sabiedrībā, kurā viņi dzīvo, nezaudējot savu identitāti.

| 3.2.3. | Pozitīvi vērtējamas daudzās romu organizāciju publikācijas, lai palielinātu publisko atpazīstamību un sabiedrības izpratni, kā veicinātu aktīvāku līdzdalību sabiedriskajos procesos (6). Vairāk līdzekļu varētu ieguldīt kopienās, kuras pauž apņēmību, ieinteresētību un gatavību uzņemties atbildību. Mikrokredīti, kurus parasti piešķir uzņēmējdarbības veicināšanai, varētu būt instrumenti, lai finansētu infrastruktūras attīstību un izglītības pasākumus. Nelielu finansiālu atbalstu varētu piešķirt kā atlīdzību par konkrētu saistību izpildi, piemēram, par bērnu izglītošanu vai regulārām veselības pārbaudēm (7). |
| --- | --- |

3.2.3.

Pozitīvi vērtējamas daudzās romu organizāciju publikācijas, lai palielinātu publisko atpazīstamību un sabiedrības izpratni, kā veicinātu aktīvāku līdzdalību sabiedriskajos procesos (6). Vairāk līdzekļu varētu ieguldīt kopienās, kuras pauž apņēmību, ieinteresētību un gatavību uzņemties atbildību. Mikrokredīti, kurus parasti piešķir uzņēmējdarbības veicināšanai, varētu būt instrumenti, lai finansētu infrastruktūras attīstību un izglītības pasākumus. Nelielu finansiālu atbalstu varētu piešķirt kā atlīdzību par konkrētu saistību izpildi, piemēram, par bērnu izglītošanu vai regulārām veselības pārbaudēm (7).

| 3.2.4. | Lai minoritātēm nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas piedalīties sabiedrības dzīvē, jāīsteno efektīvi, ilglaicīgi un piemēroti pasākumi. Tiem jābūt vērstiem uz noteiktu sabiedrības grupu, bet tajos jāiesaista arī citas grupas. Lai tos īstenotu, nepieciešama politiķu, uzņēmēju un sabiedrības griba vienlaicīgi ievērot nediskriminācijas principu, efektīvi veicināt iespēju vienlīdzību un nodrošināt daudzveidību. Atbilstošas programmas varētu finansēt no Eiropas struktūrfondu līdzekļiem.
  Jāvelta visas pūles, lai izskaustu gan romu, gan citu tautību nepareizos priekšstatus un aizspriedumus, veicot ne tikai vajadzīgos praktiskos pasākumus, bet arī kopīgas turpmākās stratēģijas izstrādē iesaistot ievērojamas personības un vidutājus no abām pusēm. Minētajā procesā īpaša nozīme būs romu kopienas pārstāvjiem, kuriem citi vēlas līdzināties. |
| --- | --- |

3.2.4.

Lai minoritātēm nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas piedalīties sabiedrības dzīvē, jāīsteno efektīvi, ilglaicīgi un piemēroti pasākumi. Tiem jābūt vērstiem uz noteiktu sabiedrības grupu, bet tajos jāiesaista arī citas grupas. Lai tos īstenotu, nepieciešama politiķu, uzņēmēju un sabiedrības griba vienlaicīgi ievērot nediskriminācijas principu, efektīvi veicināt iespēju vienlīdzību un nodrošināt daudzveidību. Atbilstošas programmas varētu finansēt no Eiropas struktūrfondu līdzekļiem.

Jāvelta visas pūles, lai izskaustu gan romu, gan citu tautību nepareizos priekšstatus un aizspriedumus, veicot ne tikai vajadzīgos praktiskos pasākumus, bet arī kopīgas turpmākās stratēģijas izstrādē iesaistot ievērojamas personības un vidutājus no abām pusēm. Minētajā procesā īpaša nozīme būs romu kopienas pārstāvjiem, kuriem citi vēlas līdzināties.

4.   Romi un Eiropa

4.1.   Eiropas Komisija

| 4.1.1. | Komisija jau ilgu laiku piedalās integrācijas problēmas risināšanā. Pirms dažiem gadiem izveidojot starpdienestu grupu romu jautājumos, izdevās uzlabot informācijas plūsmu starp dažādiem Komisijas dienestiem un panākt zināmu koordināciju starp daudzām darbības jomām. |
| --- | --- |

4.1.1.

Komisija jau ilgu laiku piedalās integrācijas problēmas risināšanā. Pirms dažiem gadiem izveidojot starpdienestu grupu romu jautājumos, izdevās uzlabot informācijas plūsmu starp dažādiem Komisijas dienestiem un panākt zināmu koordināciju starp daudzām darbības jomām.

| 4.1.2. | Komisijas 2006. gadā izveidotā Augsta līmeņa darba grupa jautājumos par etnisko minoritāšu integrāciju 2007. gada decembrī iesniedza kritisku ziņojumu (8), kurā iekļauti ieteikumi “pasākumiem, lai uzlabotu romu stāvokli izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļa nodrošināšanas jomā”. Ziņojumā darba grupa norādīja, ka tikai atbilstoša politiku kombinācija apvienojumā ar pragmatisku pieeju nodrošinās ilgtspējīgus risinājumus. |
| --- | --- |

4.1.2.

Komisijas 2006. gadā izveidotā Augsta līmeņa darba grupa jautājumos par etnisko minoritāšu integrāciju 2007. gada decembrī iesniedza kritisku ziņojumu (8), kurā iekļauti ieteikumi “pasākumiem, lai uzlabotu romu stāvokli izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļa nodrošināšanas jomā”. Ziņojumā darba grupa norādīja, ka tikai atbilstoša politiku kombinācija apvienojumā ar pragmatisku pieeju nodrošinās ilgtspējīgus risinājumus.

| 4.1.3. | Arī Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra velta lielas pūles minētā jautājuma risināšanai (9). Jānorāda arī uz tās priekšteča, Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra, plašiem pētījumiem, ziņojumiem un pasākumiem. |
| --- | --- |

4.1.3.

Arī Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra velta lielas pūles minētā jautājuma risināšanai (9). Jānorāda arī uz tās priekšteča, Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra, plašiem pētījumiem, ziņojumiem un pasākumiem.

4.2.   Eiropas Parlaments

| 4.2.1. | Visas Eiropas Parlamenta frakcijas jau ilgu laiku lielu uzmanību velta minoritāšu jautājumiem, romu iekļaušanai sabiedrībā un viņu diskriminācijas novēršanai. Tāpēc par minēto tematu jau ir pieņemtas daudzas rezolūcijas, pēdējā — 2008. gada 31. janvārī (10). |
| --- | --- |

4.2.1.

Visas Eiropas Parlamenta frakcijas jau ilgu laiku lielu uzmanību velta minoritāšu jautājumiem, romu iekļaušanai sabiedrībā un viņu diskriminācijas novēršanai. Tāpēc par minēto tematu jau ir pieņemtas daudzas rezolūcijas, pēdējā — 2008. gada 31. janvārī (10).

4.3.   Padome

| 4.3.1. | Eiropadome minēto jautājumu pēdējo reizi aplūkoja sanāksmē, kas notika 2007. gada 14. decembrī, saistībā ar Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (11). |
| --- | --- |

4.3.1.

Eiropadome minēto jautājumu pēdējo reizi aplūkoja sanāksmē, kas notika 2007. gada 14. decembrī, saistībā ar Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (11).

4.4.   Eiropas Padome un EDSO.

Abas organizācijas jau sekmējušas situācijas uzlabošanos daudzās jomās un turpina darbu, veicot īpaši romiem paredzētus pasākumus. Mazākumtautību (tātad, arī romu) aizsardzības jomā īpaša nozīme ir Eiropas Padomes Vispārējai konvencijai par nacionālo minoritāšu aizsardzību un Eiropas Hartai par reģionālajām vai minoritāšu valodām. Kampaņa “Dosta!” (romu valodā “Pietiek!”) ir vēl viens pozitīvs piemērs, kā palielināt vairākumtautību izpratni par aizspriedumiem un negatīviem stereotipiem.

| 4.5. | Eiropas Cilvēktiesību tiesa daudzos nolēmumos ir radījusi novatoriskus pamatelementus, kas ļauj īstenot romu tiesības (12). |
| --- | --- |

4.5.

Eiropas Cilvēktiesību tiesa daudzos nolēmumos ir radījusi novatoriskus pamatelementus, kas ļauj īstenot romu tiesības (12).

| 4.6. | Apvienoto Nāciju Organizācija jau daudzus gadus (jo īpaši UNDP, UNICEF un UNESCO) veicina romu integrāciju sabiedrībā. |
| --- | --- |

4.6.

Apvienoto Nāciju Organizācija jau daudzus gadus (jo īpaši UNDP, UNICEF un UNESCO) veicina romu integrāciju sabiedrībā.

4.7.   Organizēta pilsoniskā sabiedrība

| 4.7.1. | Atvērtās sabiedrības institūts, ko atbalsta Pasaules banka, ir “Romu integrācijas desmitgades 2005-2015” iniciators (13). |
| --- | --- |

4.7.1.

Atvērtās sabiedrības institūts, ko atbalsta Pasaules banka, ir “Romu integrācijas desmitgades 2005-2015” iniciators (13).

| 4.7.2. | Nesen izveidotā organizācija “

  EU Roma Policy Coalition

  ” (

  ERPC

  )
   (14) vēlas īstenot principu “integrācija, sekmējot līdzdalību”, un “veicināt romu līdzdalību visos būtiskajos procesos”. |
| --- | --- |

4.7.2.

Nesen izveidotā organizācija “

  EU Roma Policy Coalition

  ” (

  ERPC

  )
   (14) vēlas īstenot principu “integrācija, sekmējot līdzdalību”, un “veicināt romu līdzdalību visos būtiskajos procesos”.

| 4.7.3. | Īpaši jāpiemin Eiropas Romu un klejotāju forums (ERTF)
   (15). Tas tika izveidots pēc Somijas prezidentes Tarja HALLONEN iniciatīvas, un saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu ar Eiropas Padomi minētajam forumam Eiropas Padomē ir priviliģēts statuss un tas var aktīvi piedalīties Eiropas Padomes darbā. |
| --- | --- |

4.7.3.

Īpaši jāpiemin Eiropas Romu un klejotāju forums (ERTF)
   (15). Tas tika izveidots pēc Somijas prezidentes Tarja HALLONEN iniciatīvas, un saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu ar Eiropas Padomi minētajam forumam Eiropas Padomē ir priviliģēts statuss un tas var aktīvi piedalīties Eiropas Padomes darbā.

| 4.7.4. | Būtiska nozīme ir arī sociālajiem partneriem, jo viņu kompetencē ir nodarbinātība, kas ir viena no galvenajām romu integrācijas jomām. Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (EAK), valstu arodbiedrību apvienību, kā arī Eiropas un valstu darba devēju organizāciju pieredze var būt nozīmīgi elementi šā procesa uzsākšanā. |
| --- | --- |

4.7.4.

Būtiska nozīme ir arī sociālajiem partneriem, jo viņu kompetencē ir nodarbinātība, kas ir viena no galvenajām romu integrācijas jomām. Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (EAK), valstu arodbiedrību apvienību, kā arī Eiropas un valstu darba devēju organizāciju pieredze var būt nozīmīgi elementi šā procesa uzsākšanā.

5.   Secinājumi

| 5.1. | Secinājums, ka līdzšinējie centieni romu integrācijas un viņu tiesību īstenošanas jomā nav vainagojušies panākumiem, attiecas uz visiem darba rezultātiem. |
| --- | --- |

5.1.

Secinājums, ka līdzšinējie centieni romu integrācijas un viņu tiesību īstenošanas jomā nav vainagojušies panākumiem, attiecas uz visiem darba rezultātiem.

| 5.2. | Vajadzīgo pasākumu īstenošana ir gan ES, gan dalībvalstu kompetencē. Saskaņā ar Amsterdamas līguma 13. pantu 2000. gadā pieņēma nediskriminācijas direktīvas, kas sniedza būtisku impulsu un nodrošināja institucionālo pamatu romu diskriminācijas apkarošanai. Komisijai jāanalizē, kā papildināt Kopienas tiesību aktus, lai uzlabotu romu stāvokli, piemēram, pieņemot direktīvu par segregācijas novēršanu. Romu integrācijai jābūt arī vienai no prioritātēm, piešķirot struktūrfondu līdzekļus. |
| --- | --- |

5.2.

Vajadzīgo pasākumu īstenošana ir gan ES, gan dalībvalstu kompetencē. Saskaņā ar Amsterdamas līguma 13. pantu 2000. gadā pieņēma nediskriminācijas direktīvas, kas sniedza būtisku impulsu un nodrošināja institucionālo pamatu romu diskriminācijas apkarošanai. Komisijai jāanalizē, kā papildināt Kopienas tiesību aktus, lai uzlabotu romu stāvokli, piemēram, pieņemot direktīvu par segregācijas novēršanu. Romu integrācijai jābūt arī vienai no prioritātēm, piešķirot struktūrfondu līdzekļus.

| 5.3. | Romiem nozīmīgus jautājumus, kas ir dalībvalstu kompetencē, iespējams efektīvi risināt, lietojot deviņdesmitajos gados ieviesto atklātās koordinācijas metodi
   (16). Tāpēc Komiteja iesaka lietot minēto metodi arī minoritāšu jautājumos, jo īpaši romu integrācijas jomā. EESK uzskata, ka vispirms romu situācija ir jāuzlabo tajās jomās (it īpaši nodarbinātības, sociālās integrācijas un izglītības jomā), kur atklās koordinācijas metode jau tiek lietota. Dalībvalstis var kopīgi lietot atklātās koordinācijas metodi un tās instrumentus, lai apzinātu paraugprakses piemērus, kā arī novērtētu pasaules praksi un vietējā līmenī īstenotus projektus. Lai minētie projekti būtu veiksmīgi un ilgtspējīgi, tiem jāaptver vairākas jomas un to pamatā jābūt rīcības plāniem, kuru īstenošanā iesaistītas visas ieinteresētās puses, it īpaši romu organizācijas. Minētajos rīcības plānos jāparedz saistības, pasākumi un to novērtēšana, atgriezeniskā saite un rezultātu izplatīšana, un plānu īstenošanai jāpiešķir atbilstoši līdzekļi (arī no struktūrfondiem). Komiteja ir pārliecināta, ka atklātās koordinācijas metode ir vispiemērotākā, lai efektīvi atrisinātu daudzas juridiskas, sociālas, kā arī tradīciju ietekmē radušās emocionālas problēmas minoritāšu jomā, īpašu uzmanību veltot tieši romu problēmām. |
| --- | --- |

5.3.

Romiem nozīmīgus jautājumus, kas ir dalībvalstu kompetencē, iespējams efektīvi risināt, lietojot deviņdesmitajos gados ieviesto atklātās koordinācijas metodi
   (16). Tāpēc Komiteja iesaka lietot minēto metodi arī minoritāšu jautājumos, jo īpaši romu integrācijas jomā. EESK uzskata, ka vispirms romu situācija ir jāuzlabo tajās jomās (it īpaši nodarbinātības, sociālās integrācijas un izglītības jomā), kur atklās koordinācijas metode jau tiek lietota. Dalībvalstis var kopīgi lietot atklātās koordinācijas metodi un tās instrumentus, lai apzinātu paraugprakses piemērus, kā arī novērtētu pasaules praksi un vietējā līmenī īstenotus projektus. Lai minētie projekti būtu veiksmīgi un ilgtspējīgi, tiem jāaptver vairākas jomas un to pamatā jābūt rīcības plāniem, kuru īstenošanā iesaistītas visas ieinteresētās puses, it īpaši romu organizācijas. Minētajos rīcības plānos jāparedz saistības, pasākumi un to novērtēšana, atgriezeniskā saite un rezultātu izplatīšana, un plānu īstenošanai jāpiešķir atbilstoši līdzekļi (arī no struktūrfondiem). Komiteja ir pārliecināta, ka atklātās koordinācijas metode ir vispiemērotākā, lai efektīvi atrisinātu daudzas juridiskas, sociālas, kā arī tradīciju ietekmē radušās emocionālas problēmas minoritāšu jomā, īpašu uzmanību veltot tieši romu problēmām.

| 5.4. | Lai minētais process būtu veiksmīgs, ir svarīgi izveidot efektīvu tīklu, kurā sadarbotos visas iesaistītās puses. Komiteja jau vairākkārt ir pierādījusi, ka tā rada pievienoto vērtību, vienojot Eiropu un organizētu pilsonisko sabiedrību (17), un tā vēlas veidot noturīgu sadarbību ar citām iestādēm un sekmēt minoritāšu, jo īpaši romu, integrācijas jautājuma risināšanu. |
| --- | --- |

5.4.

Lai minētais process būtu veiksmīgs, ir svarīgi izveidot efektīvu tīklu, kurā sadarbotos visas iesaistītās puses. Komiteja jau vairākkārt ir pierādījusi, ka tā rada pievienoto vērtību, vienojot Eiropu un organizētu pilsonisko sabiedrību (17), un tā vēlas veidot noturīgu sadarbību ar citām iestādēm un sekmēt minoritāšu, jo īpaši romu, integrācijas jautājuma risināšanu.

| 5.5. | Romu integrācijai veltītā augsta līmeņa konference, ko Komisija iecerējusi rīkot septembrī, būs piemērota vieta, lai publiski apspriestu Komisijas izstrādātos priekšlikumus ES un valstu politikas efektivitātes paaugstināšanai un sāktu pirmos konkrētos pasākumus jau minētajā procesā.
  Šajā konferencē Komiteja varētu iepazīstināt ar konkrētiem pasākumiem, kurus tā iecerējusi veikt pēc šā atzinuma pieņemšanas. Jāapsver arī, kā sadarboties ar plašsaziņas līdzekļiem, izvirzot ilgtermiņa mērķus un neaprobežojoties tikai ar ziņošanu par aktuālajiem notikumiem. |
| --- | --- |

5.5.

Romu integrācijai veltītā augsta līmeņa konference, ko Komisija iecerējusi rīkot septembrī, būs piemērota vieta, lai publiski apspriestu Komisijas izstrādātos priekšlikumus ES un valstu politikas efektivitātes paaugstināšanai un sāktu pirmos konkrētos pasākumus jau minētajā procesā.

Šajā konferencē Komiteja varētu iepazīstināt ar konkrētiem pasākumiem, kurus tā iecerējusi veikt pēc šā atzinuma pieņemšanas. Jāapsver arī, kā sadarboties ar plašsaziņas līdzekļiem, izvirzot ilgtermiņa mērķus un neaprobežojoties tikai ar ziņošanu par aktuālajiem notikumiem.

6.   Noslēguma piezīmes

| 6.1. | Komiteja vispirms sāka darbu saistībā ar “Gadu par iespēju vienlīdzību visiem”, bet pēc tam, saskaņojot ar Komisiju, to turpināja, sākoties “Starpkultūru dialoga gadam”.
  Komiteja uzskata, ka kultūra kā visas dzīves jomas aptverošs process, kopīgu vērtību atzīšana un kopīgs “dzīves veids” ir nozīmīgs saprašanās faktors, cenšoties panākt labāku integrāciju visās jomās, jo tā saista racionalitāti ar emocionalitāti un līdz ar to piedāvā vienotu pieeju pārvaramo problēmu risināšanai. Tā kā kultūrai piemīt šī sociālā dimensija, starpkultūru dialogs kalpo kā miera un izlīguma instruments gan vietējā, gan starptautiskā līmenī. Attiecībā uz minoritātēm, jo īpaši romiem, tas nozīmē to, ka starpkultūru dialogs ir vispiemērotākais līdzeklis, lai pakāpeniski kliedētu gadsimtiem veidojušos stereotipus, kuru pamatā ir neuzticēšanās, aizspriedumi un neizpratne, un lai kopīgi, izveidojot stabilu juridisko pamatu, un savstarpējas cieņas gaisotnē atrastu abām pusēm pieņemamu integrācijas veidu. |
| --- | --- |

6.1.

Komiteja vispirms sāka darbu saistībā ar “Gadu par iespēju vienlīdzību visiem”, bet pēc tam, saskaņojot ar Komisiju, to turpināja, sākoties “Starpkultūru dialoga gadam”.

Komiteja uzskata, ka kultūra kā visas dzīves jomas aptverošs process, kopīgu vērtību atzīšana un kopīgs “dzīves veids” ir nozīmīgs saprašanās faktors, cenšoties panākt labāku integrāciju visās jomās, jo tā saista racionalitāti ar emocionalitāti un līdz ar to piedāvā vienotu pieeju pārvaramo problēmu risināšanai. Tā kā kultūrai piemīt šī sociālā dimensija, starpkultūru dialogs kalpo kā miera un izlīguma instruments gan vietējā, gan starptautiskā līmenī. Attiecībā uz minoritātēm, jo īpaši romiem, tas nozīmē to, ka starpkultūru dialogs ir vispiemērotākais līdzeklis, lai pakāpeniski kliedētu gadsimtiem veidojušos stereotipus, kuru pamatā ir neuzticēšanās, aizspriedumi un neizpratne, un lai kopīgi, izveidojot stabilu juridisko pamatu, un savstarpējas cieņas gaisotnē atrastu abām pusēm pieņemamu integrācijas veidu.

| 6.2. | Komiteja pauž cerību, ka vēl Starpkultūru dialoga gadā tiks veikti pirmie konkrētie pasākumi, lai īstenotu tās priekšlikumus, kas pēc tam jāturpina 2009. gadā — “Eiropas radošuma un inovāciju gadā” — un 2010. gadā, kas pasludināts par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. |
| --- | --- |

6.2.

Komiteja pauž cerību, ka vēl Starpkultūru dialoga gadā tiks veikti pirmie konkrētie pasākumi, lai īstenotu tās priekšlikumus, kas pēc tam jāturpina 2009. gadā — “Eiropas radošuma un inovāciju gadā” — un 2010. gadā, kas pasludināts par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas IETEIKUMS Nr.1201 (1993. gads), Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija. Minētajā ieteikumā norādīts, ka “nacionālā minoritāte” ir cilvēku grupa kādā valstī, kura pastāvīgi uzturas attiecīgās valsts teritorijā un uztur pastāvīgas, stabilas un ilgstošas saiknes ar attiecīgo valsti, kurai piemīt atšķirīgas etniskas, kultūras, reliģiskas vai valodas īpašības, kura ir pietiekami pārstāvēta, lai gan mazāka par pārējo valsts vai valsts reğiona iedzīvotāju skaitu, un vēlas rūpēties par kopīgas identitātes, tostarp kultūras, tradīciju, reliģijas vai valodas saglabāšanu.

1

Minētais dokuments pieejams angļu valodā:

(2)  http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta93/EREC1201.htm; un vācu valodā: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2005-0228+0+DOC+XML+V0//LV.

2

(3)  EESK atzinums (13.9.2006.) par tematu “Imigrācija, integrācija un pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīme”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 318, 23.12.2006.), EESK atzinums (10.12.2003.) par tematu “Imigrācija, integrācija un nodarbinātība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 80, 30.3.2004.), EESK atzinums (5.6.2006.) par tematu “Diskriminācijas apkarošanas pasākumi”, ziņotāja — Sharma kdze (OV C 204, 18.7.2000.), EESK atzinums (10.12.2003.) par tematu “Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības cents”, ziņotāja — Sharma kdze (OV C 80, 30.4.2004.).

3

Pariza Castaños

Pariza Castaños

Sharma

Sharma

| | Turpinājumā minēti svarīgākie šim jautājumam veltītie dokumenti. Tīmekļa vietnēs norādītas daudzas citas atsauces un saites, kā arī labas prakses piemēri, kas dažkārt pieejami arī vairākās valodu versijās:
  “The Situation of Roma in an Enlarged Europe”, Eiropas Komisijas ziņojums, 2004. gads |
| --- | --- |

Turpinājumā minēti svarīgākie šim jautājumam veltītie dokumenti. Tīmekļa vietnēs norādītas daudzas citas atsauces un saites, kā arī labas prakses piemēri, kas dažkārt pieejami arī vairākās valodu versijās:

“The Situation of Roma in an Enlarged Europe”, Eiropas Komisijas ziņojums, 2004. gads

The Situation of Roma in an Enlarged Europe

| | (http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/roma/),
  “Avoiding the Dependency Trap”, ANO Attīstības programma (UNDP), 2003. gads |
| --- | --- |

(http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/roma/),

“Avoiding the Dependency Trap”, ANO Attīstības programma (UNDP), 2003. gads

Avoiding the Dependency Trap

UNDP

| | (http://roma.undp.sk/),
  “Final Report on the Human Rights Situation of Roma, Sinti and Travellers in Europe”, Eiropas Padome, 2006. gads, Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos Alvaro Gil Robles |
| --- | --- |

(http://roma.undp.sk/),

“Final Report on the Human Rights Situation of Roma, Sinti and Travellers in Europe”, Eiropas Padome, 2006. gads, Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos Alvaro Gil Robles

Final Report on the Human Rights Situation of Roma, Sinti and Travellers in Europe

Alvaro Gil Robles

| | (http://www.coe.int/t/dg3/romatravellers/documentation/default_en.asp),
  “Action Plan on Improving the Situation of Roma and Sinti Within the OSCE Area” |
| --- | --- |

(http://www.coe.int/t/dg3/romatravellers/documentation/default_en.asp),

“Action Plan on Improving the Situation of Roma and Sinti Within the OSCE Area”

Action Plan on Improving the Situation of Roma and Sinti Within the OSCE Area

| | (www.osce.org/odihr/),
  “Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion” |
| --- | --- |

(www.osce.org/odihr/),

“Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion”

Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion

(4)  (www.romadecade.org).

4

Skolu neapmeklē 40 % romu bērnu (salīdzinot ar 0,5 % iedzīvotāju vairākuma bērnu). Turklāt 38 % romu bērnu skolu nepabeidz (salīdzinot ar 4 % iedzīvotāju vairākuma bērnu). Meiteņu situācija ir vēl sliktāka — tikai trešā daļa meiteņu pabeidz pamatskolu (salīdzinājumam — no 20 iedzīvotāju vairākuma meitenēm pamatskolu pabeidz 19).

(5)  Tikai 8 % romu bērnu saņem vidusskolas atestātu (salīdzinot ar 64 % iedzīvotāju vairākuma bērnu) un mazāk nekā 0,5 % romu uzsāk studijas augstskolā (nav datu par augstskolu absolventu skaitu). Avots — ANO Attīstības programma.

5

Augsta līmeņa darba grupa jautājumos par etnisko minoritāšu sociālo integrāciju un to neierobežotu pieeju darba tirgum 2007. gada decembrī iesniedza ziņojumu “Ethnic Minorities in the Labour Market”. Tajā ir minēti būtiskākie šķēršļi, kas kavē piekļuvi darba tirgum

Ethnic Minorities in the Labour Market

(6)  (http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/hlg/etmin_en.pdf).

6

(7)  Piemēram, http://www.soros.org/initiatives/roma, http://www.romeurope.org/?page_id=14, http://www.romnews.com/community/index.php, http://www.enar-eu.org/, http://www.unionromani.org/union_in.htm, http://www.romanicriss.org/, http://www.erionet.org/, http://www.grtleeds.co.uk/index.html, http://www.etudestsiganes.asso.fr/, http://www.fnasat.asso.fr/, http://romove.radio.cz/en/, http://www.spolu.nl/index.html.

7

(8)  Nobela prēmiju 2006. gadā piešķīra Muhammad Yunus. Bangladešā dibinātās Grameen bankas modeli varētu piemērot romu kopienu vajadzībām.

8

Muhammad Yunus

Grameen

(9)  “Neraugoties uz daudzām programmām un iniciatīvām romu stāvokļa uzlabošanai, pārmaiņas noris lēni un rezultāti ir sliktāki nekā gaidīts, kas galvenokārt izskaidrojams ar strukturālām problēmām. Lai gan līdztiesības aspekta ievērošana visās politikas jomās ir ES un tās dalībvalstu mērķis, tomēr ir jāuzsver, ka vajadzīgi īpaši un mērķorientēti pasākumi, kas sekmē romu sociālo integrāciju.” Skatīt 6. zemsvītras piezīmi.

9

“Roma and Travellers in Public Education”, EUMC/FRA, 2006. gads

Roma and Travellers in Public Education

EUMC/FRA

(10)  (http://fra.europa.eu/fra/material/pub/ROMA/roma_report.pdf).

10

Kopīgs priekšlikums lēmumam (28.1.2008.) par Eiropas stratēģiju romu jautājumā, 6. punkts: “[...] rosina Eiropas Komisiju steidzami izstrādāt Eiropas pamatstratēģiju romu integrācijas jomā, lai saskaņotu ES politiku, kas vērsta uz romu sociālo integrāciju, un lūdz Komisiju izstrādāt arī plašu Kopienas rīcības plānu minētās stratēģijas finansēšanai”

(11)  (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2008-0035+0+DOC+XML+V0//LV).

11

Prezidentūras secinājumi, 50. punkts. Tāpēc Eiropadome, kas ir informēta par romu īpašo situāciju visā Savienībā, lūdz dalībvalstis un Eiropas Savienību izmantot visus līdzekļus, kas veicina romu ciešāku integrāciju. Lai to panāktu, Eiropadome lūdz Komisiju novērtēt pašlaik īstenotos pasākumus un izveidotos instrumentus un līdz 2008. gada jūnija beigām sagatavot Padomei ziņojumu par sasniegto (http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?lang=LV&id=432&mode=g&name).

(12)  (http://cmiskp.echr.coe.int/tkp197/portal.asp?sessionId=7828574&skin=hudoc-en&action=request)

12

(13)  Konferencē par tematu “Roma in an expanding Europe — Challenges for the Future”, kas notika 2003. gada jūnijā un ko aktīvi atbalstīja Komisija, nolēma sākt “Romu integrācijas desmitgadi (2005-2015)”. Iesaistītās valstis (Čehijas Republika, Slovākija, Ungārija, Horvātija, Rumānija, Bulgārija, Serbija, Maķedonija, Melnkalne) vienojās par rīcības plāniem, kuros iekļauti priekšlikumi, kā sasniegt četrus galvenos mērķus — izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļu jautājumu jomā. Šajā konferencē tika nodibināts arī Romu izglītības fonds

13

Roma in an expanding Europe — Challenges for the Future

(http://www.romadecade.org/) (http://romaeducationfund.hu/).

(14)  Locekļi: Amnesty International (AI), European Roma Rights Center (ERRC), European Roma Information Office (ERIO), European Network against Racism (ENAR), Open Society Institute (OSI), Spolu International Foundation (SPOLU), Minority Rights Group International (MRGI), European Roma Grassroots Organisation (ERGO)

14

Amnesty International

AI

European Roma Rights Center

ERRC

European Roma Information Office

ERIO

European Network against Racism

ENAR

Open Society Institute

OSI

Spolu International Foundation

SPOLU

Minority Rights Group International

MRGI

European Roma Grassroots Organisation

ERGO

(http://www.romadecade.org/portal/downloads/News/Towards %20an %20EU %20Roma %20Policy %20ERPC %20- %20Final.pdf).

(15)  European Forum of Roma and Travellers

15

European Forum of Roma and Travellers

(http://www.ertf.org/en/index.html).

(16)  Eiropadomes sanāksmē, kas notika Lisabonā, noteica, ka atklātās koordinācijas metode ir jālieto, īstenojot Lisabonas stratēģijas mērķus nodarbinātības, sociālās aizsardzības, izglītības un mācību, uzņēmumu politikas, jauninājumu politikas un pētniecības, kā arī strukturālu ekonomikas reformu jomā. Eiropadomes sanāksmē, kas notika Gēteborgā, noteica, ka minētā metode lietojama arī imigrācijas un patvēruma jomā. Pašlaik šo metodi lieto arī jaunatnes jomā. Eiropas Komisija paziņojumā par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (COM 2007/242) ieteica lietot atklātās koordinācijas metodi arī kultūras jomā. Komisija arī uzsvēra, ka šajā procesā jāiesaista Eiropas Parlaments, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja.

16

(17)  Iepazīties ar Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvās komisijas (CCMI), Lisabonas grupas, kā arī EESK un Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizāciju un tīklu sadarbības grupas veikumu.

17

CCMI

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/95

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Plašākai pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai trešo valstu valstspiederīgo integrācijas politikas veicināšanā Kopienas līmenī paredzēta foruma struktūras, organizācijas un darbības elementi”

(2009/C 27/21)

ES Komisijas priekšsēdētāja vietniece Margot Wallström kdze un priekšsēdētāja vietnieks Franco Frattini kgs 2007. gada 24. jūlija vēstulē saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu aicināja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Plašākai pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai trešo valstu valstspiederīgo integrācijas politikas veicināšanā Kopienas līmenī paredzēta foruma struktūras, organizācijas un darbības elementi”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 10. jūnijā. (ziņotājs — Pariza Castaños kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē) ar 136 balsīm par, 4 pret un 7 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1. | Eiropas Komisija, to pārstāvot priekšsēdētāja vietniekam Franco Frattini kgam un priekšsēdētāja vietniecei Margot Wallström kdzei ir aicinājusi EESK izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Plašākai pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai trešo valstu valstspiederīgo integrācijas politikas veicināšanā Kopienas līmenī paredzēta foruma struktūras, organizācijas un darbības elementi”. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Komisija, to pārstāvot priekšsēdētāja vietniekam Franco Frattini kgam un priekšsēdētāja vietniecei Margot Wallström kdzei ir aicinājusi EESK izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Plašākai pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai trešo valstu valstspiederīgo integrācijas politikas veicināšanā Kopienas līmenī paredzēta foruma struktūras, organizācijas un darbības elementi”.

| 1.2. | Komiteja pēdējo gadu laikā ir izstrādājusi vairākus atzinumus (1), uzsverot, ka integrācija ir būtisks Eiropas imigrācijas un patvēruma politikas aspekts, un ir cieši sadarbojusies ar Komisiju, Parlamentu un Padomi minētās politikas veicināšanā. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja pēdējo gadu laikā ir izstrādājusi vairākus atzinumus (1), uzsverot, ka integrācija ir būtisks Eiropas imigrācijas un patvēruma politikas aspekts, un ir cieši sadarbojusies ar Komisiju, Parlamentu un Padomi minētās politikas veicināšanā.

| 1.3. | Komiteja ir sekmējusi pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību šo atzinumu izstrādē, jo uzskata, ka tās ir būtiski integrācijas politikas dalībnieki. EESK un Eiropas Komisija jau 2002. gadā organizēja nozīmīgu dalībvalstu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju konferenci (2), kas bija sākotnējais stimuls virzībai uz kopēju pieeju Eiropas integrācijas politikai: konferences secinājumos tika ierosināts izstrādāt Kopienas integrācijas programmu un izveidot fondu izvirzīto mērķu finansēšanai. |
| --- | --- |

1.3.

Komiteja ir sekmējusi pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību šo atzinumu izstrādē, jo uzskata, ka tās ir būtiski integrācijas politikas dalībnieki. EESK un Eiropas Komisija jau 2002. gadā organizēja nozīmīgu dalībvalstu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju konferenci (2), kas bija sākotnējais stimuls virzībai uz kopēju pieeju Eiropas integrācijas politikai: konferences secinājumos tika ierosināts izstrādāt Kopienas integrācijas programmu un izveidot fondu izvirzīto mērķu finansēšanai.

2.   Eiropas sistēma trešo valstu pilsoņu integrācijai

| 2.1. | EESK 2002. gada 21. marta atzinumā par tematu “Imigrācija, integrācija un organizētas pilsoniskās sabiedrības loma” (3) norādīja, ka ES pamprogrammas ietvaros jāizstrādā skaidras un efektīvas integrācijas rīcībpolitikas. Lai gan kopējas imigrantu integrācijas sistēmas izstrādē ir bijušas grūtības, pēc Lisabonas līguma ratificēšanas Eiropas Savienības (ES) rīcībā būs labāki politiskie un juridiskie instrumenti tās piemērošanai. |
| --- | --- |

2.1.

EESK 2002. gada 21. marta atzinumā par tematu “Imigrācija, integrācija un organizētas pilsoniskās sabiedrības loma” (3) norādīja, ka ES pamprogrammas ietvaros jāizstrādā skaidras un efektīvas integrācijas rīcībpolitikas. Lai gan kopējas imigrantu integrācijas sistēmas izstrādē ir bijušas grūtības, pēc Lisabonas līguma ratificēšanas Eiropas Savienības (ES) rīcībā būs labāki politiskie un juridiskie instrumenti tās piemērošanai.

| 2.2. | Hāgas programmā (4) par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nostiprināšanu ES norādīts, ka trešo valstu pilsoņu integrācija ir viena no svarīgākajām politiskajām stratēģijām brīvības nostiprināšanai ES laika posmā no 2005. līdz 2009. gadam (5). |
| --- | --- |

2.2.

Hāgas programmā (4) par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nostiprināšanu ES norādīts, ka trešo valstu pilsoņu integrācija ir viena no svarīgākajām politiskajām stratēģijām brīvības nostiprināšanai ES laika posmā no 2005. līdz 2009. gadam (5).

| 2.3. | Eiropadomes sanāksmē tika norādīts, ka jāuzlabo valstu integrācijas politiku un ES iniciatīvu koordinēšana. Tas tiek darīts, izmantojot Kopīgos pamatprincipus, kas ir vienotas imigrantu integrācijas sistēmas pamats un kurus 2004. gada 19. novembrī ir pieņēmusi Tieslietu un iekšlietu padome (6). Saskaņošanas nepieciešamību apstiprināja arī Eiropas Komisija paziņojumā “Hāgas programma: desmit prioritātes nākamajiem pieciem gadiem” (7), kurā minēts, ka jāizstrādā Eiropas integrācijas sistēma, kuras pamatā būtu Kopīgie pamatprincipi, ievērojot ES pamatvērtības un tiesības un apliecinot nediskrimināciju. |
| --- | --- |

2.3.

Eiropadomes sanāksmē tika norādīts, ka jāuzlabo valstu integrācijas politiku un ES iniciatīvu koordinēšana. Tas tiek darīts, izmantojot Kopīgos pamatprincipus, kas ir vienotas imigrantu integrācijas sistēmas pamats un kurus 2004. gada 19. novembrī ir pieņēmusi Tieslietu un iekšlietu padome (6). Saskaņošanas nepieciešamību apstiprināja arī Eiropas Komisija paziņojumā “Hāgas programma: desmit prioritātes nākamajiem pieciem gadiem” (7), kurā minēts, ka jāizstrādā Eiropas integrācijas sistēma, kuras pamatā būtu Kopīgie pamatprincipi, ievērojot ES pamatvērtības un tiesības un apliecinot nediskrimināciju.

| 2.4. | Kopīgie pamatprincipi nodrošina saskaņotu pieeju Eiropas koncepcijai par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, pamatojoties uz “pilsoniskās integrācijas” mērķi, kas saskaņā ar Komitejas ierosinājumu (8), ir “imigrantu tiesību un pienākumu, kā arī preču un pakalpojumu pieejamības un pilsoniskās līdzdalības pasākumu pakāpeniska pielīdzināšana pārējo iedzīvotāju tiesībām, ievērojot līdzvērtīgu iespēju un līdzvērtīgas attieksmes nosacījumus”. Kopīgie pamatprincipi atspoguļo abpusēju pieeju, jo integrācija nozīmē imigrantu un uzņēmējas sabiedrības savstarpēju pielāgošanos un atbildību. |
| --- | --- |

2.4.

Kopīgie pamatprincipi nodrošina saskaņotu pieeju Eiropas koncepcijai par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, pamatojoties uz “pilsoniskās integrācijas” mērķi, kas saskaņā ar Komitejas ierosinājumu (8), ir “imigrantu tiesību un pienākumu, kā arī preču un pakalpojumu pieejamības un pilsoniskās līdzdalības pasākumu pakāpeniska pielīdzināšana pārējo iedzīvotāju tiesībām, ievērojot līdzvērtīgu iespēju un līdzvērtīgas attieksmes nosacījumus”. Kopīgie pamatprincipi atspoguļo abpusēju pieeju, jo integrācija nozīmē imigrantu un uzņēmējas sabiedrības savstarpēju pielāgošanos un atbildību.

| 2.5. | Eiropas Komisija 2005. gada 1. septembra paziņojumā “Kopīgā integrācijas programma “Ietvars trešo valstu pilsoņu integrācijai Eiropas Savienībā”” (9) ierosināja konkrētus pasākumus, lai praktiski īstenotu un nostiprinātu kopīgo pamatprincipu īstenošanu valstu un ES līmenī. Komisija arī atzina, ka jānodrošina visu ieinteresēto pušu līdzdalība, lai integrācija būtu sekmīga un lai praksē tiktu īstenota vispārēja un saskaņota ES pieeja. |
| --- | --- |

2.5.

Eiropas Komisija 2005. gada 1. septembra paziņojumā “Kopīgā integrācijas programma “Ietvars trešo valstu pilsoņu integrācijai Eiropas Savienībā”” (9) ierosināja konkrētus pasākumus, lai praktiski īstenotu un nostiprinātu kopīgo pamatprincipu īstenošanu valstu un ES līmenī. Komisija arī atzina, ka jānodrošina visu ieinteresēto pušu līdzdalība, lai integrācija būtu sekmīga un lai praksē tiktu īstenota vispārēja un saskaņota ES pieeja.

| 2.6. | Tādēļ Komisija sadarbībā ar integrācijas nacionālo kontaktpunktu tīklu cita starpā ierosināja tādas iniciatīvas kā interneta vietne, rokasgrāmatu un gada pārskatu izstrāde par migrācijas un integrācijas jautājumiem, kā arī Eiropas Integrācijas foruma izveidi. |
| --- | --- |

2.6.

Tādēļ Komisija sadarbībā ar integrācijas nacionālo kontaktpunktu tīklu cita starpā ierosināja tādas iniciatīvas kā interneta vietne, rokasgrāmatu un gada pārskatu izstrāde par migrācijas un integrācijas jautājumiem, kā arī Eiropas Integrācijas foruma izveidi.

| 2.7. | Eiropadomes 2007. gada jūnija sanāksmes secinājumos norādīts: “Eiropadome pauž gandarījumu par centieniem, kas veikti, lai uzlabotu pastāvīgo un padziļināto sadarbību ES mērogā un starp dalībvalstīm integrācijas un starpkultūru dialoga jomā. Eiropadome jo īpaši pauž gandarījumu par Padomes 12. jūnija secinājumiem par integrācijas politikas stiprināšanu ES, veicinot vienotību daudzveidībā. Tā turpmāku ierosmju nozīmi, lai vicinātu pieredzes apmaiņu saistībā ar dalībvalstu integrācijas politiku” (10). |
| --- | --- |

2.7.

Eiropadomes 2007. gada jūnija sanāksmes secinājumos norādīts: “Eiropadome pauž gandarījumu par centieniem, kas veikti, lai uzlabotu pastāvīgo un padziļināto sadarbību ES mērogā un starp dalībvalstīm integrācijas un starpkultūru dialoga jomā. Eiropadome jo īpaši pauž gandarījumu par Padomes 12. jūnija secinājumiem par integrācijas politikas stiprināšanu ES, veicinot vienotību daudzveidībā. Tā turpmāku ierosmju nozīmi, lai vicinātu pieredzes apmaiņu saistībā ar dalībvalstu integrācijas politiku” (10).

| 2.8. | EESK atbalsta Eiropadomes nesen izvirzīto visaptverošo pieeju, jo integrācijai un starpkultūru dialogam jābūt vienam no ES imigrācijas politikas galvenajiem elementiem. |
| --- | --- |

2.8.

EESK atbalsta Eiropadomes nesen izvirzīto visaptverošo pieeju, jo integrācijai un starpkultūru dialogam jābūt vienam no ES imigrācijas politikas galvenajiem elementiem.

| 2.9. | Tieslietu un iekšlietu padomes 2007. gada 12. un 13. jūnija (11)sanāksmes secinājumos ir atzīta integrācijas un imigrācijas savstarpējā papildināmība un ciešā saikne. Ievērojot rekomendācijas, kas tika izstrādātas 10. un 11. maijā Potsdamā notikušajā integrācijas ministru neformālajā sanāksmē, kurā piedalījās arī EESK, Padome uzsvēra nepieciešamību politiskā līmenī pārskatīt to jauno pasākumu ietekmi, kas paredzēti, lai nostiprinātu Eiropas integrācijas sistēmu un dalībvalstu integrācijas politikas. |
| --- | --- |

2.9.

Tieslietu un iekšlietu padomes 2007. gada 12. un 13. jūnija (11)sanāksmes secinājumos ir atzīta integrācijas un imigrācijas savstarpējā papildināmība un ciešā saikne. Ievērojot rekomendācijas, kas tika izstrādātas 10. un 11. maijā Potsdamā notikušajā integrācijas ministru neformālajā sanāksmē, kurā piedalījās arī EESK, Padome uzsvēra nepieciešamību politiskā līmenī pārskatīt to jauno pasākumu ietekmi, kas paredzēti, lai nostiprinātu Eiropas integrācijas sistēmu un dalībvalstu integrācijas politikas.

| 2.10. | Pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem ir īpaša loma, lai nodrošinātu imigrantu integrācijas sociālo procesu saskaņotību un efektivitāti, izstrādātu ES politikas un izvērtētu to attīstību. EESK 2006. gada 13. septembra atzinumā par tematu “Imigrācija ES un integrācijas politikas: reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība” (12)pauž viedokli, ka aktīva sadarbība ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību ES ir būtisks integrācijas politikas veicināšanas elements. Jo īpaši EESK uzsvēra sociālo partneru, cilvēktiesību organizāciju, imigrantu organizāciju, kultūras un sporta apvienību, reliģisko kopienu, vietējo apvienību, izglītības apvienību, skolu un universitāšu, plašsaziņas līdzekļu u.c. lomas un darbības nozīmi integrācijas procesā valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī nepieciešamību veicināt to attīstību, nostiprināšanu un atzīšanu ES līmenī saistībā ar ES imigrantu integrācijas sistēmas atjaunināšanu. |
| --- | --- |

2.10.

Pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem ir īpaša loma, lai nodrošinātu imigrantu integrācijas sociālo procesu saskaņotību un efektivitāti, izstrādātu ES politikas un izvērtētu to attīstību. EESK 2006. gada 13. septembra atzinumā par tematu “Imigrācija ES un integrācijas politikas: reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība” (12)pauž viedokli, ka aktīva sadarbība ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību ES ir būtisks integrācijas politikas veicināšanas elements. Jo īpaši EESK uzsvēra sociālo partneru, cilvēktiesību organizāciju, imigrantu organizāciju, kultūras un sporta apvienību, reliģisko kopienu, vietējo apvienību, izglītības apvienību, skolu un universitāšu, plašsaziņas līdzekļu u.c. lomas un darbības nozīmi integrācijas procesā valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī nepieciešamību veicināt to attīstību, nostiprināšanu un atzīšanu ES līmenī saistībā ar ES imigrantu integrācijas sistēmas atjaunināšanu.

| 2.11. | Imigrantu uzņemšanas un integrācijas politiku un programmu īstenošanai jābūt cieši saistītai ar sociālo organizāciju un imigrantu apvienību plašu līdzdalību un tiešu līdzdalību. Tas apstiprināts arī Eiropas Komisijas 2007. gada 11. septembrī publicētajā trešajā gada ziņojumā par imigrāciju un integrāciju (13). Ziņojumā atkārtoti izteikts aicinājums izveidot Eiropas Integrācijas forumu, kurā ieinteresēto pušu pārstāvji, kas darbojas integrācijas jomā ES, varētu apmainīties ar pieredzi un izstrādātu ieteikumus (14). |
| --- | --- |

2.11.

Imigrantu uzņemšanas un integrācijas politiku un programmu īstenošanai jābūt cieši saistītai ar sociālo organizāciju un imigrantu apvienību plašu līdzdalību un tiešu līdzdalību. Tas apstiprināts arī Eiropas Komisijas 2007. gada 11. septembrī publicētajā trešajā gada ziņojumā par imigrāciju un integrāciju (13). Ziņojumā atkārtoti izteikts aicinājums izveidot Eiropas Integrācijas forumu, kurā ieinteresēto pušu pārstāvji, kas darbojas integrācijas jomā ES, varētu apmainīties ar pieredzi un izstrādātu ieteikumus (14).

| 2.12. | Integrācijas politiku veicināšanu un pieredzes apmaiņu lielā mērā labvēlīgi ietekmēs stabilas un tālejošas finanšu shēmas pieņemšana. Programmas “Solidaritāte un imigrācijas plūsmu pārvaldība 2007.–2013. gadā” ietvaros Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds (15) palīdzēs attīstīt uz kopīgiem pamatprincipiem balstītās valstu politikas un atjaunināt ES imigrantu integrācijas politiku. |
| --- | --- |

2.12.

Integrācijas politiku veicināšanu un pieredzes apmaiņu lielā mērā labvēlīgi ietekmēs stabilas un tālejošas finanšu shēmas pieņemšana. Programmas “Solidaritāte un imigrācijas plūsmu pārvaldība 2007.–2013. gadā” ietvaros Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds (15) palīdzēs attīstīt uz kopīgiem pamatprincipiem balstītās valstu politikas un atjaunināt ES imigrantu integrācijas politiku.

| 2.13. | Arī 2007. gada 18. oktobrī Lisabonā pieņemtajā Reformu līgumā (Lisabonas līgumā) formāli atzīts, ka kopējai Eiropas imigrantu integrācijas politikai ES ir būtiska nozīme. Līguma par ES darbību jaunajā, V sadaļā Eiropas Savienībai pirmo reizi paredzēts juridisks pamats (63.a pants, 4. punkts, jaunā 79. panta 4. punkts) kopīgu tiesisko līdzekļu izstrādei, lai sekmētu un atbalstītu dalībvalstu centienus trešo valstu valstspiederīgo integrācijas jomā (16). |
| --- | --- |

2.13.

Arī 2007. gada 18. oktobrī Lisabonā pieņemtajā Reformu līgumā (Lisabonas līgumā) formāli atzīts, ka kopējai Eiropas imigrantu integrācijas politikai ES ir būtiska nozīme. Līguma par ES darbību jaunajā, V sadaļā Eiropas Savienībai pirmo reizi paredzēts juridisks pamats (63.a pants, 4. punkts, jaunā 79. panta 4. punkts) kopīgu tiesisko līdzekļu izstrādei, lai sekmētu un atbalstītu dalībvalstu centienus trešo valstu valstspiederīgo integrācijas jomā (16).

3.   EESK priekšlikums izveidot Eiropas Integrācijas forumu

| 3.1. | Komiteja uzskata, ka jāuzlabo ES politiku saskaņotība, ņemot vērā to, ka jau darbojas vairāki instrumenti: tostarp Kopējā integrācijas programma, Eiropas Integrācijas fonds, integrācijas nacionālie kontaktpunkti, integrācijas rokasgrāmatas, gada ziņojumi par migrāciju un integrāciju, interneta vietne utt. Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi atsākt debates par atklāto koordinācijas metodi. Eiropas Komisijai būtu jāierosina, lai Padome integrācijas jautājumu risināšanai sāktu izmantot atklātās koordinācijas metodi, ko pirms dažiem gadiem Padome noraidīja. |
| --- | --- |

3.1.

Komiteja uzskata, ka jāuzlabo ES politiku saskaņotība, ņemot vērā to, ka jau darbojas vairāki instrumenti: tostarp Kopējā integrācijas programma, Eiropas Integrācijas fonds, integrācijas nacionālie kontaktpunkti, integrācijas rokasgrāmatas, gada ziņojumi par migrāciju un integrāciju, interneta vietne utt. Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi atsākt debates par atklāto koordinācijas metodi. Eiropas Komisijai būtu jāierosina, lai Padome integrācijas jautājumu risināšanai sāktu izmantot atklātās koordinācijas metodi, ko pirms dažiem gadiem Padome noraidīja.

| 3.2. | Lai uzlabotu minētās politikas un tās instrumentu saskaņotību, jāizveido pilsoniskās sabiedrības līdzdalības forums, tādēļ EESK ir gandarīta un jūtas pagodināta par Eiropas Komisijas aicinājumu izstrādāt izpētes atzinumu. |
| --- | --- |

3.2.

Lai uzlabotu minētās politikas un tās instrumentu saskaņotību, jāizveido pilsoniskās sabiedrības līdzdalības forums, tādēļ EESK ir gandarīta un jūtas pagodināta par Eiropas Komisijas aicinājumu izstrādāt izpētes atzinumu.

| 3.3. | Ņemot vērā citus pastāvošos forumus (par citām ES politikām) un valstu pieredzi, Komiteja ierosina Eiropas forumu nosaukt par Eiropas Integrācijas forumu (European Integration Forum — Eiropas Komisijas pieņemtais nosaukums (17)). |
| --- | --- |

3.3.

Ņemot vērā citus pastāvošos forumus (par citām ES politikām) un valstu pieredzi, Komiteja ierosina Eiropas forumu nosaukt par Eiropas Integrācijas forumu (European Integration Forum — Eiropas Komisijas pieņemtais nosaukums (17)).

| 3.4. | Komiteja uzskata, ka minētais forums jāveido pakāpeniski. Tā pirmajai sanāksmei būtu jānotiek 2008. gada rudenī, lai izstrādātu darba programmu un pabeigtu foruma struktūras izveidi. |
| --- | --- |

3.4.

Komiteja uzskata, ka minētais forums jāveido pakāpeniski. Tā pirmajai sanāksmei būtu jānotiek 2008. gada rudenī, lai izstrādātu darba programmu un pabeigtu foruma struktūras izveidi.

3.5.   Eiropas Integrācijas foruma uzdevumi

| 3.5.1. | Vairākos atzinumos (18) Komiteja ir ierosinājusi, ka integrācijas jomā jāizmanto visaptveroša pieeja, tādēļ ir nepieciešama visu ieinteresēto pušu, jo īpaši sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaiste. |
| --- | --- |

3.5.1.

Vairākos atzinumos (18) Komiteja ir ierosinājusi, ka integrācijas jomā jāizmanto visaptveroša pieeja, tādēļ ir nepieciešama visu ieinteresēto pušu, jo īpaši sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaiste.

| 3.5.2. | Komisija paziņojumā par kopīgo integrācijas programmu (19) norāda, ka foruma galvenie uzdevumi varētu būt šādi: “konsultācijas, pieredzes apmaiņa un ieteikumu izstrāde”. |
| --- | --- |

3.5.2.

Komisija paziņojumā par kopīgo integrācijas programmu (19) norāda, ka foruma galvenie uzdevumi varētu būt šādi: “konsultācijas, pieredzes apmaiņa un ieteikumu izstrāde”.

| 3.5.3. | Komiteja tam piekrīt un uzskata, ka minētos uzdevumus varētu paveikt, izstrādājot ziņojumus (kas varētu ietvert ieteikumus) par integrācijas politiku. |
| --- | --- |

3.5.3.

Komiteja tam piekrīt un uzskata, ka minētos uzdevumus varētu paveikt, izstrādājot ziņojumus (kas varētu ietvert ieteikumus) par integrācijas politiku.

| 3.5.4. | Komisija, Parlaments un Padome var konsultēties ar forumu par Eiropas integrācijas politiku. |
| --- | --- |

3.5.4.

Komisija, Parlaments un Padome var konsultēties ar forumu par Eiropas integrācijas politiku.

| 3.5.5. | Forums varētu izstādāt pašiniciatīvas ziņojumus ES iestādēm, lai uzlabotu trešo valstu valstspiederīgo integrāciju. |
| --- | --- |

3.5.5.

Forums varētu izstādāt pašiniciatīvas ziņojumus ES iestādēm, lai uzlabotu trešo valstu valstspiederīgo integrāciju.

| 3.5.6. | Tehnisku zināšanu un paraugprakses apmaiņai jābūt vienam no foruma galvenajiem uzdevumiem, ko veic sadarbībā ar nacionālo kontaktpunktu tīklu. |
| --- | --- |

3.5.6.

Tehnisku zināšanu un paraugprakses apmaiņai jābūt vienam no foruma galvenajiem uzdevumiem, ko veic sadarbībā ar nacionālo kontaktpunktu tīklu.

| 3.5.7. | Forums var līdzdarboties konferencēs par Integrācijas rokasgrāmatu un nacionālo kontaktpunktu sanāksmēs. |
| --- | --- |

3.5.7.

Forums var līdzdarboties konferencēs par Integrācijas rokasgrāmatu un nacionālo kontaktpunktu sanāksmēs.

| 3.5.8. | Foruma darbība, ziņojumi un secinājumi tiks publicēti EESK tīmekļa vietnē un integrācijas jautājumiem veltītajā Komisijas tīmekļa vietnē, sniedzot iespēju iesaistīties Eiropas iedzīvotājiem un trešo valstu valstspiederīgajiem (virtuālais forums). |
| --- | --- |

3.5.8.

Foruma darbība, ziņojumi un secinājumi tiks publicēti EESK tīmekļa vietnē un integrācijas jautājumiem veltītajā Komisijas tīmekļa vietnē, sniedzot iespēju iesaistīties Eiropas iedzīvotājiem un trešo valstu valstspiederīgajiem (virtuālais forums).

3.6.   Foruma dalībnieki

| 3.6.1. | Forumā būs ne vairāk par 100 dalībniekiem, un sanāksmes notiks divas reizes gadā. |
| --- | --- |

3.6.1.

Forumā būs ne vairāk par 100 dalībniekiem, un sanāksmes notiks divas reizes gadā.

| 3.6.2. | Komisija uzskata, ka “tā pievienoto vērtību radīs ES līmenī sapulcinātie integrācijas jomā aktīvie dalībnieki, piemēram, ES jumtorganizācijas ar dalībniekiem daudzās dalībvalstīs” (20). EESK atbalsta Komisijas kritēriju un uzskata, ka integrācija darba tirgū, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes nosacījumus, ir viena no prioritātēm, un tādēļ ir svarīgi, lai forumā piedalās arī sociālie partneri. |
| --- | --- |

3.6.2.

Komisija uzskata, ka “tā pievienoto vērtību radīs ES līmenī sapulcinātie integrācijas jomā aktīvie dalībnieki, piemēram, ES jumtorganizācijas ar dalībniekiem daudzās dalībvalstīs” (20). EESK atbalsta Komisijas kritēriju un uzskata, ka integrācija darba tirgū, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes nosacījumus, ir viena no prioritātēm, un tādēļ ir svarīgi, lai forumā piedalās arī sociālie partneri.

| 3.6.3. | Foruma darbībā ir ļoti būtiski ievērot Eiropas pieeju, pamatojoties uz valstu pieredzi un praksi. Tādēļ Komiteja ierosina foruma dalībnieku vidū iekļaut ES un valstu līmeņa organizāciju pārstāvjus. |
| --- | --- |

3.6.3.

Foruma darbībā ir ļoti būtiski ievērot Eiropas pieeju, pamatojoties uz valstu pieredzi un praksi. Tādēļ Komiteja ierosina foruma dalībnieku vidū iekļaut ES un valstu līmeņa organizāciju pārstāvjus.

| 3.6.4. | Viena trešā daļa foruma dalībnieku pārstāvēs ES organizācijas, kas darbojas imigrantu integrācijas jomā, tostarp sociālos partnerus. |
| --- | --- |

3.6.4.

Viena trešā daļa foruma dalībnieku pārstāvēs ES organizācijas, kas darbojas imigrantu integrācijas jomā, tostarp sociālos partnerus.

| 3.6.5. | Pārējie dalībnieki būs dalībvalstu konsultatīvo organizāciju pārstāvji (viens līdz četri pārstāvji). Tādējādi Eiropas forumā varēs piedalīties forumi, platformas, padomes vai tām līdzīgas iestādes dalībvalstīs, jo īpaši tās, kuru darbā piedalās imigrantu organizācijas. Dalībvalstīs, kurās nav šādu organizāciju, forumā varēs piedalīties Ekonomikas un sociālo lietu padomes (vai tām līdzīgās organizācijas). |
| --- | --- |

3.6.5.

Pārējie dalībnieki būs dalībvalstu konsultatīvo organizāciju pārstāvji (viens līdz četri pārstāvji). Tādējādi Eiropas forumā varēs piedalīties forumi, platformas, padomes vai tām līdzīgas iestādes dalībvalstīs, jo īpaši tās, kuru darbā piedalās imigrantu organizācijas. Dalībvalstīs, kurās nav šādu organizāciju, forumā varēs piedalīties Ekonomikas un sociālo lietu padomes (vai tām līdzīgās organizācijas).

| 3.6.6. | EESK uzskata, ka ir būtiski svarīgi atvieglot imigrantu organizāciju dalību Eiropas integrācijas forumā — vairums no tām ir organizētas tikai valstu līmenī, un tām nav Eiropas tīklu; tādēļ dalībvalstu forumi, platformas, padomes vai ESK deleģēs visplašāk pārstāvēto imigrantu organizāciju pārstāvjus. |
| --- | --- |

3.6.6.

EESK uzskata, ka ir būtiski svarīgi atvieglot imigrantu organizāciju dalību Eiropas integrācijas forumā — vairums no tām ir organizētas tikai valstu līmenī, un tām nav Eiropas tīklu; tādēļ dalībvalstu forumi, platformas, padomes vai ESK deleģēs visplašāk pārstāvēto imigrantu organizāciju pārstāvjus.

| 3.7. | Deleģējot dalībniekus, organizācijām ir jāņem vērā dzimumu līdzsvars |
| --- | --- |

3.7.

Deleģējot dalībniekus, organizācijām ir jāņem vērā dzimumu līdzsvars

| 3.7.1. | Foruma sanāksmēs varētu aicināt piedalīties novērotājus un ekspertus, jo īpaši no Eiropas specializētajām aģentūrām, akadēmiķus un pētniekus, kā arī Eiropas vietējo pašvaldību tīklu pārstāvjus. |
| --- | --- |

3.7.1.

Foruma sanāksmēs varētu aicināt piedalīties novērotājus un ekspertus, jo īpaši no Eiropas specializētajām aģentūrām, akadēmiķus un pētniekus, kā arī Eiropas vietējo pašvaldību tīklu pārstāvjus.

| 3.7.2. | Lai veicinātu iespējami plašāku līdzdalību, Eiropas Integrācijas forumam jāsadarbojas ar vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

3.7.2.

Lai veicinātu iespējami plašāku līdzdalību, Eiropas Integrācijas forumam jāsadarbojas ar vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

| 3.7.3. | Saskaņā ar 3.7. punktu foruma sanāksmēs piedalīsies EESK, kā arī varēs piedalīties Komisijas, Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas pārstāvji. |
| --- | --- |

3.7.3.

Saskaņā ar 3.7. punktu foruma sanāksmēs piedalīsies EESK, kā arī varēs piedalīties Komisijas, Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas pārstāvji.

3.8.   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas saistības

| 3.8.1. | EESK ļoti aktīvi iesaistīsies foruma pasākumos, tādēļ SOC specializētajā nodaļā izveidos pastāvīgu izpētes grupu par integrācijas jautājumiem 15 locekļu sastāvā. Ar minētās grupas starpniecību forums sadarbosies ar EESK, lai izstrādātu atzinumus. |
| --- | --- |

3.8.1.

EESK ļoti aktīvi iesaistīsies foruma pasākumos, tādēļ SOC specializētajā nodaļā izveidos pastāvīgu izpētes grupu par integrācijas jautājumiem 15 locekļu sastāvā. Ar minētās grupas starpniecību forums sadarbosies ar EESK, lai izstrādātu atzinumus.

| 3.8.2. | Pastāvīgās izpētes grupas locekļi piedalīsies foruma plenārsēdēs. |
| --- | --- |

3.8.2.

Pastāvīgās izpētes grupas locekļi piedalīsies foruma plenārsēdēs.

| 3.8.3. | Ņemot vērā Lisabonas līgumā paredzēto jauno juridisko pamatu, Komiteja izstrādās jaunus atzinumus, izvirzot priekšlikumus un politiskas rekomendācijas, lai veicinātu un atbalstītu dalībvalstu pasākumus integrācijas jomā. |
| --- | --- |

3.8.3.

Ņemot vērā Lisabonas līgumā paredzēto jauno juridisko pamatu, Komiteja izstrādās jaunus atzinumus, izvirzot priekšlikumus un politiskas rekomendācijas, lai veicinātu un atbalstītu dalībvalstu pasākumus integrācijas jomā.

3.9.   Foruma struktūra

| 3.9.1. | EESK ierosina ļoti vienkāršu foruma struktūru:






  — | viens(-a) priekšsēdētājs(-a), kuru ieceļ EESK, vienojoties ar Komisiju, |
| --- | --- | --- |

3.9.1.

EESK ierosina ļoti vienkāršu foruma struktūru:

—

viens(-a) priekšsēdētājs(-a), kuru ieceļ EESK, vienojoties ar Komisiju,

| — | trīs priekšsēdētāja(-s) vietnieki(-ces), ko ieceļ forums, |
| --- | --- |

—

trīs priekšsēdētāja(-s) vietnieki(-ces), ko ieceļ forums,

| — | priekšsēdētājs un trīs priekšsēdētāja vietnieki veido foruma biroju, kura sēdes notiek vismaz četras reizes gadā, |
| --- | --- |

—

priekšsēdētājs un trīs priekšsēdētāja vietnieki veido foruma biroju, kura sēdes notiek vismaz četras reizes gadā,

| — | neliels sekretariāts (2 EESK darbinieki), |
| --- | --- |

—

neliels sekretariāts (2 EESK darbinieki),

| — | foruma sanāksmes notiks EESK telpās, kur atradīsies tā mītne, |
| --- | --- |

—

foruma sanāksmes notiks EESK telpās, kur atradīsies tā mītne,

| — | foruma pilnsapulce notiek divas reizes gadā un to sasauc priekšsēdētājs, |
| --- | --- |

—

foruma pilnsapulce notiek divas reizes gadā un to sasauc priekšsēdētājs,

| — | ziņojumu izstrādei varēs izveidot nelielas izpētes grupas. |
| --- | --- |

—

ziņojumu izstrādei varēs izveidot nelielas izpētes grupas.

3.10.   Foruma programma

| 3.10.1. | Foruma darbības virzienu un līdz ar to arī darba programmu noteiks Kopīgie pamatprincipi. |
| --- | --- |

3.10.1.

Foruma darbības virzienu un līdz ar to arī darba programmu noteiks Kopīgie pamatprincipi.

| 3.10.2. | Darba programmu izstrādās foruma Birojs, ņemot vērā ES iestāžu darba programmu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju darba programmas. |
| --- | --- |

3.10.2.

Darba programmu izstrādās foruma Birojs, ņemot vērā ES iestāžu darba programmu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju darba programmas.

| 3.10.3. | Forums varēs novērtēt Eiropas Integrācijas fonda mērķus un programmas, kā arī citus Eiropas integrācijas politikas instrumentus. |
| --- | --- |

3.10.3.

Forums varēs novērtēt Eiropas Integrācijas fonda mērķus un programmas, kā arī citus Eiropas integrācijas politikas instrumentus.

3.11.   Reglaments

| 3.11.1. | EESK ierosina, lai Eiropas Komisijai apstiprinātu reglamentu, kuru iesaka EESK. |
| --- | --- |

3.11.1.

EESK ierosina, lai Eiropas Komisijai apstiprinātu reglamentu, kuru iesaka EESK.

| 3.11.2. | EESK ierosina, lai foruma locekļus izvirzītu EESK un ieceltu Komisija. |
| --- | --- |

3.11.2.

EESK ierosina, lai foruma locekļus izvirzītu EESK un ieceltu Komisija.

3.12.   Finanšu līdzekļi.

| 3.12.1. | Forumu būtu jāfinansē no ES iestāžu piešķirtiem finanšu resursiem. |
| --- | --- |

3.12.1.

Forumu būtu jāfinansē no ES iestāžu piešķirtiem finanšu resursiem.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2002. gada 21. marta atzinums par tematu “Imigrācija, integrācija un organizēta pilsoniskā sabiedrība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs, (OV C 125, 27.5.2002.);

1

Pariza Castaños

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2003. gada 10. un 11. decembra atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs, (OV C 80, 30.3.2004.);

Pariza Castaños

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2006. gada 13. un 14. septembra atzinums par tematu “Imigrācija ES un integrācijas politika: reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs, (OV C 318, 23.12.2006.).

Pariza Castaños

(2)  Konference par tematu “Imigrācija: pilsoniskās sabiedrības loma integrācijā”, Brisele, 2002. gada 9. un 10. septembris.

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2002. gada 21. marta atzinums par tematu “Imigrācija, integrācija un organizēta pilsoniskā sabiedrība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs, (OV C 125, 27.5.2002.).

3

Pariza Castaños

(4)  Eiropadomes sanāksme, “Hāgas programma: brīvības, drošības un tiesiskuma nostiprināšana Eiropas Savienībā”, (OV C 53/1, 3.3.2005.).

4

(5)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 15. decembra atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 65, 17.3.2006.).

5

Pariza Castaños

(6)  Eiropas Savienības Padome, Tieslietu un iekšlietu padomes 2618. sēde Briselē, 2004. gada 19. novembrī, 14615/04.

6

(7)  Komisijas paziņojums par tematu “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā”, COM (2005) 184 galīgā redakcija, Brisele, 10.5.2005.

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2002. gada 21. marta atzinums par tematu “Imigrācija, integrācija un organizēta pilsoniskā sabiedrība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 125, 27.5.2002.).

8

Pariza Castaños

(9)  Komisijas paziņojums: “Kopīgā integrācijas programma — Ietvars trešo valstu pilsoņu integrācijai Eiropas Savienībā”, COM(2005)389, Brisele, 2005. gada 1. septembris.

9

(10)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/es/ec/94934.pdf, 20. punkts.

10

(11)  Eiropas Savienības Padome, Tieslietu un iekšlietu padomes 2807. sēde 2007. gada 12. un 13. jūnijā 12/04, 10267/07.

11

(12)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2006. gada 13. un 14. septembra atzinums par tematu “Imigrācija ES un integrācijas politikas: reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs, (OV C 318, 23.12.2006.).

12

Pariza Castaños

(13)  Komisijas paziņojums “Trešais gada ziņojums par imigrāciju un integrāciju”, COM(2007) 512 galīgā redakcija, Briselē, 2007. gada 11 septembrī.

13

(14)  Skatīt paziņojuma COM(2007) 512 galīgā redakcija, 3. panta 1. punktu.

14

(15)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/integration/funding_integration_en.htm.

15

(16)  63. a pants, 4. punkts: “Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru var noteikt pasākumus, ar kuriem veicina un atbalsta dalībvalstu rīcību, kuras mērķis ir veicināt to trešo valstu pilsoņu integrāciju, kuri likumīgi uzturas to teritorijā, neparedzot dalībvalstu normatīvo aktu saskaņošanu”.

16

(17)  COM(2005) 389, galīgā redakcija.

17

(18)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2002. gada 21. marta atzinums par tematu “Imigrācija, integrācija: un organizētas pilsoniskās sabiedrības loma”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs, (OV C 125, 27.5.2002.) un 2006. gada 13. un 14. septembra atzinums par tematu “Imigrācija ES un integrācijas politika: valstu, reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 318, 2.12.2006.).

18

Pariza Castaños

Pariza Castaños

(19)  COM(2005) 389, galīgā redakcija.

19

(20)  COM(2005) 389 galīgā redakcija.

20

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/99

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jauna ES sociālās politikas rīcības programma”

(2009/C 27/22)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2007. gada 25. oktobrī saņēma ES nākamās prezidentvalsts Francijas pieprasījumu izstrādāt atzinumu par tematu

“Jauna ES sociālās politikas rīcības programma”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 10. jūnijā. Ziņotājs — Olsson kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 133 balsīm par, 2 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Pieņemot šo atzinumu un ņemot vērā 12. jūnija referendumu par Lisabonas līgumu, jāprecizē minētā līguma statuss un nākotne. Atzinumā ir iekļautas plašas atsauces uz Lisabonas līgumu, kā arī uz tā sociālas politikas dimensiju un potenciālu. Komiteja uzskata, ka jauna vērienīga un iekļaujoša Eiropas rīcības programma sociālās politikas jomā joprojām ir būtiski svarīga un pat vēl nepieciešamāka nekā agrāk.

1.   Ieteikumi un secinājumi

| 1.1 | Jauna ES sociālās politikas rīcības programma (ESPRP) ir vajadzīga, lai ES norises sociālajā jomā neatpaliktu no jaunākajām norisēm ekonomikas un tirgus attīstībā. Šādu iespēju sniedz jaunais Lisabonas līgums, kas rada jaunas iespējas, pienākumus un mērķus, lai atkārtoti izvērstu demokrātiskāku un dinamiskāku Eiropas sociālo politiku. Jaunajai ESPRP būtiski vajadzētu veicināt ES sociālās politikas mērķu sasniegšanu laika posmā pēc 2010. gada un tai jābūt vispārējam ceļvedim sociālās politikas pasākumu jomā. |
| --- | --- |

1.1

Jauna ES sociālās politikas rīcības programma (ESPRP) ir vajadzīga, lai ES norises sociālajā jomā neatpaliktu no jaunākajām norisēm ekonomikas un tirgus attīstībā. Šādu iespēju sniedz jaunais Lisabonas līgums, kas rada jaunas iespējas, pienākumus un mērķus, lai atkārtoti izvērstu demokrātiskāku un dinamiskāku Eiropas sociālo politiku. Jaunajai ESPRP būtiski vajadzētu veicināt ES sociālās politikas mērķu sasniegšanu laika posmā pēc 2010. gada un tai jābūt vispārējam ceļvedim sociālās politikas pasākumu jomā.

| 1.2 | Sociālais dialogs joprojām saglabājas kā viens no pīlāriem, un tas ir jāpastiprina. Programmai būtu jāvieno iedzīvotāji un organizēta pilsoniskā sabiedrība, nodrošinot augšupējas līdzdalības, ieskaitot pilsonisko dialogu, un ES iniciatīvu mijiedarbību. |
| --- | --- |

1.2

Sociālais dialogs joprojām saglabājas kā viens no pīlāriem, un tas ir jāpastiprina. Programmai būtu jāvieno iedzīvotāji un organizēta pilsoniskā sabiedrība, nodrošinot augšupējas līdzdalības, ieskaitot pilsonisko dialogu, un ES iniciatīvu mijiedarbību.

| 1.3 | Programmā īpaša uzmanība būtu pievēršama tādām politikas jomām kā dzīves kvalitāte, sociālās pamattiesības, iespēju nodrošināšana, sociālā solidaritāte, augstas kvalitātes nodarbinātība un darbs, sabiedrības vēlme veikt uzņēmējdarbību, pārmaiņu pārvaldība, sociālo pamatstandartu veicināšana ES ārējās attiecībās, jo īpaši tirdzniecības jomā. Būtu jāizmanto visi pieejamie instrumenti un līdzekļi. Kopienas metode būtu jāsaglabā un jāpapildina ar citām “jaunām metodēm”. Pašreizējā budžeta finanšu resursus iespējams pārdalīt, lai atbalstītu minēto programmu. Budžeta reformā pēc 2013. gada galvenā uzmanība jāpievērš sociālajai kohēzijai. |
| --- | --- |

1.3

Programmā īpaša uzmanība būtu pievēršama tādām politikas jomām kā dzīves kvalitāte, sociālās pamattiesības, iespēju nodrošināšana, sociālā solidaritāte, augstas kvalitātes nodarbinātība un darbs, sabiedrības vēlme veikt uzņēmējdarbību, pārmaiņu pārvaldība, sociālo pamatstandartu veicināšana ES ārējās attiecībās, jo īpaši tirdzniecības jomā. Būtu jāizmanto visi pieejamie instrumenti un līdzekļi. Kopienas metode būtu jāsaglabā un jāpapildina ar citām “jaunām metodēm”. Pašreizējā budžeta finanšu resursus iespējams pārdalīt, lai atbalstītu minēto programmu. Budžeta reformā pēc 2013. gada galvenā uzmanība jāpievērš sociālajai kohēzijai.

2.   Ievads — vispārīga informācija

| 2.1 | Nākamā ES prezidentvalsts Francija ir aicinājusi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izskatīt plānu izstrādāt ES sociālās politikas rīcības programmu. |
| --- | --- |

2.1

Nākamā ES prezidentvalsts Francija ir aicinājusi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izskatīt plānu izstrādāt ES sociālās politikas rīcības programmu.

| 2.2 | Francijas pieprasījumu var uzskatīt par turpinājumu Komitejas agrākajam atzinumam par tematu “Eiropas sabiedrības faktiskā stāvokļa novērtēšana”, kurā norādīts, ka, “lai panāktu vienprātību par sociālajām problēmām, kas jārisina Eiropā, jāizstrādā jauna “sociālās rīcības programma”, ņemot vērā ne tikai ekonomisko situāciju, bet arī sociālās vēlmes” (1). |
| --- | --- |

2.2

Francijas pieprasījumu var uzskatīt par turpinājumu Komitejas agrākajam atzinumam par tematu “Eiropas sabiedrības faktiskā stāvokļa novērtēšana”, kurā norādīts, ka, “lai panāktu vienprātību par sociālajām problēmām, kas jārisina Eiropā, jāizstrādā jauna “sociālās rīcības programma”, ņemot vērā ne tikai ekonomisko situāciju, bet arī sociālās vēlmes” (1).

| 2.3 | Atzinumā ir norādīts uz 1989. gadā pieņemto ES sociālās politikas rīcības programmu, kas bija neatņemama tā sauktā Eiropas sociālā modeļa daļa un atspoguļoja reālo vienotā iekšējā tirgus sociālo dimensiju. Tā bija trīs gadu rīcības programma, “centrālais atbalsts Komisijas iniciatīvām sociālajā jomā” ar 45 skaidri noteiktiem pasākumiem, ko uzskatīja par “nepieciešamiem, lai virzītos uz priekšu, piešķirot Kopienas līmenī materiālu izteiksmi principiem, kas ir izklāstīti Kopienas Strādnieku sociālo pamattiesību hartā” (2). Tie bija gan likumdošanas, gan ar likumdošanu nesaistīti pasākumi, aptverot Kopienas rīcību gandrīz visās sociālajās jomas, lai sasniegtu Līguma mērķi “uzlabot dzīves un darba apstākļus”. |
| --- | --- |

2.3

Atzinumā ir norādīts uz 1989. gadā pieņemto ES sociālās politikas rīcības programmu, kas bija neatņemama tā sauktā Eiropas sociālā modeļa daļa un atspoguļoja reālo vienotā iekšējā tirgus sociālo dimensiju. Tā bija trīs gadu rīcības programma, “centrālais atbalsts Komisijas iniciatīvām sociālajā jomā” ar 45 skaidri noteiktiem pasākumiem, ko uzskatīja par “nepieciešamiem, lai virzītos uz priekšu, piešķirot Kopienas līmenī materiālu izteiksmi principiem, kas ir izklāstīti Kopienas Strādnieku sociālo pamattiesību hartā” (2). Tie bija gan likumdošanas, gan ar likumdošanu nesaistīti pasākumi, aptverot Kopienas rīcību gandrīz visās sociālajās jomas, lai sasniegtu Līguma mērķi “uzlabot dzīves un darba apstākļus”.

| 2.4 | Sociālās politikas rīcības programmas 1989 īstenošanas rezultātā izveidotais Eiropas sociālo tiesību aktu kopums nav attīstījies proporcionāli saimnieciskajām un sociālajām problēmām, ko rada globalizācija, klimata pārmaiņas un demogrāfiskā attīstība. Minētās problēmas ir vēl vairāk saasinājušās ekonomikas izaugsmes palēnināšanās, nestabilitātes finanšu jomā un draudošās pārtikas krīzes dēļ. Dažas un grupas un iedzīvotāji pat uzskata, ka, salīdzinot ar iekšējā tirgus politikas attīstību, Eiropas sociālajā politikā ir vērojams sastingums. |
| --- | --- |

2.4

Sociālās politikas rīcības programmas 1989 īstenošanas rezultātā izveidotais Eiropas sociālo tiesību aktu kopums nav attīstījies proporcionāli saimnieciskajām un sociālajām problēmām, ko rada globalizācija, klimata pārmaiņas un demogrāfiskā attīstība. Minētās problēmas ir vēl vairāk saasinājušās ekonomikas izaugsmes palēnināšanās, nestabilitātes finanšu jomā un draudošās pārtikas krīzes dēļ. Dažas un grupas un iedzīvotāji pat uzskata, ka, salīdzinot ar iekšējā tirgus politikas attīstību, Eiropas sociālajā politikā ir vērojams sastingums.

| 2.5 | Sociālā stāvokļa novērtējums liecina, ka ātri mainīga vispārējas labklājības sabiedrība Eiropā nodrošina vairāk iespēju, bet rada arī jaunus sociālos riskus. Veicot stāvokļa novērtējumu, īpaša uzmanība tika pievērsta tādiem jautājumiem kā atšķirīgi ienākumi un vienādas iespējas, izmaiņas darba tirgū, dzimumu līdztiesība, kā arī atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā, bērnu nabadzība un sociālā atstumtība, “paaudžu lūzums”, ģimenes modeļa mainīšanās, kā arī mājokļu pieejamība un bērnu aprūpe, personu ar invaliditāti stāvoklis, migrācija un integrācija. |
| --- | --- |

2.5

Sociālā stāvokļa novērtējums liecina, ka ātri mainīga vispārējas labklājības sabiedrība Eiropā nodrošina vairāk iespēju, bet rada arī jaunus sociālos riskus. Veicot stāvokļa novērtējumu, īpaša uzmanība tika pievērsta tādiem jautājumiem kā atšķirīgi ienākumi un vienādas iespējas, izmaiņas darba tirgū, dzimumu līdztiesība, kā arī atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā, bērnu nabadzība un sociālā atstumtība, “paaudžu lūzums”, ģimenes modeļa mainīšanās, kā arī mājokļu pieejamība un bērnu aprūpe, personu ar invaliditāti stāvoklis, migrācija un integrācija.

3.   ES sociālās politikas rīcības programmas jauns satvars

| 3.1 | Politiķi aizvien vairāk apzinās, ka nepieciešams jauns politikas virziens, lai risinātu ar Eiropas sabiedrības modeli saistītās problēmas. Eiropas iedzīvotājiem ir vajadzīgi jauni pasākumi sociālās politikas jomā, kas būtu progresīvi attiecībā uz sabiedrību un ekonomiski ilgtspējīgi. |
| --- | --- |

3.1

Politiķi aizvien vairāk apzinās, ka nepieciešams jauns politikas virziens, lai risinātu ar Eiropas sabiedrības modeli saistītās problēmas. Eiropas iedzīvotājiem ir vajadzīgi jauni pasākumi sociālās politikas jomā, kas būtu progresīvi attiecībā uz sabiedrību un ekonomiski ilgtspējīgi.

| 3.2 | Lisabonas reformu līgums rada jaunu iespēju īstenot Eiropas sociālās politikas rīcības programmu, izvirzot ES jaunus mērķus sociālajā jomā (3): “pilnīga nodarbinātība un sociālais progress, atstumtības un diskriminācijas apkarošana, sociālā taisnīguma un aizsardzības veicināšana, vīriešu un sieviešu līdztiesība, paaudžu solidaritāte un bērnu aizsardzība”. |
| --- | --- |

3.2

Lisabonas reformu līgums rada jaunu iespēju īstenot Eiropas sociālās politikas rīcības programmu, izvirzot ES jaunus mērķus sociālajā jomā (3): “pilnīga nodarbinātība un sociālais progress, atstumtības un diskriminācijas apkarošana, sociālā taisnīguma un aizsardzības veicināšana, vīriešu un sieviešu līdztiesība, paaudžu solidaritāte un bērnu aizsardzība”.

| 3.3 | Lisabonas Reformu līgums nostiprina ES kompetenci minēto sociālo mērķu īstenošanai. |
| --- | --- |

3.3

Lisabonas Reformu līgums nostiprina ES kompetenci minēto sociālo mērķu īstenošanai.

| 3.4 | Sociālākas Eiropas iespējas ir īpaši uzsvērtas Pamattiesību hartā, obligātajā “transversālajā sociālajā klauzulā” un Protokolā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem. Līgumā ir paredzētas arī “pastiprinātas sadarbības iespējas”, ko dalībvalstis var sekmēt un izmantot sociālajā jomā. (4) |
| --- | --- |

3.4

Sociālākas Eiropas iespējas ir īpaši uzsvērtas Pamattiesību hartā, obligātajā “transversālajā sociālajā klauzulā” un Protokolā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem. Līgumā ir paredzētas arī “pastiprinātas sadarbības iespējas”, ko dalībvalstis var sekmēt un izmantot sociālajā jomā. (4)

| 3.5 | Līgumā ir apstiprināts sociālo partneru uzdevums veicināt Eiropas ekonomikas un sociālo progresu. Noteikumi par līdzdalības demokrātiju nodrošina arī jaunas iespējas un papildu instrumentus — piem., “iedzīvotāju iniciatīvu” —, lai iesaistītu iedzīvotājus un viņu organizācijas sociālākas Eiropas veidošanā. EESK ir svarīga nozīme minētajās norisēs. |
| --- | --- |

3.5

Līgumā ir apstiprināts sociālo partneru uzdevums veicināt Eiropas ekonomikas un sociālo progresu. Noteikumi par līdzdalības demokrātiju nodrošina arī jaunas iespējas un papildu instrumentus — piem., “iedzīvotāju iniciatīvu” —, lai iesaistītu iedzīvotājus un viņu organizācijas sociālākas Eiropas veidošanā. EESK ir svarīga nozīme minētajās norisēs.

| 3.6 | EESK vēlētos atsaukties arī uz deviņu valstu valdību deklarāciju (5), kurā uzsvērta vajadzība nostiprināt Eiropas sociālo modeli, jo tas ir sekmējis sociālo progresu un ar tā palīdzību var risināt mūsdienu problēmas. Deklarācijā ir uzsvērts Eiropas iestāžu pienākums atkārtoti izvērst sociālo Eiropu un izmantot visus to rīcībā esošos instrumentus, jo īpaši uzsverot sociālo dialogu. “ES-27 nevar būt tikai brīvās tirdzniecības zona, bet tai ir jāgarantē saimnieciskās brīvības un sociālo tiesību nepieciešamais līdzsvars, tā lai iekšējo tirgu būtu iespējams regulēt arī sociālajā līmenī”. Ārējā politikā ES būtu jāveicina sava sociālā modeļa vērtības, lai nodrošinātu atbilstošu globalizācijas procesu un pienācīgu darbu visiem. |
| --- | --- |

3.6

EESK vēlētos atsaukties arī uz deviņu valstu valdību deklarāciju (5), kurā uzsvērta vajadzība nostiprināt Eiropas sociālo modeli, jo tas ir sekmējis sociālo progresu un ar tā palīdzību var risināt mūsdienu problēmas. Deklarācijā ir uzsvērts Eiropas iestāžu pienākums atkārtoti izvērst sociālo Eiropu un izmantot visus to rīcībā esošos instrumentus, jo īpaši uzsverot sociālo dialogu. “ES-27 nevar būt tikai brīvās tirdzniecības zona, bet tai ir jāgarantē saimnieciskās brīvības un sociālo tiesību nepieciešamais līdzsvars, tā lai iekšējo tirgu būtu iespējams regulēt arī sociālajā līmenī”. Ārējā politikā ES būtu jāveicina sava sociālā modeļa vērtības, lai nodrošinātu atbilstošu globalizācijas procesu un pienācīgu darbu visiem.

| 3.7 | Tātad, jauna ES sociālās politikas rīcības programma ir vajadzīga, lai ES norises sociālajā jomā neatpaliktu no jaunākajām norisēm ekonomikas un tirgus attīstībā un palīdzētu īstenot Lisabonas stratēģiju un veicinātu tās sociālos, saimnieciskos un vides aspektus, kopīgi virzot attīstību minētajās jomās. Saskaņā ar jauno Lisabonas līgumu ir iespējams arī atkārtoti izvērst demokrātiskāku un dinamiskāku Eiropas sociālo politiku, kas atbilst iedzīvotāju vajadzībām un cerībām. Tieši tādēļ Eiropas sociālas politikas rīcības programma ir pilnībā jāintegrē stratēģijā, ko pieņems pēc Lisabonas stratēģijas termiņa beigām un kura jāveido, pamatojoties uz nodarbinātību, izaugsmi, ilgtspējību un sociālo kohēziju, un kurā sociālā dimensija būs līdzvērtīgi ekonomikas dimensijai. |
| --- | --- |

3.7

Tātad, jauna ES sociālās politikas rīcības programma ir vajadzīga, lai ES norises sociālajā jomā neatpaliktu no jaunākajām norisēm ekonomikas un tirgus attīstībā un palīdzētu īstenot Lisabonas stratēģiju un veicinātu tās sociālos, saimnieciskos un vides aspektus, kopīgi virzot attīstību minētajās jomās. Saskaņā ar jauno Lisabonas līgumu ir iespējams arī atkārtoti izvērst demokrātiskāku un dinamiskāku Eiropas sociālo politiku, kas atbilst iedzīvotāju vajadzībām un cerībām. Tieši tādēļ Eiropas sociālas politikas rīcības programma ir pilnībā jāintegrē stratēģijā, ko pieņems pēc Lisabonas stratēģijas termiņa beigām un kura jāveido, pamatojoties uz nodarbinātību, izaugsmi, ilgtspējību un sociālo kohēziju, un kurā sociālā dimensija būs līdzvērtīgi ekonomikas dimensijai.

4.   Jaunās ES sociālās politikas rīcības programmas principi un elementi

| 4.1 | ES sociālās politikas rīcības programmai stingri jābalstās uz Lisabonas līgumā noteiktajiem Eiropas Savienības mērķiem un vērtībām. Jaunajai ESRP būtu jābūt kā kritērijam demokrātiskai, ilgtspējīgai, konkurētspējīgai, uz solidaritāti pamatotai un sociāli iekļaujošai labklājības zonai visiem Eiropas iedzīvotājiem, pamatojoties uz plašāku dzīves iespēju sadalījumu, kur neviens nav atstāts novārtā, un galvenajam līdzeklim, lai garantētu “Pamattiesību hartā” noteiktās iedzīvotāju tiesības. ESRP jābalstās uz dalībvalstu lietišķu sadarbību nevis uz “race to the bottom” teoriju, kas paredz sociālo tiesību, sociālās aizsardzības un darba apstākļu pasliktināšanos savstarpējās konkurences dēļ. Eiropas Savienība tādējādi nostiprinās tālejošus mērķus cilvēktiesību jomā, tiecoties nodrošināt ne tikai tiesību minimālo pamatu un tiesību minimumu. Eiropas Savienība tādējādi apstiprinās savu nodomu saistībā ar cilvēktiesībām, lai nodrošinātu to iespējami vislabāko ievērošanu. |
| --- | --- |

4.1

ES sociālās politikas rīcības programmai stingri jābalstās uz Lisabonas līgumā noteiktajiem Eiropas Savienības mērķiem un vērtībām. Jaunajai ESRP būtu jābūt kā kritērijam demokrātiskai, ilgtspējīgai, konkurētspējīgai, uz solidaritāti pamatotai un sociāli iekļaujošai labklājības zonai visiem Eiropas iedzīvotājiem, pamatojoties uz plašāku dzīves iespēju sadalījumu, kur neviens nav atstāts novārtā, un galvenajam līdzeklim, lai garantētu “Pamattiesību hartā” noteiktās iedzīvotāju tiesības. ESRP jābalstās uz dalībvalstu lietišķu sadarbību nevis uz “race to the bottom” teoriju, kas paredz sociālo tiesību, sociālās aizsardzības un darba apstākļu pasliktināšanos savstarpējās konkurences dēļ. Eiropas Savienība tādējādi nostiprinās tālejošus mērķus cilvēktiesību jomā, tiecoties nodrošināt ne tikai tiesību minimālo pamatu un tiesību minimumu. Eiropas Savienība tādējādi apstiprinās savu nodomu saistībā ar cilvēktiesībām, lai nodrošinātu to iespējami vislabāko ievērošanu.

| 4.2 | ESRP ir atbalstīta Eiropas sabiedrības modeļa koncepcija, kurā ir iekļauta gan sociālās tirgus ekonomikas koncepcija, gan Eiropas sociālais modelis. Tā atbilst iedzīvotāju vajadzībām un prasībām, rada iespējas iedzīvotājiem, piešķirot viņiem tiesības un uzliekot atbildību, vienlaikus veicinot līdzdalības demokrātiju, nosakot un mobilizējot pastiprināta sociālā dialoga un efektīva pilsoniskā dialoga dalībniekus. Jaunajai ES sociālās politikas rīcības programmai būtu jāveicina radoša un inovatīva pieeja jaunu problēmu risināšanā un risku novēršanā. |
| --- | --- |

4.2

ESRP ir atbalstīta Eiropas sabiedrības modeļa koncepcija, kurā ir iekļauta gan sociālās tirgus ekonomikas koncepcija, gan Eiropas sociālais modelis. Tā atbilst iedzīvotāju vajadzībām un prasībām, rada iespējas iedzīvotājiem, piešķirot viņiem tiesības un uzliekot atbildību, vienlaikus veicinot līdzdalības demokrātiju, nosakot un mobilizējot pastiprināta sociālā dialoga un efektīva pilsoniskā dialoga dalībniekus. Jaunajai ES sociālās politikas rīcības programmai būtu jāveicina radoša un inovatīva pieeja jaunu problēmu risināšanā un risku novēršanā.

| 4.3 | Jaunajai programmai būtu jābalstās uz ilgtermiņa sociālajiem un sabiedrības aspektiem un jāatbilst jaunajām vajadzībām un apstākļiem. Šādā ilgtermiņa ilgtspējībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš bērniem un jaunajai paaudzei. |
| --- | --- |

4.3

Jaunajai programmai būtu jābalstās uz ilgtermiņa sociālajiem un sabiedrības aspektiem un jāatbilst jaunajām vajadzībām un apstākļiem. Šādā ilgtermiņa ilgtspējībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš bērniem un jaunajai paaudzei.

| 4.4 | Tādēļ programmā jāaktualizē un atkārtoti jāizvērtē ES sociālās politikas mērķi laika posmam pēc 2010. gada. Tai jābūt dinamiskas sociālās Eiropas vispārējam ceļvedim sociālās politikas pasākumu jomā visos līmeņos un jābalstās uz regulāri aktualizētām “sociālajām programmām” (6), kuru pamatā ir kopējas vērtības. |
| --- | --- |

4.4

Tādēļ programmā jāaktualizē un atkārtoti jāizvērtē ES sociālās politikas mērķi laika posmam pēc 2010. gada. Tai jābūt dinamiskas sociālās Eiropas vispārējam ceļvedim sociālās politikas pasākumu jomā visos līmeņos un jābalstās uz regulāri aktualizētām “sociālajām programmām” (6), kuru pamatā ir kopējas vērtības.

| 4.5 | ESRP ir cieši saistīta ar dinamisku Eiropas sociālo modeli (7). Modeļa priekšrocība izpaužas galvenokārt tā spējā visdažādākajās situācijās izmantot kopējās vērtības, lai kopā ar pilntiesīgiem partneriem izstrādātu instrumentus, procedūras un pasākumus, tādējādi nodrošinot patiesu konverģenci attīstības jomā. ES spēja piešķirt finansējumu ir izšķirošs faktors, lai nodrošinātu saskaņotu attīstību un mazinātu strukturālos trūkumus atsevišķās valstīs. |
| --- | --- |

4.5

ESRP ir cieši saistīta ar dinamisku Eiropas sociālo modeli (7). Modeļa priekšrocība izpaužas galvenokārt tā spējā visdažādākajās situācijās izmantot kopējās vērtības, lai kopā ar pilntiesīgiem partneriem izstrādātu instrumentus, procedūras un pasākumus, tādējādi nodrošinot patiesu konverģenci attīstības jomā. ES spēja piešķirt finansējumu ir izšķirošs faktors, lai nodrošinātu saskaņotu attīstību un mazinātu strukturālos trūkumus atsevišķās valstīs.

| 4.6 | Programmā ir ņemts vērā, ka ekonomikas attīstība un sociālais progress viens otru pastiprina un ir savstarpēji atkarīgi. Ekonomikas konkurētspējas, sociālā taisnīguma un solidaritātes apvienojums ir vispiemērotākais veids, kā veicināt Eiropas sabiedrības labklājību. Tā, nosakot atbilstošas garantijas saņēmējiem, varētu apvienot arī privātā un publiskā sektora iniciatīvas, lai rastu ilgtspējīgus finanšu resursus sociāli iekļaujošas labklājības radīšanai. Tādējādi programmai būtu jārada arī sistēma, kas garantē, ka vispārējas nozīmes pakalpojumi ir universāli, pieejami un kvalitatīvi. |
| --- | --- |

4.6

Programmā ir ņemts vērā, ka ekonomikas attīstība un sociālais progress viens otru pastiprina un ir savstarpēji atkarīgi. Ekonomikas konkurētspējas, sociālā taisnīguma un solidaritātes apvienojums ir vispiemērotākais veids, kā veicināt Eiropas sabiedrības labklājību. Tā, nosakot atbilstošas garantijas saņēmējiem, varētu apvienot arī privātā un publiskā sektora iniciatīvas, lai rastu ilgtspējīgus finanšu resursus sociāli iekļaujošas labklājības radīšanai. Tādējādi programmai būtu jārada arī sistēma, kas garantē, ka vispārējas nozīmes pakalpojumi ir universāli, pieejami un kvalitatīvi.

| 4.7 | Ar jauno Sociālās politikas rīcības programmu būtu jāatbalsta sociāli atbildīga uzņēmējdarbība, godīga konkurence un līdzvērtīgi konkurences apstākļi, kas iekšējam tirgum ļauj veiksmīgi attīstīties, nepieļaujot sociālo dempingu. Šajā sakarā rīcības programmā īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī darba vietu kvalitātei nākotnē un ar to saistītai vajadzībai pēc zināšanu sabiedrības. |
| --- | --- |

4.7

Ar jauno Sociālās politikas rīcības programmu būtu jāatbalsta sociāli atbildīga uzņēmējdarbība, godīga konkurence un līdzvērtīgi konkurences apstākļi, kas iekšējam tirgum ļauj veiksmīgi attīstīties, nepieļaujot sociālo dempingu. Šajā sakarā rīcības programmā īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī darba vietu kvalitātei nākotnē un ar to saistītai vajadzībai pēc zināšanu sabiedrības.

| 4.8 | Uzņēmējdarbības — kā to definē Komisija (8) — veicināšana plašākā nozīmē ļaus uzlabot rezultātus gan ekonomikas, gan sociālajā jomā (9). Jānodrošina un jāveicina daudzveidīga uzņēmējdarbība, lai izmantotu mazo un vidējo uzņēmumu un sociālās ekonomikas uzņēmumu specifikas priekšrocības, kā arī to ieguldījumu sociālajā dimensijā. Lai visiem ekonomikas jomas dalībniekiem nodrošinātu vienādus konkurences apstākļus, nepieciešami Eiropas statūti apvienībām, fondiem, savstarpējām apdrošināšanas sabiedrībām un mazajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.8

Uzņēmējdarbības — kā to definē Komisija (8) — veicināšana plašākā nozīmē ļaus uzlabot rezultātus gan ekonomikas, gan sociālajā jomā (9). Jānodrošina un jāveicina daudzveidīga uzņēmējdarbība, lai izmantotu mazo un vidējo uzņēmumu un sociālās ekonomikas uzņēmumu specifikas priekšrocības, kā arī to ieguldījumu sociālajā dimensijā. Lai visiem ekonomikas jomas dalībniekiem nodrošinātu vienādus konkurences apstākļus, nepieciešami Eiropas statūti apvienībām, fondiem, savstarpējām apdrošināšanas sabiedrībām un mazajiem uzņēmumiem.

| 4.9 | ES sociālās politikas rīcības programmas pamatā jābūt vispusīgai un saskaņotai pieejai, un ar tās palīdzību sociālā politika jāiekļauj arī citās politikas jomās. Tai jākļūst par makroekonomikas politikas, nodokļu politikas, konkurences politikas, ilgtspējīgas attīstības stratēģijas, rūpniecības politikas, teritoriālās kohēzijas un ES ārpolitikas neatņemamu daļu. |
| --- | --- |

4.9

ES sociālās politikas rīcības programmas pamatā jābūt vispusīgai un saskaņotai pieejai, un ar tās palīdzību sociālā politika jāiekļauj arī citās politikas jomās. Tai jākļūst par makroekonomikas politikas, nodokļu politikas, konkurences politikas, ilgtspējīgas attīstības stratēģijas, rūpniecības politikas, teritoriālās kohēzijas un ES ārpolitikas neatņemamu daļu.

| 4.10 | Jaunā ES sociālās politikas rīcības programma ļautu būtiski uzlabot jauno sociālās politikas koncepciju, kā pamatā ir 21. gadsimta “dzīves iespējas” un ar kuru nesen iepazīstināja Komisija (10). Komisija ierosina ES politiku struktūru un uzsver, ka “iespēju, piekļuves un solidaritātes” programmai ir nepieciešami ilgtermiņa ieguldījumi sociālajā un cilvēkkapitālā. Šādi ieguldījumi uzlabos saimnieciskajā jomā gūtos rezultātus, un tie ir pamatoti no ilgtspējīgas attīstības aspekta. Komiteja stingri atbalsta minēto koncepciju un uzskata, ka gan ES, gan dalībvalstu līmenī jānodrošina inovatīvi veidi, kā finansēt cilvēkkapitālu un sociālo kapitālu. Tādēļ ir jāpielāgo ES budžets. Varētu pētīt arī iespēju izveidot Eiropas mēroga kredītlīdzekli sociālās infrastruktūras attīstībai. |
| --- | --- |

4.10

Jaunā ES sociālās politikas rīcības programma ļautu būtiski uzlabot jauno sociālās politikas koncepciju, kā pamatā ir 21. gadsimta “dzīves iespējas” un ar kuru nesen iepazīstināja Komisija (10). Komisija ierosina ES politiku struktūru un uzsver, ka “iespēju, piekļuves un solidaritātes” programmai ir nepieciešami ilgtermiņa ieguldījumi sociālajā un cilvēkkapitālā. Šādi ieguldījumi uzlabos saimnieciskajā jomā gūtos rezultātus, un tie ir pamatoti no ilgtspējīgas attīstības aspekta. Komiteja stingri atbalsta minēto koncepciju un uzskata, ka gan ES, gan dalībvalstu līmenī jānodrošina inovatīvi veidi, kā finansēt cilvēkkapitālu un sociālo kapitālu. Tādēļ ir jāpielāgo ES budžets. Varētu pētīt arī iespēju izveidot Eiropas mēroga kredītlīdzekli sociālās infrastruktūras attīstībai.

| 4.11 | ESRP būtu jāveicina vienlīdzīgāka un līdzsvarotāka globalizācija, popularizējot ES sociālā modeļa principus un vērtības tās ārējās attiecībās. Jārosina partnerattiecības ar trešām valstīm, sniedzot pastiprinātu tehnisko un finansiālo palīdzību, lai veicinātu sociālo un pilsonisko dialogu, kā arī nodarbinātības un sociālās labklājības politikas īstenošanu. Tirdzniecībā būtu stingri jāievēro cilvēka pamattiesības un cilvēka sociālās tiesības, kas noteiktas, piemēram, ar ILO principiem un normām (11). |
| --- | --- |

4.11

ESRP būtu jāveicina vienlīdzīgāka un līdzsvarotāka globalizācija, popularizējot ES sociālā modeļa principus un vērtības tās ārējās attiecībās. Jārosina partnerattiecības ar trešām valstīm, sniedzot pastiprinātu tehnisko un finansiālo palīdzību, lai veicinātu sociālo un pilsonisko dialogu, kā arī nodarbinātības un sociālās labklājības politikas īstenošanu. Tirdzniecībā būtu stingri jāievēro cilvēka pamattiesības un cilvēka sociālās tiesības, kas noteiktas, piemēram, ar ILO principiem un normām (11).

5.   Vairāklīmeņu pārvaldība

| 5.1 | Eiropas Savienības iestādēm jāattaisno sava vadības loma un saistības, kas tām ir noteiktas sociālā progresa jomā saskaņā ar Līgumu. Tādēļ ir vajadzīga jauna Eiropas sociālās politikas rīcības programma. Faktiski būtu jāizmanto visi Līgumā minētajam nolūkam paredzētie pieejamie instrumenti un pasākumi (12) atbilstoši to lietderīgumam un efektivitātei, vienlaikus atzīstot subsidiaritātes un proporcionalitātes prasības. |
| --- | --- |

5.1

Eiropas Savienības iestādēm jāattaisno sava vadības loma un saistības, kas tām ir noteiktas sociālā progresa jomā saskaņā ar Līgumu. Tādēļ ir vajadzīga jauna Eiropas sociālās politikas rīcības programma. Faktiski būtu jāizmanto visi Līgumā minētajam nolūkam paredzētie pieejamie instrumenti un pasākumi (12) atbilstoši to lietderīgumam un efektivitātei, vienlaikus atzīstot subsidiaritātes un proporcionalitātes prasības.

| 5.2 | ES sociālās politikas rīcības programma, ko pieņēma 1989. gadā, kopā ar 1992. gadā pieņemto vienotā tirgus izveides projektu ir pierādījusi “Kopienas metodes” vērtību. Tā kā minētā metode joprojām ir spēkā notiekošajā iekšēja tirgus pārskatīšanā, Komiteja uzskata, ka tā būtu jāizmanto arī, lai piešķirtu lielāku dinamiskumu sociālajai dimensijai. Tādējādi tiesību aktu pieņemšana ir iespējama ES-27. |
| --- | --- |

5.2

ES sociālās politikas rīcības programma, ko pieņēma 1989. gadā, kopā ar 1992. gadā pieņemto vienotā tirgus izveides projektu ir pierādījusi “Kopienas metodes” vērtību. Tā kā minētā metode joprojām ir spēkā notiekošajā iekšēja tirgus pārskatīšanā, Komiteja uzskata, ka tā būtu jāizmanto arī, lai piešķirtu lielāku dinamiskumu sociālajai dimensijai. Tādējādi tiesību aktu pieņemšana ir iespējama ES-27.

| 5.3 | Vienlaikus plaša un daudzveidīga sociālo partneru un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana dažādos līmeņos var palīdzēt vairot “līdzdalības” apziņu. Visām iesaistītajām pusēm jāpiedalās, lai Eiropas Sociālās politikas rīcības programma būtu atbilstoša, reāla, praktiski īstenojama un atbilstu iedzīvotāju vajadzībām. Tādēļ jānodrošina šajā atzinumā aprakstītās proaktīvās un augšupējās pieejas mijiedarbība ar ES iniciatīvām. |
| --- | --- |

5.3

Vienlaikus plaša un daudzveidīga sociālo partneru un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana dažādos līmeņos var palīdzēt vairot “līdzdalības” apziņu. Visām iesaistītajām pusēm jāpiedalās, lai Eiropas Sociālās politikas rīcības programma būtu atbilstoša, reāla, praktiski īstenojama un atbilstu iedzīvotāju vajadzībām. Tādēļ jānodrošina šajā atzinumā aprakstītās proaktīvās un augšupējās pieejas mijiedarbība ar ES iniciatīvām.

| 5.4 | Jānosaka iedzīvotāju vajadzības, bažas un vēlmes. ES Komisijas iniciatīvu par faktisko sociālo apstākļu novērtēšanu var izmantot kā modeli un regulāri īstenot arī vietējā līmenī. Pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācijām ir svarīga nozīme, lai iedzīvotāju prasības darītu zināmas atbilstošajā līmenī, ieskaitot ES līmeni. Minētās organizācijas sistemātiski jāiesaista ES Komisijas uzsāktajā stāvokļa novērtēšanā un apspriešanā, un starpnieka lomu šajā procesā var pildīt Komiteja. |
| --- | --- |

5.4

Jānosaka iedzīvotāju vajadzības, bažas un vēlmes. ES Komisijas iniciatīvu par faktisko sociālo apstākļu novērtēšanu var izmantot kā modeli un regulāri īstenot arī vietējā līmenī. Pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācijām ir svarīga nozīme, lai iedzīvotāju prasības darītu zināmas atbilstošajā līmenī, ieskaitot ES līmeni. Minētās organizācijas sistemātiski jāiesaista ES Komisijas uzsāktajā stāvokļa novērtēšanā un apspriešanā, un starpnieka lomu šajā procesā var pildīt Komiteja.

| 5.5 | EESK tādēļ uzsver, ka ir svarīgi organizēt pastāvīgas debates visos līmeņos, lai risinātu turpmākās problēmas un pieņemtu stratēģiskus lēmumus sociālās politikas jomās. Ar debašu starpniecību jāmēģina panākt jaunu vienošanos par Eiropas sociālo politiku, pamatojoties uz visu iesaistīto pušu kopīgām saistībām. |
| --- | --- |

5.5

EESK tādēļ uzsver, ka ir svarīgi organizēt pastāvīgas debates visos līmeņos, lai risinātu turpmākās problēmas un pieņemtu stratēģiskus lēmumus sociālās politikas jomās. Ar debašu starpniecību jāmēģina panākt jaunu vienošanos par Eiropas sociālo politiku, pamatojoties uz visu iesaistīto pušu kopīgām saistībām.

| 5.6 | Starpnozaru, nozaru un starptautiskais sociālais dialogs joprojām ir viens no galvenajiem sociālā modeļa pīlāriem dalībvalstīs un ES līmenī. Darba devējiem un arodbiedrībām kā ekonomikas un sociālo progresa spēcīgiem virzītājspēkiem ir izšķiroša nozīme sociālo problēmu risināšanā. Eiropas sociālo partneru kopīgi sagatavotie analītiskie ziņojumi un izvirzītās prioritātes būs svarīgi elementi, lai izstrādātu atbilstīgus pasākumus ES un valstu līmenī (13). |
| --- | --- |

5.6

Starpnozaru, nozaru un starptautiskais sociālais dialogs joprojām ir viens no galvenajiem sociālā modeļa pīlāriem dalībvalstīs un ES līmenī. Darba devējiem un arodbiedrībām kā ekonomikas un sociālo progresa spēcīgiem virzītājspēkiem ir izšķiroša nozīme sociālo problēmu risināšanā. Eiropas sociālo partneru kopīgi sagatavotie analītiskie ziņojumi un izvirzītās prioritātes būs svarīgi elementi, lai izstrādātu atbilstīgus pasākumus ES un valstu līmenī (13).

| 5.7 | Pilsoniskais dialogs, kas skaidri nošķirams no sociālā dialoga, turpmāk arī būs viens no galvenajiem pīlāriem. Iedzīvotāju un viņu organizāciju iesaistīšana sociālās Eiropas veidošanā visos līmeņos būs patiesa problēma. |
| --- | --- |

5.7

Pilsoniskais dialogs, kas skaidri nošķirams no sociālā dialoga, turpmāk arī būs viens no galvenajiem pīlāriem. Iedzīvotāju un viņu organizāciju iesaistīšana sociālās Eiropas veidošanā visos līmeņos būs patiesa problēma.

| 5.8 | Ekonomikas un sociālo lietu padomēm un tām līdzīgām organizācijām būtu jāpiešķir tāds statuss, lai tās var uzaicināt kopā ar savas valsts valdību piedalīties Eiropas Sociālās politikas rīcības programmas veidošanas un īstenošanas visos posmos. |
| --- | --- |

5.8

Ekonomikas un sociālo lietu padomēm un tām līdzīgām organizācijām būtu jāpiešķir tāds statuss, lai tās var uzaicināt kopā ar savas valsts valdību piedalīties Eiropas Sociālās politikas rīcības programmas veidošanas un īstenošanas visos posmos.

| 5.9 | Praksē jānostiprina sociālās politikas jomā pastāvošās partnerības un dialogi. Jāpopularizē un pēc iespējas vairāk jāizpēta pozitīvā pieredze un partnerības modeļi, kas izmantoti dalībvalstu un ES kohēzijas politikā un kuri ir veicinājuši sabiedrības labklājību. |
| --- | --- |

5.9

Praksē jānostiprina sociālās politikas jomā pastāvošās partnerības un dialogi. Jāpopularizē un pēc iespējas vairāk jāizpēta pozitīvā pieredze un partnerības modeļi, kas izmantoti dalībvalstu un ES kohēzijas politikā un kuri ir veicinājuši sabiedrības labklājību.

| 5.10 | Sociālās un ekonomikas jomas dalībnieku autonomija un spējas ir jāveicina un jāatbalsta ar attiecīgiem sabiedriskiem pasākumiem, lai izveidotu rosinošu vidi, kas uzlabotu viņu spēju formulēt augšupējo perspektīvu un noteikt galvenās politikas jomas. |
| --- | --- |

5.10

Sociālās un ekonomikas jomas dalībnieku autonomija un spējas ir jāveicina un jāatbalsta ar attiecīgiem sabiedriskiem pasākumiem, lai izveidotu rosinošu vidi, kas uzlabotu viņu spēju formulēt augšupējo perspektīvu un noteikt galvenās politikas jomas.

6.   Galvenās politikas jomas

6.1   Ilgtspējīgs dzīves cikls

| — | Individuālo iespēju nodrošināšana ar kolektīvu saistību starpniecību. Kopīgi principi, lai pārvarētu pārejas periodus visas dzīves gaitā, kā arī, lai atbalstītu elastdrošību (14) ar garantētu izglītību, mācībām, pakalpojumu pieejamību, saglabātām tiesībām un pietiekamiem ienākumiem un ar publisku un/vai privātu finansējumu atkarībā no izraudzītā sociālā nodrošinājuma veida. Jāpielāgo sociālā nodrošinājuma sistēmas un, ja iespējams, jāpapildina tās ar koplīgumu un savstarpēju finansiālo nodrošinājumu. |
| --- | --- |

—

Individuālo iespēju nodrošināšana ar kolektīvu saistību starpniecību. Kopīgi principi, lai pārvarētu pārejas periodus visas dzīves gaitā, kā arī, lai atbalstītu elastdrošību (14) ar garantētu izglītību, mācībām, pakalpojumu pieejamību, saglabātām tiesībām un pietiekamiem ienākumiem un ar publisku un/vai privātu finansējumu atkarībā no izraudzītā sociālā nodrošinājuma veida. Jāpielāgo sociālā nodrošinājuma sistēmas un, ja iespējams, jāpapildina tās ar koplīgumu un savstarpēju finansiālo nodrošinājumu.

| — | Labāka dzīves kvalitāte, pateicoties sociālās ilgtspējības hartai, kas ietver, piemēram, sociālās pamattiesības, sociālo aizsardzību, sociālos pakalpojumus, veselību un pacientu, tajā skaitā garīgi slimu pacientu, tiesības. |
| --- | --- |

—

Labāka dzīves kvalitāte, pateicoties sociālās ilgtspējības hartai, kas ietver, piemēram, sociālās pamattiesības, sociālo aizsardzību, sociālos pakalpojumus, veselību un pacientu, tajā skaitā garīgi slimu pacientu, tiesības.

6.2   Sociālo pamattiesību garantēšana

| — | Eiropas Pamattiesību harta. Minētās hartas principiem un noteikumiem vajadzētu palīdzēt vadīt un veicināt norises un pasākumus ES sociālās politikas jomā. |
| --- | --- |

—

Eiropas Pamattiesību harta. Minētās hartas principiem un noteikumiem vajadzētu palīdzēt vadīt un veicināt norises un pasākumus ES sociālās politikas jomā.

| — | Modrība visu veidu diskriminācijas apkarošanā. Papildu likumdošanas iniciatīvas un citi pasākumi, lai garantētu Līguma (15) noteikumu izpildi tā, ka ir aptverti visi diskriminācijas iemesli. |
| --- | --- |

—

Modrība visu veidu diskriminācijas apkarošanā. Papildu likumdošanas iniciatīvas un citi pasākumi, lai garantētu Līguma (15) noteikumu izpildi tā, ka ir aptverti visi diskriminācijas iemesli.

| — | Starptautisko un Eiropas cilvēktiesību instrumentu ratificēšana. Pasākumi, lai garantētu minētajos instrumentos iekļauto noteikumu juridisku un faktisku izpildi, un uzraudzības, ko veic Eiropas Savienība un dalībvalstis, pilnveidošana. Īpaša uzmanība jāpievērš ANO Konvencijai par bērna tiesībām. |
| --- | --- |

—

Starptautisko un Eiropas cilvēktiesību instrumentu ratificēšana. Pasākumi, lai garantētu minētajos instrumentos iekļauto noteikumu juridisku un faktisku izpildi, un uzraudzības, ko veic Eiropas Savienība un dalībvalstis, pilnveidošana. Īpaša uzmanība jāpievērš ANO Konvencijai par bērna tiesībām.

6.3   Iespēju nodrošināšana cilvēkiem — spēju pilnveidošana

| — | Eiropas programma zināšanu paplašināšanai
   (16). Mūžizglītības galvenās prioritātes un pasākumi, nodrošinot juridisku pamatu un pietiekamus finanšu resursus. |
| --- | --- |

—

Eiropas programma zināšanu paplašināšanai
   (16). Mūžizglītības galvenās prioritātes un pasākumi, nodrošinot juridisku pamatu un pietiekamus finanšu resursus.

| — | Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana, jo īpaši šādi pasākumi:






  — | pasākumi jauniešu nodarbinātības jomā, kas balstās uz ievērojamiem ieguldījumiem, nodrošinot jauniešiem pirmās darba pieredzes pieejamību pienācīgā darba vietā un paaugstinot pastāvīgās nodarbinātības līmeni darba tirgū; |
| --- | --- | --- |

—

Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana, jo īpaši šādi pasākumi:

—

pasākumi jauniešu nodarbinātības jomā, kas balstās uz ievērojamiem ieguldījumiem, nodrošinot jauniešiem pirmās darba pieredzes pieejamību pienācīgā darba vietā un paaugstinot pastāvīgās nodarbinātības līmeni darba tirgū;

| — | otrā iespēja tiem, kas priekšlaicīgi pametuši mācības. |
| --- | --- |

—

otrā iespēja tiem, kas priekšlaicīgi pametuši mācības.

| — | Kopienas integrācijas politikas pamatprogramma. Efektīva un uz saskaņotām tiesībām pamatota integrācijas politika imigrantiem, bēgļiem un mazākumtautībām, kuru atbalsta ar vērienīgiem finanšu resursiem. Pastāvīgs atbalsts ierosinātā Eiropas integrācijas foruma izveidei, ko veiks EESK un Komisija, lai dotu iespēju imigrantiem paust savu viedokli. |
| --- | --- |

—

Kopienas integrācijas politikas pamatprogramma. Efektīva un uz saskaņotām tiesībām pamatota integrācijas politika imigrantiem, bēgļiem un mazākumtautībām, kuru atbalsta ar vērienīgiem finanšu resursiem. Pastāvīgs atbalsts ierosinātā Eiropas integrācijas foruma izveidei, ko veiks EESK un Komisija, lai dotu iespēju imigrantiem paust savu viedokli.

6.4   Virzībā uz sabiedrību visiem

| — | Nabadzības izskaušana







  — | saglabāt mērķi par nabadzības izskaušanu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

—

Nabadzības izskaušana

—

saglabāt mērķi par nabadzības izskaušanu visās dalībvalstīs;

| — | īstenot nākotnes redzējumu par bērnu nabadzības pilnīgu izskaušanu; |
| --- | --- |

—

īstenot nākotnes redzējumu par bērnu nabadzības pilnīgu izskaušanu;

| — | pienācīgas pensijas, lai izskaustu veco cilvēku nabadzību; |
| --- | --- |

—

pienācīgas pensijas, lai izskaustu veco cilvēku nabadzību;

| — | izstrādāt kopīgus principus pieņemamu minimālo ienākumu noteikšanai, ievērojot subsidiaritāti. |
| --- | --- |

—

izstrādāt kopīgus principus pieņemamu minimālo ienākumu noteikšanai, ievērojot subsidiaritāti.

| — | Dzimumu līdztiesība







  — | īstenot Paktu par dzimumu līdztiesību (ar tiesību aktu, AKM un kopīgu principu starpniecību); |
| --- | --- | --- |

—

Dzimumu līdztiesība

—

īstenot Paktu par dzimumu līdztiesību (ar tiesību aktu, AKM un kopīgu principu starpniecību);

| — | garantēt individuālās tiesības sievietēm; |
| --- | --- |

—

garantēt individuālās tiesības sievietēm;

| — | palielināt viņu līdzdalību visās sabiedrības grupās, |
| --- | --- |

—

palielināt viņu līdzdalību visās sabiedrības grupās,

| — | izskaust sieviešu nabadzību; |
| --- | --- |

—

izskaust sieviešu nabadzību;

| — | investīcijas pietiekami lētā un pieejamā bērnu un vecu cilvēku aprūpē; |
| --- | --- |

—

investīcijas pietiekami lētā un pieejamā bērnu un vecu cilvēku aprūpē;

| — | pārskatīt nodokļu un sociālās nodrošināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

—

pārskatīt nodokļu un sociālās nodrošināšanas sistēmas;

| — | izskaust vardarbību pret sievietēm. |
| --- | --- |

—

izskaust vardarbību pret sievietēm.

| — | Apmierināt ar sabiedrības novecošanu saistītās vajadzības







  — | nodrošināt ES valstu vadītāju apstiprinātās Ģimeņu alianses darbību; |
| --- | --- | --- |

—

Apmierināt ar sabiedrības novecošanu saistītās vajadzības

—

nodrošināt ES valstu vadītāju apstiprinātās Ģimeņu alianses darbību;

| — | izveidot “Senioru apvienību” (17); |
| --- | --- |

—

izveidot “Senioru apvienību” (17);

| — | garantēt ilgtermiņa aprūpes vispārēju pieejamību un ilgtspējīgu finansiālo stabilitāti; |
| --- | --- |

—

garantēt ilgtermiņa aprūpes vispārēju pieejamību un ilgtspējīgu finansiālo stabilitāti;

| — | uzsākt pētniecības programmu; |
| --- | --- |

—

uzsākt pētniecības programmu;

| — | izveidot Paraugprakses novērošanas centru. |
| --- | --- |

—

izveidot Paraugprakses novērošanas centru.

| — | Visaptveroša ES stratēģija invaliditātes jomā







  — | izstrādāt pamatpriekšlikumu par diskriminācijas saistībā ar invaliditāti novēršanu; |
| --- | --- | --- |

—

Visaptveroša ES stratēģija invaliditātes jomā

—

izstrādāt pamatpriekšlikumu par diskriminācijas saistībā ar invaliditāti novēršanu;

| — | nostiprināt principu par invaliditātes jautājuma iekļaušanu visās politikās; |
| --- | --- |

—

nostiprināt principu par invaliditātes jautājuma iekļaušanu visās politikās;

| — | izstrādāt vispusīgu likumdošanas pasākumu paketi un novērtēt citu tiesību aktu ietekmi. |
| --- | --- |

—

izstrādāt vispusīgu likumdošanas pasākumu paketi un novērtēt citu tiesību aktu ietekmi.

| — | Pilnveidoti vispārējas nozīmes pakalpojumi







  — | ieviest juridisku stabilitāti, kas nepieciešama, lai nodrošinātu vispārējas nozīmes pakalpojumu, jo īpaši vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu funkcionalitāti, un saglabāt augstu kvalitātes līmeni, atbilstoši ņemot vērā individuālo dalībnieku kompetenci; |
| --- | --- | --- |

—

Pilnveidoti vispārējas nozīmes pakalpojumi

—

ieviest juridisku stabilitāti, kas nepieciešama, lai nodrošinātu vispārējas nozīmes pakalpojumu, jo īpaši vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu funkcionalitāti, un saglabāt augstu kvalitātes līmeni, atbilstoši ņemot vērā individuālo dalībnieku kompetenci;

| — | izstrādāt un uzraudzīt kvalitātes nodrošināšanas instrumentus, lai novērtētu pakalpojumu izpildi un paaugstinātu to efektivitāti, ieskaitot izmaksu lietderību; |
| --- | --- |

—

izstrādāt un uzraudzīt kvalitātes nodrošināšanas instrumentus, lai novērtētu pakalpojumu izpildi un paaugstinātu to efektivitāti, ieskaitot izmaksu lietderību;

| — | veicināt ieguldījumus ar apvienotiem publiskā/privātā finansējuma instrumentiem (publiskā un privātā sektora partnerība), jo īpaši publisko infrastruktūru projektus, kuru darbība var dot ienākumus. |
| --- | --- |

—

veicināt ieguldījumus ar apvienotiem publiskā/privātā finansējuma instrumentiem (publiskā un privātā sektora partnerība), jo īpaši publisko infrastruktūru projektus, kuru darbība var dot ienākumus.

6.5   Nodarbinātības iespēju radīšana un augstas kvalifikācijas darba vietas

| — | Tālejoša un efektīva Eiropas nodarbinātības stratēģija, jo īpaši izmērāmi un salīdzināmi mērķi aktivēšanas, mūžizglītības, jauniešu nodarbinātības un dzimumu vienlīdzības jomā. Komisijai jābūt vairāk izpildes pilnvarām. |
| --- | --- |

—

Tālejoša un efektīva Eiropas nodarbinātības stratēģija, jo īpaši izmērāmi un salīdzināmi mērķi aktivēšanas, mūžizglītības, jauniešu nodarbinātības un dzimumu vienlīdzības jomā. Komisijai jābūt vairāk izpildes pilnvarām.

| — | Mobilitāte kā iespēja visiem. Būtu jāizmanto iekšējā tirgus priekšrocības, pilnībā īstenojot darba ņēmēju brīvu pārvietošanos ES, saistot to ar






  — | atbilstošiem sociālās nodrošināšanas pasākumiem (efektīvu starptautisko sociālās nodrošināšanas koordinēšanu, kā arī sociālo tiesību pārnesamību uz pensijām un veselību); |
| --- | --- | --- |

—

Mobilitāte kā iespēja visiem. Būtu jāizmanto iekšējā tirgus priekšrocības, pilnībā īstenojot darba ņēmēju brīvu pārvietošanos ES, saistot to ar

—

atbilstošiem sociālās nodrošināšanas pasākumiem (efektīvu starptautisko sociālās nodrošināšanas koordinēšanu, kā arī sociālo tiesību pārnesamību uz pensijām un veselību);

| — | mājokļu, bērnu aprūpes un izglītības pieejamību; |
| --- | --- |

—

mājokļu, bērnu aprūpes un izglītības pieejamību;

| — | vienlīdzīgu attieksmi pret norīkotiem un mobiliem darba ņēmējiem un uzņēmējas valsts darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

—

vienlīdzīgu attieksmi pret norīkotiem un mobiliem darba ņēmējiem un uzņēmējas valsts darba ņēmējiem;

| — | darbinieku norīkošanas mehānismu efektīvāku un koordinētāku kontroli. |
| --- | --- |

—

darbinieku norīkošanas mehānismu efektīvāku un koordinētāku kontroli.

| — | Kvalitatīvs darbs par atbilstīgu samaksu







  — | kopīgi principi, lai veicinātu kvalitatīvu darbu par atbilstīgu samaksu un ierobežotu nestabilas darba attiecības; |
| --- | --- | --- |

—

Kvalitatīvs darbs par atbilstīgu samaksu

—

kopīgi principi, lai veicinātu kvalitatīvu darbu par atbilstīgu samaksu un ierobežotu nestabilas darba attiecības;

| — | pasākumi nekvalificētiem un vēl nepietiekami kvalificētiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

—

pasākumi nekvalificētiem un vēl nepietiekami kvalificētiem darba ņēmējiem;

| — | efektīvāki pasākumi nedeklarēta darba apkarošanai; |
| --- | --- |

—

efektīvāki pasākumi nedeklarēta darba apkarošanai;

| — | Eiropas darba kvalitātes indeksa izstrādāšana; |
| --- | --- |

—

Eiropas darba kvalitātes indeksa izstrādāšana;

| — | veselības un drošības uzlabošana darba vietā un efektīvi pasākumi, lai risinātu jautājumus saistībā ar jauniem apdraudējumiem un jauniem darba veidiem. |
| --- | --- |

—

veselības un drošības uzlabošana darba vietā un efektīvi pasākumi, lai risinātu jautājumus saistībā ar jauniem apdraudējumiem un jauniem darba veidiem.

| — | Visu veidu diskriminācijas likvidēšana darba tirgū, īstenojot arī efektīvas stratēģijas dzimumu nevienlīdzības mazināšanai, sociālās atstumtības likvidēšanai un integrācijas iespēju veicināšanai. |
| --- | --- |

—

Visu veidu diskriminācijas likvidēšana darba tirgū, īstenojot arī efektīvas stratēģijas dzimumu nevienlīdzības mazināšanai, sociālās atstumtības likvidēšanai un integrācijas iespēju veicināšanai.

6.6   Uzņēmējdarbības veicināšana un sociālais aspekts

Uzņēmējdarbība šā vārda plašākajā nozīmē būtu jāveicina, lai radītu vairāk un labākas darba vietas, kā arī sasniegtu sociālo kohēziju un cīnītos ar sociālo atstumtību.

| — | Uzņēmumi, jo īpaši sociālie uzņēmumi un citi sociālās ekonomikas uzņēmumi kā iespējas efektīvai integrācijai sabiedrībā un darbā. |
| --- | --- |

—

Uzņēmumi, jo īpaši sociālie uzņēmumi un citi sociālās ekonomikas uzņēmumi kā iespējas efektīvai integrācijai sabiedrībā un darbā.

| — | Komisijas programmām uzņēmējdarbības atbalstam vajadzētu joprojām galveno uzmanību pievērst kvalitatīvai nodarbinātībai. |
| --- | --- |

—

Komisijas programmām uzņēmējdarbības atbalstam vajadzētu joprojām galveno uzmanību pievērst kvalitatīvai nodarbinātībai.

| — | Uzņēmumu sociālā atbildība. Veicināt Eiropas izcilību uzņēmumu sociālās atbildības jomā, īstenojot darba devēju, arodbiedrību, NVO un valsts iestāžu kopīgus pasākumus, lai ar ES atbalstu izstrādātu ilgtspējīgus labas prakses modeļus, kas turklāt pilnībā atbilst darba tiesībām un sociālajām tiesībām. |
| --- | --- |

—

Uzņēmumu sociālā atbildība. Veicināt Eiropas izcilību uzņēmumu sociālās atbildības jomā, īstenojot darba devēju, arodbiedrību, NVO un valsts iestāžu kopīgus pasākumus, lai ar ES atbalstu izstrādātu ilgtspējīgus labas prakses modeļus, kas turklāt pilnībā atbilst darba tiesībām un sociālajām tiesībām.

6.7   Strukturālo pārmaiņu paredzēšana un kontrole

| — | Pārmaiņu vadība uzņēmumu un visu ieinteresēto pušu partnerības ietvaros, saskaņā ar kuru darba ņēmēju līdzdalība un apspriešanās ar viņiem un viņu pārstāvjiem ir būtisks nosacījums, lai rastu atbilstošus risinājumus. |
| --- | --- |

—

Pārmaiņu vadība uzņēmumu un visu ieinteresēto pušu partnerības ietvaros, saskaņā ar kuru darba ņēmēju līdzdalība un apspriešanās ar viņiem un viņu pārstāvjiem ir būtisks nosacījums, lai rastu atbilstošus risinājumus.

| — | Vides, rūpniecības, ekonomikas un sociālās dimensijas integrācija ES priekšlikumos par rūpniecību, klimata pārmaiņām un vidi apvienojumā ar īpašiem finansēšanas instrumentiem jauno tehnoloģiju un nodarbinātības atbalstam. |
| --- | --- |

—

Vides, rūpniecības, ekonomikas un sociālās dimensijas integrācija ES priekšlikumos par rūpniecību, klimata pārmaiņām un vidi apvienojumā ar īpašiem finansēšanas instrumentiem jauno tehnoloģiju un nodarbinātības atbalstam.

6.8   Ārējās dimensijas akcentēšana

| — | Eiropas sociālā modeļa iezīmju popularizēšana ES ārpolitikā (jo īpaši pienācīga darba jēdziens, sociālais dialogs un pilsoniskais dialogs, piemēram, tirdzniecības politikā, attiecībās ar ĀKK un kaimiņvalstīm). |
| --- | --- |

—

Eiropas sociālā modeļa iezīmju popularizēšana ES ārpolitikā (jo īpaši pienācīga darba jēdziens, sociālais dialogs un pilsoniskais dialogs, piemēram, tirdzniecības politikā, attiecībās ar ĀKK un kaimiņvalstīm).

| — | ILO pieejas stiprināšana







  — | visu attiecīgo ILO konvenciju ratificēšana un īstenošana dalībvalstīs, ieskaitot arī tās konvencijas, kas attiecas uz diskriminācijas likvidēšanu; |
| --- | --- | --- |

—

ILO pieejas stiprināšana

—

visu attiecīgo ILO konvenciju ratificēšana un īstenošana dalībvalstīs, ieskaitot arī tās konvencijas, kas attiecas uz diskriminācijas likvidēšanu;

| — | ILO pamatstandartu integrēšana tirdzniecības līgumos; |
| --- | --- |

—

ILO pamatstandartu integrēšana tirdzniecības līgumos;

| — | ILO uzraudzības sistēmas stiprināšana. |
| --- | --- |

—

ILO uzraudzības sistēmas stiprināšana.

| — | Sociālā un ekoloģiskā marķējuma veicināšana. |
| --- | --- |

—

Sociālā un ekoloģiskā marķējuma veicināšana.

| — | Noteikt GSP Plus sistēmas konvencijas par atskaites punktu
   (18). |
| --- | --- |

—

Noteikt GSP Plus sistēmas konvencijas par atskaites punktu
   (18).

| — | Veicināt jaunu tehnoloģisku un ekoloģisku iespēju un jaunu starptautisku finansēšanas noteikumu starptautiskās pārvaldības sistēmas. |
| --- | --- |

—

Veicināt jaunu tehnoloģisku un ekoloģisku iespēju un jaunu starptautisku finansēšanas noteikumu starptautiskās pārvaldības sistēmas.

| — | Veicināt starptautiskus nolīgumus par uzņēmumu sociālo atbildību. |
| --- | --- |

—

Veicināt starptautiskus nolīgumus par uzņēmumu sociālo atbildību.

| — | Imigrācijas politikas izstrāde un īstenošana sadarbībā ar izcelsmes valstīm. |
| --- | --- |

—

Imigrācijas politikas izstrāde un īstenošana sadarbībā ar izcelsmes valstīm.

7.   Metodes un instrumenti

7.1   Vispārīgas piezīmes

| 7.1.1 | Ārkārtīgi svarīgi ir rast atbilstīgas un efektīvas metodes jauno problēmu risināšanai, lai virzītu sociālo progresu. |
| --- | --- |

7.1.1

Ārkārtīgi svarīgi ir rast atbilstīgas un efektīvas metodes jauno problēmu risināšanai, lai virzītu sociālo progresu.

| 7.1.2 | Pilnībā būtu jāizmanto gan esošie, gan jaunie Līguma elementi, kas norādīti iepriekš, kā arī jāpastiprina sociālo tiesību aktu kopuma īstenošana. Tas pats attiecas arī uz cita veida pasākumiem. |
| --- | --- |

7.1.2

Pilnībā būtu jāizmanto gan esošie, gan jaunie Līguma elementi, kas norādīti iepriekš, kā arī jāpastiprina sociālo tiesību aktu kopuma īstenošana. Tas pats attiecas arī uz cita veida pasākumiem.

7.2   Jaunie un ierosinātie tiesību akti

| 7.2.1 | Saskaņā ar Līguma 136. un 137. pantu jāveic šādi likumdošanas pasākumi:






  — | šķēršļu novēršana likumdošanas procesā esošiem tiesību aktiem (darba laiks, ar aģentūras starpniecību iegūts darbs un pagaidu darbs, papildpensijas tiesību pārcelšana utt.); |
| --- | --- | --- |

7.2.1

Saskaņā ar Līguma 136. un 137. pantu jāveic šādi likumdošanas pasākumi:

—

šķēršļu novēršana likumdošanas procesā esošiem tiesību aktiem (darba laiks, ar aģentūras starpniecību iegūts darbs un pagaidu darbs, papildpensijas tiesību pārcelšana utt.);

| — | atsevišķu direktīvu pārskatīšana; |
| --- | --- |

—

atsevišķu direktīvu pārskatīšana;

| — | pakāpeniska atteikumu samazināšana; |
| --- | --- |

—

pakāpeniska atteikumu samazināšana;

| — | normatīvā sistēmai attiecībā uz jauniem nodarbinātības veidiem un jauniem apdraudējumiem darba vietā. |
| --- | --- |

—

normatīvā sistēmai attiecībā uz jauniem nodarbinātības veidiem un jauniem apdraudējumiem darba vietā.

7.3   Tiesību aktu transponēšanas, īstenošanas uzraudzības un pasākumu izvērtēšanas uzlabošana

| — | Rūpīgi jāseko Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem un to ietekmei uz sociālo tiesību aktu kopumu un, vajadzības gadījumā, jāveic politiski un juridiski pasākumi, lai nepieļautu pamattiesību pārkāpumus (19). |
| --- | --- |

—

Rūpīgi jāseko Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem un to ietekmei uz sociālo tiesību aktu kopumu un, vajadzības gadījumā, jāveic politiski un juridiski pasākumi, lai nepieļautu pamattiesību pārkāpumus (19).

| — | Pilnībā izmantot sociālo partneru un organizētas pilsoniskās sabiedrības iespējas Kopienas tiesību aktu, pasākumu un programmu transponēšanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

—

Pilnībā izmantot sociālo partneru un organizētas pilsoniskās sabiedrības iespējas Kopienas tiesību aktu, pasākumu un programmu transponēšanā un īstenošanā.

| — | Uzlabot veselības un darba drošības apstākļu uzraudzību un pārbaudi, kā arī darba ņēmēju tiesību realizēšanu. |
| --- | --- |

—

Uzlabot veselības un darba drošības apstākļu uzraudzību un pārbaudi, kā arī darba ņēmēju tiesību realizēšanu.

7.4   Kopregulējums un pašregulējums

| 7.4.1 | Kopregulējums un pašregulējums (vienošanās, brīvprātīgi izturēšanās kodeksi, standarti utt.) var papildināt ES pamata tiesību aktus un citus pasākumus arī sociālajā jomā. Sociālais dialogs ir viens no minētā instrumenta elementiem. Kopregulējums un pašregulējums var būt dinamisks process, atbildot uz sociālo apstākļu straujo attīstību. Tas tomēr vienmēr rūpīgi jāizvērtē un jābalsta uz visu ieinteresēto pušu līdzdalību un atbildību, un tam nevajadzētu radīt vājāku juridisko statusu nekā pieejamajai Kopienas metodei. |
| --- | --- |

7.4.1

Kopregulējums un pašregulējums (vienošanās, brīvprātīgi izturēšanās kodeksi, standarti utt.) var papildināt ES pamata tiesību aktus un citus pasākumus arī sociālajā jomā. Sociālais dialogs ir viens no minētā instrumenta elementiem. Kopregulējums un pašregulējums var būt dinamisks process, atbildot uz sociālo apstākļu straujo attīstību. Tas tomēr vienmēr rūpīgi jāizvērtē un jābalsta uz visu ieinteresēto pušu līdzdalību un atbildību, un tam nevajadzētu radīt vājāku juridisko statusu nekā pieejamajai Kopienas metodei.

7.5   Sociālā dialoga autonomijas un efektivitātes uzlabošanas nepieciešamība

| 7.5.1 | Pašreizējais Eiropas sociālo partneru kopīgais darba plāns (2006–2008) liecina, ka Eiropas sociālais dialogs ir labs instruments Eiropas problēmu risināšanai ar nosacījumu, ka Eiropas sociāli partneri nosaka līdzekļus, lai radītu funkcionējošu un dinamisku autonomu darba attiecību kultūru visos līmeņos. ES var to atbalstīt






  — | nodrošinot atbilstošu konsultēšanos ar Eiropas sociālajiem partneriem saskaņā ar EK dibināšanas līguma 138. pantu; |
| --- | --- | --- |

7.5.1

Pašreizējais Eiropas sociālo partneru kopīgais darba plāns (2006–2008) liecina, ka Eiropas sociālais dialogs ir labs instruments Eiropas problēmu risināšanai ar nosacījumu, ka Eiropas sociāli partneri nosaka līdzekļus, lai radītu funkcionējošu un dinamisku autonomu darba attiecību kultūru visos līmeņos. ES var to atbalstīt

—

nodrošinot atbilstošu konsultēšanos ar Eiropas sociālajiem partneriem saskaņā ar EK dibināšanas līguma 138. pantu;

| — | garantējot Eiropas sociālo partneru kopīgo ilgtermiņa darba plānu vienmērīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

garantējot Eiropas sociālo partneru kopīgo ilgtermiņa darba plānu vienmērīgu īstenošanu;

| — | veicinot arodbiedrību un darba devēju iespējas apmācīt un veikt pasākumus ar jauniem paņēmieniem, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

veicinot arodbiedrību un darba devēju iespējas apmācīt un veikt pasākumus ar jauniem paņēmieniem, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs;

| — | atbalstot starptautiskus koplīgumus, piemēram, nodrošinot sociālajiem partneriem stabilu juridisko bāzi Eiropas līmeņa sarunām par darba koplīgumu slēgšanu, ieskaitot noteikumus par koplīgumu transponēšanu; |
| --- | --- |

—

atbalstot starptautiskus koplīgumus, piemēram, nodrošinot sociālajiem partneriem stabilu juridisko bāzi Eiropas līmeņa sarunām par darba koplīgumu slēgšanu, ieskaitot noteikumus par koplīgumu transponēšanu;

| — | izstrādājot direktīvas par darba ņēmēju līdzdarbību, īpaši tiesībām uz informāciju un konsultācijām. |
| --- | --- |

—

izstrādājot direktīvas par darba ņēmēju līdzdarbību, īpaši tiesībām uz informāciju un konsultācijām.

7.6   Pilsoniskais dialogs — līdzdalības demokrātijas nostiprināšana

| 7.6.1 | Lisabonas līguma noteikumi (20) par līdzdalības demokrātiju sniedz jaunas iespējas pilnīgai pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai Eiropas sociālās politikas izveidē un jo īpaši, jaunās Eiropas sociālās politikas rīcības programmas izstrādāšanā. |
| --- | --- |

7.6.1

Lisabonas līguma noteikumi (20) par līdzdalības demokrātiju sniedz jaunas iespējas pilnīgai pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai Eiropas sociālās politikas izveidē un jo īpaši, jaunās Eiropas sociālās politikas rīcības programmas izstrādāšanā.

| 7.6.2 | EESK ir organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvības iestāde ES līmenī. Ar Lisabonas līgumu Komitejai ir piešķirtas papildu pilnvaras, lai tā pilnībā varētu veikt savas funkcijas kā starpniece starp organizētu pilsonisko sabiedrību un ES lēmēj iestādēm. EESK jo īpaši atbild par līdzdalības demokrātijas veicināšanu. Komiteja izvirzīs iniciatīvas un pētīs metodes un veidus, lai nodrošinātu Līguma jaunā panta darbību, kā arī lai izvērtētu dažādās līdzdalības un konsultēšanās metodes, kā arī ietekmes novērtējumus, ko izmanto ES Komisija un pārējās ES iestādes, nolūkā padarīt tās uzticamākas, lietderīgākas un iekļaujošākas. Šajā sakarā Komiteja atkārtoti uzsver, ka jāpieņem Eiropas apvienību statūti. (21) |
| --- | --- |

7.6.2

EESK ir organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvības iestāde ES līmenī. Ar Lisabonas līgumu Komitejai ir piešķirtas papildu pilnvaras, lai tā pilnībā varētu veikt savas funkcijas kā starpniece starp organizētu pilsonisko sabiedrību un ES lēmēj iestādēm. EESK jo īpaši atbild par līdzdalības demokrātijas veicināšanu. Komiteja izvirzīs iniciatīvas un pētīs metodes un veidus, lai nodrošinātu Līguma jaunā panta darbību, kā arī lai izvērtētu dažādās līdzdalības un konsultēšanās metodes, kā arī ietekmes novērtējumus, ko izmanto ES Komisija un pārējās ES iestādes, nolūkā padarīt tās uzticamākas, lietderīgākas un iekļaujošākas. Šajā sakarā Komiteja atkārtoti uzsver, ka jāpieņem Eiropas apvienību statūti. (21)

7.7   Pilsoņu iniciatīvas tiesības — svarīgs instruments

| 7.7.1 | Pilsoņu iniciatīvas tiesības (22) var uzskatīt par vienu no vissvarīgākajiem organizētas pilsoniskās sabiedrības instrumentiem, lai sociālās Eiropas koncepcija būtu tuvāka iedzīvotājiem un sabiedrības vēlmēm. |
| --- | --- |

7.7.1

Pilsoņu iniciatīvas tiesības (22) var uzskatīt par vienu no vissvarīgākajiem organizētas pilsoniskās sabiedrības instrumentiem, lai sociālās Eiropas koncepcija būtu tuvāka iedzīvotājiem un sabiedrības vēlmēm.

| 7.7.2 | Tāpēc pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāizvērtē minētās Līguma jaunās klauzulas efektivitāte. Minētajām organizācijām ir jāizskata, kādos apstākļos tās var izmantot šādu klauzulu un kā to var īstenot. EESK arī var sniegt ieguldījumu pētījuma veikšanā, iesaistot valstu ekonomikas un sociālo lietu padomes un valstu organizācijas, kuras pārstāv EESK locekļi. |
| --- | --- |

7.7.2

Tāpēc pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāizvērtē minētās Līguma jaunās klauzulas efektivitāte. Minētajām organizācijām ir jāizskata, kādos apstākļos tās var izmantot šādu klauzulu un kā to var īstenot. EESK arī var sniegt ieguldījumu pētījuma veikšanā, iesaistot valstu ekonomikas un sociālo lietu padomes un valstu organizācijas, kuras pārstāv EESK locekļi.

7.8   Pastiprināta sadarbība

| 7.8.1 | Arvien pieaugošā Eiropas Savienības daudzveidība ir arguments pastiprinātai sadarbībai. Dalībvalstis, kas sociālās politikas jautājumos vēlas doties tālāk un straujāk, var izmantot šādu iespēju rast kopīgus un atbilstošus risinājumus. Tas, protams, nedrīkst izraisīt “sociālo dempingu”, kā arī nedrīkst atstāt novārtā tos, kuri nepiedalās minētajā sadarbībā. Šajā sakarā jāatzīmē, ka atsevišķu dalībvalstu sadarbība jau pastāv dažās jomās (23). |
| --- | --- |

7.8.1

Arvien pieaugošā Eiropas Savienības daudzveidība ir arguments pastiprinātai sadarbībai. Dalībvalstis, kas sociālās politikas jautājumos vēlas doties tālāk un straujāk, var izmantot šādu iespēju rast kopīgus un atbilstošus risinājumus. Tas, protams, nedrīkst izraisīt “sociālo dempingu”, kā arī nedrīkst atstāt novārtā tos, kuri nepiedalās minētajā sadarbībā. Šajā sakarā jāatzīmē, ka atsevišķu dalībvalstu sadarbība jau pastāv dažās jomās (23).

| 7.8.2 | Pastiprināta sadarbība iespējama šādās jomās:






  — | izstrādāt kopīgu pieeju, kā euro zonā integrēt ekonomikas un sociālo politiku; |
| --- | --- | --- |

7.8.2

Pastiprināta sadarbība iespējama šādās jomās:

—

izstrādāt kopīgu pieeju, kā euro zonā integrēt ekonomikas un sociālo politiku;

| — | sociālo tiesību pārnesamība, neskaitot tiesības, uz kurām attiecas regula par sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu (24); |
| --- | --- |

—

sociālo tiesību pārnesamība, neskaitot tiesības, uz kurām attiecas regula par sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu (24);

| — | darbība, lai nostiprinātu ES dažādās stratēģijas, kurās kompetence galvenokārt ir dalībvalstīm, piemēram, izglītības jomā. |
| --- | --- |

—

darbība, lai nostiprinātu ES dažādās stratēģijas, kurās kompetence galvenokārt ir dalībvalstīm, piemēram, izglītības jomā.

7.9   Atklātā koordinācijas metode (AKM)

| 7.9.1 | Dažādos atzinumos Komiteja ir atbalstījusi AKM, tomēr uzskata, ka tai jābūt efektīvākai. AKM ir devusi dažus rezultātus, bet dalībvalstis bieži nav izrādījušas pietiekamu uzticēšanos saskaņotajiem mērķiem un pasākumiem. |
| --- | --- |

7.9.1

Dažādos atzinumos Komiteja ir atbalstījusi AKM, tomēr uzskata, ka tai jābūt efektīvākai. AKM ir devusi dažus rezultātus, bet dalībvalstis bieži nav izrādījušas pietiekamu uzticēšanos saskaņotajiem mērķiem un pasākumiem.

| 7.9.2 | Komiteja ir ierosinājusi izmantot AKM, lai noteiktu labākus kvantitatīvos un kvalitatīvos mērķus līdz ar labākiem sociālajiem rādītājiem, jo īpaši jaunajās jomās, piemēram, integrācijas politikā, starppaaudžu solidaritātes un invaliditātes politikā. |
| --- | --- |

7.9.2

Komiteja ir ierosinājusi izmantot AKM, lai noteiktu labākus kvantitatīvos un kvalitatīvos mērķus līdz ar labākiem sociālajiem rādītājiem, jo īpaši jaunajās jomās, piemēram, integrācijas politikā, starppaaudžu solidaritātes un invaliditātes politikā.

| 7.9.3 | AKM būtu pēc iespējas vairāk jāizmanto vietējā līmenī, tādējādi atspoguļojot līdzdalības augšupējo pieeju un nepieciešamo koordinēšanu starp partneriem un politikām, lai vietējā un reģionālā attīstība noritētu ar struktūrfondu atbalstu. |
| --- | --- |

7.9.3

AKM būtu pēc iespējas vairāk jāizmanto vietējā līmenī, tādējādi atspoguļojot līdzdalības augšupējo pieeju un nepieciešamo koordinēšanu starp partneriem un politikām, lai vietējā un reģionālā attīstība noritētu ar struktūrfondu atbalstu.

| 7.9.4 | Daži priekšlikumi:






  — | vietējie, reģionālie un valstu rīcības plāni kā ES sociālās politikas rīcības programmas būtisks elements; |
| --- | --- | --- |

7.9.4

Daži priekšlikumi:

—

vietējie, reģionālie un valstu rīcības plāni kā ES sociālās politikas rīcības programmas būtisks elements;

| — | AKM salīdzinošais novērtējums, izmantojot mērķus un rādītājus, salīdzinošos pārskatus, kā arī labas prakses pieredzes apmaiņu, ar ko būtu jāpievērš uzmanība organizētas pilsoniskās sabiedrības pārvaldībai un jo īpaši līdzdalībai visos līmeņos un valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēs. |
| --- | --- |

—

AKM salīdzinošais novērtējums, izmantojot mērķus un rādītājus, salīdzinošos pārskatus, kā arī labas prakses pieredzes apmaiņu, ar ko būtu jāpievērš uzmanība organizētas pilsoniskās sabiedrības pārvaldībai un jo īpaši līdzdalībai visos līmeņos un valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēs.

7.10   Kopīgi principi

| 7.10.1 | Komisijas nesenās iniciatīvas par, piemēram, elastdrošību, ir ieviesušas “jaunu” metodi, kas balstās uz kopīgiem principiem, kuri ir kā ieteikumi dalībvalstīm (25), kas īstenojami pēc to ieskatiem. |
| --- | --- |

7.10.1

Komisijas nesenās iniciatīvas par, piemēram, elastdrošību, ir ieviesušas “jaunu” metodi, kas balstās uz kopīgiem principiem, kuri ir kā ieteikumi dalībvalstīm (25), kas īstenojami pēc to ieskatiem.

| 7.10.2 | Minētā metode šķiet noderīga, kad tā koncentrēta uz ļoti specifiskiem tematiem un ja dalībvalstis vēlas progresu, pat ja ES kompetence ir ierobežota. Tā kā ir iesaistītas daudzas politikas jomas, nepieciešama integrēta pieeja. |
| --- | --- |

7.10.2

Minētā metode šķiet noderīga, kad tā koncentrēta uz ļoti specifiskiem tematiem un ja dalībvalstis vēlas progresu, pat ja ES kompetence ir ierobežota. Tā kā ir iesaistītas daudzas politikas jomas, nepieciešama integrēta pieeja.

| 7.10.3 | “Kopīgu principu metode” dos arī iespēju organizētas pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai gan to izstrādē un pat apspriešanā, gan arī to īstenošanā. |
| --- | --- |

7.10.3

“Kopīgu principu metode” dos arī iespēju organizētas pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai gan to izstrādē un pat apspriešanā, gan arī to īstenošanā.

| 7.10.4 | Tomēr ļoti nepieciešams rast saikni ar pārējiem ES instrumentiem un metodēm, piemēram, AKM un Lisabonas stratēģijas integrētajām pamatnostādnēm, lai izvērtētu minētās “jaunās” metodes efektivitāti un atbilstošu piemērošanu. Īstenošanā ir svarīgi pilnībā ievērot kopīgos principus, lai neradītu negodīgu konkurenci. |
| --- | --- |

7.10.4

Tomēr ļoti nepieciešams rast saikni ar pārējiem ES instrumentiem un metodēm, piemēram, AKM un Lisabonas stratēģijas integrētajām pamatnostādnēm, lai izvērtētu minētās “jaunās” metodes efektivitāti un atbilstošu piemērošanu. Īstenošanā ir svarīgi pilnībā ievērot kopīgos principus, lai neradītu negodīgu konkurenci.

7.11   Rādītāji

| 7.11.1 | Komiteja ierosina ES sociālās politikas rīcības programmas ietvaros īstenot konkrētu pasākumu saistībā ar minētajiem rādītājiem, kurā aktīvi piedalītos visas ieinteresētās puses. Ar minēto pasākumu būtu






  — | jānosaka jauni “labklājības rādītāji”, kas nav stipri atkarīgi no IKP vai KNP, bet gan ļauj atspoguļot progresu sociālās attīstības jomā (26); |
| --- | --- | --- |

7.11.1

Komiteja ierosina ES sociālās politikas rīcības programmas ietvaros īstenot konkrētu pasākumu saistībā ar minētajiem rādītājiem, kurā aktīvi piedalītos visas ieinteresētās puses. Ar minēto pasākumu būtu

—

jānosaka jauni “labklājības rādītāji”, kas nav stipri atkarīgi no IKP vai KNP, bet gan ļauj atspoguļot progresu sociālās attīstības jomā (26);

| — | jāizstrādā augstas kvalitātes, uzticami un salīdzināmi sociālie rādītāji, lai nodrošinātu pietiekami detalizētu, patiesu priekšstatu par virzību uz noteiktajiem mērķiem; |
| --- | --- |

—

jāizstrādā augstas kvalitātes, uzticami un salīdzināmi sociālie rādītāji, lai nodrošinātu pietiekami detalizētu, patiesu priekšstatu par virzību uz noteiktajiem mērķiem;

| — | jāizstrādā kvalitatīvi rādītāji, lai novērtētu, piemēram, pieejamību un kvalitāti saistībā ar iedzīvotāju vēlmēm, kā arī lietotāju iesaisti un lietotājam draudzīgu izstrādi, lai atspoguļotu, kā tiek apmierinātas iedzīvotāju vajadzības. |
| --- | --- |

—

jāizstrādā kvalitatīvi rādītāji, lai novērtētu, piemēram, pieejamību un kvalitāti saistībā ar iedzīvotāju vēlmēm, kā arī lietotāju iesaisti un lietotājam draudzīgu izstrādi, lai atspoguļotu, kā tiek apmierinātas iedzīvotāju vajadzības.

7.12   ES politikas ietekmes novērtējums

| 7.12.1 | Eiropas Savienības tiesību akti, politika un programmas būtu jāizvērtē to sociālās ietekmes aspektā. Komisija ir īpaši atbildīga par šāda ietekmes novērtējuma veikšanu, kurā būtu aktīvi jāiesaista visi ieinteresētie dalībnieki. Reizi piecos gados būtu jāveic visu svarīgāko sociālās politikas jomu novērtējums, īpašu uzmanību pievēršot to ietekmei uz nodarbinātību, izaugsmi un sociālo kohēziju un ilgtspējību. Būtu jānosaka kvalitātes kritēriji, lai veiktu nepieciešamo analīzi un novērtējumus. |
| --- | --- |

7.12.1

Eiropas Savienības tiesību akti, politika un programmas būtu jāizvērtē to sociālās ietekmes aspektā. Komisija ir īpaši atbildīga par šāda ietekmes novērtējuma veikšanu, kurā būtu aktīvi jāiesaista visi ieinteresētie dalībnieki. Reizi piecos gados būtu jāveic visu svarīgāko sociālās politikas jomu novērtējums, īpašu uzmanību pievēršot to ietekmei uz nodarbinātību, izaugsmi un sociālo kohēziju un ilgtspējību. Būtu jānosaka kvalitātes kritēriji, lai veiktu nepieciešamo analīzi un novērtējumus.

7.13   Finanšu resursi

| 7.13.1 | Lai īstenotu sociālās politikas rīcības programmu, budžeta instruments būtu jāaplūko gan ES, gan dalībvalstu finanšu resursu aspektā. |
| --- | --- |

7.13.1

Lai īstenotu sociālās politikas rīcības programmu, budžeta instruments būtu jāaplūko gan ES, gan dalībvalstu finanšu resursu aspektā.

| 7.13.2 | Budžeta reformā īpašs būtu jāuzsver pasākumi, kas sekmē ekonomisko un sociālo kohēziju. Jāpārdala resursi, lai saglabātu un veicinātu kohēziju, nodarbinātību un Eiropas sociālo modeli, un līdz ar to ES sociālās politikas rīcības programmu, ņemot vērā piecu gadu novērtējumu (skat. 7.12.1. punktu). |
| --- | --- |

7.13.2

Budžeta reformā īpašs būtu jāuzsver pasākumi, kas sekmē ekonomisko un sociālo kohēziju. Jāpārdala resursi, lai saglabātu un veicinātu kohēziju, nodarbinātību un Eiropas sociālo modeli, un līdz ar to ES sociālās politikas rīcības programmu, ņemot vērā piecu gadu novērtējumu (skat. 7.12.1. punktu).

| 7.13.3 | Kamēr jaunais budžets nav stājies spēkā (līdz 2013. gadam), tomēr var veikt noteiktu resursu pārdali esošā budžeta ietvaros gan ar atkārtotām sarunām ar dalībvalstīm, gan bez šādām sarunām. |
| --- | --- |

7.13.3

Kamēr jaunais budžets nav stājies spēkā (līdz 2013. gadam), tomēr var veikt noteiktu resursu pārdali esošā budžeta ietvaros gan ar atkārtotām sarunām ar dalībvalstīm, gan bez šādām sarunām.

| 7.13.4 | Lai sociālo dimensiju integrētu dažādās politikās, nepieciešama lielāka saskaņotība un koordinācija starp dažādiem fondiem (piemēram, kohēzijas fondu, reģionālās attīstības fondu, sociālo fondu, lauku attīstības fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (GPF)). |
| --- | --- |

7.13.4

Lai sociālo dimensiju integrētu dažādās politikās, nepieciešama lielāka saskaņotība un koordinācija starp dažādiem fondiem (piemēram, kohēzijas fondu, reģionālās attīstības fondu, sociālo fondu, lauku attīstības fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (GPF)).

| 7.13.5 | Priekšlikumi starpposma iniciatīvām:






  — | pārskatīt GPF, īpašu uzmanību pievēršot apjomam, izmantošanas kārtībai un labākai finansējuma pieejamībai, ieskaitot saiknes ar ESF pastiprināšanu. Būtu jāapsver iespēja paplašināt GPF darbības jomu, iekļaujot klimata pārmaiņu un vides aizsardzības politikas ietekmi uz nodarbinātību; |
| --- | --- | --- |

7.13.5

Priekšlikumi starpposma iniciatīvām:

—

pārskatīt GPF, īpašu uzmanību pievēršot apjomam, izmantošanas kārtībai un labākai finansējuma pieejamībai, ieskaitot saiknes ar ESF pastiprināšanu. Būtu jāapsver iespēja paplašināt GPF darbības jomu, iekļaujot klimata pārmaiņu un vides aizsardzības politikas ietekmi uz nodarbinātību;

| — | struktūrfondi būtu vairāk jānovirza uz maza mēroga, bet efektīvām atbalsta struktūrām vietējā līmenī; |
| --- | --- |

—

struktūrfondi būtu vairāk jānovirza uz maza mēroga, bet efektīvām atbalsta struktūrām vietējā līmenī;

| — | lai atbalstītu eksperimentālā rakstura jaunas iniciatīvas atbilstoši pozitīvajai pieredzei saistībā ar Equal programmu, varētu izveidot Sociālās inovācijas fondu; |
| --- | --- |

—

lai atbalstītu eksperimentālā rakstura jaunas iniciatīvas atbilstoši pozitīvajai pieredzei saistībā ar Equal programmu, varētu izveidot Sociālās inovācijas fondu;

| — | steidzīgi izveidot Demogrāfisko fondu (27); |
| --- | --- |

—

steidzīgi izveidot Demogrāfisko fondu (27);

| — | nostiprināt Eiropas Integrācijas fondu. |
| --- | --- |

—

nostiprināt Eiropas Integrācijas fondu.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EESK 2007. gada 18. janvāra atzinums par tematu “Eiropas sabiedrības faktiskā stāvokļa novērtēšana”, ziņotājs — Olsson kgs (OV C 93, 27.4.2007.), 5.8. punkts.

1

Olsson

(2)  Fragments no “Charter to the Programme”, Social Europe 1/90, 28. lpp.

2

Charter to the Programme”, Social Europe

(3)  2. pants.

3

(4)  IV nodaļa, 10. pants.

4

(5)  Deklarāciju “Enhancing Social Europe” (Jauni impulsi Eiropas sociālajai politikai) iesniedza Beļģijas, Bulgārijas, Grieķijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Kipras, Luksemburgas un Ungārijas darba lietu ministri

5

Enhancing Social Europe

(http://www.obreal.unibo.it/File.aspx?IdFile=816).

(6)  Komisijas 2008. gada 2. jūlijā pieņemtā Atjauninātā sociālā programma (COM(2008) 412 galīgā redakcija).

6

(7)  EESK 2006. gada 6. jūlija atzinums par tematu “Eiropas sociālais modelis”, ziņotājs — Ehnmark kgs (OV C 309, 16.12.2006.).

7

Ehnmark

(8)  Komisijas definīcija: “Uzņēmējdarbība attiecas uz indivīda spējām pārvērst idejas darbībā. Tas nozīmē radošu garu, novatorismu un riskēšanu, kā arī spēju plānot un pārvaldīt projektus, lai sasniegtu mērķus. Tā atbalsta ikvienu ikdienas dzīvē mājās un sabiedrībā, atbalsta darba ņēmēju, apzinoties darba nozīmi un spējot izmantot izdevības, un ir īpašu zināšanu un prasmju pamats, kas nepieciešamas uzņēmējiem, kuri nodarbojas ar sociālo vai komercdarbību”. Skat. EESK 2007. gada 25. oktobra atzinumu “Uzņēmēju domāšanas veids un Lisabonas stratēģija”, 2.2. punkts. Ziņotāja — Sharna kdze, līdzziņotājs — Olsson kgs (OV C 44, 16.02.2008.).

8

Sharna

Olsson

(9)  Skatīt iepriekš minēto atzinumu.

9

(10)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Iespējas, pieejamība un solidaritāte — īstenojot jaunu sociālo redzējumu 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007) 726 galīgā redakcija).

10

(11)  EESK 2008. gada 22. aprīļa atzinums par tematu “Sarunas par jaunajiem tirdzniecības līgumiem: EESK nostāja”. Ziņotājs — Peel kgs, līdzziņotājs — Pichenot kdze (OV C 211, 19.8.2008., 82. lpp.).

11

Peel

Pichenot

(12)  Īpaši Lisabonas līguma 136. pants.

12

(13)  Piemēram, BusinessEurope, CCEP un Eiropas Arodbiedrību konfederācijas kopīgi sagatavotais analītiskais ziņojums “Key challenges facing European Labour markets” (Svarīgākās problēmas Eiropas darba tirgū), kas publicēts 2007. gada oktobrī.

13

BusinessEurope

CCEP

Key challenges facing European Labour markets

(14)  EESK 2008. gada 22. aprīļa atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Ceļā uz kopīgiem elastdrošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastdrošību”. Ziņotājs — Janson kgs, līdzziņotājs — Ardhe kgs (OV C 211, 19.8.2008., 48. lpp.).

14

Janson

Ardhe

(15)  Lisabonas līguma 16. E pants (iepriekšējais 13. pants).

15

(16)  Skat. Günther Schmied“Darba tirgi pārejas periodā: sociālo risku pārvarēšana dzīves gaitā”, raksts Nodarbinātības un sociālo lietu ministru neformālajai sanāksmei, Guimarães, Portugāle, 2007. gada jūlijā:

16

Günther Schmied

Guimarães

http://www.mtss.gov.pt/eu2007pt/en/preview_documentos.asp?r=29&m=pdf, 69. lpp.

(17)  SOC/308, atzinuma projekts par tematu “Vecāka gada gājuma cilvēku vajadzību ievērošana”, ziņotāja — Heinisch kdze. OV vēl nav publicēts (paziņojums pieņemts 2008. gada septembrī).

17

Heinisch

(18)  Skat. EESK 2008. gada 22. aprīļa atzinuma par tematu “Sarunas par jaunajiem tirdzniecības līgumiem: EESK nostāja” 5.7. punktu. Ziņotājs — Peel kgs, līdzziņotāja — Pichenot kdze (OV C 211, 19.8.2008., 82. lpp.).

18

Peel

Pichenot

(19)  Piem., Eiropas Kopienu Tiesas 2007. gada 18. decembra spriedums lietā C-341/05 (SIA “Laval un Partneri”. Viking Judgment ECJ and Rüffert ECJ C 346/06.

19

Viking Judgment ECJ and Rüffert ECJ C 346/06

(20)  8. B pants

20

(21)  Skat. EESK 1998. gada 28. janvāra atzinumu par tematu “Brīvprātīgās organizācijas un fondi Eiropā”, ziņotājs — Olsson kgs (OV C 95, 30.3.1998.).

21

Olsson

(22)  8. B.4. pants.

22

(23)  Piemēram, euro un Šengena.

23

euro

(24)  Regula 883/04.

24

(25)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastīgumu un drošību” COM(2007) 359 galīgā redakcija u.c. (OV C 211, 19.8.2008., 48. lpp.).

25

(26)  Saskaņā ar Nobela prēmijas laureāta ekonomista Armatya Sen darbu.

26

Armatya Sen

(27)  Skatīt EESK 2007. gada 18. decembra atzinumu par tematu “Ceturtais kohēzijas ziņojums”, ziņotājs — Derruine kgs (OV C ...).

27

Derruine

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/108

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos”

COM(2007) 637 galīgā redakcija — 2007/0228 (CNS)

(2009/C 27/23)

Eiropas Padome 2008. gada 7. februārī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 10. jūnijā. Ziņotājs — Pariza Castaños kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 139 balsīm par, 3 pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Vispārīgas piezīmes

| 1.1. | Kopš Eiropadomes Tamperes sanāksmes, kad ES nolēma virzīt kopējo imigrācijas politiku, ir pagājuši astoņi gadi, tomēr pārāk maz ir paveikts saistībā ar vienu no galvenajām jomām —imigrantu uzņemšanas politiku un likumdošanu. To vēl aizvien nosaka valstu tiesību akti, kas nav saskaņoti ES līmenī, lai regulētu uzņemšanu, turklāt tie ir ļoti atšķirīgi un atspoguļo pretrunīgas politikas. |
| --- | --- |

1.1.

Kopš Eiropadomes Tamperes sanāksmes, kad ES nolēma virzīt kopējo imigrācijas politiku, ir pagājuši astoņi gadi, tomēr pārāk maz ir paveikts saistībā ar vienu no galvenajām jomām —imigrantu uzņemšanas politiku un likumdošanu. To vēl aizvien nosaka valstu tiesību akti, kas nav saskaņoti ES līmenī, lai regulētu uzņemšanu, turklāt tie ir ļoti atšķirīgi un atspoguļo pretrunīgas politikas.

| 1.2. | Vairāk nekā pirms sešiem gadiem Komisija izstrādāja “Direktīvas priekšlikumu par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, lai strādātu algotu darbu un veiktu saimniecisku darbību kā pašnodarbināta persona” (1). EESK un Eiropas Parlaments izstrādāja atzinumus (2), kuros pausts atbalsts šim priekšlikumam. Tomēr minēto priekšlikumu Padome pirmajā lasījumā noraidīja. Kopš tā laika dažas dalībvalstis ir izstrādājušas jaunus tiesību aktus ekonomiskās imigrācijas jomā, izmantojot ļoti atšķirīgas pieejas. |
| --- | --- |

1.2.

Vairāk nekā pirms sešiem gadiem Komisija izstrādāja “Direktīvas priekšlikumu par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, lai strādātu algotu darbu un veiktu saimniecisku darbību kā pašnodarbināta persona” (1). EESK un Eiropas Parlaments izstrādāja atzinumus (2), kuros pausts atbalsts šim priekšlikumam. Tomēr minēto priekšlikumu Padome pirmajā lasījumā noraidīja. Kopš tā laika dažas dalībvalstis ir izstrādājušas jaunus tiesību aktus ekonomiskās imigrācijas jomā, izmantojot ļoti atšķirīgas pieejas.

| 1.3. | Nākamajos gados Eiropā būs nepieciešami jauni ekonomiskie migranti, lai veicinātu sociālo un ekonomisko attīstību (3). Demogrāfiskais stāvoklis liecina par to, ka Lisabonas stratēģijā izvirzītie mērķi nebūs īstenojami, ja imigrācijas politikas netiks mainītas. Jāizstrādā aktīvas uzņemšanas politikas gan augsti kvalificētiem, gan arī mazkvalificētiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

1.3.

Nākamajos gados Eiropā būs nepieciešami jauni ekonomiskie migranti, lai veicinātu sociālo un ekonomisko attīstību (3). Demogrāfiskais stāvoklis liecina par to, ka Lisabonas stratēģijā izvirzītie mērķi nebūs īstenojami, ja imigrācijas politikas netiks mainītas. Jāizstrādā aktīvas uzņemšanas politikas gan augsti kvalificētiem, gan arī mazkvalificētiem darba ņēmējiem.

| 1.4. | Diemžēl Eiropas Savienības Padomē dažu valstu valdību pārstāvji ir bloķējuši Komisijas izstrādātās likumdošanas iniciatīvas un turpina īstenot iepriekšējās ierobežojošās politikas. Tajā pašā laikā paplašinās neoficiālā ekonomika un nelegālā nodarbinātība, radot nelegālajiem imigrantiem īstu “pievilkšanas faktoru”, ko paredzēts ierobežot, ar priekšlikumu direktīvai par sankcijām darba devējiem (4), par ko EESK ir izstrādājusi attiecīgu atzinumu (5). Tā kā nav kopēju Eiropas tiesību aktu, dalībvalstis pieņem jaunus tiesību aktus ar ļoti atšķirīgām politiskajām programmām, radot vēl vairāk šķēršļu saskaņošanai. Dažādās politiskās programmas un tiesību aktu atšķirības iedzīvotājiem rada neskaidrības un nenoteiktību. |
| --- | --- |

1.4.

Diemžēl Eiropas Savienības Padomē dažu valstu valdību pārstāvji ir bloķējuši Komisijas izstrādātās likumdošanas iniciatīvas un turpina īstenot iepriekšējās ierobežojošās politikas. Tajā pašā laikā paplašinās neoficiālā ekonomika un nelegālā nodarbinātība, radot nelegālajiem imigrantiem īstu “pievilkšanas faktoru”, ko paredzēts ierobežot, ar priekšlikumu direktīvai par sankcijām darba devējiem (4), par ko EESK ir izstrādājusi attiecīgu atzinumu (5). Tā kā nav kopēju Eiropas tiesību aktu, dalībvalstis pieņem jaunus tiesību aktus ar ļoti atšķirīgām politiskajām programmām, radot vēl vairāk šķēršļu saskaņošanai. Dažādās politiskās programmas un tiesību aktu atšķirības iedzīvotājiem rada neskaidrības un nenoteiktību.

| 1.5. | EESK uzskata, ka tiesību akti imigrācijas jomā ir jāiekļauj Lisabonas līgumā saskaņā ar parasto procedūru (Komisijas iniciatīva, kvalificēts balsu vairākums Padomē un koplēmums ar Parlamentu). |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka tiesību akti imigrācijas jomā ir jāiekļauj Lisabonas līgumā saskaņā ar parasto procedūru (Komisijas iniciatīva, kvalificēts balsu vairākums Padomē un koplēmums ar Parlamentu).

| 1.6. | Tomēr par minēto direktīvas priekšlikumu Padomē notiek debates saskaņā ar neproduktīvo vienprātības principu. Tādēļ Komiteja atzinumā par Hāgas programmu (6) ierosināja: “Minētās izmaiņas jāveic nekavējoties, pirms jauno likumdošanas iniciatīvu izpētes”. EESK ierosina Padomei pieņemt pārejas procedūru, kas jau ir spēkā attiecībā uz patvēruma piešķiršanu, lai minētās direktīvas varētu pieņemt ar kvalificētu balsu vairākumu un Parlamenta koplēmumu. |
| --- | --- |

1.6.

Tomēr par minēto direktīvas priekšlikumu Padomē notiek debates saskaņā ar neproduktīvo vienprātības principu. Tādēļ Komiteja atzinumā par Hāgas programmu (6) ierosināja: “Minētās izmaiņas jāveic nekavējoties, pirms jauno likumdošanas iniciatīvu izpētes”. EESK ierosina Padomei pieņemt pārejas procedūru, kas jau ir spēkā attiecībā uz patvēruma piešķiršanu, lai minētās direktīvas varētu pieņemt ar kvalificētu balsu vairākumu un Parlamenta koplēmumu.

| 1.7. | Saskaņā ar Komitejas viedokli “Attiecībā uz jaunajiem tiesību aktiem personu uzņemšanas jomā visaptverošais horizontālais tiesiskais regulējums ir atzīstams par labāku nekā nozaru likumdošanas priekšlikumi
   (7). Komisijas izstrādātais direktīvas priekšlikums par uzņemšanu, kuru EESK atbalstīja ar dažām izmaiņām
   (8)
  , vēl aizvien uzskatāma par kvalitatīva likumdošanas iniciatīvu. Papildus varētu izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz nozaru jautājumiem un īpašām situācijām. Ja Eiropas Savienības Padome izvēlētos nozaru pieeju, lai uzņemtu vienīgi augsti kvalificētus imigrantus, tā būtu attiecināma uz nelielu daļu imigrantu, un būtu jārunā pa šīs pieejas diskriminējošo raksturu. Padomei būtu vienkāršāk izdarīt šādu izvēli, bet tā neatbilst Eiropas vajadzībām”. |
| --- | --- |

1.7.

Saskaņā ar Komitejas viedokli “Attiecībā uz jaunajiem tiesību aktiem personu uzņemšanas jomā visaptverošais horizontālais tiesiskais regulējums ir atzīstams par labāku nekā nozaru likumdošanas priekšlikumi
   (7). Komisijas izstrādātais direktīvas priekšlikums par uzņemšanu, kuru EESK atbalstīja ar dažām izmaiņām
   (8)
  , vēl aizvien uzskatāma par kvalitatīva likumdošanas iniciatīvu. Papildus varētu izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz nozaru jautājumiem un īpašām situācijām. Ja Eiropas Savienības Padome izvēlētos nozaru pieeju, lai uzņemtu vienīgi augsti kvalificētus imigrantus, tā būtu attiecināma uz nelielu daļu imigrantu, un būtu jārunā pa šīs pieejas diskriminējošo raksturu. Padomei būtu vienkāršāk izdarīt šādu izvēli, bet tā neatbilst Eiropas vajadzībām”.

| 1.8. | Lisabonas līgumā noteikti ierobežojumi attiecībā uz kopēju likumdošanu, ieskaitot dalībvalstu tiesības noteikt migrantu pieļaujamo skaitu valstī. Minētie ierobežojumi nav šķērslis tiesību aktu plašākai saskaņošanai Eiropas Savienībā. Tie drīzāk stimulē izmantot kopīgas, pārredzamas procedūras valstu ekonomiskās migrācijas pārvaldībā. Tiesības izsniegt darba un uzturēšanās atļaujas būtu katras dalībvalsts iestāžu pārziņā, bet saskaņā ar Kopienas likumdošanu. Tādējādi katra dalībvalsts sadarbībā ar sociālajiem partneriem varētu noteikt, kāda veida imigrācija būtu nepieciešama (9). Valstu tiesību aktos jāņem vērā katras valsts īpašie apstākļi, vienlaikus ievērojot arī Eiropas tiesību aktus. |
| --- | --- |

1.8.

Lisabonas līgumā noteikti ierobežojumi attiecībā uz kopēju likumdošanu, ieskaitot dalībvalstu tiesības noteikt migrantu pieļaujamo skaitu valstī. Minētie ierobežojumi nav šķērslis tiesību aktu plašākai saskaņošanai Eiropas Savienībā. Tie drīzāk stimulē izmantot kopīgas, pārredzamas procedūras valstu ekonomiskās migrācijas pārvaldībā. Tiesības izsniegt darba un uzturēšanās atļaujas būtu katras dalībvalsts iestāžu pārziņā, bet saskaņā ar Kopienas likumdošanu. Tādējādi katra dalībvalsts sadarbībā ar sociālajiem partneriem varētu noteikt, kāda veida imigrācija būtu nepieciešama (9). Valstu tiesību aktos jāņem vērā katras valsts īpašie apstākļi, vienlaikus ievērojot arī Eiropas tiesību aktus.

| 1.9. | EESK uzskata, ka tiesību akti par imigrantu — darba ņēmēju uzņemšanu ir saistīti ar darba tirgu attīstību, un ir jāveido valsts iestāžu un sociālo partneru dialogs. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzskata, ka tiesību akti par imigrantu — darba ņēmēju uzņemšanu ir saistīti ar darba tirgu attīstību, un ir jāveido valsts iestāžu un sociālo partneru dialogs.

| 1.10. | Turklāt 2004. gada Hāgas programmā atzīts, ka “legālajai imigrācijai būs svarīga nozīme uz zināšanām balstītas ekonomikas veicināšanā Eiropā un ekonomiskās attīstības paātrināšanā, tādējādi sniedzot ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā”. |
| --- | --- |

1.10.

Turklāt 2004. gada Hāgas programmā atzīts, ka “legālajai imigrācijai būs svarīga nozīme uz zināšanām balstītas ekonomikas veicināšanā Eiropā un ekonomiskās attīstības paātrināšanā, tādējādi sniedzot ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā”.

| 1.11. | Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmē tika apstiprināts politikas plāns attiecībā uz likumīgu migrāciju, kuram ir divi mērķi: |
| --- | --- |

1.11.

Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmē tika apstiprināts politikas plāns attiecībā uz likumīgu migrāciju, kuram ir divi mērķi:

| 1.11.1. | četrās īpašās likumdošanas iniciatīvās noteikt uzņemšanas nosacījumus īpašām migrantu kategorijām (augsti kvalificētiem strādniekiem, sezonas strādniekiem, stažieriem, kuri saņem atalgojumu un uzņēmuma ietvaros pārceltajiem darbiniekiem), |
| --- | --- |

1.11.1.

četrās īpašās likumdošanas iniciatīvās noteikt uzņemšanas nosacījumus īpašām migrantu kategorijām (augsti kvalificētiem strādniekiem, sezonas strādniekiem, stažieriem, kuri saņem atalgojumu un uzņēmuma ietvaros pārceltajiem darbiniekiem),

| 1.11.2. | kā arī izstrādāt vispārēju pieeju, kas ir atbilstīga un balstās uz migrantu darba ņēmēju tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

1.11.2.

kā arī izstrādāt vispārēju pieeju, kas ir atbilstīga un balstās uz migrantu darba ņēmēju tiesību ievērošanu.

| 1.12. | Komiteja nesen ir pieņēmusi divus atzinumus (10), ierosinot imigrācijas pārvaldību veikt sadarbībā ar izcelsmes valstīm, lai veicinātu to attīstību. EESK nesenajā atzinumā (11) jau ir ierosinājusi padarīt elastīgākus Direktīvas 2003/109 noteikumus attiecībā uz pastāvīgi dzīvojošām personām, kā arī izteikusi citus ierosinājumus, kas jāņem vērā, izstrādājot jaunas direktīvas par uzņemšanu. |
| --- | --- |

1.12.

Komiteja nesen ir pieņēmusi divus atzinumus (10), ierosinot imigrācijas pārvaldību veikt sadarbībā ar izcelsmes valstīm, lai veicinātu to attīstību. EESK nesenajā atzinumā (11) jau ir ierosinājusi padarīt elastīgākus Direktīvas 2003/109 noteikumus attiecībā uz pastāvīgi dzīvojošām personām, kā arī izteikusi citus ierosinājumus, kas jāņem vērā, izstrādājot jaunas direktīvas par uzņemšanu.

2.   Direktīvas priekšlikums

| 2.1. | Direktīvas mērķis ir atvieglot augsti kvalificētu darba ņēmēju piesaistīšanu arsaskaņotu operatīvu uzņemšanas procedūru palīdzību, pamatojoties uz kopīgām definīcijām un kritērijiem, kā arī labvēlīgiem uzturēšanās apstākļiem. Direktīvā ir ietverta īpaša programma jaunajiem speciālistiem un atbalstīta mobilitāte Kopienas ietvaros. |
| --- | --- |

2.1.

Direktīvas mērķis ir atvieglot augsti kvalificētu darba ņēmēju piesaistīšanu arsaskaņotu operatīvu uzņemšanas procedūru palīdzību, pamatojoties uz kopīgām definīcijām un kritērijiem, kā arī labvēlīgiem uzturēšanās apstākļiem. Direktīvā ir ietverta īpaša programma jaunajiem speciālistiem un atbalstīta mobilitāte Kopienas ietvaros.

2.2.   Individuālā un faktiskā darbības joma.

| 2.2.1. | Minētās direktīvas mērķis ir definēt noteikumus, saskaņā ar kuriem trešo valstu valstspiederīgie un viņu ģimenes locekļi var ieceļot dalībvalstu teritorijā un tur uzturēties ilgāk par trim mēnešiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā, kā arī regulēt kritērijus attiecībā uz viņu uzturēšanos citās dalībvalstīs. “Augsti kvalificēta nodarbinātība” ir darba reāla un efektīva veikšana kāda cita vadībā, par ko personai tiek maksāta alga un kā veikšanai nepieciešamas augstākā izglītība vai vismaz trīs gadu pieredze attiecīgā darbā. |
| --- | --- |

2.2.1.

Minētās direktīvas mērķis ir definēt noteikumus, saskaņā ar kuriem trešo valstu valstspiederīgie un viņu ģimenes locekļi var ieceļot dalībvalstu teritorijā un tur uzturēties ilgāk par trim mēnešiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā, kā arī regulēt kritērijus attiecībā uz viņu uzturēšanos citās dalībvalstīs. “Augsti kvalificēta nodarbinātība” ir darba reāla un efektīva veikšana kāda cita vadībā, par ko personai tiek maksāta alga un kā veikšanai nepieciešamas augstākā izglītība vai vismaz trīs gadu pieredze attiecīgā darbā.

| 2.2.2. | Direktīva attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu uzņemšanai kādas dalībvalsts teritorijā augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā. Tiek izslēgtas šādas kategorijas: personas, kas uzturas dalībvalstī kā pieteikuma iesniedzēji starptautiskai aizsardzībai vai pagaidu aizsardzības programmām; bēgļi, zinātnieki, ES pilsoņu ģimenes locekļi, kuri izmanto brīvas pārvietošanās tiesības, personas ar ilgtermiņa uzturēšanās atļauju ES, kā arī tie, kuri ieceļo kādā no dalībvalstīm saskaņā ar saistībām, kas ietvertas kādā no starptautiskiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

2.2.2.

Direktīva attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu uzņemšanai kādas dalībvalsts teritorijā augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā. Tiek izslēgtas šādas kategorijas: personas, kas uzturas dalībvalstī kā pieteikuma iesniedzēji starptautiskai aizsardzībai vai pagaidu aizsardzības programmām; bēgļi, zinātnieki, ES pilsoņu ģimenes locekļi, kuri izmanto brīvas pārvietošanās tiesības, personas ar ilgtermiņa uzturēšanās atļauju ES, kā arī tie, kuri ieceļo kādā no dalībvalstīm saskaņā ar saistībām, kas ietvertas kādā no starptautiskiem nolīgumiem.

| 2.2.3. | Direktīva neierobežos labvēlīgākus noteikumus, kas iekļauti divpusējos un daudzpusējos nolīgumos ar trešām valstīm. Tā neietekmēs arī dalībvalstu tiesības pieņemt vai saglabāt labvēlīgākus nosacījumus, izņemot attiecībā uz ieceļošanu pirmajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

2.2.3.

Direktīva neierobežos labvēlīgākus noteikumus, kas iekļauti divpusējos un daudzpusējos nolīgumos ar trešām valstīm. Tā neietekmēs arī dalībvalstu tiesības pieņemt vai saglabāt labvēlīgākus nosacījumus, izņemot attiecībā uz ieceļošanu pirmajā dalībvalstī.

2.3.   Noteikumi, procedūras un tiesības.

| 2.3.1. | Direktīvas priekšlikumā noteikti ieceļošanas un uzņemšanas kritēriji, saskaņā ar kuriem trešās valsts valstspiederīgais:






  a) | uzrāda derīgu darba līgumu vai saistošu darba piedāvājumu uz vismaz vienu gadu attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

Direktīvas priekšlikumā noteikti ieceļošanas un uzņemšanas kritēriji, saskaņā ar kuriem trešās valsts valstspiederīgais:

a)

uzrāda derīgu darba līgumu vai saistošu darba piedāvājumu uz vismaz vienu gadu attiecīgajā dalībvalstī;

| b) | izpilda nosacījumus, kas ietverti valstu tiesību aktos par to, kā strādā regulētās profesijās, kas konkrēti norādītas darba līgumā vai saistošā darba piedāvājumā; |
| --- | --- |

b)

izpilda nosacījumus, kas ietverti valstu tiesību aktos par to, kā strādā regulētās profesijās, kas konkrēti norādītas darba līgumā vai saistošā darba piedāvājumā;

| c) | attiecībā uz neregulētām profesijām uzrāda dokumentus, kas apliecina attiecīgās augstāko profesionālo kvalifikāciju noteiktajā amatā vai nozarē; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz neregulētām profesijām uzrāda dokumentus, kas apliecina attiecīgās augstāko profesionālo kvalifikāciju noteiktajā amatā vai nozarē;

| d) | uzrāda derīgu ceļošanas dokumentu vai derīgu uzturēšanās atļauju; |
| --- | --- |

d)

uzrāda derīgu ceļošanas dokumentu vai derīgu uzturēšanās atļauju;

| e) | uzrāda veselības apdrošināšanas dokumentu; |
| --- | --- |

e)

uzrāda veselības apdrošināšanas dokumentu;

| f) | netiek uzskatīts par draudu sabiedriskajai kārtībai, sabiedrības drošībai vai sabiedrības veselībai. |
| --- | --- |

f)

netiek uzskatīts par draudu sabiedriskajai kārtībai, sabiedrības drošībai vai sabiedrības veselībai.

| 2.3.2. | Kopējā darba līgumā vai saistošajā darba piedāvājumā noteiktā mēnešalga nedrīkst būt mazāka par valsts algas slieksni, ko šajā nolūkā noteikušas un publicējušas dalībvalstis, un kurš vismaz trīskārt pārsniedz minimālo bruto mēnešalgu, kāda noteikta valsts tiesību aktos (12). |
| --- | --- |

2.3.2.

Kopējā darba līgumā vai saistošajā darba piedāvājumā noteiktā mēnešalga nedrīkst būt mazāka par valsts algas slieksni, ko šajā nolūkā noteikušas un publicējušas dalībvalstis, un kurš vismaz trīskārt pārsniedz minimālo bruto mēnešalgu, kāda noteikta valsts tiesību aktos (12).

| 2.3.3. | Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nav sasnieguši 30 gadu vecumu un kuriem ir augstākā izglītība, piemēro dažas atkāpes no minētajiem noteikumiem. Bruto mēnešalgai jāatbilst vismaz divām trešdaļām no valstī noteiktā algas sliekšņa. Turklāt, ja pieteikuma iesniedzējs ir pabeidzis augstāko izglītību mācību iestādē, kas atrodas Kopienas teritorijā, un ir ieguvis bakalaura un maģistra grādu, netiks pieprasīts papildus augstākās izglītības kvalifikācijai pierādīt darba pieredzi. |
| --- | --- |

2.3.3.

Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nav sasnieguši 30 gadu vecumu un kuriem ir augstākā izglītība, piemēro dažas atkāpes no minētajiem noteikumiem. Bruto mēnešalgai jāatbilst vismaz divām trešdaļām no valstī noteiktā algas sliekšņa. Turklāt, ja pieteikuma iesniedzējs ir pabeidzis augstāko izglītību mācību iestādē, kas atrodas Kopienas teritorijā, un ir ieguvis bakalaura un maģistra grādu, netiks pieprasīts papildus augstākās izglītības kvalifikācijai pierādīt darba pieredzi.

| 2.3.4. | Priekšlikuma 7. un 19.5. pants neskar dalībvalstu kompetenci noteikt, cik lielu skaitu trešo valstu valstspiederīgo var uzņemt augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos. |
| --- | --- |

2.3.4.

Priekšlikuma 7. un 19.5. pants neskar dalībvalstu kompetenci noteikt, cik lielu skaitu trešo valstu valstspiederīgo var uzņemt augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos.

2.4.   Zilā karte.

| 2.4.1. | Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atbilst minētajiem kritērijiem, izsniedz ES Zilo karti. Sākotnējais ES Zilās kartes derīguma termiņš ir divi gadi, un to atjauno uz vismaz tikpat ilgu termiņu. (13) Ja darba līgums aptver laikposmu, kas ir īsāks nekā divi gadi, Zilās kartes derīguma termiņš atbilst termiņam, līdz kuram ir spēkā darba līgums. |
| --- | --- |

2.4.1.

Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atbilst minētajiem kritērijiem, izsniedz ES Zilo karti. Sākotnējais ES Zilās kartes derīguma termiņš ir divi gadi, un to atjauno uz vismaz tikpat ilgu termiņu. (13) Ja darba līgums aptver laikposmu, kas ir īsāks nekā divi gadi, Zilās kartes derīguma termiņš atbilst termiņam, līdz kuram ir spēkā darba līgums.

| 2.4.2. | Dalībvalstis izlemj, vai pieteikumu ES Zilajai kartei iesniedz trešās valsts valstspiederīgais vai viņa(-s) darba devējs. |
| --- | --- |

2.4.2.

Dalībvalstis izlemj, vai pieteikumu ES Zilajai kartei iesniedz trešās valsts valstspiederīgais vai viņa(-s) darba devējs.

| 2.4.3. | Parasti pieteikumu izskata un izvērtē, kamēr trešās valsts valstspiederīgais atrodas ārpus ES teritorijas. Tomēr dalībvalstis var saskaņā ar saviem tiesību aktiem pieņemt iesniegto pieteikumu, ja attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam nav uzturēšanās atļaujas, bet viņa atrašanās tās teritorijā ir likumīga. |
| --- | --- |

2.4.3.

Parasti pieteikumu izskata un izvērtē, kamēr trešās valsts valstspiederīgais atrodas ārpus ES teritorijas. Tomēr dalībvalstis var saskaņā ar saviem tiesību aktiem pieņemt iesniegto pieteikumu, ja attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam nav uzturēšanās atļaujas, bet viņa atrašanās tās teritorijā ir likumīga.

2.5.   Tiesības.

| 2.5.1. | Pirmos divus gadus likumīgi uzturoties attiecīgajā dalībvalstī ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgās personas piekļuve darba tirgum tiek ierobežota, atļaujot veikt tikai tos algotas nodarbinātības veidus, kas atbilst kartes izsniegšanas nosacījumiem. Pēc pirmajiem diviem gadiem imigrants darba ņēmējs bauda ar attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz piekļuvi augsti kvalificētai nodarbinātībai. Bezdarbs nav ES Zilās kartes atsaukšanas iemesls, ja vien bezdarba periods nepārsniedz trīs secīgus mēnešus. |
| --- | --- |

2.5.1.

Pirmos divus gadus likumīgi uzturoties attiecīgajā dalībvalstī ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgās personas piekļuve darba tirgum tiek ierobežota, atļaujot veikt tikai tos algotas nodarbinātības veidus, kas atbilst kartes izsniegšanas nosacījumiem. Pēc pirmajiem diviem gadiem imigrants darba ņēmējs bauda ar attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz piekļuvi augsti kvalificētai nodarbinātībai. Bezdarbs nav ES Zilās kartes atsaukšanas iemesls, ja vien bezdarba periods nepārsniedz trīs secīgus mēnešus.

| 2.5.2. | ES Zilās karte dod tiesības tās turētājam baudīt ar dalībvalsts valstspiederīgajiem vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz nodarbinātības nosacījumiem (atalgojumu, atlaišanu, drošību un veselības aizsardzību darbā); biedrošanās brīvību, piederību un dalību organizācijā, kas pārstāv darba ņēmējus vai darba devējus, izglītību un arodmācībām (ieskaitot mācību stipendijas), diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu; sociālo nodrošinājumu, sociālo palīdzību, uzkrāto pensiju izmaksāšanu, pārceļoties uz trešo valsti; nodokļu priekšrocībām, piekļuvi precēm un pakalpojumiem (ieskaitot mājokļa ieguves kārtību un palīdzību, ko sniedz nodarbinātības dienesti), brīvu piekļuvi visai attiecīgās dalībvalsts teritorijai. |
| --- | --- |

2.5.2.

ES Zilās karte dod tiesības tās turētājam baudīt ar dalībvalsts valstspiederīgajiem vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz nodarbinātības nosacījumiem (atalgojumu, atlaišanu, drošību un veselības aizsardzību darbā); biedrošanās brīvību, piederību un dalību organizācijā, kas pārstāv darba ņēmējus vai darba devējus, izglītību un arodmācībām (ieskaitot mācību stipendijas), diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu; sociālo nodrošinājumu, sociālo palīdzību, uzkrāto pensiju izmaksāšanu, pārceļoties uz trešo valsti; nodokļu priekšrocībām, piekļuvi precēm un pakalpojumiem (ieskaitot mājokļa ieguves kārtību un palīdzību, ko sniedz nodarbinātības dienesti), brīvu piekļuvi visai attiecīgās dalībvalsts teritorijai.

| 2.5.3. | Dalībvalstis var piemērot izņēmuma noteikumus, piemēram, ierobežot pieeju atsevišķiem nodarbinātības veidiem vai atsevišķām sociālajām tiesībām. |
| --- | --- |

2.5.3.

Dalībvalstis var piemērot izņēmuma noteikumus, piemēram, ierobežot pieeju atsevišķiem nodarbinātības veidiem vai atsevišķām sociālajām tiesībām.

| 2.5.4. | Priekšlikuma preambulā noteikts, ka jebkuras programmas, kuras mērķis ir piesaistīt ES augsti kvalificētus darba ņēmējus, pamatā ir jābūt labvēlīgiem nosacījumiem ģimenes atkalapvienošanai un dzīvesbiedra nodarbinātības iespējām. Tādēļ priekšlikumā ir iekļautas vairākas atkāpes saistībā ar Direktīvas 2003/86 noteikumu piemērošanu par ģimenes atkalapvienošanos (14), lai attiecīgajiem imigrantiematvieglotu šo tiesību izmantošanu. |
| --- | --- |

2.5.4.

Priekšlikuma preambulā noteikts, ka jebkuras programmas, kuras mērķis ir piesaistīt ES augsti kvalificētus darba ņēmējus, pamatā ir jābūt labvēlīgiem nosacījumiem ģimenes atkalapvienošanai un dzīvesbiedra nodarbinātības iespējām. Tādēļ priekšlikumā ir iekļautas vairākas atkāpes saistībā ar Direktīvas 2003/86 noteikumu piemērošanu par ģimenes atkalapvienošanos (14), lai attiecīgajiem imigrantiematvieglotu šo tiesību izmantošanu.

| 2.5.5. | Direktīvas priekšlikumā iekļautas arī atkāpes no Direktīvas 2003/109 noteikumu piemērošanas attiecībā uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir pastāvīgi dzīvojošas personas (15). Augsti kvalificētiem trešo valstu valstspiederīgajiem ir vairāk tiesību un labvēlīgāka, elastīgāka dokumentu administratīvā apstrāde nekā pārējiem, kuriem ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss. |
| --- | --- |

2.5.5.

Direktīvas priekšlikumā iekļautas arī atkāpes no Direktīvas 2003/109 noteikumu piemērošanas attiecībā uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir pastāvīgi dzīvojošas personas (15). Augsti kvalificētiem trešo valstu valstspiederīgajiem ir vairāk tiesību un labvēlīgāka, elastīgāka dokumentu administratīvā apstrāde nekā pārējiem, kuriem ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss.

| 2.5.6. | Attiecīgās dalībvalstis nodrošina trešās valsts valstspiederīgajam, kura pieteikums ir pieņemts, visas iespējas iegūt nepieciešamās vīzas. |
| --- | --- |

2.5.6.

Attiecīgās dalībvalstis nodrošina trešās valsts valstspiederīgajam, kura pieteikums ir pieņemts, visas iespējas iegūt nepieciešamās vīzas.

| 2.5.7. | Pēc diviem gadiem, kas pirmajā dalībvalstī nodzīvoti ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgajai personai ir atļauts pārcelties uz dalībvalsti, kas nav pirmā dalībvalsts, augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos, ja tiek ievēroti tie paši nosacījumi par ES Zilās kartes iegūšanu kā pirmajā dalībvalstī. Ģimenes locekļi var pavadīt vai pievienoties attiecīgajai personai. |
| --- | --- |

2.5.7.

Pēc diviem gadiem, kas pirmajā dalībvalstī nodzīvoti ES Zilās kartes turētāja statusā, attiecīgajai personai ir atļauts pārcelties uz dalībvalsti, kas nav pirmā dalībvalsts, augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos, ja tiek ievēroti tie paši nosacījumi par ES Zilās kartes iegūšanu kā pirmajā dalībvalstī. Ģimenes locekļi var pavadīt vai pievienoties attiecīgajai personai.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka ir jāizstrādā kopīga, ātra un pārredzama procedūra imigrantu darba ņēmēju uzņemšanai, ievērojot Lisabonas līguma nosacījumus par dalībvalstu tiesībām noteikt imigrantu skaitu, ko tās uzņems savā teritorijā. |
| --- | --- |

3.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka ir jāizstrādā kopīga, ātra un pārredzama procedūra imigrantu darba ņēmēju uzņemšanai, ievērojot Lisabonas līguma nosacījumus par dalībvalstu tiesībām noteikt imigrantu skaitu, ko tās uzņems savā teritorijā.

| 3.2. | EESK uzskata, ka atbilstoši ES principiem un vērtībām tiesību aktiem imigrācijas jomā jāatbilst ES Pamattiesību hartai un tiesību aktiem diskriminācijas novēršanas jomā. |
| --- | --- |

3.2.

EESK uzskata, ka atbilstoši ES principiem un vērtībām tiesību aktiem imigrācijas jomā jāatbilst ES Pamattiesību hartai un tiesību aktiem diskriminācijas novēršanas jomā.

| 3.3. | Kad Lisabonas līgums tiks ratificēts un stāsies spēkā, kļūs skaidrāka pilnvaru sadale starp ES un dalībvalstīm, un Padome pieņems lēmumus, ievērojot kvalificēta vairākuma principu un koplēmumā ar Parlamentu, aizstājot pašreizējo vienprātības noteikumu, kas kavē pieņemt īstus kopējus tiesību aktus. |
| --- | --- |

3.3.

Kad Lisabonas līgums tiks ratificēts un stāsies spēkā, kļūs skaidrāka pilnvaru sadale starp ES un dalībvalstīm, un Padome pieņems lēmumus, ievērojot kvalificēta vairākuma principu un koplēmumā ar Parlamentu, aizstājot pašreizējo vienprātības noteikumu, kas kavē pieņemt īstus kopējus tiesību aktus.

| 3.4. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ierosina Padomei, pieņemot tiesību aktus imigrācijas jomā (šī direktīva un nākamās), izmantot parasto procedūru (tādā pašā veidā, kā attiecībā uz tiesību aktiem par patvēruma piešķiršanu), tādējādi ievērojot Lisabonas līgumā noteikto, kā arī izsaka ierosinājumu Komisijai paātrināt citu direktīvu izstrādi, ko plānots publicēt nākamajos mēnešos (par sezonas darbiniekiem, stažieriem, kuri saņem atalgojumu un darba ņēmējiem, kas tiek pārcelti uzņēmuma ietvaros). |
| --- | --- |

3.4.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ierosina Padomei, pieņemot tiesību aktus imigrācijas jomā (šī direktīva un nākamās), izmantot parasto procedūru (tādā pašā veidā, kā attiecībā uz tiesību aktiem par patvēruma piešķiršanu), tādējādi ievērojot Lisabonas līgumā noteikto, kā arī izsaka ierosinājumu Komisijai paātrināt citu direktīvu izstrādi, ko plānots publicēt nākamajos mēnešos (par sezonas darbiniekiem, stažieriem, kuri saņem atalgojumu un darba ņēmējiem, kas tiek pārcelti uzņēmuma ietvaros).

| 3.5. | EESK cer, ka ES tiks izstrādāti atbilstoši, pietiekami saskaņoti tiesību akti, lai imigrācijas jautājumus varētu risināt, izmantojot legālas, elastīgas, pārredzamas procedūras, īstenojot taisnīgu attieksmi attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecināmas tādas pašas tiesības un pienākumi kā uz ES pilsoņiem. |
| --- | --- |

3.5.

EESK cer, ka ES tiks izstrādāti atbilstoši, pietiekami saskaņoti tiesību akti, lai imigrācijas jautājumus varētu risināt, izmantojot legālas, elastīgas, pārredzamas procedūras, īstenojot taisnīgu attieksmi attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecināmas tādas pašas tiesības un pienākumi kā uz ES pilsoņiem.

| 3.6. | Direktīvas priekšlikumā apskatītās trešo valstu valstspiederīgo tiesības un pienākumi ir balstīti uz līdzvērtīgu attieksmi attiecībā uz atalgojumu, darba apstākļiem, biedrošanās brīvību, izglītību un profesionālo apmācību, radot atbilstošu pamatu turpmākajiem tiesību aktiem imigrācijas jomā, un minētie nosacījumi jāattiecina uz visām imigrantu darba ņēmēju kategorijām. |
| --- | --- |

3.6.

Direktīvas priekšlikumā apskatītās trešo valstu valstspiederīgo tiesības un pienākumi ir balstīti uz līdzvērtīgu attieksmi attiecībā uz atalgojumu, darba apstākļiem, biedrošanās brīvību, izglītību un profesionālo apmācību, radot atbilstošu pamatu turpmākajiem tiesību aktiem imigrācijas jomā, un minētie nosacījumi jāattiecina uz visām imigrantu darba ņēmēju kategorijām.

| 3.7. | Komiteja piekrīt viedoklim, ka jaunajos tiesību aktos imigrācijas jomā jāiekļauj mazāk ierobežojumu attiecībā uz ģimenes atkalapvienošanos nekā Direktīvā 2003/86. |
| --- | --- |

3.7.

Komiteja piekrīt viedoklim, ka jaunajos tiesību aktos imigrācijas jomā jāiekļauj mazāk ierobežojumu attiecībā uz ģimenes atkalapvienošanos nekā Direktīvā 2003/86.

| 3.8. | EESK piekrīt tam, ka tiesību aktu normām imigrācijas jomā jābūt elastīgākiem attiecībā uz uzturēšanās atļauju izsniegšanu (kā Komiteja ierosinājusi nesenajā atzinumā) (16), lai veicinātu cirkulārās imigrācijas sistēmas, kas sekmētu izcelsmes valstu attīstību un novērstu negatīvo ietekmi, ko rada intelektuālā darbaspēka aizplūšana. Minētajā EESK atzinumā ierosināti daži grozījumi Direktīvas 2003/109/EK par pastāvīgā iedzīvotāja statusu noteikumos, lai nodrošinātu procedūru lielāku elastīgumu. Minētajā atzinumā iekļauti arī dažādi priekšlikumi attiecībā uz pārējām direktīvām par imigrantu uzņemšanu. |
| --- | --- |

3.8.

EESK piekrīt tam, ka tiesību aktu normām imigrācijas jomā jābūt elastīgākiem attiecībā uz uzturēšanās atļauju izsniegšanu (kā Komiteja ierosinājusi nesenajā atzinumā) (16), lai veicinātu cirkulārās imigrācijas sistēmas, kas sekmētu izcelsmes valstu attīstību un novērstu negatīvo ietekmi, ko rada intelektuālā darbaspēka aizplūšana. Minētajā EESK atzinumā ierosināti daži grozījumi Direktīvas 2003/109/EK par pastāvīgā iedzīvotāja statusu noteikumos, lai nodrošinātu procedūru lielāku elastīgumu. Minētajā atzinumā iekļauti arī dažādi priekšlikumi attiecībā uz pārējām direktīvām par imigrantu uzņemšanu.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK uzskata, ka atalgojums nav atbilstošs kritērijs, lai darba ņēmēju uzskatītu par augsti kvalificētu. |
| --- | --- |

4.1.

EESK uzskata, ka atalgojums nav atbilstošs kritērijs, lai darba ņēmēju uzskatītu par augsti kvalificētu.

| 4.2. | Jēdziens “augsta kvalifikācija” jāsaista ar augstākās izglītības diplomiem vai līdzvērtīgu profesionālo kvalifikāciju, bet nevis ar atalgojumu, ko darba ņēmējs saņems (17). |
| --- | --- |

4.2.

Jēdziens “augsta kvalifikācija” jāsaista ar augstākās izglītības diplomiem vai līdzvērtīgu profesionālo kvalifikāciju, bet nevis ar atalgojumu, ko darba ņēmējs saņems (17).

| 4.3. | Bez tam, izmantojot atalgojumu kā vienu no ES Zilās kartes saņemšanas kritērijiem, radīsies sarežģījumi kopējas politikas īstenošanā Eiropas Savienībā. Būtiskās atšķirības, kas šobrīd pastāv attiecībā uz minimālo algu dalībvalstīs, apgrūtina tiesību aktu saskaņošanu. |
| --- | --- |

4.3.

Bez tam, izmantojot atalgojumu kā vienu no ES Zilās kartes saņemšanas kritērijiem, radīsies sarežģījumi kopējas politikas īstenošanā Eiropas Savienībā. Būtiskās atšķirības, kas šobrīd pastāv attiecībā uz minimālo algu dalībvalstīs, apgrūtina tiesību aktu saskaņošanu.

| 4.4. | ES steidzami jāpanāk progress profesionālās kvalifikācijas atzīšanas jomā, ņemot vērā Boloņas procesu, kura mērķis ir sekmēt Eiropas universitāšu diplomu savstarpējo atzīšanu. Lai gan nepastāv Eiropas sistēma kvalifikāciju atzīšanas jomā, jābūt kādai valsts iestādei, kura ir atbildīga par to, ņemot vērā Direktīvu 2005/36 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu un ievērojot kritērijus, ko izmanto ILO augsti kvalificētu darba ņēmēju definēšanai (18), kā arī UNESCO Starptautiskos izglītības klasifikācijas standartus (ISCED 1997 (19)). |
| --- | --- |

4.4.

ES steidzami jāpanāk progress profesionālās kvalifikācijas atzīšanas jomā, ņemot vērā Boloņas procesu, kura mērķis ir sekmēt Eiropas universitāšu diplomu savstarpējo atzīšanu. Lai gan nepastāv Eiropas sistēma kvalifikāciju atzīšanas jomā, jābūt kādai valsts iestādei, kura ir atbildīga par to, ņemot vērā Direktīvu 2005/36 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu un ievērojot kritērijus, ko izmanto ILO augsti kvalificētu darba ņēmēju definēšanai (18), kā arī UNESCO Starptautiskos izglītības klasifikācijas standartus (ISCED 1997 (19)).

| 4.5. | EESK piekrīt tam, ka definējot “augsti kvalificētu nodarbinātību”, ņem vērā trīs gadu profesionālās pieredzes kritēriju. Bet tas varētu arī radīt praktiskas problēmas saistībā ar profesijām, kurās augstākās izglītības kvalifikācija ir plašāka. Viennozīmīgi tai ir jābūt valsts iestādei, kas sadarbībā ar sociālajiem partneriem novērtē profesionālo atbilstību. |
| --- | --- |

4.5.

EESK piekrīt tam, ka definējot “augsti kvalificētu nodarbinātību”, ņem vērā trīs gadu profesionālās pieredzes kritēriju. Bet tas varētu arī radīt praktiskas problēmas saistībā ar profesijām, kurās augstākās izglītības kvalifikācija ir plašāka. Viennozīmīgi tai ir jābūt valsts iestādei, kas sadarbībā ar sociālajiem partneriem novērtē profesionālo atbilstību.

| 4.6. | EESK uzskata, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā iekļautais ierosinājums par atkāpēm, ko piemēro augsti kvalificētiem imigrantiem darba ņēmējiem, kā paredzēts Direktīvu 2003/86 un 2003/109 noteikumos, varētu izraisīt atšķirīgu attieksmi pret atsevišķām imigrantu kategorijām. Jānodrošina, lai minētās atkāpes neietekmētu Eiropas imigrācijas politikas vispārējo saskaņotību un vienlīdzīgas attieksmes principu (20). |
| --- | --- |

4.6.

EESK uzskata, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā iekļautais ierosinājums par atkāpēm, ko piemēro augsti kvalificētiem imigrantiem darba ņēmējiem, kā paredzēts Direktīvu 2003/86 un 2003/109 noteikumos, varētu izraisīt atšķirīgu attieksmi pret atsevišķām imigrantu kategorijām. Jānodrošina, lai minētās atkāpes neietekmētu Eiropas imigrācijas politikas vispārējo saskaņotību un vienlīdzīgas attieksmes principu (20).

| 4.6.1. | Direktīvas priekšlikumā par augsti kvalificētu nodarbinātību būs iekļauti plašāki atvieglojumi un tiesības attiecībā uz ģimenes atkalapvienošanos. Komiteja uzskata, ka tiesības uz ģimenes dzīvi ir pamattiesības, ko nevar noteikt saistībā ar darba ņēmēja saimnieciskās darbības vai nodarbinātības veidu. Komiteja citos atzinumos jau ir ierosinājusi grozīt Direktīvas 2003/86 noteikumus par ģimenes atkalapvienošanos, kuros jāiekļauj direktīvas priekšlikumā par augsti kvalificētu nodarbinātību paredzētās atkāpes (21). |
| --- | --- |

4.6.1.

Direktīvas priekšlikumā par augsti kvalificētu nodarbinātību būs iekļauti plašāki atvieglojumi un tiesības attiecībā uz ģimenes atkalapvienošanos. Komiteja uzskata, ka tiesības uz ģimenes dzīvi ir pamattiesības, ko nevar noteikt saistībā ar darba ņēmēja saimnieciskās darbības vai nodarbinātības veidu. Komiteja citos atzinumos jau ir ierosinājusi grozīt Direktīvas 2003/86 noteikumus par ģimenes atkalapvienošanos, kuros jāiekļauj direktīvas priekšlikumā par augsti kvalificētu nodarbinātību paredzētās atkāpes (21).

| 4.6.2. | Komiteja pauž bažas par to, ka direktīvas priekšlikumā nav precizētas Zilās kartes turētāja ģimenes locekļu tiesības uz darbu, pārceļoties uz citu dalībvalsti. |
| --- | --- |

4.6.2.

Komiteja pauž bažas par to, ka direktīvas priekšlikumā nav precizētas Zilās kartes turētāja ģimenes locekļu tiesības uz darbu, pārceļoties uz citu dalībvalsti.

| 4.6.3. | Tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri pēc piecu gadu uzturēšanās termiņa ir saņēmuši pastāvīgu uzturēšanās atļauju, būs nelabvēlīgāks juridiskais statuss salīdzinājumā ar augsti kvalificētiem imigrantiem darba ņēmējiem. Stabilas, pastāvīgas uzturēšanās nosacījums kļūs par sekundāru faktoru, kad būs jānodrošina juridiskā noteiktība un integrācija ES. EESK nesenajā atzinumā jau ir ierosinājusi Direktīvas 2003/109 (22) noteikumus padarīt elastīgākus attiecībā uz visiem pastāvīgajiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

4.6.3.

Tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri pēc piecu gadu uzturēšanās termiņa ir saņēmuši pastāvīgu uzturēšanās atļauju, būs nelabvēlīgāks juridiskais statuss salīdzinājumā ar augsti kvalificētiem imigrantiem darba ņēmējiem. Stabilas, pastāvīgas uzturēšanās nosacījums kļūs par sekundāru faktoru, kad būs jānodrošina juridiskā noteiktība un integrācija ES. EESK nesenajā atzinumā jau ir ierosinājusi Direktīvas 2003/109 (22) noteikumus padarīt elastīgākus attiecībā uz visiem pastāvīgajiem iedzīvotājiem.

| 4.7. | Priekšlikumā ir atsevišķi aspekti, kuru savietojamība ar dalībvalstu starptautiskajām juridiskajām saistībām ir apšaubāma. Piemēram, prasība, ka Zilās kartes turētājiem legālās uzturēšanās pirmajos divos gados ir ierobežota profesionālā mobilitāte, neatbilst Eiropas Konvencijas noteikumiem par migrantu darba ņēmēju tiesisko statusu (1977. gads), minētā dokumenta 8. punktā noteiktais maksimālais periods ir viens gads. |
| --- | --- |

4.7.

Priekšlikumā ir atsevišķi aspekti, kuru savietojamība ar dalībvalstu starptautiskajām juridiskajām saistībām ir apšaubāma. Piemēram, prasība, ka Zilās kartes turētājiem legālās uzturēšanās pirmajos divos gados ir ierobežota profesionālā mobilitāte, neatbilst Eiropas Konvencijas noteikumiem par migrantu darba ņēmēju tiesisko statusu (1977. gads), minētā dokumenta 8. punktā noteiktais maksimālais periods ir viens gads.

| 4.8. | Saskaņā ar direktīvas priekšlikumu persona, kura nav nodarbināta trīs secīgus mēnešus, nevar atjaunot ES Zilo karti. Tomēr trīs mēnešu periods neatbilst piecu mēnešu periodam, kas noteikts Eiropas Konvencijā par migrantu darba ņēmēju tiesisko statusu (9.4. punkts). |
| --- | --- |

4.8.

Saskaņā ar direktīvas priekšlikumu persona, kura nav nodarbināta trīs secīgus mēnešus, nevar atjaunot ES Zilo karti. Tomēr trīs mēnešu periods neatbilst piecu mēnešu periodam, kas noteikts Eiropas Konvencijā par migrantu darba ņēmēju tiesisko statusu (9.4. punkts).

| 4.9. | Komiteja ierosina apsvērt sešu mēnešu periodu, lai ievērotu starptautiskos nolīgumus un darba ņēmējiem atvieglotu iespējas atrast jaunu darbu. Tas īpaši nepieciešams gadījumos, kad darba ņēmējs piedalās apmācību programmā, lai iegūtu jaunu darbu. |
| --- | --- |

4.9.

Komiteja ierosina apsvērt sešu mēnešu periodu, lai ievērotu starptautiskos nolīgumus un darba ņēmējiem atvieglotu iespējas atrast jaunu darbu. Tas īpaši nepieciešams gadījumos, kad darba ņēmējs piedalās apmācību programmā, lai iegūtu jaunu darbu.

| 4.10. | EESK uzskata, ka pagaidu pasākumi, kas uz laiku ierobežo jauno ES dalībvalstu darba ņēmēju brīvu kustību, ir izņēmums, kas steidzami jāatceļ, jo īpaši attiecībā uz augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, nodrošinot ES pilsoņu priekšrokas principu. |
| --- | --- |

4.10.

EESK uzskata, ka pagaidu pasākumi, kas uz laiku ierobežo jauno ES dalībvalstu darba ņēmēju brīvu kustību, ir izņēmums, kas steidzami jāatceļ, jo īpaši attiecībā uz augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, nodrošinot ES pilsoņu priekšrokas principu.

| 4.11. | Nav pieļaujams, ka direktīvas noteikumi netiek piemēroti attiecībā uz bēgļiem un patvēruma pieprasītājiem. Kā jau EESK ierosinājusi, personām, kurām ir nepieciešama starptautiska aizsardzība, ir jābūt iespējai strādāt (23), ieskaitot augsti kvalificētus darba ņēmējus. |
| --- | --- |

4.11.

Nav pieļaujams, ka direktīvas noteikumi netiek piemēroti attiecībā uz bēgļiem un patvēruma pieprasītājiem. Kā jau EESK ierosinājusi, personām, kurām ir nepieciešama starptautiska aizsardzība, ir jābūt iespējai strādāt (23), ieskaitot augsti kvalificētus darba ņēmējus.

| 4.12. | Direktīvas priekšlikumā paredzēto elastīgāku sistēmu jauniešiem, kuri jaunāki par 30 gadiem (zemāks atalgojuma līmenis), varētu uzskatīt par diskriminējošu sistēmu, un EESK to neatbalsta. |
| --- | --- |

4.12.

Direktīvas priekšlikumā paredzēto elastīgāku sistēmu jauniešiem, kuri jaunāki par 30 gadiem (zemāks atalgojuma līmenis), varētu uzskatīt par diskriminējošu sistēmu, un EESK to neatbalsta.

| 4.13. | Visbeidzot, EESK uzsver integrācijas nozīmīgumu. Komiteja ir izstrādājusi vairākus pašiniciatīvas atzinumus, lai veicinātu integrācijas politikas (24), kā arī organizējusi konferences un uzklausīšanas sanāksmes. ES un valstu iestādēm jāsadarbojas, lai veicinātu integrācijas politiku īstenošanu, jo integrācija, vienlīdzīgas attieksmes principa veicināšana un cīņa pret diskrimināciju ir problēmjautājumi, ar kuriem saskaras Eiropas sabiedrība, jo īpaši vietējās pašvaldības, sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Komiteja sadarbojas ar Eiropas Komisiju, lai izveidotu Eiropas integrācijas forumu (25). |
| --- | --- |

4.13.

Visbeidzot, EESK uzsver integrācijas nozīmīgumu. Komiteja ir izstrādājusi vairākus pašiniciatīvas atzinumus, lai veicinātu integrācijas politikas (24), kā arī organizējusi konferences un uzklausīšanas sanāksmes. ES un valstu iestādēm jāsadarbojas, lai veicinātu integrācijas politiku īstenošanu, jo integrācija, vienlīdzīgas attieksmes principa veicināšana un cīņa pret diskrimināciju ir problēmjautājumi, ar kuriem saskaras Eiropas sabiedrība, jo īpaši vietējās pašvaldības, sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Komiteja sadarbojas ar Eiropas Komisiju, lai izveidotu Eiropas integrācijas forumu (25).

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2001) 386, galīgā redakcija.

1

(2)  Skat. EESK 2002. gada 16. janvāra atzinumu par tematu “Direktīvas priekšlikums par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, lai strādātu algotu darbu un veiktu saimniecisku darbību kā pašnodarbināta persona”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 80, 3.4.2002.) un EP ziņojums) OV C 43 E, 19.2.2004. (ziņotāja — Terrón i Cusí kdze).

2

Pariza Castaños

Terrón i Cusí

(3)  Skat. 2007. gada decembra Eiropadomes sanāksmes secinājumus (Legālās imigrācijas plāns) un EESK 2003. gada 10. decembra atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 80, 30.4.2004.).

3

Pariza Castaños

(4)  COM(2007) 249, galīgā redakcija.

4

(5)  Skat. EESK 2008. gada 13. marta atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka sankcijas darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu piederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli” ziņotāja — Roksandić kdze, līdzziņotājs — Almeida Freire kgs, atzinums pieņemts 2008. gada 12. un 13. marta plenārsesijā (OV C 204, 9.8.2008., 70. lpp.).

5

Roksandić

Almeida Freire

(6)  Skat. EESK 2005. gada 15. decembra atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā”, 4.1.5.6. punkts, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 65, 17.3.2006.).

6

Pariza Castaños

(7)  Skat. EESK 2005. gada 9. jūnija atzinumu par tematu “Zaļā grāmata par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 286, 17.11.2005.).

7

(8)  Skat. EESK 2002. gada 16. janvāra atzinumu par tematu “Direktīvas priekšlikums par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, lai strādātu algotu darbu un veiktu saimniecisku darbību kā pašnodarbināta persona”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 80, 3.4. 2002.).

8

Pariza Castaños

(9)  Skat. 4. zemsvītras piezīmi.

9

(10)  Skat EESK 2007. gada 25. oktobra atzinumu par tematu “Kopienas imigrācijas un sadarbības ar izcelsmes valstīm politika attīstības veicināšanai” (pašiniciatīvas atzinums), ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 44, 16.2.2008.) un EESK 2007. gada 12. decembra atzinumu par tematu “Migrācija un attīstība: iespējas un problēmas” (pašiniciatīvas atzinums), ziņotājs — Sharma kgs, atzinums pieņemts 2007. gada 12. un 13. decembra plenārsesijā (OV C 120, 16.5.2008., 82. lpp.).

10

Pariza Castaños

Sharma

(11)  Skat. EESK 2007. gada 25. oktobra atzinumu par tematu “Kopienas imigrācijas politika un sadarbība ar izcelsmes valstīm to attīstības veicināšanai”, (pašinicitīvas atzinums), ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 44, 16.2.2008.).

11

Pariza Castaños

(12)  “Dalībvalstis, kurās minimālā alga nav noteikta, nosaka valsts algas slieksni tā, lai tas vismaz trīskārt pārsniegtu minimālos ienākumus, ar kādiem attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem ir tiesības saņemt sociālo palīdzību šajā dalībvalstī”. 5.2. pants.

12

(13)  ES Zilās kartes formai ir jāatbilst Regulas 1030/2002, 13.6. 2002., OV L 157, 15.6.2002., noteikumiem, ar ko nosaka vienādu formu uzturēšanās atļaujām trešo valstu valstspiederīgajiem.

13

(14)  Padomes Direktīva 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos; 22.9.2003., OV L 251, 3.10.2003.

14

(15)  Padomes Direktīva 2003/109/EK, 25.11.2003. par to trešo valstu valstspiederīgo statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji; OV L 16, 23.1.2004.

15

(16)  Skat. EESK 2007. gada 25. oktobra atzinumu par tematu “Kopienas imigrācijas politika un sadarbība ar izcelsmes valstīm to attīstības veicināšanai”, (pašiniciatīvas atzinums), ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 44, 16.2.2008.).

16

Pariza Castaños

(17)  Skat EESK 2007. gada 30. maija atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas Kvalifikācijas ietvarstruktūras veidošanu”, 5.6. punkts, ziņotājs — Rodríguez García-Caro kgs (OV C 175, 27.7.2007.).

17

Rodríguez García-Caro

(18)  Skat. ILO Starptautisko standartizēto profesiju klasifikatoru, OIT CIVO-88.

18

. ILO

(19)  http:/www.unesco.org/education/information/nfsunesco/doc/isced_1997.htm

19

(20)  Eiropadomes Tamperes sanāksme, prezidentvalsts secinājumi, 1999. gada 15. un 16. oktobris. Secinājumu 18. punkts: “Eiropas Savienībai jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri legāli uzturas ES dalībvalstīs. Jāīsteno stingrāka integrācijas politika, lai viņi baudītu tādas pašas tiesības un pienākumus kā ES valstu pilsoņi, kā arī jāveicina diskriminācijas izskaušana ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā un jāizstrādā pasākumi cīņai pret rasismu un ksenofobiju”.

20

(21)  Turpmākajos mēnešos Komisija publicēs ziņojumu par direktīvas piemērošanu.

21

(22)  Skat. 18. zemsvītras piezīmi.

22

(23)  EESK 2008. gada 12. marta atzinums par tematu “Zaļā grāmata par Eiropas nākamo kopējo patvēruma sistēmu”, ziņotāja — Le Nouail-Marlière kdze, atzinums pieņemts 2008. gada 12. un 13. marta plenārsesijā (OV C 204, 9.8.2008., 77. lpp.).

23

Le Nouail-Marlière

(24)  EESK 2002. gada 21. marta atzinums par tematu “Imigrācija, integrācija un organizēta pilsoniskā sabiedrība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 125, 27.5.2002.).

24

Pariza Castaños

EESK 2003. gada 10. un 11. decembra atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 80, 30.3.2004.).

Pariza Castaños

EESK 2006. gada 13. un 14. septembra atzinums par tematu “Imigrācija ES un integrācijas politika: reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs, (OV C 318, 23.12.2006.).

Pariza Castaños

Konference par tematu “Imigrācija: pilsoniskās sabiedrības loma integrācijā”, Brisele, 2002. gada 9. un 10. septembris.

(25)  http://integrationforum.teamwork.fr/

25

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/114 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/114

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī”

COM(2007) 638 galīgā redakcija — 2007/0229 (CNS)

(2009/C 27/24)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2008. gada 7. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī”).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 10. jūnijā. Ziņotājs — Pariza Castaños kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 140 balsīm par, 3 balsīm pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1. | Pirms astoņiem gadiem Tamperes Eiropadome nolēma veicināt kopēju imigrācijas politiku, taču, īstenojot vienu no būtiskajiem tās aspektiem, proti, imigrantu uzņemšanas politiku un attiecīgu tiesību aktu izstrādi, nav gūti apmierinoši rezultāti Valstu tiesību akti par imigrantu uzņemšanu vēl joprojām nav saskaņoti ES līmenī, tie ir ļoti atšķirīgi un atspoguļo pretrunīgas politikas. |
| --- | --- |

1.1.

Pirms astoņiem gadiem Tamperes Eiropadome nolēma veicināt kopēju imigrācijas politiku, taču, īstenojot vienu no būtiskajiem tās aspektiem, proti, imigrantu uzņemšanas politiku un attiecīgu tiesību aktu izstrādi, nav gūti apmierinoši rezultāti Valstu tiesību akti par imigrantu uzņemšanu vēl joprojām nav saskaņoti ES līmenī, tie ir ļoti atšķirīgi un atspoguļo pretrunīgas politikas.

| 1.2. | Pirms vairāk nekā sešiem gadiem Komisija izstrādāja “Priekšlikumu direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, lai strādātu algotu darbu un veiktu saimniecisku darbību kā pašnodarbināta persona” (1). EESK un Parlaments sniedza par to labvēlīgu atzinumu (2). Tomēr Padomē minētais priekšlikums izskatīts tikai pirmajā lasījumā. Kopš tā laika dažās dalībvalstīs izstrādātajos jaunajos tiesību aktos par ekonomisko imigrāciju izmantotas ļoti dažādas pieejas. |
| --- | --- |

1.2.

Pirms vairāk nekā sešiem gadiem Komisija izstrādāja “Priekšlikumu direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, lai strādātu algotu darbu un veiktu saimniecisku darbību kā pašnodarbināta persona” (1). EESK un Parlaments sniedza par to labvēlīgu atzinumu (2). Tomēr Padomē minētais priekšlikums izskatīts tikai pirmajā lasījumā. Kopš tā laika dažās dalībvalstīs izstrādātajos jaunajos tiesību aktos par ekonomisko imigrāciju izmantotas ļoti dažādas pieejas.

| 1.3. | Turpmākajos gados Eiropas iedzīvotājiem būs vajadzīgs jaunu ekonomisko imigrantu ieguldījums, lai veicinātu ekonomisko un sociālo attīstību (3). Ja nemaina imigrācijas politiku, Lisabonas stratēģija demogrāfiskās situācijas dēļ varētu palikt neīstenota. Nepieciešama ir aktīva politika, lai uzņemtu ne tikai ļoti kvalificētus, bet arī mazāk kvalificētus darba ņēmējus. |
| --- | --- |

1.3.

Turpmākajos gados Eiropas iedzīvotājiem būs vajadzīgs jaunu ekonomisko imigrantu ieguldījums, lai veicinātu ekonomisko un sociālo attīstību (3). Ja nemaina imigrācijas politiku, Lisabonas stratēģija demogrāfiskās situācijas dēļ varētu palikt neīstenota. Nepieciešama ir aktīva politika, lai uzņemtu ne tikai ļoti kvalificētus, bet arī mazāk kvalificētus darba ņēmējus.

| 1.4. | Grūti saprotams, ka dažas valdības Eiropas Savienības Padomē ir izmantojušas veto pret Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem un saglabā veco, iepriekšējo laiku ierobežojošo politiku. Vienlaikus vēršas plašumā ēnu ekonomika un nelegāls darbs, kas piesaista imigrantus “bez dokumentiem”. Tā kā Eiropā nav kopēju tiesību aktu, dalībvalstis pieņem jaunus tiesību aktus, izmantojot ļoti dažādas politiskas pieejas, kas vēl vairāk sarežģī saskaņošanu. Šīs dažādas politiskās pieejas un atšķirības tiesību aktos iedzīvotājos izraisa neizpratni un nedrošību. |
| --- | --- |

1.4.

Grūti saprotams, ka dažas valdības Eiropas Savienības Padomē ir izmantojušas veto pret Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem un saglabā veco, iepriekšējo laiku ierobežojošo politiku. Vienlaikus vēršas plašumā ēnu ekonomika un nelegāls darbs, kas piesaista imigrantus “bez dokumentiem”. Tā kā Eiropā nav kopēju tiesību aktu, dalībvalstis pieņem jaunus tiesību aktus, izmantojot ļoti dažādas politiskas pieejas, kas vēl vairāk sarežģī saskaņošanu. Šīs dažādas politiskās pieejas un atšķirības tiesību aktos iedzīvotājos izraisa neizpratni un nedrošību.

| 1.5. | EESK ir ierosinājusi, lai Eiropas Savienības Padome attiecībā uz tiesību aktiem par imigrantu uzņemšanu atceltu vienprātības prasību un pieņemtu lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu un piemērojot Parlamenta koplēmuma procedūru (4). Tikai tādā veidā varēs izstrādāt kvalitatīvus tiesību aktus, kas veicinās saskaņošanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.5.

EESK ir ierosinājusi, lai Eiropas Savienības Padome attiecībā uz tiesību aktiem par imigrantu uzņemšanu atceltu vienprātības prasību un pieņemtu lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu un piemērojot Parlamenta koplēmuma procedūru (4). Tikai tādā veidā varēs izstrādāt kvalitatīvus tiesību aktus, kas veicinās saskaņošanu Eiropas Savienībā.

| 1.6. | EESK atbalsta, ka Lisabonas līgumā tiesību aktus par imigrāciju paredzēts pieņemt, piemērojot standarta procedūru (Komisijas iniciatīva, kvalificēts balsu vairākums Padomē un koplēmums ar Parlamentu). |
| --- | --- |

1.6.

EESK atbalsta, ka Lisabonas līgumā tiesību aktus par imigrāciju paredzēts pieņemt, piemērojot standarta procedūru (Komisijas iniciatīva, kvalificēts balsu vairākums Padomē un koplēmums ar Parlamentu).

| 1.7. | Pašreiz tomēr direktīvas priekšlikumu Padomē apspriež, ievērojot neefektīvo vienprātības prasību. Tādēļ EESK atzinumā par Hāgas programmu (5) ierosināja, ka “minētajām izmaiņām jānotiek tagad, pirms jauno likumdošanas priekšlikumu izskatīšanas”. EESK ierosina Padomei izmantot patvēruma jomā jau spēkā esošo “tilta” procedūru, lai minētās direktīvas pieņemtu ar kvalificētu balsu vairākumu un piemērojot koplēmuma procedūru. |
| --- | --- |

1.7.

Pašreiz tomēr direktīvas priekšlikumu Padomē apspriež, ievērojot neefektīvo vienprātības prasību. Tādēļ EESK atzinumā par Hāgas programmu (5) ierosināja, ka “minētajām izmaiņām jānotiek tagad, pirms jauno likumdošanas priekšlikumu izskatīšanas”. EESK ierosina Padomei izmantot patvēruma jomā jau spēkā esošo “tilta” procedūru, lai minētās direktīvas pieņemtu ar kvalificētu balsu vairākumu un piemērojot koplēmuma procedūru.

| 1.8. | EESK ir jau uzsvērusi, ka “attiecībā uz jaunajiem tiesību aktiem personu uzņemšanas jomā kopumā priekšroka dodama nevis nozaru tiesību aktiem, bet gan horizontālo tiesību aktu sistēmai”. “Komisijas izstrādātais un EESK atbalstītais priekšlikums direktīvai par ekonomisko migrantu uzņemšanu, ņemot vērā dažas izmaiņas, ir uzskatāms par labu tiesību akta priekšlikumu. Turklāt būtu ieteicams izstrādāt īpašus noteikumus par nozaru jautājumiem un konkrētām situācijām. Ja ES Padome izvēlētos sektorālo pieeju, kas vērsta vienīgi uz augsti kvalificētu imigrantu uzņemšanu, šāda pieeja īpaši neattiektos uz imigrāciju un arī būtu diskriminējoša. Minētais variants varētu būt vieglāks Padomei, bet tas neatbilst Eiropas vajadzībām.” (6) |
| --- | --- |

1.8.

EESK ir jau uzsvērusi, ka “attiecībā uz jaunajiem tiesību aktiem personu uzņemšanas jomā kopumā priekšroka dodama nevis nozaru tiesību aktiem, bet gan horizontālo tiesību aktu sistēmai”. “Komisijas izstrādātais un EESK atbalstītais priekšlikums direktīvai par ekonomisko migrantu uzņemšanu, ņemot vērā dažas izmaiņas, ir uzskatāms par labu tiesību akta priekšlikumu. Turklāt būtu ieteicams izstrādāt īpašus noteikumus par nozaru jautājumiem un konkrētām situācijām. Ja ES Padome izvēlētos sektorālo pieeju, kas vērsta vienīgi uz augsti kvalificētu imigrantu uzņemšanu, šāda pieeja īpaši neattiektos uz imigrāciju un arī būtu diskriminējoša. Minētais variants varētu būt vieglāks Padomei, bet tas neatbilst Eiropas vajadzībām.” (6)

| 1.9. | Lisabonas līgumā ir noteikti ierobežojumi attiecībā uz kopējiem tiesību aktiem: dalībvalstīm ir tiesības noteikt, cik lielu imigrantu skaitu tās var uzņemt savā teritorijā. Šis ierobežojums nav šķērslis, lai Eiropas Savienībā panāktu tiesību aktu saskaņošanas augstu pakāpi. Tas rosina dalībvalstis pārvaldīt ekonomisko imigrāciju, piemērojot kopējas un pārredzamas procedūras. Par darba un uzturēšanās atļauju izsniegšanu būs atbildīga attiecīga dalībvalsts iestāde, tomēr ievērojot Kopienas tiesību aktus. Tādējādi katra dalībvalsts, sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, varēs lemt par tai nepieciešamās imigrācijas raksturu. Pamatojoties uz Eiropas tiesību aktiem, valstu tiesību aktos būs jāņem vērā katras valsts īpašā situācija. |
| --- | --- |

1.9.

Lisabonas līgumā ir noteikti ierobežojumi attiecībā uz kopējiem tiesību aktiem: dalībvalstīm ir tiesības noteikt, cik lielu imigrantu skaitu tās var uzņemt savā teritorijā. Šis ierobežojums nav šķērslis, lai Eiropas Savienībā panāktu tiesību aktu saskaņošanas augstu pakāpi. Tas rosina dalībvalstis pārvaldīt ekonomisko imigrāciju, piemērojot kopējas un pārredzamas procedūras. Par darba un uzturēšanās atļauju izsniegšanu būs atbildīga attiecīga dalībvalsts iestāde, tomēr ievērojot Kopienas tiesību aktus. Tādējādi katra dalībvalsts, sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, varēs lemt par tai nepieciešamās imigrācijas raksturu. Pamatojoties uz Eiropas tiesību aktiem, valstu tiesību aktos būs jāņem vērā katras valsts īpašā situācija.

| 1.10. | Šī horizontālā rakstura direktīva, ar ko izveido apvienotu pieteikšanās procedūru trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu saņemt apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, atbilst Eiropas Savienības vēlmei izveidot visaptverošu imigrācijas politiku. |
| --- | --- |

1.10.

Šī horizontālā rakstura direktīva, ar ko izveido apvienotu pieteikšanās procedūru trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu saņemt apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, atbilst Eiropas Savienības vēlmei izveidot visaptverošu imigrācijas politiku.

| 1.11. | Eiropadome šo mērķi noteica 1999. gada oktobrī Tamperē, tās noslēguma deklarācijā minot, ka ES jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, un jānosaka viņiem tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

1.11.

Eiropadome šo mērķi noteica 1999. gada oktobrī Tamperē, tās noslēguma deklarācijā minot, ka ES jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, un jānosaka viņiem tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības iedzīvotājiem.

| 1.12. | Hāgas 2004. gada novembra programmā ir noteikts, ka “legālajai imigrācijai būs svarīga nozīme uz zināšanām balstītas ekonomikas veidošanā Eiropā un tā sekmēs tautsaimniecības attīstību, tādējādi sniedzot ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā”. |
| --- | --- |

1.12.

Hāgas 2004. gada novembra programmā ir noteikts, ka “legālajai imigrācijai būs svarīga nozīme uz zināšanām balstītas ekonomikas veidošanā Eiropā un tā sekmēs tautsaimniecības attīstību, tādējādi sniedzot ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā”.

| 1.13. | Komisija 2004. gadā izstrādāja Zaļo grāmatu (7), lai sāktu debates un konsultācijas par ekonomiskās migrācijas pārvaldību ES. EESK izstrādāja atzinumu (8), kurā ierosināja ES izstrādāt vienotus noteikumus par imigrantu uzņemšanu, nodrošinot augstu saskaņošanas pakāpi, un dot priekšroku nevis sektorāliem, bet gan horizontāliem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.13.

Komisija 2004. gadā izstrādāja Zaļo grāmatu (7), lai sāktu debates un konsultācijas par ekonomiskās migrācijas pārvaldību ES. EESK izstrādāja atzinumu (8), kurā ierosināja ES izstrādāt vienotus noteikumus par imigrantu uzņemšanu, nodrošinot augstu saskaņošanas pakāpi, un dot priekšroku nevis sektorāliem, bet gan horizontāliem tiesību aktiem.

| 1.14. | Eiropadome 2006. gada decembrī pieņēma Legālās migrācijas politikas plānu, kas ir mēģinājums sasniegt šādus divus mērķus: |
| --- | --- |

1.14.

Eiropadome 2006. gada decembrī pieņēma Legālās migrācijas politikas plānu, kas ir mēģinājums sasniegt šādus divus mērķus:

| 1.14.1. | Četros īpašos tiesību aktu priekšlikumos paredzēt uzņemšanas nosacījumus šādām imigrantu kategorijām: augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, pagaidu darba ņēmējiem, algotiem praktikantiem un uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

1.14.1.

Četros īpašos tiesību aktu priekšlikumos paredzēt uzņemšanas nosacījumus šādām imigrantu kategorijām: augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, pagaidu darba ņēmējiem, algotiem praktikantiem un uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem.

| 1.14.2. | Noteikt vispārējus principus tādai pieejai, kas ir taisnīga un kuras pamatā ir migrējošo darba ņēmēju tiesības. |
| --- | --- |

1.14.2.

Noteikt vispārējus principus tādai pieejai, kas ir taisnīga un kuras pamatā ir migrējošo darba ņēmēju tiesības.

2.   Direktīvas priekšlikums

| 2.1. | Direktīvas priekšlikumā paredzēts piešķirt drošu juridisko statusu trešo valstu darba ņēmējiem, kas jau saņēmuši darba un uzturēšanās atļaujas, un vienkāršot procedūras jauniem pieteikuma iesniedzējiem. |
| --- | --- |

2.1.

Direktīvas priekšlikumā paredzēts piešķirt drošu juridisko statusu trešo valstu darba ņēmējiem, kas jau saņēmuši darba un uzturēšanās atļaujas, un vienkāršot procedūras jauniem pieteikuma iesniedzējiem.

| 2.2. | Pašlaik ES dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga attieksme pret migrējošiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

2.2.

Pašlaik ES dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga attieksme pret migrējošiem darba ņēmējiem.

| 2.3. | Ļoti nevienlīdzīga ir arī attieksme pret imigrantiem salīdzinājumā ar Kopienas darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

2.3.

Ļoti nevienlīdzīga ir arī attieksme pret imigrantiem salīdzinājumā ar Kopienas darba ņēmējiem.

| 2.4. | Direktīvā ir paredzēts izveidot apvienotu pieteikšanās procedūru apvienotas atļaujas saņemšanai trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā, un noteikt trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, vienotu tiesību kopumu, kas aptver darba apstākļus, atalgojumu, atlaišanu, biedrošanos, piekļuvi profesionālajai izglītībai un galvenajiem sociālās nodrošināšanas pabalstiem utt. |
| --- | --- |

2.4.

Direktīvā ir paredzēts izveidot apvienotu pieteikšanās procedūru apvienotas atļaujas saņemšanai trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu uzturēties un strādāt dalībvalsts teritorijā, un noteikt trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, vienotu tiesību kopumu, kas aptver darba apstākļus, atalgojumu, atlaišanu, biedrošanos, piekļuvi profesionālajai izglītībai un galvenajiem sociālās nodrošināšanas pabalstiem utt.

| 2.5. | Tā ir horizontāla direktīva, kas attiecas uz ekonomiskajiem imigrantiem un visām personām, kuras sākotnēji ir uzņemtas valstī citu iemeslu dēļ, kas nav nodarbinātība, un kurām vēlāk, pamatojoties uz citiem Kopienas vai valstu noteikumiem (ģimeņu apvienošana, bēgļi, studenti, pētnieki utt.), ir piešķirtas tiesības piekļūt darba tirgum. |
| --- | --- |

2.5.

Tā ir horizontāla direktīva, kas attiecas uz ekonomiskajiem imigrantiem un visām personām, kuras sākotnēji ir uzņemtas valstī citu iemeslu dēļ, kas nav nodarbinātība, un kurām vēlāk, pamatojoties uz citiem Kopienas vai valstu noteikumiem (ģimeņu apvienošana, bēgļi, studenti, pētnieki utt.), ir piešķirtas tiesības piekļūt darba tirgum.

| 2.6. | Direktīva neattiecas uz starptautiskajiem darba ņēmējiem (9), kas nav uzskatāmi par dalībvalsts darba tirgus dalībniekiem, uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem, līgumdarbiniekiem, diplomētiem praktikantiem, sezonas darba ņēmējiem un, visbeidzot, personām, kas saņēmušas ilgtermiņa uzturēšanās atļauju. |
| --- | --- |

2.6.

Direktīva neattiecas uz starptautiskajiem darba ņēmējiem (9), kas nav uzskatāmi par dalībvalsts darba tirgus dalībniekiem, uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem, līgumdarbiniekiem, diplomētiem praktikantiem, sezonas darba ņēmējiem un, visbeidzot, personām, kas saņēmušas ilgtermiņa uzturēšanās atļauju.

| 2.7. | Šīs direktīvas priekšlikumā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir pienākums izskatīt pieteikumu uzturēšanās un darba atļaujas saņemšanai, izmantojot vienotu procedūru, un atļaujas piešķiršanas gadījumā izsniegt apvienotu uzturēšanās un darba atļauju. |
| --- | --- |

2.7.

Šīs direktīvas priekšlikumā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir pienākums izskatīt pieteikumu uzturēšanās un darba atļaujas saņemšanai, izmantojot vienotu procedūru, un atļaujas piešķiršanas gadījumā izsniegt apvienotu uzturēšanās un darba atļauju.

| 2.8. | Tādēļ katrai dalībvalstij jāieceļ par pieteikumu saņemšanu un atļauju izsniegšanu atbildīga iestāde, neskarot citu valsts iestāžu atbildību un pilnvaras izskatīt pieteikumus un pieņemt attiecīgus lēmumus. |
| --- | --- |

2.8.

Tādēļ katrai dalībvalstij jāieceļ par pieteikumu saņemšanu un atļauju izsniegšanu atbildīga iestāde, neskarot citu valsts iestāžu atbildību un pilnvaras izskatīt pieteikumus un pieņemt attiecīgus lēmumus.

| 2.9. | Apvienotai atļaujai trešo valstu valstspiederīgajiem jāizmanto vienota uzturēšanās atļaujas forma atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1030/2002. |
| --- | --- |

2.9.

Apvienotai atļaujai trešo valstu valstspiederīgajiem jāizmanto vienota uzturēšanās atļaujas forma atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1030/2002.

| 2.10. | Apvienotā atļauja piešķir tās turētājam tiesības ieceļot un uzturēties dalībvalstī, brīvi pārvietoties dalībvalsts teritorijā, šķērsot citas dalībvalstis un veikt darbību, kas atļauta saskaņā ar apvienoto atļauju. |
| --- | --- |

2.10.

Apvienotā atļauja piešķir tās turētājam tiesības ieceļot un uzturēties dalībvalstī, brīvi pārvietoties dalībvalsts teritorijā, šķērsot citas dalībvalstis un veikt darbību, kas atļauta saskaņā ar apvienoto atļauju.

| 2.11. | Apvienotajā procedūrā ir paredzētas konkrētas procesuālās garantijas, piemēram, pienākumu norādīt atteikuma iemeslu un pamatojumu: jebkurā gadījumā un, ja tas ir dalībvalstu kompetencē, atteikuma kritēriji un nosacījumi vienmēr jānosaka valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

2.11.

Apvienotajā procedūrā ir paredzētas konkrētas procesuālās garantijas, piemēram, pienākumu norādīt atteikuma iemeslu un pamatojumu: jebkurā gadījumā un, ja tas ir dalībvalstu kompetencē, atteikuma kritēriji un nosacījumi vienmēr jānosaka valstu tiesību aktos.

| 2.12. | Turklāt ir noteikts arī pienākums paredzēt iespēju pārsūdzēt atteikumu, par ko rakstiski jāinformē pieteikuma iesniedzējs viņam adresētajā paziņojumā. Tāpat jāinformē, kādi dokumenti nepieciešami pieprasījuma iesniegšanai un kādas nodevas jāmaksā. |
| --- | --- |

2.12.

Turklāt ir noteikts arī pienākums paredzēt iespēju pārsūdzēt atteikumu, par ko rakstiski jāinformē pieteikuma iesniedzējs viņam adresētajā paziņojumā. Tāpat jāinformē, kādi dokumenti nepieciešami pieprasījuma iesniegšanai un kādas nodevas jāmaksā.

| 2.13. | Tiesību jomā ir noteiktas minimālās prasības, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem, kam piešķirta apvienotā atļauja, neskarot dalībvalstu tiesības pieņemt labvēlīgākus nosacījumus. |
| --- | --- |

2.13.

Tiesību jomā ir noteiktas minimālās prasības, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem, kam piešķirta apvienotā atļauja, neskarot dalībvalstu tiesības pieņemt labvēlīgākus nosacījumus.

| 2.14. | Direktīvā ir noteikts, ka pret trešo valstu darba ņēmējiem un valstu darba ņēmējiem būs nodrošināta vienlīdzīga attieksme vismaz tādās jomās kā






  — | darba apstākļi, tostarp atalgojums un atlaišana, drošība un veselības aizsardzība darba vietā; |
| --- | --- | --- |

2.14.

Direktīvā ir noteikts, ka pret trešo valstu darba ņēmējiem un valstu darba ņēmējiem būs nodrošināta vienlīdzīga attieksme vismaz tādās jomās kā

—

darba apstākļi, tostarp atalgojums un atlaišana, drošība un veselības aizsardzība darba vietā;

| — | biedrošanās brīvība, līdzdalība un piederība darba ņēmēju vai darba devēju organizācijām, vai profesionālajām apvienībām; |
| --- | --- |

—

biedrošanās brīvība, līdzdalība un piederība darba ņēmēju vai darba devēju organizācijām, vai profesionālajām apvienībām;

| — | izglītība un arodmācība; |
| --- | --- |

—

izglītība un arodmācība;

| — | diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām; |
| --- | --- |

—

diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām;

| — | vienlīdzīga attieksme sociālā nodrošinājuma jomā attiecas uz Regulā EK 1408/71 minētajiem pabalstiem, tās noteikumus attiecinot arī uz personām, kas dalībvalstī ierodas no trešās valsts; |
| --- | --- |

—

vienlīdzīga attieksme sociālā nodrošinājuma jomā attiecas uz Regulā EK 1408/71 minētajiem pabalstiem, tās noteikumus attiecinot arī uz personām, kas dalībvalstī ierodas no trešās valsts;

| — | uzkrāto pensiju izmaksa, pārceļoties uz trešo valsti; |
| --- | --- |

—

uzkrāto pensiju izmaksa, pārceļoties uz trešo valsti;

| — | nodokļu priekšrocības; |
| --- | --- |

—

nodokļu priekšrocības;

| — | piekļuve precēm un pakalpojumiem, tostarp mājokļa ieguves kārtība un atbalsts, ko sniedz nodarbinātības dienesti; |
| --- | --- |

—

piekļuve precēm un pakalpojumiem, tostarp mājokļa ieguves kārtība un atbalsts, ko sniedz nodarbinātības dienesti;

| 2.15. | Nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi, dalībvalstis var noteikt ierobežojumus:






  — | izvirzīt prasību par valodas zināšanām, lai sniegtu piekļuvi izglītībai; |
| --- | --- | --- |

2.15.

Nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi, dalībvalstis var noteikt ierobežojumus:

—

izvirzīt prasību par valodas zināšanām, lai sniegtu piekļuvi izglītībai;

| — | noteikt ierobežojumus studiju stipendiju saņemšanai; |
| --- | --- |

—

noteikt ierobežojumus studiju stipendiju saņemšanai;

| — | ierobežot vienlīdzīgu attieksmi saistībā ar darba apstākļiem (atalgojums, atlaišana un veselības aizsardzība darba vietā), biedrošanās brīvību, nodokļu priekšrocības un tiesības uz sociālo nodrošinājumu konkrēti nodarbinātām personām. |
| --- | --- |

—

ierobežot vienlīdzīgu attieksmi saistībā ar darba apstākļiem (atalgojums, atlaišana un veselības aizsardzība darba vietā), biedrošanās brīvību, nodokļu priekšrocības un tiesības uz sociālo nodrošinājumu konkrēti nodarbinātām personām.

| 2.16. | Attiecībā uz diplomu atzīšanu ir paredzēts nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi saskaņā ar valstīs noteikto kārtību un atsaucoties uz Direktīvu 2005/36/EK, kurā ir noteikts, ka kvalifikācija, ko trešās valsts valstspiederīgais ieguvis citā dalībvalstī, jāatzīst tāpat, kā tiek atzīta ES iedzīvotāju kvalifikācija. |
| --- | --- |

2.16.

Attiecībā uz diplomu atzīšanu ir paredzēts nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi saskaņā ar valstīs noteikto kārtību un atsaucoties uz Direktīvu 2005/36/EK, kurā ir noteikts, ka kvalifikācija, ko trešās valsts valstspiederīgais ieguvis citā dalībvalstī, jāatzīst tāpat, kā tiek atzīta ES iedzīvotāju kvalifikācija.

| 2.17. | Nodrošinot vienādas tiesības uz piekļuvi precēm un pakalpojumiem, tostarp piekļuvi mājoklim, dalībvalstis varēs noteikt ierobežojumus sociālā mājokļa saņemšanai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas uzturas valstī mazāk nekā trīs gadus. |
| --- | --- |

2.17.

Nodrošinot vienādas tiesības uz piekļuvi precēm un pakalpojumiem, tostarp piekļuvi mājoklim, dalībvalstis varēs noteikt ierobežojumus sociālā mājokļa saņemšanai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas uzturas valstī mazāk nekā trīs gadus.

| 2.18. | Visbeidzot direktīvas priekšlikumā ir nodrošināta Kopienas nolīgumos un starptautiskajos instrumentos, tostarp Eiropas Padomes pieņemtajos noteikumos ietverto labvēlīgāko nosacījumu ievērošana attiecībā uz migrējošiem darba ņēmējiem, kas ir Eiropas Padomes dalībvalstu valstspiederīgie. Tāpat priekšlikums neliedz piemērot labvēlīgākus, starptautiskajos nolīgumos ietvertus nosacījumus, kas aizliedz diskrimināciju valstspiederības dēļ. |
| --- | --- |

2.18.

Visbeidzot direktīvas priekšlikumā ir nodrošināta Kopienas nolīgumos un starptautiskajos instrumentos, tostarp Eiropas Padomes pieņemtajos noteikumos ietverto labvēlīgāko nosacījumu ievērošana attiecībā uz migrējošiem darba ņēmējiem, kas ir Eiropas Padomes dalībvalstu valstspiederīgie. Tāpat priekšlikums neliedz piemērot labvēlīgākus, starptautiskajos nolīgumos ietvertus nosacījumus, kas aizliedz diskrimināciju valstspiederības dēļ.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK ir ierosinājusi, lai Eiropas Savienības Padome, pieņemot tiesību aktus par imigrantu uzņemšanu, atceltu vienprātības prasību un pieņemtu lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu un piemērojot koplēmuma procedūru (10). Tikai šādi būs iespējams izstrādāt kvalitatīvus tiesību aktus, kas veicinās saskaņošanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.1.

EESK ir ierosinājusi, lai Eiropas Savienības Padome, pieņemot tiesību aktus par imigrantu uzņemšanu, atceltu vienprātības prasību un pieņemtu lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu un piemērojot koplēmuma procedūru (10). Tikai šādi būs iespējams izstrādāt kvalitatīvus tiesību aktus, kas veicinās saskaņošanu Eiropas Savienībā.

| 3.2. | EESK atbalsta, ka tiesību aktus imigrācijas jomā Lisabonas līgumā ir paredzēts pieņemt, piemērojot standarta procedūru (Komisijas iniciatīva, kvalificēts balsu vairākums Padomē un Padomes un Parlamenta koplēmuma procedūra). |
| --- | --- |

3.2.

EESK atbalsta, ka tiesību aktus imigrācijas jomā Lisabonas līgumā ir paredzēts pieņemt, piemērojot standarta procedūru (Komisijas iniciatīva, kvalificēts balsu vairākums Padomē un Padomes un Parlamenta koplēmuma procedūra).

| 3.3. | Ņemot vērā to, ka pēc Lisabonas līguma ratificēšanas un stāšanās spēkā būs skaidrākas ES un dalībvalstu pilnvaras un Padome pieņems lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu un izmantojot koplēmuma procedūru, atceļot pašreizējo vienprātības prasību, kas kavē kopīgu tiesību aktu pieņemšanu; Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ierosina Padomei pieņemt tiesību aktus par imigrāciju, piemērojot standarta procedūru (tāpat kā pieņem tiesību aktus par patvēruma piešķiršanu), tādējādi jau iepriekš piemērojot Lisabonas līguma noteikumus. |
| --- | --- |

3.3.

Ņemot vērā to, ka pēc Lisabonas līguma ratificēšanas un stāšanās spēkā būs skaidrākas ES un dalībvalstu pilnvaras un Padome pieņems lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu un izmantojot koplēmuma procedūru, atceļot pašreizējo vienprātības prasību, kas kavē kopīgu tiesību aktu pieņemšanu; Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ierosina Padomei pieņemt tiesību aktus par imigrāciju, piemērojot standarta procedūru (tāpat kā pieņem tiesību aktus par patvēruma piešķiršanu), tādējādi jau iepriekš piemērojot Lisabonas līguma noteikumus.

| 3.4. | EESK ierosina, lai Padome vispirms izstrādātu minēto direktīvu un nevis Direktīvu par augsti kvalificētu nodarbinātību (COM(2007) 637) un citas nozaru direktīvas; un aicina Komisiju paātrināt darbu pie to uzņemšanas direktīvu izstrādes, kuras paredzēts sagatavot tuvākajos mēnešos (par pagaidu darbiniekiem, algotiem praktikantiem, viena uzņēmuma ietvaros norīkotajiem darba ņēmējiem). |
| --- | --- |

3.4.

EESK ierosina, lai Padome vispirms izstrādātu minēto direktīvu un nevis Direktīvu par augsti kvalificētu nodarbinātību (COM(2007) 637) un citas nozaru direktīvas; un aicina Komisiju paātrināt darbu pie to uzņemšanas direktīvu izstrādes, kuras paredzēts sagatavot tuvākajos mēnešos (par pagaidu darbiniekiem, algotiem praktikantiem, viena uzņēmuma ietvaros norīkotajiem darba ņēmējiem).

| 3.5. | EESK pauž vēlmi, lai Eiropas Savienībā būtu atbilstīgi kopīgi tiesību akti ar augstu saskaņošanas pakāpi, lai tādējādi imigrāciju pārvaldītu, izmantojot likumīgas, elastīgas un pārredzamas procedūras, kas trešo valstu valstspiederīgajiem nodrošinātu tādu pat attieksmi, tiesības un pienākumus kā Kopienas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

3.5.

EESK pauž vēlmi, lai Eiropas Savienībā būtu atbilstīgi kopīgi tiesību akti ar augstu saskaņošanas pakāpi, lai tādējādi imigrāciju pārvaldītu, izmantojot likumīgas, elastīgas un pārredzamas procedūras, kas trešo valstu valstspiederīgajiem nodrošinātu tādu pat attieksmi, tiesības un pienākumus kā Kopienas iedzīvotājiem.

| 3.6. | Šajā Direktīvas priekšlikumā iekļautās tiesības un pienākumi, lai trešo valstu valstspiederīgajiem nodrošinātu vienlīdzīgas tiesības uz atalgojumu, darba apstākļiem, biedrošanās brīvību, izglītību un profesionālā izglītību, ir labs pamats nākamajiem tiesību aktiem par imigrāciju. |
| --- | --- |

3.6.

Šajā Direktīvas priekšlikumā iekļautās tiesības un pienākumi, lai trešo valstu valstspiederīgajiem nodrošinātu vienlīdzīgas tiesības uz atalgojumu, darba apstākļiem, biedrošanās brīvību, izglītību un profesionālā izglītību, ir labs pamats nākamajiem tiesību aktiem par imigrāciju.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK uzskata, ka šai horizontālajai direktīvai, ar kuru paredz vienotu procedūru un tiesību kopumu trešo valstu valstpiederīgajiem, kas likumīgi uzturas vienā no dalībvalstīm, ir būtiska nozīme ES, lai veidotu kopēju ekonomiskās imigrācijas politiku. Direktīvas priekšlikumā ir ievērotas dalībvalstu tiesības noteikt, cik lielu imigrantu skaitu tās var uzņemt. |
| --- | --- |

4.1.

EESK uzskata, ka šai horizontālajai direktīvai, ar kuru paredz vienotu procedūru un tiesību kopumu trešo valstu valstpiederīgajiem, kas likumīgi uzturas vienā no dalībvalstīm, ir būtiska nozīme ES, lai veidotu kopēju ekonomiskās imigrācijas politiku. Direktīvas priekšlikumā ir ievērotas dalībvalstu tiesības noteikt, cik lielu imigrantu skaitu tās var uzņemt.

| 4.2. | EESK vēlas uzsvērt, ka Komisijas priekšlikumam ir svarīga nozīme, izstrādājot ES horizontālus tiesību aktus par trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas procedūru un tiesībām dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.2.

EESK vēlas uzsvērt, ka Komisijas priekšlikumam ir svarīga nozīme, izstrādājot ES horizontālus tiesību aktus par trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas procedūru un tiesībām dalībvalstīs.

| 4.3. | EESK atzinumā par Zaļo grāmatu (11) atbalstīja vienotas procedūras izveidošanu darbaspēka migrācijas jomā: “Saikne starp darba un uzturēšanas atļaujām norāda uz acīmredzamām atšķirībām dažādās dalībvalstīs. EESK uzskata, ka ES ir nepieciešama saskaņota likumdošana. Dalībvalsts iestādes būtu atbildīgas par atļauju izsniegšanu. Vienas dalībvalsts izsniegta atļauja būtu jāatzīst visā ES. EESK pauž vēlmi, ka tiesību aktos paredzētu minimālu administratīvo slogu un atvieglotu formalitātes iesaistītajām personām, piemēram, migrantiem, darba devējiem un varas iestādēm. Būtu ieteicams ieviest vienotu atļauju, proti, uzturēšanās atļauju, kas būtu apvienota ar darba atļauju.” |
| --- | --- |

4.3.

EESK atzinumā par Zaļo grāmatu (11) atbalstīja vienotas procedūras izveidošanu darbaspēka migrācijas jomā: “Saikne starp darba un uzturēšanas atļaujām norāda uz acīmredzamām atšķirībām dažādās dalībvalstīs. EESK uzskata, ka ES ir nepieciešama saskaņota likumdošana. Dalībvalsts iestādes būtu atbildīgas par atļauju izsniegšanu. Vienas dalībvalsts izsniegta atļauja būtu jāatzīst visā ES. EESK pauž vēlmi, ka tiesību aktos paredzētu minimālu administratīvo slogu un atvieglotu formalitātes iesaistītajām personām, piemēram, migrantiem, darba devējiem un varas iestādēm. Būtu ieteicams ieviest vienotu atļauju, proti, uzturēšanās atļauju, kas būtu apvienota ar darba atļauju.”

| 4.4. | EESK jau citētajā atzinumā par Zaļo grāmatu pauda viedokli, ka “debašu par tiesībām pamatā jābūt nediskriminācijas principam. Visiem migrējušiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņiem atļautā uzturēšanās un darba perioda ilguma jānodrošina tādas pašas ekonomiskās, darba un sociālās tiesības kā citiem darba ņēmējiem.” EESK vēlas uzsvērt, ka sociālajiem partneriem ir svarīga nozīme dažādos līmeņos (uzņēmums, nozare, valsts, Eiropa), lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi darba vietās. EESK, sadarbojoties ar Dublinas fondu un Eiropas sociālajiem partneriem, ir organizējusi uzklausīšanas sēdi, kuras secinājumi ir iekļauti citā atzinumā (12). |
| --- | --- |

4.4.

EESK jau citētajā atzinumā par Zaļo grāmatu pauda viedokli, ka “debašu par tiesībām pamatā jābūt nediskriminācijas principam. Visiem migrējušiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņiem atļautā uzturēšanās un darba perioda ilguma jānodrošina tādas pašas ekonomiskās, darba un sociālās tiesības kā citiem darba ņēmējiem.” EESK vēlas uzsvērt, ka sociālajiem partneriem ir svarīga nozīme dažādos līmeņos (uzņēmums, nozare, valsts, Eiropa), lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi darba vietās. EESK, sadarbojoties ar Dublinas fondu un Eiropas sociālajiem partneriem, ir organizējusi uzklausīšanas sēdi, kuras secinājumi ir iekļauti citā atzinumā (12).

| 4.5. | Atzinumā par Zaļo grāmatu (13) ir uzsvērts, ka “EESK izsaka īpašu priekšlikumu par tiesību kopumu, kas jāpiešķir trešo valstu pilsoņiem, kuri uz laiku un legāli strādā un uzturas Eiropas Savienībā.” EESK norāda, ka migrējošie darba ņēmēji maksā nodokļus uzņēmējas valsts iestādēm un veic ar darbu saistītās sociālās apdrošināšanas iemaksas atbilstīgi dalībvalstu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.5.

Atzinumā par Zaļo grāmatu (13) ir uzsvērts, ka “EESK izsaka īpašu priekšlikumu par tiesību kopumu, kas jāpiešķir trešo valstu pilsoņiem, kuri uz laiku un legāli strādā un uzturas Eiropas Savienībā.” EESK norāda, ka migrējošie darba ņēmēji maksā nodokļus uzņēmējas valsts iestādēm un veic ar darbu saistītās sociālās apdrošināšanas iemaksas atbilstīgi dalībvalstu tiesību aktiem.

| 4.6. | Vienlaikus ir uzsvērts, ka EESK ierosināja nodrošināt ne tikai vienlīdzīgu attieksmi darba vietās (darba apstākļi, atalgojums, atlaišana, veselības aizsardzība un drošība darba vietā utt.), bet arī šādas tiesības:






  — | tiesības uz sociālo nodrošinājumu, tostarp veselības aprūpi; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Vienlaikus ir uzsvērts, ka EESK ierosināja nodrošināt ne tikai vienlīdzīgu attieksmi darba vietās (darba apstākļi, atalgojums, atlaišana, veselības aizsardzība un drošība darba vietā utt.), bet arī šādas tiesības:

—

tiesības uz sociālo nodrošinājumu, tostarp veselības aprūpi;

| — | tiesības iegādāties preces un pakalpojumus, tostarp mājokli, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

tiesības iegādāties preces un pakalpojumus, tostarp mājokli, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā ES iedzīvotājiem;

| — | piekļuvi izglītībai un profesionālajai izglītībai; |
| --- | --- |

—

piekļuvi izglītībai un profesionālajai izglītībai;

| — | diplomu, sertifikātu un zinātniskā grāda atzīšanu atbilstoši Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

diplomu, sertifikātu un zinātniskā grāda atzīšanu atbilstoši Kopienas tiesību aktiem;

| — | tiesības uz izglītību nepilngadīgajiem, tostarp finansējumu un studiju stipendijas; |
| --- | --- |

—

tiesības uz izglītību nepilngadīgajiem, tostarp finansējumu un studiju stipendijas;

| — | tiesības veikt pedagoģisko darbu un zinātnisko pētniecību saskaņā ar direktīvā izteikto priekšlikumu (14); |
| --- | --- |

—

tiesības veikt pedagoģisko darbu un zinātnisko pētniecību saskaņā ar direktīvā izteikto priekšlikumu (14);

| — | tiesības uz bezmaksas juridisko palīdzību nepieciešamības gadījumos; |
| --- | --- |

—

tiesības uz bezmaksas juridisko palīdzību nepieciešamības gadījumos;

| — | tiesības uz bezmaksas darbā iekārtošanas pakalpojumiem (sabiedriskie pakalpojumi); |
| --- | --- |

—

tiesības uz bezmaksas darbā iekārtošanas pakalpojumiem (sabiedriskie pakalpojumi);

| — | tiesības uz uzņēmējas valsts valodas apmācību; |
| --- | --- |

—

tiesības uz uzņēmējas valsts valodas apmācību;

| — | cieņu pret kultūru daudzveidību; |
| --- | --- |

—

cieņu pret kultūru daudzveidību;

| — | tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstī. |
| --- | --- |

—

tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstī.

| 4.7. | EESK 2004. gadā pieņēma pašiniciatīvas atzinumu (15), ierosinot Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ratificēt “Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu aizsardzību”, ko 1990. gadā pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā Asambleja (16), lai nodrošinātu migrējošo darba ņēmēju pamattiesību ievērošanu ne tikai Eiropā, bet arī visā pasaulē. EESK ierosina Komisijai veikt jaunus pasākumus Konvencijas ratificēšanai, izvirzot mērķi stiprināt starptautisko imigrantu tiesību sistēmu. |
| --- | --- |

4.7.

EESK 2004. gadā pieņēma pašiniciatīvas atzinumu (15), ierosinot Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ratificēt “Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu aizsardzību”, ko 1990. gadā pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā Asambleja (16), lai nodrošinātu migrējošo darba ņēmēju pamattiesību ievērošanu ne tikai Eiropā, bet arī visā pasaulē. EESK ierosina Komisijai veikt jaunus pasākumus Konvencijas ratificēšanai, izvirzot mērķi stiprināt starptautisko imigrantu tiesību sistēmu.

| 4.8. | EESK ierosina Direktīvas pamatojumā iekļaut jaunu punktu par ILO standartu ievērošanu tiesību aktos par imigrāciju, īpaši ILO konvencijas par migrējošiem darba ņēmējiem (C 97 un C 143). |
| --- | --- |

4.8.

EESK ierosina Direktīvas pamatojumā iekļaut jaunu punktu par ILO standartu ievērošanu tiesību aktos par imigrāciju, īpaši ILO konvencijas par migrējošiem darba ņēmējiem (C 97 un C 143).

| 4.9. | EESK arī ierosina ar Direktīvu, kā arī Kopienas tiesību aktiem par diskriminācijas apkarošanu nodrošināt vīriešu un sieviešu vienlīdzību. |
| --- | --- |

4.9.

EESK arī ierosina ar Direktīvu, kā arī Kopienas tiesību aktiem par diskriminācijas apkarošanu nodrošināt vīriešu un sieviešu vienlīdzību.

| 4.10. | Direktīva jāattiecina arī uz pagaidu darba ņēmējiem. Kaut arī Komisija sagatavo īpašu direktīvu, EESK uzskata, ka arī minētajai darba ņēmēju kategorijai jānodrošina vienlīdzīga attieksme, it īpaši darba vietās. |
| --- | --- |

4.10.

Direktīva jāattiecina arī uz pagaidu darba ņēmējiem. Kaut arī Komisija sagatavo īpašu direktīvu, EESK uzskata, ka arī minētajai darba ņēmēju kategorijai jānodrošina vienlīdzīga attieksme, it īpaši darba vietās.

| 4.11. | EESK pauž bažas un neatbalsta direktīvā paredzēto iespēju dalībvalstīm ierobežot tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi (17) attiecībā uz darba apstākļiem (atalgojums un atlaišana, veselības aizsardzība un drošība darba vietā, sociālais nodrošinājums) un biedrošanās brīvību. Minētie ierobežojumi ir pretrunā ar 2. panta noteikumiem. Tie var kaitēt arī nediskriminācijas principa ievērošanai. Komiteja uzskata, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi vienlīdzīga attieksme ir viens no Kopienas tiesību principiem. |
| --- | --- |

4.11.

EESK pauž bažas un neatbalsta direktīvā paredzēto iespēju dalībvalstīm ierobežot tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi (17) attiecībā uz darba apstākļiem (atalgojums un atlaišana, veselības aizsardzība un drošība darba vietā, sociālais nodrošinājums) un biedrošanās brīvību. Minētie ierobežojumi ir pretrunā ar 2. panta noteikumiem. Tie var kaitēt arī nediskriminācijas principa ievērošanai. Komiteja uzskata, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi vienlīdzīga attieksme ir viens no Kopienas tiesību principiem.

| 4.12. | Tomēr visi ierobežojumi vienmēr jāslaidro, ņemot vērā citus obligātus un labvēlīgākus starptautiskos juridiskos nosacījumus, piemēram, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām, Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvenciju, dažādas Starptautiskās darba organizācijas konvencijas un labvēlīgākus Kopienas un valstu tiesību aktus. |
| --- | --- |

4.12.

Tomēr visi ierobežojumi vienmēr jāslaidro, ņemot vērā citus obligātus un labvēlīgākus starptautiskos juridiskos nosacījumus, piemēram, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām, Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvenciju, dažādas Starptautiskās darba organizācijas konvencijas un labvēlīgākus Kopienas un valstu tiesību aktus.

| 4.13. | Direktīvā ir paredzēts, ka atteikumam izsniegt apvienotu atļauju jābūt rakstiskam un ka ieinteresētā persona var iesniegt prasību dalībvalsts tiesā. Gadījumos, kad ieinteresētā persona pārsūdz atteikumu saistībā ar atļaujas atjaunināšanu, apturēšanu vai atsaukšanu, EESK ierosina apturēt (18) administratīvā lēmuma izpildi līdz tiesas galīgam spriedumam. |
| --- | --- |

4.13.

Direktīvā ir paredzēts, ka atteikumam izsniegt apvienotu atļauju jābūt rakstiskam un ka ieinteresētā persona var iesniegt prasību dalībvalsts tiesā. Gadījumos, kad ieinteresētā persona pārsūdz atteikumu saistībā ar atļaujas atjaunināšanu, apturēšanu vai atsaukšanu, EESK ierosina apturēt (18) administratīvā lēmuma izpildi līdz tiesas galīgam spriedumam.

| 4.14. | Visbeidzot, EESK uzsver integrācijas būtisko nozīmi. Tā ir izstrādājusi dažādus pašiniciatīvas atzinumus, lai veicinātu integrācijas politiku (19), un rīkojusi konferences un uzklausīšanas sēdes. ES un valstu iestādēm jāsadarbojas, lai veicinātu integrācijas politiku, jo Eiropas sabiedrības — īpaši vietējo pašvaldību, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju— uzdevums ir nodrošināt integrāciju un vienlīdzīgu attieksmi un cīnīties pret diskrimināciju. EESK, sadarbojoties ar Eiropas Komisiju, organizē Eiropas integrācijas forumu (20). |
| --- | --- |

4.14.

Visbeidzot, EESK uzsver integrācijas būtisko nozīmi. Tā ir izstrādājusi dažādus pašiniciatīvas atzinumus, lai veicinātu integrācijas politiku (19), un rīkojusi konferences un uzklausīšanas sēdes. ES un valstu iestādēm jāsadarbojas, lai veicinātu integrācijas politiku, jo Eiropas sabiedrības — īpaši vietējo pašvaldību, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju— uzdevums ir nodrošināt integrāciju un vienlīdzīgu attieksmi un cīnīties pret diskrimināciju. EESK, sadarbojoties ar Eiropas Komisiju, organizē Eiropas integrācijas forumu (20).

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2001) 386 galīgā redakcija.

1

(2)  Skat. EESK 2002. gada 16. janvāra atzinumu par tematu “Priekšlikums Padomes Direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, lai strādātu algotu darbu un veiktu saimniecisko darbību kā pašnodarbināta persona”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 80, 3.4.2002.), un EP 2004. gada 19. februāra atzinumu OV C 43, 19.2.2004., (zinotāja: Terrón i Cusí kdze).

2

Pariza Castaños

Terrón i Cusí

(3)  Eiropadomes 2006. gada decembra secinājumi (Legālās migrācijas politikas plāns) un skat. EESK 2003. gada 10. decembra atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību”, ziņotājs Pariza Castaños kgs (OV C 80, 30.4.2004.).

3

Pariza Castaños

(4)  EESK 2005. gada 15. decembra atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (ziņotājs —. Pariza Castaños kgs (OV C 65, 17.3.2006.).

4

Pariza Castaños

(5)  Skat. 4. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Skat. 4. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  “Zaļā grāmata par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai”, COM(2004) 811. galīgā redakcija.

7

(8)  EESK 2005. gada 9. jūnija atzinums par tematu “Zaļā grāmata par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 286, 17.11.2005.).

8

Pariza Castaños

(9)  Direktīva 96/71/EK.

9

(10)  Skat. 4. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  Skat. 8. zemsvītras piezīmi.

11

(12)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2006. gada 13.-14. septembra atzinums par tematu “Imigrācija, integrācija: reģionālo un vietējo valdību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 318, 23.12.2006.).

12

Pariza Castaños

(13)  Skat. 8. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  Skat. Komisijas priekšlikumu Direktīvai COM(2004) 178 par trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu ES zinātniskās pētniecības veikšanai. Sakt. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2004. gada 27. oktobra atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam par vienu priekšlikumu direktīvai un diviem priekšlikumiem ieteikumam, lai atvieglotu trešās valsts valstpiederīgo uzņemšanu zinātniskās pētniecības veikšanai Eiropas Kopienā”, ziņotāja — KING kdze (OV C 120, 20.5.2005.).

14

KING

(15)  Skat. EESK 2006. gada 30. jūnija atzinumu par tematu “Starptautiskā konvencija par migrējošiem darba ņēmējiem”, ziņotājs Pariza Castaños kgs (OV C 302, 7.12.2004.).

15

Pariza Castaños

(16)  1990. gada 18. decembra Rezolūcija 45/158, kas stājās spēkā 2003. gada 1. jūlijā.

16

(17)  Atr.12-2.

17

(18)  8. pants

18

(19)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2002. gada 21. marta atzinums par tematu “Imigrācija, integrācija un organizēta pilsoniskā sabiedrība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 125, 27.5.2002.).

19

Pariza Castaños

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2003. gada 10.-11. decembra atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Imigrācija, integrācija un nodarbinātība””, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 80, 30.3.2004.).

Pariza Castaños

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2006. gada 13.-14. septembra atzinums par tematu “Imigrācija, integrācija: reģionālo un vietējo valdību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbība”, ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 318, 23.12.2006).

Pariza Castaños

Konference par tematu “Imigrācija — pilsoniskās sabiedrības nozīme integrācijā”, Brisele, 2002. gada 9. un 10. septembris.

(20)  http://integrationforum.teamwork.fr/

20

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/119 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/119

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas radošuma un inovācijas gadu (2009)”

COM(2008) 159 galīgā redakcija — 2008/0064 (COD)

(2009/C 27/25)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2008. gada 7. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009)”.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Birojs 2008. gada 21. aprīlī uzdeva Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par minēto jautājumu.

Ņemot vērā darba steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē) ar 108 balsīm par un 5 atturoties iecēla Rodríguez García-Caro kgu par galveno ziņotāju un pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi

| 1.1. | EESK pauž pilnīgu atbalstu visa veida pasākumiem radošuma un inovācijas veicināšanai Eiropas Savienības iedzīvotāju vidū un atzinīgi vērtē iniciatīvu veltīt Eiropas gadu radošuma atbalstam un veicināšanai, izmantojot mūžizglītību kā inovācijas virzītājspēku. EESK vairākkārt ir uzsvērusi inovācijas veicināšanas nozīmi, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijā izvirzītos mērķus (1). |
| --- | --- |

1.1.

EESK pauž pilnīgu atbalstu visa veida pasākumiem radošuma un inovācijas veicināšanai Eiropas Savienības iedzīvotāju vidū un atzinīgi vērtē iniciatīvu veltīt Eiropas gadu radošuma atbalstam un veicināšanai, izmantojot mūžizglītību kā inovācijas virzītājspēku. EESK vairākkārt ir uzsvērusi inovācijas veicināšanas nozīmi, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijā izvirzītos mērķus (1).

| 1.2. | Lai gan EESK atbalsta Eiropas Radošuma un inovācijas gada noteikšanas pamatprincipus, Komiteja, pamatojoties uz šajā atzinumā minētajiem apsvērumiem, uzskata, ka minētais priekšlikums nav labākais iespējamais līdzeklis izvirzītā mērķa sasniegšanai. Citi Eiropas gadi ir organizēti ļoti savlaicīgi, dodot iespēju izvirzīt priekšlikumus divus gadus pirms attiecīgā gada sākuma, bet šajā gadījumā periods no Komisijas priekšlikuma apstiprināšanas līdz Eiropas gada sākumam būs tikai septiņi mēneši, kuru laikā Eiropas Parlamentam un Padomei jāpieņem lēmums, un Komisijai un dalībvalstīm jāizstrādā un jāsaskaņo veicamie pasākumi. EESK uzskata, ka minētais process ir sasteigts un varētu apdraudēt Eiropas Radošuma un inovācijas gada norisi, kam būtu labāk jāsagatavojas, ņemot vērā šāda pasākuma nozīmīgumu. |
| --- | --- |

1.2.

Lai gan EESK atbalsta Eiropas Radošuma un inovācijas gada noteikšanas pamatprincipus, Komiteja, pamatojoties uz šajā atzinumā minētajiem apsvērumiem, uzskata, ka minētais priekšlikums nav labākais iespējamais līdzeklis izvirzītā mērķa sasniegšanai. Citi Eiropas gadi ir organizēti ļoti savlaicīgi, dodot iespēju izvirzīt priekšlikumus divus gadus pirms attiecīgā gada sākuma, bet šajā gadījumā periods no Komisijas priekšlikuma apstiprināšanas līdz Eiropas gada sākumam būs tikai septiņi mēneši, kuru laikā Eiropas Parlamentam un Padomei jāpieņem lēmums, un Komisijai un dalībvalstīm jāizstrādā un jāsaskaņo veicamie pasākumi. EESK uzskata, ka minētais process ir sasteigts un varētu apdraudēt Eiropas Radošuma un inovācijas gada norisi, kam būtu labāk jāsagatavojas, ņemot vērā šāda pasākuma nozīmīgumu.

| 1.3. | Divi aspekti, kurus EESK uzskata par ļoti būtiskiem, priekšlikumā ir formulēti ļoti neskaidri, un tie būtu jāprecizē priekšlikuma tekstā. Pirmais aspekts ir uz Eiropas gada finansēšana un otrs aspekts — atsauce uz citu ES politiku un programmu atbalstu vai iesaistīšanu ne tikai saistībā ar mūžizglītības jomu. |
| --- | --- |

1.3.

Divi aspekti, kurus EESK uzskata par ļoti būtiskiem, priekšlikumā ir formulēti ļoti neskaidri, un tie būtu jāprecizē priekšlikuma tekstā. Pirmais aspekts ir uz Eiropas gada finansēšana un otrs aspekts — atsauce uz citu ES politiku un programmu atbalstu vai iesaistīšanu ne tikai saistībā ar mūžizglītības jomu.

| 1.3.1. | EESK akceptē Eiropas Komisijas priekšlikumu, ciktāl nav vajadzības izveidot īpašas Eiropas gadam paredzētas budžeta apropriācijas, un piekrīt tam, ka varētu izmantot Mūžizglītības programmai paredzētās apropriācijas, kas ietver arī īpaši izvirzītus mērķus inovācijas jomā. EESK tomēr atzīmē, ka priekšlikuma formulējumā nav norādes, cik daudz līdzekļu varētu paredzēt minētajam pasākumam, nosakot vienīgi to, ka budžeta avots ir Mūžizglītības programma un ka iniciatīvu līdzfinansējumu nodrošinās citas programmas, kas nav norādītas vai precizētas. Ņemot vērā lēmuma priekšlikumā izklāstīto, Komiteja uzskata, ka nepieciešams norādīt dažus skaitļus, kas atspoguļo pasākuma īstenošanai paredzētos izdevumus. EESK uzskata, ka priekšlikumā ir jāiekļauj budžeta tāme. |
| --- | --- |

1.3.1.

EESK akceptē Eiropas Komisijas priekšlikumu, ciktāl nav vajadzības izveidot īpašas Eiropas gadam paredzētas budžeta apropriācijas, un piekrīt tam, ka varētu izmantot Mūžizglītības programmai paredzētās apropriācijas, kas ietver arī īpaši izvirzītus mērķus inovācijas jomā. EESK tomēr atzīmē, ka priekšlikuma formulējumā nav norādes, cik daudz līdzekļu varētu paredzēt minētajam pasākumam, nosakot vienīgi to, ka budžeta avots ir Mūžizglītības programma un ka iniciatīvu līdzfinansējumu nodrošinās citas programmas, kas nav norādītas vai precizētas. Ņemot vērā lēmuma priekšlikumā izklāstīto, Komiteja uzskata, ka nepieciešams norādīt dažus skaitļus, kas atspoguļo pasākuma īstenošanai paredzētos izdevumus. EESK uzskata, ka priekšlikumā ir jāiekļauj budžeta tāme.

| 1.3.2. | Attiecībā uz finansēšanas atbalstu, ko varētu saņemt no citām programmām un politikām, priekšlikums ir vēl neskaidrāks. No dokumenta izriet, ka, ņemot vērā to, ka inovācijas veicināšana ir viens no citu programmu, piemēram, Uzņēmējdarbības un inovācijas programmas un IKT politikas atbalsta programmas (abas minētās programmas ir iekļautas Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammā), īpašajiem mērķiem, minētās programmas varētu izmantot Eiropas gada pasākumu līdzfinansēšanai. Šajā sakarā EESK uzskata, ka priekšlikuma formulējumā ir jāprecizē, kuras programmas un kādā apjomā tiks izmantotas Eiropas gada līdzfinansēšanai, un kādā veidā tiks saskaņotas iniciatīvas dažādu līdzfinansēšanas programmu ietvaros, kas ir dažādu Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātu pārziņā. |
| --- | --- |

1.3.2.

Attiecībā uz finansēšanas atbalstu, ko varētu saņemt no citām programmām un politikām, priekšlikums ir vēl neskaidrāks. No dokumenta izriet, ka, ņemot vērā to, ka inovācijas veicināšana ir viens no citu programmu, piemēram, Uzņēmējdarbības un inovācijas programmas un IKT politikas atbalsta programmas (abas minētās programmas ir iekļautas Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammā), īpašajiem mērķiem, minētās programmas varētu izmantot Eiropas gada pasākumu līdzfinansēšanai. Šajā sakarā EESK uzskata, ka priekšlikuma formulējumā ir jāprecizē, kuras programmas un kādā apjomā tiks izmantotas Eiropas gada līdzfinansēšanai, un kādā veidā tiks saskaņotas iniciatīvas dažādu līdzfinansēšanas programmu ietvaros, kas ir dažādu Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātu pārziņā.

| 1.4. | Pamatojoties uz jau minētajiem argumentiem, kas veido šā atzinuma lielāko daļu, EESK ierosina Eiropas Komisijai vēlreiz izskatīt šo priekšlikumu un ņemt vērā šajā atzinumā iekļautās Komitejas piezīmes. Turklāt EESK arī ierosina Eiropas Parlamentam un Padomei ņemt vērā iepriekš minētos argumentus un grozīt lēmuma formulējumu tajās jomās, kurās nepieciešami plašāki precizējumi. |
| --- | --- |

1.4.

Pamatojoties uz jau minētajiem argumentiem, kas veido šā atzinuma lielāko daļu, EESK ierosina Eiropas Komisijai vēlreiz izskatīt šo priekšlikumu un ņemt vērā šajā atzinumā iekļautās Komitejas piezīmes. Turklāt EESK arī ierosina Eiropas Parlamentam un Padomei ņemt vērā iepriekš minētos argumentus un grozīt lēmuma formulējumu tajās jomās, kurās nepieciešami plašāki precizējumi.

2.   Ievads

| 2.1. | Lisabonas Eiropadomes 2000. gada marta ārkārtas sanāksmes secinājumos izklāstīta ne tikai nepieciešamība noteikt jaunas pamatprasmes, ko nodrošinātu mūžizglītība, un uzsvērts, ka cilvēki ir Eiropas galvenā pamatvērtība, bet arī norādīts, ka Eiropas izglītības un apmācību sistēmām jāpielāgojas gan uz zināšanām balstītas sabiedrības prasībām, gan nepieciešamībai uzlabot nodarbinātības standartus un kvalitāti. |
| --- | --- |

2.1.

Lisabonas Eiropadomes 2000. gada marta ārkārtas sanāksmes secinājumos izklāstīta ne tikai nepieciešamība noteikt jaunas pamatprasmes, ko nodrošinātu mūžizglītība, un uzsvērts, ka cilvēki ir Eiropas galvenā pamatvērtība, bet arī norādīts, ka Eiropas izglītības un apmācību sistēmām jāpielāgojas gan uz zināšanām balstītas sabiedrības prasībām, gan nepieciešamībai uzlabot nodarbinātības standartus un kvalitāti.

| 2.2. | Pamatprasmes vai galvenās kompetences mūžizglītībai tika noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra rekomendācijā (2), un tās ir uzskatāmas par inovācijas, ražīguma un konkurētspējas būtisku faktoru, kas ir izšķiroši nozīmīgs uz zināšanām balstītā sabiedrībā. Tajā laikā EESK izstrādāja atzinumu par minēto rekomendāciju (3). |
| --- | --- |

2.2.

Pamatprasmes vai galvenās kompetences mūžizglītībai tika noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra rekomendācijā (2), un tās ir uzskatāmas par inovācijas, ražīguma un konkurētspējas būtisku faktoru, kas ir izšķiroši nozīmīgs uz zināšanām balstītā sabiedrībā. Tajā laikā EESK izstrādāja atzinumu par minēto rekomendāciju (3).

| 2.3. | Briseles Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmes secinājumos Padome aicina dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes turpināt radīt labākus nosacījumus inovācijai un veikt lielākus ieguldījumus pētniecībā un attīstībā. Turklāt sadaļā par inovācijas, pētniecības un izglītības veicināšanu Padome atzīst, ka dalībvalstis ir nolēmušas uzlabot galvenos nosacījumus inovācijas attīstībai, piemēram, konkurētspējīgus tirgus, kā arī mobilizēt papildresursus pētniecības, attīstības un inovācijas pasākumiem. Tādēļ Padome aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt inovāciju politikas īstenošanu, apzinoties, ka izglītība un apmācība ir nepieciešamie nosacījumi, lai “zināšanu trijstūris” (izglītība, pētniecība un inovācija) darbotos atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

2.3.

Briseles Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmes secinājumos Padome aicina dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes turpināt radīt labākus nosacījumus inovācijai un veikt lielākus ieguldījumus pētniecībā un attīstībā. Turklāt sadaļā par inovācijas, pētniecības un izglītības veicināšanu Padome atzīst, ka dalībvalstis ir nolēmušas uzlabot galvenos nosacījumus inovācijas attīstībai, piemēram, konkurētspējīgus tirgus, kā arī mobilizēt papildresursus pētniecības, attīstības un inovācijas pasākumiem. Tādēļ Padome aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt inovāciju politikas īstenošanu, apzinoties, ka izglītība un apmācība ir nepieciešamie nosacījumi, lai “zināšanu trijstūris” (izglītība, pētniecība un inovācija) darbotos atbilstošā līmenī.

| 2.4. | Eiropas Radošuma un inovācijas gada pasākumu īstenošana ir atbilstošs veids, lai sniegtu ieguldījumu diskusijās par problēmām, ar ko saskaras Eiropa, sekmētu sabiedrības informētību par radošuma un inovācijas nozīmīgumu, veicinot personības attīstību un ceļot sabiedrības labklājības līmeni. |
| --- | --- |

2.4.

Eiropas Radošuma un inovācijas gada pasākumu īstenošana ir atbilstošs veids, lai sniegtu ieguldījumu diskusijās par problēmām, ar ko saskaras Eiropa, sekmētu sabiedrības informētību par radošuma un inovācijas nozīmīgumu, veicinot personības attīstību un ceļot sabiedrības labklājības līmeni.

3.   Priekšlikuma kopsavilkums

| 3.1. | Lēmuma priekšlikumā paredzēts 2009. gadu noteikt par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu, un par tā vispārējo mērķi izvirzīt atbalstu dalībvalstu centieniem ar mūžizglītības starpniecību veicināt radošumu, kas ir inovācijas virzītājs un galvenais elements katra cilvēka personisko, darba, uzņēmējdarbības un sociālo prasmju attīstīšanai. Vispārējo mērķi papildina trīspadsmit faktori, kas var sekmēt radošuma un inovācijas spējas veicināšanu. |
| --- | --- |

3.1.

Lēmuma priekšlikumā paredzēts 2009. gadu noteikt par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu, un par tā vispārējo mērķi izvirzīt atbalstu dalībvalstu centieniem ar mūžizglītības starpniecību veicināt radošumu, kas ir inovācijas virzītājs un galvenais elements katra cilvēka personisko, darba, uzņēmējdarbības un sociālo prasmju attīstīšanai. Vispārējo mērķi papildina trīspadsmit faktori, kas var sekmēt radošuma un inovācijas spējas veicināšanu.

| 3.2. | Lai sasniegtu izvirzītos mērķus, paredzēti tādi pasākumi kā konferences un iniciatīvas, kas sekmē izprtani par radošuma un inovācijas spēju nozīmi, informatīvas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas, labas prakses piemēru apzināšana un izplatīšana un pētījumu izstrāde valstu un Kopienas mērogā. |
| --- | --- |

3.2.

Lai sasniegtu izvirzītos mērķus, paredzēti tādi pasākumi kā konferences un iniciatīvas, kas sekmē izprtani par radošuma un inovācijas spēju nozīmi, informatīvas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas, labas prakses piemēru apzināšana un izplatīšana un pētījumu izstrāde valstu un Kopienas mērogā.

| 3.3. | Priekšlikumā noteikts, ka katra valsts ieceļ koordinatoru, kurš būs atbildīgs par tās līdzdalību Eiropas Radošuma un inovācijas gada pasākumos. Eiropas Komisijas organizētajās valstu koordinatoru sanāksmēs tiks saskaņoti attiecīgie pasākumi. |
| --- | --- |

3.3.

Priekšlikumā noteikts, ka katra valsts ieceļ koordinatoru, kurš būs atbildīgs par tās līdzdalību Eiropas Radošuma un inovācijas gada pasākumos. Eiropas Komisijas organizētajās valstu koordinatoru sanāksmēs tiks saskaņoti attiecīgie pasākumi.

| 3.4. | Visbeidzot, priekšlikumā noteikts, ka finansējums tiks nodrošināts ar Mūžizglītības programmas starpniecību, neierobežojot atbalstu un līdzfinansējumu, ko varētu sniegt uzņēmējdarbības, kohēzijas, pētniecības un informācijas sabiedrības programmas. |
| --- | --- |

3.4.

Visbeidzot, priekšlikumā noteikts, ka finansējums tiks nodrošināts ar Mūžizglītības programmas starpniecību, neierobežojot atbalstu un līdzfinansējumu, ko varētu sniegt uzņēmējdarbības, kohēzijas, pētniecības un informācijas sabiedrības programmas.

4.   Vispārējas piezīmes par Komisijas priekšlikumu

| 4.1. | Komiteja pauž pilnīgu atbalstu pasākumiem, kas veicina radošumu un inovāciju Eiropas Savienības iedzīvotāju vidū. Pašiniciatīvas atzinumā par tematu “Inovācijas ietekme uz rūpniecības pārmaiņām un EIB loma” (4) EESK norāda, ka “inovācija pirmām kārtām ir jāattīsta, pamatojoties uz vispārēju izglītību un apmācību un atbilstoši mūžizglītības kritērijiem”. Tādēļ un atbilstoši savai nostājai EESK stingri atbalstīs tādu instrumentu izmantošanu, kas var sekmēt radošuma un inovatīvo spēju veicināšanu, tomēr Komiteja uzskata par nepieciešamu minēt šādas piezīmes attiecībā uz priekšlikumā izklāstīto. |
| --- | --- |

4.1.

Komiteja pauž pilnīgu atbalstu pasākumiem, kas veicina radošumu un inovāciju Eiropas Savienības iedzīvotāju vidū. Pašiniciatīvas atzinumā par tematu “Inovācijas ietekme uz rūpniecības pārmaiņām un EIB loma” (4) EESK norāda, ka “inovācija pirmām kārtām ir jāattīsta, pamatojoties uz vispārēju izglītību un apmācību un atbilstoši mūžizglītības kritērijiem”. Tādēļ un atbilstoši savai nostājai EESK stingri atbalstīs tādu instrumentu izmantošanu, kas var sekmēt radošuma un inovatīvo spēju veicināšanu, tomēr Komiteja uzskata par nepieciešamu minēt šādas piezīmes attiecībā uz priekšlikumā izklāstīto.

| 4.2. | Komiteja atzinīgi vērtē iniciatīvu veltīt Eiropas gadu radošuma atbalstam un veicināšanai Eiropas iedzīvotāju vidū, izmantojot mūžizglītību kā inovācijas virzītājspēku. EESK vairākkārt ir uzsvērusi inovācijas veicināšanas nozīmi saistībā ar Lisabonas stratēģijā noteikto mērķu sasniegšanu. Šajā sakarā Aho ziņojumā (5) ir uzsvērts, ka būtu jāveicina inovācijas kultūra, lai risinātu problēmjautājumus saistībā ar sociālo jomu un ražīgumu Eiropā.
  Lai gan EESK atbalsta Eiropas Radošuma un inovācijas gada pamatprincipus, Komiteja, pamatojoties uz šajā atzinumā minētajiem apsvērumiem, uzskata, ka priekšlikums nav labākais iespējamais līdzeklis izvirzītā mērķa sasniegšanai, ņemot vērā priekšlikuma izstrādes un apstiprināšanas veidu. |
| --- | --- |

4.2.

Komiteja atzinīgi vērtē iniciatīvu veltīt Eiropas gadu radošuma atbalstam un veicināšanai Eiropas iedzīvotāju vidū, izmantojot mūžizglītību kā inovācijas virzītājspēku. EESK vairākkārt ir uzsvērusi inovācijas veicināšanas nozīmi saistībā ar Lisabonas stratēģijā noteikto mērķu sasniegšanu. Šajā sakarā Aho ziņojumā (5) ir uzsvērts, ka būtu jāveicina inovācijas kultūra, lai risinātu problēmjautājumus saistībā ar sociālo jomu un ražīgumu Eiropā.

Lai gan EESK atbalsta Eiropas Radošuma un inovācijas gada pamatprincipus, Komiteja, pamatojoties uz šajā atzinumā minētajiem apsvērumiem, uzskata, ka priekšlikums nav labākais iespējamais līdzeklis izvirzītā mērķa sasniegšanai, ņemot vērā priekšlikuma izstrādes un apstiprināšanas veidu.

| 4.3. | EESK uzskata, ka pamatpieeja minētās iniciatīvas īstenošanai nav piemērota šāda veida pasākumiem. Paskaidrojuma raksta 3. punktā par apspriešanos ar ieinteresētajām personām norādīts, ka notikušas neoficiālas diskusijas ar Eiropas Parlamenta deputātiem un dalībvalstīm. Tas nozīmē, ka priekšlikums izstrādāts, izmantojot lejupēju pieeju no iestādēm pie iedzīvotājiem.
  EESK uzskata, ka lejupēja pieeja, kad sabiedrības un organizāciju pārstāvji nav piedalījušies Eiropas gada plānošanā un pasākumu izstrādē, radītu lielāku iespēju, ka plānošana varētu sabiedrībai paslīdēt garām nepamanīta, nekā tad, ja būtu veikti pasākumi, lai aktīvi iesaistītu tos, kuru ieguldījums ir būtiski svarīgs veiksmīgam rezultātam.
  Šajā sakarā Komiteja vēlas atsaukties uz atzinumā par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas invalīdu gada (2003) norisi, rezultātiem un vispārējo novērtējumu” minēto formulējumu (6). Minētajā atzinumā (7) Komiteja aicināja Kopienas iestādes nākotnē atbalstīt augšupēju pieeju šādu iniciatīvu sagatavošanā. Tādējādi EESK uzsver nepieciešamību izmantot minēto metodoloģiju, sagatavojot Eiropas gadu norisi. |
| --- | --- |

4.3.

EESK uzskata, ka pamatpieeja minētās iniciatīvas īstenošanai nav piemērota šāda veida pasākumiem. Paskaidrojuma raksta 3. punktā par apspriešanos ar ieinteresētajām personām norādīts, ka notikušas neoficiālas diskusijas ar Eiropas Parlamenta deputātiem un dalībvalstīm. Tas nozīmē, ka priekšlikums izstrādāts, izmantojot lejupēju pieeju no iestādēm pie iedzīvotājiem.

EESK uzskata, ka lejupēja pieeja, kad sabiedrības un organizāciju pārstāvji nav piedalījušies Eiropas gada plānošanā un pasākumu izstrādē, radītu lielāku iespēju, ka plānošana varētu sabiedrībai paslīdēt garām nepamanīta, nekā tad, ja būtu veikti pasākumi, lai aktīvi iesaistītu tos, kuru ieguldījums ir būtiski svarīgs veiksmīgam rezultātam.

Šajā sakarā Komiteja vēlas atsaukties uz atzinumā par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas invalīdu gada (2003) norisi, rezultātiem un vispārējo novērtējumu” minēto formulējumu (6). Minētajā atzinumā (7) Komiteja aicināja Kopienas iestādes nākotnē atbalstīt augšupēju pieeju šādu iniciatīvu sagatavošanā. Tādējādi EESK uzsver nepieciešamību izmantot minēto metodoloģiju, sagatavojot Eiropas gadu norisi.

| 4.4. | Tā kā Eiropas Radošuma un inovācijas gadu paredzēts sākt 2009. gada 1. janvārī un ņemot vērā laika posmu līdz tā apstiprināšanai Eiropas Parlamentā un Padomē (pirmajā lasījumā), Komiteja uzskata, ka šā Eiropas gada sagatavošanas un apstiprināšanas procedūra ir ļoti sasteigta. Iepriekšējos gadījumos Komiteja ir pieņēmusi atzinumu gadu pirms Eiropas gada sākuma (8), kas norāda par Komisijas īstenoto iepriekšēju un savlaicīgu plānošanu. Labs piemērs saistībā ar iepriekšēju plānošanu ir EESK atzinuma (9) par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010)” (10) pieņemšana 2008. gada maija plenārsesijā.
  Varbūt būtu lietderīgāk atlikt minēto iniciatīvu, nenosaucot 2009. par Eiropas gadu, nevis sasteigt lēmuma pieņemšanu, neļaujot sasniegt iecerētos mērķus, tādēļ, ka trūkst laika attiecīgo pasākumu ieplānošanai. |
| --- | --- |

4.4.

Tā kā Eiropas Radošuma un inovācijas gadu paredzēts sākt 2009. gada 1. janvārī un ņemot vērā laika posmu līdz tā apstiprināšanai Eiropas Parlamentā un Padomē (pirmajā lasījumā), Komiteja uzskata, ka šā Eiropas gada sagatavošanas un apstiprināšanas procedūra ir ļoti sasteigta. Iepriekšējos gadījumos Komiteja ir pieņēmusi atzinumu gadu pirms Eiropas gada sākuma (8), kas norāda par Komisijas īstenoto iepriekšēju un savlaicīgu plānošanu. Labs piemērs saistībā ar iepriekšēju plānošanu ir EESK atzinuma (9) par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010)” (10) pieņemšana 2008. gada maija plenārsesijā.

Varbūt būtu lietderīgāk atlikt minēto iniciatīvu, nenosaucot 2009. par Eiropas gadu, nevis sasteigt lēmuma pieņemšanu, neļaujot sasniegt iecerētos mērķus, tādēļ, ka trūkst laika attiecīgo pasākumu ieplānošanai.

| 4.5. | Priekšlikuma paskaidrojuma raksta 3. panta 2. punktā norādīts, ka plānotajam Eiropas gadam varētu būt vismaz tikpat svarīga ietekme kā iepriekšējām līdzīgām iniciatīvām, piemēram, Eiropas Mūžizglītības gads vai Eiropas gads “Izglītība, izmantojot sportu”. Tomēr priekšlikumā nav nekādas atsauces uz īstenoto pasākumu rezultātu analīzi, un tādēļ var secināt, ka ietekmes analīze notiks empīriski vai izmantojot netiešus rādītājus par Mūžizglītības programmu vai citām programmām saistībā ar minēto iniciatīvu. |
| --- | --- |

4.5.

Priekšlikuma paskaidrojuma raksta 3. panta 2. punktā norādīts, ka plānotajam Eiropas gadam varētu būt vismaz tikpat svarīga ietekme kā iepriekšējām līdzīgām iniciatīvām, piemēram, Eiropas Mūžizglītības gads vai Eiropas gads “Izglītība, izmantojot sportu”. Tomēr priekšlikumā nav nekādas atsauces uz īstenoto pasākumu rezultātu analīzi, un tādēļ var secināt, ka ietekmes analīze notiks empīriski vai izmantojot netiešus rādītājus par Mūžizglītības programmu vai citām programmām saistībā ar minēto iniciatīvu.

| 4.6. | Komiteja atbalsta Komisijas viedokli, ka gada vai daudzgadu prioritāšu izvirzīšana Mūžizglītības programmā un citās saistītās programmās ir elastīga, tāpēc finansējums ir pietiekams, lai nebūtu nepieciešams piesaistīt papildu finansējumu Eiropas gadam. Tādējādi inovācijas veicināšana ir viens no Mūžizglītības programmas un citu, piemēram, Uzņēmējdarbības un inovācijas programmas un IKT atbalsta programmas, īpašajiem mērķiem; abas minētās programmas ir iekļautas Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammā. Tādēļ, lai gan priekšlikumā nav īpašas atsauces uz pamatprogrammu, Komiteja uzskata, ka minētā iniciatīva būtu jāīsteno, izmantojot esošās programmas un finansējumu, kā norādīts priekšlikuma paskaidrojuma raksta 5. punktā. |
| --- | --- |

4.6.

Komiteja atbalsta Komisijas viedokli, ka gada vai daudzgadu prioritāšu izvirzīšana Mūžizglītības programmā un citās saistītās programmās ir elastīga, tāpēc finansējums ir pietiekams, lai nebūtu nepieciešams piesaistīt papildu finansējumu Eiropas gadam. Tādējādi inovācijas veicināšana ir viens no Mūžizglītības programmas un citu, piemēram, Uzņēmējdarbības un inovācijas programmas un IKT atbalsta programmas, īpašajiem mērķiem; abas minētās programmas ir iekļautas Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammā. Tādēļ, lai gan priekšlikumā nav īpašas atsauces uz pamatprogrammu, Komiteja uzskata, ka minētā iniciatīva būtu jāīsteno, izmantojot esošās programmas un finansējumu, kā norādīts priekšlikuma paskaidrojuma raksta 5. punktā.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1. | Priekšlikuma 2. punktā norādīts konkrēts mērķis, uzsverot daudzus faktorus, kas varētu veicināt radošumu un inovācijas spējas. Minētie faktori ir sadalīti trīs plašās kategorijās, un katrā no tām ietverti dažādi aspekti.
  EESK uzskata, ka minētie mērķi un/vai faktori ir jāprecizē, lai konkrētie pasākumi tiktu īstenoti, ņemot vērā vairākus svarīgus aspektus saistībā ar radošumu un inovāciju, iesaistot sabiedrību, jo īpaši jauniešus, kuri ir minēto pasākumu mērķa grupa, kā arī izglītības iestādes un sociāli ekonomiskos un uzņēmējdarbības tīklus kā pasākumu īstenošanas virzītājus. |
| --- | --- |

5.1.

Priekšlikuma 2. punktā norādīts konkrēts mērķis, uzsverot daudzus faktorus, kas varētu veicināt radošumu un inovācijas spējas. Minētie faktori ir sadalīti trīs plašās kategorijās, un katrā no tām ietverti dažādi aspekti.

EESK uzskata, ka minētie mērķi un/vai faktori ir jāprecizē, lai konkrētie pasākumi tiktu īstenoti, ņemot vērā vairākus svarīgus aspektus saistībā ar radošumu un inovāciju, iesaistot sabiedrību, jo īpaši jauniešus, kuri ir minēto pasākumu mērķa grupa, kā arī izglītības iestādes un sociāli ekonomiskos un uzņēmējdarbības tīklus kā pasākumu īstenošanas virzītājus.

| 5.2. | Radošumam un inovācijai veltītajā Eiropas gadā ir jāiekļauj inovatīvi pasākumi izvirzīto mērķu sasniegšanai. Pasākumi, kas paredzēti 3. pantā, kopumā ir atbilstoši, un tos parasti izmanto jebkurā sabiedrības informēšanas vai reklāmas kampaņā. Komiteja uzskata, ka inovatīva pasākuma iekļaušanai būtu ļoti izglītojoša nozīmejo īpaši attiecībā uz jauniešiem, lai sasniegtu priekšlikumā izvirzītos mērķus. Piemēram, ideju konkurss par līdzekli, kas visuzskatāmākajā veidā palīdzētu veicināt radošumu un inovācijas spēju visā Eiropā. Vēl viens ierosinājums varētu būt Eiropas balva, ko pasniedz reizi gadā vai divos gados, lai veicinātu patiesi inovatīvas idejas un radošumu jauniešu vidū. |
| --- | --- |

5.2.

Radošumam un inovācijai veltītajā Eiropas gadā ir jāiekļauj inovatīvi pasākumi izvirzīto mērķu sasniegšanai. Pasākumi, kas paredzēti 3. pantā, kopumā ir atbilstoši, un tos parasti izmanto jebkurā sabiedrības informēšanas vai reklāmas kampaņā. Komiteja uzskata, ka inovatīva pasākuma iekļaušanai būtu ļoti izglītojoša nozīmejo īpaši attiecībā uz jauniešiem, lai sasniegtu priekšlikumā izvirzītos mērķus. Piemēram, ideju konkurss par līdzekli, kas visuzskatāmākajā veidā palīdzētu veicināt radošumu un inovācijas spēju visā Eiropā. Vēl viens ierosinājums varētu būt Eiropas balva, ko pasniedz reizi gadā vai divos gados, lai veicinātu patiesi inovatīvas idejas un radošumu jauniešu vidū.

| 5.3. | Neatkarīgi no vispārējām piezīmēm par Eiropas gada līdzfinansēšanu ar Mūžizglītības programmas un Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu starpniecību, EESK uzskata, ka priekšlikuma 6. punktā būtu jāprecizē minētais aspekts, kas ir ļoti būtisks veiksmīga rezultāta sasniegšanai. |
| --- | --- |

5.3.

Neatkarīgi no vispārējām piezīmēm par Eiropas gada līdzfinansēšanu ar Mūžizglītības programmas un Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu starpniecību, EESK uzskata, ka priekšlikuma 6. punktā būtu jāprecizē minētais aspekts, kas ir ļoti būtisks veiksmīga rezultāta sasniegšanai.

| 5.3.1. | Lēmumā būtu jāiekļauj vismaz budžeta tāme. To varētu izteikt kā Eiropas gada līdzfinansēšanā iesaistītajās programmās 2009. gadam un turpmākajiem gadiem piešķirtā finansējuma summu, vai kā maksimālo uz attiecīgajiem finanšu gadiem attiecināmo izmaksu procentuālo īpatsvaru. Jebkurš no risinājumiem būtu atbilstošs, jo EESK uzskata, ka neskaidrības saistībā ar izmaksām minētā pasākuma īstenošanai nebūtu vēlamas. |
| --- | --- |

5.3.1.

Lēmumā būtu jāiekļauj vismaz budžeta tāme. To varētu izteikt kā Eiropas gada līdzfinansēšanā iesaistītajās programmās 2009. gadam un turpmākajiem gadiem piešķirtā finansējuma summu, vai kā maksimālo uz attiecīgajiem finanšu gadiem attiecināmo izmaksu procentuālo īpatsvaru. Jebkurš no risinājumiem būtu atbilstošs, jo EESK uzskata, ka neskaidrības saistībā ar izmaksām minētā pasākuma īstenošanai nebūtu vēlamas.

| 5.3.2. | Priekšlikuma 6. panta sākumā ir šāds formulējums: “Neskarot atbalstu, ko Eiropas gadam varētu iedalīt citu jomu programmās un politiskās stratēģijās, piemēram, uzņēmējdarbība, kohēzija, pētniecība un informācijas sabiedrība ...”. EESK uzskata, ka minētais neskaidrais formulējums norāda uz to, ka nav precizēts Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātu un izglītības, kultūras un mūžizglītības programmu līdzdalības un līdzfinansējuma veids. Šajā sakarā EESK uzskata, ka priekšlikumā ir jāprecizē, kuras programmas un kādā apjomā tiks izmantotas Eiropas gada līdzfinansēšanai, un kā iniciatīvas tiks saskaņotas dažādu līdzfinansēšanas programmu ietvaros, kas ir dažādu Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātu pārziņā. |
| --- | --- |

5.3.2.

Priekšlikuma 6. panta sākumā ir šāds formulējums: “Neskarot atbalstu, ko Eiropas gadam varētu iedalīt citu jomu programmās un politiskās stratēģijās, piemēram, uzņēmējdarbība, kohēzija, pētniecība un informācijas sabiedrība ...”. EESK uzskata, ka minētais neskaidrais formulējums norāda uz to, ka nav precizēts Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātu un izglītības, kultūras un mūžizglītības programmu līdzdalības un līdzfinansējuma veids. Šajā sakarā EESK uzskata, ka priekšlikumā ir jāprecizē, kuras programmas un kādā apjomā tiks izmantotas Eiropas gada līdzfinansēšanai, un kā iniciatīvas tiks saskaņotas dažādu līdzfinansēšanas programmu ietvaros, kas ir dažādu Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātu pārziņā.

| 5.4. | Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi: EESK uzskata, ka priekšlikumā jāiekļauj atsauce uz Eiropas gada pasākumu īstenošanas rezultātu novērtējumu. Eiropas gada beigās jānovērtē īstenotie pasākumi un iegūtie rezultāti, lai varētu izdarīt secinājumus par citu Eiropas gadu sagatavošanu, kā arī par pasākumu apjomu. |
| --- | --- |

5.4.

Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi: EESK uzskata, ka priekšlikumā jāiekļauj atsauce uz Eiropas gada pasākumu īstenošanas rezultātu novērtējumu. Eiropas gada beigās jānovērtē īstenotie pasākumi un iegūtie rezultāti, lai varētu izdarīt secinājumus par citu Eiropas gadu sagatavošanu, kā arī par pasākumu apjomu.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EESK 2006. gada 13. decembra atzinums par tematu “Eiropas potenciāla izmantošana un palielināšana pētniecības, attīstības un inovācijas jomā”, ziņotājs — Wolf kgs, (OV C 325, 30.12.2006.).

1

Wolf

EESK 2005. gada 14 decembra atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka inovācijas un konkurētspējas pamatprogrammas izveidi”; ziņotājs — Welschke kgs, līdzziņotāja — Fusco kdze (OV C 65, 17.3.2006.).

Welschke

Fusco

EESK 2007. gada 12. jūlija atzinums par tematu “Investīcijas zinātībā un inovācijā (Lisabonas stratēģija)”, ziņotājs — Wolf kgs (OV C 256, 27.10.2007.).

Wolf

(2)  OV L 394, 30.12.2006.

2

(3)  EESK 2006. gada 18. maija atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes rekomendācijai par pamatprasmēm mūžizglītībā”, ziņotāja: Herczog kdze, (OV C 195, 18.8.2006.).

3

Herczog

(4)  EESK 2007. gada 11. jūlija atzinums par tematu “Inovācijas ietekme uz rūpniecības pārmaiņām un EIB loma”, ziņotājs — Tóth kgs, līdzziņotājs — Calvet Chambón kgs (OV C 256, 27.10.2007.).

4

Tóth

Calvet Chambón

(5)  “Inovatīvas Eiropas izveide”, EUR 22005 ISBN 92-79-00964-8.

5

(6)  COM(2005) 486 galīgā redakcija.

6

(7)  EESK 2003. gada 13. septembra atzinums par tematu “Komisijas Paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas invalīdu gada (2003) norisi, rezultātiem un vispārējo novērtējumu”, 1.2. punkts, ziņotāja — Ančas kdze (OV C 88, 11.4.2006.).

7

(8)  EESK 1999. gada 8. decembra atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas valodu gadu (2001.)”, galvenais ziņotājs: Rupp kgs, (OV C 51, 23.2.2000.).

8

Rupp

EESK 2002. gada 24 aprīļa atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas izglītības un sporta gadu (2004.)”; ziņotājs — Koryfídis kgs (OV C 149, 21.6.2002.).

Koryfídis

EESK 2005. gada 14. decembra atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007.) — ceļā uz taisnīgu sabiedrību”, ziņotāja — Herczog kdze (OV C 65, 17.3.2006.).

Herczog

EESK 2006. gada 20. aprīļa atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas starpkultūru dialoga gadu (2008)”, ziņotāja — Cser kdze, (OV C 185, 8.8.2006.).

Cser

(9)  EESK 2008. gada 29. maija atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010)”, ziņotājs — Pater kgs, līdzziņotāja — Koller kdze. (OV C 224, 30.8.2008., 106. lpp.).

9

Pater

Koller

(10)  COM(2007) 797 galīgā redakcija.

10

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/123

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Labāka integrācija iekšējā tirgū kā galvenais faktors kohēzijas un izaugsmes nodrošināšanai salās”

(2009/C 27/26)

2007. gada 27. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Labāka integrācija iekšējā tirgū kā galvenais faktors kohēzijas un izaugsmes nodrošināšanai salās”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2008. gada 3. jūnijā. Ziņotāja — Gauci kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (10. jūlija sēdē), ar 118 balsīm par, 1 pret un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK vēršas pie Eiropas Savienības, lai pieņemtu integrētu pieeju labākai salu integrācijai iekšējā tirgū kā galveno faktoru, kas veicinātu ES kohēziju un izaugsmi un pilnībā sasniegtu pārskatītās Lisabonas stratēģijas mērķus. Šāda integrētā pieeja ir pamatota, ciktāl, neraugoties uz atšķirībām (jo īpaši attiecībā uz lielumu), salās ir sastopamas kopīgas pamatproblēmas. |
| --- | --- |

1.1.

EESK vēršas pie Eiropas Savienības, lai pieņemtu integrētu pieeju labākai salu integrācijai iekšējā tirgū kā galveno faktoru, kas veicinātu ES kohēziju un izaugsmi un pilnībā sasniegtu pārskatītās Lisabonas stratēģijas mērķus. Šāda integrētā pieeja ir pamatota, ciktāl, neraugoties uz atšķirībām (jo īpaši attiecībā uz lielumu), salās ir sastopamas kopīgas pamatproblēmas.

| 1.2. | EESK iesaka Kopienas politiku vienotu sistēmu, kas saskaņoti aptvertu visas Eiropas salu problēmas. |
| --- | --- |

1.2.

EESK iesaka Kopienas politiku vienotu sistēmu, kas saskaņoti aptvertu visas Eiropas salu problēmas.

| 1.3. | EESK uzsver stabilas pārvaldības nepieciešamību, lai atrisinātu tādas problēmas kā, piemēram, informācija un saziņa, datu kvantitatīva noteikšana un kvalifikācija, kopējs stratēģiskais redzējums, tīklu un klasteru veidošana un grupēšana vai pilsoniskās sabiedrības līdzdalība. Tādēļ, lai sasniegtu minēto mērķi, ir svarīgi radīt atbilstošus nosacījumus, lai salu vietējas iestādes varētu novērtēt insulārā stāvokļa izmaksas. Tieši tādēļ salās ir jābūt statistikas dienestiem un cenu indeksiem. Visbeidzot, būtu jāizveido Eiropas salu visiem vietējiem statistikas dienestiem kopīga novērtējuma metodoloģija. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzsver stabilas pārvaldības nepieciešamību, lai atrisinātu tādas problēmas kā, piemēram, informācija un saziņa, datu kvantitatīva noteikšana un kvalifikācija, kopējs stratēģiskais redzējums, tīklu un klasteru veidošana un grupēšana vai pilsoniskās sabiedrības līdzdalība. Tādēļ, lai sasniegtu minēto mērķi, ir svarīgi radīt atbilstošus nosacījumus, lai salu vietējas iestādes varētu novērtēt insulārā stāvokļa izmaksas. Tieši tādēļ salās ir jābūt statistikas dienestiem un cenu indeksiem. Visbeidzot, būtu jāizveido Eiropas salu visiem vietējiem statistikas dienestiem kopīga novērtējuma metodoloģija.

| 1.4. | Īstenošanas līmenī EESK ierosina veikt ietekmes uz salām novērtējumu katrai Eiropas Savienības iniciatīvai, kas paredzēta iekšējam tirgum, ieskaitot “salu jautājumu” visās Eiropas Savienības politikās, un administratīvo uzdevumu vienkāršošanu, jo īpaši MVU (mazajiem un vidējiem uzņēmumiem). |
| --- | --- |

1.4.

Īstenošanas līmenī EESK ierosina veikt ietekmes uz salām novērtējumu katrai Eiropas Savienības iniciatīvai, kas paredzēta iekšējam tirgum, ieskaitot “salu jautājumu” visās Eiropas Savienības politikās, un administratīvo uzdevumu vienkāršošanu, jo īpaši MVU (mazajiem un vidējiem uzņēmumiem).

| 1.5. | Tā kā pieejamība ir salu galvenā problēma, EESK vēlētos uzsvērt teritoriālās nepārtrauktības kvalitāti. Minētais instruments ES būtu vairāk jāattīsta. Tā izmantošana būtu vadāma no salām uz kontinentu, nevis otrādi. |
| --- | --- |

1.5.

Tā kā pieejamība ir salu galvenā problēma, EESK vēlētos uzsvērt teritoriālās nepārtrauktības kvalitāti. Minētais instruments ES būtu vairāk jāattīsta. Tā izmantošana būtu vadāma no salām uz kontinentu, nevis otrādi.

| 1.6. | EESK lūdz Komisiju iesniegt gada pārskatu Eiropas Parlamentam, Padomei, Reģionu komitejai un EESK, uzraugot un novērtējot attiecīgo pasākumu, kas tika veikti Eiropas salu problēmu atrisināšanas nolūkā, efektivitāti. Šajā sakarā minētajā gada pārskatā būtu iekļaujami arī Komisijas izvirzītie pasākumu priekšlikumi. Līdz ar to jāatzīst, ka ar šo atzinumu tiek uzsākts ilgtermiņa dinamisks process. |
| --- | --- |

1.6.

EESK lūdz Komisiju iesniegt gada pārskatu Eiropas Parlamentam, Padomei, Reģionu komitejai un EESK, uzraugot un novērtējot attiecīgo pasākumu, kas tika veikti Eiropas salu problēmu atrisināšanas nolūkā, efektivitāti. Šajā sakarā minētajā gada pārskatā būtu iekļaujami arī Komisijas izvirzītie pasākumu priekšlikumi. Līdz ar to jāatzīst, ka ar šo atzinumu tiek uzsākts ilgtermiņa dinamisks process.

2.   Ievads

| 2.1. | Saskaņā ar Eurostat definīciju






  — | salai ir jābūt platībai, kas ir vismaz vienu kvadrātkilometru liela; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Saskaņā ar Eurostat definīciju

—

salai ir jābūt platībai, kas ir vismaz vienu kvadrātkilometru liela;

| — | salai ir jābūt vismaz viena kilometra attālumā no kontinenta; |
| --- | --- |

—

salai ir jābūt vismaz viena kilometra attālumā no kontinenta;

| — | salā jābūt vismaz 50 pastāvīgiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

salā jābūt vismaz 50 pastāvīgiem iedzīvotājiem;

| — | salai nedrīkst būt pastāvīgas saiknes ar kontinentu, un |
| --- | --- |

—

salai nedrīkst būt pastāvīgas saiknes ar kontinentu, un

| — | salā nedrīkst atrasties kādas Eiropas Savienības dalībvalsts galvaspilsēta. |
| --- | --- |

—

salā nedrīkst atrasties kādas Eiropas Savienības dalībvalsts galvaspilsēta.

| 2.2. | Minētā definīcija tomēr būtu jāpārskata un jāaktualizē, sākot ar vienkāršo faktu, ka sala ir teritorija, kurai nevar piekļūt bez transporta līdzekļiem. Bez tam 2.1. punktā iekļautajai definīcijai nav juridiskā pamata un to lieto tikai kā atsauci un tāpēc, ka nav labākas definīcijas, kurā ievērota paplašinātās ES jaunā realitāte, iekļaujot Eiropas salu dalībvalstis. |
| --- | --- |

2.2.

Minētā definīcija tomēr būtu jāpārskata un jāaktualizē, sākot ar vienkāršo faktu, ka sala ir teritorija, kurai nevar piekļūt bez transporta līdzekļiem. Bez tam 2.1. punktā iekļautajai definīcijai nav juridiskā pamata un to lieto tikai kā atsauci un tāpēc, ka nav labākas definīcijas, kurā ievērota paplašinātās ES jaunā realitāte, iekļaujot Eiropas salu dalībvalstis.

| 2.2.1. | Izstrādājot salu definīciju, jāņem vērā arī Lisabonas līguma 33. deklarācija, kurā paredzēts, ka “[Starpvaldību] konference uzskata, ka 174. pantā iekļautā norāde uz salu reģioniem var attiekties arī uz salu valstīm pilnībā, ja tās atbilst nepieciešamajiem kritērijiem”. |
| --- | --- |

2.2.1.

Izstrādājot salu definīciju, jāņem vērā arī Lisabonas līguma 33. deklarācija, kurā paredzēts, ka “[Starpvaldību] konference uzskata, ka 174. pantā iekļautā norāde uz salu reģioniem var attiekties arī uz salu valstīm pilnībā, ja tās atbilst nepieciešamajiem kritērijiem”.

| 2.3. | Šobrīd ES salu teritorijas pieder 14 ES dalībvalstīm. Eiropas Savienības salās dzīvo aptuveni 21 miljons salu iedzīvotāju. Šīs salu teritorijas nodrošina Eiropas Savienības ekonomisku un ģeopolitisku klātbūtni gandrīz visos pasaules okeānos, kā arī veido aktīvu robežu ar vairākiem kontinentiem. |
| --- | --- |

2.3.

Šobrīd ES salu teritorijas pieder 14 ES dalībvalstīm. Eiropas Savienības salās dzīvo aptuveni 21 miljons salu iedzīvotāju. Šīs salu teritorijas nodrošina Eiropas Savienības ekonomisku un ģeopolitisku klātbūtni gandrīz visos pasaules okeānos, kā arī veido aktīvu robežu ar vairākiem kontinentiem.

| 2.4. | Salas, tāpat kā dalībvalstis, ir daudzveidīgas. Tādēļ EESK vēlētos ierosināt šādu tipoloģiju. |
| --- | --- |

2.4.

Salas, tāpat kā dalībvalstis, ir daudzveidīgas. Tādēļ EESK vēlētos ierosināt šādu tipoloģiju.

| 2.4.1. | Salas ir atšķirīgas strukturālajā aspektā, jo dažas no tām ir perifērās salas, bet citas ir attālinātās salas, kuru specifika ir noteikta Eiropas Savienības Līgumā (299. panta 2. punkts), un dažas ir nelielas (daudzās iedzīvotāju skaits nepārsniedz 50), turpretī citas — lielas. |
| --- | --- |

2.4.1.

Salas ir atšķirīgas strukturālajā aspektā, jo dažas no tām ir perifērās salas, bet citas ir attālinātās salas, kuru specifika ir noteikta Eiropas Savienības Līgumā (299. panta 2. punkts), un dažas ir nelielas (daudzās iedzīvotāju skaits nepārsniedz 50), turpretī citas — lielas.

| 2.4.2. | Salas atšķiras arī no institucionālā viedokļa, jo dažas no tām ir salu valstis, dažām ir reģionāls statuss un dažas, kas ir piekrastes salas, ietilpst kontinentālajā reģionālajā pašvaldībā. |
| --- | --- |

2.4.2.

Salas atšķiras arī no institucionālā viedokļa, jo dažas no tām ir salu valstis, dažām ir reģionāls statuss un dažas, kas ir piekrastes salas, ietilpst kontinentālajā reģionālajā pašvaldībā.

| 2.5. | Neraugoties uz visām minētajām atšķirībām, salām tomēr ir kopīgas iezīmes, ar ko tās būtiski atšķiras no citām sauszemes teritorijām, piemēram, attiecībā uz kultūru, izglītību, transportu, vidi u.c. Šie aspekti ir jāpēta dziļāk, lai izstrādātu tādu politiku attiecībā uz minētajām teritorijām, kurā vienlaikus ņemtas vērā gan to kopīgās iezīmes, gan īpatnības, kas var ietekmēt katras salas iespējas un problēmas. EESK vēlas turpmāk vēlreiz pievērsties šim tematam. |
| --- | --- |

2.5.

Neraugoties uz visām minētajām atšķirībām, salām tomēr ir kopīgas iezīmes, ar ko tās būtiski atšķiras no citām sauszemes teritorijām, piemēram, attiecībā uz kultūru, izglītību, transportu, vidi u.c. Šie aspekti ir jāpēta dziļāk, lai izstrādātu tādu politiku attiecībā uz minētajām teritorijām, kurā vienlaikus ņemtas vērā gan to kopīgās iezīmes, gan īpatnības, kas var ietekmēt katras salas iespējas un problēmas. EESK vēlas turpmāk vēlreiz pievērsties šim tematam.

| 2.6. | Salām ir kopīgas iezīmes, piemēram, attiecībā uz kultūru, izglītību, transportu (papildizmaksu problēma) un vidi. |
| --- | --- |

2.6.

Salām ir kopīgas iezīmes, piemēram, attiecībā uz kultūru, izglītību, transportu (papildizmaksu problēma) un vidi.

| 2.7. | Eiropas Komisija uzsāka debates par turpmāko iekšējo tirgu ar jaunu paziņojumu “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropā” (2007. gada 20. novembris) (1). Šajā atspoguļojumā ir nepieciešams apsvērt salu nozīmi. |
| --- | --- |

2.7.

Eiropas Komisija uzsāka debates par turpmāko iekšējo tirgu ar jaunu paziņojumu “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropā” (2007. gada 20. novembris) (1). Šajā atspoguļojumā ir nepieciešams apsvērt salu nozīmi.

3.   Vispārīga informācija

| 3.1. | Tā kā tiek izmantota jauna pārvaldības metodoloģija, ko raksturo integrēta pieeja (jo īpaši, izmantojot Zaļo grāmatu un Zilo grāmatu par turpmāko ES jūrniecības politiku), iekšējā tirgus jautājumi ir jāizskata kopā ar reģionālajiem jautājumiem. Iekšējais tirgus nav pašmērķis, tas ir instruments, ko izmanto reģioni un cilvēki. |
| --- | --- |

3.1.

Tā kā tiek izmantota jauna pārvaldības metodoloģija, ko raksturo integrēta pieeja (jo īpaši, izmantojot Zaļo grāmatu un Zilo grāmatu par turpmāko ES jūrniecības politiku), iekšējā tirgus jautājumi ir jāizskata kopā ar reģionālajiem jautājumiem. Iekšējais tirgus nav pašmērķis, tas ir instruments, ko izmanto reģioni un cilvēki.

| 3.2. | Salas nepārtraukti cenšas attīstīt iekšējo tirgu un šajā sakarā tām ir jāprognozē turpmākās izmaiņas. |
| --- | --- |

3.2.

Salas nepārtraukti cenšas attīstīt iekšējo tirgu un šajā sakarā tām ir jāprognozē turpmākās izmaiņas.

| 3.3. | Reģionālā politika ir instruments, ko var lietderīgi piemērot salās. Tomēr tas ir arī instruments, kas ir jāizstrādā un jāpilnveido integrētā Eiropas Savienības sistēmā, lai ļautu salām būt ne tikai par likumīgu iekšējā tirgus daļu, bet arī īstenot aktīvāku saimniecisko un sociālo līdzdalību. Ņemot vērā turpmāko politiku teritoriālās kohēzijas jomā, kas ir jāizstrādā Komisijai pēc Lisabonas līguma, tās apsvērumos ir jāietver arī šis aspekts. |
| --- | --- |

3.3.

Reģionālā politika ir instruments, ko var lietderīgi piemērot salās. Tomēr tas ir arī instruments, kas ir jāizstrādā un jāpilnveido integrētā Eiropas Savienības sistēmā, lai ļautu salām būt ne tikai par likumīgu iekšējā tirgus daļu, bet arī īstenot aktīvāku saimniecisko un sociālo līdzdalību. Ņemot vērā turpmāko politiku teritoriālās kohēzijas jomā, kas ir jāizstrādā Komisijai pēc Lisabonas līguma, tās apsvērumos ir jāietver arī šis aspekts.

| 3.4. | Integrētā Kopienas politiku struktūra ietver ne tikai reģionālo un kohēzijas politiku, bet arī šādas politikas jomas: transports, enerģija un ūdens; izglītība un nodarbinātība; izpēte, tehnoloģiju attīstība un inovācijas; konkurence; rūpniecības politika; vide; lauksaimniecība un zivsaimniecība. |
| --- | --- |

3.4.

Integrētā Kopienas politiku struktūra ietver ne tikai reģionālo un kohēzijas politiku, bet arī šādas politikas jomas: transports, enerģija un ūdens; izglītība un nodarbinātība; izpēte, tehnoloģiju attīstība un inovācijas; konkurence; rūpniecības politika; vide; lauksaimniecība un zivsaimniecība.

| 3.5. | Šajā sakarā jautājums par salām vispirms ir jāapskata, ņemot vērā Ceturto kohēzijas ziņojumu. |
| --- | --- |

3.5.

Šajā sakarā jautājums par salām vispirms ir jāapskata, ņemot vērā Ceturto kohēzijas ziņojumu.

| 3.5.1. | Lai gan Eiropas iestādes atbalsta integrētu pieeju politiku jomā, tomēr jāatzīmē, ka Komisijai, šķiet, nav integrētas salu problēmu analīzes. |
| --- | --- |

3.5.1.

Lai gan Eiropas iestādes atbalsta integrētu pieeju politiku jomā, tomēr jāatzīmē, ka Komisijai, šķiet, nav integrētas salu problēmu analīzes.

| 3.5.2. | Komisija uzskata, ka pieejamība ir “īpaša problēma”, kas salām ir jāatrisina. |
| --- | --- |

3.5.2.

Komisija uzskata, ka pieejamība ir “īpaša problēma”, kas salām ir jāatrisina.

| 3.5.3. | Komisija pamatoti uzsver, ka vēl viena problēma ir iedzīvotāju mazais skaits salās. Tā rezultātā salās ir mazi vietējie tirgi, kas ierobežo salu MVU izaugsmes iespēju, jo nav apjomradīto ietaupījumu. Tas jo īpaši ierobežo salu konkurētspēju Eiropas tirgū. |
| --- | --- |

3.5.3.

Komisija pamatoti uzsver, ka vēl viena problēma ir iedzīvotāju mazais skaits salās. Tā rezultātā salās ir mazi vietējie tirgi, kas ierobežo salu MVU izaugsmes iespēju, jo nav apjomradīto ietaupījumu. Tas jo īpaši ierobežo salu konkurētspēju Eiropas tirgū.

| 3.5.4. | Citas sekas ir tās, ka lielākā daļa salu nevar paļauties uz iekšējo tirgu (2), kas lielākoties ir pārāk mazs, lai nodrošinātu “reālu” un efektīvu ekonomiku. Šis vienkāršais fakts liek vietējiem MVU eksportēt: tas ir vienīgais risinājums. |
| --- | --- |

3.5.4.

Citas sekas ir tās, ka lielākā daļa salu nevar paļauties uz iekšējo tirgu (2), kas lielākoties ir pārāk mazs, lai nodrošinātu “reālu” un efektīvu ekonomiku. Šis vienkāršais fakts liek vietējiem MVU eksportēt: tas ir vienīgais risinājums.

| 3.5.5. | Jāņem vērā arī citas grūtības attiecībā uz salas nelabvēlīgajiem dabas apstākļiem, proti, izolētības izraisītās grūtības. Ievērojamās transporta papildizmaksas būtiski samazina salu konkurētspēju. Paradoksāli, taču situācija, kurā transporta izmaksas var “aizsargāt” salu tirgus, ierobežojot konkurenci no kontinenta, var faktiski izraisīt monopolsituācijas salās. |
| --- | --- |

3.5.5.

Jāņem vērā arī citas grūtības attiecībā uz salas nelabvēlīgajiem dabas apstākļiem, proti, izolētības izraisītās grūtības. Ievērojamās transporta papildizmaksas būtiski samazina salu konkurētspēju. Paradoksāli, taču situācija, kurā transporta izmaksas var “aizsargāt” salu tirgus, ierobežojot konkurenci no kontinenta, var faktiski izraisīt monopolsituācijas salās.

| 3.5.6. | Izolētībai ir raksturīgs arī šāds aspekts (problēmas, kas nosaka arī ilgtermiņa attīstības izredzes):






  — | galvenie resursi (piemēram, dzeramais ūdens, enerģija, izejvielas, dzīves telpa un aramzeme) ir ierobežoti, radot deficītu un ekonomiskās daudzveidības trūkumu, kas izraisa arī vienveidīgas saimnieciskās darbības problēmu. Tas tika atspoguļots Eiropas Savienības salu reģionu un attālināto reģionu analīzē
   (3), kurā īpaši bija uzsvērts dzeramā ūdens trūkums, kas Vidusjūras salās vasaras tūrisma sezonas laikā izraisa akūtas problēmas. Ir izveidotas atsāļošanas iekārtas, bet tradicionālās iekārtas patērē ļoti daudz elektroenerģijas. Daudzām salām nav pietiekamas energoapgādes un tām jāimportē fosilais kurināmais vai elektroenerģija pa zemūdens kabeļiem. |
| --- | --- | --- |

3.5.6.

Izolētībai ir raksturīgs arī šāds aspekts (problēmas, kas nosaka arī ilgtermiņa attīstības izredzes):

—

galvenie resursi (piemēram, dzeramais ūdens, enerģija, izejvielas, dzīves telpa un aramzeme) ir ierobežoti, radot deficītu un ekonomiskās daudzveidības trūkumu, kas izraisa arī vienveidīgas saimnieciskās darbības problēmu. Tas tika atspoguļots Eiropas Savienības salu reģionu un attālināto reģionu analīzē
   (3), kurā īpaši bija uzsvērts dzeramā ūdens trūkums, kas Vidusjūras salās vasaras tūrisma sezonas laikā izraisa akūtas problēmas. Ir izveidotas atsāļošanas iekārtas, bet tradicionālās iekārtas patērē ļoti daudz elektroenerģijas. Daudzām salām nav pietiekamas energoapgādes un tām jāimportē fosilais kurināmais vai elektroenerģija pa zemūdens kabeļiem.

| — | Dabas katastrofām ir smagas sekas: salas ir ekoloģiski nestabilas. |
| --- | --- |

—

Dabas katastrofām ir smagas sekas: salas ir ekoloģiski nestabilas.

| 3.5.7. | Jo īpaši attiecībā uz pieejamības jautājumu:






  — | Pirmkārt: piezīme. Komisijai ir taisnība, sakot, ka pieejamības ierobežojumus var interpretēt tādējādi, ka “ceļā pavadītais laiks ar automobili vai vilcienu [tiek] palielināts, šķērsojot jūru”. Tāpēc salu iedzīvotāji un MVU to izolētās atrašanās vietas rezultātā saskaras ar lielām transportēšanas izmaksām, biežu sarežģītu pārsēšanos, kā arī sociālu un klimatisku apdraudējumu. (4) |
| --- | --- | --- |

3.5.7.

Jo īpaši attiecībā uz pieejamības jautājumu:

—

Pirmkārt: piezīme. Komisijai ir taisnība, sakot, ka pieejamības ierobežojumus var interpretēt tādējādi, ka “ceļā pavadītais laiks ar automobili vai vilcienu [tiek] palielināts, šķērsojot jūru”. Tāpēc salu iedzīvotāji un MVU to izolētās atrašanās vietas rezultātā saskaras ar lielām transportēšanas izmaksām, biežu sarežģītu pārsēšanos, kā arī sociālu un klimatisku apdraudējumu. (4)

| — | Otrkārt, Komisijai ir taisnība, nosakot arī “transportu” un “sakarus” par reģionu konkurētspējas būtisku faktoru. Tādēļ, ja pilsētas centru attīstību nosaka trīskārša piekļuve (ceļa/dzelzceļa/gaisa satiksme) (5), šāda analīze ir vēl jo vairāk pareiza attiecībā uz salām, no kurām daudzās ir arī HDSL
   (6) pieejamības problēmas. Ņemot vērā to, ka “starptautiskās saiknes un savienojumi ar citiem lielākajiem ekonomiskajiem centriem”, ir galvenais kritērijs, lai noteiktu ieguldījumu vietu (7), ir nepieciešama īpaša dimensija. |
| --- | --- |

—

Otrkārt, Komisijai ir taisnība, nosakot arī “transportu” un “sakarus” par reģionu konkurētspējas būtisku faktoru. Tādēļ, ja pilsētas centru attīstību nosaka trīskārša piekļuve (ceļa/dzelzceļa/gaisa satiksme) (5), šāda analīze ir vēl jo vairāk pareiza attiecībā uz salām, no kurām daudzās ir arī HDSL
   (6) pieejamības problēmas. Ņemot vērā to, ka “starptautiskās saiknes un savienojumi ar citiem lielākajiem ekonomiskajiem centriem”, ir galvenais kritērijs, lai noteiktu ieguldījumu vietu (7), ir nepieciešama īpaša dimensija.

| — | Visbeidzot, salām ir lielas grūtības iegūt pieeju lielajam Eiropas tirgum. Kā jau minēts, tās saskaras ar augstām transportēšanas izmaksām, un tāpēc salu MVU nešķiet pievilcīgi. Salas cieš arī no tā, ka nav iespējas izmantot tādus pašus ražošanas veidus, kādus izmanto kontinentālie MVU. Papildu izmaksu dēļ salas nevar izmantot tiešlaika (beznoliktavu) ražošanu. Tāpēc ražošanas izmaksas ir augstākas. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, salām ir lielas grūtības iegūt pieeju lielajam Eiropas tirgum. Kā jau minēts, tās saskaras ar augstām transportēšanas izmaksām, un tāpēc salu MVU nešķiet pievilcīgi. Salas cieš arī no tā, ka nav iespējas izmantot tādus pašus ražošanas veidus, kādus izmanto kontinentālie MVU. Papildu izmaksu dēļ salas nevar izmantot tiešlaika (beznoliktavu) ražošanu. Tāpēc ražošanas izmaksas ir augstākas.

| 3.6. | Visi minētie elementi izceļ salu vājās puses, lai tās integrētu iekšējā tirgū: salām nav visu nepieciešamo nosacījumu, lai izmantotu šā 500 miljonu patērētāju lielā tirgus piedāvātās priekšrocības. |
| --- | --- |

3.6.

Visi minētie elementi izceļ salu vājās puses, lai tās integrētu iekšējā tirgū: salām nav visu nepieciešamo nosacījumu, lai izmantotu šā 500 miljonu patērētāju lielā tirgus piedāvātās priekšrocības.

| 3.6.1. | Eiropas Savienībai vajadzētu izvairīties no vienveidīgas politikas un veicināt iepriekš minēto integrēto pieeju. Salu problēma ir sarežģīta, jo tajās akumulējas dažāda veida nelabvēlīgi apstākļi. Salām tomēr ir jāizmanto arī pieejamie līdzekļi, kas varētu būt par pamatu integrētai sociāli ekonomiskai attīstībai. Piemēram: zvejniecības resursi, atjaunojamie enerģijas avoti, ar tūrismu saistīta saimnieciskā darbība, spēcīga kultūras identitāte, dabas un kultūras mantojums. |
| --- | --- |

3.6.1.

Eiropas Savienībai vajadzētu izvairīties no vienveidīgas politikas un veicināt iepriekš minēto integrēto pieeju. Salu problēma ir sarežģīta, jo tajās akumulējas dažāda veida nelabvēlīgi apstākļi. Salām tomēr ir jāizmanto arī pieejamie līdzekļi, kas varētu būt par pamatu integrētai sociāli ekonomiskai attīstībai. Piemēram: zvejniecības resursi, atjaunojamie enerģijas avoti, ar tūrismu saistīta saimnieciskā darbība, spēcīga kultūras identitāte, dabas un kultūras mantojums.

| 3.6.2. | Turklāt ir jāuzsver, ka dokumentā, kas papildina iepriekšminēto paziņojumu par “Vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropā”, Komisija uzsver ideju par vispārējas nozīmes pakalpojumu (VNP) pieejamību visā Eiropas Savienības teritorijā. Komisija uzskata, ka, “tas ir būtiski svarīgi teritoriālās kohēzijas veicināšanai Eiropas Savienībā”. Tā piebilst: “Teritorijas ar nelabvēlīgiem ģeogrāfiskiem vai dabas apstākļiem, piemēram, attālinātie reģioni, salas, kalni, mazapdzīvotas vietas un ārējās robežas, bieži saskaras ar problēmām saistībā ar VNP pieejamību minēto teritoriju attālinātības no galvenajiem tirgiem vai palielināto sakaru izdevumu dēļ. Šīs īpašās vajadzības ir jāņem vērā.” Tāpēc šķiet, ka Komisija labi apzinās šo problēmu: minētajā jomā ir iespējamas iniciatīvas. |
| --- | --- |

3.6.2.

Turklāt ir jāuzsver, ka dokumentā, kas papildina iepriekšminēto paziņojumu par “Vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropā”, Komisija uzsver ideju par vispārējas nozīmes pakalpojumu (VNP) pieejamību visā Eiropas Savienības teritorijā. Komisija uzskata, ka, “tas ir būtiski svarīgi teritoriālās kohēzijas veicināšanai Eiropas Savienībā”. Tā piebilst: “Teritorijas ar nelabvēlīgiem ģeogrāfiskiem vai dabas apstākļiem, piemēram, attālinātie reģioni, salas, kalni, mazapdzīvotas vietas un ārējās robežas, bieži saskaras ar problēmām saistībā ar VNP pieejamību minēto teritoriju attālinātības no galvenajiem tirgiem vai palielināto sakaru izdevumu dēļ. Šīs īpašās vajadzības ir jāņem vērā.” Tāpēc šķiet, ka Komisija labi apzinās šo problēmu: minētajā jomā ir iespējamas iniciatīvas.

| 3.7. | Tieši tādēļ jautājums par salu integrāciju iekšējā tirgū ir joprojām problemātisks jau kopš Vienotā Eiropas akta pieņemšanas. Salas joprojām ir mazāk aizsargātas teritorijas. Kā minēts iepriekš, lielākā daļa salu nevar paļauties uz iekšējo tirgu, salu MVU ir jāpārdod savas preces un pakalpojumi Eiropas kontinentā. Piekļuves grūtības un vienveidīga saimnieciskā darbība rada šķēršļus salu konkurētspējai. |
| --- | --- |

3.7.

Tieši tādēļ jautājums par salu integrāciju iekšējā tirgū ir joprojām problemātisks jau kopš Vienotā Eiropas akta pieņemšanas. Salas joprojām ir mazāk aizsargātas teritorijas. Kā minēts iepriekš, lielākā daļa salu nevar paļauties uz iekšējo tirgu, salu MVU ir jāpārdod savas preces un pakalpojumi Eiropas kontinentā. Piekļuves grūtības un vienveidīga saimnieciskā darbība rada šķēršļus salu konkurētspējai.

| 3.8. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK uzskata, ka turpmākajos tiesību aktos jāiekļauj visu uz salām attiecināmo priekšlikumu īpašs novērtējums. EESK uzsver vajadzību pēc integrētas pieejas salu problēmām, īpaši ņemot vērā proporcionalitātes un subsidiaritātes pamatprincipu, ko pieprasa salas. |
| --- | --- |

3.8.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK uzskata, ka turpmākajos tiesību aktos jāiekļauj visu uz salām attiecināmo priekšlikumu īpašs novērtējums. EESK uzsver vajadzību pēc integrētas pieejas salu problēmām, īpaši ņemot vērā proporcionalitātes un subsidiaritātes pamatprincipu, ko pieprasa salas.

4.   Integrēta pieeja, ņemot vērā Eiropas salu priekšrocības

| 4.1. | Kā jau norādīts, EESK pieprasa integrētu pieeju Eiropas salu problēmām līdz ar integrētu Kopienas politiku sistēmu. |
| --- | --- |

4.1.

Kā jau norādīts, EESK pieprasa integrētu pieeju Eiropas salu problēmām līdz ar integrētu Kopienas politiku sistēmu.

| 4.2. | Salām ir jāatrod sava vieta iekšējā tirgus pārskatīšanā (8). Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumā ir apstiprinātas MVU labvēlīgās vadlīnijas, kas norādītas 2007. gada februāra starpziņojumā. |
| --- | --- |

4.2.

Salām ir jāatrod sava vieta iekšējā tirgus pārskatīšanā (8). Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumā ir apstiprinātas MVU labvēlīgās vadlīnijas, kas norādītas 2007. gada februāra starpziņojumā.

| 4.3. | Jāatbalsta MVU iesaistīšanās pārrobežu pasākumos. Šāda ideja ietver teritoriālās nepārtrauktības mehānismu, kas palīdzēs Eiropas salu iedzīvotājiem izmantot tirgu gan ar kontinenta (dalīb)valsts, gan ar kaimiņ(dalīb)valsts starpniecību. Var minēt konkrētus un efektīvus piemērus: Dānijas sala Bornholma izmanto publiski subsidētos jūras sakarus ar Jistadi Zviedrijā. Teritoriālā nepārtrauktība pastāv arī starp cietzemi Francijā un Korsiku. |
| --- | --- |

4.3.

Jāatbalsta MVU iesaistīšanās pārrobežu pasākumos. Šāda ideja ietver teritoriālās nepārtrauktības mehānismu, kas palīdzēs Eiropas salu iedzīvotājiem izmantot tirgu gan ar kontinenta (dalīb)valsts, gan ar kaimiņ(dalīb)valsts starpniecību. Var minēt konkrētus un efektīvus piemērus: Dānijas sala Bornholma izmanto publiski subsidētos jūras sakarus ar Jistadi Zviedrijā. Teritoriālā nepārtrauktība pastāv arī starp cietzemi Francijā un Korsiku.

| 4.3.1. | Minētā subsidētā jūras sakaru sistēma ir uzlabojusi transportēšanas apstākļu kvalitāti starp šīm divām Francijas teritorijām, un noteikti būtu pelnījusi attīstību arī Itālijas virzienā (jo korsikāņiem ir vieglāk sasniegt Eiropas kontinentu caur Itāliju, nevis Franciju). Tādēļ EESK uzskata, ka būtu interesanti izpētīt iespējas attiecināt minēto praksi uz visām Eiropas salām un “eiropeizēt” tās izmantošanu. Pieredze arī rāda, ka šāda instrumenta ieviešana jāvada no salām uz kontinentu, nevis otrādi. |
| --- | --- |

4.3.1.

Minētā subsidētā jūras sakaru sistēma ir uzlabojusi transportēšanas apstākļu kvalitāti starp šīm divām Francijas teritorijām, un noteikti būtu pelnījusi attīstību arī Itālijas virzienā (jo korsikāņiem ir vieglāk sasniegt Eiropas kontinentu caur Itāliju, nevis Franciju). Tādēļ EESK uzskata, ka būtu interesanti izpētīt iespējas attiecināt minēto praksi uz visām Eiropas salām un “eiropeizēt” tās izmantošanu. Pieredze arī rāda, ka šāda instrumenta ieviešana jāvada no salām uz kontinentu, nevis otrādi.

| 4.3.2. | Kā ir uzsvērts Komisijas paziņojumā “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropā”, šāda teritoriālās nepārtrauktības līdzekļa “eiropeizācija” būtu pārrobežu integrācijas konkretizēšana. |
| --- | --- |

4.3.2.

Kā ir uzsvērts Komisijas paziņojumā “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropā”, šāda teritoriālās nepārtrauktības līdzekļa “eiropeizācija” būtu pārrobežu integrācijas konkretizēšana.

| 4.4. | Ar iekšējā tirgus koncentrēšanu uz zināšanu sabiedrību, ko cita starpā var īstenot, izplatot ES jaunas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas. Šāda ideja patiešām varētu dot iespēja salu ekonomikas dažādošanai. |
| --- | --- |

4.4.

Ar iekšējā tirgus koncentrēšanu uz zināšanu sabiedrību, ko cita starpā var īstenot, izplatot ES jaunas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas. Šāda ideja patiešām varētu dot iespēja salu ekonomikas dažādošanai.

| 4.5. | Jāatceras, ka salām ir dabiskā vide, kas ir labvēlīga inovācijām (piemēram: atjaunīgās enerģijas avoti, zilās biotehnoloģijas ...). Zinot, ka saskaņā ar iepriekšminēto Ceturto kohēzijas ziņojumu saimnieciskās darbības rādītāji un inovāciju rezultāti ir saistīti, salām ir daudz rīcības iespēju. |
| --- | --- |

4.5.

Jāatceras, ka salām ir dabiskā vide, kas ir labvēlīga inovācijām (piemēram: atjaunīgās enerģijas avoti, zilās biotehnoloģijas ...). Zinot, ka saskaņā ar iepriekšminēto Ceturto kohēzijas ziņojumu saimnieciskās darbības rādītāji un inovāciju rezultāti ir saistīti, salām ir daudz rīcības iespēju.

| 4.6. | Ņemot vērā, ka lielākā daļa salu ir saistītas ar zivsaimniecību, zivaudzētājus vai zvejniekus un jūrniekus varētu interesēt bionerģija. Valstu rīcībpolitikām vajadzētu nodrošināt līdzekļus šādu iniciatīvu izstrādei. Valsts politikai ir jāpalīdz salām attīstīt atjaunīgos jūras resursus (piemēram, jūras viļņu enerģiju, jūras straumes enerģiju vai okeāna siltumenerģiju īpaši attālinātiem reģioniem). |
| --- | --- |

4.6.

Ņemot vērā, ka lielākā daļa salu ir saistītas ar zivsaimniecību, zivaudzētājus vai zvejniekus un jūrniekus varētu interesēt bionerģija. Valstu rīcībpolitikām vajadzētu nodrošināt līdzekļus šādu iniciatīvu izstrādei. Valsts politikai ir jāpalīdz salām attīstīt atjaunīgos jūras resursus (piemēram, jūras viļņu enerģiju, jūras straumes enerģiju vai okeāna siltumenerģiju īpaši attālinātiem reģioniem).

| 4.7. | Attiecībā uz lauksaimniecību KLP abu pīlāru īstenošanā jāpiemēro elastīgums, lai palielinātu priekšrocības salu lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

4.7.

Attiecībā uz lauksaimniecību KLP abu pīlāru īstenošanā jāpiemēro elastīgums, lai palielinātu priekšrocības salu lauksaimniekiem.

| 4.8. | Šādi enerģijas veidi ir būtiski svarīgi salām, kurās ir ļoti saspringta zemes izmantošana un kuru ģeogrāfiskā atkarība no fosilā kurināmā bremzē to attīstību. Tādēļ alternatīvas šādai atkarībai būtu jārod atjaunīgajā enerģijā, kas var būt citi avoti minētajām teritorijām. Līdz ar to salas ir izdevīga vieta eksperimentiem un izstrādei un var būt noderīgas Eiropai. Piemēram, Reinjona nesen paziņoja par vēlmi īstenot “visu atjaunīgo resursu” politiku, tās teritorijā jau ir atrasti ievērojami atjaunīgie jūras resursi. Vēl viens labs piemērs ir vēja enerģija. El Hierro sala Kanāriju salu arhipelāgā līdz 2009. gadam tiks pilnīgi apgādāta ar vēja turbīnu un hidroenerģijas iekārtu kombināciju. |
| --- | --- |

4.8.

Šādi enerģijas veidi ir būtiski svarīgi salām, kurās ir ļoti saspringta zemes izmantošana un kuru ģeogrāfiskā atkarība no fosilā kurināmā bremzē to attīstību. Tādēļ alternatīvas šādai atkarībai būtu jārod atjaunīgajā enerģijā, kas var būt citi avoti minētajām teritorijām. Līdz ar to salas ir izdevīga vieta eksperimentiem un izstrādei un var būt noderīgas Eiropai. Piemēram, Reinjona nesen paziņoja par vēlmi īstenot “visu atjaunīgo resursu” politiku, tās teritorijā jau ir atrasti ievērojami atjaunīgie jūras resursi. Vēl viens labs piemērs ir vēja enerģija. El Hierro sala Kanāriju salu arhipelāgā līdz 2009. gadam tiks pilnīgi apgādāta ar vēja turbīnu un hidroenerģijas iekārtu kombināciju.

| 4.9. | Lai iekšējais tirgus balstītos uz labu Eiropas līmeņa regulējumu (9), ir jāizpēta, kā tiek īstenoti spēkā esošie Eiropas likumi, un jāpārbauda, vai tiem ir sākotnēji paredzētā ietekme. Ņemot vērā iepriekš minētās normatīvās problēmas, šādai iniciatīvai noteikti būtu pozitīva ietekme uz salām. Varbūt šajā sakarā varētu uzsākt šādu eksperimentālu projektu: saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu Komisijai līdz 2011. gada 28. decembrim un pēc tam reizi trijos gados ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispusīgs ziņojums par minētās direktīvas piemērošanu. Šajā sakarā būtu jāizmanto teritoriālā pieeja un stāvokli salās varētu novērtēt salīdzinājumā ar citiem reģioniem. |
| --- | --- |

4.9.

Lai iekšējais tirgus balstītos uz labu Eiropas līmeņa regulējumu (9), ir jāizpēta, kā tiek īstenoti spēkā esošie Eiropas likumi, un jāpārbauda, vai tiem ir sākotnēji paredzētā ietekme. Ņemot vērā iepriekš minētās normatīvās problēmas, šādai iniciatīvai noteikti būtu pozitīva ietekme uz salām. Varbūt šajā sakarā varētu uzsākt šādu eksperimentālu projektu: saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu Komisijai līdz 2011. gada 28. decembrim un pēc tam reizi trijos gados ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispusīgs ziņojums par minētās direktīvas piemērošanu. Šajā sakarā būtu jāizmanto teritoriālā pieeja un stāvokli salās varētu novērtēt salīdzinājumā ar citiem reģioniem.

| 4.10. | Visi minētie elementi veicina iespējamo risinājumu salu labākai integrācijai iekšējā tirgū atrašanu nākotnē. Šādas integrācijas pamatā ir divu mērķu sasniegšana: pievilcīgums un diversifikācija. |
| --- | --- |

4.10.

Visi minētie elementi veicina iespējamo risinājumu salu labākai integrācijai iekšējā tirgū atrašanu nākotnē. Šādas integrācijas pamatā ir divu mērķu sasniegšana: pievilcīgums un diversifikācija.

5.   Politiku atbilstīga īstenošana Eiropas salās

| 5.1. | Lai sasniegtu divus iepriekš minētos mērķus, EESK uzskata, ka politiku atbilstīga īstenošana ir atkarīga no šādām iniciatīvām. |
| --- | --- |

5.1.

Lai sasniegtu divus iepriekš minētos mērķus, EESK uzskata, ka politiku atbilstīga īstenošana ir atkarīga no šādām iniciatīvām.

| 5.1.1. | Labāku sakaru nodrošināšana starp salām un kontinentu, pateicoties transporta un inovācijas politikām. |
| --- | --- |

5.1.1.

Labāku sakaru nodrošināšana starp salām un kontinentu, pateicoties transporta un inovācijas politikām.

| 5.1.1.1. | Daudzi uzņēmēji salās sūdzas par papildu izmaksām, kad viņu preces nonāk kontinenta ostā (transporta izmaksu dēļ). Daži pētījumi norāda uz 20 % papildu izmaksām. Tomēr, ņemot vērā, ka produkti viens no otra atšķiras, būtu jāveic precīzi pētījumi (kuru metodoloģija varētu balstīties uz to, kas izmantota saistībā ar attālinātajiem reģioniem). Tādēļ, lai sasniegtu minēto mērķi, ir svarīgi radīt atbilstošus nosacījumus, lai salu vietējās iestādes varētu novērtēt insulārā stāvokļa izmaksas. Tieši tādēļ salās ir jābūt statistikas dienestiem un cenu indeksiem. Visbeidzot, būtu jāizveido kopīga novērtējuma metodoloģija, kas paredzēta Eiropas salu visiem vietējiem statistikas dienestiem. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Daudzi uzņēmēji salās sūdzas par papildu izmaksām, kad viņu preces nonāk kontinenta ostā (transporta izmaksu dēļ). Daži pētījumi norāda uz 20 % papildu izmaksām. Tomēr, ņemot vērā, ka produkti viens no otra atšķiras, būtu jāveic precīzi pētījumi (kuru metodoloģija varētu balstīties uz to, kas izmantota saistībā ar attālinātajiem reģioniem). Tādēļ, lai sasniegtu minēto mērķi, ir svarīgi radīt atbilstošus nosacījumus, lai salu vietējās iestādes varētu novērtēt insulārā stāvokļa izmaksas. Tieši tādēļ salās ir jābūt statistikas dienestiem un cenu indeksiem. Visbeidzot, būtu jāizveido kopīga novērtējuma metodoloģija, kas paredzēta Eiropas salu visiem vietējiem statistikas dienestiem.

| 5.1.1.2. | Plašākā nozīmē salām ir nepieciešami efektīvi vispārējās nozīmes pakalpojumi. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Plašākā nozīmē salām ir nepieciešami efektīvi vispārējās nozīmes pakalpojumi.

| 5.1.2. | Attiecībā uz labāka regulējuma iniciatīvu būtu jānosaka ģeogrāfiska pieeja, kurai ir šāda nozīme:






  — | ikvienas ES iniciatīvas saistībā ar iekšējo tirgu ietekmes novērtēšana salās; novērtējumam jābūt ne tikai starpnozaru, bet arī ģeogrāfiskā aspektā; |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

Attiecībā uz labāka regulējuma iniciatīvu būtu jānosaka ģeogrāfiska pieeja, kurai ir šāda nozīme:

—

ikvienas ES iniciatīvas saistībā ar iekšējo tirgu ietekmes novērtēšana salās; novērtējumam jābūt ne tikai starpnozaru, bet arī ģeogrāfiskā aspektā;

| — | “salu jautājuma” ietveršana visās ES politikās; |
| --- | --- |

—

“salu jautājuma” ietveršana visās ES politikās;

| — | elastība, piemērojot Eiropas Savienības regulas; |
| --- | --- |

—

elastība, piemērojot Eiropas Savienības regulas;

| — | administratīvo uzdevumu vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz finanšu pieejamību MVU; |
| --- | --- |

—

administratīvo uzdevumu vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz finanšu pieejamību MVU;

| — | iestādēm valsts, reģionālajā un vietējā līmenī arī ir jāpieņem šāda attieksme. |
| --- | --- |

—

iestādēm valsts, reģionālajā un vietējā līmenī arī ir jāpieņem šāda attieksme.

| — | tāpēc ir jāapskata ne tikai atsevišķais vienkāršošanas aspekts, bet jāuzsver arī tādu stratēģiju nepieciešamība, kas ir saskaņotas visos politikas līmeņos. |
| --- | --- |

—

tāpēc ir jāapskata ne tikai atsevišķais vienkāršošanas aspekts, bet jāuzsver arī tādu stratēģiju nepieciešamība, kas ir saskaņotas visos politikas līmeņos.

| 5.1.3. | Eiropas Civildienesta ierēdņu būtu jāmudina īstenot dažādus apmācību kursus uz salām, lai spētu izprast šādu teritoriju realitāti. Tādēļ EESK stingri atbalsta “Uzņēmumu pieredzes apmaiņas programmu” un aicina MVU pieteikties uzņemt Eiropas Civildienesta ierēdņus. Tā viņiem ir arī iespēja tieši uz vietas diskutēt ar salu iedzīvotajiem par Eiropas jautājumiem. To ir pierādījusi izpētes grupas sanāksme, kas notika Ajaccio 2008. gada 7. un 8. aprīlī. Satiekoties ar ES iedzīvotājiem dalībvalstīs, daudz vairāk tiek izprasta un apspriesta ES un tās politikas. |
| --- | --- |

5.1.3.

Eiropas Civildienesta ierēdņu būtu jāmudina īstenot dažādus apmācību kursus uz salām, lai spētu izprast šādu teritoriju realitāti. Tādēļ EESK stingri atbalsta “Uzņēmumu pieredzes apmaiņas programmu” un aicina MVU pieteikties uzņemt Eiropas Civildienesta ierēdņus. Tā viņiem ir arī iespēja tieši uz vietas diskutēt ar salu iedzīvotajiem par Eiropas jautājumiem. To ir pierādījusi izpētes grupas sanāksme, kas notika Ajaccio 2008. gada 7. un 8. aprīlī. Satiekoties ar ES iedzīvotājiem dalībvalstīs, daudz vairāk tiek izprasta un apspriesta ES un tās politikas.

| 5.1.4. | Būtu jāuzsver reģionālo valsts atbalsta politiku nozīmīgums nākotnē. Tieši šajā jautājumā EESK spēcīgi atbalstīja Musotto ziņojumā iekļautos priekšlikumus, jo īpaši šādus:






  — | “elastība esošo un turpmāko valsts atbalsta politiku īstenošanā; neieviešot šādu elastību, tiks izraisīti nepieņemami tirgus traucējumi Eiropas Savienībā”; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Būtu jāuzsver reģionālo valsts atbalsta politiku nozīmīgums nākotnē. Tieši šajā jautājumā EESK spēcīgi atbalstīja Musotto ziņojumā iekļautos priekšlikumus, jo īpaši šādus:

—

“elastība esošo un turpmāko valsts atbalsta politiku īstenošanā; neieviešot šādu elastību, tiks izraisīti nepieņemami tirgus traucējumi Eiropas Savienībā”;

| — | jaunajās pamatnostādnēs par valsts atbalstu reģioniem ir jāpēta iespēja par darbības atbalsta piešķiršanas kārtības attiecināšanu arī uz visiem salu reģioniem, kas nav salu valstis vai iekšzemes salas. |
| --- | --- |

—

jaunajās pamatnostādnēs par valsts atbalstu reģioniem ir jāpēta iespēja par darbības atbalsta piešķiršanas kārtības attiecināšanu arī uz visiem salu reģioniem, kas nav salu valstis vai iekšzemes salas.

| 5.1.5. | Būtu jāpastiprina salu MVU ražotspēja: |
| --- | --- |

5.1.5.

Būtu jāpastiprina salu MVU ražotspēja:

| 5.1.5.1. | Atvieglot pētniecības un inovācijas pieejamību MVU, piemēram, izmantojot tādus instrumentus kā JEREMIE. Salās ļoti trūkst labu pētnieku, laboratoriju un patentu. Privātā sektora veiktā pētniecība ir tik vāja, ka būtu jāpastiprina publiskajā sektorā veiktā pētniecība. Būtu jāizpēta arī ideja par brīvajām zonām. Salīdzinot ar stāvokli kontinentā, salas atpaliek, izņemot gadījumus, kad tiek īstenota publisko iestāžu voluntāra politika, vai arī tad, ja nozare ir saimnieciski tik nozīmīga, ka iespējams sasniegt tādu robežvērtību, lai uzsāktu vai atbalstītu pētniecību. Turklāt šāda pieeja saglabā iepriekšējo zinātību, kas ir inovācijas dimensija, kuru nedrīkst aizmirst. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Atvieglot pētniecības un inovācijas pieejamību MVU, piemēram, izmantojot tādus instrumentus kā JEREMIE. Salās ļoti trūkst labu pētnieku, laboratoriju un patentu. Privātā sektora veiktā pētniecība ir tik vāja, ka būtu jāpastiprina publiskajā sektorā veiktā pētniecība. Būtu jāizpēta arī ideja par brīvajām zonām. Salīdzinot ar stāvokli kontinentā, salas atpaliek, izņemot gadījumus, kad tiek īstenota publisko iestāžu voluntāra politika, vai arī tad, ja nozare ir saimnieciski tik nozīmīga, ka iespējams sasniegt tādu robežvērtību, lai uzsāktu vai atbalstītu pētniecību. Turklāt šāda pieeja saglabā iepriekšējo zinātību, kas ir inovācijas dimensija, kuru nedrīkst aizmirst.

| 5.1.5.2. | Eksportēt uz trešām valstīm. Jāatceras, ka Komisija savā starpziņojumā par iekšējā tirgus pārskatīšanu (2007. gada februāris) uzskata, ka jaunajam iekšējam tirgum jābūt atvērtam visai pasaulei. Šāda attieksme tiek apstiprināta paziņojumā “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropā”, kurā Komisija aicina “paplašināt vienotā tirgus reglamentējošo telpu”. Šo ideju varētu konkretizēt Eiropas Savienības un tās dalībvalstu sadarbības programmās ar kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

Eksportēt uz trešām valstīm. Jāatceras, ka Komisija savā starpziņojumā par iekšējā tirgus pārskatīšanu (2007. gada februāris) uzskata, ka jaunajam iekšējam tirgum jābūt atvērtam visai pasaulei. Šāda attieksme tiek apstiprināta paziņojumā “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropā”, kurā Komisija aicina “paplašināt vienotā tirgus reglamentējošo telpu”. Šo ideju varētu konkretizēt Eiropas Savienības un tās dalībvalstu sadarbības programmās ar kaimiņvalstīm.

| 5.1.5.3. | Izmantot augsti izglītotu darbaspēku. Salas cieš no to jauniešu izceļošanas, kas dod priekšroku meklēt universitātes izglītību un lielus ienākumus kontinentālajos reģionos. Pat ja IKP nav ideāls rādītājs vai kritērijs, Ceturtajā kohēzijas ziņojumā ir uzsvērts, ka tā palielināšanās ir atkarīga no produktivitātes un nodarbinātajiem iedzīvotājiem. EESK pārliecinoši uzskata, ka ir jāveicina iniciatīvas attiecībā uz universitāšu un citām augstākās izglītības iestāžu izveidi salās. Tās ir salu iedzīvotāju profesionālās sagatavošanas nosacījums. Piemēram: pateicoties pieaugošajam studentu skaitam, kopš tās atvēršanas 1981. gadā Korsikas Universitāte ir spējusi kvantitatīvi un kvalitatīvi palielināt reģionālo cilvēkkapitālu. Šāda pilnveidošana ir samazinājusi dažas darba tirgus nelīdzsvarotības un ir atbalstījusi tautsaimniecības nozaru (piemēram, pārtikas pārstrādes rūpniecības, tūrisma, IKT ...) un uzņēmumu paplašināšanos. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

Izmantot augsti izglītotu darbaspēku. Salas cieš no to jauniešu izceļošanas, kas dod priekšroku meklēt universitātes izglītību un lielus ienākumus kontinentālajos reģionos. Pat ja IKP nav ideāls rādītājs vai kritērijs, Ceturtajā kohēzijas ziņojumā ir uzsvērts, ka tā palielināšanās ir atkarīga no produktivitātes un nodarbinātajiem iedzīvotājiem. EESK pārliecinoši uzskata, ka ir jāveicina iniciatīvas attiecībā uz universitāšu un citām augstākās izglītības iestāžu izveidi salās. Tās ir salu iedzīvotāju profesionālās sagatavošanas nosacījums. Piemēram: pateicoties pieaugošajam studentu skaitam, kopš tās atvēršanas 1981. gadā Korsikas Universitāte ir spējusi kvantitatīvi un kvalitatīvi palielināt reģionālo cilvēkkapitālu. Šāda pilnveidošana ir samazinājusi dažas darba tirgus nelīdzsvarotības un ir atbalstījusi tautsaimniecības nozaru (piemēram, pārtikas pārstrādes rūpniecības, tūrisma, IKT ...) un uzņēmumu paplašināšanos.

| 5.1.5.4. | Paļauties uz savām īpatnībām, lai atrastu visatbilstošāko pilnveidošanu. Šajā sakarā Eiropas Komisija Zaļajā grāmatā par jūrniecības politiku pareizi uzsver to, ka “tūrisma produktu un pakalpojumu dažādošana var veicināt piekrastes un salu galamērķu konkurētspēju”. Tā kā šāda diversifikācija atbilst inovācijas (ne)tehnoloģiskajai dimensijai un saskan arī ar salu saimnieciskās darbības vispārējas diversifikācijas nepieciešamību (daudzas salas cieš no vienpusējas darbības tūrismā), to nosaka šādi priekšnoteikumi:






  — | pilnīgas uzskaites veikšana attiecībā uz stāvokli katrā salā; |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4.

Paļauties uz savām īpatnībām, lai atrastu visatbilstošāko pilnveidošanu. Šajā sakarā Eiropas Komisija Zaļajā grāmatā par jūrniecības politiku pareizi uzsver to, ka “tūrisma produktu un pakalpojumu dažādošana var veicināt piekrastes un salu galamērķu konkurētspēju”. Tā kā šāda diversifikācija atbilst inovācijas (ne)tehnoloģiskajai dimensijai un saskan arī ar salu saimnieciskās darbības vispārējas diversifikācijas nepieciešamību (daudzas salas cieš no vienpusējas darbības tūrismā), to nosaka šādi priekšnoteikumi:

—

pilnīgas uzskaites veikšana attiecībā uz stāvokli katrā salā;

| — | visu salas trūkumu un nelabvēlīgo apstākļu, kas sastopami tūrisma jomā, uzskaitīšana; |
| --- | --- |

—

visu salas trūkumu un nelabvēlīgo apstākļu, kas sastopami tūrisma jomā, uzskaitīšana;

| — | infrastruktūras līmeņa noteikšana katrā salā; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras līmeņa noteikšana katrā salā;

| — | maiņas veicināšana un viesnīcu un transporta infrastruktūras pakalpojumu attīstības veicināšana, parakstot īpašus līgumus starp salu reģioniem un Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

—

maiņas veicināšana un viesnīcu un transporta infrastruktūras pakalpojumu attīstības veicināšana, parakstot īpašus līgumus starp salu reģioniem un Eiropas Savienību;

| — | atbalsta un strukturizācijas iespēju pētīšana, kas var dot iespēju tūrisma dažādošanai (kultūras, lauku, arheoloģiskais, jauniešu, sporta, zvejošanas, uzņēmējdarbības tūrisms ...); |
| --- | --- |

—

atbalsta un strukturizācijas iespēju pētīšana, kas var dot iespēju tūrisma dažādošanai (kultūras, lauku, arheoloģiskais, jauniešu, sporta, zvejošanas, uzņēmējdarbības tūrisms ...);

| — | pētīt priekšlikumu īstenot reģionālo salu tūrisma attīstības perspektīvos plānus, kas varētu notikt pirms Eiropas līmeņa pasākumiem un kuri būtu obligāti, lai varētu izmantot īpašo Eiropas finansējumu, kas ir paredzēts ES salu reģioniem, kuri ir reģistrēti 2007. — 2013. gada struktūrfondu “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķa plānošanai; |
| --- | --- |

—

pētīt priekšlikumu īstenot reģionālo salu tūrisma attīstības perspektīvos plānus, kas varētu notikt pirms Eiropas līmeņa pasākumiem un kuri būtu obligāti, lai varētu izmantot īpašo Eiropas finansējumu, kas ir paredzēts ES salu reģioniem, kuri ir reģistrēti 2007. — 2013. gada struktūrfondu “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķa plānošanai;

| — | tādu metožu noteikšana, kas dotu iespēju salām izveidot apkārtējo vidi par saimnieciskās darbības avotu (jo īpaši tūrismu veicinošās stratēģijas, kas pamatojas uz ekoloģiskām viesnīcām, ekoloģiskiem restorāniem, aktivitātēm brīvā dabā, ekoloģisko atklājumu ceļojumiem...). Jāatzīmē, ka šādas iniciatīvas vairāk attiecas uz mājamatniecību. |
| --- | --- |

—

tādu metožu noteikšana, kas dotu iespēju salām izveidot apkārtējo vidi par saimnieciskās darbības avotu (jo īpaši tūrismu veicinošās stratēģijas, kas pamatojas uz ekoloģiskām viesnīcām, ekoloģiskiem restorāniem, aktivitātēm brīvā dabā, ekoloģisko atklājumu ceļojumiem...). Jāatzīmē, ka šādas iniciatīvas vairāk attiecas uz mājamatniecību.

6.   Stabila pārvaldība, lai pienācīgi ņemtu vērā stāvokli Eiropas salās

| 6.1. | EESK ierosina šādu priekšlikumu īstenošanu likumdošanas procesā: |
| --- | --- |

6.1.

EESK ierosina šādu priekšlikumu īstenošanu likumdošanas procesā:

| 6.1.1. | Labākas informācijas iegūšana par salu stāvokli. Nepārtraukti ir jāuzsver statistikas datu par salām atjaunināšanas un apstrādes svarīgums. Šie ir nepieciešamie līdzekļi precīzai sabiedriskai politikai (Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī). Šādai pieejai vispirms ir jāpamatojas uz individuālo novērtējumu, kurā cita starpā ņemts vērā arī salu īpašais sociāli ekonomiskais stāvoklis. Tā būtu arī iespēja padomāt par IKP kritēriju svarīgumu reģionālo grūtību novērtēšanā. |
| --- | --- |

6.1.1.

Labākas informācijas iegūšana par salu stāvokli. Nepārtraukti ir jāuzsver statistikas datu par salām atjaunināšanas un apstrādes svarīgums. Šie ir nepieciešamie līdzekļi precīzai sabiedriskai politikai (Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī). Šādai pieejai vispirms ir jāpamatojas uz individuālo novērtējumu, kurā cita starpā ņemts vērā arī salu īpašais sociāli ekonomiskais stāvoklis. Tā būtu arī iespēja padomāt par IKP kritēriju svarīgumu reģionālo grūtību novērtēšanā.

| 6.1.1.1. | Līdz ar to ikvienas Kopienas politikas koncepcijas un īstenošanas attiecībā uz salām priekšnoteikums ir pietiekami un ticami statistikas dati un attiecīgie rādītāji. Lai nodrošinātu pietiekamu izpratni par salu teritoriju realitātēm un sarežģītajiem mehānismiem, kas padara tās atšķirīgas no Kopienas pārējās daļas, IKP kritēriji, kā arī bezdarba līmenis, ir vispārzināmi neatbilstošs, vismaz aplūkojot to atsevišķi. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

Līdz ar to ikvienas Kopienas politikas koncepcijas un īstenošanas attiecībā uz salām priekšnoteikums ir pietiekami un ticami statistikas dati un attiecīgie rādītāji. Lai nodrošinātu pietiekamu izpratni par salu teritoriju realitātēm un sarežģītajiem mehānismiem, kas padara tās atšķirīgas no Kopienas pārējās daļas, IKP kritēriji, kā arī bezdarba līmenis, ir vispārzināmi neatbilstošs, vismaz aplūkojot to atsevišķi.

| 6.1.1.2. | Šāda situācija nav nekas jauns, bet to ilgi ir aizēnojis fakts, ka, ņemot vērā to, ka lielākā daļa Eiropas Savienības salu iedzīvotāju saņem maksimālo palīdzības līmeni (1. mērķis), šāda sarežģīta jautājuma risināšanai bija maza praktiska nozīme. Tomēr paplašināšanas process un tam sekojošais “statistiskais efekts” (t.i., relatīva kādreizējo nelabvēlīgo teritoriju bagātināšana), ir izvirzījis nepieciešamību raksturot salu teritoriju stāvokli un vajadzības ar labākiem un mērķtiecīgākiem statistikas rādītājiem. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

Šāda situācija nav nekas jauns, bet to ilgi ir aizēnojis fakts, ka, ņemot vērā to, ka lielākā daļa Eiropas Savienības salu iedzīvotāju saņem maksimālo palīdzības līmeni (1. mērķis), šāda sarežģīta jautājuma risināšanai bija maza praktiska nozīme. Tomēr paplašināšanas process un tam sekojošais “statistiskais efekts” (t.i., relatīva kādreizējo nelabvēlīgo teritoriju bagātināšana), ir izvirzījis nepieciešamību raksturot salu teritoriju stāvokli un vajadzības ar labākiem un mērķtiecīgākiem statistikas rādītājiem.

| 6.1.1.3. | Musotto ziņojumā ir ierosināts: “Turpmākais darbs ir jāorientē uz piemērotāku statistikas rādītāju definēšanu, kas var sniegt skaidru statistisku priekšstatu par attīstības līmeni un pietiekamu izpratni par reģioniem ar nelabvēlīgiem ģeogrāfiskiem un dabas apstākļiem, un jo īpaši, kur ir akumulējušās grūtības, piemēram, kalnu grēdas, salu grupējumi, un dubultas izolētības gadījumi [...] Šiem rādītājiem jāsniedz arī labāks novērtējums atšķirībām starp minētajiem reģioniem un pārējo Eiropas Savienības daļu, kā arī novērtējums par šo reģionu būtiskajām atšķirībām.” |
| --- | --- |

6.1.1.3.

Musotto ziņojumā ir ierosināts: “Turpmākais darbs ir jāorientē uz piemērotāku statistikas rādītāju definēšanu, kas var sniegt skaidru statistisku priekšstatu par attīstības līmeni un pietiekamu izpratni par reģioniem ar nelabvēlīgiem ģeogrāfiskiem un dabas apstākļiem, un jo īpaši, kur ir akumulējušās grūtības, piemēram, kalnu grēdas, salu grupējumi, un dubultas izolētības gadījumi [...] Šiem rādītājiem jāsniedz arī labāks novērtējums atšķirībām starp minētajiem reģioniem un pārējo Eiropas Savienības daļu, kā arī novērtējums par šo reģionu būtiskajām atšķirībām.”

| 6.1.2. | Salu starppakalpojumu grupas organizēšana Komisijā, lai nodrošinātu integrētu pieeju salu grūtību risināšanā. |
| --- | --- |

6.1.2.

Salu starppakalpojumu grupas organizēšana Komisijā, lai nodrošinātu integrētu pieeju salu grūtību risināšanā.

| 6.1.3. | EESK aicina vietējās pašvaldības un pilsonisko sabiedrību sadarboties (vai turpināt sadarbību), lai izstrādātu kopīgas attīstības stratēģijas. Salās ir nepieciešama plānota pieeja lietišķām partnerattiecībām. |
| --- | --- |

6.1.3.

EESK aicina vietējās pašvaldības un pilsonisko sabiedrību sadarboties (vai turpināt sadarbību), lai izstrādātu kopīgas attīstības stratēģijas. Salās ir nepieciešama plānota pieeja lietišķām partnerattiecībām.

| 6.2. | EESK uzskata, ka labas pārvaldības interesēs būtu jāveic salu stāvokļa regulāra pārskatīšana un aicina Komisiju iesniegt gada pārskatu Eiropas Parlamentam, Padomei, Reģionu komitejai un EESK, uzraugot un novērtējot attiecīgo pasākumu, kas tika veikti Eiropas salu problēmu atrisināšanas nolūkā, efektivitāti. Šajā sakarā minētajā gada pārskatā būtu iekļaujami arī Komisijas izvirzītie pasākumu priekšlikumi. Līdz ar to jāatzīst, ka ar šo atzinumu tiek uzsākts ilgtermiņa dinamisks process. |
| --- | --- |

6.2.

EESK uzskata, ka labas pārvaldības interesēs būtu jāveic salu stāvokļa regulāra pārskatīšana un aicina Komisiju iesniegt gada pārskatu Eiropas Parlamentam, Padomei, Reģionu komitejai un EESK, uzraugot un novērtējot attiecīgo pasākumu, kas tika veikti Eiropas salu problēmu atrisināšanas nolūkā, efektivitāti. Šajā sakarā minētajā gada pārskatā būtu iekļaujami arī Komisijas izvirzītie pasākumu priekšlikumi. Līdz ar to jāatzīst, ka ar šo atzinumu tiek uzsākts ilgtermiņa dinamisks process.

7.   Nobeiguma piezīmes

| 7.1. | Nobeigumā jautājums par salu labāku integrāciju iekšējā tirgū varbūt varētu ieinteresētajām pusēm likt izpētīt divus dažādus veidus, salīdzinājumā ar tiem, kas tika izteikti iepriekš. |
| --- | --- |

7.1.

Nobeigumā jautājums par salu labāku integrāciju iekšējā tirgū varbūt varētu ieinteresētajām pusēm likt izpētīt divus dažādus veidus, salīdzinājumā ar tiem, kas tika izteikti iepriekš.

| 7.2. | Pastiprinātas sadarbības izmantošana dalībvalstīs, kurām ir salas vai kuras ir salu dalībvalstis (Portugāle, Spānija, Francija, Itālija, Grieķija, Malta, Kipra, Apvienotā Karaliste, Īrija, Nīderlande, Dānija, Igaunija, Somija un Zviedrija). Attiecībā uz noteikumiem, kas ir jāapkopo, lai sasniegtu mērķi izveidot Eiropas salu politiku, šķiet, ka šo risinājumu ir neiespējami īstenot. Tā kā priekšlikumi ir jāierosina valstīm, ir jāizvēlas augšupējā pieeja. Tādēļ, kā jau minēts, ir nepieciešamas attīstības stratēģijas vietējā līmenī. Šajā perspektīvā darbības programmas (struktūrfondu sistēmā no 2007. līdz 2013. gadam) var uzskatīt par labu pamatu turpmākajam periodam no 2014. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

7.2.

Pastiprinātas sadarbības izmantošana dalībvalstīs, kurām ir salas vai kuras ir salu dalībvalstis (Portugāle, Spānija, Francija, Itālija, Grieķija, Malta, Kipra, Apvienotā Karaliste, Īrija, Nīderlande, Dānija, Igaunija, Somija un Zviedrija). Attiecībā uz noteikumiem, kas ir jāapkopo, lai sasniegtu mērķi izveidot Eiropas salu politiku, šķiet, ka šo risinājumu ir neiespējami īstenot. Tā kā priekšlikumi ir jāierosina valstīm, ir jāizvēlas augšupējā pieeja. Tādēļ, kā jau minēts, ir nepieciešamas attīstības stratēģijas vietējā līmenī. Šajā perspektīvā darbības programmas (struktūrfondu sistēmā no 2007. līdz 2013. gadam) var uzskatīt par labu pamatu turpmākajam periodam no 2014. līdz 2020. gadam.

| 7.3. | Turpmākais Eiropas tiesiskais regulējums var uzlabot pašreizējos risinājumus, pateicoties Lisabonas līgumam un EK Līguma 158. panta pārrakstīšanai. |
| --- | --- |

7.3.

Turpmākais Eiropas tiesiskais regulējums var uzlabot pašreizējos risinājumus, pateicoties Lisabonas līgumam un EK Līguma 158. panta pārrakstīšanai.

| 7.3.1. | Turpmākais jaunais 158. pants, kurā ir izdarīti grozījumi ar Lisabonas līgumu, ir lasāms šādi:






  a) | pirmajā rindkopā vārdi “ekonomiskā un sociālā kohēzija” ir jāaizstāj ar vārdiem “ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija”; |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

Turpmākais jaunais 158. pants, kurā ir izdarīti grozījumi ar Lisabonas līgumu, ir lasāms šādi:

a)

pirmajā rindkopā vārdi “ekonomiskā un sociālā kohēzija” ir jāaizstāj ar vārdiem “ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija”;

| b) | otrajā rindkopā ir jāsvītro vārdi “vai salas, ieskaitot lauku apvidus”; |
| --- | --- |

b)

otrajā rindkopā ir jāsvītro vārdi “vai salas, ieskaitot lauku apvidus”;

| c) | tiek pievienota šāds jauna rindkopa: “Starp attiecīgajiem reģioniem īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, ko ir ietekmējusi industriālā pāreja, un reģioniem, kuri cieš no smagiem un ilgstošiem nelabvēlīgiem dabas vai demogrāfiskajiem apstākļiem, piemēram, attālinātie ziemeļu reģioni ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu un salas, pārrobežu un kalnu reģioni.” |
| --- | --- |

c)

tiek pievienota šāds jauna rindkopa: “Starp attiecīgajiem reģioniem īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, ko ir ietekmējusi industriālā pāreja, un reģioniem, kuri cieš no smagiem un ilgstošiem nelabvēlīgiem dabas vai demogrāfiskajiem apstākļiem, piemēram, attālinātie ziemeļu reģioni ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu un salas, pārrobežu un kalnu reģioni.”

| 7.3.2. | Šāda pārrakstīšana atbilst tam, ka, pateicoties Lisabonas līgumam (kas vispirms jāratificē), teritoriālā dimensija ir jauns Eiropas kohēzijas elements. Šis atzinums uzsver Eiropas Savienības nodomu ņemt vērā visas realitātes savā teritorijā. Līdz ar to turpmākais jaunais 158. pants ir šādas vēlmes konkretizēšana. |
| --- | --- |

7.3.2.

Šāda pārrakstīšana atbilst tam, ka, pateicoties Lisabonas līgumam (kas vispirms jāratificē), teritoriālā dimensija ir jauns Eiropas kohēzijas elements. Šis atzinums uzsver Eiropas Savienības nodomu ņemt vērā visas realitātes savā teritorijā. Līdz ar to turpmākais jaunais 158. pants ir šādas vēlmes konkretizēšana.

| 7.3.3. | Teritoriālās kohēzijas definēšana nav viegls uzdevums. Zaļā grāmata noteikti būs interesanta iespēja iegūt informāciju par dažādām esošajām pieejām. Šajā sakarā EESK uzskata, ka teritoriālā kohēzija nav tikai saimnieciskā statistika, bet tajā ir ņemta vērā arī attiecīgās teritorijas acīmredzamā ģeogrāfiskā realitāte un no tās izrietošās vājās vietas, kas dažās teritorijās var nopietni apdraudēt sociāli ekonomisko kohēziju. Teritoriālā kohēzija var būt arī līdzeklis, lai pastiprinātu sadarbību attiecīgās salas teritorijā, kā arī starp visām teritorijām (struktūrfondu palielināšana šim mērķim noteikti tiks atbalstīta nākamajā programmā pēc 2013. gada) un lai veicinātu partnerattiecības starp visām ieinteresētajām pusēm (iestādēm un pilsonisko sabiedrību) attiecīgo politiku izstrādāšanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

7.3.3.

Teritoriālās kohēzijas definēšana nav viegls uzdevums. Zaļā grāmata noteikti būs interesanta iespēja iegūt informāciju par dažādām esošajām pieejām. Šajā sakarā EESK uzskata, ka teritoriālā kohēzija nav tikai saimnieciskā statistika, bet tajā ir ņemta vērā arī attiecīgās teritorijas acīmredzamā ģeogrāfiskā realitāte un no tās izrietošās vājās vietas, kas dažās teritorijās var nopietni apdraudēt sociāli ekonomisko kohēziju. Teritoriālā kohēzija var būt arī līdzeklis, lai pastiprinātu sadarbību attiecīgās salas teritorijā, kā arī starp visām teritorijām (struktūrfondu palielināšana šim mērķim noteikti tiks atbalstīta nākamajā programmā pēc 2013. gada) un lai veicinātu partnerattiecības starp visām ieinteresētajām pusēm (iestādēm un pilsonisko sabiedrību) attiecīgo politiku izstrādāšanā un īstenošanā.

Briselē, 2008. gada 10. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Vienotā tirgus novērošanas centrs (VTNC) pašlaik izstrādā atzinumu par šo paketi (INT/409, ziņotājs Cassidy kungs, līdzziņotāji Hencks kungs un Cappellini kungs) un par paziņojumu “Vienotā tirgus sociālā un vides dimensija” (Social and Environmental Dimension of the Single Market) (INT/416, ziņotājs Adamczyk kungs), kas papildina pirmo paziņojumu. OV vēl nav publicēts (pieņemts 2008. gada septembrī).

1

Cassidy

Hencks

Cappellini

Social and Environmental Dimension of the Single Market

Adamczyk

(2)  Ir jāuzsver, ka šis punkts par laimi ir atzīts Ceturtajā kohēzijas ziņojumā attiecībā uz galēji attālinātajiem reģioniem (COM(2007) 273. galīgā redakcija, 50. lpp.).

2

(3)  “Eiropas Savienības salu reģionu un attālināto reģionu analīze” (Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union), Planistat, 2003. gada marts.

3

Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union

Planistat

(4)  Vienotā Eiropas maksājumu telpa (SEPA), kas tika uzsākta 28.1.2008., tomēr padarīs pārrobežu maksājumus tikpat vienkāršus kā iekšzemes maksājumus.

4

(5)  Ceturtais kohēzijas ziņojums (COM(2007) 273. galīgā redakcija, 65. lpp.).

5

(6)  Ātrdarbīga abonenta ciparlīnija.

6

(7)  Ceturtais kohēzijas ziņojums (COM(2007) 273. galīgā redakcija, 60. lpp.).

7

(8)  Skatīt atzinumu par tematu “Vienotā tirgus pārskatīšana” (Review of the Single Market) OV C 93/25, 27.4.2007.

8

Review of the Single Market

(9)  Skatīt atzinumu par tematu “Tiesību aktu labāka izstrāde” (Better Lawmaking)
  OV C 24/39, 31.1.2006. un atzinumu par tematu “ES tiesību aktu labāka īstenošana” (Better Implementation of EU Legislation)
  OV C 24/52, 31.1.2006.

9

Better Lawmaking)

Better Implementation of EU Legislation)

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/129 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/129

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Uztvertās un faktiskās inflācijas atšķirību iemesli”

(2009/C 27/27)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2008. gada 17. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Uztvertās un faktiskās inflācijas atšķirību iemesli”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 3. jūnijā. Ziņotājs — Olivier Derruine kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 125 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ieteikumi

| 1.1. | Saskaņā ar Komitejas iepriekšējiem ieteikumiem “lai labāk novērtētu algu politikas ietekmi uz cenu stabilitāti, algu (vai ienākumu) statistikas dati būtu jāatspoguļo vismaz kvintilēs” (1). Atzinuma 4.3.3. punktā atspoguļotas patēriņa struktūras atšķirības atkarībā no ienākumu līmeņa. To visu vēl papildina apstāklis, ka mainās arī marginālās patēriņa vajadzības, un tādēļ ir svarīgi noteikt, kāda veida algas pielikums (procentuāli) veicina kuru ienākumu kategoriju. Pretējā gadījumā monetārā politika varētu nepareizi reaģēt uz algu un ienākumu pieaugumu. |
| --- | --- |

1.1.

Saskaņā ar Komitejas iepriekšējiem ieteikumiem “lai labāk novērtētu algu politikas ietekmi uz cenu stabilitāti, algu (vai ienākumu) statistikas dati būtu jāatspoguļo vismaz kvintilēs” (1). Atzinuma 4.3.3. punktā atspoguļotas patēriņa struktūras atšķirības atkarībā no ienākumu līmeņa. To visu vēl papildina apstāklis, ka mainās arī marginālās patēriņa vajadzības, un tādēļ ir svarīgi noteikt, kāda veida algas pielikums (procentuāli) veicina kuru ienākumu kategoriju. Pretējā gadījumā monetārā politika varētu nepareizi reaģēt uz algu un ienākumu pieaugumu.

| 1.1.1. | Kā papildu līdzekli un sekojot Beļģijas Bankas paraugam (2), būtu lietderīgi, ja Eiropas Komisija un/vai Eiropas Centrālā banka vismaz reizi gadā publicētu datus par inflācijas ietekmi uz mājsaimniecību pirktspēju atkarībā no to ienākumu līmeņa. |
| --- | --- |

1.1.1.

Kā papildu līdzekli un sekojot Beļģijas Bankas paraugam (2), būtu lietderīgi, ja Eiropas Komisija un/vai Eiropas Centrālā banka vismaz reizi gadā publicētu datus par inflācijas ietekmi uz mājsaimniecību pirktspēju atkarībā no to ienākumu līmeņa.

| 1.1.2. | Visās Eiropas salās vietējā līmenī ir jāapkopo statistikas dati un cenu indekss, lai objektīvi novērtētu papildu izmaksas saistībā ar šo teritoriju īpatnībām. Lai to panāktu, attiecīgajiem statistikas dienestiem ir jāizstrādā kopīgā vērtēšanas metodoloģija. |
| --- | --- |

1.1.2.

Visās Eiropas salās vietējā līmenī ir jāapkopo statistikas dati un cenu indekss, lai objektīvi novērtētu papildu izmaksas saistībā ar šo teritoriju īpatnībām. Lai to panāktu, attiecīgajiem statistikas dienestiem ir jāizstrādā kopīgā vērtēšanas metodoloģija.

| 1.2. | Tāpat dalībvalstīm un Eurostat birojam vajadzētu labāk izmantot sagatavotos cenu pārskatus, lai izstrādātu detalizētus rādītājus, kas atspoguļotu cenu izmaiņas atkarībā no preču izplatīšanas veida un preču kategorijām sadalījumā pa segmentiem (zemas, vidējas, augstas kvalitātes preces). Tādējādi varam būt pārliecināti, ka “zemas kvalitātes” preču, jo īpaši pārtikas preču cenu pieaugums būs lielāks. Turklāt starptautiskā līmenī salīdzinot datus par cenām, ko apkopojušas iestādes, kas ir atbildīgas par inflācijas aprēķināšanu, varētu sniegt atbildes uz 1.4. punktā uzdotajiem jautājumiem. EESK vēlas arī noskaidrot, vai nebūtu lietderīgi izpētīt cenu indeksu attiecībā uz gados vecākiem cilvēkiem. |
| --- | --- |

1.2.

Tāpat dalībvalstīm un Eurostat birojam vajadzētu labāk izmantot sagatavotos cenu pārskatus, lai izstrādātu detalizētus rādītājus, kas atspoguļotu cenu izmaiņas atkarībā no preču izplatīšanas veida un preču kategorijām sadalījumā pa segmentiem (zemas, vidējas, augstas kvalitātes preces). Tādējādi varam būt pārliecināti, ka “zemas kvalitātes” preču, jo īpaši pārtikas preču cenu pieaugums būs lielāks. Turklāt starptautiskā līmenī salīdzinot datus par cenām, ko apkopojušas iestādes, kas ir atbildīgas par inflācijas aprēķināšanu, varētu sniegt atbildes uz 1.4. punktā uzdotajiem jautājumiem. EESK vēlas arī noskaidrot, vai nebūtu lietderīgi izpētīt cenu indeksu attiecībā uz gados vecākiem cilvēkiem.

| 1.3. | Komiteja vēlas, lai pētījumi, kas pašreiz uzsākti Eurostat vadībā, ar mērķi izstrādāt stingru metodoloģiju mājokļa izmaksu izmaiņu iekļaušanai inflācijas aprēķinā, tiktu ātri pabeigti un to rezultātā izstrādāti konkrēti priekšlikumi, kurus iesniegt attiecīgajiem sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem. Komiteja vēlas, lai tā tiktu iesaistīta Eurostat veiktajā SPCI metodoloģiskā pārskatīšanā. |
| --- | --- |

1.3.

Komiteja vēlas, lai pētījumi, kas pašreiz uzsākti Eurostat vadībā, ar mērķi izstrādāt stingru metodoloģiju mājokļa izmaksu izmaiņu iekļaušanai inflācijas aprēķinā, tiktu ātri pabeigti un to rezultātā izstrādāti konkrēti priekšlikumi, kurus iesniegt attiecīgajiem sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem. Komiteja vēlas, lai tā tiktu iesaistīta Eurostat veiktajā SPCI metodoloģiskā pārskatīšanā.

| 1.4. | Eiropas Komisijai vajadzētu vienlaicīgi pētīt cenu indeksu izmaiņas patēriņa, ražošanas un importa jomā, jo ir pārsteidzoši, ka, būtiski samazinoties atsevišķu kategoriju importa cenai, gala patērētājs tomēr to neizjūt. Nedrīkst pieļaut, ka patērētājs maksā pārmērīgi augstu cenu tikai tādēļ, ka viņam nav zināma kāda būtiska informācija. Šādai situācijai būtu negatīva ietekme uz vienoto valūtu, kura tiktu pakļauta diskreditācijai bez kāda iemesla. |
| --- | --- |

1.4.

Eiropas Komisijai vajadzētu vienlaicīgi pētīt cenu indeksu izmaiņas patēriņa, ražošanas un importa jomā, jo ir pārsteidzoši, ka, būtiski samazinoties atsevišķu kategoriju importa cenai, gala patērētājs tomēr to neizjūt. Nedrīkst pieļaut, ka patērētājs maksā pārmērīgi augstu cenu tikai tādēļ, ka viņam nav zināma kāda būtiska informācija. Šādai situācijai būtu negatīva ietekme uz vienoto valūtu, kura tiktu pakļauta diskreditācijai bez kāda iemesla.

| 1.5. | Apzinoties grūtības, ar kurām Eurostat saskaras datu vākšanas jomā, Komiteja tomēr vēlas noskaidrot, vai nebūtu iespējams samazināt datu par privāto mājsaimniecību patēriņa izdevumiem publiskošanas terminus. Pašreizējais termiņš ir trīs gadi (tātad dati par 2005. gadu tika publiskoti tikai 2008. gadā!!!). Daži dati (piemēram, attiecībā uz ienākumu sadalījumu) nav atjaunināti kopš 2001. gada. Ņemot vērā pārmaiņas sabiedrībā, pētījumi būtu jāveic biežāk (pašreiz pētījumu veic reizi sešos gados). |
| --- | --- |

1.5.

Apzinoties grūtības, ar kurām Eurostat saskaras datu vākšanas jomā, Komiteja tomēr vēlas noskaidrot, vai nebūtu iespējams samazināt datu par privāto mājsaimniecību patēriņa izdevumiem publiskošanas terminus. Pašreizējais termiņš ir trīs gadi (tātad dati par 2005. gadu tika publiskoti tikai 2008. gadā!!!). Daži dati (piemēram, attiecībā uz ienākumu sadalījumu) nav atjaunināti kopš 2001. gada. Ņemot vērā pārmaiņas sabiedrībā, pētījumi būtu jāveic biežāk (pašreiz pētījumu veic reizi sešos gados).

| 1.6. | Visbeidzot, EESK iesaka sniegt atbalstu valsts iestādēm un nevalstiskajām organizācijām, kuras līdzdarbojas patērētāju izglītošanā un palīdz tiem izdarīt pareizo izvēli, kas ir arvien grūtāka, ņemot vērā mārketinga paņēmienu un piedāvājuma pakešu sarežģītību. |
| --- | --- |

1.6.

Visbeidzot, EESK iesaka sniegt atbalstu valsts iestādēm un nevalstiskajām organizācijām, kuras līdzdarbojas patērētāju izglītošanā un palīdz tiem izdarīt pareizo izvēli, kas ir arvien grūtāka, ņemot vērā mārketinga paņēmienu un piedāvājuma pakešu sarežģītību.

2.   Ievads

| 2.1. | Kopš vienotās valūtas ieviešanas (paritātes noteikšana 1999. gadā, monētu un banknošu aprite 2002. gadā pirmajās EMS dalībvalstīs), tā ir kļuvusi par visu iespējamo kritiku mērķi: ja sākumā eiro vērtības samazināšana salīdzinājumā ar lielajām starptautiskajām valūtām izraisīja nievājošu attieksmi, tad tās straujais pieaugums pēdējo trīs gadu laikā ir radījis bažas par Eiropas uzņēmumu ārējo konkurētspēju. Atsevišķu valstu valdības pat veicināja šādu attieksmi, lai slēptu ekonomikas politika pieļautās kļūdas. Viena eirozonas dalībvalstu daļa — kaut arī ļoti neliela — norādīja uz vienoto valūtu kā faktoru, kas vismaz daļēji izskaidro eirozonas valstu faktiskās konverģences trūkumu, un liek tām apsvērt izstāšanos no eirozonas. |
| --- | --- |

2.1.

Kopš vienotās valūtas ieviešanas (paritātes noteikšana 1999. gadā, monētu un banknošu aprite 2002. gadā pirmajās EMS dalībvalstīs), tā ir kļuvusi par visu iespējamo kritiku mērķi: ja sākumā eiro vērtības samazināšana salīdzinājumā ar lielajām starptautiskajām valūtām izraisīja nievājošu attieksmi, tad tās straujais pieaugums pēdējo trīs gadu laikā ir radījis bažas par Eiropas uzņēmumu ārējo konkurētspēju. Atsevišķu valstu valdības pat veicināja šādu attieksmi, lai slēptu ekonomikas politika pieļautās kļūdas. Viena eirozonas dalībvalstu daļa — kaut arī ļoti neliela — norādīja uz vienoto valūtu kā faktoru, kas vismaz daļēji izskaidro eirozonas valstu faktiskās konverģences trūkumu, un liek tām apsvērt izstāšanos no eirozonas.

| 2.2. | Statistikas dati attiecībā uz Saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI) liecina, ka EMS sagatavošanas trešajā posmā inflācija ir ievērojami kritusies, un kopš tā laika ir palikusi vēsturiski zemā līmenī, iespējams, tāpēc, ka vienkāršāka cenu salīdzināšana veicināja konkurenci un ierobežoja cenu kāpumu. Tomēr lielākā daļa eiropiešu uzskata, ka eiro ir iemesls attiecīgās valsts ekonomikas pašreizējām problēmām un ka vienotas valūtas ieviešana ir radījusi inflācijas problēmu, samazinot viņu pirktspēju. Turklāt daļa iedzīvotāju vēlas, lai cenas, kā agrāk, būtu norādītas gan nacionālajā valūtā, gan eiro, bet tas Eiropas integrācijas piekritēju skatījumā būtu solis atpakaļ. Līdz ar to pieaug neuzticēšanās eiro un, vēl jo vairāk, Ekonomikas un monetārajai savienībai. Piemēram, 2002. gada septembrī 59 % eiropiešu atzina vienoto valūtu par “visumā izdevīgu”, bet 29 % iedzīvotāju bija skeptiski noskaņoti (Eirobarometra aptauja 2006. gadā). Četrus gadus vēlāk entuziasms, ko radīja viens no vērienīgākajiem Eiropas politiskajiem projektiem pēdējo 20 gadu laikā, ir krasi mazinājies, jo 81,4 % iedzīvotāju uzskata, ka eiro ir veicinājis cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

2.2.

Statistikas dati attiecībā uz Saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI) liecina, ka EMS sagatavošanas trešajā posmā inflācija ir ievērojami kritusies, un kopš tā laika ir palikusi vēsturiski zemā līmenī, iespējams, tāpēc, ka vienkāršāka cenu salīdzināšana veicināja konkurenci un ierobežoja cenu kāpumu. Tomēr lielākā daļa eiropiešu uzskata, ka eiro ir iemesls attiecīgās valsts ekonomikas pašreizējām problēmām un ka vienotas valūtas ieviešana ir radījusi inflācijas problēmu, samazinot viņu pirktspēju. Turklāt daļa iedzīvotāju vēlas, lai cenas, kā agrāk, būtu norādītas gan nacionālajā valūtā, gan eiro, bet tas Eiropas integrācijas piekritēju skatījumā būtu solis atpakaļ. Līdz ar to pieaug neuzticēšanās eiro un, vēl jo vairāk, Ekonomikas un monetārajai savienībai. Piemēram, 2002. gada septembrī 59 % eiropiešu atzina vienoto valūtu par “visumā izdevīgu”, bet 29 % iedzīvotāju bija skeptiski noskaņoti (Eirobarometra aptauja 2006. gadā). Četrus gadus vēlāk entuziasms, ko radīja viens no vērienīgākajiem Eiropas politiskajiem projektiem pēdējo 20 gadu laikā, ir krasi mazinājies, jo 81,4 % iedzīvotāju uzskata, ka eiro ir veicinājis cenu pieaugumu.

| 2.3. | Līdz eiro ieviešanai patērētāju inflācijas uztvere kopumā atbilda SPCI rādītājiem. Kopš 2002. gada situācija ir mainījusies, un 2003. gadā radās ļoti ievērojama atšķirība, kas tikai daļēji ir mazinājusies. Kopš 2006. gada atšķirība atkal ir padziļinājusies. Kopš 2004. gada beigām uztvertā inflācija ir nostabilizējusies tuvu visaugstākajam līmenim, kāds reģistrēts 2001. gadā. |
| --- | --- |

2.3.

Līdz eiro ieviešanai patērētāju inflācijas uztvere kopumā atbilda SPCI rādītājiem. Kopš 2002. gada situācija ir mainījusies, un 2003. gadā radās ļoti ievērojama atšķirība, kas tikai daļēji ir mazinājusies. Kopš 2006. gada atšķirība atkal ir padziļinājusies. Kopš 2004. gada beigām uztvertā inflācija ir nostabilizējusies tuvu visaugstākajam līmenim, kāds reģistrēts 2001. gadā.

Image

| 2.4. | Lielākajā daļā valstu, kuras 2004. gadā pievienojās ES, faktiskā inflācija pieauga pievienošanās brīdī vai pat 2003. gadā sakarā ar netiešo nodokļu un regulēto cenu, tostarp lauksaimniecības produktu cenu, paaugstināšanu. Vēlāk daļā valstu inflācija atkal samazinājās. Taču uztvertā inflācija pieauga straujāk. Vienīgi Čehijas Republikā, pēc 2008. gada sākuma datiem, uztvertās inflācijas līmenis ir zemāks par faktisko inflāciju. |
| --- | --- |

2.4.

Lielākajā daļā valstu, kuras 2004. gadā pievienojās ES, faktiskā inflācija pieauga pievienošanās brīdī vai pat 2003. gadā sakarā ar netiešo nodokļu un regulēto cenu, tostarp lauksaimniecības produktu cenu, paaugstināšanu. Vēlāk daļā valstu inflācija atkal samazinājās. Taču uztvertā inflācija pieauga straujāk. Vienīgi Čehijas Republikā, pēc 2008. gada sākuma datiem, uztvertās inflācijas līmenis ir zemāks par faktisko inflāciju.

| 2.5. | Aplūkojot Slovēnijas piemēru, kura pirmā no šīm valstīm ieviesa vienoto valūtu, jāsecina, ka uztvertā inflācija strauji pieauga 2007. gadā, ieviešot eiro naudaszīmes, un ka šo kāpumu “sagatavoja” cenu pieaugums divos gados pirms šā notikuma. |
| --- | --- |

2.5.

Aplūkojot Slovēnijas piemēru, kura pirmā no šīm valstīm ieviesa vienoto valūtu, jāsecina, ka uztvertā inflācija strauji pieauga 2007. gadā, ieviešot eiro naudaszīmes, un ka šo kāpumu “sagatavoja” cenu pieaugums divos gados pirms šā notikuma.

Image

| 2.6. | Šādi aptaujas rezultāti par eiro “veselību” atšķiras no vērtējuma, ko par eiro sniedz citas valstis, tai skaitā valstis, kas nav ES dalībvalstis: pēc SVF datiem, eiro īpatsvars starptautiskajās rezervēs ir pieaudzis no aptuveni 18 % 1999. gadā līdz aptuveni 25 % 2004. gadā. Valstīs ar strauju ekonomisko izaugsmi šie rādītāji ir vēl augstāki. Eiro panākumus apstiprina arī tas, ka 37 % no pasaulē veiktajām valūtas maiņas operācijām un 41 % līdz 63 % no visiem importa un eksporta darījumiem tiek noformēti eiro valūtā. |
| --- | --- |

2.6.

Šādi aptaujas rezultāti par eiro “veselību” atšķiras no vērtējuma, ko par eiro sniedz citas valstis, tai skaitā valstis, kas nav ES dalībvalstis: pēc SVF datiem, eiro īpatsvars starptautiskajās rezervēs ir pieaudzis no aptuveni 18 % 1999. gadā līdz aptuveni 25 % 2004. gadā. Valstīs ar strauju ekonomisko izaugsmi šie rādītāji ir vēl augstāki. Eiro panākumus apstiprina arī tas, ka 37 % no pasaulē veiktajām valūtas maiņas operācijām un 41 % līdz 63 % no visiem importa un eksporta darījumiem tiek noformēti eiro valūtā.

| 2.7. | Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir labāk izskaidrot inflācijas attīstību, kā arī iemeslus, kādēļ inflācijas uztvere plašā sabiedrībā atšķiras no faktiskās inflācijas, un sniegt šajā jautājumā dažus ieteikumus. |
| --- | --- |

2.7.

Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir labāk izskaidrot inflācijas attīstību, kā arī iemeslus, kādēļ inflācijas uztvere plašā sabiedrībā atšķiras no faktiskās inflācijas, un sniegt šajā jautājumā dažus ieteikumus.

3.   Cenu izmaiņas eirozonā un trijās valstīs, kas nav eirozonas dalībvalstis

| 3.1. | Daudziem eiropiešiem šķiet, ka eiro ieviešana ir radījusi cenu kāpumu. Bet, ja tas tā būtu, tad inflācija eirozonas valstīs būtu atšķirīga no inflācijas pārējās valstīs. Taču cenu izmaiņas eirozonā bija līdzīgas tām, kas vērojamas trijās valstīs (Dānijā, Apvienotajā Karalistē, Zviedrijā), kas nebija ieviesušas vienoto valūtu. |
| --- | --- |

3.1.

Daudziem eiropiešiem šķiet, ka eiro ieviešana ir radījusi cenu kāpumu. Bet, ja tas tā būtu, tad inflācija eirozonas valstīs būtu atšķirīga no inflācijas pārējās valstīs. Taču cenu izmaiņas eirozonā bija līdzīgas tām, kas vērojamas trijās valstīs (Dānijā, Apvienotajā Karalistē, Zviedrijā), kas nebija ieviesušas vienoto valūtu.

| 3.1.1. | Korelācijas matricā, pirmkārt, atspoguļots, kādā mērā cenu izmaiņas eirozonā atbilst cenu izmaiņām trijās pārējās valstīs, un, otrkārt, kādas ir cenu izmaiņas katrā minētajā valstī atsevišķi. Katrā ailītē norādīts skaitlis no 0 (nav korelācijas) līdz 1 (pilnīga korelācija).









  Korelācijas matrica, 2000 — 2002 |
| --- | --- |
| | Eirozona | Dānija | Zviedrija | Apvienotā Karaliste |
| Eirozona | 1,00 | 0,52 | 0,67 | 0,67 |
| Dānija | | 1,00 | 0,35 | 0,47 |
| Zviedrija | | | 1,00 | 0,47 |
| Apvienotā Karaliste | | | | 1,00 |
| Korelācijas matrica, 2002 — 2004 |
| | Eirozona | Dānija | Zviedrija | Apvienotā Karaliste |
| Eirozona | 1,00 | 0,29 | 0,78 | 0,80 |
| Dānija | | 1,00 | 0,34 | 0,40 |
| Zviedrija | | | 1,00 | 0,75 |
| Apvienotā Karaliste | | | | 1,00 |
| Avots:Eurostat aprēķins |

3.1.1.

Korelācijas matricā, pirmkārt, atspoguļots, kādā mērā cenu izmaiņas eirozonā atbilst cenu izmaiņām trijās pārējās valstīs, un, otrkārt, kādas ir cenu izmaiņas katrā minētajā valstī atsevišķi. Katrā ailītē norādīts skaitlis no 0 (nav korelācijas) līdz 1 (pilnīga korelācija).

Korelācijas matrica, 2000 — 2002

Eirozona

Dānija

Zviedrija

Apvienotā Karaliste

Eirozona

1,00

0,52

0,67

0,67

Dānija

1,00

0,35

0,47

Zviedrija

1,00

0,47

Apvienotā Karaliste

1,00

Korelācijas matrica, 2002 — 2004

Eirozona

Dānija

Zviedrija

Apvienotā Karaliste

Eirozona

1,00

0,29

0,78

0,80

Dānija

1,00

0,34

0,40

Zviedrija

1,00

0,75

Apvienotā Karaliste

1,00

Avots:Eurostat aprēķins

| 3.1.2. | Korelācija starp inflāciju eirozonā un inflāciju Apvienotajā Karalistē un Zviedrijā izlīdzinājās pēc eiro ieviešanas. Pretēja situācija novērojama Dānijā. Tomēr jāsecina, ka cenu atšķirības Dānijā un Apvienotajā Karalistē mazinās, bet korelācija ar Zviedrijas cenām paliek stabila, kaut arī tā nav tik izteikta. |
| --- | --- |

3.1.2.

Korelācija starp inflāciju eirozonā un inflāciju Apvienotajā Karalistē un Zviedrijā izlīdzinājās pēc eiro ieviešanas. Pretēja situācija novērojama Dānijā. Tomēr jāsecina, ka cenu atšķirības Dānijā un Apvienotajā Karalistē mazinās, bet korelācija ar Zviedrijas cenām paliek stabila, kaut arī tā nav tik izteikta.

| 3.1.3. | Tāpat pārsteidzošs ir fakts, ka, izņemot Dānijas un Apvienotās Karalistes rādītājus, šo triju valstu korelācija attiecībā pret eirozonu ir izteiktāka nekā korelācija šo triju valstu starpā! |
| --- | --- |

3.1.3.

Tāpat pārsteidzošs ir fakts, ka, izņemot Dānijas un Apvienotās Karalistes rādītājus, šo triju valstu korelācija attiecībā pret eirozonu ir izteiktāka nekā korelācija šo triju valstu starpā!

| 3.2. | Tas apliecina, ka cenu izmaiņas eirozonas robežās nav saistītas ar eiro, jo līdzīgas izmaiņas notikušas arī valstīs, kuras nav ieviesušas vienoto valūtu. |
| --- | --- |

3.2.

Tas apliecina, ka cenu izmaiņas eirozonas robežās nav saistītas ar eiro, jo līdzīgas izmaiņas notikušas arī valstīs, kuras nav ieviesušas vienoto valūtu.

| 3.3. | Nākamajā tabulā iekļautas 12 nozīmīgākās preču un pakalpojumu kategorijas (mājsaimniecību individuālā patēriņa grozā), kuras tiek ņemtas vērā SPCI aprēķinā, kā arī norādīts to svērums un cenu pieauguma tempi divus gadus pirms un pēc eiro ieviešanas. Jāsecina, ka šajā līmenī cenu pieaugums novērojams tikai trijās kategorijās (alkoholiskie dzērieni un tabaka, kuru cenu pieaugumu var izskaidrot ar akcīzes nodokļa palielināšanu; veselības aizsardzība un transporta pakalpojumi). Iespējams, ka sīkākā klasifikācijas līmenī būtu novērojams cenu pieaugums (piemēram, īres maksa no 2000. līdz 2002. gadam pieauga par 1,5 %, bet no 2002. līdz 2004. gadam — par 2 %).









  Eirozona | 2000-2002 | 2002-2004 | Cenu pieaugums | Vidējais svērums 2000-2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cp00 SPCI kopā | 2,31 | 1,99 | | |
| cp01 Pārtikas preces un bezalkoholiskie dzērieni | 4,47 | 1,50 | | 157,91 |
| cp02 Alkoholiskie dzērieni, tabaka un narkotikas | 3,11 | 5,42 | | 39,71 |
| cp03 Apģērbs un apavi | 0,64 | -0,09 | | 75,87 |
| cp04 Mājoklis, ūdens, elektrība, gāze un cita veida kurināmais | 2,81 | 2,19 | | 154,96 |
| cp05 Mēbeles, mājsaimniecības iekārtas un mājas uzturēšana | 1,68 | 1,12 | | 79,84 |
| cp06 Veselības aizsardzība | 1,59 | 4,93 | | 36,04 |
| cp07 Transporta pakalpojumi | 1,49 | 2,51 | | 153,67 |
| cp08 Komunikācija | -5,07 | -0,73 | | 28,23 |
| cp09 Atpūta un kultūra | 1,22 | 0,10 | | 98,10 |
| cp10 Izglītība | 3,46 | 3,49 | | 9,21 |
| cp11 Viesnīcas, kafejnīcas un restorāni | 3,69 | 3,23 | | 91,25 |
| cp12 Citas preces un pakalpojumi | 2,86 | 2,53 | | 75,25 |
| Avots: Eurostat aprēķins |

3.3.

Nākamajā tabulā iekļautas 12 nozīmīgākās preču un pakalpojumu kategorijas (mājsaimniecību individuālā patēriņa grozā), kuras tiek ņemtas vērā SPCI aprēķinā, kā arī norādīts to svērums un cenu pieauguma tempi divus gadus pirms un pēc eiro ieviešanas. Jāsecina, ka šajā līmenī cenu pieaugums novērojams tikai trijās kategorijās (alkoholiskie dzērieni un tabaka, kuru cenu pieaugumu var izskaidrot ar akcīzes nodokļa palielināšanu; veselības aizsardzība un transporta pakalpojumi). Iespējams, ka sīkākā klasifikācijas līmenī būtu novērojams cenu pieaugums (piemēram, īres maksa no 2000. līdz 2002. gadam pieauga par 1,5 %, bet no 2002. līdz 2004. gadam — par 2 %).

Eirozona

2000-2002

2002-2004

Cenu pieaugums

Vidējais svērums 2000-2004

cp00 SPCI kopā

2,31

1,99

cp01 Pārtikas preces un bezalkoholiskie dzērieni

4,47

1,50

Image

157,91

cp02 Alkoholiskie dzērieni, tabaka un narkotikas

3,11

5,42

Image

39,71

cp03 Apģērbs un apavi

0,64

-0,09

Image

75,87

cp04 Mājoklis, ūdens, elektrība, gāze un cita veida kurināmais

2,81

2,19

Image

154,96

cp05 Mēbeles, mājsaimniecības iekārtas un mājas uzturēšana

1,68

1,12

Image

79,84

cp06 Veselības aizsardzība

1,59

4,93

Image

36,04

cp07 Transporta pakalpojumi

1,49

2,51

Image

153,67

cp08 Komunikācija

-5,07

-0,73

Image

28,23

cp09 Atpūta un kultūra

1,22

0,10

Image

98,10

cp10 Izglītība

3,46

3,49

Image

9,21

cp11 Viesnīcas, kafejnīcas un restorāni

3,69

3,23

Image

91,25

cp12 Citas preces un pakalpojumi

2,86

2,53

Image

75,25

Avots: Eurostat aprēķins

4.   Uztvertās un faktiskās inflācijas atšķirību iemesli

4.1.   Sociāli ekonomisks skaidrojums

| 4.1.1. | Eiro ieviešana notika dažus mēnešus pēc 11. septembra notikumiem, laikā, ko raksturoja vispārēja nedrošības gaisotne, tostarp arī ekonomikā. Šo gaisotni vēl pastiprināja ekonomikas lejupslīde pēc straujās izaugsmes 1999. un 2000. gadā. |
| --- | --- |

4.1.1.

Eiro ieviešana notika dažus mēnešus pēc 11. septembra notikumiem, laikā, ko raksturoja vispārēja nedrošības gaisotne, tostarp arī ekonomikā. Šo gaisotni vēl pastiprināja ekonomikas lejupslīde pēc straujās izaugsmes 1999. un 2000. gadā.

| 4.1.2. | Vienu no būtiskākajiem faktoriem, kas izskaidro šo atšķirību starp inflācijas uztveri un faktisko inflāciju, veido vairāku apstākļu kopums: SPCI aprēķinos iekļauto preču un pakalpojumu iegādes biežums, to cenu izmaiņas un minēto preču un pakalpojumu nozīmīgums patērētāju skatījumā. |
| --- | --- |

4.1.2.

Vienu no būtiskākajiem faktoriem, kas izskaidro šo atšķirību starp inflācijas uztveri un faktisko inflāciju, veido vairāku apstākļu kopums: SPCI aprēķinos iekļauto preču un pakalpojumu iegādes biežums, to cenu izmaiņas un minēto preču un pakalpojumu nozīmīgums patērētāju skatījumā.

| 4.1.2.1. | Nākamajā tabulā ir mēģināts analizēt šos faktorus objektīvāk, sadalot visus SPCI aprēķinos iekļautos rādītājus piecās “kategorijās”: preces un pakalpojumi, kurus pērk regulāri (vismaz reizi mēnesī), ne tik bieži, un tie, kuru pirkšanas biežums ir atkarīgs no indivīda vajadzībām un apstākļiem. Pirmajām divām kategorijām norādīts, vai attiecīgā prece vai pakalpojums ir pakļauts spēcīgai starptautiskai vai iekšzemes konkurencei. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Nākamajā tabulā ir mēģināts analizēt šos faktorus objektīvāk, sadalot visus SPCI aprēķinos iekļautos rādītājus piecās “kategorijās”: preces un pakalpojumi, kurus pērk regulāri (vismaz reizi mēnesī), ne tik bieži, un tie, kuru pirkšanas biežums ir atkarīgs no indivīda vajadzībām un apstākļiem. Pirmajām divām kategorijām norādīts, vai attiecīgā prece vai pakalpojums ir pakļauts spēcīgai starptautiskai vai iekšzemes konkurencei.

| 4.1.2.2. | Ir skaidrs, ka kopumā to pirkumu, kas nav pakļauti spēcīgai konkurencei, cenas no 2000. līdz 2007. gadam ir pieaugušas daudz straujāk nekā vidējā inflācija (+2,12 %). Tabula arī liecina, ka to preču cenas, kuras netiek pirktas tik bieži un kuras pakļautas spēcīgai konkurencei, ievērojami mazina inflāciju (+0,37 %) vēl jo vairāk tādēļ, ka tās veido nozīmīgu inflācijas aprēķina daļu (ar 27 % īpatsvaru tās ierindojas otrajā vietā pēc “regulāro pirkumu, kas nav pakļauti spēcīgai konkurencei” kategorijas, kas veido 34 %).









  Pirkumu kategorijas | Konkurences intensitāte | Ikgadējais pieaugums % 2000–2007 | Daļa SPCI aprēķinā | Īpatsvars SPCI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Regulārie pirkumi | vāja | 2,34 | 0,92 | 339,4 |
| spēcīga | 2,00 | 0,06 | 28,8 |
| Neregulārie pirkumi | vāja | 2,91 | 0,51 | 204,7 |
| spēcīga | 0,37 | 0,26 | 269,1 |
| Mainīgs biežums | - | 2,38 | 0,37 | 157,88 |
| SPCI | | 2,12 | 2,12 | 1 000,00 |
| Avots: Eurostat aprēķins |

4.1.2.2.

Ir skaidrs, ka kopumā to pirkumu, kas nav pakļauti spēcīgai konkurencei, cenas no 2000. līdz 2007. gadam ir pieaugušas daudz straujāk nekā vidējā inflācija (+2,12 %). Tabula arī liecina, ka to preču cenas, kuras netiek pirktas tik bieži un kuras pakļautas spēcīgai konkurencei, ievērojami mazina inflāciju (+0,37 %) vēl jo vairāk tādēļ, ka tās veido nozīmīgu inflācijas aprēķina daļu (ar 27 % īpatsvaru tās ierindojas otrajā vietā pēc “regulāro pirkumu, kas nav pakļauti spēcīgai konkurencei” kategorijas, kas veido 34 %).

Pirkumu kategorijas

Konkurences intensitāte

Ikgadējais pieaugums % 2000–2007

Daļa SPCI aprēķinā

Īpatsvars SPCI

Regulārie pirkumi

vāja

2,34

0,92

339,4

spēcīga

2,00

0,06

28,8

Neregulārie pirkumi

vāja

2,91

0,51

204,7

spēcīga

0,37

0,26

269,1

Mainīgs biežums

-

2,38

0,37

157,88

SPCI

2,12

2,12

1 000,00

Avots: Eurostat aprēķins

| 4.1.2.3. | Neregulārie pirkumi, kas pakļauti spēcīgai konkurencei, atspoguļo starptautiskās tirdzniecības tendences un tās strukturālās izmaiņas. Divas trešdaļas no rūpnieciskiem ražojumiem, kas ievesti no valstīm ārpus eirozonas, 1995. gadā bija no valstīm ar augstām ražošanas izmaksām. To īpatsvars 2005. gadā samazinājās līdz 50 %. Šo samazinājumu veicināja Apvienotā Karaliste, Japāna un Savienotās Valstis, turpretim jauno tirgus ekonomikas valstu un, tiesa gan — mazākā mērā, arī jauno dalībvalstu daļa palielinājās. Arī izmaiņas valūtas kursos varēja veicināt vai kavēt tirdzniecību ar eirozonas partneriem.
  Valstu (un valstu grupu) īpatsvars eirozonas valstu importā | augstas izmaksas | tostarp | zemas izmaksas | tostarp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ASV | Japāna | Apvienotā Karaliste | Ķīna | Jaunās dalībvalstis |
| 1995 | 65,7 | 16,1 | 10,7 | 20,3 | 34,3 | 5 | 8 |
| 1997 | 65,2 | 17,7 | 9,6 | 21,2 | 34,8 | 5,8 | 8,4 |
| 1999 | 64,1 | 18,4 | 9,8 | 19,6 | 35,9 | 6,3 | 9,8 |
| 2001 | 60,2 | 18,1 | 8,5 | 18,6 | 39,8 | 7,9 | 11,6 |
| 2003 | 55,1 | 15,1 | 7,8 | 16,6 | 44,9 | 11 | 14 |
| 2005 | 50,7 | 13,9 | 6,7 | 15 | 49,3 | 14,8 | 13,1 |
| Izmaiņas 1995–2005 | -15,0 | -2,2 | -4,0 | -5,3 | 15,0 | 9,8 | 5,1 |
| Avots: Eiropas Centrālās bankas “Mēnešraksts” (Bulletin Mensuel), 2006. gada augusts. |

4.1.2.3.

Neregulārie pirkumi, kas pakļauti spēcīgai konkurencei, atspoguļo starptautiskās tirdzniecības tendences un tās strukturālās izmaiņas. Divas trešdaļas no rūpnieciskiem ražojumiem, kas ievesti no valstīm ārpus eirozonas, 1995. gadā bija no valstīm ar augstām ražošanas izmaksām. To īpatsvars 2005. gadā samazinājās līdz 50 %. Šo samazinājumu veicināja Apvienotā Karaliste, Japāna un Savienotās Valstis, turpretim jauno tirgus ekonomikas valstu un, tiesa gan — mazākā mērā, arī jauno dalībvalstu daļa palielinājās. Arī izmaiņas valūtas kursos varēja veicināt vai kavēt tirdzniecību ar eirozonas partneriem.

Valstu (un valstu grupu) īpatsvars eirozonas valstu importā

augstas izmaksas

tostarp

zemas izmaksas

tostarp

ASV

Japāna

Apvienotā Karaliste

Ķīna

Jaunās dalībvalstis

1995

65,7

16,1

10,7

20,3

34,3

5

8

1997

65,2

17,7

9,6

21,2

34,8

5,8

8,4

1999

64,1

18,4

9,8

19,6

35,9

6,3

9,8

2001

60,2

18,1

8,5

18,6

39,8

7,9

11,6

2003

55,1

15,1

7,8

16,6

44,9

11

14

2005

50,7

13,9

6,7

15

49,3

14,8

13,1

Izmaiņas 1995–2005

-15,0

-2,2

-4,0

-5,3

15,0

9,8

5,1

Avots: Eiropas Centrālās bankas “Mēnešraksts” (Bulletin Mensuel), 2006. gada augusts.

| 4.1.3. | Kopš 2002. gada cenu svārstības ir lielākas nekā dažus gadus pirms eiro naudaszīmju ieviešanas. |
| --- | --- |

4.1.3.

Kopš 2002. gada cenu svārstības ir lielākas nekā dažus gadus pirms eiro naudaszīmju ieviešanas.

Image

| 4.1.4. | Mājsaimniecību ienākumu līmenis nosaka, kā tiek uztvertas cenu izmaiņas. Turklāt uztveres dažādību iedzīvotāju vidū var pastiprināt tādu personu skaita pieaugums, kuras dzīvo vienas pašas un kurām ir jāiztiek tikai ar savu algu vai ienākumiem, lai segtu visus izdevumus. Īpaši grūti apstākļi ir personām ar bērniem, personām ar zemiem ienākumiem, mazkvalificētiem strādniekiem, sievietēm, kuras tiek diskriminētas algas un darba jautājumos, kā arī personām, kas noslēgušas elastīgu darba līgumu. |
| --- | --- |

4.1.4.

Mājsaimniecību ienākumu līmenis nosaka, kā tiek uztvertas cenu izmaiņas. Turklāt uztveres dažādību iedzīvotāju vidū var pastiprināt tādu personu skaita pieaugums, kuras dzīvo vienas pašas un kurām ir jāiztiek tikai ar savu algu vai ienākumiem, lai segtu visus izdevumus. Īpaši grūti apstākļi ir personām ar bērniem, personām ar zemiem ienākumiem, mazkvalificētiem strādniekiem, sievietēm, kuras tiek diskriminētas algas un darba jautājumos, kā arī personām, kas noslēgušas elastīgu darba līgumu.

Image

Image

| 4.1.5. | Jāatzīmē, ka SPCI aprēķinā iekļauto preču un pakalpojumu īpašības gadu gaitā var mainīties un atspoguļot attiecīgo preču un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanos arī tad, ja to cena nemainās. Tā kā indeksā šīs izmaiņas netiek ņemtas vērā, tās atspoguļojas kā cenu pazemināšanās (un tomēr tas neizslēdz iespēju, ka iepriekš pieejamās preces vai pakalpojumi patērētājiem tirgū vairs nav pieejami. Šāda cenu pazemināšanās atspoguļo cenu pazemināšanos “uz papīra” un neatbilst reālajai situācijai). Pēc ECB datiem, “izdevumu īpatsvars par precēm, kuru kvalitātei ir tendence būtiski un bieži uzlaboties, tiek vērtēts aptuveni 8–9 % apmērā no kopējā SPCI” (automašīnas, datori, mobilie telefoni ...). |
| --- | --- |

4.1.5.

Jāatzīmē, ka SPCI aprēķinā iekļauto preču un pakalpojumu īpašības gadu gaitā var mainīties un atspoguļot attiecīgo preču un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanos arī tad, ja to cena nemainās. Tā kā indeksā šīs izmaiņas netiek ņemtas vērā, tās atspoguļojas kā cenu pazemināšanās (un tomēr tas neizslēdz iespēju, ka iepriekš pieejamās preces vai pakalpojumi patērētājiem tirgū vairs nav pieejami. Šāda cenu pazemināšanās atspoguļo cenu pazemināšanos “uz papīra” un neatbilst reālajai situācijai). Pēc ECB datiem, “izdevumu īpatsvars par precēm, kuru kvalitātei ir tendence būtiski un bieži uzlaboties, tiek vērtēts aptuveni 8–9 % apmērā no kopējā SPCI” (automašīnas, datori, mobilie telefoni ...).

| 4.1.6. | Jāatzīmē arī, ka daži mazumtirgotāji un uzņēmumi eiro naudaszīmju ieviešanas laikā nepamatoti noapaļoja cenas uz augšu (īres maksu), kaut arī dažas papildu izmaksas, piemēram, saistībā ar etiķešu nomaiņu u.c. bija pamatotas, tāpat kā cenu paaugstināšana tieši eiro ieviešanas brīdī, tādējādi “nošaujot divus zaķus ar vienu šāvienu”. Eurostat norāda, ka eiro naudaszīmju ieviešanas ietekme eirozonas robežās 2002. gadā bija 0,12 līdz 0,29 procenti no kopējā SPCI. |
| --- | --- |

4.1.6.

Jāatzīmē arī, ka daži mazumtirgotāji un uzņēmumi eiro naudaszīmju ieviešanas laikā nepamatoti noapaļoja cenas uz augšu (īres maksu), kaut arī dažas papildu izmaksas, piemēram, saistībā ar etiķešu nomaiņu u.c. bija pamatotas, tāpat kā cenu paaugstināšana tieši eiro ieviešanas brīdī, tādējādi “nošaujot divus zaķus ar vienu šāvienu”. Eurostat norāda, ka eiro naudaszīmju ieviešanas ietekme eirozonas robežās 2002. gadā bija 0,12 līdz 0,29 procenti no kopējā SPCI.

| 4.1.7. | Visbeidzot, vienlaikus ar eiro naudaszīmju ieviešanu notika arī vairāki konkrēti ar vienoto valūtu nesaistīti notikumi, kas varēja ietekmēt uztvertās inflācijas paaugstināšanos. Tas attiecas uz naftas cenas straujo kāpumu (+35 % no 2001. gada decembra līdz 2002. gada aprīlim) un bargās ziemas rezultātā Eiropā ievākto slikto ražu, kas ietekmēja arī ekonomiku ārpus eirozonas. |
| --- | --- |

4.1.7.

Visbeidzot, vienlaikus ar eiro naudaszīmju ieviešanu notika arī vairāki konkrēti ar vienoto valūtu nesaistīti notikumi, kas varēja ietekmēt uztvertās inflācijas paaugstināšanos. Tas attiecas uz naftas cenas straujo kāpumu (+35 % no 2001. gada decembra līdz 2002. gada aprīlim) un bargās ziemas rezultātā Eiropā ievākto slikto ražu, kas ietekmēja arī ekonomiku ārpus eirozonas.

4.2.   Psiholoģisks skaidrojums

| 4.2.1. | Patērētāji izteiktāk reaģē uz cenu paaugstināšanos nekā to pazemināšanos neatkarīgi no preču vai pakalpojumu veida; šo reakciju īpaši saasināja tāds lēciens nezināmajā, kāds bija jaunā vienotā valūta, un piesardzība, ko radīja lielā cenu dažādība, kas uzreiz pēc eiro ieviešanas tika norādīta vienai un tai pašai precei, kā arī izdevumu palielināšanās par precēm un pakalpojumiem sakarā ar to cenu pieaugumu (īres maksa, pārtikas preces, benzīns). |
| --- | --- |

4.2.1.

Patērētāji izteiktāk reaģē uz cenu paaugstināšanos nekā to pazemināšanos neatkarīgi no preču vai pakalpojumu veida; šo reakciju īpaši saasināja tāds lēciens nezināmajā, kāds bija jaunā vienotā valūta, un piesardzība, ko radīja lielā cenu dažādība, kas uzreiz pēc eiro ieviešanas tika norādīta vienai un tai pašai precei, kā arī izdevumu palielināšanās par precēm un pakalpojumiem sakarā ar to cenu pieaugumu (īres maksa, pārtikas preces, benzīns).

| 4.2.2. | Tā kā mājokļa īpašnieku izdevumi par mājokli pašreiz nav iekļauti SPCI aprēķinu grozā, nekustamā īpašuma cenu straujais kāpums dažās valstīs var izskaidrot uztvertās un faktiskās inflācijas atšķirības. |
| --- | --- |

4.2.2.

Tā kā mājokļa īpašnieku izdevumi par mājokli pašreiz nav iekļauti SPCI aprēķinu grozā, nekustamā īpašuma cenu straujais kāpums dažās valstīs var izskaidrot uztvertās un faktiskās inflācijas atšķirības.

| 4.2.3. | Tāpat arī patērētāji, plānojot pirkumu, pārrēķina tā cenu no eiro attiecīgās valsts nacionālajā valūtā, par atsauci izmantojot cenu, kas bija spēkā pirms eiro ieviešanas. Cenas nesakrita, jo inflācijas dēļ vecā cena vairs nebija spēkā (3). |
| --- | --- |

4.2.3.

Tāpat arī patērētāji, plānojot pirkumu, pārrēķina tā cenu no eiro attiecīgās valsts nacionālajā valūtā, par atsauci izmantojot cenu, kas bija spēkā pirms eiro ieviešanas. Cenas nesakrita, jo inflācijas dēļ vecā cena vairs nebija spēkā (3).

| 4.2.4 | 3.2.4 Jāatzīmē arī, ka bieži vien patērētāji un novērotāji jauc pirktspējas attīstību ar vēlmi sasniegt augstāku dzīves līmeni. Turklāt daudzas pazīmes liecina, ka patērētāju tiekšanos pēc augstāka dzīves līmeņa ievērojami veicina biežās izmaiņas tehnoloģijās, jaunu preču vai pakalpojumu parādīšanās (tiem piemīt tendence “papildināt” parasto patēriņa grozu), arvien sarežģītāki mārketinga paņēmieni, kā arī ļoti straujā patēriņa standartu izplatīšanās sociālā spiediena rezultātā. Piemēram, GPS iegāde, kas papildina citus izdevumus, vai neapstrādātu dārzeņu aizstāšana ar iepriekš nomazgātiem un sagatavotiem dārzeņiem rada iespaidu, ka tiek apdraudēta pirktspēja, kaut gan patiesībā tas ietekmē mājsaimniecību budžetu tādēļ, ka vēlmes ir augušas straujāk nekā ienākumi. |
| --- | --- |

4.2.4

3.2.4 Jāatzīmē arī, ka bieži vien patērētāji un novērotāji jauc pirktspējas attīstību ar vēlmi sasniegt augstāku dzīves līmeni. Turklāt daudzas pazīmes liecina, ka patērētāju tiekšanos pēc augstāka dzīves līmeņa ievērojami veicina biežās izmaiņas tehnoloģijās, jaunu preču vai pakalpojumu parādīšanās (tiem piemīt tendence “papildināt” parasto patēriņa grozu), arvien sarežģītāki mārketinga paņēmieni, kā arī ļoti straujā patēriņa standartu izplatīšanās sociālā spiediena rezultātā. Piemēram, GPS iegāde, kas papildina citus izdevumus, vai neapstrādātu dārzeņu aizstāšana ar iepriekš nomazgātiem un sagatavotiem dārzeņiem rada iespaidu, ka tiek apdraudēta pirktspēja, kaut gan patiesībā tas ietekmē mājsaimniecību budžetu tādēļ, ka vēlmes ir augušas straujāk nekā ienākumi.

4.3.   Metodoloģisks skaidrojums

| 4.3.1. | SPCI precizitāte nav apšaubāma, jo šā indeksa aprēķini balstās uz dažādu valstu statistikas iestāžu novērojumiem un ikmēneša pārskatiem par vairāk nekā 700 reprezentatīvām precēm un pakalpojumiem; šo indeksu veido dati, kas ik mēnesi iegūti, veicot aptuveni 1,7 miljonus novērojumu 180 000 tirdzniecības vietās. |
| --- | --- |

4.3.1.

SPCI precizitāte nav apšaubāma, jo šā indeksa aprēķini balstās uz dažādu valstu statistikas iestāžu novērojumiem un ikmēneša pārskatiem par vairāk nekā 700 reprezentatīvām precēm un pakalpojumiem; šo indeksu veido dati, kas ik mēnesi iegūti, veicot aptuveni 1,7 miljonus novērojumu 180 000 tirdzniecības vietās.

| 4.3.2. | Tomēr jāatgādina, ka Saskaņotais patēriņa cenu indekss ir balstīts uz zināmiem pieņēmumiem, galvenokārt attiecībā uz 1) preču un pakalpojumu izvēli, kuri ņemti par atsauci un iekļauti šajā indeksā, un 2) katras kategorijas svērumu. |
| --- | --- |

4.3.2.

Tomēr jāatgādina, ka Saskaņotais patēriņa cenu indekss ir balstīts uz zināmiem pieņēmumiem, galvenokārt attiecībā uz 1) preču un pakalpojumu izvēli, kuri ņemti par atsauci un iekļauti šajā indeksā, un 2) katras kategorijas svērumu.

| 4.3.3. | Tabula liecina, ka mājsaimniecību izdevumu struktūra ir atkarīga no ienākumiem. Vislielākās atšķirības ir vērojamas attiecībā uz mājokļu faktisko īres maksu, kas 20 % mazāk turīgo mājsaimniecību piecas līdz sešas reizes pārsniedz izdevumus, ko par īri maksā 20 % visturīgāko. Šo starpību izskaidro apstāklis, ka visturīgākās mājsaimniecības vienlaikus ir gan mājokļa īpašnieki, gan īrnieki. Šā iemesla dēļ viņi atšķirīgi uztver nekustamā īpašuma cenu izmaiņas. Trūcīgākās mājsaimniecības arī pārtikas preču un bezalkoholisko dzērienu iegādei patērē par 81 % vairāk no saviem ienākumiem, un tādēļ viņi vairāk izjūt pārtikas preču cenu pieaugumu pasaules tirgos. Turīgākās mājsaimniecības par jaunām automašīnām izdod par 67 % vairāk nekā mājsaimniecības, kas ietilpst pirmajā kvintilē. Tā kā no 2000. līdz 2008. gadam jauno automašīnu cenas ir augušas daudz lēnāk nekā SPCI, viņi krasi izjūt šīs pozitīvās izmaiņas.












  Eirozona — SPCI = 1000
  (2005. gadā) | Gada vidējais pieaugums, %
  (2000–2008; SPCI=2,3) | Pirmā kvintile | Piektā kvintile | Starpība starp pirmo un piekto kvintili | Vidējie patēriņa izdevumi (SPA) | Īpatsvars SPCI | Starpība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cp01 Pārtikas preces un bezalkoholiskie dzērieni | 2,5 | 195 | 108 | 80,6 | 143,3 | 154,91 | 11,6 |
| cp02 Alkoholiskie dzērieni, tabaka un narkotikas | 4,1 | 29 | 17 | 70,6 | 21,4 | 40,71 | 19,3 |
| cp03 Apģērbs un apavi | 1,4 | 54 | 62 | -12,9 | 60,3 | 74,20 | 13,9 |
| cp04 Mājoklis, ūdens, elektrība, gāze un cita veida kurināmais | 3,1 | 325 | 251 | 29,5 | 278,9 | 150,50 | -128,4 |
| tostarp cp041 Mājokļa faktiskā īres maksa | 1,9 | 134 | 24 | 458,3 | 53,8 | 63,50 | 9,7 |
| cp042 Ar mājokli saistītā īres maksa | - | 106 | 151 | -29,8 | 143,9 | | - |
| cp05 Mēbeles, mājsaimniecības iekārtas un mājas uzturēšana | 1,3 | 41 | 69 | -40,6 | 56,8 | 76,5 | 19,7 |
| cp06 Veselības aizsardzība | 2,5 | 31 | 42 | -26,2 | 35,7 | 41,67 | 5,9 |
| cp07 Transporta pakalpojumi | 2,8 | 92 | 146 | -37,0 | 125,6 | 153,31 | 27,7 |
| tostarp cp071 Automašīnu iegāde | 1,2 | 23 | 70 | -67,1 | 48,1 | 47,93 | -0,1 |
| cp08 Komunikācija | -2,7 | 37 | 24 | 54,2 | 28,6 | 29,19 | 0,6 |
| cp09 Atpūta un kultūra | 0,6 | 64 | 90 | -28,9 | 83,0 | 94,66 | 11,7 |
| cp10 Izglītība | 4,0 | 7 | 10 | -30,0 | 8,7 | 9,49 | 0,8 |
| cp11 Viesnīcas, kafejnīcas un restorāni | 3,2 | 42 | 67 | -37,3 | 55,2 | 93,19 | 38,0 |
| cp12 Citas preces un pakalpojumi | 2,3 | 85 | 113 | -24,8 | 102,5 | 81,67 | -20,8 |
| tostarp cp121 Ķermeņa kopšana | 1,9 | 27 | 25 | 8,0 | 26,1 | 26,36 | 0,2 |
| cp125 Apdrošināšana | 2,5 | 44 | 63 | -30,2 | 55,2 | 18,60 | -36,6 |
| Avots: Eurostat aprēķins |

4.3.3.

Tabula liecina, ka mājsaimniecību izdevumu struktūra ir atkarīga no ienākumiem. Vislielākās atšķirības ir vērojamas attiecībā uz mājokļu faktisko īres maksu, kas 20 % mazāk turīgo mājsaimniecību piecas līdz sešas reizes pārsniedz izdevumus, ko par īri maksā 20 % visturīgāko. Šo starpību izskaidro apstāklis, ka visturīgākās mājsaimniecības vienlaikus ir gan mājokļa īpašnieki, gan īrnieki. Šā iemesla dēļ viņi atšķirīgi uztver nekustamā īpašuma cenu izmaiņas. Trūcīgākās mājsaimniecības arī pārtikas preču un bezalkoholisko dzērienu iegādei patērē par 81 % vairāk no saviem ienākumiem, un tādēļ viņi vairāk izjūt pārtikas preču cenu pieaugumu pasaules tirgos. Turīgākās mājsaimniecības par jaunām automašīnām izdod par 67 % vairāk nekā mājsaimniecības, kas ietilpst pirmajā kvintilē. Tā kā no 2000. līdz 2008. gadam jauno automašīnu cenas ir augušas daudz lēnāk nekā SPCI, viņi krasi izjūt šīs pozitīvās izmaiņas.

Eirozona — SPCI = 1000

(2005. gadā)

Gada vidējais pieaugums, %

(2000–2008; SPCI=2,3)

Pirmā kvintile

Piektā kvintile

Starpība starp pirmo un piekto kvintili

Vidējie patēriņa izdevumi (SPA)

Īpatsvars SPCI

Starpība

cp01 Pārtikas preces un bezalkoholiskie dzērieni

2,5

195

108

80,6

143,3

154,91

11,6

cp02 Alkoholiskie dzērieni, tabaka un narkotikas

4,1

29

17

70,6

21,4

40,71

19,3

cp03 Apģērbs un apavi

1,4

54

62

-12,9

60,3

74,20

13,9

cp04 Mājoklis, ūdens, elektrība, gāze un cita veida kurināmais

3,1

325

251

29,5

278,9

150,50

-128,4

tostarp cp041 Mājokļa faktiskā īres maksa

1,9

134

24

458,3

53,8

63,50

9,7

cp042 Ar mājokli saistītā īres maksa

-

106

151

-29,8

143,9

-

cp05 Mēbeles, mājsaimniecības iekārtas un mājas uzturēšana

1,3

41

69

-40,6

56,8

76,5

19,7

cp06 Veselības aizsardzība

2,5

31

42

-26,2

35,7

41,67

5,9

cp07 Transporta pakalpojumi

2,8

92

146

-37,0

125,6

153,31

27,7

tostarp cp071 Automašīnu iegāde

1,2

23

70

-67,1

48,1

47,93

-0,1

cp08 Komunikācija

-2,7

37

24

54,2

28,6

29,19

0,6

cp09 Atpūta un kultūra

0,6

64

90

-28,9

83,0

94,66

11,7

cp10 Izglītība

4,0

7

10

-30,0

8,7

9,49

0,8

cp11 Viesnīcas, kafejnīcas un restorāni

3,2

42

67

-37,3

55,2

93,19

38,0

cp12 Citas preces un pakalpojumi

2,3

85

113

-24,8

102,5

81,67

-20,8

tostarp cp121 Ķermeņa kopšana

1,9

27

25

8,0

26,1

26,36

0,2

cp125 Apdrošināšana

2,5

44

63

-30,2

55,2

18,60

-36,6

Avots: Eurostat aprēķins

| 4.3.3.1. | Nākamajā tabulā atspoguļota inflācijas ietekme uz nabadzīgākajām un turīgākajām mājsaimniecībām atkarībā no viņu patēriņa ieradumiem, kā arī inflācijas izmaiņas kopš 1996. gada. Pēdējo 12 gadu laikā inflācija, kas skārusi nabadzīgākās mājsaimniecības, 6 reizes ir bijusi augstāka par inflāciju, kas skārusi turīgākās mājsaimniecības, bet pretēja tendence novērota 3 reizes. Trīs gadus inflācijas atšķirības nav bijušas izteiktas. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Nākamajā tabulā atspoguļota inflācijas ietekme uz nabadzīgākajām un turīgākajām mājsaimniecībām atkarībā no viņu patēriņa ieradumiem, kā arī inflācijas izmaiņas kopš 1996. gada. Pēdējo 12 gadu laikā inflācija, kas skārusi nabadzīgākās mājsaimniecības, 6 reizes ir bijusi augstāka par inflāciju, kas skārusi turīgākās mājsaimniecības, bet pretēja tendence novērota 3 reizes. Trīs gadus inflācijas atšķirības nav bijušas izteiktas.

Image

| 4.3.3.2. | Papildus šīm strukturālajām atšķirībām laikā, kad pieaug pārtikas preču izejvielu cenas, trūcīgākās mājsaimniecības, kas izvēlas lētas preces vai iepērkas veikalos, kur tiek dotas lielas atlaides, to izjutīs vēl vairāk, jo pārtikas preču patēriņa cenā pārtikas izejvielu cenu īpatsvars ir lielāks nekā iepakojuma, mārketinga un citas izmaksas). |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Papildus šīm strukturālajām atšķirībām laikā, kad pieaug pārtikas preču izejvielu cenas, trūcīgākās mājsaimniecības, kas izvēlas lētas preces vai iepērkas veikalos, kur tiek dotas lielas atlaides, to izjutīs vēl vairāk, jo pārtikas preču patēriņa cenā pārtikas izejvielu cenu īpatsvars ir lielāks nekā iepakojuma, mārketinga un citas izmaksas).

| 4.3.3.3. | Trūcīgākās mājsaimniecības nevar mazināt cenu pieauguma ietekmi uz mājsaimniecības budžetu, jo viņu uzkrājumu apjoms ir strukturāli zems, viņiem ir grūtāk pieejami kredīti un viņiem pastāv lielāka iespēja uzņemties parādsaistības. |
| --- | --- |

4.3.3.3.

Trūcīgākās mājsaimniecības nevar mazināt cenu pieauguma ietekmi uz mājsaimniecības budžetu, jo viņu uzkrājumu apjoms ir strukturāli zems, viņiem ir grūtāk pieejami kredīti un viņiem pastāv lielāka iespēja uzņemties parādsaistības.

| 4.3.3.4. | Šis secinājums attiecas arī uz dalībvalstīm, jo, kā redzams nākamajā tabulā, ienākumu daļa, ko mājsaimniecības izlieto dažādu preču un pakalpojumu iegādei, ir atkarīga no ģeogrāfiskās zonas (salās ir augstākas transporta izmaksas), mājsaimniecību sociāli ekonomiskās attīstības līmeņa (rumāņu un bulgāru ģimeņu izdevumi pārtikas iegādei gandrīz 3 reizes pārsniedz pārējo dalībvalstu rādītājus) u.c. Pēdējās divās ailēs norādīts, cik lielā mērā attiecīgie izdevumi atšķiras katrā valstu grupā vai eirozonas robežās (jo mazāks ir atšķirību koeficients, jo mazākas ir atšķirības). Eirozonas valstu vidū novērojama liela līdzība, bet to nevar teikt par citu valstu grupām. Tā kā SPCI pamatojas uz vidējo svērumu, šajā gadījumā tas nav precīzs un neatspoguļo katras konkrētās valsts situāciju. Ņemot vērā ietekmi uz monetāro politiku un inflāciju, šis secinājums būtu jāņem vērā valstīm, kas gatavojas pievienoties eirozonai. | Eirozona
  (izņemot Lux) | Vecās dalīb-valstis ārpus eirozonas | Jaunās dalībvalstis ārpus eirozonas
  (izņemot Kipru, Maltu un Slovēniju) | Kipra, Malta | Rumānija, Bulgārija | Atšķirību koeficients starp minētajām grupām | Atšķirību koeficients eirozonas robežās |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mājoklis, ūdens, elektrība, gāze un cita veida kurināmais | 26,11 | 30,57 | 22,86 | 15,33 | 25,15 | 0,23 | 0,10 |
| Pārtikas preces un bezalkoholiskie dzērieni | 14,24 | 11,06 | 25,85 | 18,17 | 37,88 | 0,50 | 0,18 |
| Transporta pakalpojumi | 12,94 | 13,82 | 10,22 | 15,60 | 5,73 | 0,33 | 0,16 |
| Citas preces un pakalpojumi | 10,14 | 7,65 | 6,25 | 6,89 | 3,07 | 0,38 | 0,29 |
| Atpūta un kultūra | 8,65 | 12,33 | 6,98 | 8,02 | 3,54 | 0,40 | 0,32 |
| Viesnīcas, kafejnīcas un restorāni | 6,21 | 5,27 | 3,97 | 7,68 | 2,34 | 0,40 | 0,35 |
| Alkoholiskie dzērieni, tabaka un narkotikas | 2,61 | 2,56 | 3,05 | 2,32 | 4,78 | 0,32 | 0,40 |
| Mēbeles, mājsaimniecības iekārtas un mājas uzturēšana | 5,77 | 6,34 | 5,00 | 8,30 | 3,39 | 0,31 | 0,13 |
| Apģērbs un apavi | 5,70 | 4,92 | 6,02 | 8,04 | 4,66 | 0,23 | 0,21 |
| Veselības aizsardzība | 3,53 | 2,12 | 3,54 | 3,89 | 4,07 | 0,22 | 0,44 |
| Komunikācija | 3,06 | 2,73 | 5,21 | 3,16 | 4,72 | 0,29 | 0,17 |
| Izglītība | 1,05 | 0,63 | 1,05 | 2,59 | 0,66 | 0,68 | 0,61 |
| Piezīme: trūkst datu par Luksemburgu |

4.3.3.4.

Šis secinājums attiecas arī uz dalībvalstīm, jo, kā redzams nākamajā tabulā, ienākumu daļa, ko mājsaimniecības izlieto dažādu preču un pakalpojumu iegādei, ir atkarīga no ģeogrāfiskās zonas (salās ir augstākas transporta izmaksas), mājsaimniecību sociāli ekonomiskās attīstības līmeņa (rumāņu un bulgāru ģimeņu izdevumi pārtikas iegādei gandrīz 3 reizes pārsniedz pārējo dalībvalstu rādītājus) u.c. Pēdējās divās ailēs norādīts, cik lielā mērā attiecīgie izdevumi atšķiras katrā valstu grupā vai eirozonas robežās (jo mazāks ir atšķirību koeficients, jo mazākas ir atšķirības). Eirozonas valstu vidū novērojama liela līdzība, bet to nevar teikt par citu valstu grupām. Tā kā SPCI pamatojas uz vidējo svērumu, šajā gadījumā tas nav precīzs un neatspoguļo katras konkrētās valsts situāciju. Ņemot vērā ietekmi uz monetāro politiku un inflāciju, šis secinājums būtu jāņem vērā valstīm, kas gatavojas pievienoties eirozonai.

Eirozona

(izņemot Lux)

Vecās dalīb-valstis ārpus eirozonas

Jaunās dalībvalstis ārpus eirozonas

(izņemot Kipru, Maltu un Slovēniju)

Kipra, Malta

Rumānija, Bulgārija

Atšķirību koeficients starp minētajām grupām

Atšķirību koeficients eirozonas robežās

Mājoklis, ūdens, elektrība, gāze un cita veida kurināmais

26,11

30,57

22,86

15,33

25,15

0,23

0,10

Pārtikas preces un bezalkoholiskie dzērieni

14,24

11,06

25,85

18,17

37,88

0,50

0,18

Transporta pakalpojumi

12,94

13,82

10,22

15,60

5,73

0,33

0,16

Citas preces un pakalpojumi

10,14

7,65

6,25

6,89

3,07

0,38

0,29

Atpūta un kultūra

8,65

12,33

6,98

8,02

3,54

0,40

0,32

Viesnīcas, kafejnīcas un restorāni

6,21

5,27

3,97

7,68

2,34

0,40

0,35

Alkoholiskie dzērieni, tabaka un narkotikas

2,61

2,56

3,05

2,32

4,78

0,32

0,40

Mēbeles, mājsaimniecības iekārtas un mājas uzturēšana

5,77

6,34

5,00

8,30

3,39

0,31

0,13

Apģērbs un apavi

5,70

4,92

6,02

8,04

4,66

0,23

0,21

Veselības aizsardzība

3,53

2,12

3,54

3,89

4,07

0,22

0,44

Komunikācija

3,06

2,73

5,21

3,16

4,72

0,29

0,17

Izglītība

1,05

0,63

1,05

2,59

0,66

0,68

0,61

Piezīme: trūkst datu par Luksemburgu

| 4.3.4. | Dažkārt pastāv arī ievērojamas atšķirības starp vidējo patēriņa izdevumu struktūru un attiecīgo rādītāju svērumu SPCI. Kaut gan eirozonas mājsaimniecības vidēji izdeva 27,5 % no saviem ienākumiem par mājokli, ūdensapgādi un energoapgādi, SPCI aprēķinā šī kategorija veido tikai 16,3 %. Tāpat indeksā nepietiekami atspoguļoti izdevumi par veselības aprūpi un apdrošināšanu. Savukārt SPCI pārvērtē pārtikas preču, transporta pakalpojumu un kategorijas “viesnīcas, restorāni un kafejnīcas” svērumu. |
| --- | --- |

4.3.4.

Dažkārt pastāv arī ievērojamas atšķirības starp vidējo patēriņa izdevumu struktūru un attiecīgo rādītāju svērumu SPCI. Kaut gan eirozonas mājsaimniecības vidēji izdeva 27,5 % no saviem ienākumiem par mājokli, ūdensapgādi un energoapgādi, SPCI aprēķinā šī kategorija veido tikai 16,3 %. Tāpat indeksā nepietiekami atspoguļoti izdevumi par veselības aprūpi un apdrošināšanu. Savukārt SPCI pārvērtē pārtikas preču, transporta pakalpojumu un kategorijas “viesnīcas, restorāni un kafejnīcas” svērumu.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Finanšu tirgus tendenču ekonomiskās un sociālās sekas”, OV C 10, 15.1.2008., 96. lpp., 1.14. punkts.

1

(2)  Beļģijas Bankas pētījums “Inflācijas attīstība Beļģijā: Beļģijas Bankas pētījums pēc federālās valdības pieprasījuma”, Revue économique, 2008. gads, 17.lpp.

2

Revue économique

(3)  Piemērs: 2002. gada nogalē es plānoju pirkt automašīnu un atceros, ka pirms gada tā man izmaksātu 100 naudas vienības. Pašreiz skaitlis 100 man ir atsauces cena, taču kopš tā laika SPCI aprēķinātā inflācija bija 2,2 procenti, tāpēc atsauces cena vairs nav 100, bet gan 102,2 naudas vienības. Ja es plānotu pirkt automašīnu 2007. gadā, atšķirība būtu vēl lielāka, jo cena būtu jau 114 naudas vienības!

3

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/140

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības loma ES pirmsiestāšanās palīdzības programmās Albānijas Republikā”

(2009/C 27/28)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2007. gada 16. februārī nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Pilsoniskās sabiedrības loma ES pirmsiestāšanās palīdzības programmās Albānijas Republikā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 12. jūnijā. Ziņotāja — Florio kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 122 balsīm par un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1. | Stabilitāte, miers, attīstība un visa Rietumbalkānu reģiona integrācija Eiropai ir un arī turpmāk būs ļoti svarīga. Laika gaitā palielinājusies izpratne, ka ES ir jāīsteno aktīvāka politika attiecībās ar minētā reģiona valstīm. |
| --- | --- |

1.1.

Stabilitāte, miers, attīstība un visa Rietumbalkānu reģiona integrācija Eiropai ir un arī turpmāk būs ļoti svarīga. Laika gaitā palielinājusies izpratne, ka ES ir jāīsteno aktīvāka politika attiecībās ar minētā reģiona valstīm.

| 1.2. | ES iestādēm jāvelta Albānijai īpaša uzmanība, jo tā ir viena no Vidusjūras reģiona valstīm un tai ir īpaša nozīme, lai neizjauktu brīžiem trauslo līdzsvaru, kas izveidojies minētajā reģionā. Pirms vairāk nekā 10 gadiem sākās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība, lai ilgtermiņā nodrošinātu stabilitāti minētajā reģionā, un tā veido pamatu Eiropas Savienības un Vidusjūras dienvidu reģiona valstu attiecībām. Albānija iesaistījās minētajā partnerībā 2007. gada novembra sākumā. |
| --- | --- |

1.2.

ES iestādēm jāvelta Albānijai īpaša uzmanība, jo tā ir viena no Vidusjūras reģiona valstīm un tai ir īpaša nozīme, lai neizjauktu brīžiem trauslo līdzsvaru, kas izveidojies minētajā reģionā. Pirms vairāk nekā 10 gadiem sākās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība, lai ilgtermiņā nodrošinātu stabilitāti minētajā reģionā, un tā veido pamatu Eiropas Savienības un Vidusjūras dienvidu reģiona valstu attiecībām. Albānija iesaistījās minētajā partnerībā 2007. gada novembra sākumā.

| 1.3. | ES iecerējusi veikt virkni pasākumu, lai uzlabotu Albānijas iestāžu ekonomisko, demokrātisko un sociālo attīstību. Programmās, kurām jāveicina sabiedrības iesaistīšanās un līdzdalība Eiropas integrācijas procesā, īpaša uzmanība veltīta vietējām pašvaldībām un pilsoniskai sabiedrībai. |
| --- | --- |

1.3.

ES iecerējusi veikt virkni pasākumu, lai uzlabotu Albānijas iestāžu ekonomisko, demokrātisko un sociālo attīstību. Programmās, kurām jāveicina sabiedrības iesaistīšanās un līdzdalība Eiropas integrācijas procesā, īpaša uzmanība veltīta vietējām pašvaldībām un pilsoniskai sabiedrībai.

| 1.4. | Šajā pašiniciatīvas atzinumā EESK vēlas uzsvērt pilsoniskās sabiedrības nozīmi un nepieciešamību pārraudzīt gan gūtos panākumus, gan šķēršļus, kas joprojām kavē Albānijas demokrātisko institūciju stiprināšanu un to ciešāku integrēšanu ar ES politiku. |
| --- | --- |

1.4.

Šajā pašiniciatīvas atzinumā EESK vēlas uzsvērt pilsoniskās sabiedrības nozīmi un nepieciešamību pārraudzīt gan gūtos panākumus, gan šķēršļus, kas joprojām kavē Albānijas demokrātisko institūciju stiprināšanu un to ciešāku integrēšanu ar ES politiku.

| 1.5. | EESK locekļu delegācija, kurā bija iekļauti visu trīs Komitejas grupu pārstāvji, apmeklēja Albānijas galvaspilsētu Tirānu no 2008. gada 31. marta līdz 1. aprīlim. Delegācija tikās ar daudziem cilvēkiem, kas pārstāv Albānijas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; dialogs bija ļoti konstruktīvs, un tā rezultāti ņemti vērā, izstrādājot šo atzinumu. |
| --- | --- |

1.5.

EESK locekļu delegācija, kurā bija iekļauti visu trīs Komitejas grupu pārstāvji, apmeklēja Albānijas galvaspilsētu Tirānu no 2008. gada 31. marta līdz 1. aprīlim. Delegācija tikās ar daudziem cilvēkiem, kas pārstāv Albānijas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; dialogs bija ļoti konstruktīvs, un tā rezultāti ņemti vērā, izstrādājot šo atzinumu.

2.   Secinājumi un ieteikumi

| 2.1. | Pilsoniskajai sabiedrībai visos tās izpausmes veidos ir svarīga nozīme visu valstu demokrātiskajā un pilsoniskajā attīstībā (1). Tas īpaši attiecas uz tādu no ģeopolitiskā viedokļa nozīmīgu valsti kā Albānija, kas pēdējos gados ir guvusi ievērojamus panākumus, veidojot demokrātiskas institūcijas un sadarbojoties ar ES iestādēm un Rietumu organizācijām (NATO). |
| --- | --- |

2.1.

Pilsoniskajai sabiedrībai visos tās izpausmes veidos ir svarīga nozīme visu valstu demokrātiskajā un pilsoniskajā attīstībā (1). Tas īpaši attiecas uz tādu no ģeopolitiskā viedokļa nozīmīgu valsti kā Albānija, kas pēdējos gados ir guvusi ievērojamus panākumus, veidojot demokrātiskas institūcijas un sadarbojoties ar ES iestādēm un Rietumu organizācijām (NATO).

| 2.2. | Valdības īstenoto politisko pasākumu pārraudzība un iedzīvotāju atbalsts minētajiem pasākumiem ir ietverošas un demokrātiskas sociālās attīstības priekšnoteikums. |
| --- | --- |

2.2.

Valdības īstenoto politisko pasākumu pārraudzība un iedzīvotāju atbalsts minētajiem pasākumiem ir ietverošas un demokrātiskas sociālās attīstības priekšnoteikums.

| 2.3. | EESK tāpēc norāda, ka viens no Eiropas Komisijas delegācijas Albānijā prioritārajiem uzdevumiem ir veltīt vairāk uzmanības un līdzekļu pilsoniskās sabiedrības aktivitātēm kopumā. Jāpalielina pilsoniskās sabiedrības aktivitāte Albānijas lauku rajonos un mazāk attīstītajos rajonos. |
| --- | --- |

2.3.

EESK tāpēc norāda, ka viens no Eiropas Komisijas delegācijas Albānijā prioritārajiem uzdevumiem ir veltīt vairāk uzmanības un līdzekļu pilsoniskās sabiedrības aktivitātēm kopumā. Jāpalielina pilsoniskās sabiedrības aktivitāte Albānijas lauku rajonos un mazāk attīstītajos rajonos.

| 2.4. | Ņemot vērā to, cik daudz starptautisku dalībnieku atrodas Albānijā, lai atbalstītu tās pilsoniskās sabiedrības darbu ar dažādu projektu palīdzību, un ievērojot dažus sarežģījumus un īpašās iezīmes, kas raksturīgas valsts sociālajai struktūrai, ļoti liela nozīme ir tam, kā ES veido šīs attiecības. Īpaši svarīgi ir ierobežot piekļuvi finansējumam, nosakot, ka tas piešķirams organizācijām, kuras izvirzījušas skaidrus mērķus un patiešām pārstāv iedzīvotāju intereses. |
| --- | --- |

2.4.

Ņemot vērā to, cik daudz starptautisku dalībnieku atrodas Albānijā, lai atbalstītu tās pilsoniskās sabiedrības darbu ar dažādu projektu palīdzību, un ievērojot dažus sarežģījumus un īpašās iezīmes, kas raksturīgas valsts sociālajai struktūrai, ļoti liela nozīme ir tam, kā ES veido šīs attiecības. Īpaši svarīgi ir ierobežot piekļuvi finansējumam, nosakot, ka tas piešķirams organizācijām, kuras izvirzījušas skaidrus mērķus un patiešām pārstāv iedzīvotāju intereses.

| 2.5. | Sabiedrībā, kurā notiek pārmaiņas, īpaša nozīme ir trīspusējam sociālam dialogam. EESK atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti kopš 1996. gada, kad tika izveidota Nacionālā Darba padome. Šīs iestādes darbībā gan vērojamas dažas problēmas. Jāpalielina tās pārredzamība, un tajā jāiesaista vairāk attiecīgo interešu pārstāvju, kuriem jāsniedz pārskats par savu darbību. Padomes sanāksmēm jānotiek regulāri, un tās darba kārtībā ir jāietver visi svarīgākie jautājumi, kas skar valsts ekonomiskās attīstības politiku. Tās diskusijām ir jābūt reālai ietekmei uz valdības darbu. |
| --- | --- |

2.5.

Sabiedrībā, kurā notiek pārmaiņas, īpaša nozīme ir trīspusējam sociālam dialogam. EESK atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti kopš 1996. gada, kad tika izveidota Nacionālā Darba padome. Šīs iestādes darbībā gan vērojamas dažas problēmas. Jāpalielina tās pārredzamība, un tajā jāiesaista vairāk attiecīgo interešu pārstāvju, kuriem jāsniedz pārskats par savu darbību. Padomes sanāksmēm jānotiek regulāri, un tās darba kārtībā ir jāietver visi svarīgākie jautājumi, kas skar valsts ekonomiskās attīstības politiku. Tās diskusijām ir jābūt reālai ietekmei uz valdības darbu.

| 2.6. | Lai veicinātu Albānijas iedzīvotāju līdzdalību demokrātiskajos procesos, jāpalielina arī pilsoniskā dialoga nozīme. ES var būtiski sekmēt minēto procesu, nodrošinot pilsoniskās sabiedrības dalībnieku profesionālo apmācību, īpaši atbalstot organizācijas, kuras aktīvi darbojas Albānijas sabiedrībā. |
| --- | --- |

2.6.

Lai veicinātu Albānijas iedzīvotāju līdzdalību demokrātiskajos procesos, jāpalielina arī pilsoniskā dialoga nozīme. ES var būtiski sekmēt minēto procesu, nodrošinot pilsoniskās sabiedrības dalībnieku profesionālo apmācību, īpaši atbalstot organizācijas, kuras aktīvi darbojas Albānijas sabiedrībā.

| 2.7. | Ņemot vērā straujo attīstību un Albānijas nozīmi visa reģiona stabilitātes nodrošināšanā, EESK apņemas arī turpmāk pārraudzīt un atbalstīt Albānijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību. |
| --- | --- |

2.7.

Ņemot vērā straujo attīstību un Albānijas nozīmi visa reģiona stabilitātes nodrošināšanā, EESK apņemas arī turpmāk pārraudzīt un atbalstīt Albānijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību.

| 2.8. | Otrais Rietumbalkānu pilsoniskās sabiedrības forums notika 2008. gada 4. un 5. jūnijā Ļubļanā, un tā secinājumos norādīts, ka jāizveido apvienotā konsultatīvā komiteja, kas paustu Albānijas pilsoniskās sabiedrības vajadzības un palīdzētu stiprināt saikni starp Albānijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un ES iestādēm. EESK, darbojoties Balkānu reģionā, varētu arī veicināt reģiona valstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību, tajā cieši iesaistot Albāniju. |
| --- | --- |

2.8.

Otrais Rietumbalkānu pilsoniskās sabiedrības forums notika 2008. gada 4. un 5. jūnijā Ļubļanā, un tā secinājumos norādīts, ka jāizveido apvienotā konsultatīvā komiteja, kas paustu Albānijas pilsoniskās sabiedrības vajadzības un palīdzētu stiprināt saikni starp Albānijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un ES iestādēm. EESK, darbojoties Balkānu reģionā, varētu arī veicināt reģiona valstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību, tajā cieši iesaistot Albāniju.

| 2.9. | Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme Albānijas organizāciju iesaistīšanā un informēšanā par Kopienas politikas jomām un programmām. |
| --- | --- |

2.9.

Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme Albānijas organizāciju iesaistīšanā un informēšanā par Kopienas politikas jomām un programmām.

3.   ES rīcības instrumenti Albānijā

| 3.1. | Vispārējos principus, kas ir pamatā ES politikai attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, nosaka Stabilizācijas un asociācijas process, kurā piedalās arī Albānija. |
| --- | --- |

3.1.

Vispārējos principus, kas ir pamatā ES politikai attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, nosaka Stabilizācijas un asociācijas process, kurā piedalās arī Albānija.

| 3.2. | Eiropadome 2006. gada janvārī pieņēma Lēmumu par Eiropas partnerību ar Albāniju, nosakot īstermiņa un vidēja termiņa prioritārus uzdevumus, kuri Albānijai ir jārisina. Albānijas iestādes 2006. gada jūlijā pieņēma nacionālo rīcības plānu, kā īstenot Lēmumā par Eiropas partnerību ar Albāniju minētos ierosinājumus. Pašlaik Albānijas valdība pārskata 2006. gadā pieņemto rīcības plānu, lai Lēmumu par Eiropas partnerība ar Albāniju varētu īstenot 2008. gadā. Albānija 2006. gada 12. jūnijā parakstīja Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN), kurā noteiktas abu pušu pamatsaistības politikas, tirdzniecības un ekonomikas jomā un paredzēts veicināt reģionālo sadarbību. |
| --- | --- |

3.2.

Eiropadome 2006. gada janvārī pieņēma Lēmumu par Eiropas partnerību ar Albāniju, nosakot īstermiņa un vidēja termiņa prioritārus uzdevumus, kuri Albānijai ir jārisina. Albānijas iestādes 2006. gada jūlijā pieņēma nacionālo rīcības plānu, kā īstenot Lēmumā par Eiropas partnerību ar Albāniju minētos ierosinājumus. Pašlaik Albānijas valdība pārskata 2006. gadā pieņemto rīcības plānu, lai Lēmumu par Eiropas partnerība ar Albāniju varētu īstenot 2008. gadā. Albānija 2006. gada 12. jūnijā parakstīja Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN), kurā noteiktas abu pušu pamatsaistības politikas, tirdzniecības un ekonomikas jomā un paredzēts veicināt reģionālo sadarbību.

| 3.3. | No 2001. līdz 2007. gadam Eiropas Komisijas galvenais finanšu instruments sadarbībai ar Albāniju bija CARDS programma (Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai), kurā bija paredzētas piecas rīcības jomas:






  — | demokrātijas stabilizācija: mikroprojekti, kuru mērķis ir veicināt pilsoniskās sabiedrības un to NVO attīstību, kas aizstāv cilvēktiesības, kā arī sociālās un politiskās tiesības; iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt vēlēšanu sistēmu; |
| --- | --- | --- |

3.3.

No 2001. līdz 2007. gadam Eiropas Komisijas galvenais finanšu instruments sadarbībai ar Albāniju bija CARDS programma (Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai), kurā bija paredzētas piecas rīcības jomas:

—

demokrātijas stabilizācija: mikroprojekti, kuru mērķis ir veicināt pilsoniskās sabiedrības un to NVO attīstību, kas aizstāv cilvēktiesības, kā arī sociālās un politiskās tiesības; iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt vēlēšanu sistēmu;

| — | tieslietas un iekšlietas: atbalsts reformām tieslietu sistēmā, valsts prokuratūrā un policijā, kā arī jūras un sauszemes robežas vienotas pārvaldības sistēmas izveidei un robežsardzei; |
| --- | --- |

—

tieslietas un iekšlietas: atbalsts reformām tieslietu sistēmā, valsts prokuratūrā un policijā, kā arī jūras un sauszemes robežas vienotas pārvaldības sistēmas izveidei un robežsardzei;

| — | administratīvās veiktspējas uzlabošana: programmas, kuru mērķis ir reformēt nodokļu un tarifu sistēmu, publiskā iepirkuma kārtību, kā arī statistikas datu vākšanu un pārvaldību; |
| --- | --- |

—

administratīvās veiktspējas uzlabošana: programmas, kuru mērķis ir reformēt nodokļu un tarifu sistēmu, publiskā iepirkuma kārtību, kā arī statistikas datu vākšanu un pārvaldību;

| — | ekonomiskā un sociālā attīstība: tirdzniecības veicināšana un vietējo kopienu attīstība; atbalsts Tempus programmai un veicināšanas programmas apmācības un augstākās izglītības jomā; |
| --- | --- |

—

ekonomiskā un sociālā attīstība: tirdzniecības veicināšana un vietējo kopienu attīstība; atbalsts Tempus programmai un veicināšanas programmas apmācības un augstākās izglītības jomā;

| — | vide un dabas resursi: atbalsta pasākumi, lai izstrādātu tiesību aktus pilsētu un reģionu vides plānošanas jomā; atbalsta programmas ūdens un gaisa kvalitātes, kā arī atkritumu pārstrādes jomā. |
| --- | --- |

—

vide un dabas resursi: atbalsta pasākumi, lai izstrādātu tiesību aktus pilsētu un reģionu vides plānošanas jomā; atbalsta programmas ūdens un gaisa kvalitātes, kā arī atkritumu pārstrādes jomā.

Sākotnēji CARDS programmas līdzekļus piešķīra dažādu objektu atjaunošanai, bet pēc tam lielāku uzmanību veltīja valsts administratīvās veiktspējas stiprināšanai, lai īstenotu Lēmumā par Eiropas partnerību ar Albāniju noteiktās prioritātes un SAN īstenošanas prasības. No 2001.-2006. gadam Albānijai no CARDS programmas kopumā piešķīra 282,1 miljonu EUR (2).

| 3.4. | Tā kā Kopienas ārējā atbalsta noteikumi tika mainīti, CARDS programmu 2007. gada janvārī aizstāja jauns Pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA — Instrument for Pre-Accession Assistance). Minētais instruments izveidots, lai vienotā programmā apvienotu visus pirmspievienošanās atbalsta instrumentus, kas paredzēti gan kandidātvalstīm, gan potenciālām kandidātvalstīm. Saskaņā ar Pirmspievienošanās atbalsta programmu 2007. gada maijā tika pieņemts daudzgadu provizoriskās plānošanas dokuments (MIPD) 2007.-2009. gadam, un Albānija kopumā saņems 212,9 miljonus EUR. |
| --- | --- |

3.4.

Tā kā Kopienas ārējā atbalsta noteikumi tika mainīti, CARDS programmu 2007. gada janvārī aizstāja jauns Pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA — Instrument for Pre-Accession Assistance). Minētais instruments izveidots, lai vienotā programmā apvienotu visus pirmspievienošanās atbalsta instrumentus, kas paredzēti gan kandidātvalstīm, gan potenciālām kandidātvalstīm. Saskaņā ar Pirmspievienošanās atbalsta programmu 2007. gada maijā tika pieņemts daudzgadu provizoriskās plānošanas dokuments (MIPD) 2007.-2009. gadam, un Albānija kopumā saņems 212,9 miljonus EUR.

| 3.5. | ES un Albānijas nolīgums par vīzu režīma vienkāršošanu, kas parakstīts 2007. gada septembrī, visticamāk stāsies spēkā 2008. gada pirmajā pusē, kad būs izpildīti visi priekšnoteikumi. Tas atvieglos Albānijas iedzīvotāju ceļošanu uz Eiropu. |
| --- | --- |

3.5.

ES un Albānijas nolīgums par vīzu režīma vienkāršošanu, kas parakstīts 2007. gada septembrī, visticamāk stāsies spēkā 2008. gada pirmajā pusē, kad būs izpildīti visi priekšnoteikumi. Tas atvieglos Albānijas iedzīvotāju ceļošanu uz Eiropu.

| 3.6. | Fakts, ka Albānija parakstījusi Centrāleiropas Brīvās tirdzniecības līgumu (CEFTA) un Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktu, kā arī Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) un Eiropas Investīciju bankas iesaistīšanās liecina, ka ir izveidojies dažādu dalībnieku tīkls, kas palīdzēs Albānijai tuvoties Eiropas standartiem. |
| --- | --- |

3.6.

Fakts, ka Albānija parakstījusi Centrāleiropas Brīvās tirdzniecības līgumu (CEFTA) un Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktu, kā arī Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) un Eiropas Investīciju bankas iesaistīšanās liecina, ka ir izveidojies dažādu dalībnieku tīkls, kas palīdzēs Albānijai tuvoties Eiropas standartiem.

4.   Politiskā un ekonomiskā situācija Albānijā

| 4.1. | Albānijas ekonomiskā izaugsme pēdējā laikā ir nedaudz palēninājusies pēc valstī nesen piedzīvotās enerģijas krīzes. Galvenais faktors, kas pozitīvi ietekmē Albānijas ekonomiku, joprojām ir migrantu naudas pārskaitījumi, jo īpaši no Itālijas un Grieķijas. Lauksaimniecība veido vienu trešdaļu no IKP, un oficiālais bezdarba līmenis ir 13,46 %, bet ēnu ekonomikas īpatsvars joprojām ir augsts. |
| --- | --- |

4.1.

Albānijas ekonomiskā izaugsme pēdējā laikā ir nedaudz palēninājusies pēc valstī nesen piedzīvotās enerģijas krīzes. Galvenais faktors, kas pozitīvi ietekmē Albānijas ekonomiku, joprojām ir migrantu naudas pārskaitījumi, jo īpaši no Itālijas un Grieķijas. Lauksaimniecība veido vienu trešdaļu no IKP, un oficiālais bezdarba līmenis ir 13,46 %, bet ēnu ekonomikas īpatsvars joprojām ir augsts.

| 4.2. | Albānijā vēl arvien vērojamas atšķirības starp nabadzīgākiem, atpalikušiem lauku rajoniem ziemeļos un pilsētu teritorijām valsts dienvidos. Šo atšķirību cēloņi meklējami arī nesenā pagātnē, proti, tie galvenokārt ir saistīti ar Balkānos notikušajiem konfliktiem un to politisko, ekonomisko un sociālo ietekmi (tai skaitā embargo) uz reģiona valstīm, kas tajos bija tieši vai netieši iesaistītas. |
| --- | --- |

4.2.

Albānijā vēl arvien vērojamas atšķirības starp nabadzīgākiem, atpalikušiem lauku rajoniem ziemeļos un pilsētu teritorijām valsts dienvidos. Šo atšķirību cēloņi meklējami arī nesenā pagātnē, proti, tie galvenokārt ir saistīti ar Balkānos notikušajiem konfliktiem un to politisko, ekonomisko un sociālo ietekmi (tai skaitā embargo) uz reģiona valstīm, kas tajos bija tieši vai netieši iesaistītas.

| 4.3. | Būtiski jāuzlabo daudzās ekonomikas un pārvaldes jomās plaši izplatītās korupcijas apkarošana. |
| --- | --- |

4.3.

Būtiski jāuzlabo daudzās ekonomikas un pārvaldes jomās plaši izplatītās korupcijas apkarošana.

| 4.4. | Lai gan visi parlamentā pārstāvētie politiskie spēki piekrīt, ka ir jāpieliek pūles, lai paātrinātu valsts integrāciju ES, vairākuma un opozīcijas sadarbība vajadzīgo reformu īstenošanā nav efektīva. |
| --- | --- |

4.4.

Lai gan visi parlamentā pārstāvētie politiskie spēki piekrīt, ka ir jāpieliek pūles, lai paātrinātu valsts integrāciju ES, vairākuma un opozīcijas sadarbība vajadzīgo reformu īstenošanā nav efektīva.

| 4.5. | Īstenojot vienlaikus ar SAN noslēgto Pagaidu nolīgumu, nelieli uzlabojumi veikti Albānijas tiesu sistēmā (tas atzīmēts arī Komisijas pēdējā paziņojumā par Rietumbalkāniem (3)). Steidzami ir jāpieņem tiesību akti, kas regulē plašsaziņas līdzekļu darbību, un jāapkaro nedeklarēts darbs, korupcija, organizētā noziedzība un nabadzība. Bieži vien ir vērojama lielas atšķirības starp likumdošanas reformām un to īstenošanu, un minētajam faktam noteikti ir jāpievērš uzmanība. |
| --- | --- |

4.5.

Īstenojot vienlaikus ar SAN noslēgto Pagaidu nolīgumu, nelieli uzlabojumi veikti Albānijas tiesu sistēmā (tas atzīmēts arī Komisijas pēdējā paziņojumā par Rietumbalkāniem (3)). Steidzami ir jāpieņem tiesību akti, kas regulē plašsaziņas līdzekļu darbību, un jāapkaro nedeklarēts darbs, korupcija, organizētā noziedzība un nabadzība. Bieži vien ir vērojama lielas atšķirības starp likumdošanas reformām un to īstenošanu, un minētajam faktam noteikti ir jāpievērš uzmanība.

| 4.6. | Vispārējās vēlēšanas notiks 2009. gadā. Komiteja pauž cerību, ka vēl pirms tam tikts nostiprināta vēlēšanu sistēma un infrastruktūra, kas nepieciešama demokrātiskām vēlēšanām, piemēram, balsstiesīgo vēlētāju reģistrs. |
| --- | --- |

4.6.

Vispārējās vēlēšanas notiks 2009. gadā. Komiteja pauž cerību, ka vēl pirms tam tikts nostiprināta vēlēšanu sistēma un infrastruktūra, kas nepieciešama demokrātiskām vēlēšanām, piemēram, balsstiesīgo vēlētāju reģistrs.

| 4.7. | No ģeopolitiskā viedokļa nozīmīgs ir fakts, ka Bukarestes sammitā, kas notika šā gada 2.-4. aprīlī, Albāniju oficiāli uzaicināja pievienoties NATO, un tas veicinās Albānijas integrēšanos Rietumu institūcijās. |
| --- | --- |

4.7.

No ģeopolitiskā viedokļa nozīmīgs ir fakts, ka Bukarestes sammitā, kas notika šā gada 2.-4. aprīlī, Albāniju oficiāli uzaicināja pievienoties NATO, un tas veicinās Albānijas integrēšanos Rietumu institūcijās.

5.   Pilsoniskās sabiedrības loma ceļā uz integrāciju ES

| 5.1. | ES sākusi īstenot līdzdalības stratēģiju, lai iesaistītu pilsonisko sabiedrību, vietējās varasiestādes un ziedotājvalstis. Tāpēc izstrādāts rīcības plāns līdzdalības veicināšanai. Tajā paredzēts, iesaistot pilsonisko sabiedrību, izstrādāt vidēja termiņa finansēšanas programmu līdzekļu piešķiršanai dažādās rīcības jomās. |
| --- | --- |

5.1.

ES sākusi īstenot līdzdalības stratēģiju, lai iesaistītu pilsonisko sabiedrību, vietējās varasiestādes un ziedotājvalstis. Tāpēc izstrādāts rīcības plāns līdzdalības veicināšanai. Tajā paredzēts, iesaistot pilsonisko sabiedrību, izstrādāt vidēja termiņa finansēšanas programmu līdzekļu piešķiršanai dažādās rīcības jomās.

| 5.2. | Izveidotas arī grupas pilsoniskās sabiedrības viedokļa uzklausīšanai četrās galvenajās jomās: lauksaimniecība, izglītība, veselības un sociālā aprūpe un nodarbinātība. Savukārt Finanšu ministrijā izveidota nacionālā padomdevēja grupa un tehniskais sekretariāts. Ļoti svarīgi ir arī projekti, kuru mērķis ir stiprināt vietējās pārvaldes iestādes, lai atvieglotu to līdzdalību minētajā procesā. |
| --- | --- |

5.2.

Izveidotas arī grupas pilsoniskās sabiedrības viedokļa uzklausīšanai četrās galvenajās jomās: lauksaimniecība, izglītība, veselības un sociālā aprūpe un nodarbinātība. Savukārt Finanšu ministrijā izveidota nacionālā padomdevēja grupa un tehniskais sekretariāts. Ļoti svarīgi ir arī projekti, kuru mērķis ir stiprināt vietējās pārvaldes iestādes, lai atvieglotu to līdzdalību minētajā procesā.

| 5.3. | Vietējo pašvaldību un citu vietējā līmeņa iestāžu iesaistīšanās ir ļoti svarīga, lai stiprinātu demokrātiju un sabiedrība varētu kontrolēt centrālās valdības rīcību. Jo īpaši svarīgi tas ir tādā valstī kā Albānija, kas cenšas panākt atbilstību kritērijiem pilntiesīgai dalībai ES. |
| --- | --- |

5.3.

Vietējo pašvaldību un citu vietējā līmeņa iestāžu iesaistīšanās ir ļoti svarīga, lai stiprinātu demokrātiju un sabiedrība varētu kontrolēt centrālās valdības rīcību. Jo īpaši svarīgi tas ir tādā valstī kā Albānija, kas cenšas panākt atbilstību kritērijiem pilntiesīgai dalībai ES.

| 5.4. | Albānijas pilsoniskās sabiedrības darbību apgrūtina nepietiekamā līdzdalības demokrātija. Starptautiskajām organizācijām un to attīstības palīdzības programmām ir īpaša nozīme pilsoniskās sabiedrības darbības finansēšanā. Minētajam aspektam ir jāvelta liela uzmanība, sadarbojoties ar sabiedrību, kura cenšas soli pa solim veidot demokrātiskas institūcijas. Tāpēc ir svarīgi, ka arī ASV ir spēcīga ietekme uz Albānijas sabiedrību, it īpaši aģentūras USAID programmām, kas veicina attīstību. |
| --- | --- |

5.4.

Albānijas pilsoniskās sabiedrības darbību apgrūtina nepietiekamā līdzdalības demokrātija. Starptautiskajām organizācijām un to attīstības palīdzības programmām ir īpaša nozīme pilsoniskās sabiedrības darbības finansēšanā. Minētajam aspektam ir jāvelta liela uzmanība, sadarbojoties ar sabiedrību, kura cenšas soli pa solim veidot demokrātiskas institūcijas. Tāpēc ir svarīgi, ka arī ASV ir spēcīga ietekme uz Albānijas sabiedrību, it īpaši aģentūras USAID programmām, kas veicina attīstību.

| 5.5. | No politiskā viedokļa raugoties, ES un citas starptautiskās organizācijas sniedz atbalstu Albānijai, lai tā panāktu pilnīgai integrācijai nepieciešamo atbilstību standartiem, taču Albānijas tautai un tās pārstāvjiem ir skaidri un brīvi jāpauž politiska vēlme īstenot reformas, lai uzlabotu valsts ekonomisko un sociālo stāvokli. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē faktu, ka Albānijas valdība jaunajā budžetā piešķīrusi 1 miljonu EUR pilsoniskajai sabiedrībai. Komiteja pauž cerību, ka minētu finanšu līdzekļu izlietošanas un piešķiršanas kārtība (tā vēl nav apstiprināta) būs pārredzama un tiks efektīvi uzraudzīta. |
| --- | --- |

5.5.

No politiskā viedokļa raugoties, ES un citas starptautiskās organizācijas sniedz atbalstu Albānijai, lai tā panāktu pilnīgai integrācijai nepieciešamo atbilstību standartiem, taču Albānijas tautai un tās pārstāvjiem ir skaidri un brīvi jāpauž politiska vēlme īstenot reformas, lai uzlabotu valsts ekonomisko un sociālo stāvokli. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē faktu, ka Albānijas valdība jaunajā budžetā piešķīrusi 1 miljonu EUR pilsoniskajai sabiedrībai. Komiteja pauž cerību, ka minētu finanšu līdzekļu izlietošanas un piešķiršanas kārtība (tā vēl nav apstiprināta) būs pārredzama un tiks efektīvi uzraudzīta.

| 5.6. | Lai palielinātu pilsoniskās sabiedrības nozīmi, ir jāpaplašina pašlaik nebūtiskais un neefektīvais dialogs starp pilsonisko sabiedrību un valdību. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana tiesību aktu izstrādē un pārraudzībā ir lietderīga, jo tā iespējams īstenot efektīvas reformas, par kuru nepieciešamību sabiedrībā valda vienprātība. |
| --- | --- |

5.6.

Lai palielinātu pilsoniskās sabiedrības nozīmi, ir jāpaplašina pašlaik nebūtiskais un neefektīvais dialogs starp pilsonisko sabiedrību un valdību. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana tiesību aktu izstrādē un pārraudzībā ir lietderīga, jo tā iespējams īstenot efektīvas reformas, par kuru nepieciešamību sabiedrībā valda vienprātība.

| 5.7. | Albānijas nevalstiskās organizācijas darbojas dažādās jomās, sākot ar sieviešu tiesībām, demokrātijas aizstāvību, iestāžu pārredzamību un profesionalitāti, un beidzot ar pētniecības centriem, patērētāju organizācijām utt. Tām ir daži trūkumi, piemēram, tās lielākoties koncentrējas Tirānā un pārējā valsts teritorijā nav plaši pārstāvētas, reizēm tām ir pārāk tālejoši mērķi, kas kaitē to efektivitātei, un tām ir arī pārāk profesionāla orientācija. |
| --- | --- |

5.7.

Albānijas nevalstiskās organizācijas darbojas dažādās jomās, sākot ar sieviešu tiesībām, demokrātijas aizstāvību, iestāžu pārredzamību un profesionalitāti, un beidzot ar pētniecības centriem, patērētāju organizācijām utt. Tām ir daži trūkumi, piemēram, tās lielākoties koncentrējas Tirānā un pārējā valsts teritorijā nav plaši pārstāvētas, reizēm tām ir pārāk tālejoši mērķi, kas kaitē to efektivitātei, un tām ir arī pārāk profesionāla orientācija.

| 5.8. | EESK locekļi, apmeklējot Albāniju, ievēroja pilsoniskās sabiedrības attīstības tendences, kas diemžēl ir raksturīgas arī citām Albānijai līdzīgām valstīm, piemēram, organizācijas, kurās ir ļoti neliels dalībnieku skaits, un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku “specializēšanās”, kas ir tik izteikta, ka tie vairs neatšķiras no citām struktūrām, kas darbojas saskaņā ar tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

5.8.

EESK locekļi, apmeklējot Albāniju, ievēroja pilsoniskās sabiedrības attīstības tendences, kas diemžēl ir raksturīgas arī citām Albānijai līdzīgām valstīm, piemēram, organizācijas, kurās ir ļoti neliels dalībnieku skaits, un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku “specializēšanās”, kas ir tik izteikta, ka tie vairs neatšķiras no citām struktūrām, kas darbojas saskaņā ar tirgus noteikumiem.

| 5.9. | Lauksaimniecības nozare, kura joprojām veido lielu daļu Albānijas IKP un kurā ir liels nodarbināto skaits, joprojām maksā augstu cenu par pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados veikto privatizāciju (saskaņā ar plānu, ko ierosināja Pasaules Banka). Pēc privatizācijas lauksaimniecības nozarē izveidojās ļoti daudzi mikrouzņēmumi, kuru struktūra nesekmē spēku apvienošanu kopējo interešu aizstāvībai. Tādēļ lauksaimnieku apvienības apstiprināja Komitejas locekļiem, ka tās atbalsta reformas, kuru mērķis ir modernizēt Albānijas lauksaimniecības ekonomisko sistēmu un ražošanas sistēmu. |
| --- | --- |

5.9.

Lauksaimniecības nozare, kura joprojām veido lielu daļu Albānijas IKP un kurā ir liels nodarbināto skaits, joprojām maksā augstu cenu par pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados veikto privatizāciju (saskaņā ar plānu, ko ierosināja Pasaules Banka). Pēc privatizācijas lauksaimniecības nozarē izveidojās ļoti daudzi mikrouzņēmumi, kuru struktūra nesekmē spēku apvienošanu kopējo interešu aizstāvībai. Tādēļ lauksaimnieku apvienības apstiprināja Komitejas locekļiem, ka tās atbalsta reformas, kuru mērķis ir modernizēt Albānijas lauksaimniecības ekonomisko sistēmu un ražošanas sistēmu.

6.   Sociālais dialogs

| 6.1. | Sociālais dialogs un sociālo partneru pārstāvība Albānijā neattīstījās tādā pašā veidā kā ES valstīs. Pēdējo gadu ekonomiskā, sociālā un politiskā situācija neveicina konsolidētu sociālo dialogu. |
| --- | --- |

6.1.

Sociālais dialogs un sociālo partneru pārstāvība Albānijā neattīstījās tādā pašā veidā kā ES valstīs. Pēdējo gadu ekonomiskā, sociālā un politiskā situācija neveicina konsolidētu sociālo dialogu.

| 6.2. | Joprojām dažādi šķēršļi kavē valdības un sociālo partneru (jo īpaši arodbiedrību) attiecību normalizēšanu. Situācija saasinājās 2007. gada augustā, kad tiesu izpildītāji, policijas pavadībā, pavēlēja divām valsts arodbiedrībām, pamest to īrētās mītnes vietas. Arodbiedrības par šo lēmumu vaino valdību. EESK uzskata, ka šai problēmai ir jārod kopīgs risinājums, lai pēc iespējas ātrāk uzlabotu attiecības starp arodbiedrībām un valdību un nodrošinātu, ka abas puses veic savus uzdevumus pēc iespējas efektīvāk. |
| --- | --- |

6.2.

Joprojām dažādi šķēršļi kavē valdības un sociālo partneru (jo īpaši arodbiedrību) attiecību normalizēšanu. Situācija saasinājās 2007. gada augustā, kad tiesu izpildītāji, policijas pavadībā, pavēlēja divām valsts arodbiedrībām, pamest to īrētās mītnes vietas. Arodbiedrības par šo lēmumu vaino valdību. EESK uzskata, ka šai problēmai ir jārod kopīgs risinājums, lai pēc iespējas ātrāk uzlabotu attiecības starp arodbiedrībām un valdību un nodrošinātu, ka abas puses veic savus uzdevumus pēc iespējas efektīvāk.

| 6.3. | Albānijas arodbiedrības (4) vēlas iesaistīties īpaši sarežģītu jautājumu risināšanā, piemēram, pasākumi cenu pieauguma ierobežošanai, korupcijas un ēnu ekonomikas apkarošana, enerģētikas/naftas nozares reforma un tās ietekme uz nodarbinātību. |
| --- | --- |

6.3.

Albānijas arodbiedrības (4) vēlas iesaistīties īpaši sarežģītu jautājumu risināšanā, piemēram, pasākumi cenu pieauguma ierobežošanai, korupcijas un ēnu ekonomikas apkarošana, enerģētikas/naftas nozares reforma un tās ietekme uz nodarbinātību.

| 6.4. | Lai gan darba devēju apvienības nav vienotas un īpaši nevēlas sadarboties, tās visas sūdzas par pārredzamības trūkumu un nepietiekamām iespējām piedalīties un iesaistīties likumdošanas procesā, jo īpaši to lēmumu pieņemšanā, kuri visvairāk ietekmē saimniecisko darbību. Tās uzskata, ka visiem trīspusējā dialoga dalībniekiem ir jāievēro noteikumi un jānodrošina atbilstība pārstāvības kritērijiem. |
| --- | --- |

6.4.

Lai gan darba devēju apvienības nav vienotas un īpaši nevēlas sadarboties, tās visas sūdzas par pārredzamības trūkumu un nepietiekamām iespējām piedalīties un iesaistīties likumdošanas procesā, jo īpaši to lēmumu pieņemšanā, kuri visvairāk ietekmē saimniecisko darbību. Tās uzskata, ka visiem trīspusējā dialoga dalībniekiem ir jāievēro noteikumi un jānodrošina atbilstība pārstāvības kritērijiem.

| 6.5. | Albānijas Nacionālā darba padome, kas izveidota 1996. gadā, ir forums trīspusējam dialogam visaugstākajā līmeni. Tās mērķis ir saskaņot dažādu ekonomikas dalībnieku intereses, risināt konfliktus un veicināt sociālo saskaņu (5). |
| --- | --- |

6.5.

Albānijas Nacionālā darba padome, kas izveidota 1996. gadā, ir forums trīspusējam dialogam visaugstākajā līmeni. Tās mērķis ir saskaņot dažādu ekonomikas dalībnieku intereses, risināt konfliktus un veicināt sociālo saskaņu (5).

| 6.6. | Gadu gaitā minētajai padomei ir izdevies nostiprināt sociālo partneru leģitimitāti un ietekmēt virkni svarīgu lēmumu, jo īpaši atalgojuma politikas jomā. Vērtējot Nacionālās darba padomes darbību, jāņem vērā Albānijas politiskā nestabilitāte, jo īpaši deviņdesmito gadu beigās, un fakts, ka tādēļ bieži mainījās darba ministri. |
| --- | --- |

6.6.

Gadu gaitā minētajai padomei ir izdevies nostiprināt sociālo partneru leģitimitāti un ietekmēt virkni svarīgu lēmumu, jo īpaši atalgojuma politikas jomā. Vērtējot Nacionālās darba padomes darbību, jāņem vērā Albānijas politiskā nestabilitāte, jo īpaši deviņdesmito gadu beigās, un fakts, ka tādēļ bieži mainījās darba ministri.

| 6.7. | Gan darba ņēmēju, gan darba devēju organizācijas nav apmierinātas ar Nacionālās darba padomes darbību un uzskata, ka tās darbs ir saraustīts un tās viedoklis netiek ņemts vērā, risinot tādus svarīgus politiskus jautājumus kā privatizācija un regulējums finanšu jomā. |
| --- | --- |

6.7.

Gan darba ņēmēju, gan darba devēju organizācijas nav apmierinātas ar Nacionālās darba padomes darbību un uzskata, ka tās darbs ir saraustīts un tās viedoklis netiek ņemts vērā, risinot tādus svarīgus politiskus jautājumus kā privatizācija un regulējums finanšu jomā.

| 6.8. | EESK uzskata, ka Albānijas Nacionālā darba padome ir iestāde, kurai ir ļoti liela nozīme sociālā dialoga veidošanā. Tai jākļūst par saturīgu debašu forumu un starpniek organizāciju, kur tiek risināti valstiski svarīgi jautājumi. Tās dalībnieku pārstāvība, darba grafiks un sanāksmju regularitāte ir ļoti svarīgi faktori, lai nodrošinātu netraucētu institūcijas darbību. |
| --- | --- |

6.8.

EESK uzskata, ka Albānijas Nacionālā darba padome ir iestāde, kurai ir ļoti liela nozīme sociālā dialoga veidošanā. Tai jākļūst par saturīgu debašu forumu un starpniek organizāciju, kur tiek risināti valstiski svarīgi jautājumi. Tās dalībnieku pārstāvība, darba grafiks un sanāksmju regularitāte ir ļoti svarīgi faktori, lai nodrošinātu netraucētu institūcijas darbību.

| 6.9. | Albānijā pieņemts likums par darba inspekcijas izveidošanu. Tomēr šīs iestādes veiktspēja un ietekme joprojām ir ierobežota, un joprojām pastāv problēmas, jo nav pieņemti visi nepieciešamie tiesību akti, kas regulē darba drošību un veselības aizsardzību darba vietā, un netiek nodrošināta spēkā esošo normu izpilde. |
| --- | --- |

6.9.

Albānijā pieņemts likums par darba inspekcijas izveidošanu. Tomēr šīs iestādes veiktspēja un ietekme joprojām ir ierobežota, un joprojām pastāv problēmas, jo nav pieņemti visi nepieciešamie tiesību akti, kas regulē darba drošību un veselības aizsardzību darba vietā, un netiek nodrošināta spēkā esošo normu izpilde.

Briselē, 2008. gada 9.jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Eiropas Komisija uzsvērusi Rietumbalkānu pilsoniskās sabiedrības nozīmīgumu un problēmas savā ziņojumā “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas 2007.-2008. gadā”, COM(2007) 663 galīgā redakcija.

1

(2)  Eiropas Komisija

2

http://ec.europa.eu/enlargement/albania/eu_albania_relations_en.htm.

(3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Rietumbalkāni. Eiropas perspektīvas veicināšana”, COM(2008)127 galīgā redakcija.

3

(4)  Albānijā ir divas lielas arodbiedrības: Albānijas Neatkarīgo arodbiedrību apvienība (BPSPH) un Albānijas Arodbiedrību konfederācija (KSSH). Abas ir dibinātas 1992. gadā.

4

BPSPH

KSSH

(5)  Albānijas Darba likuma 200. pantā ir iekļauti noteikumi, kas regulē Nacionālās darba padomes darbību (1995. gada 12. jūlijā pieņemtais Likums Nr. 7961 un tā grozījumi).

5

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/144 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/144

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības organizāciju tīklu izveide Melnās jūras reģionā”

(2009/C 27/29)

Eiropas Komisijas ārējo attiecību un kaimiņattiecību politikas komisāre Benita Ferrero-Waldner kdze saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2007. gada 15. jūlija vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju sagatavot izpētes atzinumu par tematu

“Pilsoniskās sabiedrības organizāciju tīklu izveide Melnās jūras reģionā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2008. gada 12. jūnijā. Ziņotājs — Manoliu kgs. Līdzziņotājs — Mitov kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (9. jūlija sēdē), ar 143 balsīm par, 1 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Melnās jūras reģiona sinerģija ir veidota tā, lai politisko uzmanību vērstu uz reģionu un izmantotu jaunās iespējas, kas iegūtas līdz ar Rumānijas un Bulgārijas iestāšanos ES. Melnās jūras reģiona sinerģija ir orientēta uz piecām jomām: laba pārvaldība, transports, enerģētika, vide un cīņa pret pārrobežu noziedzību. |
| --- | --- |

1.1.

Melnās jūras reģiona sinerģija ir veidota tā, lai politisko uzmanību vērstu uz reģionu un izmantotu jaunās iespējas, kas iegūtas līdz ar Rumānijas un Bulgārijas iestāšanos ES. Melnās jūras reģiona sinerģija ir orientēta uz piecām jomām: laba pārvaldība, transports, enerģētika, vide un cīņa pret pārrobežu noziedzību.

| 1.2. | Melnās jūras reģiona sinerģijai būtu arī jāpopularizē Eiropas sociālais modelis, kā arī sociālā un pilsoniskā dialoga princips. Sadarbībā ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām tai būtu arī jārisina nabadzības samazināšanas jautājums Melnās jūras reģionā. |
| --- | --- |

1.2.

Melnās jūras reģiona sinerģijai būtu arī jāpopularizē Eiropas sociālais modelis, kā arī sociālā un pilsoniskā dialoga princips. Sadarbībā ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām tai būtu arī jārisina nabadzības samazināšanas jautājums Melnās jūras reģionā.

| 1.3. | EESK aicina Melnās jūras reģiona valstu valdības, reģionālās un starptautiskās organizācijas iesaistīt pilsonisko sabiedrību reģionālā līmeņa dialogā un sadarbībā, kā arī pavērt jaunas perspektīvas tādos svarīgos jautājumos kā ilgstoša politiskā stabilitāte, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, ekonomikas reformu sekmēšana, attīstība un tirdzniecība, sadarbība transporta, enerģētikas un vides jomā, kā arī cilvēku savstarpējie kontakti. |
| --- | --- |

1.3.

EESK aicina Melnās jūras reģiona valstu valdības, reģionālās un starptautiskās organizācijas iesaistīt pilsonisko sabiedrību reģionālā līmeņa dialogā un sadarbībā, kā arī pavērt jaunas perspektīvas tādos svarīgos jautājumos kā ilgstoša politiskā stabilitāte, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, ekonomikas reformu sekmēšana, attīstība un tirdzniecība, sadarbība transporta, enerģētikas un vides jomā, kā arī cilvēku savstarpējie kontakti.

| 1.4. | EESK uzskata, ka Melnās jūras reģionā ir ievērojamas iespējas, bet arī problēmas, kuru risināšanai nepieciešama koordinēta rīcība reģionālajā līmenī ar pilsoniskās sabiedrības līdzdalību pirmām kārtām tādās svarīgās nozarēs kā enerģētika, transports, vide, mobilitāte un drošība. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka Melnās jūras reģionā ir ievērojamas iespējas, bet arī problēmas, kuru risināšanai nepieciešama koordinēta rīcība reģionālajā līmenī ar pilsoniskās sabiedrības līdzdalību pirmām kārtām tādās svarīgās nozarēs kā enerģētika, transports, vide, mobilitāte un drošība.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē dažādas privātās un sabiedriskās iniciatīvas, kas izveidotas, lai atbalstītu pilsoniskās sabiedrības un sabiedrisko organizāciju aktīvu līdzdalību reģiona nākotnes veidošanā. EESK īpaši atbalsta pašreizējo pilsoniskās sabiedrības un sociālo organizāciju sadarbības tīklu iekļaušanu Melnās jūras reģiona valstu partnerības un dialoga forumā (Melnās jūras reģiona forums) un Melnās jūras reģiona valstu ekonomiskās sadarbības organizācijā (BSEC). |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzinīgi vērtē dažādas privātās un sabiedriskās iniciatīvas, kas izveidotas, lai atbalstītu pilsoniskās sabiedrības un sabiedrisko organizāciju aktīvu līdzdalību reģiona nākotnes veidošanā. EESK īpaši atbalsta pašreizējo pilsoniskās sabiedrības un sociālo organizāciju sadarbības tīklu iekļaušanu Melnās jūras reģiona valstu partnerības un dialoga forumā (Melnās jūras reģiona forums) un Melnās jūras reģiona valstu ekonomiskās sadarbības organizācijā (BSEC).

| 1.6. | EESK atbalsta valstu ESP (ekonomikas un sociālās padomju) un trīspusējo komisiju veidošanu un nostiprināšanu visās Melnās jūras reģiona valstīs, kā arī trīspusējo struktūru reģionālās sadarbības veidošanu reģionā. Valstīs, kurās nav ESP, sociālos partnerus būtu jāaicina iesaistīties konsultāciju procesā un valsts ESP izveidē. |
| --- | --- |

1.6.

EESK atbalsta valstu ESP (ekonomikas un sociālās padomju) un trīspusējo komisiju veidošanu un nostiprināšanu visās Melnās jūras reģiona valstīs, kā arī trīspusējo struktūru reģionālās sadarbības veidošanu reģionā. Valstīs, kurās nav ESP, sociālos partnerus būtu jāaicina iesaistīties konsultāciju procesā un valsts ESP izveidē.

| 1.7. | EESK aicina veikt vispusīgu pētījumu par pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru situāciju Melnās jūras reģiona valstīs. |
| --- | --- |

1.7.

EESK aicina veikt vispusīgu pētījumu par pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru situāciju Melnās jūras reģiona valstīs.

| 1.8. | EESK un ILO 2008. gada novembrī organizēs kopīgu konferenci “Reģionālā tīkla veidošana un sociālā dialoga veicināšana”, kurā apspriedīs pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi Melnās jūras reģiona valstīs. Konferencē piedalīsies ieinteresētie reģiona pārstāvji, un tajā turpinās izskatīt izpētes atzinumā minētos jautājumus. |
| --- | --- |

1.8.

EESK un ILO 2008. gada novembrī organizēs kopīgu konferenci “Reģionālā tīkla veidošana un sociālā dialoga veicināšana”, kurā apspriedīs pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi Melnās jūras reģiona valstīs. Konferencē piedalīsies ieinteresētie reģiona pārstāvji, un tajā turpinās izskatīt izpētes atzinumā minētos jautājumus.

2.   Ievads

| 2.1. | Komiteja ir gandarīta par to, ka Eiropas komisāre Benita Ferrero-Waldner kdze, kas atbild par ārējām attiecībām un Eiropas kaimiņattiecību politiku, ir pieprasījusi izstrādāt izpētes atzinumu par Melnās jūras reģiona sinerģiju. Komisiju īpaši interesē novērtējums par to, kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas varētu labāk iesaistīt Komisijas paziņojuma Padomei un Eiropas Parlamentam “Melnās jūras reģiona sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva” (COM(2007) 160 galīgā redakcija) īstenošanā. |
| --- | --- |

2.1.

Komiteja ir gandarīta par to, ka Eiropas komisāre Benita Ferrero-Waldner kdze, kas atbild par ārējām attiecībām un Eiropas kaimiņattiecību politiku, ir pieprasījusi izstrādāt izpētes atzinumu par Melnās jūras reģiona sinerģiju. Komisiju īpaši interesē novērtējums par to, kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas varētu labāk iesaistīt Komisijas paziņojuma Padomei un Eiropas Parlamentam “Melnās jūras reģiona sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva” (COM(2007) 160 galīgā redakcija) īstenošanā.

| 2.2. | EESK atzinīgi vērtē ES 27 dalībvalstu ārlietu ministru pirmo kopīgo tikšanos ar kolēģiem no Melnās jūras reģiona valstīm 2008. gada 14. februārī Kijevā. EESK dalība šajā sanāksmē novērotāja statusā bija nozīmīgs solis, lai īstenotu Melnās jūras reģiona sadarbības stratēģiju. |
| --- | --- |

2.2.

EESK atzinīgi vērtē ES 27 dalībvalstu ārlietu ministru pirmo kopīgo tikšanos ar kolēģiem no Melnās jūras reģiona valstīm 2008. gada 14. februārī Kijevā. EESK dalība šajā sanāksmē novērotāja statusā bija nozīmīgs solis, lai īstenotu Melnās jūras reģiona sadarbības stratēģiju.

2.3.   Integrēta attīstība Melnās jūras reģionā

| 2.3.1. | Melnās jūras reģions (1) ir resursiem bagāta ģeogrāfiska teritorija, kas atrodas stratēģiskā Eiropas, Vidusāzijas un Vidējo Austrumu krustpunktā. Vairāk nekā jebkad agrāk pie Melnās jūras (2) esošo Eiropas Savienības kaimiņvalstu labklājība, stabilitāte un drošība ES šķiet stratēģiski svarīga un pieprasa tūlītēju rīcību. Melnās jūras reģions ir tirgus ar lielu attīstības potenciālu, tas aptver gandrīz 200 miljonus iedzīvotāju, tas ir enerģētikas un transporta plūsmas centrs, teritorija, kur saplūst dažādas kultūras un kurā pastāv arī neatrisināti konflikti. |
| --- | --- |

2.3.1.

Melnās jūras reģions (1) ir resursiem bagāta ģeogrāfiska teritorija, kas atrodas stratēģiskā Eiropas, Vidusāzijas un Vidējo Austrumu krustpunktā. Vairāk nekā jebkad agrāk pie Melnās jūras (2) esošo Eiropas Savienības kaimiņvalstu labklājība, stabilitāte un drošība ES šķiet stratēģiski svarīga un pieprasa tūlītēju rīcību. Melnās jūras reģions ir tirgus ar lielu attīstības potenciālu, tas aptver gandrīz 200 miljonus iedzīvotāju, tas ir enerģētikas un transporta plūsmas centrs, teritorija, kur saplūst dažādas kultūras un kurā pastāv arī neatrisināti konflikti.

| 2.3.2. | Šajā sakarā liela nozīme ir trim ES politikas jomām: pirmspievienošanās process Turcijas gadījumā, Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) ar pieciem EKP austrumu partneriem (Ukraina, Moldovas Republika, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna), kas aktīvi piedalās arī Melnās jūras reģiona valstu sadarbībā, un stratēģiskā partnerība ar Krievijas Federāciju, pamatojoties uz četru kopējo telpu koncepciju. |
| --- | --- |

2.3.2.

Šajā sakarā liela nozīme ir trim ES politikas jomām: pirmspievienošanās process Turcijas gadījumā, Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) ar pieciem EKP austrumu partneriem (Ukraina, Moldovas Republika, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna), kas aktīvi piedalās arī Melnās jūras reģiona valstu sadarbībā, un stratēģiskā partnerība ar Krievijas Federāciju, pamatojoties uz četru kopējo telpu koncepciju.

| 2.3.3. | EESK atbalsta Komisijas ieguldījumu visa veida iniciatīvās reģionam svarīgās jomās: cilvēktiesības un personīgā brīvība, tiesiskums, sadarbība tieslietās, brīvība un drošība, tirdzniecības un ekonomikas integrācija un normatīvā konverģence, transports, jūrniecības politika, enerģētika, vides, informācijas sabiedrība, nodarbinātība, sociālā politika un vienlīdzīgas iespējas, cilvēkkapitāls, izglītības un sabiedrības veselība. |
| --- | --- |

2.3.3.

EESK atbalsta Komisijas ieguldījumu visa veida iniciatīvās reģionam svarīgās jomās: cilvēktiesības un personīgā brīvība, tiesiskums, sadarbība tieslietās, brīvība un drošība, tirdzniecības un ekonomikas integrācija un normatīvā konverģence, transports, jūrniecības politika, enerģētika, vides, informācijas sabiedrība, nodarbinātība, sociālā politika un vienlīdzīgas iespējas, cilvēkkapitāls, izglītības un sabiedrības veselība.

| 2.3.4. | EESK uzskata, ka Melnās jūras reģionā ir ievērojamas iespējas, bet arī problēmas, kuru risināšanai nepieciešama koordinēta rīcība reģionālajā līmenī, jo īpaši tādās svarīgās nozarēs kā enerģētika, transports, vide, mobilitāte un drošība. |
| --- | --- |

2.3.4.

EESK uzskata, ka Melnās jūras reģionā ir ievērojamas iespējas, bet arī problēmas, kuru risināšanai nepieciešama koordinēta rīcība reģionālajā līmenī, jo īpaši tādās svarīgās nozarēs kā enerģētika, transports, vide, mobilitāte un drošība.

| 2.3.5. | EESK uzskata, ka Melnās jūras reģionālo organizāciju un sadarbības iniciatīvu dažādās formas, pieejas un politikas liecina par to, cik plaši Melnās jūras reģionā var definēt sadarbību attīstības veicināšanai un sinerģijas pārvaldību. Pielikumos ir pievienots pārskats par pašreizējām reģionālajām organizācijām, sadarbības iniciatīvām, programmām un politikas analīzes iestādēm. |
| --- | --- |

2.3.5.

EESK uzskata, ka Melnās jūras reģionālo organizāciju un sadarbības iniciatīvu dažādās formas, pieejas un politikas liecina par to, cik plaši Melnās jūras reģionā var definēt sadarbību attīstības veicināšanai un sinerģijas pārvaldību. Pielikumos ir pievienots pārskats par pašreizējām reģionālajām organizācijām, sadarbības iniciatīvām, programmām un politikas analīzes iestādēm.

2.4.   ES mērķi Melnās jūras reģionā

| 2.4.1. | Pēdējo 15 gadu laikā Eiropas Savienība ir pielikusi lielas pūles, lai Melnās jūras reģionā sekmētu demokrātijas veidošanu, atbalstītu ekonomikas reformas un sabiedrības attīstību, saglabātu stabilitāti un uzturētu reģionālo sadarbību. |
| --- | --- |

2.4.1.

Pēdējo 15 gadu laikā Eiropas Savienība ir pielikusi lielas pūles, lai Melnās jūras reģionā sekmētu demokrātijas veidošanu, atbalstītu ekonomikas reformas un sabiedrības attīstību, saglabātu stabilitāti un uzturētu reģionālo sadarbību.

| 2.4.2. | EESK norāda, ka lielāka ES līdzdalība varētu papildināt divpusējos centienus, sekmēt reģionālo sadarbību, nodrošināt lielāku saliedētību un politisko vadību, politisko uzmanību pievērst reģionālajam līmenim, kas ļaus veidot vēlamo stabilitātes, labklājības un sadarbības telpu, kurā iekļauti visi nākamie kaimiņi. |
| --- | --- |

2.4.2.

EESK norāda, ka lielāka ES līdzdalība varētu papildināt divpusējos centienus, sekmēt reģionālo sadarbību, nodrošināt lielāku saliedētību un politisko vadību, politisko uzmanību pievērst reģionālajam līmenim, kas ļaus veidot vēlamo stabilitātes, labklājības un sadarbības telpu, kurā iekļauti visi nākamie kaimiņi.

| 2.4.3. | EESK uzskata, ka koncepcijai attiecībā uz Melnās jūras reģionu jābūt mērķtiecīgai un tā nav jāizmanto kā alternatīvs risinājums dalībai Eiropas Savienībā, ne arī lai noteiktu ES galējās robežas. |
| --- | --- |

2.4.3.

EESK uzskata, ka koncepcijai attiecībā uz Melnās jūras reģionu jābūt mērķtiecīgai un tā nav jāizmanto kā alternatīvs risinājums dalībai Eiropas Savienībā, ne arī lai noteiktu ES galējās robežas.

3.   Melnās jūras reģiona pilsoniskās sabiedrības organizāciju raksturojums

| 3.1. | Vēsturiskie, politiskie un sociālekonomiskie apstākļi, kā arī pilsoniskās sabiedrības apstākļi desmit Melnās jūras reģiona valstīs ievērojami atšķiras. Padomju laikā sociālie partneri un profesionālā sadarbība valdošās partijas režīma izpratnē bija tikai “transmisijas siksnas”. To var uzskatīt par kopīgu iezīmi Melnās jūras reģionā, izņemot Turciju un Grieķiju. Kopš 20. gadsimta deviņdesmito gadu sākuma visas Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis strauji iesaistījās politikas un ekonomikas pārmaiņu procesā, kas nopietni ietekmēja arī pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

3.1.

Vēsturiskie, politiskie un sociālekonomiskie apstākļi, kā arī pilsoniskās sabiedrības apstākļi desmit Melnās jūras reģiona valstīs ievērojami atšķiras. Padomju laikā sociālie partneri un profesionālā sadarbība valdošās partijas režīma izpratnē bija tikai “transmisijas siksnas”. To var uzskatīt par kopīgu iezīmi Melnās jūras reģionā, izņemot Turciju un Grieķiju. Kopš 20. gadsimta deviņdesmito gadu sākuma visas Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis strauji iesaistījās politikas un ekonomikas pārmaiņu procesā, kas nopietni ietekmēja arī pilsonisko sabiedrību.

| 3.2. | EESK atbalsta ciešāku ES un Melnās jūras reģiona valstu sadarbību, kuras pamatā būtu abpusēja izpratne par kopīgām vērtībām, pamatbrīvībām, apņēmība veidot atvērtu sabiedrību un dialogs, kurā ņemta vērā pilsoniskās sabiedrības partneru neatkarība. |
| --- | --- |

3.2.

EESK atbalsta ciešāku ES un Melnās jūras reģiona valstu sadarbību, kuras pamatā būtu abpusēja izpratne par kopīgām vērtībām, pamatbrīvībām, apņēmība veidot atvērtu sabiedrību un dialogs, kurā ņemta vērā pilsoniskās sabiedrības partneru neatkarība.

| 3.3. | EESK uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju lēnajai attīstībai Melnās jūras reģionā ir šādi iemesli: tieslietu sistēmas vājums un tās atkarība no valdībām (tieslietu sistēma aizstāv galvenokārt varas iestāžu, nevis iedzīvotāju intereses), tas, ka trūkst līdzsvarota varas un atbildības sadalījuma starp centrālajām un vietējām varas iestādēm, valdībām aizvien plašākas pilnvaras sankciju un finanšu jomā, kā arī amatpersonu manipulēšana ar korupcijas un kukuļošanas palīdzību, pilsonisko tiesību un brīvību pārvēršana par fiktīviem priekšstatiem, informācijas publiskās pieejamības ierobežošana, tāpat arī tas, ka valdības uztur šķietamus dialogus ar izraudzītiem tā saucamajiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, ka trūkst juridisku un ekonomisku nosacījumu patiesi neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalstam un ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas balstās uz starptautisko organizāciju vai uzņēmumu finansiālo atbalstu, kā arī vāja demokrātijas kultūras attīstība. |
| --- | --- |

3.3.

EESK uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju lēnajai attīstībai Melnās jūras reģionā ir šādi iemesli: tieslietu sistēmas vājums un tās atkarība no valdībām (tieslietu sistēma aizstāv galvenokārt varas iestāžu, nevis iedzīvotāju intereses), tas, ka trūkst līdzsvarota varas un atbildības sadalījuma starp centrālajām un vietējām varas iestādēm, valdībām aizvien plašākas pilnvaras sankciju un finanšu jomā, kā arī amatpersonu manipulēšana ar korupcijas un kukuļošanas palīdzību, pilsonisko tiesību un brīvību pārvēršana par fiktīviem priekšstatiem, informācijas publiskās pieejamības ierobežošana, tāpat arī tas, ka valdības uztur šķietamus dialogus ar izraudzītiem tā saucamajiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, ka trūkst juridisku un ekonomisku nosacījumu patiesi neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalstam un ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas balstās uz starptautisko organizāciju vai uzņēmumu finansiālo atbalstu, kā arī vāja demokrātijas kultūras attīstība.

| 3.4. | Jāveic vispusīgs un salīdzinošs pētījums par pilsoniskās sabiedrības organizāciju situāciju Melnās jūras reģionā. Minētajā pētījumā jāizskata problēmas, ko rada pašreizējā situācija reģionā, jāpievērš uzmanība pašreizējām pilsoniskās sabiedrības organizāciju iespējām, kā arī reģionālā tīkla nozīmei, un jāanalizē jaunās iniciatīvas, kas paredzētas organizētai pilsoniskajai sabiedrībai reģionālajā un Eiropas līmenī. Pētījumā būtu jāanalizē arī biedrošanās brīvība, reģistrācijas un finanšu noteikumi un procedūras, vārda brīvība un trīspusējo konsultāciju norise. |
| --- | --- |

3.4.

Jāveic vispusīgs un salīdzinošs pētījums par pilsoniskās sabiedrības organizāciju situāciju Melnās jūras reģionā. Minētajā pētījumā jāizskata problēmas, ko rada pašreizējā situācija reģionā, jāpievērš uzmanība pašreizējām pilsoniskās sabiedrības organizāciju iespējām, kā arī reģionālā tīkla nozīmei, un jāanalizē jaunās iniciatīvas, kas paredzētas organizētai pilsoniskajai sabiedrībai reģionālajā un Eiropas līmenī. Pētījumā būtu jāanalizē arī biedrošanās brīvība, reģistrācijas un finanšu noteikumi un procedūras, vārda brīvība un trīspusējo konsultāciju norise.

4.   Pilsoniskās sabiedrības organizāciju tīkli Melnās jūras reģionā

| 4.1. | EESK norāda, ka pilsoniskās sabiedrības un sabiedrisko organizāciju atbildība ir lemt par to, kā tās vēlas organizēt savu darbību valsts, reģionālajā un starptautiskajā līmenī. |
| --- | --- |

4.1.

EESK norāda, ka pilsoniskās sabiedrības un sabiedrisko organizāciju atbildība ir lemt par to, kā tās vēlas organizēt savu darbību valsts, reģionālajā un starptautiskajā līmenī.

| 4.2. | EESK atbalsta Komisijas ierosinājumu neveidot jaunu reģionālo struktūru pilsoniskās sabiedrības organizācijām un aicina vairāk ņemt vērā pilsoniskās sabiedrības lomu pašreizējos tīklos, kā arī aicina pilsoniskās sabiedrības organizācijas piedalīties reģionālajos un starptautiskajos tīklos. |
| --- | --- |

4.2.

EESK atbalsta Komisijas ierosinājumu neveidot jaunu reģionālo struktūru pilsoniskās sabiedrības organizācijām un aicina vairāk ņemt vērā pilsoniskās sabiedrības lomu pašreizējos tīklos, kā arī aicina pilsoniskās sabiedrības organizācijas piedalīties reģionālajos un starptautiskajos tīklos.

| 4.3. | EESK uzskata, ka reģionālajā mērogā izveidotajiem pilsoniskās sabiedrības un sabiedrisko organizāciju tīkliem jāveido ciešāka sadarbība ar Melnās jūras reģiona valstu ekonomiskās sadarbības organizāciju (BSEC), kas ir ekonomiskās sadarbības pamats reģionā un visattīstītākā starpvaldību organizācija Melnās jūras reģionā. EESK uzskata, ka varētu būt noderīgi par BSEC politiskās orientācijas un pasākumu galveno aspektu noteikt efektīvu partnerību ar pilsoniskās sadarbības organizācijām. |
| --- | --- |

4.3.

EESK uzskata, ka reģionālajā mērogā izveidotajiem pilsoniskās sabiedrības un sabiedrisko organizāciju tīkliem jāveido ciešāka sadarbība ar Melnās jūras reģiona valstu ekonomiskās sadarbības organizāciju (BSEC), kas ir ekonomiskās sadarbības pamats reģionā un visattīstītākā starpvaldību organizācija Melnās jūras reģionā. EESK uzskata, ka varētu būt noderīgi par BSEC politiskās orientācijas un pasākumu galveno aspektu noteikt efektīvu partnerību ar pilsoniskās sadarbības organizācijām.

| 4.4. | EESK uzskata, ka Melnās jūras reģiona forums, ņemot vērā tā pieredzi sapulcēt kopā reģiona NVO un atvieglot valsts un nevalstisko organizāciju mijiedarbību, varētu kļūt par atklāta valdību un organizētas pilsoniskās sabiedrības dialoga pamatu. Forumu 2006. gadā izveidoja vairāku Melnās jūras reģiona valstu vadītāji. To nav paredzēts veidot par pastāvīgu struktūru, un tas nedublē jau esošo reģiona sadarbības mehānismu darbību. |
| --- | --- |

4.4.

EESK uzskata, ka Melnās jūras reģiona forums, ņemot vērā tā pieredzi sapulcēt kopā reģiona NVO un atvieglot valsts un nevalstisko organizāciju mijiedarbību, varētu kļūt par atklāta valdību un organizētas pilsoniskās sabiedrības dialoga pamatu. Forumu 2006. gadā izveidoja vairāku Melnās jūras reģiona valstu vadītāji. To nav paredzēts veidot par pastāvīgu struktūru, un tas nedublē jau esošo reģiona sadarbības mehānismu darbību.

| 4.5. | EESK uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības tīkliem būtu jāizvirza par prioritārām šādas sadarbības jomas: kopīgu interešu noteikšana, vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģijas formulēšana, lai sekmētu pilsoniskās sabiedrības darbību, kā arī lielākas sinerģijas veidošana pilsoniskās sabiedrības organizāciju vidū, lai radītu priekšnoteikumus veiksmīgai reģionālās sadarbības projektu norisei, tāpat arī pašreizējo instrumentu novērtējums, valsts un reģiona veiktspējas novērtējums, svarīgāko prasību noteikšana un proaktīva sagatavošanās nākotnei. |
| --- | --- |

4.5.

EESK uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības tīkliem būtu jāizvirza par prioritārām šādas sadarbības jomas: kopīgu interešu noteikšana, vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģijas formulēšana, lai sekmētu pilsoniskās sabiedrības darbību, kā arī lielākas sinerģijas veidošana pilsoniskās sabiedrības organizāciju vidū, lai radītu priekšnoteikumus veiksmīgai reģionālās sadarbības projektu norisei, tāpat arī pašreizējo instrumentu novērtējums, valsts un reģiona veiktspējas novērtējums, svarīgāko prasību noteikšana un proaktīva sagatavošanās nākotnei.

| 4.6. | Izveidotajiem organizētas pilsoniskās sabiedrības un sabiedrisko organizāciju tīkliem jābūt pieejamiem katrai ieinteresētai pilsoniskās sabiedrības organizācijai Melnās jūras reģionā. |
| --- | --- |

4.6.

Izveidotajiem organizētas pilsoniskās sabiedrības un sabiedrisko organizāciju tīkliem jābūt pieejamiem katrai ieinteresētai pilsoniskās sabiedrības organizācijai Melnās jūras reģionā.

5.   Ekonomikas un sociālo lietu padomes Melnās jūras reģionā

| 5.1. | EESK sadarbojas ar trim Melnās jūras reģiona valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm un divām līdzīgām iestādēm (sīkāka informācija pieejama II pielikumā), kas aktīvi darbojas arī Starptautiskajā Ekonomikas un sociālo lietu padomju un tām līdzīgu iestāžu apvienībā (AICESIS):






  — | Bulgārijā — Ekonomikas un sociālo lietu padome; |
| --- | --- | --- |

5.1.

EESK sadarbojas ar trim Melnās jūras reģiona valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm un divām līdzīgām iestādēm (sīkāka informācija pieejama II pielikumā), kas aktīvi darbojas arī Starptautiskajā Ekonomikas un sociālo lietu padomju un tām līdzīgu iestāžu apvienībā (AICESIS):

—

Bulgārijā — Ekonomikas un sociālo lietu padome;

| — | Grieķijā — Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; |
| --- | --- |

—

Grieķijā — Ekonomikas un sociālo lietu komiteja;

| — | Rumānijā — Ekonomikas un sociālo lietu padome; |
| --- | --- |

—

Rumānijā — Ekonomikas un sociālo lietu padome;

| — | Krievijā — Pilsoniskā palāta; |
| --- | --- |

—

Krievijā — Pilsoniskā palāta;

| — | Ukrainā — Valsts sociālo un ekonomikas lietu trīspusējā padome. |
| --- | --- |

—

Ukrainā — Valsts sociālo un ekonomikas lietu trīspusējā padome.

| 5.2. | EESK kopā ar Krievijas Pilsonisko palātu ir parakstījusi saprašanās memorandu. Paredzēts pastiprināt arī sadarbību ar Ukrainas Ekonomikas un sociālo lietu trīspusējo padomi. Krievijā ir izveidota arī trīspusējā komisija, ar kuru EESK būtu jāuzsāk dialogs. |
| --- | --- |

5.2.

EESK kopā ar Krievijas Pilsonisko palātu ir parakstījusi saprašanās memorandu. Paredzēts pastiprināt arī sadarbību ar Ukrainas Ekonomikas un sociālo lietu trīspusējo padomi. Krievijā ir izveidota arī trīspusējā komisija, ar kuru EESK būtu jāuzsāk dialogs.

| 5.3. | EESK ar apvienotās konsultatīvās komitejas starpniecību sadarbojas ar Turciju. EESK atbalsta pašreizējo Turcijas Ekonomikas un sociālo lietu padomes reformu, kas paredzēta, lai izveidotu labi strukturētu iestādi, kas varētu piedalīties starptautiskajos ESP tīklos. |
| --- | --- |

5.3.

EESK ar apvienotās konsultatīvās komitejas starpniecību sadarbojas ar Turciju. EESK atbalsta pašreizējo Turcijas Ekonomikas un sociālo lietu padomes reformu, kas paredzēta, lai izveidotu labi strukturētu iestādi, kas varētu piedalīties starptautiskajos ESP tīklos.

| 5.4. | Moldovā Republikā, pamatojoties uz likumu par darba koplīgumu, ir izveidota trīspusēja struktūrvienība, proti, Valsts komisija konsultāciju un darba koplīguma jautājumos. Minēto komisiju vada pirmais ministru prezidenta vietnieks un sekretariāta uzdevumus pilda Ekonomikas un tirdzniecības ministrija, kas nodarbojas arī ar darba jautājumiem. Gruzijā pašlaik arī veido Ekonomikas un sociālo lietu padomi, taču EESK pašlaik nesadarbojas ar minētajām iestādēm. |
| --- | --- |

5.4.

Moldovā Republikā, pamatojoties uz likumu par darba koplīgumu, ir izveidota trīspusēja struktūrvienība, proti, Valsts komisija konsultāciju un darba koplīguma jautājumos. Minēto komisiju vada pirmais ministru prezidenta vietnieks un sekretariāta uzdevumus pilda Ekonomikas un tirdzniecības ministrija, kas nodarbojas arī ar darba jautājumiem. Gruzijā pašlaik arī veido Ekonomikas un sociālo lietu padomi, taču EESK pašlaik nesadarbojas ar minētajām iestādēm.

| 5.5. | Valstīs, kurās nav ESP, sociālos partnerus būtu jāaicina iesaistīties konsultāciju procesā un valsts ESP izveidē. |
| --- | --- |

5.5.

Valstīs, kurās nav ESP, sociālos partnerus būtu jāaicina iesaistīties konsultāciju procesā un valsts ESP izveidē.

| 5.6. | Būtu jāveicina reģionālās sadarbības nostiprināšana un EESK un Melnās jūras reģiona valstu ESP starptautiskā sadarbība. Ilgtermiņā EESK varētu sniegt ieguldījumu, lai izveidotu pašreizējo un topošo ekonomikas un sociālo lietu padomju tīklu, kā arī citas trīspusējās iestādes reģionā. |
| --- | --- |

5.6.

Būtu jāveicina reģionālās sadarbības nostiprināšana un EESK un Melnās jūras reģiona valstu ESP starptautiskā sadarbība. Ilgtermiņā EESK varētu sniegt ieguldījumu, lai izveidotu pašreizējo un topošo ekonomikas un sociālo lietu padomju tīklu, kā arī citas trīspusējās iestādes reģionā.

6.   Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība valsts, reģionālās un starptautiskās politikas veidošanā

| 6.1. | Pilsoniskās sabiedrības attīstība ļauj pavērt gluži jaunu perspektīvu būtiskos jautājumos, tādēļ EESK aicina Melnās jūras reģiona valdības, kā arī reģionālās un starptautiskās organizācijas efektīvāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību reģionālajā dialogā. EESK uzskata, ka galvenā uzmanība dialogā un sadarbībā būtu jāpievērš šādām četrām jomām:






  — | ilgstoša politiskā stabilitāte, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Pilsoniskās sabiedrības attīstība ļauj pavērt gluži jaunu perspektīvu būtiskos jautājumos, tādēļ EESK aicina Melnās jūras reģiona valdības, kā arī reģionālās un starptautiskās organizācijas efektīvāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību reģionālajā dialogā. EESK uzskata, ka galvenā uzmanība dialogā un sadarbībā būtu jāpievērš šādām četrām jomām:

—

ilgstoša politiskā stabilitāte, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| — | ekonomikas reformu, attīstības un tirdzniecības veicināšana; |
| --- | --- |

—

ekonomikas reformu, attīstības un tirdzniecības veicināšana;

| — | sadarbība transporta, enerģētikas un vides jomā; |
| --- | --- |

—

sadarbība transporta, enerģētikas un vides jomā;

| — | cilvēku savstarpējie kontakti. |
| --- | --- |

—

cilvēku savstarpējie kontakti.

6.2.   Ilgstoša politiskā stabilitāte, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības

| 6.2.1. | EESK aicina Komisiju pilnībā izmantot Melnās jūras reģiona sinerģiju un Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, lai veicinātu pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību pārrobežu un reģionālajā mērogā. EESK uzsver to, cik svarīgs ir starpkultūru dialogs, lai risinātu konfliktus, veidotu ilgstošas demokrātijas un tiesiskuma telpu un labu pārvaldību vietējā un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

6.2.1.

EESK aicina Komisiju pilnībā izmantot Melnās jūras reģiona sinerģiju un Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, lai veicinātu pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību pārrobežu un reģionālajā mērogā. EESK uzsver to, cik svarīgs ir starpkultūru dialogs, lai risinātu konfliktus, veidotu ilgstošas demokrātijas un tiesiskuma telpu un labu pārvaldību vietējā un reģionālajā līmenī.

| 6.2.2. | Cilvēktiesību un pamatbrīvību, tajā skaitā sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju neatkarības, kā arī preses brīvības respektēšana ir svarīgākais ES ārpolitikas aspekts divpusējās attiecībās un reģionālajā koncepcijā. |
| --- | --- |

6.2.2.

Cilvēktiesību un pamatbrīvību, tajā skaitā sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju neatkarības, kā arī preses brīvības respektēšana ir svarīgākais ES ārpolitikas aspekts divpusējās attiecībās un reģionālajā koncepcijā.

| 6.2.3. | Melnās jūras reģiona sinerģijai būtu arī jāpopularizē Eiropas sociālais modelis, kas ir sociālā un pilsoniskā dialoga pamats. Sadarbībā ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši Pasaules Banku un ILO, tai būtu arī jārisina nabadzības samazināšanas jautājums Melnās jūras reģionā. |
| --- | --- |

6.2.3.

Melnās jūras reģiona sinerģijai būtu arī jāpopularizē Eiropas sociālais modelis, kas ir sociālā un pilsoniskā dialoga pamats. Sadarbībā ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši Pasaules Banku un ILO, tai būtu arī jārisina nabadzības samazināšanas jautājums Melnās jūras reģionā.

6.3.   Ekonomikas reformu, attīstības un tirdzniecības veicināšana

| 6.3.1. | Melnās jūras reģionā pēdējo desmit gadu laikā ir notikušas ievērojamas politiskas, institucionālas, makroekonomikas un tiesiskās reformas. Reģiona valstu tautsaimniecības būtiski atšķiras ražošanas faktoru, dabas resursu pieejamības, ražošanas jaudas un tirgus izmēru ziņā. Melnās jūras reģiona valstīs atšķiras attīstības līmenis, reformu īstenošanas stāvoklis, ekonomikas un sociālā līdzsvara pakāpe, kā arī spēja segt iedzīvotāju pamatvajadzības. Reģiona valstīs jārisina ēnu ekonomikas, korupcijas, migrācijas un nabadzības jautājums. |
| --- | --- |

6.3.1.

Melnās jūras reģionā pēdējo desmit gadu laikā ir notikušas ievērojamas politiskas, institucionālas, makroekonomikas un tiesiskās reformas. Reģiona valstu tautsaimniecības būtiski atšķiras ražošanas faktoru, dabas resursu pieejamības, ražošanas jaudas un tirgus izmēru ziņā. Melnās jūras reģiona valstīs atšķiras attīstības līmenis, reformu īstenošanas stāvoklis, ekonomikas un sociālā līdzsvara pakāpe, kā arī spēja segt iedzīvotāju pamatvajadzības. Reģiona valstīs jārisina ēnu ekonomikas, korupcijas, migrācijas un nabadzības jautājums.

| 6.3.2. | Melnās jūras reģiona valstīs pašlaik ļoti dinamiski attīstās privātais sektors. Tas ir svarīgs ekonomikas konkurētspējas un tās ilgtermiņa izaugsmes potenciāla faktors. Jāveicina atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai tādējādi sekmētu ekonomikas un sociālo līdzsvaru. |
| --- | --- |

6.3.2.

Melnās jūras reģiona valstīs pašlaik ļoti dinamiski attīstās privātais sektors. Tas ir svarīgs ekonomikas konkurētspējas un tās ilgtermiņa izaugsmes potenciāla faktors. Jāveicina atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai tādējādi sekmētu ekonomikas un sociālo līdzsvaru.

| 6.3.3. | EESK uzskata, ka ekonomikas ilgtermiņa stabilitāte Melnās jūras reģionā ir tieši saistīta ar vides stāvokli, aizvien negatīvākiem ārējiem faktoriem, sabiedriskās atbildības jautājumiem, kopējo sociālo standartu ievērošanu un pieaugošu ekoloģiskās atbildības izjūtu. EESK uzsver, cik svarīgi ir uzlabot visiem iedzīvotājiem pieejamus sociālos, izglītības un kultūras pakalpojumus, lai cīnītos pret nabadzību un nevienlīdzību. |
| --- | --- |

6.3.3.

EESK uzskata, ka ekonomikas ilgtermiņa stabilitāte Melnās jūras reģionā ir tieši saistīta ar vides stāvokli, aizvien negatīvākiem ārējiem faktoriem, sabiedriskās atbildības jautājumiem, kopējo sociālo standartu ievērošanu un pieaugošu ekoloģiskās atbildības izjūtu. EESK uzsver, cik svarīgi ir uzlabot visiem iedzīvotājiem pieejamus sociālos, izglītības un kultūras pakalpojumus, lai cīnītos pret nabadzību un nevienlīdzību.

| 6.3.4. | EESK uzsver, ka jāuzlabo apstākļi ieguldījumu veikšanai, lai veicinātu tirgus ekonomikas reformas, sekmētu liberalizācijas pasākumus un saskaņā ar PTO principiem atbalstītu brīvās tirdzniecības zonas izveidi Melnās jūras reģionā. Tehniskā inovācija varētu pavērt jaunas iespējas starptautiskai sadarbībai, ārvalstu ieguldījumiem un pakalpojumu radīšanai. |
| --- | --- |

6.3.4.

EESK uzsver, ka jāuzlabo apstākļi ieguldījumu veikšanai, lai veicinātu tirgus ekonomikas reformas, sekmētu liberalizācijas pasākumus un saskaņā ar PTO principiem atbalstītu brīvās tirdzniecības zonas izveidi Melnās jūras reģionā. Tehniskā inovācija varētu pavērt jaunas iespējas starptautiskai sadarbībai, ārvalstu ieguldījumiem un pakalpojumu radīšanai.

6.4.   Sadarbība transporta, enerģētikas un vides jomā

| 6.4.1. | EESK uzskata, ka Melnās jūras reģions ir ģeopolitiski un stratēģiski svarīga teritorija, kas ir ražošanas un tranzīta reģions, lai dažādotu enerģijas piegādi Eiropas Savienībai. EESK atbalsta piegādes dažādošanas veicināšanu, t.i., atbalsta turpināšanu, lai projektētu un radītu jaunu, perspektīvu un drošu infrastruktūru, transporta koridorus un ceļus, kā arī atrastu piegādātājus. |
| --- | --- |

6.4.1.

EESK uzskata, ka Melnās jūras reģions ir ģeopolitiski un stratēģiski svarīga teritorija, kas ir ražošanas un tranzīta reģions, lai dažādotu enerģijas piegādi Eiropas Savienībai. EESK atbalsta piegādes dažādošanas veicināšanu, t.i., atbalsta turpināšanu, lai projektētu un radītu jaunu, perspektīvu un drošu infrastruktūru, transporta koridorus un ceļus, kā arī atrastu piegādātājus.

| 6.4.2. | Naftas un gāzes cenu paaugstināšanās, aizvien lielāka ES atkarība no dažiem ārējiem piegādātājiem un globālā sasilšana rada bažas arī Melnās jūras reģionā. ES ir uzsākusi debates par to, ka ir vajadzīga Eiropas enerģētikas politika, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, konkurētspēju un piegādes drošību (3). EESK apzinās, ka enerģijas cenu paaugstināšanās var būtiski ietekmēt ekonomikas un sociālo līdzsvaru reģiona valstīs. |
| --- | --- |

6.4.2.

Naftas un gāzes cenu paaugstināšanās, aizvien lielāka ES atkarība no dažiem ārējiem piegādātājiem un globālā sasilšana rada bažas arī Melnās jūras reģionā. ES ir uzsākusi debates par to, ka ir vajadzīga Eiropas enerģētikas politika, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, konkurētspēju un piegādes drošību (3). EESK apzinās, ka enerģijas cenu paaugstināšanās var būtiski ietekmēt ekonomikas un sociālo līdzsvaru reģiona valstīs.

| 6.4.3. | Ar jauno piegādes ceļu, piemēram, enerģijas koridoru caur Kaspijas un Melno jūru (4) un Nabuko cauruļvadu (5) (projekts cauruļvadam, kas stiepsies 3400 kilometru garumā un piegādās 31 miljardu kubiktonnu dabasgāzes gadā), kā arī INOGATE un TRACECA projektu, starpniecību būtu jārada atbilstīga struktūra, lai varētu izveidot konkurētspējīgu enerģijas tirgu. Krievija ir ierosinājusi veidot South Stream cauruļvadu, kas sākas Krievijā, ceļu turpina zem Melnās jūras, caur Balkāniem un Centrāleiropu, un Nord Stream cauruļvadu Baltijas jūrā. |
| --- | --- |

6.4.3.

Ar jauno piegādes ceļu, piemēram, enerģijas koridoru caur Kaspijas un Melno jūru (4) un Nabuko cauruļvadu (5) (projekts cauruļvadam, kas stiepsies 3400 kilometru garumā un piegādās 31 miljardu kubiktonnu dabasgāzes gadā), kā arī INOGATE un TRACECA projektu, starpniecību būtu jārada atbilstīga struktūra, lai varētu izveidot konkurētspējīgu enerģijas tirgu. Krievija ir ierosinājusi veidot South Stream cauruļvadu, kas sākas Krievijā, ceļu turpina zem Melnās jūras, caur Balkāniem un Centrāleiropu, un Nord Stream cauruļvadu Baltijas jūrā.

| 6.4.4. | Ja runa ir par efektīvu ārpolitiku attiecībā uz iespējamiem jauniem enerģijas koridoriem, kas ļautu piegādāt naftu un gāzi no Melnās jūras un Kaspijas jūras reģioniem, EESK uzsver, ka būtu jāsniedz atbalsts Azerbaidžānai, lai tā varētu kļūt patiesi neatkarīga kā enerģijas piegādātāja, palīdzot attīstīt valsts naftas un gāzes rūpniecību, un atbalsts Gruzijai, Moldovas Republikai, Rumānijai un Ukrainai kā svarīgām valstīm, lai nodrošinātu Eiropas telpā jaunus enerģijas tranzīta koridorus. Jāņem vērā, ka Krievija arī ir interesētā puse šajā procesā. EESK uzskata, ka jāsniedz pilnīgs atbalsts Eiropas uzņēmumiem, kas Austrumeiropā un Vidusāzijā piedalās naftas un gāzes ieguvē un cauruļvadu celtniecībā. ES būtu jācenšas arī sekmēt Turcijas kā stabilitātes faktora nozīmi reģionā. |
| --- | --- |

6.4.4.

Ja runa ir par efektīvu ārpolitiku attiecībā uz iespējamiem jauniem enerģijas koridoriem, kas ļautu piegādāt naftu un gāzi no Melnās jūras un Kaspijas jūras reģioniem, EESK uzsver, ka būtu jāsniedz atbalsts Azerbaidžānai, lai tā varētu kļūt patiesi neatkarīga kā enerģijas piegādātāja, palīdzot attīstīt valsts naftas un gāzes rūpniecību, un atbalsts Gruzijai, Moldovas Republikai, Rumānijai un Ukrainai kā svarīgām valstīm, lai nodrošinātu Eiropas telpā jaunus enerģijas tranzīta koridorus. Jāņem vērā, ka Krievija arī ir interesētā puse šajā procesā. EESK uzskata, ka jāsniedz pilnīgs atbalsts Eiropas uzņēmumiem, kas Austrumeiropā un Vidusāzijā piedalās naftas un gāzes ieguvē un cauruļvadu celtniecībā. ES būtu jācenšas arī sekmēt Turcijas kā stabilitātes faktora nozīmi reģionā.

| 6.4.5. | EESK uzskata, ka ES sadarbības un tehniskā atbalsta programmās kā svarīga prioritāte jāiekļauj enerģijas taupīšanas pasākumi Melnās jūras reģionā. Izmantojot programmas enerģijas jomā, būtu jāsekmē enerģijas taupīšana, izmaksu pazemināšana un piesārņojuma samazināšana. |
| --- | --- |

6.4.5.

EESK uzskata, ka ES sadarbības un tehniskā atbalsta programmās kā svarīga prioritāte jāiekļauj enerģijas taupīšanas pasākumi Melnās jūras reģionā. Izmantojot programmas enerģijas jomā, būtu jāsekmē enerģijas taupīšana, izmaksu pazemināšana un piesārņojuma samazināšana.

6.5.   Cilvēku savstarpējie kontakti

| 6.5.1. | EESK atzinīgi vērtē topošo programmu par pārrobežu sadarbību Melnās jūras reģionā —programma, ko izstrādā, pamatojoties uz Eiropas kaimiņattiecību politikas finanšu instrumentu (EKP 2007.–2013. gadam), — un uzsver to, cik svarīgi ir popularizēt iedzīvotāju, jo īpaši jauno paaudžu, savstarpējos kontaktus Melnās jūras reģiona valstīs. |
| --- | --- |

6.5.1.

EESK atzinīgi vērtē topošo programmu par pārrobežu sadarbību Melnās jūras reģionā —programma, ko izstrādā, pamatojoties uz Eiropas kaimiņattiecību politikas finanšu instrumentu (EKP 2007.–2013. gadam), — un uzsver to, cik svarīgi ir popularizēt iedzīvotāju, jo īpaši jauno paaudžu, savstarpējos kontaktus Melnās jūras reģiona valstīs.

| 6.5.2. | EESK atbalsta turpmāku sadarbības attīstību, lai sekmētu savstarpējo sapratni un ekonomikas, sociālo un kultūras kontaktu veidošanu, kā arī veicinātu cilvēku savstarpējo komunikāciju, kas ļauj nostiprināt ilgstošu izaugsmi, labklājību, stabilitāti un drošību Melnās jūras reģionā. |
| --- | --- |

6.5.2.

EESK atbalsta turpmāku sadarbības attīstību, lai sekmētu savstarpējo sapratni un ekonomikas, sociālo un kultūras kontaktu veidošanu, kā arī veicinātu cilvēku savstarpējo komunikāciju, kas ļauj nostiprināt ilgstošu izaugsmi, labklājību, stabilitāti un drošību Melnās jūras reģionā.

| 6.5.3. | EESK uzsver, ka jāveic efektīvi vīzu piešķiršanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu vienkāršošanas pasākumi, kas ļautu atvieglot skolēnu un jauniešu apmaiņu, uzņēmumu sadarbību, pētnieku mobilitāti aizvien lielākas pētnieku sadarbības ietvaros, reģionālo un vietējo pašvaldību, NVO un kultūras grupu kontaktus. |
| --- | --- |

6.5.3.

EESK uzsver, ka jāveic efektīvi vīzu piešķiršanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu vienkāršošanas pasākumi, kas ļautu atvieglot skolēnu un jauniešu apmaiņu, uzņēmumu sadarbību, pētnieku mobilitāti aizvien lielākas pētnieku sadarbības ietvaros, reģionālo un vietējo pašvaldību, NVO un kultūras grupu kontaktus.

| 6.5.4. | Cilvēku savstarpējie kontakti var veicināt sadarbību izglītības, apmācības un pētniecības jomā un vērš uzmanību uz to, cik liela nozīme ir starpkultūru dialoga veidošanai, izmantojot pieejamās ES programmas (6). Būtu aktīvi jāveicina uzņēmumu savstarpējo kontaktu un darba devēju organizāciju sadarbības veidošana, lai rastos ciešākas saites un notiktu pieredzes un darbības standartu apmaiņa. |
| --- | --- |

6.5.4.

Cilvēku savstarpējie kontakti var veicināt sadarbību izglītības, apmācības un pētniecības jomā un vērš uzmanību uz to, cik liela nozīme ir starpkultūru dialoga veidošanai, izmantojot pieejamās ES programmas (6). Būtu aktīvi jāveicina uzņēmumu savstarpējo kontaktu un darba devēju organizāciju sadarbības veidošana, lai rastos ciešākas saites un notiktu pieredzes un darbības standartu apmaiņa.

Briselē, 2008. gada 9. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Melnās jūras reģiona rietumdaļā atrodas Grieķija, Bulgārija, Rumānija un Moldovas Republika, ziemeļdaļā — Ukraina un Krievija, austrumdaļā — Gruzija, Armēnija un Azerbaidžāna, bet dienviddaļā — Turcija. Lai gan Armēnija, Azerbaidžāna, Moldovas Republika un Grieķija nav piekrastes valstis, to vēstures, tuvuma un ciešās saites dēļ tās ir reģiona neatņemama daļa.

1

(2)  Pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai Melnā jūra ir kļuvusi par Eiropas ūdeņiem.

2

(3)  Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē atbalstīja ideju par Eiropas enerģētikas politiku. Tādēļ tika izstrādāts divu gadu rīcības plāns (2007.–2009. gadam).

3

(4)  Projektu kavē loģistikas problēmas, domstarpības par finansējumu un politiskās gribas trūkums.

4

(5)  Koridorā ietilpst jau īstenoti projekti, piemēram, Baku-Tbilisi-Ceyhan naftas cauruļvads, kā arī enerģētikas infrastruktūra, kas šobrīd tiek apspriesta vai veidota, piemēram, Brody-Odessas cauruļvads un Plock, Constanta-Omisalj-Trieste, Burgas-Vlore un Burgas-Alexandroupolis naftas cauruļvadu paplašinājumi.

5

Ceyhan

Brody

Plock

Constanta

Omisalj

Trieste

Burgas

Vlore

Burgas

Alexandroupolis

(6)  Tempus, Erasmus Mundus, Septītā pētniecības pamatprogramma, programma par pārrobežu sadarbību Melnās jūras reģiona valstīs.

6

Tempus

Erasmus Mundus

---

I PIELIKUMS

Pārskats par reģionālo sadarbību Melnās jūras reģionā

| 1. | Organizācijas ir iedalītas četrās kategorijās, turklāt ir norādītas to dalībvalstis un reģionālās sadarbības mērķi. |
| --- | --- |

1.

Organizācijas ir iedalītas četrās kategorijās, turklāt ir norādītas to dalībvalstis un reģionālās sadarbības mērķi.

1.1.   Pirmā kategorija — institucionalizētas un labi strukturētas organizācijas.

| — | Melnās jūras reģiona valstu ekonomiskās sadarbības organizācija —

  BSEC
  (Albānija, Armēnija, Azerbaidžāna, Bulgārija, Grieķija, Gruzija, Krievija, Moldovas Republika, Rumānija, Serbija, Turcija, Ukraina, 13 novērotājvalstis, tostarp ES un ASV) īsteno daudzpusējas politiskas un ekonomiskas iniciatīvas, kuru mērķis ir dalībvalstu mijiedarbības veicināšana. |
| --- | --- |

—

Melnās jūras reģiona valstu ekonomiskās sadarbības organizācija —

  BSEC
  (Albānija, Armēnija, Azerbaidžāna, Bulgārija, Grieķija, Gruzija, Krievija, Moldovas Republika, Rumānija, Serbija, Turcija, Ukraina, 13 novērotājvalstis, tostarp ES un ASV) īsteno daudzpusējas politiskas un ekonomiskas iniciatīvas, kuru mērķis ir dalībvalstu mijiedarbības veicināšana.

| — | Melnās jūras reģiona uzdevumu organizācija — Melnās jūras reģiona komisija (Bulgārija, Gruzija, Krievija, Rumānija, Turcija un Ukraina), kuras mērķis ir aizsargāt Melno jūru no piesārņojuma, kā arī īstenot Bukarestes konvenciju un stratēģisko rīcības plānu attiecībā uz Melno jūru. |
| --- | --- |

—

Melnās jūras reģiona uzdevumu organizācija — Melnās jūras reģiona komisija (Bulgārija, Gruzija, Krievija, Rumānija, Turcija un Ukraina), kuras mērķis ir aizsargāt Melno jūru no piesārņojuma, kā arī īstenot Bukarestes konvenciju un stratēģisko rīcības plānu attiecībā uz Melno jūru.

| — | Demokrātijas un ekonomiskās attīstības organizācija —

  GUAM
  (Azerbaidžāna, Gruzija, Moldovas Republika un Ukraina), kuras mērķis ir izveidot Eiropas un Āzijas transporta koridoru caur Kaukāzu un radīt kopēju integrācijas un drošības telpu GUAM reģionā. |
| --- | --- |

—

Demokrātijas un ekonomiskās attīstības organizācija —

  GUAM
  (Azerbaidžāna, Gruzija, Moldovas Republika un Ukraina), kuras mērķis ir izveidot Eiropas un Āzijas transporta koridoru caur Kaukāzu un radīt kopēju integrācijas un drošības telpu GUAM reģionā.

| — | Melnās jūras reģiona flotes sadarbības darba grupa —

  BLACKSEAFOR
  (Bulgārija, Gruzija, Krievija, Rumānija, Turcija un Ukraina) veicina savstarpējas uzticības un stabilitātes nostiprināšanu reģionā, uzlabojot sadarbību un jūras spēku sadarbspēju. |
| --- | --- |

—

Melnās jūras reģiona flotes sadarbības darba grupa —

  BLACKSEAFOR
  (Bulgārija, Gruzija, Krievija, Rumānija, Turcija un Ukraina) veicina savstarpējas uzticības un stabilitātes nostiprināšanu reģionā, uzlabojot sadarbību un jūras spēku sadarbspēju.

| — | Neatkarīgo valstu savienība — NVS (Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Krievija, Moldovas Republika, Tadžikistāna, Ukraina un Uzbekistāna. Turkmenistāna ir asociēta dalībvalsts). NVS cenšas radīt kopīgu ekonomikas telpu, kuras pamatā būtu brīvas preču, pakalpojumu, darba ņēmēju un kapitāla pārvietošanās principi. |
| --- | --- |

—

Neatkarīgo valstu savienība — NVS (Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Krievija, Moldovas Republika, Tadžikistāna, Ukraina un Uzbekistāna. Turkmenistāna ir asociēta dalībvalsts). NVS cenšas radīt kopīgu ekonomikas telpu, kuras pamatā būtu brīvas preču, pakalpojumu, darba ņēmēju un kapitāla pārvietošanās principi.

| — | Melnās jūras un Kaspijas jūras reģiona uzņēmumu konfederāciju savienība —

  UBCCE
  (pārstāvji no privātā sektora rūpniecības un darba devēju organizācijām no Albānijas, Austrijas, Azerbaidžānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Bosnijas un Hercegovinas, Bulgārijas, Grieķijas, Gruzijas, Irānas, Kazahstānas, Krievijas, Rumānijas, Serbijas un Turcijas), kuras mērķis ir pieņemt pasākumus, kas sekmētu tirgus ekonomikas darbību un veicinātu konkurētspējīgas vides izveidi, tādējādi atbalstot ilgtspējīgu izaugsmi Melnās jūras un Kaspijas jūras reģionā. |
| --- | --- |

—

Melnās jūras un Kaspijas jūras reģiona uzņēmumu konfederāciju savienība —

  UBCCE
  (pārstāvji no privātā sektora rūpniecības un darba devēju organizācijām no Albānijas, Austrijas, Azerbaidžānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Bosnijas un Hercegovinas, Bulgārijas, Grieķijas, Gruzijas, Irānas, Kazahstānas, Krievijas, Rumānijas, Serbijas un Turcijas), kuras mērķis ir pieņemt pasākumus, kas sekmētu tirgus ekonomikas darbību un veicinātu konkurētspējīgas vides izveidi, tādējādi atbalstot ilgtspējīgu izaugsmi Melnās jūras un Kaspijas jūras reģionā.

1.2.   Otrā kategorija — forumi bez oficiālas lēmumu pieņemšanas struktūras.

| — | Melnās jūras reģiona valstu partnerības un dialoga forums
   (1)
  — Melnās jūras reģiona forums (Armēnija, Azerbaidžāna, Bulgārija, Grieķija, Gruzija, Moldovas Republika, Rumānija, Turcija un Ukraina) ir sadarbības un saistību forums, lai attīstītu jaunu reģionālo stratēģiju un kopīgu koncepciju. |
| --- | --- |

—

Melnās jūras reģiona valstu partnerības un dialoga forums
   (1)
  — Melnās jūras reģiona forums (Armēnija, Azerbaidžāna, Bulgārija, Grieķija, Gruzija, Moldovas Republika, Rumānija, Turcija un Ukraina) ir sadarbības un saistību forums, lai attīstītu jaunu reģionālo stratēģiju un kopīgu koncepciju.

| — | ES un austrumu kaimiņvalstu parlamentārā asambleja (
  EURO-NEST
  ). Eiropas Parlaments 2007. gada novembrī nolēma izveidot EP kopīgu daudzpusējo forumu, kurā piedalītos pārstāvji ar Ukrainas, Moldovas Republikas, Armēnijas, Gruzijas un Azerbaidžānas parlamenta, kā arī novērotāji no Baltkrievijas, kuri atbalsta demokrātiju. |
| --- | --- |

—

ES un austrumu kaimiņvalstu parlamentārā asambleja (
  EURO-NEST
  ). Eiropas Parlaments 2007. gada novembrī nolēma izveidot EP kopīgu daudzpusējo forumu, kurā piedalītos pārstāvji ar Ukrainas, Moldovas Republikas, Armēnijas, Gruzijas un Azerbaidžānas parlamenta, kā arī novērotāji no Baltkrievijas, kuri atbalsta demokrātiju.

| — | Demokrātiskas izvēles kopiena — DIC (locekles ir Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Gruzija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Krievija, Moldovas Republika, Rumānija, Slovēnija un Ukraina, dalībnieces ir Azerbaidžāna, Bulgārija, Čehijas Republika, Polija un Ungārija. Novērotāju statusā ir ASV, ES, Eiropas Padome un EDSO), kuras mērķis ir panākt augstākus ilgtspējīgas attīstības standartus, sekmējot reģionālu sadarbību, popularizējot demokrātiju un aizsargājot cilvēktiesības. |
| --- | --- |

—

Demokrātiskas izvēles kopiena — DIC (locekles ir Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Gruzija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Krievija, Moldovas Republika, Rumānija, Slovēnija un Ukraina, dalībnieces ir Azerbaidžāna, Bulgārija, Čehijas Republika, Polija un Ungārija. Novērotāju statusā ir ASV, ES, Eiropas Padome un EDSO), kuras mērķis ir panākt augstākus ilgtspējīgas attīstības standartus, sekmējot reģionālu sadarbību, popularizējot demokrātiju un aizsargājot cilvēktiesības.

| — | Melnās jūras reģiona NVO tīkls —

  BSNN
  (apvienība, kurā ir 60 NVO no Bulgārijas, Gruzijas, Krievijas, Rumānijas, Turcijas un Ukrainas) ir pilsoniskās sabiedrības organizācija, kuras mērķis ir vides aizsardzība, demokrātijas vērtību popularizēšana un ilgtspējīga attīstība reģionā. |
| --- | --- |

—

Melnās jūras reģiona NVO tīkls —

  BSNN
  (apvienība, kurā ir 60 NVO no Bulgārijas, Gruzijas, Krievijas, Rumānijas, Turcijas un Ukrainas) ir pilsoniskās sabiedrības organizācija, kuras mērķis ir vides aizsardzība, demokrātijas vērtību popularizēšana un ilgtspējīga attīstība reģionā.

| — | Baku iniciatīva
   (2) (partnervalstis ir Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Irāna, Kazahstāna, Kirgizstāna, Moldovas Republika, Ukraina, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Turcija, Turkmenistāna. Novērotājas statusā ir Krievija. ES pārstāvji: Transporta un enerģētikas ĢD, Ārējo attiecību ĢD, EuropAid sadarbības birojs), kuras mērķis ir Melnās jūras un Kaspijas jūras reģionu energoresursu tirgus progresīva integrēšana ES tirgū. |
| --- | --- |

—

Baku iniciatīva
   (2) (partnervalstis ir Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Irāna, Kazahstāna, Kirgizstāna, Moldovas Republika, Ukraina, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Turcija, Turkmenistāna. Novērotājas statusā ir Krievija. ES pārstāvji: Transporta un enerģētikas ĢD, Ārējo attiecību ĢD, EuropAid sadarbības birojs), kuras mērķis ir Melnās jūras un Kaspijas jūras reģionu energoresursu tirgus progresīva integrēšana ES tirgū.

1.3.   Trešā kategorija — programmas, ko lielākoties izstrādājusi ES.

| — | Starpvalstu naftas un gāzes transports Eiropai —

  INOGATE
  (Bulgārija, Gruzija, Moldovas Republika, Rumānija, Turcija, Ukraina un 15 citas valstis) ir starptautiska sadarbības programma, kas veicina cauruļvadu sistēmu reģionālo integrāciju un atvieglo naftas un gāzes transportēšanu. |
| --- | --- |

—

Starpvalstu naftas un gāzes transports Eiropai —

  INOGATE
  (Bulgārija, Gruzija, Moldovas Republika, Rumānija, Turcija, Ukraina un 15 citas valstis) ir starptautiska sadarbības programma, kas veicina cauruļvadu sistēmu reģionālo integrāciju un atvieglo naftas un gāzes transportēšanu.

| — | Transporta koridors Eiropa—Kaukāzs—Āzija (

  TRACECA

  ) (Armēnija, Azerbaidžāna, Bulgārija, Gruzija, Moldovas Republika, Kazahstāna, Kirgizstāna, Rumānija, Tadžikistāna, Turcija, Ukraina, Uzbekistāna, Turkmenistāna). Programmas mērķis ir uzlabot tirdzniecību un transportēšanu Eiropas—Kaukāza—Āzijas koridorā. |
| --- | --- |

—

Transporta koridors Eiropa—Kaukāzs—Āzija (

  TRACECA

  ) (Armēnija, Azerbaidžāna, Bulgārija, Gruzija, Moldovas Republika, Kazahstāna, Kirgizstāna, Rumānija, Tadžikistāna, Turcija, Ukraina, Uzbekistāna, Turkmenistāna). Programmas mērķis ir uzlabot tirdzniecību un transportēšanu Eiropas—Kaukāza—Āzijas koridorā.

| — | Donavas un Melnās jūras darba grupa —

  DABLAS
  (Bulgārija, Gruzija, Moldovas Republika, Krievija, Rumānija, Turcija, Ukraina un vēl deviņas valstis, kā arī Starptautiskā Donavas upes aizsardzības komisija (ICPDR) (darba grupā darbojas tās sekretariāts), Melnās jūras reģiona komisija, starptautiskas finanšu iestādes un Eiropas Komisija), kuras mērķis ir koordinēt rīcību starp visiem finanšu instrumentiem, ko izmanto reģionā. Pilsoniskā sabiedrība ir iesaistīta dažādos darbos, kurus īsteno DABLAS darba grupa. |
| --- | --- |

—

Donavas un Melnās jūras darba grupa —

  DABLAS
  (Bulgārija, Gruzija, Moldovas Republika, Krievija, Rumānija, Turcija, Ukraina un vēl deviņas valstis, kā arī Starptautiskā Donavas upes aizsardzības komisija (ICPDR) (darba grupā darbojas tās sekretariāts), Melnās jūras reģiona komisija, starptautiskas finanšu iestādes un Eiropas Komisija), kuras mērķis ir koordinēt rīcību starp visiem finanšu instrumentiem, ko izmanto reģionā. Pilsoniskā sabiedrība ir iesaistīta dažādos darbos, kurus īsteno DABLAS darba grupa.

1.4.   Ceturtā kategorija — politikas iniciatīvu analīze un finansēšana.

| — | Vācijas Maršala fonds — Melnās jūras reģionālās sadarbības trests (MJT) (darbojas Bulgārijā, Gruzijā, Krievijā, Moldovas Republikā, Rumānijā, Turcijā un Ukrainā) ir publiskā un privātā sektora partnerība, kuras mērķis ir atjaunot uzticēšanos un stiprināt valsts institūcijas, demokrātijas veidošanas procesā nostiprināt pilsoņu līdzdalības nozīmi un veicināt reģionālus un pārrobežu sakarus valsts, privātajā un bezpeļņas sektorā. |
| --- | --- |

—

Vācijas Maršala fonds — Melnās jūras reģionālās sadarbības trests (MJT) (darbojas Bulgārijā, Gruzijā, Krievijā, Moldovas Republikā, Rumānijā, Turcijā un Ukrainā) ir publiskā un privātā sektora partnerība, kuras mērķis ir atjaunot uzticēšanos un stiprināt valsts institūcijas, demokrātijas veidošanas procesā nostiprināt pilsoņu līdzdalības nozīmi un veicināt reģionālus un pārrobežu sakarus valsts, privātajā un bezpeļņas sektorā.

| — | Starptautiskais Melnās jūras reģiona izpētes centrs — SMJIC (Albānija, Armēnija, Azerbaidžāna, Bulgārija, Grieķija, Gruzija, Krievija, Moldovas Republika, Rumānija, Serbija, Turcija un Ukraina). SMJIC ir neatkarīgs pētniecības un apmācības centrs, kas veic politiskus pētījumus, lai palielinātu veiktspēju un paplašinātu zināšanas par Melnās jūras reģionu. Šī iestāde ir saistīta ar BSEC. |
| --- | --- |

—

Starptautiskais Melnās jūras reģiona izpētes centrs — SMJIC (Albānija, Armēnija, Azerbaidžāna, Bulgārija, Grieķija, Gruzija, Krievija, Moldovas Republika, Rumānija, Serbija, Turcija un Ukraina). SMJIC ir neatkarīgs pētniecības un apmācības centrs, kas veic politiskus pētījumus, lai palielinātu veiktspēju un paplašinātu zināšanas par Melnās jūras reģionu. Šī iestāde ir saistīta ar BSEC.

| — | Krīzes pārvarēšanas iniciatīva (KPI) ir bezpeļņas organizācija, kas īsteno iniciatīvu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Eiropas kaimiņattiecību politikā (EKP). Reģionālā konfliktu risināšanas koncepcija”. Minētās iniciatīvas mērķis ir izveidot reģionālo partnerības tīklu, kurā būtu iesaistītas četras vadošās NVO vai ekspertu grupas no Armēnijas, Azerbaidžānas, Gruzijas un Moldovas Republikas, lai sekmētu pilsoniskās sabiedrības dialogu ar attiecīgo valdību. |
| --- | --- |

—

Krīzes pārvarēšanas iniciatīva (KPI) ir bezpeļņas organizācija, kas īsteno iniciatīvu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Eiropas kaimiņattiecību politikā (EKP). Reģionālā konfliktu risināšanas koncepcija”. Minētās iniciatīvas mērķis ir izveidot reģionālo partnerības tīklu, kurā būtu iesaistītas četras vadošās NVO vai ekspertu grupas no Armēnijas, Azerbaidžānas, Gruzijas un Moldovas Republikas, lai sekmētu pilsoniskās sabiedrības dialogu ar attiecīgo valdību.

---

(1)  Foruma izveide ir Rumānijas iniciatīva.

(2)  Saistīta ar sadarbības programmu INOGATE.

---

II PIELIKUMS

Eesk Sadarbība ar Ekonomikas un sociālo lietu padomēm Melnās Jūras reģionā

Bulgārijas Ekonomikas un sociālo lietu padome izveidota 2001. gadā ar likumu par ekonomikas un sociālo lietu padomi. Padome ir konsultatīva iestāde, kurā darbojas priekšsēdētājs un 36 locekļi (kurus iecēlušas vadošās pārstāvošo organizāciju struktūrvienības valsts līmenī): 12 locekļi pārstāv darba devējus, 12 locekļi pārstāv darba ņēmējus un 12 locekļi pārstāv pārējās organizētās grupas, tajā skaitā arī divi neatkarīgi akadēmisko aprindu pārstāvji, kurus iecēlusi ministru padome. Tā pieņem atzinumus par likumprojektiem, valsts programmām, valsts plāniem un valsts asamblejas tiesību aktiem. Padome ik gadu izstrādā memorandus par ekonomikas un sociālo attīstību, kā arī analizē ekonomikas un sociālo politiku.

Grieķijas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (

  OKE

  ) ir izveidota ar likumu 2232/1994. Tā ir trīspusēja organizācija, kurā ir pārstāvētas tādu grupu intereses kā darba devēji, darba ņēmēji un dažādu citu interešu grupas, piemēram, lauksaimnieki, neatkarīgo profesiju pārstāvji, vietējās pašvaldības un patērētāji. Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sastāvā ir priekšsēdētājs un 48 locekļi, kas veido trīs vienlīdzīgi lielas grupas. Ekonomikas un sociālo lietu komitejas mērķis ir veicināt sociālo dialogu, izstrādājot kopīgu nostāju jautājumos gan saistībā ar sabiedrību kopumā, gan ar atsevišķām grupām.

Rumānijas Ekonomikas un sociālo lietu padome (ESK) ir minēta Rumānijas konstitūcijā (pārskatīta 2003. gadā) kā parlamenta un valdības konsultatīvā iestāde jomās, kas noteiktas likumā par ESK organizāciju un darbību. ESK sastāvā ir šādi 45 locekļi: 15 locekļi pārstāv valsts līmenī aktīvās darba devēju konfederācijas, 15 locekļi pārstāv valsts līmenī aktīvās arodbiedrību konfederācijas un 15 locekļus ieceļ valdība. ESK pilda konsultatīvu funkciju, kad jāizstrādā stratēģijas un ekonomikas un sociālo politika, un tai ir starpnieka loma sociālo partneru nesaskaņu gadījumā.

Krievijas Federācijas Pilsoniskā palāta ir izveidota ar 2005. gada 4. aprīļa federālo likumu Nr. 32. Palātas sastāvā ir 125 locekļi: 42 locekļi, kurus iecēlis Krievijas prezidents un kuri savukārt ieceļ 42 locekļus no valsts mērogā aktīvām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un pēc tam šie 84 locekļi izvēlas pārējos 42 locekļus no reģionālo pilsoniskās sabiedrības organizāciju saraksta. Locekļi darbojas 18 komisijās, kā arī darba grupās, kurās piedalās neatkarīgi eksperti. Palāta sniedz atzinumus par jauniem likumdošanas projektiem, pārskata spēkā esošos tiesību aktus un publicē savus ziņojumus.

Ukrainas Valsts sociālo un ekonomikas lietu trīspusējā padome izveidota, pamatojoties uz prezidenta 2005. gada dekrētu, un darbojas kā republikas prezidenta konsultatīvā iestāde. Padomes sastāvā ir 66 locekļi: 22 locekļi pārstāv dažādas profesijas un profesionālās apvienības, 22 locekļi pārstāv darba devējus un 22 locekļi ir Ukrainas valdības ministru vietnieki. Lai valsts līmenī izveidotu pilsonisko un sociālo dialogu, padomes darbu atbalsta ILO.

ES un Turcijas Apvienotās konsultatīvās komitejas sastāvā ir 18 locekļi no EESK un 18 locekļi no Turcijas, kuri pārstāv organizētu pilsonisko sabiedrību. Komiteja rīko tikšanās divreiz gadā (vienreiz Briselē un vienreiz Turcijā), lai apspriestu dažādus abas puses interesējošus jautājumus, kas skar pilsonisko sabiedrību. Galvenais mērķis ir nodrošināt organizētas pilsoniskās sabiedrības līdzdalību pievienošanās sarunu procesā, t.i., izvērtēt dažādas pievienošanās sarunu nodaļas, kā arī analizēt Kopienas acquis ieviešanas ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību, tikties ar ES un Turcijas iestādēm un sniegt ieteikumus.

---

| 3.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 27/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 27/152

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā saskaņot valstu un Eiropas dimensiju, veidojot izpratni par Eiropu?”

(2009/C 27/30)

Eiropas Savienības Padomes nākamā prezidentvalsts Francija 2007. gada 25. oktobra vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Kā saskaņot valstu un Eiropas dimensiju, veidojot izpratni par Eiropu?”.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 20. pantu iecēla
  Béatrice Ouinkdzi
  par galveno ziņotāju.

Atzinumā ņemtas vērā arī atziņas, kas iekļautas Komisijas 2008. gada 2. aprīlī pieņemtajā paziņojumā “Diskusijas par Eiropu, izmantojot D plāna par demokrātiju, dialogu un diskusijām pieredzi” (1).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 446. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 9. un 10. jūlijā (10. jūlija sēdē), ar 155 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

EESK iesaka:

| 1.1. | Vienkāršā, tostarp arī bērniem saprotamā valodā izskaidrot Eiropas veidošanas savdabību, tās vērtības un ieceri. |
| --- | --- |

1.1.

Vienkāršā, tostarp arī bērniem saprotamā valodā izskaidrot Eiropas veidošanas savdabību, tās vērtības un ieceri.

| 1.2. | Pilsoniskas izglītošanas jomā nodrošināt Eiropas līmenī vienotu pamatinformāciju (kuras pamatā ir dalībvalstīs pieejamā informācija), kas paredzēta skolēniem un tulkota ES 22 oficiālās valodās. Šo pamatinformāciju varētu apstiprināt Eiropas Parlaments. Tā jāiekļauj skolu mācību programmās, un tā prioritārā kārtībā nodrošinās arī sabiedriskās domas izplatītāju — pasniedzēju, vēlēto pārstāvju un žurnālistu sagatavošanu. Sabiedriskās domas izplatītāju sagatavošana ir valstu kompetencē. |
| --- | --- |

1.2.

Pilsoniskas izglītošanas jomā nodrošināt Eiropas līmenī vienotu pamatinformāciju (kuras pamatā ir dalībvalstīs pieejamā informācija), kas paredzēta skolēniem un tulkota ES 22 oficiālās valodās. Šo pamatinformāciju varētu apstiprināt Eiropas Parlaments. Tā jāiekļauj skolu mācību programmās, un tā prioritārā kārtībā nodrošinās arī sabiedriskās domas izplatītāju — pasniedzēju, vēlēto pārstāvju un žurnālistu sagatavošanu. Sabiedriskās domas izplatītāju sagatavošana ir valstu kompetencē.

| 1.3. | Izstrādāt kopēju komunikācijas politiku, kuru īstenotu visas iestādes. Paziņojumā “Diskusijas par Eiropu” šā mērķa īstenošanai ierosinātie priekšlikumi ir vērtējami atzinīgi, bet tiem jābūt tālejošākiem. Šajā paziņojumā nevajadzētu lietot Briseles ierēdņu žargonu (eurospeak) un, balstoties uz paziņojumu, jāizvērš debates par uzdevumiem, kas jārisina Eiropas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

1.3.

Izstrādāt kopēju komunikācijas politiku, kuru īstenotu visas iestādes. Paziņojumā “Diskusijas par Eiropu” šā mērķa īstenošanai ierosinātie priekšlikumi ir vērtējami atzinīgi, bet tiem jābūt tālejošākiem. Šajā paziņojumā nevajadzētu lietot Briseles ierēdņu žargonu (eurospeak) un, balstoties uz paziņojumu, jāizvērš debates par uzdevumiem, kas jārisina Eiropas iedzīvotājiem.

| 1.4. | Kopējā komunikācijas politika jāīsteno ES iestāžu vadošajiem politiķiem un dalībvalstu valdību pārstāvjiem, kas piedalās lēmumu pieņemšanā ministru padomēs un kas attiecīgajā dalībvalstī ir pazīstami politiskie darbinieki. Lai no Briseles vērstos pie 495 miljoniem Eiropas iedzīvotāju, par komunikācijas mērķauditoriju jāizvēlas sabiedriskās domas izplatītāji (pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, vietējie vēlētie pārstāvji, žurnālisti, pasniedzēji ...) un jāsniedz tiem, piemēram, īss un skaidrs kopsavilkums par ES Padomes sanāksmju rezultātiem. |
| --- | --- |

1.4.

Kopējā komunikācijas politika jāīsteno ES iestāžu vadošajiem politiķiem un dalībvalstu valdību pārstāvjiem, kas piedalās lēmumu pieņemšanā ministru padomēs un kas attiecīgajā dalībvalstī ir pazīstami politiskie darbinieki. Lai no Briseles vērstos pie 495 miljoniem Eiropas iedzīvotāju, par komunikācijas mērķauditoriju jāizvēlas sabiedriskās domas izplatītāji (pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, vietējie vēlētie pārstāvji, žurnālisti, pasniedzēji ...) un jāsniedz tiem, piemēram, īss un skaidrs kopsavilkums par ES Padomes sanāksmju rezultātiem.

| 1.5. | Valstu līmenī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un vietējiem vēlētiem pārstāvjiem ir jākļūst par Eiropas līdzdalības demokrātijas dalībniekiem: viņiem ir jāapkopo iedzīvotāju viedokļi un domas par Eiropas projektu. Vietējie vēlētie pārstāvji varētu sniegt informāciju, izmantojot vietējās preses izdevumus, kurus lasa visvairāk. Ja vietējie vēlētie pārstāvji runās par Eiropu, par to runas arī prese. Visiem, kas ir saņēmuši pilnvaras Eiropas līmenī, reizi gadā būtu jāinformē par paveikto attiecīgie pilnvarotāji. Vietējā līmenī būtu jāsastāda saraksts, kurā iekļautas personas ar pieredzi Eiropas lietās, kas varētu uzstāties skolās, apvienībās un asamblejās... |
| --- | --- |

1.5.

Valstu līmenī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un vietējiem vēlētiem pārstāvjiem ir jākļūst par Eiropas līdzdalības demokrātijas dalībniekiem: viņiem ir jāapkopo iedzīvotāju viedokļi un domas par Eiropas projektu. Vietējie vēlētie pārstāvji varētu sniegt informāciju, izmantojot vietējās preses izdevumus, kurus lasa visvairāk. Ja vietējie vēlētie pārstāvji runās par Eiropu, par to runas arī prese. Visiem, kas ir saņēmuši pilnvaras Eiropas līmenī, reizi gadā būtu jāinformē par paveikto attiecīgie pilnvarotāji. Vietējā līmenī būtu jāsastāda saraksts, kurā iekļautas personas ar pieredzi Eiropas lietās, kas varētu uzstāties skolās, apvienībās un asamblejās...

| 1.6. | Eiropas līmenī nodrošināt informācijas izplatītājus (vietējos vēlētos pārstāvjus, žurnālistus, pasniedzējus, valstu ESP locekļus un citus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus) ar atjauninātas informācijas datu bāzi un ar salīdzināmiem datiem par dažādām Eiropas Savienības dalībvalstīm visās jomās. Minēto informāciju varētu izmantot daudzi pilsoniskās sabiedrības plašsaziņas līdzekļi. |
| --- | --- |

1.6.

Eiropas līmenī nodrošināt informācijas izplatītājus (vietējos vēlētos pārstāvjus, žurnālistus, pasniedzējus, valstu ESP locekļus un citus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus) ar atjauninātas informācijas datu bāzi un ar salīdzināmiem datiem par dažādām Eiropas Savienības dalībvalstīm visās jomās. Minēto informāciju varētu izmantot daudzi pilsoniskās sabiedrības plašsaziņas līdzekļi.

| 1.7. | Valstu līmenī veicināt iedzīvotāju tikšanās un tiešu apmaiņu, rīkojot sadraudzības un sporta pasākumus, nodrošinot citu dalībvalstu pārstāvju līdzdalību Eiropas mēroga mācību praksē, paredzot šim mērķim vienkāršotu un decentralizētu piekļuvi ceļa izdevumu finansējumam (Eiropas komunikācijas fonds), kas papildinātu pašreizējās mobilitātes programmas. |
| --- | --- |

1.7.

Valstu līmenī veicināt iedzīvotāju tikšanās un tiešu apmaiņu, rīkojot sadraudzības un sporta pasākumus, nodrošinot citu dalībvalstu pārstāvju līdzdalību Eiropas mēroga mācību praksē, paredzot šim mērķim vienkāršotu un decentralizētu piekļuvi ceļa izdevumu finansējumam (Eiropas komunikācijas fonds), kas papildinātu pašreizējās mobilitātes programmas.

| 1.8. | Efektīvāk izmantot pieejamos resursus, īpaši tulkotos dokumentus, kurus iestāžu pārstāvji šobrīd pārāk bieži izmanto tikai kā darba dokumentus, un veicināt daudzvalodību kā obligātu priekšnoteikumu Eiropas iedzīvotāju saziņai (2). |
| --- | --- |

1.8.

Efektīvāk izmantot pieejamos resursus, īpaši tulkotos dokumentus, kurus iestāžu pārstāvji šobrīd pārāk bieži izmanto tikai kā darba dokumentus, un veicināt daudzvalodību kā obligātu priekšnoteikumu Eiropas iedzīvotāju saziņai (2).

| 1.9. | Ierosināt dalībvalstīm izveidot Eiropas lietu ministrijas. Ārlietas sākas aiz Eiropas Savienības robežām, bet Eiropas lietas ir iekšpolitikas, nevis ārlietu jautājums. Tas attiecināms arī uz organizācijām un plašsaziņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.9.

Ierosināt dalībvalstīm izveidot Eiropas lietu ministrijas. Ārlietas sākas aiz Eiropas Savienības robežām, bet Eiropas lietas ir iekšpolitikas, nevis ārlietu jautājums. Tas attiecināms arī uz organizācijām un plašsaziņas līdzekļiem.

| 1.10. | Valstu līmenī popularizēt Eiropu rīkotajos pasākumos (Eiropas un starptautiskajās sporta sacensībās, Eiropas Parlamenta vēlēšanās, Eiropas dienā, kā arī atzīmējot gadadienas, piemēram, Berlīnes mūra krišanas gadadienu) un organizēt Eiropai veltītus pasākumus, izmantojot Eiropas simbolus, himnu un karogu. |
| --- | --- |

1.10.

Valstu līmenī popularizēt Eiropu rīkotajos pasākumos (Eiropas un starptautiskajās sporta sacensībās, Eiropas Parlamenta vēlēšanās, Eiropas dienā, kā arī atzīmējot gadadienas, piemēram, Berlīnes mūra krišanas gadadienu) un organizēt Eiropai veltītus pasākumus, izmantojot Eiropas simbolus, himnu un karogu.

2.   Pamatojums

2.1.   Valstu un Eiropas dimensiju saskaņošana, veidojot izpratni par Eiropu

| 2.1.1. | Kopš referenduma par Konstitucionālā līguma projektu negatīvā rezultāta Francijā un Nīderlandē, pastāv vispārēja vienprātība, ka ir jāveicina izpratne par Eiropu; Īrijas referenduma rezultāts liecina, ka šī griba vēl nav izpaudusies efektīvos pasākumos ne valstu, ne arī Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

2.1.1.

Kopš referenduma par Konstitucionālā līguma projektu negatīvā rezultāta Francijā un Nīderlandē, pastāv vispārēja vienprātība, ka ir jāveicina izpratne par Eiropu; Īrijas referenduma rezultāts liecina, ka šī griba vēl nav izpaudusies efektīvos pasākumos ne valstu, ne arī Eiropas līmenī.

| 2.1.2. | Komisija ir izstrādājusi vairākus dokumentus, kas jau ir apspriesti, un EESK par šo jautājumu ir sniegusi augstvērtīgus atzinumus, kuri šeit netiks pārfrāzēti. Baltajā grāmatā par Eiropas komunikācijas politiku (CESE 972/2006
   (3)) ieteikts, ka “valsts iestādēm, pilsoniskajai sabiedrībai un Eiropas Savienības iestādēm jādarbojas kopīgi, lai paplašinātu Eiropas vietu sabiedriskajā sfērā”. Šā dokumenta uzdevums nav ierosināt jaunus priekšlikumus, bet gan sistematizēt jau izstrādātos priekšlikumus atbilstoši dalībvalstu iestāžu, pilsoniskās sabiedrības un ES iestāžu kompetences līmenim un noteikt prioritāros pasākumus. |
| --- | --- |

2.1.2.

Komisija ir izstrādājusi vairākus dokumentus, kas jau ir apspriesti, un EESK par šo jautājumu ir sniegusi augstvērtīgus atzinumus, kuri šeit netiks pārfrāzēti. Baltajā grāmatā par Eiropas komunikācijas politiku (CESE 972/2006
   (3)) ieteikts, ka “valsts iestādēm, pilsoniskajai sabiedrībai un Eiropas Savienības iestādēm jādarbojas kopīgi, lai paplašinātu Eiropas vietu sabiedriskajā sfērā”. Šā dokumenta uzdevums nav ierosināt jaunus priekšlikumus, bet gan sistematizēt jau izstrādātos priekšlikumus atbilstoši dalībvalstu iestāžu, pilsoniskās sabiedrības un ES iestāžu kompetences līmenim un noteikt prioritāros pasākumus.

2.2.   Izpratnes par Eiropu veicināšana — sarežģīts uzdevums

| 2.2.1. | Izpratnes par Eiropu veicināšana ir sarežģīts uzdevums, jo Eiropas Savienības veidošanas projekts nekad nav guvis vispārēju atbalstu; tam vienmēr ir bijuši pretinieki — gan tie, kas vēlas mazāk Eiropas, gan tie, kas to vēlas vairāk, gan arī tie, kas vēlas doties uz priekšu pārāk strauji. Tādēļ veidot izpratni par Eiropu līdzsvarotā un saprotamā veidā nozīmē cīnīties. Eiropa nav “jātirgo”, bet jāļauj iedzīvotājiem dzīvot Eiropas telpā un apzināti līdzdarboties ES nākotnes izvēlē. |
| --- | --- |

2.2.1.

Izpratnes par Eiropu veicināšana ir sarežģīts uzdevums, jo Eiropas Savienības veidošanas projekts nekad nav guvis vispārēju atbalstu; tam vienmēr ir bijuši pretinieki — gan tie, kas vēlas mazāk Eiropas, gan tie, kas to vēlas vairāk, gan arī tie, kas vēlas doties uz priekšu pārāk strauji. Tādēļ veidot izpratni par Eiropu līdzsvarotā un saprotamā veidā nozīmē cīnīties. Eiropa nav “jātirgo”, bet jāļauj iedzīvotājiem dzīvot Eiropas telpā un apzināti līdzdarboties ES nākotnes izvēlē.

| 2.2.2. | Veidot izpratni par Eiropu nozīmē likt saprast cilvēces vēsturē unikālu politisku realitāti un ierosināt projektu. Komunikācijai par projektu, kas ir politiķu kompetencē, un informācijai par iestāžu darbu, kas ir katras attiecīgās iestādes pārziņā un paredzēta konkrētai mērķauditorijai, ir jābūt līdzsvarotai. |
| --- | --- |

2.2.2.

Veidot izpratni par Eiropu nozīmē likt saprast cilvēces vēsturē unikālu politisku realitāti un ierosināt projektu. Komunikācijai par projektu, kas ir politiķu kompetencē, un informācijai par iestāžu darbu, kas ir katras attiecīgās iestādes pārziņā un paredzēta konkrētai mērķauditorijai, ir jābūt līdzsvarotai.

| 2.2.3. | Sākotnējais projekts ir jāatjaunina. Paaudzes, kas nav uzaugušas Otrā pasaules kara seku gaisotnē un kas sāka interesēties par norisēm pasaulē Sarajevas bombardēšanas laikā, nepārliecinās skaidrojums, ka “Eiropa ir miers”. Paaudzēm, kas dzimušas pēc 20. gadsimta 70. gadiem, šķiet, ka Eiropa viņiem ir obligāta un ka tā nav spējusi novērst karu turpat kaimiņos, ne arī pasargāt no tā dēvētajām globalizācijas pārmērībām. Viņi neizprot, ka viņiem piešķirtās tiesības un brīvības ir Eiropas attīstības rezultāts. |
| --- | --- |

2.2.3.

Sākotnējais projekts ir jāatjaunina. Paaudzes, kas nav uzaugušas Otrā pasaules kara seku gaisotnē un kas sāka interesēties par norisēm pasaulē Sarajevas bombardēšanas laikā, nepārliecinās skaidrojums, ka “Eiropa ir miers”. Paaudzēm, kas dzimušas pēc 20. gadsimta 70. gadiem, šķiet, ka Eiropa viņiem ir obligāta un ka tā nav spējusi novērst karu turpat kaimiņos, ne arī pasargāt no tā dēvētajām globalizācijas pārmērībām. Viņi neizprot, ka viņiem piešķirtās tiesības un brīvības ir Eiropas attīstības rezultāts.

| 2.2.4. | Daudz pārliecinošāks ir skaidrojums, ka līdz ar robežu nojaukšanu “Eiropa paver plašākas iespējas”, konkrēti parādot, kā soli pa solim tiek novērsti šķēršļi, kas traucē saprasties, uzturēt dialogu, pārvietoties, tirgoties, strādāt, apmesties uz dzīvi citā vietā; parādot, ka Eiropa paplašina iespējas, nodrošinot ikvienam Eiropas iedzīvotājam plašāku dzīves telpu un ļaujot iepazīt citas kultūras. Eiropas lietderību varētu konkrēti apliecināt arī skaidrojums, ka Eiropa salīdzinājumā ar citām sistēmām ļauj attīstīt visvērtīgāko, ko katra dalībvalsts ir sasniegusi. |
| --- | --- |

2.2.4.

Daudz pārliecinošāks ir skaidrojums, ka līdz ar robežu nojaukšanu “Eiropa paver plašākas iespējas”, konkrēti parādot, kā soli pa solim tiek novērsti šķēršļi, kas traucē saprasties, uzturēt dialogu, pārvietoties, tirgoties, strādāt, apmesties uz dzīvi citā vietā; parādot, ka Eiropa paplašina iespējas, nodrošinot ikvienam Eiropas iedzīvotājam plašāku dzīves telpu un ļaujot iepazīt citas kultūras. Eiropas lietderību varētu konkrēti apliecināt arī skaidrojums, ka Eiropa salīdzinājumā ar citām sistēmām ļauj attīstīt visvērtīgāko, ko katra dalībvalsts ir sasniegusi.

| 2.2.5. | Visbeidzot, pateikt, ka kopā varam cīnīties pret klimata pārmaiņām, aizsargāt apkārtējo vidi, veicināt pārtikas drošību, patērētāju tiesību aizsardzību u.c.. Jo Eiropai ir vajadzīgi vienkārši pamatprincipi, kādi ir valstīm. Bērnam ir viegli paskaidrot, ka, lai pārvietotos, ir nepieciešami autoceļi un sliežu ceļi; lai izprastu pasauli, katram ir jāiemācās lasīt; ka ir jāsoda tie, kas kaitē citiem, grupai; un ka valsts nodrošina tādas visiem nepieciešamas funkcijas kā teritoriālplānojums, izglītība un tiesu vara, kā arī veselības aprūpe, drošība un solidaritāte. Tā kā Eiropas Savienība ir salīdzinoši jauna struktūra, par kuru daļai iedzīvotāju nav skaidra priekšstata, nav viegli skaidrot, kas ir Eiropa, kāpēc tā vajadzīga un noderīga. Bērniem un viņu vecākiem nebūs grūti saprast, ka ES paplašina viņu dzīves telpu un ka kopā esam stiprāki un radošāki. |
| --- | --- |

2.2.5.

Visbeidzot, pateikt, ka kopā varam cīnīties pret klimata pārmaiņām, aizsargāt apkārtējo vidi, veicināt pārtikas drošību, patērētāju tiesību aizsardzību u.c.. Jo Eiropai ir vajadzīgi vienkārši pamatprincipi, kādi ir valstīm. Bērnam ir viegli paskaidrot, ka, lai pārvietotos, ir nepieciešami autoceļi un sliežu ceļi; lai izprastu pasauli, katram ir jāiemācās lasīt; ka ir jāsoda tie, kas kaitē citiem, grupai; un ka valsts nodrošina tādas visiem nepieciešamas funkcijas kā teritoriālplānojums, izglītība un tiesu vara, kā arī veselības aprūpe, drošība un solidaritāte. Tā kā Eiropas Savienība ir salīdzinoši jauna struktūra, par kuru daļai iedzīvotāju nav skaidra priekšstata, nav viegli skaidrot, kas ir Eiropa, kāpēc tā vajadzīga un noderīga. Bērniem un viņu vecākiem nebūs grūti saprast, ka ES paplašina viņu dzīves telpu un ka kopā esam stiprāki un radošāki.

| 2.2.6. | Kaut arī tas neattiecas uz visām Savienības dalībvalstīm, euro ieviešana, šķiet, ir visveiksmīgākais piemērs, kuru vajadzētu īpaši uzsvērt, jo tas vienlaikus simbolizē robežu nojaukšanu, piederību Eiropai, un ir līdzeklis, kas ļauj kopā būt stiprākiem. |
| --- | --- |

2.2.6.

Kaut arī tas neattiecas uz visām Savienības dalībvalstīm, euro ieviešana, šķiet, ir visveiksmīgākais piemērs, kuru vajadzētu īpaši uzsvērt, jo tas vienlaikus simbolizē robežu nojaukšanu, piederību Eiropai, un ir līdzeklis, kas ļauj kopā būt stiprākiem.

| 2.2.7. | Piederības sajūtu Eiropai sekmē arī ievērojamas personības un spēcīgi, visiem labi zināmi simboli, piemēram, Eiropas Savienības karogs. |
| --- | --- |

2.2.7.

Piederības sajūtu Eiropai sekmē arī ievērojamas personības un spēcīgi, visiem labi zināmi simboli, piemēram, Eiropas Savienības karogs.

3.   Vispārējās piezīmes

3.1.   Komunikācija politikas un iestāžu līmenī

| 3.1.1. | Jāatzīmē, ka visas Eiropas iestādes pamatoti izmanto komunikācijas dienestus ar daudziem kvalificētiem darbiniekiem, tīmekļa vietnes, publikācijas, videomateriālus u.c., lai atspoguļotu attiecīgās iestādes darbību. Apmeklējot minētās iestādes, apmeklētājs saņem ļoti plašu dokumentu klāstu, bet tas nenozīmē, ka viņam būtu skaidrs priekšstats pat to, kā šīs iestādes darbojas un kā tās ir saistītas ar viņa ikdienas dzīvi. Šīs dokumentu kaudzes drīzāk rada sarežģītības un pat kakofonijas iespaidu. Nav nepieciešams vairāk komunikācijas, bet tai ir jābūt efektīvākai. Līdzekļu netrūkst, tie ir labāk jāizmanto. Komunikācijas līdzekļi nav nekvalitatīvi, bet tie nav saskaņoti un netiek īstenoti ilgtermiņā. To saturs netiek pielāgots konkrētajai personu vai iestāžu mērķauditorijai. Brošūru skaits ir pārāk liels. |
| --- | --- |

3.1.1.

Jāatzīmē, ka visas Eiropas iestādes pamatoti izmanto komunikācijas dienestus ar daudziem kvalificētiem darbiniekiem, tīmekļa vietnes, publikācijas, videomateriālus u.c., lai atspoguļotu attiecīgās iestādes darbību. Apmeklējot minētās iestādes, apmeklētājs saņem ļoti plašu dokumentu klāstu, bet tas nenozīmē, ka viņam būtu skaidrs priekšstats pat to, kā šīs iestādes darbojas un kā tās ir saistītas ar viņa ikdienas dzīvi. Šīs dokumentu kaudzes drīzāk rada sarežģītības un pat kakofonijas iespaidu. Nav nepieciešams vairāk komunikācijas, bet tai ir jābūt efektīvākai. Līdzekļu netrūkst, tie ir labāk jāizmanto. Komunikācijas līdzekļi nav nekvalitatīvi, bet tie nav saskaņoti un netiek īstenoti ilgtermiņā. To saturs netiek pielāgots konkrētajai personu vai iestāžu mērķauditorijai. Brošūru skaits ir pārāk liels.

| 3.1.2. | Lai pārvarētu uzticamības trūkumu Eiropas Savienības efektīvai komunikācijai ar tās iedzīvotājiem, ir kardināli jāmaina komunikācijas kultūra. Šobrīd ES komunikācijas darbība, labākajā gadījumā, ir nepiemērota saziņai ar iedzīvotājiem, kuriem nav nekāda priekšstata par ES (un tāda ir lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju), un, sliktākajā gadījumā, tā var izraisīt gluži pretēju reakciju. Šāda situācija izveidojusies tādēļ, ka Eiropas iestādēm un dalībvalstīm nav kopējas informācijas stratēģijas. |
| --- | --- |

3.1.2.

Lai pārvarētu uzticamības trūkumu Eiropas Savienības efektīvai komunikācijai ar tās iedzīvotājiem, ir kardināli jāmaina komunikācijas kultūra. Šobrīd ES komunikācijas darbība, labākajā gadījumā, ir nepiemērota saziņai ar iedzīvotājiem, kuriem nav nekāda priekšstata par ES (un tāda ir lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju), un, sliktākajā gadījumā, tā var izraisīt gluži pretēju reakciju. Šāda situācija izveidojusies tādēļ, ka Eiropas iestādēm un dalībvalstīm nav kopējas informācijas stratēģijas.

| 3.1.3. | Turklāt ievērojamās summas, kas tiek izlietotas iestāžu komunikācijai, varētu efektīvāk izmantot komunikācijā par politikas jautājumiem. Būtu interesanti apkopot komunikācijai paredzēto līdzekļu apjomu katrā iestādē un katrā dalībvalstī, lai uzzinātu, kas par to ir atbildīgs. |
| --- | --- |

3.1.3.

Turklāt ievērojamās summas, kas tiek izlietotas iestāžu komunikācijai, varētu efektīvāk izmantot komunikācijā par politikas jautājumiem. Būtu interesanti apkopot komunikācijai paredzēto līdzekļu apjomu katrā iestādē un katrā dalībvalstī, lai uzzinātu, kas par to ir atbildīgs.

| 3.1.4. | Visi piekrīt apgalvojumam, ka komunikācija par Eiropu nav nekas cits, kā Eiropas projekta atbalsta līdzeklis, un ka par sliktu projektu nevar būt laba komunikācija. Taču problēma neslēpjas tikai projekta labā vai sliktā kvalitātē, bet gan faktā, ka nav paredzēti instrumenti šā projekta veicināšanai: līdzekļi ir pieejami tikai katras iestādes līmenī. Eiropas projekts pirmām kārtām jāpopularizē politiskajiem līderiem: Padomes prezidējošās valsts vadītājam (un Lisabonas līgumā paredzētajam priekšsēdētājam), valstu un valdību vadītājiem, Komisijas priekšsēdētājam. Ministri, kas piedalās Padomes sanāksmēs, attiecīgajās dalībvalstīs vislabāk varētu paskaidrot lēmumus, kas kopīgi pieņemti šajās sanāksmēs. |
| --- | --- |

3.1.4.

Visi piekrīt apgalvojumam, ka komunikācija par Eiropu nav nekas cits, kā Eiropas projekta atbalsta līdzeklis, un ka par sliktu projektu nevar būt laba komunikācija. Taču problēma neslēpjas tikai projekta labā vai sliktā kvalitātē, bet gan faktā, ka nav paredzēti instrumenti šā projekta veicināšanai: līdzekļi ir pieejami tikai katras iestādes līmenī. Eiropas projekts pirmām kārtām jāpopularizē politiskajiem līderiem: Padomes prezidējošās valsts vadītājam (un Lisabonas līgumā paredzētajam priekšsēdētājam), valstu un valdību vadītājiem, Komisijas priekšsēdētājam. Ministri, kas piedalās Padomes sanāksmēs, attiecīgajās dalībvalstīs vislabāk varētu paskaidrot lēmumus, kas kopīgi pieņemti šajās sanāksmēs.

| 3.1.5. | Iestāžu īstenotā komunikācija ir saprotama, jo tās uzdevums ir informēt par attiecīgās iestādes darbību. Komunikācija par projektu vienmēr ir pakļauta kritikai. Politikas līmenī komunikācija par Eiropu nav pietiekama un nesasniedz savu mērķauditoriju, jo nav šim mērķim paredzētu līdzekļu, tā tiek plaši kritizēta un politiķi bieži vien vairāk rūpējas par savu tēlu valsts līmenī (kur viņi gūst savas darbības leģitimitāti), un viņu atpazīstamība bieži vien nepārsniedz attiecīgās valsts robežas. |
| --- | --- |

3.1.5.

Iestāžu īstenotā komunikācija ir saprotama, jo tās uzdevums ir informēt par attiecīgās iestādes darbību. Komunikācija par projektu vienmēr ir pakļauta kritikai. Politikas līmenī komunikācija par Eiropu nav pietiekama un nesasniedz savu mērķauditoriju, jo nav šim mērķim paredzētu līdzekļu, tā tiek plaši kritizēta un politiķi bieži vien vairāk rūpējas par savu tēlu valsts līmenī (kur viņi gūst savas darbības leģitimitāti), un viņu atpazīstamība bieži vien nepārsniedz attiecīgās valsts robežas.

| 3.1.6. | Komunikācija politikas līmenī kopā ar iestāžu komunikāciju, Savienības iestādes kopā ar valstu iestādēm var veiksmīgi īstenot jauno kopējo komunikācijas politiku 21. gadsimta Eiropā, kas salīdzinājumā ar vienveidīgākām sistēmām citos kontinentos ir vienota savā dažādībā. Vēl arvien ir aktuāls Henrija Kisindžera jautājums par to, kam un uz kādu telefona numuru zvanīt Eiropas ārpolitikas jautājumos. |
| --- | --- |

3.1.6.

Komunikācija politikas līmenī kopā ar iestāžu komunikāciju, Savienības iestādes kopā ar valstu iestādēm var veiksmīgi īstenot jauno kopējo komunikācijas politiku 21. gadsimta Eiropā, kas salīdzinājumā ar vienveidīgākām sistēmām citos kontinentos ir vienota savā dažādībā. Vēl arvien ir aktuāls Henrija Kisindžera jautājums par to, kam un uz kādu telefona numuru zvanīt Eiropas ārpolitikas jautājumos.

| 3.1.7. | Ir jāizstrādā kopējā komunikācijas politika, kas vienotu Eiropas iestādes un dalībvalstis vienā kopējā pamatprincipu sistēmā, uz kuru balstās Eiropas Savienības komunikācijas un informācijas stratēģija. Tā varētu sniegt atbalstu dažādiem valdību un nevalstisko organizāciju rīkotajiem pasākumiem Eiropas izpratnes veicināšanai dalībvalstu vietējā līmenī. |
| --- | --- |

3.1.7.

Ir jāizstrādā kopējā komunikācijas politika, kas vienotu Eiropas iestādes un dalībvalstis vienā kopējā pamatprincipu sistēmā, uz kuru balstās Eiropas Savienības komunikācijas un informācijas stratēģija. Tā varētu sniegt atbalstu dažādiem valdību un nevalstisko organizāciju rīkotajiem pasākumiem Eiropas izpratnes veicināšanai dalībvalstu vietējā līmenī.

| 3.1.8. | Šāda politika būtu galvenais faktors, lai nodrošinātu, ka visas ES iestādes “dziedātu no vienas nošu lapas”. Dažādu iestāžu savstarpējā konkurence patiesībā ir smieklīga. Iestāžu vajadzības informācijas jomā neapšaubāmi atšķiras, un arī to prasības ir atšķirīgas, tomēr šķiet, ka, tiecoties pēc pašapliecināšanās un sava ego apliecinājuma, tiek aizmirsts, ka galvenais mērķis tām ir kopīgs. |
| --- | --- |

3.1.8.

Šāda politika būtu galvenais faktors, lai nodrošinātu, ka visas ES iestādes “dziedātu no vienas nošu lapas”. Dažādu iestāžu savstarpējā konkurence patiesībā ir smieklīga. Iestāžu vajadzības informācijas jomā neapšaubāmi atšķiras, un arī to prasības ir atšķirīgas, tomēr šķiet, ka, tiecoties pēc pašapliecināšanās un sava ego apliecinājuma, tiek aizmirsts, ka galvenais mērķis tām ir kopīgs.

| 3.1.9. | Eiropas Savienībai beidzot ir jārisina viens no būtiskākajiem uzdevumiem turpmākajos desmit gados: veidot Eiropas iedzīvotājos patiesu piederības sajūtu unikālai sistēmai, kāda ir Eiropas Savienība. |
| --- | --- |

3.1.9.

Eiropas Savienībai beidzot ir jārisina viens no būtiskākajiem uzdevumiem turpmākajos desmit gados: veidot Eiropas iedzīvotājos patiesu piederības sajūtu unikālai sistēmai, kāda ir Eiropas Savienība.

3.2.   Mērķtiecīga komunikācija

| 3.2.1. | Pat izmantojot internetu, no Briseles nav iespējams sniegt informāciju par Eiropu 495 miljoniem iedzīvotāju. |
| --- | --- |

3.2.1.

Pat izmantojot internetu, no Briseles nav iespējams sniegt informāciju par Eiropu 495 miljoniem iedzīvotāju.

| 3.2.2. | Iestāžu komunikācijā par mērķauditoriju jāizvēlas nevis plaša sabiedrība, bet gan tie, kas atbilstīgi viņu kompetences jomai var piedalīties projektu izstrādē, bet pēc to pieņemšanas, izmantojot pieņemtos dokumentus, var šos projektus īstenot un/vai iepazīstināt ar tiem ieinteresētās personas. Šie starpnieki vislabāk pratīs izskaidrot gan bijušos, gan pašreizējos Eiropas veidošanas rezultātus. No šā viedokļa EESK, kas apvieno dažādu sabiedrības grupu pārstāvjus, neapšaubāmi ir piemērots starpnieks. |
| --- | --- |

3.2.2.

Iestāžu komunikācijā par mērķauditoriju jāizvēlas nevis plaša sabiedrība, bet gan tie, kas atbilstīgi viņu kompetences jomai var piedalīties projektu izstrādē, bet pēc to pieņemšanas, izmantojot pieņemtos dokumentus, var šos projektus īstenot un/vai iepazīstināt ar tiem ieinteresētās personas. Šie starpnieki vislabāk pratīs izskaidrot gan bijušos, gan pašreizējos Eiropas veidošanas rezultātus. No šā viedokļa EESK, kas apvieno dažādu sabiedrības grupu pārstāvjus, neapšaubāmi ir piemērots starpnieks.

| 3.2.3. | Pirms kāda dokumenta publicēšanas papīra vai elektroniskā formātā ir jāuzdod jautājums, kam tas adresēts, jo izteiksmes veids un attēli ir jāpielāgo katrai konkrētajai mērķauditorijai. Šķiet, ka daudzi izdotie dokumenti neatrod īsto lasītāju auditoriju, jo tie formas ziņā ir paredzēti plašai sabiedrībai, bet satura ziņā — šauri specializētām aprindām. |
| --- | --- |

3.2.3.

Pirms kāda dokumenta publicēšanas papīra vai elektroniskā formātā ir jāuzdod jautājums, kam tas adresēts, jo izteiksmes veids un attēli ir jāpielāgo katrai konkrētajai mērķauditorijai. Šķiet, ka daudzi izdotie dokumenti neatrod īsto lasītāju auditoriju, jo tie formas ziņā ir paredzēti plašai sabiedrībai, bet satura ziņā — šauri specializētām aprindām.

| 3.2.4. | Ir jāorientējas uz specializētajiem starpniekiem katrā kompetences jomā. Šajā ziņā EESK elektroniskais informatīvais biļetens (e-bridge), kas pielāgots katram Komitejas loceklim un kas adresēts attiecīgā locekļa kontaktpersonām, varētu būt labas prakses paraugs. Tāpat kā Eiropas Parlamenta projekts, kas paredz izveidot EP deputātu un dalībvalstu parlamentu deputātu tīklu, visi šie pārstāvji kopā var informēt lielu skaitu attiecīgajās dalībvalstīs ietekmīgu kontaktpersonu. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ir jāorientējas uz specializētajiem starpniekiem katrā kompetences jomā. Šajā ziņā EESK elektroniskais informatīvais biļetens (e-bridge), kas pielāgots katram Komitejas loceklim un kas adresēts attiecīgā locekļa kontaktpersonām, varētu būt labas prakses paraugs. Tāpat kā Eiropas Parlamenta projekts, kas paredz izveidot EP deputātu un dalībvalstu parlamentu deputātu tīklu, visi šie pārstāvji kopā var informēt lielu skaitu attiecīgajās dalībvalstīs ietekmīgu kontaktpersonu.

| 3.2.5. | Informējot vēlētos pārstāvjus, valstu ESP locekļus, žurnālistus un pasniedzējus, vienmēr ir jāapsver, kāda informācija viņiem ir vajadzīga, lai popularizētu Eiropas ideju un Savienības sasniegumus. Pirmām kārtām ir jāņem vērā viņu vajadzības, nevis iestāžu vēlme iepazīstināt ar savu darbību. |
| --- | --- |

3.2.5.

Informējot vēlētos pārstāvjus, valstu ESP locekļus, žurnālistus un pasniedzējus, vienmēr ir jāapsver, kāda informācija viņiem ir vajadzīga, lai popularizētu Eiropas ideju un Savienības sasniegumus. Pirmām kārtām ir jāņem vērā viņu vajadzības, nevis iestāžu vēlme iepazīstināt ar savu darbību.

| 3.2.6. | Ir svarīgi tikties ar sabiedriskās domas izplatītājiem uz vietas. Arvien pieaug “sociālo plašsaziņas līdzekļu” nozīme un katram komunikācijas pasākumam jāizvēlas atbilstošs plašsaziņas līdzeklis. |
| --- | --- |

3.2.6.

Ir svarīgi tikties ar sabiedriskās domas izplatītājiem uz vietas. Arvien pieaug “sociālo plašsaziņas līdzekļu” nozīme un katram komunikācijas pasākumam jāizvēlas atbilstošs plašsaziņas līdzeklis.

3.3.   Vēlēto pārstāvju loma līdzdalības demokrātijā

| 3.3.1. | Komunikācija, kurai jāaptver 495 miljoni eiropiešu, ir politiska līmeņa komunikācija par Eiropas projektu un tā izskaidro, ko Eiropas Savienība ir paveikusi, ko tā dara pašlaik, kādi ir tās turpmākie mērķi, kādas ir tās priekšrocības, ko Eiropa var sekmēt un kāpēc. Komunikācija jāīsteno valstīm, īpaši ministriem, kas piedalās Ministru padomē un ir vislabāk informēti par pieņemtajiem lēmumiem, kā arī vadošajiem politiķiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kuri uzrunā pilsoņus viņiem saprotamā valodā un ir tiem pietiekami tuvi un pazīstami, lai viņi tiktu uzklausīti. Eiropas kopējais mērķis visiem eiropiešiem ir viens, bet skaidrojums, kāpēc tā jāuzskata par ieguvumu konkrētajai personai, piemēram, Bulgārijas, Igaunijas vai Zviedrijas iedzīvotājam un valstij, būs atšķirīgs. |
| --- | --- |

3.3.1.

Komunikācija, kurai jāaptver 495 miljoni eiropiešu, ir politiska līmeņa komunikācija par Eiropas projektu un tā izskaidro, ko Eiropas Savienība ir paveikusi, ko tā dara pašlaik, kādi ir tās turpmākie mērķi, kādas ir tās priekšrocības, ko Eiropa var sekmēt un kāpēc. Komunikācija jāīsteno valstīm, īpaši ministriem, kas piedalās Ministru padomē un ir vislabāk informēti par pieņemtajiem lēmumiem, kā arī vadošajiem politiķiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kuri uzrunā pilsoņus viņiem saprotamā valodā un ir tiem pietiekami tuvi un pazīstami, lai viņi tiktu uzklausīti. Eiropas kopējais mērķis visiem eiropiešiem ir viens, bet skaidrojums, kāpēc tā jāuzskata par ieguvumu konkrētajai personai, piemēram, Bulgārijas, Igaunijas vai Zviedrijas iedzīvotājam un valstij, būs atšķirīgs.

| 3.3.2. | Komunikācijai par Eiropas projektu ir jābalstās uz līdzdalību, tajā jāņem vērā pilsoņu vajadzības, cerības un viedokļi. Tādēļ atbildīgajiem darbiniekiem ir jāuzklausa iedzīvotāju viedoklis. Pilsoņu viedokļu uzklausīšanu nevar nodrošināt no Briseles vai Strasbūras. Ar iedzīvotāju grupu aptaujām var uzzināt sabiedriskās domas viedokli, bet tās nespēj pārliecināt iedzīvotājus, ka viņi tiek uzklausīti. |
| --- | --- |

3.3.2.

Komunikācijai par Eiropas projektu ir jābalstās uz līdzdalību, tajā jāņem vērā pilsoņu vajadzības, cerības un viedokļi. Tādēļ atbildīgajiem darbiniekiem ir jāuzklausa iedzīvotāju viedoklis. Pilsoņu viedokļu uzklausīšanu nevar nodrošināt no Briseles vai Strasbūras. Ar iedzīvotāju grupu aptaujām var uzzināt sabiedriskās domas viedokli, bet tās nespēj pārliecināt iedzīvotājus, ka viņi tiek uzklausīti.

| 3.3.3. | Vietējiem vēlētajiem pārstāvjiem, kas ievēlēti pārstāvības demokrātijas ietvaros un kas darbojas vēlētājiem tuvākā līmenī, būs vieglāk uzzināt iedzīvotāju domas par Eiropas projektiem nekā sabiedriskās domas izpētes institūtiem. Tāpat arī pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem ir jāprasa to pilnvarotājiem, kāds ir viņu viedoklis par Eiropas līmenī risināmiem jautājumiem, kas skar viņu kompetences jomu. Ja vēlētie pārstāvji runās par Eiropu, par to runās arī prese. Tādā veidā Eiropas jautājumi tiktu plašāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos (vietējos preses izdevumos, televīzijā un radio) un vēlēto pārstāvju politiskajos blogos. |
| --- | --- |

3.3.3.

Vietējiem vēlētajiem pārstāvjiem, kas ievēlēti pārstāvības demokrātijas ietvaros un kas darbojas vēlētājiem tuvākā līmenī, būs vieglāk uzzināt iedzīvotāju domas par Eiropas projektiem nekā sabiedriskās domas izpētes institūtiem. Tāpat arī pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem ir jāprasa to pilnvarotājiem, kāds ir viņu viedoklis par Eiropas līmenī risināmiem jautājumiem, kas skar viņu kompetences jomu. Ja vēlētie pārstāvji runās par Eiropu, par to runās arī prese. Tādā veidā Eiropas jautājumi tiktu plašāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos (vietējos preses izdevumos, televīzijā un radio) un vēlēto pārstāvju politiskajos blogos.

| 3.3.4. | Dalībvalstu pārstāvjiem, ministriem, Eiropas Parlamenta deputātiem, EESK un Reģionu komitejas locekļiem, sociālajiem partneriem, NVO pārstāvjiem vai programmas komiteju valstu ierēdņiem katru gadu ir jāsniedz saviem vēlētājiem vai pilnvarotājiem atskaite par darbu Briselē (gada pārskats un sanāksme uz vietas). Eiropas veidošana notiek ne tikai Briselē, ikvienam šā procesa dalībniekam ir jāskaidro savā dalībvalstī, par ko lemj Briselē. Jāturpina iniciatīva “Atpakaļ uz skolu”. |
| --- | --- |

3.3.4.

Dalībvalstu pārstāvjiem, ministriem, Eiropas Parlamenta deputātiem, EESK un Reģionu komitejas locekļiem, sociālajiem partneriem, NVO pārstāvjiem vai programmas komiteju valstu ierēdņiem katru gadu ir jāsniedz saviem vēlētājiem vai pilnvarotājiem atskaite par darbu Briselē (gada pārskats un sanāksme uz vietas). Eiropas veidošana notiek ne tikai Briselē, ikvienam šā procesa dalībniekam ir jāskaidro savā dalībvalstī, par ko lemj Briselē. Jāturpina iniciatīva “Atpakaļ uz skolu”.

3.4.   Kopīga pilsoniskā izglītība Eiropā

| 3.4.1. | Eiropas līmenī ir jānodrošina skolēniem paredzēta kopīga pamatinformācija, kas visiem saprotamā valodā sniegtu informāciju par Eiropas Savienības vēsturi, tās darbību, vērtībām un mērķi. Ir svarīgi, lai šī pamatinformācija būtu kopīga visiem Eiropas jauniešiem un lai to apstiprinātu Eiropas Parlaments. Lai apmācītu skolēnus, vispirms ir jāapmāca vietējie vēlētie pārstāvji, kas ir iedzīvotājiem vistuvāk esošie valsts varas pārstāvji. Pamatinformācija ir jāapkopo vienkāršā dokumentā. Pamatinformācijā jāiekļauj Eiropas karogs, Eiropas karte un “Eiropas pilsoņa harta”; viena nodaļa jāvelta projekta būtībai: vēsturei un vērtībām, bet otra — Eiropas politikām un to ietekmei uz iedzīvotāju ikdienas dzīvi (robežu nojaukšana, euro, struktūrfondi, mobilitātes programmas, pamattiesību harta u.c.). Šis dokuments atspoguļo vienotību, kas izpaužas daudzveidībā, un tas būs pieejams ES 22 oficiālajās valodās. Katram Eiropas iedzīvotājam saņemot pasi, būtu jāsaņem arī šis dokuments. |
| --- | --- |

3.4.1.

Eiropas līmenī ir jānodrošina skolēniem paredzēta kopīga pamatinformācija, kas visiem saprotamā valodā sniegtu informāciju par Eiropas Savienības vēsturi, tās darbību, vērtībām un mērķi. Ir svarīgi, lai šī pamatinformācija būtu kopīga visiem Eiropas jauniešiem un lai to apstiprinātu Eiropas Parlaments. Lai apmācītu skolēnus, vispirms ir jāapmāca vietējie vēlētie pārstāvji, kas ir iedzīvotājiem vistuvāk esošie valsts varas pārstāvji. Pamatinformācija ir jāapkopo vienkāršā dokumentā. Pamatinformācijā jāiekļauj Eiropas karogs, Eiropas karte un “Eiropas pilsoņa harta”; viena nodaļa jāvelta projekta būtībai: vēsturei un vērtībām, bet otra — Eiropas politikām un to ietekmei uz iedzīvotāju ikdienas dzīvi (robežu nojaukšana, euro, struktūrfondi, mobilitātes programmas, pamattiesību harta u.c.). Šis dokuments atspoguļo vienotību, kas izpaužas daudzveidībā, un tas būs pieejams ES 22 oficiālajās valodās. Katram Eiropas iedzīvotājam saņemot pasi, būtu jāsaņem arī šis dokuments.

| 3.4.2. | Izglītošana Eiropas jautājumos ir galvenais uzdevums: katrā dalībvalstī ir jāpanāk šīs pamatinformācijas izplatīšana visos iespējamos līmeņos, iekļaujot to skolu mācību programmās, pilsoniskās izglītošanas mācību grāmatās, kā arī pasniedzēju, ierēdņu, žurnālistu, pilsoniskās sabiedrības dalībnieku un visu to, kas iesaistīti konsultāciju, koordinācijas un lēmumu pieņemšanas procesā Briselē, izglītošanā par Eiropas jautājumiem. Profesionālās tālākizglītības ietvaros var apmācīt arī darba ņēmējus. |
| --- | --- |

3.4.2.

Izglītošana Eiropas jautājumos ir galvenais uzdevums: katrā dalībvalstī ir jāpanāk šīs pamatinformācijas izplatīšana visos iespējamos līmeņos, iekļaujot to skolu mācību programmās, pilsoniskās izglītošanas mācību grāmatās, kā arī pasniedzēju, ierēdņu, žurnālistu, pilsoniskās sabiedrības dalībnieku un visu to, kas iesaistīti konsultāciju, koordinācijas un lēmumu pieņemšanas procesā Briselē, izglītošanā par Eiropas jautājumiem. Profesionālās tālākizglītības ietvaros var apmācīt arī darba ņēmējus.

| 3.4.3. | Lai pārliecinātos, ka šī informācija tiek apgūta, jautājumi par Eiropu ir jāiekļauj skolu un augstskolu eksāmenos, pasniedzēju un ierēdņu atlases konkursos un žurnālistikas skolās. Pasniedzējiem, kas izplata zināšanas par Eiropu, ir jāiekļaujas tīklā. |
| --- | --- |

3.4.3.

Lai pārliecinātos, ka šī informācija tiek apgūta, jautājumi par Eiropu ir jāiekļauj skolu un augstskolu eksāmenos, pasniedzēju un ierēdņu atlases konkursos un žurnālistikas skolās. Pasniedzējiem, kas izplata zināšanas par Eiropu, ir jāiekļaujas tīklā.

| 3.4.4. | Pamatinformācijā ietvertas Eiropas Savienībai raksturīgās vērtības, ar kurām tā atšķiras no citiem pasaules reģioniem:






  — | cieņpilna attieksme pret cilvēku, kas izpaužas ar nāvessoda atcelšanu, Strasbūras Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumu izpildi, privātās dzīves neaizskaramību un paaudžu solidaritāti; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Pamatinformācijā ietvertas Eiropas Savienībai raksturīgās vērtības, ar kurām tā atšķiras no citiem pasaules reģioniem:

—

cieņpilna attieksme pret cilvēku, kas izpaužas ar nāvessoda atcelšanu, Strasbūras Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumu izpildi, privātās dzīves neaizskaramību un paaudžu solidaritāti;

| — | kultūras daudzveidība kā individuālas tiesības, nevis dažādu kopienu nošķiršana; rasismam, antisemītismam un homofobijai piemērojams kriminālsods; |
| --- | --- |

—

kultūras daudzveidība kā individuālas tiesības, nevis dažādu kopienu nošķiršana; rasismam, antisemītismam un homofobijai piemērojams kriminālsods;

| — | Pamattiesību hartā iekļautas sociālās tiesības, sociālais dialogs un tiesību vienlīdzība; |
| --- | --- |

—

Pamattiesību hartā iekļautas sociālās tiesības, sociālais dialogs un tiesību vienlīdzība;

| — | “Eiropas Savienība kā tiesiska valsts”: tiesiskas valsts princips aizstāj principu, ka stiprākais uzvar. Tas attiecas ne tikai uz nacionālajām valstīm, bet arī uz Savienību kopumā. Ikviens iedzīvotājs var prasīt savu tiesību aizstāvību arī ārpus izcelsmes dalībvalsts robežām, un tas attiecināms gan uz valstu, gan arī Kopienas tiesībām; |
| --- | --- |

—

“Eiropas Savienība kā tiesiska valsts”: tiesiskas valsts princips aizstāj principu, ka stiprākais uzvar. Tas attiecas ne tikai uz nacionālajām valstīm, bet arī uz Savienību kopumā. Ikviens iedzīvotājs var prasīt savu tiesību aizstāvību arī ārpus izcelsmes dalībvalsts robežām, un tas attiecināms gan uz valstu, gan arī Kopienas tiesībām;

| — | starpvalstu, reģionu, paaudžu, sociālās solidaritātes telpa, kas izpaužas ar dažādu Eiropas fondu starpniecību. |
| --- | --- |

—

starpvalstu, reģionu, paaudžu, sociālās solidaritātes telpa, kas izpaužas ar dažādu Eiropas fondu starpniecību.

3.5.   Nodrošināt informāciju par Eiropu

| 3.5.1. | Starpniekiem arī turpmāk būs būtiska nozīme, informējot dažādus sabiedrības slāņus un veidojot izpratni par Eiropu. Lai palielinātu starpnieku nozīmi, tie jānodrošina ar nepieciešamajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

3.5.1.

Starpniekiem arī turpmāk būs būtiska nozīme, informējot dažādus sabiedrības slāņus un veidojot izpratni par Eiropu. Lai palielinātu starpnieku nozīmi, tie jānodrošina ar nepieciešamajiem līdzekļiem.

| 3.5.2. | Īpaši efektīvi viedokļu izplatīšanas jomā ir preses izdevumi, ko izdod pilsoniskās sabiedrības organizācijas — darba ņēmēju un darba devēju arodbiedrību organizācijas, savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības, lauksaimnieku federācijas, NVO u.c. papildus informācijai par Eiropas projektiem katrā attiecīgajā jomā šie plašsaziņas līdzekļi varētu sniegt vispārīgus salīdzinājumus par to, kas notiek citās Eiropas valstīs saistībā ar katru konkrēto tematu. Šos salīdzinājumus var izmantot valsts līmeņa debatēs par nepieciešamajām reformām. |
| --- | --- |

3.5.2.

Īpaši efektīvi viedokļu izplatīšanas jomā ir preses izdevumi, ko izdod pilsoniskās sabiedrības organizācijas — darba ņēmēju un darba devēju arodbiedrību organizācijas, savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības, lauksaimnieku federācijas, NVO u.c. papildus informācijai par Eiropas projektiem katrā attiecīgajā jomā šie plašsaziņas līdzekļi varētu sniegt vispārīgus salīdzinājumus par to, kas notiek citās Eiropas valstīs saistībā ar katru konkrēto tematu. Šos salīdzinājumus var izmantot valsts līmeņa debatēs par nepieciešamajām reformām.

| 3.5.3. | Ņemot vērā vietējo preses izdevumu plašo lasītāju loku un ierobežotos līdzekļus, Eiropas Savienība varētu nodrošināt šiem preses izdevumiem piekļuvi datu bāzēm visās valodās. |
| --- | --- |

3.5.3.

Ņemot vērā vietējo preses izdevumu plašo lasītāju loku un ierobežotos līdzekļus, Eiropas Savienība varētu nodrošināt šiem preses izdevumiem piekļuvi datu bāzēm visās valodās.

3.6.   Veicināt tikšanās un apmaiņu

| 3.6.1. | Apmaiņas programmu, tai skaitā Erasmus, pieredze liecina, ka tiešie kontakti starp eiropiešiem ir labākais veids, kā veidot piederības sajūtu Eiropai. Skolēnu un darba kolektīvu ekskursijas, kā arī pašvaldību, veco ļaužu pansionātu, sociālās un humānās palīdzības apvienību u.c. sadraudzība ir lieliska iespēja savstarpējās sapratnes veicināšanai. Pastāv arī citas iespējas, piemēram, pieņemt lēmumu, ka uz visiem arodbiedrību, darba devēju vai apvienību mācību kursiem tiek uzaicināts viens pārstāvis no citas dalībvalsts. Tāpat arī katra pašvaldību padome vismaz reizi gadā varētu uzņemt vienu vietējo vēlēto pārstāvi no citas Eiropas valsts. Eiropas civildienesta ietvaros jaunieši varētu iegūt profesionālo pieredzi kādā citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

3.6.1.

Apmaiņas programmu, tai skaitā Erasmus, pieredze liecina, ka tiešie kontakti starp eiropiešiem ir labākais veids, kā veidot piederības sajūtu Eiropai. Skolēnu un darba kolektīvu ekskursijas, kā arī pašvaldību, veco ļaužu pansionātu, sociālās un humānās palīdzības apvienību u.c. sadraudzība ir lieliska iespēja savstarpējās sapratnes veicināšanai. Pastāv arī citas iespējas, piemēram, pieņemt lēmumu, ka uz visiem arodbiedrību, darba devēju vai apvienību mācību kursiem tiek uzaicināts viens pārstāvis no citas dalībvalsts. Tāpat arī katra pašvaldību padome vismaz reizi gadā varētu uzņemt vienu vietējo vēlēto pārstāvi no citas Eiropas valsts. Eiropas civildienesta ietvaros jaunieši varētu iegūt profesionālo pieredzi kādā citā dalībvalstī.

| 3.6.2. | Ir daudz dažādu veidu, kā satikties un iepazīt vienam otru: bērnu pašpārvaldes padomju sadraudzība, tautas universitātes, kori, sporta sacensības. Ja tiktu novērsts šķērslis saistībā ar ceļojuma izmaksām, šādas tikšanās notiktu gluži dabiski. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ir daudz dažādu veidu, kā satikties un iepazīt vienam otru: bērnu pašpārvaldes padomju sadraudzība, tautas universitātes, kori, sporta sacensības. Ja tiktu novērsts šķērslis saistībā ar ceļojuma izmaksām, šādas tikšanās notiktu gluži dabiski.

| 3.6.3. | Lai biežāk rīkotu tematiskas tikšanās starp dalībvalstu iedzīvotājiem, ir nepieciešami līdzekļi no citām valstīm uzaicināto dalībnieku ceļa izdevumu finansēšanai. Labs piemērs ir Izglītības un kultūras ĢD “golden star” iniciatīva, kuras mērķis ir veicināt sadraudzības komiteju tikšanās un vietējās iniciatīvas. Ir jāizstrādā vienkārša, decentralizēta sistēma par salīdzinoši zemām izmaksām, bet ar augstu efektivitāti. Līdzekļus, kas ietaupīti, samazinot izdoto brošūru skaitu, varētu ieguldīt decentralizētā fondā, kas paredzēts Eiropas dalībvalstu atbilstīga līmeņa pārstāvju līdzdalībai arodbiedrību, pašvaldību, rūpniecības federāciju, sadraudzības komiteju u.c. rīkotajos pasākumos. Lai sekmētu vietēja līmeņa iesaistīšanos, šie līdzekļi segtu tikai ceļa izdevumus un tos vienkārši un ātri piešķirtu vietējās kontaktiestādes, piemēram, Europe direct vai Eiropas nami. Piešķirot līdzekļus, notiks konsultācijas ar Eiropas vietējiem darbiniekiem, izmantojot sarakstu, kurā iekļauti visi vietējā līmeņa darbinieki, kuriem ir pilnvaras koordinācijas vai lēmējiestādēs Briselē vai citur (Eiropas uzņēmumu padomes, augstskolu apmaiņas programmas ...). |
| --- | --- |

3.6.3.

Lai biežāk rīkotu tematiskas tikšanās starp dalībvalstu iedzīvotājiem, ir nepieciešami līdzekļi no citām valstīm uzaicināto dalībnieku ceļa izdevumu finansēšanai. Labs piemērs ir Izglītības un kultūras ĢD “golden star” iniciatīva, kuras mērķis ir veicināt sadraudzības komiteju tikšanās un vietējās iniciatīvas. Ir jāizstrādā vienkārša, decentralizēta sistēma par salīdzinoši zemām izmaksām, bet ar augstu efektivitāti. Līdzekļus, kas ietaupīti, samazinot izdoto brošūru skaitu, varētu ieguldīt decentralizētā fondā, kas paredzēts Eiropas dalībvalstu atbilstīga līmeņa pārstāvju līdzdalībai arodbiedrību, pašvaldību, rūpniecības federāciju, sadraudzības komiteju u.c. rīkotajos pasākumos. Lai sekmētu vietēja līmeņa iesaistīšanos, šie līdzekļi segtu tikai ceļa izdevumus un tos vienkārši un ātri piešķirtu vietējās kontaktiestādes, piemēram, Europe direct vai Eiropas nami. Piešķirot līdzekļus, notiks konsultācijas ar Eiropas vietējiem darbiniekiem, izmantojot sarakstu, kurā iekļauti visi vietējā līmeņa darbinieki, kuriem ir pilnvaras koordinācijas vai lēmējiestādēs Briselē vai citur (Eiropas uzņēmumu padomes, augstskolu apmaiņas programmas ...).

| 3.6.4. | Varētu arī rosināt ambiciozu ideju, ka katram eiropietim vienreiz dzīvē jāapmeklē Brisele, Strasbūra un Luksemburga, lai iepazītos ar ES iestādēm un lai labāk izprastu, kā darbojas Eiropas Savienība. |
| --- | --- |

3.6.4.

Varētu arī rosināt ambiciozu ideju, ka katram eiropietim vienreiz dzīvē jāapmeklē Brisele, Strasbūra un Luksemburga, lai iepazītos ar ES iestādēm un lai labāk izprastu, kā darbojas Eiropas Savienība.

| 3.6.5. | Kā minēts Komisijas paziņojumā par D plānu “Diskusijas par Eiropu”, būtu lietderīgi iestāžu līdzfinansētajos komunikācijas projektos iekļaut arī pārrobežu iniciatīvas. |
| --- | --- |

3.6.5.

Kā minēts Komisijas paziņojumā par D plānu “Diskusijas par Eiropu”, būtu lietderīgi iestāžu līdzfinansētajos komunikācijas projektos iekļaut arī pārrobežu iniciatīvas.

3.7.   Pašreizējo resursu efektīvāka izmantošana

| 3.7.1. | EESK atzinumi, kas visiem saprotamā veidā sniedz kopsavilkumu par tiesību aktu priekšlikumiem (atzinuma pieprasījumi) vai atspoguļo iedzīvotāju bažas (pašiniciatīvas atzinumi), ir nozīmīgi ne tikai to satura dēļ, bet galvenokārt tāpēc, ka tie ir pieejami visās Eiropas Savienības valodās, līdz ar to veidojot kopīgu pamatu pārdomām. |
| --- | --- |

3.7.1.

EESK atzinumi, kas visiem saprotamā veidā sniedz kopsavilkumu par tiesību aktu priekšlikumiem (atzinuma pieprasījumi) vai atspoguļo iedzīvotāju bažas (pašiniciatīvas atzinumi), ir nozīmīgi ne tikai to satura dēļ, bet galvenokārt tāpēc, ka tie ir pieejami visās Eiropas Savienības valodās, līdz ar to veidojot kopīgu pamatu pārdomām.

| 3.7.2. | Lai zinātu, kas notiek citur, ir vajadzīgs Eiropas mēroga plašsaziņas līdzeklis. Robežu nojaukšana izpaužas arī šādi: iepazīties, kā igauņi apsaimnieko atkritumus, kādas apkures sistēmas izmanto Barselonas iedzīvotāji, cik ilgs ir bērna kopšanas atvaļinājums Īrijā vai kā tiek aprēķinātas algas Rumānijā. Apzināties, ka vietējās problēmas ir gluži tādas pašas arī citur, un zināt, kādā veidā tās risina citviet, palīdzēs ikvienam justies kā vienotas Eiropas telpas pārstāvim. |
| --- | --- |

3.7.2.

Lai zinātu, kas notiek citur, ir vajadzīgs Eiropas mēroga plašsaziņas līdzeklis. Robežu nojaukšana izpaužas arī šādi: iepazīties, kā igauņi apsaimnieko atkritumus, kādas apkures sistēmas izmanto Barselonas iedzīvotāji, cik ilgs ir bērna kopšanas atvaļinājums Īrijā vai kā tiek aprēķinātas algas Rumānijā. Apzināties, ka vietējās problēmas ir gluži tādas pašas arī citur, un zināt, kādā veidā tās risina citviet, palīdzēs ikvienam justies kā vienotas Eiropas telpas pārstāvim.

| 3.7.3. | Starpvalstu audiovizuālajam plašsaziņas līdzeklim, piemēram, Euronews ir būtiska nozīme attēlu un reportāžu pārraidē. Ir jāpanāk, lai Eiropas lietu atspoguļošana tiktu iekļauta sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumā audiovizuālajā jomā valsts līmenī un jāattīsta Eiropas mēroga audiovizuālie sabiedriskie pakalpojumi. |
| --- | --- |

3.7.3.

Starpvalstu audiovizuālajam plašsaziņas līdzeklim, piemēram, Euronews ir būtiska nozīme attēlu un reportāžu pārraidē. Ir jāpanāk, lai Eiropas lietu atspoguļošana tiktu iekļauta sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumā audiovizuālajā jomā valsts līmenī un jāattīsta Eiropas mēroga audiovizuālie sabiedriskie pakalpojumi.

| 3.7.4 | Arī Eirovīzija varētu sekmēt atsevišķu notikumu regulāru atspoguļošanu un rosināt skatītāju interesi par Eiropu: Komisijas priekšsēdētāja vēlējumi visās valodās, Eiropas sporta sacensības u.c. |
| --- | --- |

3.7.4

Arī Eirovīzija varētu sekmēt atsevišķu notikumu regulāru atspoguļošanu un rosināt skatītāju interesi par Eiropu: Komisijas priekšsēdētāja vēlējumi visās valodās, Eiropas sporta sacensības u.c.

3.8.   Eiropa nav ārzemes

| 3.8.1. | Pārāk daudzās Eiropas Savienības dalībvalstīs Eiropas lietas ir ārlietu ministrijas kompetencē, pārāk daudzos plašsaziņas līdzekļos informācija par Eiropu tiek apskatīta sadaļā “notikumi ārzemēs”, pārāk daudzās organizācijās ar Eiropas jautājumiem nodarbojas starptautiskie dienesti. Tā kā darbs ar Eiropas direktīvām ir dalībvalstu parlamentu ziņā un tās attiecas uz visām sabiedrības jomām, Eiropas lietas nav vis “ārlietas”, bet gan “iekšlietas”. Eiropas lietas skar visas dalībvalstu politikas.. Ir jāizveido pilntiesīgas Eiropas lietu ministrijas, kurām ir savi analītiskie, prognožu, komunikācijas un pilsoniskās sabiedrības atbalsta dienesti. |
| --- | --- |

3.8.1.

Pārāk daudzās Eiropas Savienības dalībvalstīs Eiropas lietas ir ārlietu ministrijas kompetencē, pārāk daudzos plašsaziņas līdzekļos informācija par Eiropu tiek apskatīta sadaļā “notikumi ārzemēs”, pārāk daudzās organizācijās ar Eiropas jautājumiem nodarbojas starptautiskie dienesti. Tā kā darbs ar Eiropas direktīvām ir dalībvalstu parlamentu ziņā un tās attiecas uz visām sabiedrības jomām, Eiropas lietas nav vis “ārlietas”, bet gan “iekšlietas”. Eiropas lietas skar visas dalībvalstu politikas.. Ir jāizveido pilntiesīgas Eiropas lietu ministrijas, kurām ir savi analītiskie, prognožu, komunikācijas un pilsoniskās sabiedrības atbalsta dienesti.

| 3.8.2. | Tāpat, risinot kādu jautājumu, ir jāskata tā Eiropas dimensija un jānoskaidro, kā šo jautājumu risina citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.8.2.

Tāpat, risinot kādu jautājumu, ir jāskata tā Eiropas dimensija un jānoskaidro, kā šo jautājumu risina citās dalībvalstīs.

| 3.8.3. | Ārzemes sākas aiz Eiropas Savienības robežām, nevis aiz dalībvalstu robežām. “Eiropas modeļa” pievilcīgums to valstu, kas nav ES dalībvalstis, skatījumā palīdz mums apzināties Eiropas Savienības priekšrocības, veidojot plašu tirgu vai demokrātisku starpvalstu modeli daudzveidības pārvaldībai. |
| --- | --- |

3.8.3.

Ārzemes sākas aiz Eiropas Savienības robežām, nevis aiz dalībvalstu robežām. “Eiropas modeļa” pievilcīgums to valstu, kas nav ES dalībvalstis, skatījumā palīdz mums apzināties Eiropas Savienības priekšrocības, veidojot plašu tirgu vai demokrātisku starpvalstu modeli daudzveidības pārvaldībai.

| 3.8.4. | Informatīvu semināru organizēšana citu kontinentu valstu amatpersonām par Eiropas Savienības vēsturi un darbību var uzlabot Eiropas tēlu gan ārpus ES robežām, gan Eiropas Savienībā, un popularizēt Eiropas vērtības visā pasaulē. |
| --- | --- |

3.8.4.

Informatīvu semināru organizēšana citu kontinentu valstu amatpersonām par Eiropas Savienības vēsturi un darbību var uzlabot Eiropas tēlu gan ārpus ES robežām, gan Eiropas Savienībā, un popularizēt Eiropas vērtības visā pasaulē.

3.9.   Pasākumu organizēšana

| 3.9.1. | Ir zināms, ka komunikācija būs efektīva tikai tad, ja tiks organizēti jauni pasākumi un izmantoti iepriekš plānoti pasākumi. Kāpēc gan, piemēram, starptautiskajos sporta pasākumos, pasniedzot uzvarētājiem medaļas, vienlaikus ar nacionālās valsts karogu nepacelt arī Eiropas Savienības karogu? Vai arī uz sportistu krekliņiem līdzās attiecīgās valsts karogam neattēlot arī Eiropas karogu? Vai arī olimpiskajās spēlēs apkopot ES sportistu izcīnīto medaļu skaitu? |
| --- | --- |

3.9.1.

Ir zināms, ka komunikācija būs efektīva tikai tad, ja tiks organizēti jauni pasākumi un izmantoti iepriekš plānoti pasākumi. Kāpēc gan, piemēram, starptautiskajos sporta pasākumos, pasniedzot uzvarētājiem medaļas, vienlaikus ar nacionālās valsts karogu nepacelt arī Eiropas Savienības karogu? Vai arī uz sportistu krekliņiem līdzās attiecīgās valsts karogam neattēlot arī Eiropas karogu? Vai arī olimpiskajās spēlēs apkopot ES sportistu izcīnīto medaļu skaitu?

| 3.9.2. | Arī Eiropas Parlamenta vēlēšanas un Berlīnes mūra krišanas gadadiena ir notikumi, kurus nevajadzētu atstāt neievērotus. Turklāt Eiropas diena 9. maijā ir jāizsludina par svētku dienu, ja nepieciešams, aizstājot kādu citu svētku dienu. Eiropas pasākumiem ir jānotiek arī ārpus Briseles un jāpiešķir valsts svētkiem Eiropas dimensija. |
| --- | --- |

3.9.2.

Arī Eiropas Parlamenta vēlēšanas un Berlīnes mūra krišanas gadadiena ir notikumi, kurus nevajadzētu atstāt neievērotus. Turklāt Eiropas diena 9. maijā ir jāizsludina par svētku dienu, ja nepieciešams, aizstājot kādu citu svētku dienu. Eiropas pasākumiem ir jānotiek arī ārpus Briseles un jāpiešķir valsts svētkiem Eiropas dimensija.

4.   Komitejas iepriekšējie ieteikumi

| 4.1. | Komiteja atgādina par Komisijai iesniegtajiem ieteikumiem komunikācijas jomā, proti, ieteikumiem, kas iekļauti 2005. gada oktobra atzinuma “Pārdomu periods: struktūra, tēmas un mehānisms debašu par Eiropas Savienību novērtēšanai” pielikumā (CESE 1249/2005
   (4)), 2005. gada decembra atzinumā “Komisijas ieguldījums pārdomu periodā un pēc tā: D plāns — Demokrātija, dialogs un debates” (CESE 1499/2005
   (5)), 2006. gada jūlija atzinumā “Baltā grāmata par Eiropas komunikācijas politiku” (CESE 972/2006
   (6)) un 2008. gada aprīlī pieņemtajā atzinumā “Partnerība komunikācijā par Eiropu” (CESE 774/2008). |
| --- | --- |

4.1.

Komiteja atgādina par Komisijai iesniegtajiem ieteikumiem komunikācijas jomā, proti, ieteikumiem, kas iekļauti 2005. gada oktobra atzinuma “Pārdomu periods: struktūra, tēmas un mehānisms debašu par Eiropas Savienību novērtēšanai” pielikumā (CESE 1249/2005
   (4)), 2005. gada decembra atzinumā “Komisijas ieguldījums pārdomu periodā un pēc tā: D plāns — Demokrātija, dialogs un debates” (CESE 1499/2005
   (5)), 2006. gada jūlija atzinumā “Baltā grāmata par Eiropas komunikācijas politiku” (CESE 972/2006
   (6)) un 2008. gada aprīlī pieņemtajā atzinumā “Partnerība komunikācijā par Eiropu” (CESE 774/2008).

Briselē, 2008 gada 10. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

galvenā ziņotāja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2008) 158 galīgā redakcija, Briselē 2.4.2008.

1

(2)  EESK 2006. gada 26. oktobra atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Jauna daudzvalodības pamatstratēģija”, ziņotāja Le Nouail Marliere kdze (OV C 324, 30.12.2006., 66.-68. lpp.), 2008. gada jūlijā izskatītais izpētes atzinums “Daudzvalodība” SOC 306, ziņotāja Le Nouail Marliere kdze, kā arī Amin Maalouf grupas priekšlikumi.

2

Le Nouail Marliere

Le Nouail Marliere

Amin Maalouf

(3)  OV C 309, 16.12.2006., 115.-119. lpp.

3

(4)  OV C 28, 3.2.2006, 42.-46. lpp.

4

(5)  OV C 65, 17.3.2006., 92.-93. lpp.

5

(6)  OV C 309, 16.12.2006., 115.-119. lpp.

6

---