# Eiropas Savienības C 108E/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2009.108.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 108E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 12. maijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2009.108.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 108E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 12. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | Padome |
| 2009/C 108E/01 | 2009. gada 5. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 17/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Padome

2009/C 108E/01

2009. gada 5. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 17/2009, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Padome

| 12.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 108/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 17/2009,

ko Padome pieņēmusi 2009. gada 5. martā

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi

2009/C 108 E/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu vīzas pieteikumu iesniedzēju pārliecinošu pārbaudi un identifikāciju, Vīzu informācijas sistēmā (VIS), kas izveidota ar Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmumu 2004/512/EK (3), ir jāapstrādā biometriskie dati un jārada šo biometrisko identifikatoru apkopošanas tiesiskais regulējums. Turklāt VIS īstenošanai ir vajadzīgas jaunas organizācijas formas vīzu pieteikumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu vīzas pieteikumu iesniedzēju pārliecinošu pārbaudi un identifikāciju, Vīzu informācijas sistēmā (VIS), kas izveidota ar Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmumu 2004/512/EK (3), ir jāapstrādā biometriskie dati un jārada šo biometrisko identifikatoru apkopošanas tiesiskais regulējums. Turklāt VIS īstenošanai ir vajadzīgas jaunas organizācijas formas vīzu pieteikumu pieņemšanai.

| (2) | Biometrisko identifikatoru integrācija VIS ir svarīgs jaunu elementu izmantošanas pasākums, ar kuru izveido drošāku saikni starp vīzas turētāju un pasi, lai izvairītos no viltotas identitātes izmantošanas gadījumiem. Tādēļ noteikumam par pieteikuma iesniedzēja personisku ierašanos – vismaz pirmā pieteikuma iesniegšanas reizē – vajadzētu būt vienai no pamatprasībām, kas jāizpilda, lai izsniegtu vīzu, reģistrējot biometriskos identifikatorus VIS. |
| --- | --- |

(2)

Biometrisko identifikatoru integrācija VIS ir svarīgs jaunu elementu izmantošanas pasākums, ar kuru izveido drošāku saikni starp vīzas turētāju un pasi, lai izvairītos no viltotas identitātes izmantošanas gadījumiem. Tādēļ noteikumam par pieteikuma iesniedzēja personisku ierašanos – vismaz pirmā pieteikuma iesniegšanas reizē – vajadzētu būt vienai no pamatprasībām, kas jāizpilda, lai izsniegtu vīzu, reģistrējot biometriskos identifikatorus VIS.

| (3) | Biometrisko identifikatoru izvēle ir izdarīta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (4) (“VIS regula”). |
| --- | --- |

(3)

Biometrisko identifikatoru izvēle ir izdarīta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (4) (“VIS regula”).

| (4) | Šajā regulā noteikti biometrisko identifikatoru ieguves standarti, atsaucoties uz attiecīgajiem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) noteikumiem. Lai nodrošinātu standartu savietojamību, sīkākas tehniskās specifikācijas nav vajadzīgas. |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā noteikti biometrisko identifikatoru ieguves standarti, atsaucoties uz attiecīgajiem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) noteikumiem. Lai nodrošinātu standartu savietojamību, sīkākas tehniskās specifikācijas nav vajadzīgas.

| (5) | Jebkuru dokumentu, datus vai biometriskos identifikatorus, ko vīzas pieteikuma procesā saņem dalībvalsts, uzskata par “konsulāru dokumentu” saskaņā ar Vīnes 1963. gada 24. aprīļa Konvenciju par konsulārajiem sakariem, un atbilstīgi ar to rīkojas. |
| --- | --- |

(5)

Jebkuru dokumentu, datus vai biometriskos identifikatorus, ko vīzas pieteikuma procesā saņem dalībvalsts, uzskata par “konsulāru dokumentu” saskaņā ar Vīnes 1963. gada 24. aprīļa Konvenciju par konsulārajiem sakariem, un atbilstīgi ar to rīkojas.

| (6) | Lai atvieglotu pieteikumu iesniedzēju reģistrāciju un samazinātu dalībvalstu izmaksas, papildus pašreizējiem pārstāvības noteikumiem ir jāparedz jaunas organizatoriskas iespējas. Vispirms Kopīgā konsulārā instrukcija diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem (5) būtu jāpapildina, nosakot īpašu pārstāvības veidu, kurā ietilpst tikai pieteikumu pieņemšana un biometrisko identifikatoru reģistrācija. |
| --- | --- |

(6)

Lai atvieglotu pieteikumu iesniedzēju reģistrāciju un samazinātu dalībvalstu izmaksas, papildus pašreizējiem pārstāvības noteikumiem ir jāparedz jaunas organizatoriskas iespējas. Vispirms Kopīgā konsulārā instrukcija diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem (5) būtu jāpapildina, nosakot īpašu pārstāvības veidu, kurā ietilpst tikai pieteikumu pieņemšana un biometrisko identifikatoru reģistrācija.

| (7) | Būtu jāievieš citas iespējas, piemēram, kopīga atrašanās vieta, kopīgi pieteikumu pieņemšanas centri, goda konsuli un sadarbība ar ārpakalpojumu sniedzējiem. Būtu jāizveido piemērots šo iespēju tiesiskais regulējums, jo īpaši ņemot vērā datu aizsardzības aspektus. Dalībvalstīm saskaņā ar šajā tiesiskajā regulējumā paredzētajiem nosacījumiem būtu jānosaka, kāda veida organizatorisko struktūru tās izmantos katrā attiecīgajā trešā valstī. Komisijai būtu jāpublicē šādu struktūru sīks apraksts. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāievieš citas iespējas, piemēram, kopīga atrašanās vieta, kopīgi pieteikumu pieņemšanas centri, goda konsuli un sadarbība ar ārpakalpojumu sniedzējiem. Būtu jāizveido piemērots šo iespēju tiesiskais regulējums, jo īpaši ņemot vērā datu aizsardzības aspektus. Dalībvalstīm saskaņā ar šajā tiesiskajā regulējumā paredzētajiem nosacījumiem būtu jānosaka, kāda veida organizatorisko struktūru tās izmantos katrā attiecīgajā trešā valstī. Komisijai būtu jāpublicē šādu struktūru sīks apraksts.

| (8) | Organizējot sadarbību, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem tiek norādīta dalībvalsts, kura ir atbildīga par viņu pieteikumu apstrādi. |
| --- | --- |

(8)

Organizējot sadarbību, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem tiek norādīta dalībvalsts, kura ir atbildīga par viņu pieteikumu apstrādi.

| (9) | Ir jāparedz noteikums situācijām, kad dalībvalstis nolemj sadarboties ar ārpakalpojumu sniedzēju pieteikumu pieņemšanā, lai paātrinātu procedūru. Šādu lēmumu var pieņemt, ja īpašu apstākļu vai vietējās situācijas dēļ attiecīgajai dalībvalstij nav lietderīga sadarbība ar citām dalībvalstīm, lai deleģētu ierobežotu pārstāvību, veidotu kopīgu atrašanās vietu vai kopīgu pieteikumu pieņemšanas centru. Šādai kārtībai vajadzētu būt saskaņā ar vispārējiem vīzu izsniegšanas principiem, ievērojot datu aizsardzības prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (6). Turklāt, nosakot un īstenojot šādus pasākumus, būtu jāņem vērā vajadzība novērst vīzu izdevīgākas iegādes iespējas. |
| --- | --- |

(9)

Ir jāparedz noteikums situācijām, kad dalībvalstis nolemj sadarboties ar ārpakalpojumu sniedzēju pieteikumu pieņemšanā, lai paātrinātu procedūru. Šādu lēmumu var pieņemt, ja īpašu apstākļu vai vietējās situācijas dēļ attiecīgajai dalībvalstij nav lietderīga sadarbība ar citām dalībvalstīm, lai deleģētu ierobežotu pārstāvību, veidotu kopīgu atrašanās vietu vai kopīgu pieteikumu pieņemšanas centru. Šādai kārtībai vajadzētu būt saskaņā ar vispārējiem vīzu izsniegšanas principiem, ievērojot datu aizsardzības prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (6). Turklāt, nosakot un īstenojot šādus pasākumus, būtu jāņem vērā vajadzība novērst vīzu izdevīgākas iegādes iespējas.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar ārpakalpojumu sniedzējiem, pamatojoties uz juridisku instrumentu, kurā būtu jāietver noteikumus par precīziem pakalpojumu sniedzēja uzdevumiem, tiešu un neierobežotu piekļuvi pakalpojumu sniedzēju telpām, informāciju par pieteikumu iesniedzēju, kā arī konfidencialitāti un sadarbības pārtraukšanas vai izbeigšanas apstākļiem, nosacījumiem un procedūru. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar ārpakalpojumu sniedzējiem, pamatojoties uz juridisku instrumentu, kurā būtu jāietver noteikumus par precīziem pakalpojumu sniedzēja uzdevumiem, tiešu un neierobežotu piekļuvi pakalpojumu sniedzēju telpām, informāciju par pieteikumu iesniedzēju, kā arī konfidencialitāti un sadarbības pārtraukšanas vai izbeigšanas apstākļiem, nosacījumiem un procedūru.

| (11) | Ar šo regulu, kura dalībvalstīm ļauj sadarboties ar ārpakalpojumu sniedzējiem, lai pieņemtu pieteikumus, vienlaikus pieteikumu iesniegšanai izveidojot “vienas pieturas aģentūras” principu, ir radīta atkāpe no vispārējā noteikuma, kas prasa ierasties personiski, kā paredzēts Kopīgās konsulārās instrukcijas III daļas 4. punktā. Tas neskar iespēju, ka pieteikuma iesniedzēju aicina uz individuālām pārrunām, kā arī to, ka paredz turpmākus juridiskus instrumentus, ar ko reglamentē šos jautājumus. |
| --- | --- |

(11)

Ar šo regulu, kura dalībvalstīm ļauj sadarboties ar ārpakalpojumu sniedzējiem, lai pieņemtu pieteikumus, vienlaikus pieteikumu iesniegšanai izveidojot “vienas pieturas aģentūras” principu, ir radīta atkāpe no vispārējā noteikuma, kas prasa ierasties personiski, kā paredzēts Kopīgās konsulārās instrukcijas III daļas 4. punktā. Tas neskar iespēju, ka pieteikuma iesniedzēju aicina uz individuālām pārrunām, kā arī to, ka paredz turpmākus juridiskus instrumentus, ar ko reglamentē šos jautājumus.

| (12) | Lai nodrošinātu atbilstību datu aizsardzības prasībām, ir notikušas apspriedes ar darba grupu, kas izveidota ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu atbilstību datu aizsardzības prasībām, ir notikušas apspriedes ar darba grupu, kas izveidota ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu.

| (13) | Personas datu apstrādei, ko veic saskaņā ar šo regulu, piemēro Direktīvu 95/46/EK. |
| --- | --- |

(13)

Personas datu apstrādei, ko veic saskaņā ar šo regulu, piemēro Direktīvu 95/46/EK.

| (14) | Dalībvalstīm būtu jāsaglabā iespēja, ka visi pieteikumu iesniedzēji var pieteikumus iesniegt tieši šo dalībvalstu diplomātiskajās vai konsulārajās pārstāvniecībās. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm būtu jāsaglabā iespēja, ka visi pieteikumu iesniedzēji var pieteikumus iesniegt tieši šo dalībvalstu diplomātiskajās vai konsulārajās pārstāvniecībās.

| (15) | Lai vienkāršotu katra nākamā pieteikuma procedūru, būtu jāparedz iespēja, ka 59 mēnešus no pirmās datu ievades VIS var izmantot pirkstu nospiedumu kopijas. Ja šis laikposms ir pagājis, pirkstu nospiedumi būtu jāiegūst no jauna. |
| --- | --- |

(15)

Lai vienkāršotu katra nākamā pieteikuma procedūru, būtu jāparedz iespēja, ka 59 mēnešus no pirmās datu ievades VIS var izmantot pirkstu nospiedumu kopijas. Ja šis laikposms ir pagājis, pirkstu nospiedumi būtu jāiegūst no jauna.

| (16) | Tā kā ir ieviesta prasība iegūt biometriskus identifikatorus, komercstarpniekus, piemēram, ceļojumu aģentūras, vairs nevarēs izmantot pirmā pieteikuma gadījumā, un tos varēs izmantot tikai nākamos vīzas pieteikumos. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā ir ieviesta prasība iegūt biometriskus identifikatorus, komercstarpniekus, piemēram, ceļojumu aģentūras, vairs nevarēs izmantot pirmā pieteikuma gadījumā, un tos varēs izmantot tikai nākamos vīzas pieteikumos.

| (17) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Kopīgā konsulārā instrukcija. |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Kopīgā konsulārā instrukcija.

| (18) | Trīs gadus pēc VIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisijai būtu jāsniedz ziņojums par šīs regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(18)

Trīs gadus pēc VIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisijai būtu jāsniedz ziņojums par šīs regulas īstenošanu.

| (19) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, vīzas pieteikumu pieņemšanas un apstrādes organizēšanu, lai nodrošinātu biometrisko datu ievietošanu VIS sistēmā, un kopēju standartu un savstarpēji savietojamu biometrisko identifikatoru, un kopēju noteikumu ieviešanu visām dalībvalstīm, kas piedalās Kopienas kopējā vīzu politikā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, vīzas pieteikumu pieņemšanas un apstrādes organizēšanu, lai nodrošinātu biometrisko datu ievietošanu VIS sistēmā, un kopēju standartu un savstarpēji savietojamu biometrisko identifikatoru, un kopēju noteikumu ieviešanu visām dalībvalstīm, kas piedalās Kopienas kopējā vīzu politikā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (20) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula papildina Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļai, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas dienas būtu jāizlemj, vai tā šo regulu transponēs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula papildina Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļai, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas dienas būtu jāizlemj, vai tā šo regulu transponēs savos tiesību aktos.

| (21) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7) – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK (8) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7) – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK (8) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.

| (22) | Šī regula papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(22)

Šī regula papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (23) | Šī regula papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (10). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(23)

Šī regula papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (10). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (24) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11) – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/146/EK (12). |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11) – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/146/EK (12).

| (25) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B. punktā, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK (13). |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B. punktā, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK (13).

| (26) | Attiecībā uz Kipru šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus vai citādi attiecas uz to nozīmē, kas paredzēta 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz Kipru šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus vai citādi attiecas uz to nozīmē, kas paredzēta 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā.

| (27) | Šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus vai citādi attiecas uz to nozīmē, kas paredzēta 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, |
| --- | --- |

(27)

Šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus vai citādi attiecas uz to nozīmē, kas paredzēta 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Kopīgās konsulārās instrukcijas grozījumi

Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām ar šo groza šādi:

| 1) | instrukcijas II daļu groza šādi:






  a) | 1.2. punkta b) apakšpunktam pievieno šādas daļas:
  “Dalībvalsts var arī pārstāvēt vienu vai vairākas citas dalībvalstis ierobežotā veidā – vienīgi, lai pieņemtu pieteikumus un reģistrētu biometriskos identifikatorus. Piemēro attiecīgos 1.2. punkta c) un e) apakšpunkta noteikumus. Datņu un datu saņemšanu un nodošanu pārstāvētajai dalībvalstij veic, ievērojot attiecīgos datu aizsardzības un drošības noteikumus.
  Pārstāvētā(-s) dalībvalsts(-is) nodrošina, ka dati, ko no pārstāvētājas valsts iestādēm elektroniski vai fiziski uz elektronisko datu nesēja pārsūta pārstāvētās valsts iestādēm, ir pilnībā šifrēti.
  Trešās valstīs, kas aizliedz, ka šifrē datus, ko no pārstāvētājas valsts iestādēm paredzēts elektroniski pārsūtīt pārstāvētās valsts iestādēm, pārstāvētā dalībvalsts(-is) neļauj pārstāvētājai dalībvalstij datus pārsūtīt elektroniski.
  Šādos gadījumos attiecīgā pārstāvētā dalībvalsts(-is) nodrošina, ka elektroniskus datus no pārstāvētājas valsts iestādēm uz pārstāvētās valsts iestādēm nodod fiziski – pilnībā šifrētā formā saglabātus elektronisko datu nesējā, ar dalībvalsts konsulāro ierēdņu starpniecību, vai, ja šāda nodošana prasītu nesamērīgus vai nepamatotus pasākumus – citādi, nodrošinot drošumu un drošību, piemēram, izmantojot atzītus uzņēmumus, kam attiecīgā trešā valstī ir pieredze konfidenciālu dokumentu un datu transportēšanā.
  Datu pārsūtīšanas drošības līmeni vienmēr pielāgo datu konfidencialitātei.
  Dalībvalstis vai Kopiena cenšas panākt vienošanos ar attiecīgām trešām valstīm, lai atceltu to datu šifrēšanas aizliegumu, kurus paredzēts elektroniski pārsūtīt starp attiecīgām dalībvalstu iestādēm.”; |
| --- | --- | --- |

1)

instrukcijas II daļu groza šādi:

a)

1.2. punkta b) apakšpunktam pievieno šādas daļas:

“Dalībvalsts var arī pārstāvēt vienu vai vairākas citas dalībvalstis ierobežotā veidā – vienīgi, lai pieņemtu pieteikumus un reģistrētu biometriskos identifikatorus. Piemēro attiecīgos 1.2. punkta c) un e) apakšpunkta noteikumus. Datņu un datu saņemšanu un nodošanu pārstāvētajai dalībvalstij veic, ievērojot attiecīgos datu aizsardzības un drošības noteikumus.

Pārstāvētā(-s) dalībvalsts(-is) nodrošina, ka dati, ko no pārstāvētājas valsts iestādēm elektroniski vai fiziski uz elektronisko datu nesēja pārsūta pārstāvētās valsts iestādēm, ir pilnībā šifrēti.

Trešās valstīs, kas aizliedz, ka šifrē datus, ko no pārstāvētājas valsts iestādēm paredzēts elektroniski pārsūtīt pārstāvētās valsts iestādēm, pārstāvētā dalībvalsts(-is) neļauj pārstāvētājai dalībvalstij datus pārsūtīt elektroniski.

Šādos gadījumos attiecīgā pārstāvētā dalībvalsts(-is) nodrošina, ka elektroniskus datus no pārstāvētājas valsts iestādēm uz pārstāvētās valsts iestādēm nodod fiziski – pilnībā šifrētā formā saglabātus elektronisko datu nesējā, ar dalībvalsts konsulāro ierēdņu starpniecību, vai, ja šāda nodošana prasītu nesamērīgus vai nepamatotus pasākumus – citādi, nodrošinot drošumu un drošību, piemēram, izmantojot atzītus uzņēmumus, kam attiecīgā trešā valstī ir pieredze konfidenciālu dokumentu un datu transportēšanā.

Datu pārsūtīšanas drošības līmeni vienmēr pielāgo datu konfidencialitātei.

Dalībvalstis vai Kopiena cenšas panākt vienošanos ar attiecīgām trešām valstīm, lai atceltu to datu šifrēšanas aizliegumu, kurus paredzēts elektroniski pārsūtīt starp attiecīgām dalībvalstu iestādēm.”;

| b) | d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:
  “Ja vienotu vīzu izsniedz atbilstīgi a) un b) apakšpunktam, pārstāvību un ierobežotu pārstāvību atspoguļo pārstāvības tabulā vienotu vīzu izsniegšanai, kas sniegta 18. pielikumā.”; |
| --- | --- |

b)

d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“Ja vienotu vīzu izsniedz atbilstīgi a) un b) apakšpunktam, pārstāvību un ierobežotu pārstāvību atspoguļo pārstāvības tabulā vienotu vīzu izsniegšanai, kas sniegta 18. pielikumā.”;

| 2) | instrukcijas III daļu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Vīzas pieteikumi

  1.1.   Vīzas pieteikuma veidlapas un pieteikuma veidlapu skaits

  Pieteikumu iesniedzējiem ir arī jāaizpilda vienotas vīzas pieteikuma veidlapa. Vienotas vīzas pieteikums jāaizpilda, lietojot saskaņotu veidlapu, kuras paraugs ir 16. pielikumā.
  Aizpilda vismaz vienu pieteikuma veidlapas eksemplāru tā, lai to varētu izmantot, apspriežoties ar centrālajām iestādēm. Dalībvalstis var, ciktāl to nosaka valsts administratīvās procedūras, pieprasīt vairākus pieteikuma eksemplārus.
  1.2.   Biometriskie identifikatori

  a)   Dalībvalstis saskaņā ar drošības pasākumiem, kas noteikti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām, iegūst vīzas pieprasītāja biometriskos identifikatorus, proti, sejas attēlu un 10 pirkstu nospiedumus.
  Pirmoreiz iesniedzot vīzas pieteikumu, pieteikuma iesniedzējam pieprasa ierasties personiski. Iesniedzot šo pirmo pieteikumu, tiek iegūti šādi biometriskie identifikatori:






  — | pieteikuma iesniegšanas laikā fotografēta vai skenēta fotogrāfija un |
| --- | --- | --- | --- |

2)

instrukcijas III daļu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Vīzas pieteikumi

1.1.   Vīzas pieteikuma veidlapas un pieteikuma veidlapu skaits

Pieteikumu iesniedzējiem ir arī jāaizpilda vienotas vīzas pieteikuma veidlapa. Vienotas vīzas pieteikums jāaizpilda, lietojot saskaņotu veidlapu, kuras paraugs ir 16. pielikumā.

Aizpilda vismaz vienu pieteikuma veidlapas eksemplāru tā, lai to varētu izmantot, apspriežoties ar centrālajām iestādēm. Dalībvalstis var, ciktāl to nosaka valsts administratīvās procedūras, pieprasīt vairākus pieteikuma eksemplārus.

1.2.   Biometriskie identifikatori

a)   Dalībvalstis saskaņā ar drošības pasākumiem, kas noteikti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām, iegūst vīzas pieprasītāja biometriskos identifikatorus, proti, sejas attēlu un 10 pirkstu nospiedumus.

Pirmoreiz iesniedzot vīzas pieteikumu, pieteikuma iesniedzējam pieprasa ierasties personiski. Iesniedzot šo pirmo pieteikumu, tiek iegūti šādi biometriskie identifikatori:

—

pieteikuma iesniegšanas laikā fotografēta vai skenēta fotogrāfija un

| — | 10 pirkstu virsmas nospiedumi digitālā formātā. |
| --- | --- |

—

10 pirkstu virsmas nospiedumi digitālā formātā.

Ja pirkstu nospiedumi, kas no pieteikuma iesniedzēja iegūti saistībā ar agrāk iesniegtu pieteikumu, ir iekļauti Vīzu informācijas sistēmā (VIS) pirms mazāk nekā 59 mēnešiem, skaitot no jaunā pieteikuma iesniegšanas dienas, tad nākamo pieteikumu vajadzībām izmanto to kopijas.

Tomēr, ja ir pamatotas šaubas par vīzas pieteikuma iesniedzēja identitāti, diplomātiskais dienests vai konsulārā pārstāvniecība pirkstu nospiedumus iegūst iepriekšminētajā termiņā.

Turklāt, ja, iesniedzot pieteikumu, nav iespējams uzreiz apstiprināt, ka pirkstu nospiedumi ir iegūti iepriekšminētajā termiņā, pieteikuma iesniedzējs var lūgt, lai iegūst viņa pirksta nospiedumus.

Saskaņā ar VIS regulas 9. panta 5. punktu VIS saglabā katram pieteikumam pievienoto fotogrāfiju. Lai to izdarītu, nav vajadzīga pieteikuma iesniedzēja personiska ierašanās.

Fotogrāfijas tehniskās specifikācijas atbilst starptautiskiem standartiem, kas noteikti ICAO Dok. 9303. 1.daļā, 6. izdevumā.

Pirkstu nospiedumus ņem saskaņā ar ICAO standartiem un Komisijas Lēmumu 2006/648/EK (2006. gada 22. septembris), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas biometrisko pazīmju standartiem saistībā ar Vīzu informācijas sistēmas attīstību (14).

Biometriskos identifikatorus ņem kvalificēti un attiecīgi pilnvaroti diplomātisko dienestu vai konsulāro pārstāvniecību un par vīzu izdošanu uz robežām atbildīgo iestāžu darbinieki. Diplomātisko dienestu vai konsulāro pārstāvniecību uzraudzībā biometriskos identifikatorus var ņemt arī kvalificēti un attiecīgi pilnvaroti goda konsulātu vai VII daļas 1.3 un 1.4. punktā minētā ārpakalpojumu sniedzēja darbinieki.

Datus VIS ievada tikai attiecīgi pilnvaroti konsulārie darbinieki saskaņā ar VIS regulas 6. panta 1. punktu, 7. pantu un 9. panta 5. un 6. punktu.

Lai izvairītos no nepamatotiem atteikumiem un nepareizas identifikācijas, dalībvalstis nodrošina, ka pilnībā tiek izmantoti visi VIS regulas 15. pantā minētie meklēšanas kritēriji.

b)   Izņēmumi

Pirkstu nospiedumu ņemšanas prasība neattiecas uz šādiem pieteikumu iesniedzējiem:

| — | bērni, kas nav sasnieguši 12 gadu vecumu; |
| --- | --- |

—

bērni, kas nav sasnieguši 12 gadu vecumu;

| — | personas, kurām noņemt pirkstu nospiedumus nav fiziski iespējams. Ja ir iespēja noņemt nevis 10, bet mazāk pirkstu nospiedumus, tad noņem attiecīgu skaitu pirkstu nospiedumu. Tomēr, ja pirkstu nospiedumu noņemšana nav iespējama uz laiku, pieteikuma iesniedzējam noņem pirkstu nospiedumus nākamajā pieteikuma iesniegšanas reizē. Diplomātiskām pārstāvniecībām vai konsulāriem dienestiem un par vīzu izdošanu uz robežām atbildīgām iestādēm ir tiesības lūgt papildu precizējumus par pagaidu nespēju noņemt pirkstu nospiedumus. Dalībvalstis nodrošina, ka ir atbilstīgas procedūras, kas šādu grūtību gadījumos nodrošina cieņpilnu attieksmi pret pieteikuma iesniedzēju. Tas, ka fiziski nav iespējams noņemt pirkstu nospiedumus, neietekmē vīzas piešķiršanu vai atteikšanu; |
| --- | --- |

—

personas, kurām noņemt pirkstu nospiedumus nav fiziski iespējams. Ja ir iespēja noņemt nevis 10, bet mazāk pirkstu nospiedumus, tad noņem attiecīgu skaitu pirkstu nospiedumu. Tomēr, ja pirkstu nospiedumu noņemšana nav iespējama uz laiku, pieteikuma iesniedzējam noņem pirkstu nospiedumus nākamajā pieteikuma iesniegšanas reizē. Diplomātiskām pārstāvniecībām vai konsulāriem dienestiem un par vīzu izdošanu uz robežām atbildīgām iestādēm ir tiesības lūgt papildu precizējumus par pagaidu nespēju noņemt pirkstu nospiedumus. Dalībvalstis nodrošina, ka ir atbilstīgas procedūras, kas šādu grūtību gadījumos nodrošina cieņpilnu attieksmi pret pieteikuma iesniedzēju. Tas, ka fiziski nav iespējams noņemt pirkstu nospiedumus, neietekmē vīzas piešķiršanu vai atteikšanu;

| — | valstu vai valdību vadītāji un valstu valdību locekļi un viņu laulātie, un oficiālu delegāciju locekļi, kas viņus pavada saistībā ar oficiālu dalībvalstu valdības vai starptautiskas organizācijas uzaicinājumu; |
| --- | --- |

—

valstu vai valdību vadītāji un valstu valdību locekļi un viņu laulātie, un oficiālu delegāciju locekļi, kas viņus pavada saistībā ar oficiālu dalībvalstu valdības vai starptautiskas organizācijas uzaicinājumu;

| — | valdnieki un citi nozīmīgi karaliskās ģimenes piederīgie, ja viņus ir oficiāli uzaicinājušas dalībvalstu valdības vai starptautiskas organizācijas. |
| --- | --- |

—

valdnieki un citi nozīmīgi karaliskās ģimenes piederīgie, ja viņus ir oficiāli uzaicinājušas dalībvalstu valdības vai starptautiskas organizācijas.

Visos šajos gadījumos VIS ievada norādi “nepiemēro”.

| b) | pievieno šādu punktu:
  “5.   Darbinieku izturēšanās

  Dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārie dienesti nodrošina, ka pieteikumu iesniedzēji tiek uzņemti, ievērojot pieklājības normas.
  Konsulārie darbinieki, veicot savus pienākumus, pilnībā respektē cilvēka cieņu. Visi veiktie pasākumi ir samērīgi ar šādu pasākumu mērķiem.
  Veicot uzdevumus, konsulārie darbinieki nediskriminē personas pēc to dzimuma, rases vai etniskās piederības, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“5.   Darbinieku izturēšanās

Dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārie dienesti nodrošina, ka pieteikumu iesniedzēji tiek uzņemti, ievērojot pieklājības normas.

Konsulārie darbinieki, veicot savus pienākumus, pilnībā respektē cilvēka cieņu. Visi veiktie pasākumi ir samērīgi ar šādu pasākumu mērķiem.

Veicot uzdevumus, konsulārie darbinieki nediskriminē personas pēc to dzimuma, rases vai etniskās piederības, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas.”;

| 3) | instrukcijas VII daļas 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Vīzu nodaļu organizēšana

  1.1.   Vīzu pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizēšana

  Katra dalībvalsts ir atbildīga par pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizēšanu. Principā pieteikumus iesniedz dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecībās vai konsulāros dienestos.
  Dalībvalstis:






  — | ar vajadzīgajām biometrisko identifikatoru ieguves iekārtām nodrošina diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulāros dienestus un par vīzu izdošanu uz robežām atbildīgās iestādes, kā arī goda konsulu birojus, ja tās šos birojus izmanto biometrisko identifikatoru ieguvei saskaņā ar 1.3 punktu un/vai |
| --- | --- | --- |

3)

instrukcijas VII daļas 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Vīzu nodaļu organizēšana

1.1.   Vīzu pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizēšana

Katra dalībvalsts ir atbildīga par pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizēšanu. Principā pieteikumus iesniedz dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecībās vai konsulāros dienestos.

Dalībvalstis:

—

ar vajadzīgajām biometrisko identifikatoru ieguves iekārtām nodrošina diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulāros dienestus un par vīzu izdošanu uz robežām atbildīgās iestādes, kā arī goda konsulu birojus, ja tās šos birojus izmanto biometrisko identifikatoru ieguvei saskaņā ar 1.3 punktu un/vai

| — | īstenojot vietēju konsulāru sadarbību vai izmantojot citus piemērotus kontaktus, sadarbojas ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm, lai saskaņā ar 1.2 punktu deleģētu ierobežotu pārstāvību, veidotu kopēju atrašanās vietu vai kopēju pieteikumu pieņemšanas centru. |
| --- | --- |

—

īstenojot vietēju konsulāru sadarbību vai izmantojot citus piemērotus kontaktus, sadarbojas ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm, lai saskaņā ar 1.2 punktu deleģētu ierobežotu pārstāvību, veidotu kopēju atrašanās vietu vai kopēju pieteikumu pieņemšanas centru.

Īpašos apstākļos vai vietējās situācijas dēļ, piemēram, ja:

| — | lielais pieteikuma iesniedzēju skaits neļauj laicīgi un pienācīgos apstākļos organizēt vīzu pieteikumu pieņemšanu un datu ievākšanu, vai |
| --- | --- |

—

lielais pieteikuma iesniedzēju skaits neļauj laicīgi un pienācīgos apstākļos organizēt vīzu pieteikumu pieņemšanu un datu ievākšanu, vai

| — | nav iespējams nodrošināt pienācīgu visas attiecīgās trešās valsts teritorijas apkalpošanu jebkādā citā veidā, |
| --- | --- |

—

nav iespējams nodrošināt pienācīgu visas attiecīgās trešās valsts teritorijas apkalpošanu jebkādā citā veidā,

un ja minētās sadarbības formas attiecīgai dalībvalstij nav piemērotas, dalībvalsts saskaņā ar 1.4 punktu kā galēju līdzekli var apsvērt iespēju sadarboties ar ārpakalpojumu sniedzēju.

Neskarot tiesības aicināt pieteikuma iesniedzēju uz individuālām pārrunām, kā paredzēts III daļas 4. punktā, izraudzītā darba organizācijas forma neparedz prasību, ka pieteikuma iesniedzējam ir personiski jāierodas vairāk nekā vienā vietā, lai iesniegtu pieteikumu.

1.2.   Dalībvalstu sadarbības formas

| a) | Ja ir izvēlēta “kopīga atrašanās vieta”, tad vienas vai vairāk dalībvalstu diplomātisko dienestu vai konsulāro pārstāvniecību darbinieki apstrādā tiem adresētos pieteikumus (arī biometriskos identifikatorus) citas dalībvalsts diplomātiskajā vai konsulārajā pārstāvniecībā un izmanto šīs dalībvalsts tehniskās iekārtas. Attiecīgās dalībvalstis vienojas par kopīgas atrašanās vietas izmantošanas ilgumu un tās darbības izbeigšanas nosacījumiem, kā arī par vīzu nodevu daļu, kas jāsaņem dalībvalstij, kuras diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību izmanto. |
| --- | --- |

a)

Ja ir izvēlēta “kopīga atrašanās vieta”, tad vienas vai vairāk dalībvalstu diplomātisko dienestu vai konsulāro pārstāvniecību darbinieki apstrādā tiem adresētos pieteikumus (arī biometriskos identifikatorus) citas dalībvalsts diplomātiskajā vai konsulārajā pārstāvniecībā un izmanto šīs dalībvalsts tehniskās iekārtas. Attiecīgās dalībvalstis vienojas par kopīgas atrašanās vietas izmantošanas ilgumu un tās darbības izbeigšanas nosacījumiem, kā arī par vīzu nodevu daļu, kas jāsaņem dalībvalstij, kuras diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību izmanto.

| b) | Ja ir izveidoti “kopīgi pieteikumu pieņemšanas centri”, divu vai vairāk dalībvalstu diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību darbiniekus izvieto vienā ēkā, lai saņemtu tiem adresētos vīzu pieteikumus (arī biometriskos identifikatorus). Pieteikumu iesniedzējiem norāda dalībvalsti, kura ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi. Dalībvalstis vienojas par šīs sadarbības ilgumu un izbeigšanas nosacījumiem, kā arī par izmaksu sadalījumu iesaistīto dalībvalstu starpā. Viena dalībvalsts ir atbildīga par līgumiem attiecībā uz loģistiku un diplomātiskajām attiecībām ar uzņemošo valsti. |
| --- | --- |

b)

Ja ir izveidoti “kopīgi pieteikumu pieņemšanas centri”, divu vai vairāk dalībvalstu diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību darbiniekus izvieto vienā ēkā, lai saņemtu tiem adresētos vīzu pieteikumus (arī biometriskos identifikatorus). Pieteikumu iesniedzējiem norāda dalībvalsti, kura ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi. Dalībvalstis vienojas par šīs sadarbības ilgumu un izbeigšanas nosacījumiem, kā arī par izmaksu sadalījumu iesaistīto dalībvalstu starpā. Viena dalībvalsts ir atbildīga par līgumiem attiecībā uz loģistiku un diplomātiskajām attiecībām ar uzņemošo valsti.

1.3.   Goda konsulu izmantošana

Goda konsulus var arī pilnvarot veikt dažus vai visus 1.5. punktā minētos uzdevumus. Paredz pienācīgus pasākumus, lai garantētu drošību un datu aizsardzību.

Ja goda konsuls nav dalībvalsts civildienesta ierēdnis, šos uzdevumus viņš pilda saskaņā ar 19. pielikumā izklāstītajām prasībām, izņemot attiecībā uz minētā pielikuma C punkta c) apakšpunkta noteikumiem.

Ja goda konsuls ir dalībvalsts civildienesta ierēdnis, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka piemēro prasības, kas ir salīdzināmas ar tām, kuras piemērotu, ja uzdevumus pildītu tās diplomātiskā vai konsulārā pārstāvniecība.

1.4.   Sadarbība ar ārpakalpojumu sniedzējiem

Dalībvalstis cenšas sadarbību ar ārpakalpojumu sniedzēju veidot kopā ar vienu vai vairāk dalībvalstīm, neskarot valsts iepirkuma un konkurences noteikumus.

Sadarbība ar ārpakalpojumu sniedzējiem balstās uz juridisku instrumentu, kam jāatbilst 19. pielikumā izklāstītajām prasībām.

Dalībvalstis, īstenojot vietēju konsulāro sadarbību, apmainās ar informāciju par ārpakalpojuma sniedzēja izvēli un par attiecīgo juridisko instrumentu noteikumiem.

1.5.   Ar ārpakalpojumu sniedzējiem īstenotās sadarbības tipi

Ārpakalpojumu sniedzējam var uzdot veikt vienu vai vairākus šādus uzdevumus:

| a) | sniegt vispārēju informāciju par vīzu prasībām un pieteikuma veidlapām; |
| --- | --- |

a)

sniegt vispārēju informāciju par vīzu prasībām un pieteikuma veidlapām;

| b) | informēt pieteikuma iesniedzēju par nepieciešamajiem pavaddokumentiem, pamatojoties uz kontrolsarakstu; |
| --- | --- |

b)

informēt pieteikuma iesniedzēju par nepieciešamajiem pavaddokumentiem, pamatojoties uz kontrolsarakstu;

| c) | iegūt datus un pieteikumus (tostarp iegūt biometriskos identifikatorus) un nosūtīt pieteikumu diplomātiskai pārstāvniecībai vai konsulārajam dienestam; |
| --- | --- |

c)

iegūt datus un pieteikumus (tostarp iegūt biometriskos identifikatorus) un nosūtīt pieteikumu diplomātiskai pārstāvniecībai vai konsulārajam dienestam;

| d) | iekasēt nodevu, ko paredzēts saņemt; |
| --- | --- |

d)

iekasēt nodevu, ko paredzēts saņemt;

| e) | plānot grafiku, lai pieteikuma iesniedzēji personiski ierastos diplomātiskajā vai konsulārajā pārstāvniecībā vai ārpakalpojuma sniedzēja telpās; |
| --- | --- |

e)

plānot grafiku, lai pieteikuma iesniedzēji personiski ierastos diplomātiskajā vai konsulārajā pārstāvniecībā vai ārpakalpojuma sniedzēja telpās;

| f) | saņemt ceļošanas dokumentus (tostarp atteikuma paziņojumu, ja tādu piemēro) no diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārā dienesta un nodot tos pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

f)

saņemt ceļošanas dokumentus (tostarp atteikuma paziņojumu, ja tādu piemēro) no diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārā dienesta un nodot tos pieteikuma iesniedzējam.

1.6.   Dalībvalstu pienākumi

Izvēloties ārpakalpojumu sniedzēju, attiecīgā dalībvalsts(-is) rūpīgi izpēta uzņēmuma maksātspēju un uzticamību (tostarp vajadzīgās licences, komercdarbības reģistrāciju, uzņēmumu statūtus, banku līgumus) un pārliecinās par to, ka nepastāv interešu konflikts.

Attiecīgā dalībvalsts(-is) nodrošina, ka izvēlētais ārpakalpojumu sniedzējs ievēro noteikumus, ko tam piemēro saskaņā ar 1.4 punktā minēto juridisko instrumentu.

Attiecīgā dalībvalsts(-is) ir atbildīga par datu aizsardzības noteikumu ievērošanu datu apstrādes procesā un to uzrauga saskaņā ar 28. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (15).

Sadarbība ar ārpakalpojumu sniedzēju neatbrīvo no atbildības vai neierobežo šo atbildību, kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts(-u) tiesību aktiem paredzēta par pienākumu neizpildi attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju personas datiem un vīzu apstrādi. Šis noteikums neskar jebkādu tiesvedību, ko var tieši vērst pret ārpakalpojumu sniedzēju saskaņā ar attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem.

Attiecīgā dalībvalsts(-is) nodrošina, ka dati, ko no ārpakalpojuma sniedzēja elektroniski nosūta vai fiziski uz elektronisko datu nesēja nodod attiecīgās dalībvalsts(-u) iestādēm, ir pilnībā šifrēti.

Trešās valstīs, kas aizliedz to, ka šifrē datus, ko no ārpakalpojuma sniedzēja paredzēts elektroniski pārsūtīt attiecīgās dalībvalsts(-u) iestādēm, attiecīgā dalībvalsts(-is) neļauj ārpakalpojumu sniedzējam datus pārsūtīt elektroniski.

Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts(-is) nodrošina, ka elektroniskos datus, ievērojot drošumu un drošību, no ārpakalpojuma sniedzēja attiecīgās dalībvalsts(-u) iestādēm nodod fiziski – pilnībā šifrētā formā saglabātus elektronisko datu nesējā, ar dalībvalsts konsulāro ierēdņu starpniecību, vai, ja šāda pārsūtīšana prasītu nesamērīgus vai nepamatotus pasākumus – citādi, nodrošinot drošumu un drošību, piemēram, izmantojot atzītus uzņēmumus, kam attiecīgajā trešā valstī ir pieredze konfidenciālu dokumentu un datu transportēšanā.

Datu pārsūtīšanas drošības līmeni vienmēr pielāgo datu konfidencialitātei.

Dalībvalstis vai Kopiena cenšas panākt vienošanos ar attiecīgajām trešām valstīm, lai atceltu to datu šifrēšanas aizliegumu, kurus no ārpakalpojumu sniedzēja paredzēts elektroniski pārsūtīt attiecīgās dalībvalsts(-u) iestādēm.

Attiecīgā dalībvalsts(-is) nodrošina ārpakalpojumu sniedzēju apmācības, kurās tie iegūst vajadzīgās zināšanas, lai pienācīgi apkalpotu pieteikumu iesniedzējus un tiem varētu sniegt pietiekamu informāciju.

Attiecīgās dalībvalsts(-is) nodrošina iespēju šaubu gadījumā pārbaudīt pirkstu nospiedumus diplomātiskās pārstāvniecībās vai konsulāros dienestos, ja pirkstu nospiedumus ir ņēmis ārpakalpojumu sniedzējs.

Vīzu pieteikumu izskatīšanu, vajadzības gadījumā – pārrunas, atļauju izsniegšanas procesu un vīzu ielīmju apdrukāšanu un ielīmēšanu veic tikai diplomātiskajās vai konsulārajās pārstāvniecībās.

Ārpakalpojumu sniedzējiem nekādos apstākļos nav atļauts piekļūt VIS. Piekļūt VIS drīkst vienīgi attiecīgi pilnvaroti diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārā dienesta darbinieki.

Attiecīgā dalībvalsts(-is) cieši pārrauga 1.4. punktā minētā juridiskā instrumenta īstenošanu, ietverot:

| a) | vispārēju informāciju par vīzu režīma prasībām un pieteikuma veidlapām, ko ārpakalpojumu sniedzējs izsniedz pieteikuma iesniedzējiem; |
| --- | --- |

a)

vispārēju informāciju par vīzu režīma prasībām un pieteikuma veidlapām, ko ārpakalpojumu sniedzējs izsniedz pieteikuma iesniedzējiem;

| b) | visus tehniskos un organizatoriskos drošības pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu pazaudēšanu, pārveidošanu, nesankcionētu atklāšanu vai piekļuvi, īpaši, ja apstrāde ietver datņu un datu pārraidi tīklā attiecīgās dalībvalsts(-u) diplomātiskajām un konsulārajām pārstāvniecībām, un pret visām citām nelikumīgām personas datu apstrādes formām; |
| --- | --- |

b)

visus tehniskos un organizatoriskos drošības pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu pazaudēšanu, pārveidošanu, nesankcionētu atklāšanu vai piekļuvi, īpaši, ja apstrāde ietver datņu un datu pārraidi tīklā attiecīgās dalībvalsts(-u) diplomātiskajām un konsulārajām pārstāvniecībām, un pret visām citām nelikumīgām personas datu apstrādes formām;

| c) | biometrisko identifikatoru iegūšanu un pārsūtīšanu; |
| --- | --- |

c)

biometrisko identifikatoru iegūšanu un pārsūtīšanu;

| d) | pasākumus, kas veikti, lai izpildītu datu aizsardzības nodrošināšanas noteikumus. |
| --- | --- |

d)

pasākumus, kas veikti, lai izpildītu datu aizsardzības nodrošināšanas noteikumus.

Šim nolūkam attiecīgās dalībvalsts(-u) diplomātiskā pārstāvniecība regulāri, iepriekš par to nebrīdinot, veic pārbaudes ārpakalpojumu sniedzēja telpās.

1.7.   Pakalpojuma maksa

Ārpakalpojumu sniedzējs papildus maksai, ko paredzēts saņemt, kā noteikts 12. pielikumā, var prasīt maksu par pakalpojumu. Pakalpojumu maksa ir samērīga ar izmaksām, kas ārpakalpojuma sniedzējam radušās, pildot vienu vai vairākus 1.5. punktā minētos uzdevumus.

Pakalpojuma maksu precizē 1.4. punktā minētajā juridiskajā instrumentā.

Saistībā ar vietējo konsulāro sadarbību dalībvalstis nodrošina, lai no pieteikuma iesniedzēja prasītā pakalpojumu maksa būtu atbilstīga ārpakalpojuma sniedzēja sniegtajiem pakalpojumiem un pielāgota vietējiem apstākļiem. Turklāt tās tiecas saskaņot piemēroto pakalpojumu maksu.

Pakalpojumu maksa nav augstāka par pusi no 12. pielikumā norādītās summas, ko piemēro par vīzu nodevu, neatkarīgi no iespējamiem atbrīvojumiem no vīzu nodevas, kā paredzēts 12. pielikumā.

Attiecīgā dalībvalsts(-is) saglabā iespēju, ka visi pieteikumu iesniedzēji var pieteikumus iesniegt tieši šīs(-o) dalībvalsts(-u) diplomātiskajās vai konsulārajās pārstāvniecībās.

1.8.   Informācija

Dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti sniedz sabiedrībai precīzu informāciju par to, kā pieteikt apmeklējumu un iesniegt pieteikumu.

1.9.   Pakalpojuma nepārtrauktība

Ja sadarbība ar citu dalībvalsti vai jebkura tipa ārpakalpojumu sniedzēju beidzas, dalībvalsts nodrošina pilnīgu pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību.

1.10.   Lēmums un publicēšana

Dalībvalstis informē Komisiju par to, kā tās paredz organizēt pieteikumu pieņemšanu un apstrādi katrā konsulārā dienesta atrašanās vietā. Komisija nodrošina atbilstīgu publicēšanu.

Dalībvalstis iesniedz Komisijai 1.4. punktā minētā juridiskā instrumenta kopiju.

| 4) | instrukcijas VIII daļas 5.2. punktu groza šādi:






  a) | nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: |
| --- | --- | --- |

4)

instrukcijas VIII daļas 5.2. punktu groza šādi:

a)

nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

| b) | starp minēto nosaukumu un 5.2. punkta a) apakšpunktu iekļauj šādu teikumu:
  “Atkārtotiem pieteikumiem saskaņā ar III daļas 1.2. punktu dalībvalstis var atļaut savām diplomātiskajām vai konsulārajām pārstāvniecībām sadarboties ar komercstarpniekiem (t. i., privātām administratīvam aģentūrām un transporta vai ceļojumu aģentūrām, piemēram, ceļojumu rīkotājiem un mazumtirgotājiem).”; |
| --- | --- |

b)

starp minēto nosaukumu un 5.2. punkta a) apakšpunktu iekļauj šādu teikumu:

“Atkārtotiem pieteikumiem saskaņā ar III daļas 1.2. punktu dalībvalstis var atļaut savām diplomātiskajām vai konsulārajām pārstāvniecībām sadarboties ar komercstarpniekiem (t. i., privātām administratīvam aģentūrām un transporta vai ceļojumu aģentūrām, piemēram, ceļojumu rīkotājiem un mazumtirgotājiem).”;

| 5) | pievieno šādu pielikumu:

  “19. PIELIKUMS

  To prasību minimuma saraksts, kuras paredzēts ietvert juridiskajos instrumentos, ja notiek sadarbība ar ārpakalpojumu sniedzējiem







  A. | Saistībā ar pienākumu izpildi ārpakalpojumu sniedzējs attiecībā uz datu aizsardzību:






  a) | nepārtraukti nodrošina to, ka nenotiek neatļauta vīzas datu lasīšana, kopēšana, grozīšana vai svītrošana, jo īpaši šos datus nogādājot tās dalībvalsts diplomātiskajai vai konsulārajai pārstāvniecībai, kura ir atbildīga par pieteikuma apstrādi. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

pievieno šādu pielikumu:

“19. PIELIKUMS

To prasību minimuma saraksts, kuras paredzēts ietvert juridiskajos instrumentos, ja notiek sadarbība ar ārpakalpojumu sniedzējiem

A.

Saistībā ar pienākumu izpildi ārpakalpojumu sniedzējs attiecībā uz datu aizsardzību:

a)

nepārtraukti nodrošina to, ka nenotiek neatļauta vīzas datu lasīšana, kopēšana, grozīšana vai svītrošana, jo īpaši šos datus nogādājot tās dalībvalsts diplomātiskajai vai konsulārajai pārstāvniecībai, kura ir atbildīga par pieteikuma apstrādi.

| b) | saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts(-u) norādījumiem, nogādā datus






  — | elektroniski, šifrētā formā, vai |
| --- | --- | --- |

b)

saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts(-u) norādījumiem, nogādā datus

—

elektroniski, šifrētā formā, vai

| — | fiziski, drošā veidā; |
| --- | --- |

—

fiziski, drošā veidā;

| c) | pārsūta datus pēc iespējas ātrāk:






  — | vismaz reizi nedēļā, ja datus nodod fiziski, |
| --- | --- | --- |

c)

pārsūta datus pēc iespējas ātrāk:

—

vismaz reizi nedēļā, ja datus nodod fiziski,

| — | vēlākais datu ievākšanas dienā, ja datus šifrētā formā pārsūta elektroniski; |
| --- | --- |

—

vēlākais datu ievākšanas dienā, ja datus šifrētā formā pārsūta elektroniski;

| d) | dzēš datus uzreiz pēc to pārsūtīšanas un nodrošina, ka vienīgie saglabājamie dati ir vīzas pieteikuma iesniedzēja vārds un kontaktdati, lai organizētu tikšanos, kā arī vajadzības gadījumā pases numurs, ko glabā līdz brīdim, kad pasi atdod pieteikuma iesniedzējam; |
| --- | --- |

d)

dzēš datus uzreiz pēc to pārsūtīšanas un nodrošina, ka vienīgie saglabājamie dati ir vīzas pieteikuma iesniedzēja vārds un kontaktdati, lai organizētu tikšanos, kā arī vajadzības gadījumā pases numurs, ko glabā līdz brīdim, kad pasi atdod pieteikuma iesniedzējam;

| e) | nodrošina visus tehniskos un organizatoriskos drošības pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu pazaudēšanu, pārveidošanu, nesankcionētu atklāšanu vai piekļuvi, īpaši, ja apstrāde ietver datņu un datu pārraidi tīklā attiecīgās dalībvalsts(-u) diplomātiskajām un konsulārajām pārstāvniecībām, un pret visām citām nelikumīgām personas datu apstrādes formām; |
| --- | --- |

e)

nodrošina visus tehniskos un organizatoriskos drošības pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu pazaudēšanu, pārveidošanu, nesankcionētu atklāšanu vai piekļuvi, īpaši, ja apstrāde ietver datņu un datu pārraidi tīklā attiecīgās dalībvalsts(-u) diplomātiskajām un konsulārajām pārstāvniecībām, un pret visām citām nelikumīgām personas datu apstrādes formām;

| f) | datu apstrādi veic tikai tādēļ, lai nodrošinātu pieteikuma iesniedzēju personas datu apstrādi attiecīgās dalībvalsts(-u) vārdā; |
| --- | --- |

f)

datu apstrādi veic tikai tādēļ, lai nodrošinātu pieteikuma iesniedzēju personas datu apstrādi attiecīgās dalībvalsts(-u) vārdā;

| g) | piemēro datu aizsardzības standartus, kas līdzvērtīgi vismaz tiem standartiem, kuri izklāstīti Direktīvā 95/46/EK; |
| --- | --- |

g)

piemēro datu aizsardzības standartus, kas līdzvērtīgi vismaz tiem standartiem, kuri izklāstīti Direktīvā 95/46/EK;

| h) | sniedz vīzas pieteikuma iesniedzējiem informāciju, kas vajadzīga saskaņā ar VIS regulas 37. pantu. |
| --- | --- |

h)

sniedz vīzas pieteikuma iesniedzējiem informāciju, kas vajadzīga saskaņā ar VIS regulas 37. pantu.

| B. | Saistībā ar pienākumu izpildi ārpakalpojumu sniedzējs attiecībā uz darbinieku izturēšanos:






  a) | nodrošina, ka tā darbinieki tiek pienācīgi apmācīti; |
| --- | --- | --- |

B.

Saistībā ar pienākumu izpildi ārpakalpojumu sniedzējs attiecībā uz darbinieku izturēšanos:

a)

nodrošina, ka tā darbinieki tiek pienācīgi apmācīti;

| b) | nodrošina, ka tā darbinieki, veicot pienākumus:






  — | izturas pieklājīgi pret pieteikuma iesniedzējiem, |
| --- | --- | --- |

b)

nodrošina, ka tā darbinieki, veicot pienākumus:

—

izturas pieklājīgi pret pieteikuma iesniedzējiem,

| — | ievēro pieteikuma iesniedzēja cilvēka cieņu un integritāti, |
| --- | --- |

—

ievēro pieteikuma iesniedzēja cilvēka cieņu un integritāti,

| — | nediskriminē personas to dzimuma, rases vai etniskās piederības, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, un |
| --- | --- |

—

nediskriminē personas to dzimuma, rases vai etniskās piederības, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, un

| — | ievēro konfidencialitātes noteikumus, kas piemērojami arī tad, ja personāla loceklis vairs nestrādā šajā darba vietā vai ja juridiskā instrumenta darbība ir pārtraukta, vai tas vairs nav spēkā; |
| --- | --- |

—

ievēro konfidencialitātes noteikumus, kas piemērojami arī tad, ja personāla loceklis vairs nestrādā šajā darba vietā vai ja juridiskā instrumenta darbība ir pārtraukta, vai tas vairs nav spēkā;

| c) | visu laiku nodrošina uzņēmumā strādājošo darbinieku identifikāciju; |
| --- | --- |

c)

visu laiku nodrošina uzņēmumā strādājošo darbinieku identifikāciju;

| d) | pierāda, ka tā darbiniekiem nav sodāmības un ka tiem ir vajadzīgās zināšanas. |
| --- | --- |

d)

pierāda, ka tā darbiniekiem nav sodāmības un ka tiem ir vajadzīgās zināšanas.

| C. | Attiecībā uz veicamo pasākumu pārbaudi ārpakalpojumu sniedzējs:






  a) | nodrošina attiecīgo dalībvalstu pilnvaroto darbinieku piekļuvi telpām visu laiku, nebrīdinot iepriekš, jo īpaši pārbaudes nolūkā; |
| --- | --- | --- |

C.

Attiecībā uz veicamo pasākumu pārbaudi ārpakalpojumu sniedzējs:

a)

nodrošina attiecīgo dalībvalstu pilnvaroto darbinieku piekļuvi telpām visu laiku, nebrīdinot iepriekš, jo īpaši pārbaudes nolūkā;

| b) | nodrošina piekļuves no attāluma iespēju tā apmeklējumu sistēmai pārbaudes nolūkā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina piekļuves no attāluma iespēju tā apmeklējumu sistēmai pārbaudes nolūkā;

| c) | nodrošina attiecīgo pārraudzības metožu izmantojumu (piem., pieteikuma iesniedzēju pārbaudes; tīkla kamera); |
| --- | --- |

c)

nodrošina attiecīgo pārraudzības metožu izmantojumu (piem., pieteikuma iesniedzēju pārbaudes; tīkla kamera);

| d) | nodrošina piekļuvi apliecinājumam, ka tiek ievērota datu aizsardzība, tostarp ziņošanas pienākums, ārējās revīzijas un regulāras pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

d)

nodrošina piekļuvi apliecinājumam, ka tiek ievērota datu aizsardzība, tostarp ziņošanas pienākums, ārējās revīzijas un regulāras pārbaudes uz vietas;

| e) | nekavējoties ziņo attiecīgajai dalībvalstij(-īm) par jebkādiem drošības pārkāpumiem vai sūdzībām no pieteikuma iesniedzējiem par datu ļaunprātīgu izmantošanu vai neatļautu piekļuvi tiem un koordinē darbību ar attiecīgo dalībvalsti(-īm), lai rastu risinājumu un sūdzības iesniedzējiem dotu pienācīgu paskaidrojumu. |
| --- | --- |

e)

nekavējoties ziņo attiecīgajai dalībvalstij(-īm) par jebkādiem drošības pārkāpumiem vai sūdzībām no pieteikuma iesniedzējiem par datu ļaunprātīgu izmantošanu vai neatļautu piekļuvi tiem un koordinē darbību ar attiecīgo dalībvalsti(-īm), lai rastu risinājumu un sūdzības iesniedzējiem dotu pienācīgu paskaidrojumu.

| D. | Saistībā ar vispārīgām prasībām ārpakalpojumu sniedzējs:






  a) | darbojas saskaņā ar tās dalībvalsts(-u) norādījumiem, kura ir atbildīga par pieteikuma apstrādi; |
| --- | --- | --- |

D.

Saistībā ar vispārīgām prasībām ārpakalpojumu sniedzējs:

a)

darbojas saskaņā ar tās dalībvalsts(-u) norādījumiem, kura ir atbildīga par pieteikuma apstrādi;

| b) | pieņem atbilstīgus pretkorupcijas pasākumus (piem., darbinieku atalgojuma noteikumi; sadarbība uzdevuma veikšanai paredzēto darbinieku atlasē; divu cilvēku vadība; rotācijas princips); |
| --- | --- |

b)

pieņem atbilstīgus pretkorupcijas pasākumus (piem., darbinieku atalgojuma noteikumi; sadarbība uzdevuma veikšanai paredzēto darbinieku atlasē; divu cilvēku vadība; rotācijas princips);

| c) | pilnībā ievēro juridiskā instrumenta noteikumus, kas ietver klauzulu par līguma pārtraukšanu vai izbeigšanu, jo īpaši noteikumu pārkāpuma konstatēšanas gadījumā, kā arī pārskatīšanas klauzulu, lai nodrošinātu, ka juridiskais instruments atbilst vislabākajai praksei.”. |
| --- | --- |

c)

pilnībā ievēro juridiskā instrumenta noteikumus, kas ietver klauzulu par līguma pārtraukšanu vai izbeigšanu, jo īpaši noteikumu pārkāpuma konstatēšanas gadījumā, kā arī pārskatīšanas klauzulu, lai nodrošinātu, ka juridiskais instruments atbilst vislabākajai praksei.”.

2. pants

Ziņošana

Četrus gadus pēc VIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu, tostarp par to, kā īsteno biometrisko identifikatoru iegūšanu un izmantošanu, cik piemērots ir izvēlētais ICAO standarts, vai ir ievēroti datu aizsardzības noteikumi, kāda ir pieredze ar ārpakalpojumu sniedzējiem, īpašu uzmanību pievēršot biometrisko datu iegūšanai, 59 mēnešu noteikuma par pirkstu nospiedumu iegūšanu īstenošanai un pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizēšanai. Pamatojoties uz VIS regulas 17. panta 12., 13. un 14. punktu un 50. panta 4. punktu, ziņojumā iekļauj arī gadījumus, kad pirkstu nospiedumus faktiski nevarēja sniegt vai arī tos neprasīja sniegt juridisku iemeslu dēļ, salīdzinājumā ar to gadījumu skaitu, kuros pirkstu nospiedumi ir ņemti. Ziņojumā iekļauj informāciju par gadījumiem, kad vīzu neizsniedza personām, kas faktiski nevarēja sniegt pirkstu nospiedumus. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus grozīt šo regulu.

ICAO

Pirmajā ziņojumā pievēršas arī jautājumam par to, vai identifikācijas un pārbaudes vajadzībām ir pietiekams pamats izmantot līdz 12 gadu vecu bērnu pirkstu nospiedumus, kā arī – kā līdz ar vecumu mainās pirkstu nospiedumi, pamatojoties uz Komisijas uzraudzībā veikta pētījuma rezultātiem.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 321, 29.12.2006., 38. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2009. gada 5. martā Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

(3)  OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.

3

(4)  OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

4

(5)  OV C 326, 22.12.2005., 1. lpp.

5

(6)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

6

(7)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

7

(8)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

8

(9)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

9

(10)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

10

(11)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

11

(12)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

12

(13)  OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.

13

(14)  OV L 267, 27.9.2006., 41. lpp.”.

14

(15)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.”.

15

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2006. gada 31. maijā iesniedza Padomei minēto priekšlikumu, balstoties uz EK līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 31. maijā iesniedza Padomei minēto priekšlikumu, balstoties uz EK līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktu.

| 2. | Eiropas Parlaments sniedza atzinumu pēc pirmā lasījuma 2008. gada 10. jūlijā (1). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments sniedza atzinumu pēc pirmā lasījuma 2008. gada 10. jūlijā (1).

| 3. | Padome 2009. gada 5. marta sanāksmē pabeidza pirmo lasījumu un pieņēma kopējo nostāju atbilstīgi Līguma 251. pantā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Padome 2009. gada 5. marta sanāksmē pabeidza pirmo lasījumu un pieņēma kopējo nostāju atbilstīgi Līguma 251. pantā izklāstītajai procedūrai.

II.   MĒRĶI

| 1. | Ar priekšlikumu ir paredzēts grozīt pašlaik spēkā esošo Kopīgo konsulāro instrukciju (KKI), ar mērķi izveidot juridisku pamatu, lai dalībvalstis varētu iegūt obligātos biometriskos identifikatorus – vīzas pieprasītāja sejas attēlu un desmit pirkstu virsmas kontrolnospiedumus – un nodrošināt dalībvalstu konsulāro iestāžu organizācijas tiesisko regulējumu Vīzu informācijas sistēmas (VIS) īstenošanas aspektā. |
| --- | --- |

1.

Ar priekšlikumu ir paredzēts grozīt pašlaik spēkā esošo Kopīgo konsulāro instrukciju (KKI), ar mērķi izveidot juridisku pamatu, lai dalībvalstis varētu iegūt obligātos biometriskos identifikatorus – vīzas pieprasītāja sejas attēlu un desmit pirkstu virsmas kontrolnospiedumus – un nodrošināt dalībvalstu konsulāro iestāžu organizācijas tiesisko regulējumu Vīzu informācijas sistēmas (VIS) īstenošanas aspektā.

| 2. | Priekšlikumā paredzēti sīki noteikumi vīzas pieprasītāja biometrisko identifikatoru iegūšanai un ievadīšanai VIS. |
| --- | --- |

2.

Priekšlikumā paredzēti sīki noteikumi vīzas pieprasītāja biometrisko identifikatoru iegūšanai un ievadīšanai VIS.

| 3. | Attiecībā uz organizācijas tiesisko regulējumu priekšlikumā paredzētas vairākas iespējas vīzu pieteikumu pieņemšanai un apstrādei. Papildus diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem priekšlikumā paredzētas kopīgas atrašanās vietas, kopīgi pieteikumu pieņemšanas centri (KPPC), ierobežota pārstāvība un funkciju nodošana ārpakalpojuma sniedzējam. Sarunu gaitā tika iekļauta vēl viena iespēja – sadarbība ar goda konsuliem. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz organizācijas tiesisko regulējumu priekšlikumā paredzētas vairākas iespējas vīzu pieteikumu pieņemšanai un apstrādei. Papildus diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem priekšlikumā paredzētas kopīgas atrašanās vietas, kopīgi pieteikumu pieņemšanas centri (KPPC), ierobežota pārstāvība un funkciju nodošana ārpakalpojuma sniedzējam. Sarunu gaitā tika iekļauta vēl viena iespēja – sadarbība ar goda konsuliem.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

A.   Vispārīgas piezīmes

Pēc tam, kad Eiropas Parlaments bija sniedzis atzinumu pēc pirmā lasījuma, Eiropas Parlaments, Komisija un Padome turpināja sarunas par šo priekšlikumu. Kopējā nostāja pauž kompromisu, ko panāca minēto sarunu gaitā.

B.   Īpašas piezīmes

a)   Vecums, sākot no kura noņem pirkstu nospiedumus

Komisijas priekšlikumā bija paredzēts, ka vīzu pieteikumu nolūkā pirkstu nospiedumi būtu jānoņem bērniem no sešu gadu vecuma.

Tomēr Eiropas Parlaments nepiekrita šādai pieejai un pēc kompromisa panākšanas priekšlikumā, kā pirmais solis, ir paredzēts, ka pirkstu nospiedumus noņem tikai bērniem no 12 gadu vecuma. Trīs gadus pēc VIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisija sniedz ziņojumu par regulas īstenošanu. Pirmajā ziņojumā pievēršas jautājumam par to, vai ir pietiekams pamats identifikācijas un pārbaudes vajadzībām izmantot līdz 12 gadu vecu bērnu pirkstu nospiedumus, kā arī – kā līdz ar vecumu mainās pirkstu nospiedumi, pamatojoties uz Komisijas uzraudzībā veikta pētījuma rezultātiem.

b)   Sadarbība ar ārpakalpojuma sniedzējiem

Komisijas priekšlikuma mērķis, jo īpaši, ir radīt kopīgu tiesisko regulējumu attiecībā uz ārpakalpojumiem – risinājumu, ko jau izmanto vairākās dalībvalstīs. Komisija priekšlikumā norāda, ka kopīgs tiesiskais regulējums ir vajadzīgs, sevišķi ņemot vērā datu aizsardzības prasības. Ārpakalpojumu izmantošana nav ierosināta kā vispārējs risinājums, bet gan kā iespēja, ko atsevišķas diplomātiskas pārstāvniecības vai konsulārie dienesti varētu izmantot atkarībā no apstākļiem vietā, kurā tie atrodas. Svarīga tiesiskā regulējuma izveides priekšrocība ir tāda, ka dalībvalstis nepārprotami saglabā atbildību par datu apstrādi, bet ārpakalpojuma sniedzējam ir “apstrādātāja” statuss Direktīvas 95/46/EK par datu aizsardzību 16. un 17. panta nozīmē. Šajā ziņā ar ārpakalpojuma sniedzēju noslēgtajā līgumā ir jāietver pienākums apstrādāt datus saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem.

Kopējās nostājas noteikumos paredzēts, ka tikai īpašos apstākļos vai sakarā ar situāciju konkrētā teritorijā (liels pieteikumu iesniedzēju skaits vai attiecīgās trešās valsts teritorija, uz kuru pakalpojuma sniegšana attiecas), vai, ja citi sadarbības veidi nav snieguši vēlamo rezultātu, dalībvalsts, kā galīgu līdzekli, var izmantot sadarbību ar ārpakalpojuma sniedzēju.

c)   Papildu maksas (pakalpojuma maksas)

Komisija priekšlikumu paskaidrojuma rakstā norāda, ka, izmantojot ārpakalpojuma iespēju, pieteikuma iesniedzējam piemēroto maksu kopējai summai par vīzas pieteikuma apstrādi nevajadzētu būt lielākai par standarta vīzas pieteikuma izskatīšanas maksu (maksa ir noteikta Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumā). Tādējādi vīzas pieteikuma iesniedzējam nevarētu pieprasīt nekādu papildmaksu. Šādu pieeju atzinumā atbalstīja Eiropas Parlaments. Tomēr Padome tam nepiekrita.

Panākot kompromisu, kopējā nostājā paredzēts, ka ārpakalpojuma sniedzējs papildus standarta vīzas pieteikuma izskatīšanas maksai var noteikt pakalpojuma maksu, tomēr šāda pakalpojuma maksa nepārsniedz pusi no standarta vīzas pieteikuma izskatīšanas maksas, neatkarīgi no tā, vai pastāv iespējami atbrīvojumi no vīzas pieteikuma izskatīšanas maksas.

d)   Datu nosūtīšana

Lai nodrošinātu visu atbilstīgo datu aizsardzības noteikumu ievērošanu, Komisijas priekšlikumā paredzēti datu aizsardzības un drošības noteikumi attiecībā uz datu nosūtīšanu starp divām dalībvalstīm saskaņā ar ierobežoto pārstāvību (skatīt priekšlikuma 1. panta 1. punktu) un starp dalībvalsti un ārpakalpojuma sniedzēju, ārpakalpojuma izmantošanas gadījumā. Tādēļ dalībvalstīm, noslēdzot līgumu ar ārpakalpojumu sniedzēju, ir jānodrošina, lai tajā būtu ietverti attiecīgi datu aizsardzības noteikumi, kuru īstenošanu uzrauga konsulārā dienesta amatpersonas. Šajā sakarībā dalībvalstis saglabā atbildību par datu aizsardzības noteikumu ievērošanu arī ārpakalpojumu izmantošanas gadījumos.

Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta paustajām bažām, kopējā nostājā ir pastiprināti noteikumi par datu pārsūtīšanas drošību starp pārstāvošo dalībvalsti un pārstāvēto dalībvalsti, no vienas puses, un starp dalībvalsti un attiecīgo ārpakalpojuma sniedzēju, no otras puses, (skatīt 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 3. punktu, 1.6. punktu).

IV.   NOBEIGUMS

Padome pauž gandarījumu par sadarbības garu, kāds valdīja sarunās ar Eiropas Parlamentu. Kopējās nostājas tekstā atspoguļots apspriedēs starp Eiropas Parlamentu, Komisiju un Padomi panāktais kompromiss. Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2008. gada 18. decembrī vienojās par kompromisu (2). Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas (LIBE) priekšsēdētājs vēstulē Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam norādīja, ka, ja kompromisa tekstu Eiropas Parlamentam nosūtīs kā Padomes kopējo nostāju, viņš ieteiks LIBE locekļiem un attiecīgi plenārsēdē pieņemt attiecīgo kopējo nostāju bez grozījumiem Eiropas Parlamenta otrā lasījumā, pēc tam, kad to būs izskatījuši abu iestāžu juristi lingvisti.

Kopējo nostāju nosūtīs Eiropas Parlamentam apstiprināšanai plenārsēdē, kas notiks 2009. gada 23.–26. martā.

---

(1)  Skatīt 11527/08 CODEC 934 VISA 238 COMIX 550.

(2)  Skatīt 5090/09 VISA 7 CODEC 7 COMIX 18. Juristi lingvisti pārskatīja kopējo nostāju, ievērojot parasto procedūru un pamatojoties uz minēto dokumentu.

---