# Euroopa Liidu L 38/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 38 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik8. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 38

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik8. veebruar 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/262, 7. september 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist) II lisa | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/262, 7. september 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist) II lisa

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/262,

7. september 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist) II lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ, (1) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1233/2011 artiklis 1 on sätestatud, et suuniseid, mis sisalduvad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes (edaspidi „kokkulepe“), kohaldatakse liidus ja et kokkuleppe tekst on esitatud kõnealuse määruse II lisana. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1233/2011 artiklis 1 on sätestatud, et suuniseid, mis sisalduvad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes (edaspidi „kokkulepe“), kohaldatakse liidus ja et kokkuleppe tekst on esitatud kõnealuse määruse II lisana.

| (2) | Kokkuleppe osalised on leppinud kokku suures hulgas kokkuleppe muudatustes võrreldes kokkuleppe praegu kohaldatava versiooniga, mis on esitatud määruse (EL) nr 1233/2011 II lisas. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe osalised on leppinud kokku suures hulgas kokkuleppe muudatustes võrreldes kokkuleppe praegu kohaldatava versiooniga, mis on esitatud määruse (EL) nr 1233/2011 II lisas.

| (3) | Peamised muudatused, mille osalised 2017. aasta veebruarist (mis on praegu kohaldatava versiooni vastuvõtmise aeg) 2022. aasta jaanuarini kokkuleppes ja selle erinevates sektorilepetes vastu on võtnud, on järgmised: osaliste nimekirja ajakohastamine, et lisada Türgi ja Ühendkuningriik; turuintressi viitemäärade läbivaatamine; kohalikke kulusid käsitlevate sätete muutmine, et võimaldada suurendada toetust kohalike kulude katmiseks, ning söeküttel töötavatele elektrijaamadele, millel puudub kasvuhoonegaase oluliselt vähendav tehnoloogia, ekspordikrediidi ja seotud abi andmise keeld. |
| --- | --- |

(3)

Peamised muudatused, mille osalised 2017. aasta veebruarist (mis on praegu kohaldatava versiooni vastuvõtmise aeg) 2022. aasta jaanuarini kokkuleppes ja selle erinevates sektorilepetes vastu on võtnud, on järgmised: osaliste nimekirja ajakohastamine, et lisada Türgi ja Ühendkuningriik; turuintressi viitemäärade läbivaatamine; kohalikke kulusid käsitlevate sätete muutmine, et võimaldada suurendada toetust kohalike kulude katmiseks, ning söeküttel töötavatele elektrijaamadele, millel puudub kasvuhoonegaase oluliselt vähendav tehnoloogia, ekspordikrediidi ja seotud abi andmise keeld.

| (4) | 10. jaanuaril 2022 avaldas OECD kokkuleppe muudetud versiooni, milles võetakse arvesse kõiki muudatusi, mille selle osalised on kuni 2021. aasta lõpuni vastu võtnud. Kõnealuste muudatuste inkorporeerimine liidu õigusesse on asjakohane ja vajalik. |
| --- | --- |

(4)

10. jaanuaril 2022 avaldas OECD kokkuleppe muudetud versiooni, milles võetakse arvesse kõiki muudatusi, mille selle osalised on kuni 2021. aasta lõpuni vastu võtnud. Kõnealuste muudatuste inkorporeerimine liidu õigusesse on asjakohane ja vajalik.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 1233/2011 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 1233/2011 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1233/2011 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. september 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 326, 8.12.2011, lk 45.

1

---

LISA

„II LISA

I PEATÜKK

Üldsätted

1.   EESMÄRK

| 1. | Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) põhieesmärk on luua raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohasele kasutamisele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kokkuleppega püütakse soodustada võrdseid võimalusi riiklikuks toetuseks, nagu on määratletud punkti 5 alapunktis a, et edendada eksportijatevahelist konkurentsi, mis põhineks pigem eksporditavate kaupade ja teenuste kvaliteedil ja hinnal kui soodsaimatel riiklikult toetatavatel finantseerimistingimustel. |
| --- | --- |

2.

2.   STAATUS

Kokkulepe, mis töötati välja OECD raames, jõustus algselt 1978. aasta aprillis ja selle kestus on määramata. Tegemist on suulise kokkuleppega osaliste vahel; see ei ole OECD õigusakt, (1) kuigi OECD sekretariaat (edaspidi „sekretariaat“) aitab seda hallata.

3.   OSALEMINE

Kokkuleppe osalised on praegu: Austraalia, Kanada, Euroopa Liit, Jaapan, Korea, Uus-Meremaa, Norra, Šveits, Türgi, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Olemasolevad osalised võivad osalisteks kutsuda teisi OECD liikmeid ja muid riike.

4.   MITTEOSALISTELE KÄTTESAADAV TEAVE

| a) | Osalised kohustuvad jagama mitteosalistega teavet riiklikku toetust käsitlevate teadete kohta, nagu on sätestatud punkti 5 alapunktis a. |
| --- | --- |

a)

Osalised kohustuvad jagama mitteosalistega teavet riiklikku toetust käsitlevate teadete kohta, nagu on sätestatud punkti 5 alapunktis a.

| b) | Osaline saadab konkurentsiolukorras oleva mitteosalise taotlusel mitteosalisele vastuse riiklikuks toetuseks pakutavate finantseerimistingimuste kohta vastastikkuse põhimõtte alusel samal moel, nagu ta vastaks osalise taotlusele. |
| --- | --- |

b)

Osaline saadab konkurentsiolukorras oleva mitteosalise taotlusel mitteosalisele vastuse riiklikuks toetuseks pakutavate finantseerimistingimuste kohta vastastikkuse põhimõtte alusel samal moel, nagu ta vastaks osalise taotlusele.

5.   KOHALDAMISALA

Kokkulepet kohaldatakse igasuguse avaliku halduse asutuse poolt või nimel kaupade ja/või teenuste väljaveoks antava riikliku toetuse, sealhulgas kapitalirendi suhtes, mille tagasimaksetähtaeg on vähemalt kaks aastat.

| a) | Riiklikku toetust võib anda mitmes vormis.






  1. | Ekspordikrediidi tagatis või kindlustus (täiemahuline garantii). |
| --- | --- | --- |

a)

Riiklikku toetust võib anda mitmes vormis.

1.

Ekspordikrediidi tagatis või kindlustus (täiemahuline garantii).

| 2. | Riiklik finantseerimistoetus:






  — | otselaen/finantseerimine ja refinantseerimine või |
| --- | --- | --- |

2.

Riiklik finantseerimistoetus:

—

otselaen/finantseerimine ja refinantseerimine või

| — | intressitoetus. |
| --- | --- |

—

intressitoetus.

| 3. | Mis tahes kombinatsioon eespool nimetatutest. |
| --- | --- |

3.

Mis tahes kombinatsioon eespool nimetatutest.

| b) | Kokkulepet kohaldatakse seotud abi suhtes; IV peatükis sätestatud korda kohaldatakse ka kaubandusega liituva sidumata abi suhtes. |
| --- | --- |

b)

Kokkulepet kohaldatakse seotud abi suhtes; IV peatükis sätestatud korda kohaldatakse ka kaubandusega liituva sidumata abi suhtes.

| c) | Kokkulepet ei kohaldata sõjalise varustuse ega põllumajandustoodete ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

c)

Kokkulepet ei kohaldata sõjalise varustuse ega põllumajandustoodete ekspordi suhtes.

| d) | Riiklikku toetust ei anta, kui on selgeid tõendeid, et leping on sõlmitud ostjaga, kes ei asu kaupade tegelikus sihtriigis, eelkõige soodsamate tagasimaksetingimuste saamise eesmärgil. |
| --- | --- |

d)

Riiklikku toetust ei anta, kui on selgeid tõendeid, et leping on sõlmitud ostjaga, kes ei asu kaupade tegelikus sihtriigis, eelkõige soodsamate tagasimaksetingimuste saamise eesmärgil.

6.   KOKKULEPPE ALUSEL ANTAVA TOETUSEGA SEOTUD KEELUD

Osalised ei anna riiklikult toetatavat ekspordikrediiti ega seotud abi järgmise jaoks:

| a) | uute söeküttel töötavate elektrijaamade või nende osade ekspordiks, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste elektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks; olemasoleva jaamale uue söeküttel töötava elektritootmisüksuse lisamine loetakse uueks söepõhiseks elektrijaamaks; |
| --- | --- |

a)

uute söeküttel töötavate elektrijaamade või nende osade ekspordiks, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste elektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks; olemasoleva jaamale uue söeküttel töötava elektritootmisüksuse lisamine loetakse uueks söepõhiseks elektrijaamaks;

| b) | seadmete eksportimiseks olemasolevatesse söeküttel töötavatesse elektrijaamadesse, välja arvatud juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  i) | tarnitavate seadmete eesmärk on õhusaaste, veereostuse või CO2 heite vähendamine; |
| --- | --- | --- |

b)

seadmete eksportimiseks olemasolevatesse söeküttel töötavatesse elektrijaamadesse, välja arvatud juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

i)

tarnitavate seadmete eesmärk on õhusaaste, veereostuse või CO2 heite vähendamine;

| ii) | tarnitavad seadmed ei too kaasa ei elektrijaama kasuliku tööea pikenemist ega võimsuse suurenemist; |
| --- | --- |

ii)

tarnitavad seadmed ei too kaasa ei elektrijaama kasuliku tööea pikenemist ega võimsuse suurenemist;

| c) | eespool alapunktides a ja b sätestatud keelud ei kehti söeküttel töötavate elektrijaamade suhtes, mis töötavad koos süsinikdioksiidi tõhusa kogumise, utiliseerimise ja säilitamise seadmega, ega olemasolevate söepõhiste elektrijaamade suhtes, mida moderniseeritakse süsinikdioksiidi kogumise, säilitamise ja kasutamise süsteemi paigaldamiseks, nagu on sätestatud IV lisa II liite projektiklassis A; |
| --- | --- |

c)

eespool alapunktides a ja b sätestatud keelud ei kehti söeküttel töötavate elektrijaamade suhtes, mis töötavad koos süsinikdioksiidi tõhusa kogumise, utiliseerimise ja säilitamise seadmega, ega olemasolevate söepõhiste elektrijaamade suhtes, mida moderniseeritakse süsinikdioksiidi kogumise, säilitamise ja kasutamise süsteemi paigaldamiseks, nagu on sätestatud IV lisa II liite projektiklassis A;

| d) | osalised lepivad kokku, et vaatavad osalise esitatud taotluse korral läbi muul kui süsinikdioksiidi kogumisel, utiliseerimisel ja säilitamisel põhineva CO2 heite vähendamise tehnoloogiad, mida võidakse tulevikus välja töötada, et teha erandeid eespool olevatest alapunktidest a ja b. Võimalike tulevaste erandite lisamine põhineb osaliste konsensuslikul otsusel; |
| --- | --- |

d)

osalised lepivad kokku, et vaatavad osalise esitatud taotluse korral läbi muul kui süsinikdioksiidi kogumisel, utiliseerimisel ja säilitamisel põhineva CO2 heite vähendamise tehnoloogiad, mida võidakse tulevikus välja töötada, et teha erandeid eespool olevatest alapunktidest a ja b. Võimalike tulevaste erandite lisamine põhineb osaliste konsensuslikul otsusel;

| e) | käesolev artikkel vaadatakse läbi hiljemalt 31. detsembril 2022, et aidata kaasa kliimamuutustele reageerimise ühise eesmärgi saavutamisele, võttes arvesse järgmist:






  i) | kõige hiljutisemad kliimateadusalased aruanded ja see kuidas mõjutab üleilmseid taristuinvesteeringuid käsitlevaid otsuseid see, kui üleilmse keskmise temperatuuri tõus hoitakse tunduvalt alla 2 °C võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega ja jätkuvad jõupingutused selle nimel, et temperatuuritõusu piiriks jääb 1,5 °C üle tööstusrevolutsioonieelse taseme; |
| --- | --- | --- |

e)

käesolev artikkel vaadatakse läbi hiljemalt 31. detsembril 2022, et aidata kaasa kliimamuutustele reageerimise ühise eesmärgi saavutamisele, võttes arvesse järgmist:

i)

kõige hiljutisemad kliimateadusalased aruanded ja see kuidas mõjutab üleilmseid taristuinvesteeringuid käsitlevaid otsuseid see, kui üleilmse keskmise temperatuuri tõus hoitakse tunduvalt alla 2 °C võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega ja jätkuvad jõupingutused selle nimel, et temperatuuritõusu piiriks jääb 1,5 °C üle tööstusrevolutsioonieelse taseme;

| ii) | riiklikult toetatav ekspordikrediit või seotud abina antav toetus muudele söega seotud projektidele; |
| --- | --- |

ii)

riiklikult toetatav ekspordikrediit või seotud abina antav toetus muudele söega seotud projektidele;

| iii) | süsinikdioksiidi kogumise, utiliseerimise ja säilitamise tehnoloogia kättesaadavus ning |
| --- | --- |

iii)

süsinikdioksiidi kogumise, utiliseerimise ja säilitamise tehnoloogia kättesaadavus ning

| iv) | muul kui süsinikdioksiidi kogumisel, utiliseerimisel ja säilitamisel põhineva CO2 heite vähendamise tehnoloogia kättesaadavus. |
| --- | --- |

iv)

muul kui süsinikdioksiidi kogumisel, utiliseerimisel ja säilitamisel põhineva CO2 heite vähendamise tehnoloogia kättesaadavus.

7.   SEKTORILEPPED

| a) | Kokkuleppe koosseisu kuuluvad järgmised sektorilepped:






  — | laevad (I lisa); |
| --- | --- | --- |

a)

Kokkuleppe koosseisu kuuluvad järgmised sektorilepped:

—

laevad (I lisa);

| — | tuumaelektrijaamad (II lisa); |
| --- | --- |

—

tuumaelektrijaamad (II lisa);

| — | tsiviilõhusõidukid (III lisa); |
| --- | --- |

—

tsiviilõhusõidukid (III lisa);

| — | taastuvenergia, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine ning veeprojektid (IV lisa); |
| --- | --- |

—

taastuvenergia, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine ning veeprojektid (IV lisa);

| — | raudteetaristu (V lisa); |
| --- | --- |

—

raudteetaristu (V lisa);

| b) | I, II, IV või V lisas sätestatud sektorileppe osaline võib kohaldada leppe riiklikku toetust käsitlevaid sätteid kõnealuse sektorileppega hõlmatud kaupade ja/või teenuste ekspordi suhtes. Kui sektorilepe ei sisalda kokkuleppe sättele vastavat sätet, kohaldab sektorileppe osaline kokkuleppe sätet. |
| --- | --- |

b)

I, II, IV või V lisas sätestatud sektorileppe osaline võib kohaldada leppe riiklikku toetust käsitlevaid sätteid kõnealuse sektorileppega hõlmatud kaupade ja/või teenuste ekspordi suhtes. Kui sektorilepe ei sisalda kokkuleppe sättele vastavat sätet, kohaldab sektorileppe osaline kokkuleppe sätet.

| c) | III lisaga hõlmatud kaupade ja/või teenuste ekspordi suhtes kohaldavad osalised, kes on ka sektorileppe osalised, sektorileppe sätteid. |
| --- | --- |

c)

III lisaga hõlmatud kaupade ja/või teenuste ekspordi suhtes kohaldavad osalised, kes on ka sektorileppe osalised, sektorileppe sätteid.

8.   PROJEKTIDE FINANTSEERIMINE

| a) | Osalised võivad kohaldada VI lisas sätestatud tingimusi kaupade ja/või teenuste ekspordi suhtes nende tehingute puhul, mis vastavad VI lisa 1. liites sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

a)

Osalised võivad kohaldada VI lisas sätestatud tingimusi kaupade ja/või teenuste ekspordi suhtes nende tehingute puhul, mis vastavad VI lisa 1. liites sätestatud kriteeriumidele.

| b) | Punkti a kohaldatakse selliste kaupade ja teenuste ekspordi suhtes, mida hõlmab sektorilepe tuumaenergiajaamade ekspordikrediitide kohta, sektorilepe taastuvenergia, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning veeprojektide ekspordikrediitide kohta ning sektorilepe raudteetaristu ekspordikrediitide kohta. |
| --- | --- |

b)

Punkti a kohaldatakse selliste kaupade ja teenuste ekspordi suhtes, mida hõlmab sektorilepe tuumaenergiajaamade ekspordikrediitide kohta, sektorilepe taastuvenergia, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning veeprojektide ekspordikrediitide kohta ning sektorilepe raudteetaristu ekspordikrediitide kohta.

| c) | Punkti a ei kohaldata selliste kaupade ja teenuste ekspordi suhtes, mida hõlmab sektorilepe tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide kohta ja sektorilepe laevade ekspordikrediitide kohta. |
| --- | --- |

c)

Punkti a ei kohaldata selliste kaupade ja teenuste ekspordi suhtes, mida hõlmab sektorilepe tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide kohta ja sektorilepe laevade ekspordikrediitide kohta.

9.   KOKKULEPPEST TAGANEMINE

Osaline võib kokkuleppest taganeda, teatades sellest kirjalikult sekretariaadile välksidevahendite abil, nt kasutades sekretariaadi hallatavat elektronposti süsteemi, mis hõlbustab osaliste ja sekretariaadi vahelist sidepidamist. Taganemine jõustub 180 kalendripäeva pärast seda, kui sekretariaat on teate kätte saanud.

10.   JÄRELEVALVE

Sekretariaat kontrollib kokkuleppe rakendamist.

II PEATÜKK

Ekspordikrediidi finantseerimise tingimused

Ekspordikrediidi finantseerimise tingimused hõlmavad kõiki käesolevas peatükis ettenähtud sätteid, mida tuleb tõlgendada nende omavahelises seoses. Kokkuleppes sätestatakse piirangud tingimuste suhtes, mille korral võib riiklikku toetust anda. Osalised nõustuvad, et teatavate kaubandus- või tööstussektorite suhtes kohaldatakse traditsiooniliselt rangemaid finantseerimistingimusi, kui kokkuleppes ette nähtud. Osalised järgivad ka edaspidi selliseid tavapäraseid finantseerimistingimusi, eelkõige põhimõtet, mille kohaselt tagasimaksetähtaeg ei ületa kaupade kasutusaega.

11.   RIIKIDE LIIGITUS PIKIMA TAGASIMAKSETÄHTAJA JA KOHALIKE KULUDE TOETUSE MÄÄRAMISEKS

| a) | I kategooria riigid on suure sissetulekuga (2) OECD-riigid. Kõik muud riigid kuuluvad II kategooriasse. |
| --- | --- |

a)

I kategooria riigid on suure sissetulekuga (2) OECD-riigid. Kõik muud riigid kuuluvad II kategooriasse.

| b) | Riikide liigitamisel rakendatakse järgmisi kriteeriume ja menetlusi:






  1) | kokkuleppe kohane liigitus määratakse kindlaks kogurahvatulu alusel elaniku kohta, mille on välja arvutanud Maailmapank oma laenuvõtjariikide liigituse koostamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

Riikide liigitamisel rakendatakse järgmisi kriteeriume ja menetlusi:

1)

kokkuleppe kohane liigitus määratakse kindlaks kogurahvatulu alusel elaniku kohta, mille on välja arvutanud Maailmapank oma laenuvõtjariikide liigituse koostamiseks;

| 2) | kui Maailmapangal ei ole kogurahvatulu arvutamiseks elaniku kohta piisavalt teavet, palutakse tal hinnata, kas asjaomase riigi kogurahvatulu elaniku kohta ületab kehtiva künnise või jääb sellest allapoole. Riik liigitatakse selle hinnangu põhjal, kui osalised ei otsusta teisiti; |
| --- | --- |

2)

kui Maailmapangal ei ole kogurahvatulu arvutamiseks elaniku kohta piisavalt teavet, palutakse tal hinnata, kas asjaomase riigi kogurahvatulu elaniku kohta ületab kehtiva künnise või jääb sellest allapoole. Riik liigitatakse selle hinnangu põhjal, kui osalised ei otsusta teisiti;

| 3) | kui riik liigitatakse ümber punkti 11 alapunkti a kohaselt, jõustub ümberliigitus kaks nädalat pärast seda, kui sekretariaat on Maailmapanga eespool nimetatud andmete põhjal tehtud järeldused edastanud kõikidele osalistele; |
| --- | --- |

3)

kui riik liigitatakse ümber punkti 11 alapunkti a kohaselt, jõustub ümberliigitus kaks nädalat pärast seda, kui sekretariaat on Maailmapanga eespool nimetatud andmete põhjal tehtud järeldused edastanud kõikidele osalistele;

| 4) | kui Maailmapank täpsustab näitajaid, ei arvestata selliseid täpsustusi kokkuleppe kohaldamisel. Sellest hoolimata võib riigi liigitust muuta ühisseisukohaga ja osalised kaaluvad pooldavalt muudatust, mis tuleneb näitajate vigadest või väljajäänud andmetest, mis on tagantjärele kindlaks tehtud samal kalendriaastal, kui sekretariaat näitajad esimest korda osalistele saatis. |
| --- | --- |

4)

kui Maailmapank täpsustab näitajaid, ei arvestata selliseid täpsustusi kokkuleppe kohaldamisel. Sellest hoolimata võib riigi liigitust muuta ühisseisukohaga ja osalised kaaluvad pooldavalt muudatust, mis tuleneb näitajate vigadest või väljajäänud andmetest, mis on tagantjärele kindlaks tehtud samal kalendriaastal, kui sekretariaat näitajad esimest korda osalistele saatis.

| c) | Riigi kategooria muutub alles pärast seda, kui talle Maailmapanga määratud liigitus on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks. |
| --- | --- |

c)

Riigi kategooria muutub alles pärast seda, kui talle Maailmapanga määratud liigitus on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks.

12.   SISSEMAKSE, MAKSIMAALNE RIIKLIK TOETUS JA KOHALIKUD KULUD

| a) | Osalised kohustavad riiklikult toetatavate kaupade ja teenuste ostjaid tegema sissemakseid vähemalt 15 % ulatuses ekspordilepingu väärtusest XIV lisas määratletud krediiditähtaja alguses või enne seda. Sissemaksete suuruse määramisel võib ekspordilepingu väärtust võrdeliselt vähendada, kui tehing hõlmab kolmanda riigi kaupu ja teenuseid, mida riiklikult ei toetata. Lubatud on finantseerimine/kindlustus kuni 100 % ulatuses garantiipreemiast. Garantiipreemia võib arvata ekspordilepingu väärtuse hulka või mitte. Kõnealusteks sissemakseteks ei peeta pärast krediiditähtaja algust tehtud garantiipreemiaid. |
| --- | --- |

a)

Osalised kohustavad riiklikult toetatavate kaupade ja teenuste ostjaid tegema sissemakseid vähemalt 15 % ulatuses ekspordilepingu väärtusest XIV lisas määratletud krediiditähtaja alguses või enne seda. Sissemaksete suuruse määramisel võib ekspordilepingu väärtust võrdeliselt vähendada, kui tehing hõlmab kolmanda riigi kaupu ja teenuseid, mida riiklikult ei toetata. Lubatud on finantseerimine/kindlustus kuni 100 % ulatuses garantiipreemiast. Garantiipreemia võib arvata ekspordilepingu väärtuse hulka või mitte. Kõnealusteks sissemakseteks ei peeta pärast krediiditähtaja algust tehtud garantiipreemiaid.

| b) | Selliseid sissemakseid võib riiklikult toetada üksnes tavapäraste krediiditähtajaeelsete riskide suhtes võimaldatava kindlustuse või garantii vormis. |
| --- | --- |

b)

Selliseid sissemakseid võib riiklikult toetada üksnes tavapäraste krediiditähtajaeelsete riskide suhtes võimaldatava kindlustuse või garantii vormis.

| c) | Välja arvatud alapunktides b ja d sätestatu, ei anna osalised riiklikku toetust rohkem kui 85 % ekspordilepingu väärtusest, kaasa arvatud kolmandate riikide tarned, kuid välja arvatud kohalikud kulud. |
| --- | --- |

c)

Välja arvatud alapunktides b ja d sätestatu, ei anna osalised riiklikku toetust rohkem kui 85 % ekspordilepingu väärtusest, kaasa arvatud kolmandate riikide tarned, kuid välja arvatud kohalikud kulud.

| d) | Osalised võivad anda riiklikku toetust kohalike kulude katteks järgmistel tingimustel:






  1) | kohalike kulude katmiseks antava riikliku toetuse maksimaalne summa ei ületa






  — | 40 % ekspordilepingu väärtusest I kategooria riikide puhul; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Osalised võivad anda riiklikku toetust kohalike kulude katteks järgmistel tingimustel:

1)

kohalike kulude katmiseks antava riikliku toetuse maksimaalne summa ei ületa

—

40 % ekspordilepingu väärtusest I kategooria riikide puhul;

| — | 50 % ekspordilepingu väärtusest II kategooria riikide puhul; |
| --- | --- |

—

50 % ekspordilepingu väärtusest II kategooria riikide puhul;

| 2) | riiklikku toetust kohalike kulude katteks ei anta tingimustel, mis on asjakohaseks eksporditehinguks kokkulepitutest soodsamad või vähem kitsendavad; |
| --- | --- |

2)

riiklikku toetust kohalike kulude katteks ei anta tingimustel, mis on asjakohaseks eksporditehinguks kokkulepitutest soodsamad või vähem kitsendavad;

| 3) | kui riiklik toetus kohalike kulude katteks ületab 15 % ekspordilepingu väärtusest, tuleb sellisest riiklikust toetusest eelnevalt teatada kooskõlas punktiga 46, täpsustades toetatavate kohalike kulude laadi. |
| --- | --- |

3)

kui riiklik toetus kohalike kulude katteks ületab 15 % ekspordilepingu väärtusest, tuleb sellisest riiklikust toetusest eelnevalt teatada kooskõlas punktiga 46, täpsustades toetatavate kohalike kulude laadi.

13.   PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG

Ilma et see piiraks punkti 14 kohaldamist, sõltub pikim tagasimaksetähtaeg punkti 11 kohasest sihtriigi liigitusest.

| a) | I kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kaheksa ja pool aastat; |
| --- | --- |

a)

I kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kaheksa ja pool aastat;

| b) | II kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kümme aastat. |
| --- | --- |

b)

II kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kümme aastat.

| c) | Lepingu puhul, mis hõlmab rohkem kui ühte sihtriiki, peaksid osalised püüdma jõuda punktides 56–61 sätestatud korras ühisseisukohale, et leppida kokku sobivates tingimustes. |
| --- | --- |

c)

Lepingu puhul, mis hõlmab rohkem kui ühte sihtriiki, peaksid osalised püüdma jõuda punktides 56–61 sätestatud korras ühisseisukohale, et leppida kokku sobivates tingimustes.

14.   TAGASIMAKSETÄHTAEG MUUDE ELEKTRIJAAMADE PUHUL KUI TUUMAELEKTRIJAAMAD

| a) | Muude elektrijaamade puhul kui tuumaelektrijaamad on pikim tagasimaksetähtaeg 12 aastat. Kui osaline kavatseb toetada pikemat kui punktis 13 ettenähtud tagasimaksetähtaega, teatab ta sellest ette punktis 46 sätestatud korras. |
| --- | --- |

a)

Muude elektrijaamade puhul kui tuumaelektrijaamad on pikim tagasimaksetähtaeg 12 aastat. Kui osaline kavatseb toetada pikemat kui punktis 13 ettenähtud tagasimaksetähtaega, teatab ta sellest ette punktis 46 sätestatud korras.

| b) | Muud elektrijaamad kui tuumaelektrijaamad on täielikud elektrijaamad või nende osad, mis ei tööta tuumkütusel, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sh töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste elektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks. Sinna hulka ei kuulu kulud, mille eest vastutab tavaliselt ostja, eelkõige kulud, mis on seotud maaparanduse, teede, ehituslinnakute, elektriliinide, jaotlate ja veevarustusega, mis asuvad väljaspool elektrijaama krundi piire, ning kulud, mis tulenevad ametlikust heakskiitmise korrast ostja riigis (nt krundikasutusluba, ehitusluba, kütuselaadimisluba), välja arvatud:






  1) | juhtudel, kui jaotla ja elektrijaama ostja on üks ja sama isik, on algse jaotla pikim tagasimaksetähtaeg sama kui muu elektrijaama kui tuumaelektrijaama puhul (st 12 aastat), ning |
| --- | --- | --- |

b)

Muud elektrijaamad kui tuumaelektrijaamad on täielikud elektrijaamad või nende osad, mis ei tööta tuumkütusel, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sh töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste elektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks. Sinna hulka ei kuulu kulud, mille eest vastutab tavaliselt ostja, eelkõige kulud, mis on seotud maaparanduse, teede, ehituslinnakute, elektriliinide, jaotlate ja veevarustusega, mis asuvad väljaspool elektrijaama krundi piire, ning kulud, mis tulenevad ametlikust heakskiitmise korrast ostja riigis (nt krundikasutusluba, ehitusluba, kütuselaadimisluba), välja arvatud:

1)

juhtudel, kui jaotla ja elektrijaama ostja on üks ja sama isik, on algse jaotla pikim tagasimaksetähtaeg sama kui muu elektrijaama kui tuumaelektrijaama puhul (st 12 aastat), ning

| 2) | alajaamade, trafode ja alumise pingekünnisega 100 kV ülekandeliinide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg sama kui muu elektrijaama kui tuumaelektrijaama puhul. |
| --- | --- |

2)

alajaamade, trafode ja alumise pingekünnisega 100 kV ülekandeliinide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg sama kui muu elektrijaama kui tuumaelektrijaama puhul.

15.   PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE

| a) | Tavaliselt makstakse ekspordikrediidi põhisumma tagasi võrdsete osamaksetena või asjakohasel juhul (nt kui toetust antakse liisingutehingutele või eraldiseisvate masinate või seadmete ekspordiks) võrdsete tagasimaksetena, mis koosnevad põhiosast ja intressist. |
| --- | --- |

a)

Tavaliselt makstakse ekspordikrediidi põhisumma tagasi võrdsete osamaksetena või asjakohasel juhul (nt kui toetust antakse liisingutehingutele või eraldiseisvate masinate või seadmete ekspordiks) võrdsete tagasimaksetena, mis koosnevad põhiosast ja intressist.

| b) | Põhisumma makstakse tagasi ja intresse makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures põhisumma ja intressi esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. |
| --- | --- |

b)

Põhisumma makstakse tagasi ja intresse makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures põhisumma ja intressi esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust.

| c) | Erakorralisel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul võib ekspordikrediiti anda eespool alapunktides a ja b sätestatust erinevatel tingimustel. Kõnealuse toetuse andmist selgitatakse tasakaalustamatusega võlgnikule kättesaadavate rahaliste vahendite ajastuses ning võrdse, kord poolaastas toimuva tagasimaksmise graafiku alusel saadaoleva võlateeninduse profiiliga ning see peab vastama järgmistele kriteeriumidele:






  1) | ükski põhisumma üksik tagasimakse või põhisumma tagasimaksete jada kuuekuulise perioodi jooksul ei tohi ületada 25 % krediidi põhisummast; |
| --- | --- | --- |

c)

Erakorralisel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul võib ekspordikrediiti anda eespool alapunktides a ja b sätestatust erinevatel tingimustel. Kõnealuse toetuse andmist selgitatakse tasakaalustamatusega võlgnikule kättesaadavate rahaliste vahendite ajastuses ning võrdse, kord poolaastas toimuva tagasimaksmise graafiku alusel saadaoleva võlateeninduse profiiliga ning see peab vastama järgmistele kriteeriumidele:

1)

ükski põhisumma üksik tagasimakse või põhisumma tagasimaksete jada kuuekuulise perioodi jooksul ei tohi ületada 25 % krediidi põhisummast;

| 2) | põhisumma tagasimaksmine toimub mitte harvem kui iga 12 kuu järel. Põhisumma esimene tagasimakse sooritatakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2 % krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 12 kuud pärast krediiditähtaja algust; |
| --- | --- |

2)

põhisumma tagasimaksmine toimub mitte harvem kui iga 12 kuu järel. Põhisumma esimene tagasimakse sooritatakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2 % krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 12 kuud pärast krediiditähtaja algust;

| 3) | intressi makstakse mitte harvem kui iga 12 kuu järel ja esimene intressimakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust; |
| --- | --- |

3)

intressi makstakse mitte harvem kui iga 12 kuu järel ja esimene intressimakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust;

| 4) | tagasimakseperioodi kaalutud keskmine kestus ei tohi olla pikem kui:






  — | riiklike ostjatega (või keskvalitsuse garantiiga) tehtavate tehingute puhul neli ja pool aastat I kategooria riikide ning viis ja veerand aastat II kategooria riikide puhul; |
| --- | --- | --- |

4)

tagasimakseperioodi kaalutud keskmine kestus ei tohi olla pikem kui:

—

riiklike ostjatega (või keskvalitsuse garantiiga) tehtavate tehingute puhul neli ja pool aastat I kategooria riikide ning viis ja veerand aastat II kategooria riikide puhul;

| — | riiklike ostjatega (või keskvalitsuse garantiiga) tehtavate tehingute puhul neli ja pool aastat I kategooria riikide ning viis ja veerand aastat II kategooria riikide puhul; |
| --- | --- |

—

riiklike ostjatega (või keskvalitsuse garantiiga) tehtavate tehingute puhul neli ja pool aastat I kategooria riikide ning viis ja veerand aastat II kategooria riikide puhul;

| — | olenemata kahes eelmises taandes sätestatust, muu elektrijaama kui tuumaelektrijaama toetamisega seotud tehingute puhul vastavalt punktile 14 kuus ja veerand aastat; |
| --- | --- |

—

olenemata kahes eelmises taandes sätestatust, muu elektrijaama kui tuumaelektrijaama toetamisega seotud tehingute puhul vastavalt punktile 14 kuus ja veerand aastat;

| 5) | osaline esitab vastavalt punktile 46 eelteate, milles selgitatakse alapunktide a ja b kohaselt toetuse mitteandmise põhjust. |
| --- | --- |

5)

osaline esitab vastavalt punktile 46 eelteate, milles selgitatakse alapunktide a ja b kohaselt toetuse mitteandmise põhjust.

| d) | Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita. |
| --- | --- |

d)

Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita.

16.   INTRESSIMÄÄRAD, GARANTIIPREEMIAMÄÄRAD JA MUUD TASUD

| a) | Intressid ei sisalda järgmist:






  1) | garantiipreemiad või muud maksed tarnijakrediidi või finantskrediidi kindlustamiseks või garanteerimiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

Intressid ei sisalda järgmist:

1)

garantiipreemiad või muud maksed tarnijakrediidi või finantskrediidi kindlustamiseks või garanteerimiseks;

| 2) | ekspordikrediidiga seotud pankade teenustasud või vahendustasud, välja arvatud kogu tagasimaksetähtaja jooksul pangale makstavad aasta- või poolaastatasud, ning |
| --- | --- |

2)

ekspordikrediidiga seotud pankade teenustasud või vahendustasud, välja arvatud kogu tagasimaksetähtaja jooksul pangale makstavad aasta- või poolaastatasud, ning

| 3) | impordiriigi kehtestatud kinnipeetavad maksud. |
| --- | --- |

3)

impordiriigi kehtestatud kinnipeetavad maksud.

| b) | Kui riiklikku toetust antakse otsekrediidi või -finantseerimise või refinantseerimise vormis, võib garantiipreemia lisada intressimäära nimiväärtusele või võtta seda eraldi tasuna; kumbki tegur tuleb osalistele teatamisel eraldi välja tuua. |
| --- | --- |

b)

Kui riiklikku toetust antakse otsekrediidi või -finantseerimise või refinantseerimise vormis, võib garantiipreemia lisada intressimäära nimiväärtusele või võtta seda eraldi tasuna; kumbki tegur tuleb osalistele teatamisel eraldi välja tuua.

17.   EKSPORDIKREDIIDI KEHTIVUSE AEG

Üksiku ekspordikrediidi või -krediidiliini finantseerimise tingimused, välja arvatud XV lisas sätestatud turuintressi viitemäärade (Commercial Interest Reference Rate – CIRR) kehtivuse aeg, kehtestatakse enne lõpliku kulukohustuse võtmist kõige rohkem kuueks kuuks.

18.   MEETMED KAHJUDE VÄLTIMISEKS VÕI PIIRAMISEKS

Kokkulepe ei takista ekspordikrediidiga tegelevatel asutustel või finantseerimisasutustel leppida kokku kokkuleppega ettenähtust vähem kitsendavates finantseerimistingimustes, kui seda tehakse pärast lepingu sõlmimist (kui ekspordikrediidileping ja seotud dokumendid on juba jõustunud) ja kui selle eesmärk on üksnes vältida või piirata kahjusid, mis tulenevad sündmustest, mis võivad põhjustada maksmatajätmist või nõuete tekkimist.

19.   TINGIMUSTE KOHANDAMINE

Võttes arvesse osalise rahvusvahelisi kohustusi ja kooskõlas kokkuleppe eesmärgiga, võib osaline punktis 43 sätestatud korras kohandada tingimusi osalise või mitteosalise pakutud finantseerimistingimustega. Käesoleva punktiga kooskõlas ettenähtud finantseerimistingimusi loetakse vastavaks I ja II peatüki ning vajaduse korral I, II, III, IV, V ja VI lisa sätetele.

20.   FIKSEERITUD MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD RIIKLIKU FINANTSEERIMISTOETUSE PUHUL

| a) | Osalised, kes annavad riiklikku toetust fikseeritud intressimääraga laenudeks, kohaldavad miinimumintressimääradena asjakohaseid turuintressi viitemäärasid. Turuintressi viitemäärad on intressimäärad, mis on kindlaks määratud järgmiste põhimõtete alusel:






  1) | turuintressi viitemäärad peaksid esindama asjakohase vääringu koduturul kehtivaid laenude lõplikke turuintressimäärasid; |
| --- | --- | --- |

a)

Osalised, kes annavad riiklikku toetust fikseeritud intressimääraga laenudeks, kohaldavad miinimumintressimääradena asjakohaseid turuintressi viitemäärasid. Turuintressi viitemäärad on intressimäärad, mis on kindlaks määratud järgmiste põhimõtete alusel:

1)

turuintressi viitemäärad peaksid esindama asjakohase vääringu koduturul kehtivaid laenude lõplikke turuintressimäärasid;

| 2) | turuintressi viitemäärad peaksid võimalikult täpselt vastama esmajärguliste kodumaiste laenuvõtjate suhtes kohaldatavale intressimäärale; |
| --- | --- |

2)

turuintressi viitemäärad peaksid võimalikult täpselt vastama esmajärguliste kodumaiste laenuvõtjate suhtes kohaldatavale intressimäärale;

| 3) | turuintressi viitemäärad peaksid põhinema fikseeritud intressimääraga laenude rahastamiskuludel; |
| --- | --- |

3)

turuintressi viitemäärad peaksid põhinema fikseeritud intressimääraga laenude rahastamiskuludel;

| 4) | turuintressi viitemäärad ei tohiks moonutada kodumaised konkurentsitingimusi ning |
| --- | --- |

4)

turuintressi viitemäärad ei tohiks moonutada kodumaised konkurentsitingimusi ning

| 5) | turuintressi viitemäärad peaksid võimalikult täpselt vastama esmajärgulistele välismaistele laenuvõtjatele kättesaadavale intressimäärale. |
| --- | --- |

5)

turuintressi viitemäärad peaksid võimalikult täpselt vastama esmajärgulistele välismaistele laenuvõtjatele kättesaadavale intressimäärale.

| b) | Riikliku finantseerimistoetuse andmine ei korva ega hüvita osaliselt ega täielikult asjakohast krediidiriski garantiipreemiat, mida võetakse tagasimaksmata jätmise riski katteks vastavalt punkti 22 sätetele. |
| --- | --- |

b)

Riikliku finantseerimistoetuse andmine ei korva ega hüvita osaliselt ega täielikult asjakohast krediidiriski garantiipreemiat, mida võetakse tagasimaksmata jätmise riski katteks vastavalt punkti 22 sätetele.

21.   TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE ARVUTAMINE JA KOHALDAMINE

Kokkuleppe ja selle kõikide lisade (välja arvatud tsiviilõhusõidukite ekspordikrediiti käsitlev sektorilepe (III lisa)) alusel antava riikliku finantseerimistoetuse turuintressi viitemäär määratakse kindlaks ja seda kohaldatakse vastavalt XV lisa sätetele.

22.   GARANTIIPREEMIA KREDIIDIRISKI KATTEKS

Osalised nõuavad lisaks intressitasudele sisse garantiipreemia, et katta ekspordikrediidi tagasimaksmata jätmise riski. Osaliste kohaldatavad garantiipreemiamäärad on riskipõhised, ühtlustuvad ning piisavad, et katta pikaajalisi halduskulusid ja kahjusid.

23.   GARANTIIPREEMIA ALAMMÄÄR KREDIIDIRISKI KATTEKS

Osalised nõuavad krediidiriski katteks sisse vähemalt kohaldatava garantiipreemia alammäära.

| a) | Kohaldatav garantiipreemia alammäär arvutatakse järgmiste tegurite järgi:






  — | kohaldatav riigi laenuriskide liigitus; |
| --- | --- | --- |

a)

Kohaldatav garantiipreemia alammäär arvutatakse järgmiste tegurite järgi:

—

kohaldatav riigi laenuriskide liigitus;

| — | riskiperiood (st riskihorisont ehk HOR); |
| --- | --- |

—

riskiperiood (st riskihorisont ehk HOR);

| — | võlgniku valitud ostja riskide kategooria; |
| --- | --- |

—

võlgniku valitud ostja riskide kategooria;

| — | poliitilise ja kommertsriski katte osakaal ning riikliku ekspordikrediiditoote kvaliteet; |
| --- | --- |

—

poliitilise ja kommertsriski katte osakaal ning riikliku ekspordikrediiditoote kvaliteet;

| — | mis tahes kohaldatud riigi laenuriskide maandamise meede ning |
| --- | --- |

—

mis tahes kohaldatud riigi laenuriskide maandamise meede ning

| — | mis tahes kohaldatud ostja riski krediidikvaliteedi parandamine. |
| --- | --- |

—

mis tahes kohaldatud ostja riski krediidikvaliteedi parandamine.

| b) | Garantiipreemia alammäärad väljendatakse protsentides krediidi põhisummast nii, nagu nõutaks garantiipreemiad täies ulatuses sisse krediidi esimesel väljavõtukuupäeval. Selgitus garantiipreemia alammäära arvutamise kohta koos matemaatiliste valemitega on esitatud VIII lisas. |
| --- | --- |

b)

Garantiipreemia alammäärad väljendatakse protsentides krediidi põhisummast nii, nagu nõutaks garantiipreemiad täies ulatuses sisse krediidi esimesel väljavõtukuupäeval. Selgitus garantiipreemia alammäära arvutamise kohta koos matemaatiliste valemitega on esitatud VIII lisas.

| c) | Olenemata sihtriigist määratakse juhtumipõhiselt kindlaks garantiipreemiate määrad, mida osalised kohaldavad turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul, milles osalevad 0 kategooria riikide, suure sissetulekuga OECD-riikide ja suure sissetulekuga euroalariikide (3) lõplikud võlgnikud/garandid (st krediidiriski üksused), või tehingute puhul, mis hõlmavad mitmepoolset või piirkondlikku institutsiooni, mis on osaliste kokkuleppe kohaselt üldiselt vabastatud selle asukohariigi rahanduskontrolli ja ülekandeid käsitlevatest eeskirjadest (4). Tagamaks, et garantiipreemiate määrad, mida kohaldatakse selliste riikide võlgnikega (ja vajaduse korral garantidega) seotud tehingute suhtes, ei lööks alla hindasid eraturgudel, järgivad osalised asjaomaste võrdlushindade garantiipreemiaks ümberarvutamisel kokkulepitud tavadest lähtudes järgmist korda:






  1) | kui osaline annab riiklikku toetust osana sündikaatlaenu paketist, mis on struktureeritud kas varaga tagatud (5) või projektide finantseerimise (6) tehinguna, siis:






  — | ei tohi otsese laenu osa kogukulu olla väiksem kui sündikaatlaenu kommertsturuosalis(t)e poolt sisse nõutav kogukulu; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Olenemata sihtriigist määratakse juhtumipõhiselt kindlaks garantiipreemiate määrad, mida osalised kohaldavad turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul, milles osalevad 0 kategooria riikide, suure sissetulekuga OECD-riikide ja suure sissetulekuga euroalariikide (3) lõplikud võlgnikud/garandid (st krediidiriski üksused), või tehingute puhul, mis hõlmavad mitmepoolset või piirkondlikku institutsiooni, mis on osaliste kokkuleppe kohaselt üldiselt vabastatud selle asukohariigi rahanduskontrolli ja ülekandeid käsitlevatest eeskirjadest (4). Tagamaks, et garantiipreemiate määrad, mida kohaldatakse selliste riikide võlgnikega (ja vajaduse korral garantidega) seotud tehingute suhtes, ei lööks alla hindasid eraturgudel, järgivad osalised asjaomaste võrdlushindade garantiipreemiaks ümberarvutamisel kokkulepitud tavadest lähtudes järgmist korda:

1)

kui osaline annab riiklikku toetust osana sündikaatlaenu paketist, mis on struktureeritud kas varaga tagatud (5) või projektide finantseerimise (6) tehinguna, siis:

—

ei tohi otsese laenu osa kogukulu olla väiksem kui sündikaatlaenu kommertsturuosalis(t)e poolt sisse nõutav kogukulu;

| — | ei tohi täiemahulise garantii jaoks kohaldatav garantiipreemia määr olla väiksem kui kommertsturuosalis(t)e kohaldatav samaväärne garantiipreemia ja ei tohi olla väiksem kui kohaldatav kindlustusmatemaatilise garantiipreemia alammäär. |
| --- | --- |

—

ei tohi täiemahulise garantii jaoks kohaldatav garantiipreemia määr olla väiksem kui kommertsturuosalis(t)e kohaldatav samaväärne garantiipreemia ja ei tohi olla väiksem kui kohaldatav kindlustusmatemaatilise garantiipreemia alammäär.

Sündikaatlaenu paketi puhul peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:

| — | sündikaatlaenu paketist vähemalt 25 % (7) on kommertsturu laen(ud)/garantii(d) ilma kahe- või mitmepoolse toetuseta (nt ekspordikrediidi agentuur, välismaine otseinvesteering, rahvusvaheline finantseerimisasutus või mitmepoolne arengupank), (8) mille puhul kõigil finantseerimise osapooltel on samaväärsed finantseerimistingimused, sealhulgas tagatispakett, ning |
| --- | --- |

—

sündikaatlaenu paketist vähemalt 25 % (7) on kommertsturu laen(ud)/garantii(d) ilma kahe- või mitmepoolse toetuseta (nt ekspordikrediidi agentuur, välismaine otseinvesteering, rahvusvaheline finantseerimisasutus või mitmepoolne arengupank), (8) mille puhul kõigil finantseerimise osapooltel on samaväärsed finantseerimistingimused, sealhulgas tagatispakett, ning

| — | tehingu finantseerimise tingimused vastavad täielikult kokkuleppele, mida on muudetud käesolevate sätetega turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta sündikaatlaenu/-garantii tehingutes; |
| --- | --- |

—

tehingu finantseerimise tingimused vastavad täielikult kokkuleppele, mida on muudetud käesolevate sätetega turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta sündikaatlaenu/-garantii tehingutes;

| 2) | kõikide muude turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul kohaldatakse järgmist korda:






  — | võttes arvesse turuteabe kättesaadavust ja alustehingu iseloomu, määravad osalised kohaldatava garantiipreemia määra kindlaks, võrreldes seda ühe või mitme turupõhise võrdlusalusega, mis on sätestatud X lisas, valides võrdlusaluse või -alused, mida peetakse konkreetse tehingu jaoks kõige sobivama(te)ks; |
| --- | --- | --- |

2)

kõikide muude turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul kohaldatakse järgmist korda:

—

võttes arvesse turuteabe kättesaadavust ja alustehingu iseloomu, määravad osalised kohaldatava garantiipreemia määra kindlaks, võrreldes seda ühe või mitme turupõhise võrdlusalusega, mis on sätestatud X lisas, valides võrdlusaluse või -alused, mida peetakse konkreetse tehingu jaoks kõige sobivama(te)ks;

| — | olenemata eelmisest lõigust ei või osalised sisse nõuda garantiipreemia määra, mis on madalam vastavast TCMB-mudeliga (Through the Cycle Market Benchmark – TCMB) kindlaks määratud garantiipreemia määrast ning põhineb laenuriski liigitusel ja tehingu tähtajal (kogu tehingu kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg), välja arvatud juhul, kui turu võrdlusalus tuletatakse nimelisest või seotud üksuse i) järelturul kaubeldavast võlakirjast või ii) krediidiriski vahetustehingust (CDS). Kui osaline kohaldab TCMB-mudeliga kindlaks määratud vastavast garantiipreemia määrast madalamat garantiipreemia määra, lähtudes turu võrdlusaluseks (9) olevale nimelisele võlakirjale akrediteeritud reitinguagentuuri (10) poolt antud reitingust, teatab ta sellest punkti 46 kohaselt ette. Siiski ei või võetav garantiipreemia määr olla väiksem vastavast kindlustusmatemaatilisest garantiipreemia alammäärast; |
| --- | --- |

—

olenemata eelmisest lõigust ei või osalised sisse nõuda garantiipreemia määra, mis on madalam vastavast TCMB-mudeliga (Through the Cycle Market Benchmark – TCMB) kindlaks määratud garantiipreemia määrast ning põhineb laenuriski liigitusel ja tehingu tähtajal (kogu tehingu kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg), välja arvatud juhul, kui turu võrdlusalus tuletatakse nimelisest või seotud üksuse i) järelturul kaubeldavast võlakirjast või ii) krediidiriski vahetustehingust (CDS). Kui osaline kohaldab TCMB-mudeliga kindlaks määratud vastavast garantiipreemia määrast madalamat garantiipreemia määra, lähtudes turu võrdlusaluseks (9) olevale nimelisele võlakirjale akrediteeritud reitinguagentuuri (10) poolt antud reitingust, teatab ta sellest punkti 46 kohaselt ette. Siiski ei või võetav garantiipreemia määr olla väiksem vastavast kindlustusmatemaatilisest garantiipreemia alammäärast;

| — | garantiipreemiamäära kindlaksmääramisel määrab osaline lõpliku võlgniku/garandi riski reitingu, võttes sealhulgas arvesse seda, kas võlgnikku/garanti hindab akrediteeritud reitinguagentuur. Osaline võib anda akrediteeritud reitinguagentuuri reitingust ühe astme võrra parema reitingu (akrediteeritud reitinguagentuuri skaalal). Kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting puudub, ei või riski liigitus olla akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud reitingust rohkem kui kahe astme võrra kõrgem (olla sellest soodsam). Kooskõlas punktiga 46 peavad osalised ette teatama järgmiste stsenaariumide korral:






  — | kui osaline liigitab võlgniku/garandi akrediteeritud reitinguagentuuri parimast reitingust paremaks või |
| --- | --- | --- |

—

garantiipreemiamäära kindlaksmääramisel määrab osaline lõpliku võlgniku/garandi riski reitingu, võttes sealhulgas arvesse seda, kas võlgnikku/garanti hindab akrediteeritud reitinguagentuur. Osaline võib anda akrediteeritud reitinguagentuuri reitingust ühe astme võrra parema reitingu (akrediteeritud reitinguagentuuri skaalal). Kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting puudub, ei või riski liigitus olla akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud reitingust rohkem kui kahe astme võrra kõrgem (olla sellest soodsam). Kooskõlas punktiga 46 peavad osalised ette teatama järgmiste stsenaariumide korral:

—

kui osaline liigitab võlgniku/garandi akrediteeritud reitinguagentuuri parimast reitingust paremaks või

| — | kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting puudub; kui osaline liigitab tehingu kategooriasse CC2 või sellest paremasse kategooriasse või selle krediidireiting on AAA kuni A- või akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud parima reitinguga võrdne või sellest soodsam. |
| --- | --- |

—

kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting puudub; kui osaline liigitab tehingu kategooriasse CC2 või sellest paremasse kategooriasse või selle krediidireiting on AAA kuni A- või akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud parima reitinguga võrdne või sellest soodsam.

| d) | 7. kategooriasse kuuluvate „suurima riskiga“ riikide puhul nõutakse põhimõtteliselt selle kategooria suhtes kehtestatud garantiipreemiate alammääradele juurdemaksmist; kõnealused garantiipreemiamäärad määrab riiklikku toetust andev osaline. |
| --- | --- |

d)

7. kategooriasse kuuluvate „suurima riskiga“ riikide puhul nõutakse põhimõtteliselt selle kategooria suhtes kehtestatud garantiipreemiate alammääradele juurdemaksmist; kõnealused garantiipreemiamäärad määrab riiklikku toetust andev osaline.

| e) | Tehingu garantiipreemia alammäära arvutamisel kohaldatakse riigi laenuriskide puhul võlgniku riigi liigitust ja ostja riski liigituse puhul võlgniku liigitust, (11) välja arvatud juhul, kui tagatise muutumatu, tingimusteta, nõudmisel põhineva, õiguslikult kehtiva ja jõustatava garantii vormis võla täieliku tagasimakse kohustuse kohta krediidi kogu kehtivusajaks annab kolmas isik, kes on tagatud võla suurust arvestades krediidivõimeline. Kolmanda isiku garantii korral võib osaline kohaldada ka selle riigi laenuriskide liigitust, kus asub garant, ning garandi ostja riskide kategooriat (12). |
| --- | --- |

e)

Tehingu garantiipreemia alammäära arvutamisel kohaldatakse riigi laenuriskide puhul võlgniku riigi liigitust ja ostja riski liigituse puhul võlgniku liigitust, (11) välja arvatud juhul, kui tagatise muutumatu, tingimusteta, nõudmisel põhineva, õiguslikult kehtiva ja jõustatava garantii vormis võla täieliku tagasimakse kohustuse kohta krediidi kogu kehtivusajaks annab kolmas isik, kes on tagatud võla suurust arvestades krediidivõimeline. Kolmanda isiku garantii korral võib osaline kohaldada ka selle riigi laenuriskide liigitust, kus asub garant, ning garandi ostja riskide kategooriat (12).

| f) | Kriteeriumid ja tingimused, millega reguleeritakse kolmanda isiku garantii kohaldamist vastavalt olukordadele, mida kirjeldatakse eespool alapunkti e esimeses ja teises taandes, on sätestatud X lisas. |
| --- | --- |

f)

Kriteeriumid ja tingimused, millega reguleeritakse kolmanda isiku garantii kohaldamist vastavalt olukordadele, mida kirjeldatakse eespool alapunkti e esimeses ja teises taandes, on sätestatud X lisas.

| g) | Garantiipreemia alammäära arvutamisel kasutatav riskiperioodi pikkus on pool väljamaksetähtajast pluss kogu tagasimaksetähtaeg ning eeldab korrapärast ekspordikrediidi tagasimakseprofiili, st tagasimaksmist kord poolaastas võrdsete põhisumma osamaksetena, millele kuue kuu möödumisel krediiditähtaja algusest lisandub kogunenud intress. Mittestandardse tagasimakseprofiiliga ekspordikrediidi puhul arvutatakse samaväärne tagasimakseperiood (mida väljendatakse kord poolaastas tehtavate võrdsete osamaksetena) järgmise valemi abil: samaväärne tagasimakseperiood = (tagasimakseperioodi kaalutud keskmine pikkus – 0,25)/0,5. |
| --- | --- |

g)

Garantiipreemia alammäära arvutamisel kasutatav riskiperioodi pikkus on pool väljamaksetähtajast pluss kogu tagasimaksetähtaeg ning eeldab korrapärast ekspordikrediidi tagasimakseprofiili, st tagasimaksmist kord poolaastas võrdsete põhisumma osamaksetena, millele kuue kuu möödumisel krediiditähtaja algusest lisandub kogunenud intress. Mittestandardse tagasimakseprofiiliga ekspordikrediidi puhul arvutatakse samaväärne tagasimakseperiood (mida väljendatakse kord poolaastas tehtavate võrdsete osamaksetena) järgmise valemi abil: samaväärne tagasimakseperiood = (tagasimakseperioodi kaalutud keskmine pikkus – 0,25)/0,5.

| h) | Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis seondub kolmandast isikust garandiga, kes ei asu võlgnikuga samas riigis, teatab sellest punkti 45 kohaselt ette. |
| --- | --- |

h)

Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis seondub kolmandast isikust garandiga, kes ei asu võlgnikuga samas riigis, teatab sellest punkti 45 kohaselt ette.

24.   RIIGI LAENURISKIDE LIIGITAMINE

Riigid liigitatakse vastavalt tõenäosusele, kas nad maksavad oma välisvõlga (st riigi krediidirisk), välja arvatud suure sissetulekuga OECD-riigid ja suure sissetulekuga euroalariigid.

| a) | Riigi krediidiriski viis tegurit on järgmised:






  — | üldine tagasimaksete moratoorium, mille kuulutab välja võlgniku/garandi riigi valitsus või riigi see asutus, mille kaudu tagasimakse sooritatakse; |
| --- | --- | --- |

a)

Riigi krediidiriski viis tegurit on järgmised:

—

üldine tagasimaksete moratoorium, mille kuulutab välja võlgniku/garandi riigi valitsus või riigi see asutus, mille kaudu tagasimakse sooritatakse;

| — | väljaspool teate saatnud osalise riiki toimuvad poliitilised sündmused ja/või tekkivad majandusraskused või väljaspool teate saatnud osalise riiki võetud seadusandlikud/halduslikud meetmed, mis takistavad või lükkavad edasi krediidiga seoses juba makstud vahendite ülekandmist; |
| --- | --- |

—

väljaspool teate saatnud osalise riiki toimuvad poliitilised sündmused ja/või tekkivad majandusraskused või väljaspool teate saatnud osalise riiki võetud seadusandlikud/halduslikud meetmed, mis takistavad või lükkavad edasi krediidiga seoses juba makstud vahendite ülekandmist;

| — | võlgniku/garandi riigis vastu võetud õigusnormid, mille kohaselt kohalikus vääringus tehtud tagasimakseid käsitatakse võla kustutamisena, olenemata sellest, et vahetuskursside kõikumise tõttu ei kata sellised tagasimaksed krediidivääringusse ümber arvestatuna vahendite ülekandmise päeval enam võlasummat; |
| --- | --- |

—

võlgniku/garandi riigis vastu võetud õigusnormid, mille kohaselt kohalikus vääringus tehtud tagasimakseid käsitatakse võla kustutamisena, olenemata sellest, et vahetuskursside kõikumise tõttu ei kata sellised tagasimaksed krediidivääringusse ümber arvestatuna vahendite ülekandmise päeval enam võlasummat;

| — | kõik muud mõne muu riigi valitsuse meetmed või otsused, mis takistavad krediidi tagasimaksmist, ning |
| --- | --- |

—

kõik muud mõne muu riigi valitsuse meetmed või otsused, mis takistavad krediidi tagasimaksmist, ning

| — | vääramatu jõud, mis ilmneb väljaspool teate saatnud osalise riiki, st sõda (sh kodusõda), sundvõõrandamine, riigipööre, ülestõus, rahvarahutused, keeristormid, üleujutused, maavärinad, vulkaanipursked, hiidlained ja tuumaõnnetused. |
| --- | --- |

—

vääramatu jõud, mis ilmneb väljaspool teate saatnud osalise riiki, st sõda (sh kodusõda), sundvõõrandamine, riigipööre, ülestõus, rahvarahutused, keeristormid, üleujutused, maavärinad, vulkaanipursked, hiidlained ja tuumaõnnetused.

| b) | Riigid on liigitatud ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast (0–7). Garantiipreemia alammäärad on kehtestatud 1.–7. kategooria kohta, kuid mitte 0 kategooria kohta, kuna riigi laenuriski taset loetakse sellesse kategooriasse kuuluvate riikide puhul tähtsusetuks. 0 kategooria riikide tehingutega seonduv krediidirisk on valdavalt seotud võlgniku/garandi riskiga. |
| --- | --- |

b)

Riigid on liigitatud ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast (0–7). Garantiipreemia alammäärad on kehtestatud 1.–7. kategooria kohta, kuid mitte 0 kategooria kohta, kuna riigi laenuriski taset loetakse sellesse kategooriasse kuuluvate riikide puhul tähtsusetuks. 0 kategooria riikide tehingutega seonduv krediidirisk on valdavalt seotud võlgniku/garandi riskiga.

| c) | Riike liigitatakse (13) riigi laenuriskide liigitamise korra alusel, mis hõlmab järgmist:






  — | riigi laenuriskide hindamismudel (edaspidi „mudel“), mille kasutamisel saadakse riigi maksejõuetuse riski kvantitatiivne hinnang, mille aluseks on iga riigi puhul kolm riskinäitajate rühma: osaliste maksekogemused, finantsolukord ja majanduslik olukord. Mudeli metoodika koosneb eri järkudest, nagu kolme riskinäitajate rühma hindamine ning nende rühmade ühendamine ja paindlik kaalumine; |
| --- | --- | --- |

c)

Riike liigitatakse (13) riigi laenuriskide liigitamise korra alusel, mis hõlmab järgmist:

—

riigi laenuriskide hindamismudel (edaspidi „mudel“), mille kasutamisel saadakse riigi maksejõuetuse riski kvantitatiivne hinnang, mille aluseks on iga riigi puhul kolm riskinäitajate rühma: osaliste maksekogemused, finantsolukord ja majanduslik olukord. Mudeli metoodika koosneb eri järkudest, nagu kolme riskinäitajate rühma hindamine ning nende rühmade ühendamine ja paindlik kaalumine;

| — | mudeli abil saadud tulemuste kvalitatiivne hindamine riikhaaval, et võtta arvesse poliitilist riski ja/või muid mudeliga täielikult või osaliselt hõlmamata riskitegureid. Vajaduse korral võib see viia kvantitatiivsel mudelil põhineva hinnangu korrigeerimiseni, et väljendada riigi laenuriski lõpphinnangut. |
| --- | --- |

—

mudeli abil saadud tulemuste kvalitatiivne hindamine riikhaaval, et võtta arvesse poliitilist riski ja/või muid mudeliga täielikult või osaliselt hõlmamata riskitegureid. Vajaduse korral võib see viia kvantitatiivsel mudelil põhineva hinnangu korrigeerimiseni, et väljendada riigi laenuriski lõpphinnangut.

| d) | Riigi laenuriskide liigitust jälgitakse pidevalt ja vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi laenuriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest. Kui riik liigitatakse ümber riigi laenuriski madalamasse või kõrgemasse kategooriasse, kohaldavad osalised hiljemalt viis tööpäeva pärast seda, kui sekretariaat on teatanud ümberliigitamisest, garantiipreemia määra, mis vastab riigi laenuriski uue kategooriaga seostatud garantiipreemia alammäärade tasemele või on sellest kõrgem. |
| --- | --- |

d)

Riigi laenuriskide liigitust jälgitakse pidevalt ja vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi laenuriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest. Kui riik liigitatakse ümber riigi laenuriski madalamasse või kõrgemasse kategooriasse, kohaldavad osalised hiljemalt viis tööpäeva pärast seda, kui sekretariaat on teatanud ümberliigitamisest, garantiipreemia määra, mis vastab riigi laenuriski uue kategooriaga seostatud garantiipreemia alammäärade tasemele või on sellest kõrgem.

| e) | Sekretariaat avaldab kohaldatavad riigi laenuriskide liigitused. |
| --- | --- |

e)

Sekretariaat avaldab kohaldatavad riigi laenuriskide liigitused.

25.   RIIGI MAKSEJÕUETUSRISKI HINDAMINE

| a) | Kõikide riikide puhul, mis on liigitatud riigi laenuriskide liigitamise korra kohaselt vastavalt punkti 24 alapunktile d, hinnatakse riigi maksejõuetusriski, et teha erandkorras kindlaks need riigid,






  — | kes ei ole riigi kõige väiksema riskiga võlgnikud ja |
| --- | --- | --- |

a)

Kõikide riikide puhul, mis on liigitatud riigi laenuriskide liigitamise korra kohaselt vastavalt punkti 24 alapunktile d, hinnatakse riigi maksejõuetusriski, et teha erandkorras kindlaks need riigid,

—

kes ei ole riigi kõige väiksema riskiga võlgnikud ja

| — | kelle krediidirisk on oluliselt suurem kui riigi laenurisk. |
| --- | --- |

—

kelle krediidirisk on oluliselt suurem kui riigi laenurisk.

| b) | Eespool alapunktis a nimetatud kriteeriumidele vastavad riigid tehakse kindlaks riigi laenuriskide hindamise korra kohaselt, mille osalised on koostanud ja milles kokku leppinud. |
| --- | --- |

b)

Eespool alapunktis a nimetatud kriteeriumidele vastavad riigid tehakse kindlaks riigi laenuriskide hindamise korra kohaselt, mille osalised on koostanud ja milles kokku leppinud.

| c) | Eespool alapunktis a loetletud kriteeriumidele vastavate riikide loendit jälgitakse pidevalt, see vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi maksejõuetusriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest. |
| --- | --- |

c)

Eespool alapunktis a loetletud kriteeriumidele vastavate riikide loendit jälgitakse pidevalt, see vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi maksejõuetusriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest.

| d) | Alapunkti b kohaselt kindlaks tehtud riikide loendi avaldab sekretariaat. |
| --- | --- |

d)

Alapunkti b kohaselt kindlaks tehtud riikide loendi avaldab sekretariaat.

26.   OSTJA RISKIDE LIIGITAMINE

Võlgnikud ja kohastel juhtudel garandid riikides, mis on liigitatud 1.–7. kategooriasse, liigitatakse ühte ostja riskide kategooriasse, mis on kehtestatud võlgniku/garandi riigi kohta (14). Ostja riskide kategooriate maatriks, kuhu liigitatakse võlgnikud ja garandid, on esitatud VIII lisas. Ostja riskide kategooriate kvalitatiivne kirjeldus on esitatud XI lisas.

| a) | Ostja riskide liigitus põhineb võlgniku/garandi kõrgema nõudeõiguse järguga tagatiseta laenude reitingul, mille on kindlaks määranud osaline. |
| --- | --- |

a)

Ostja riskide liigitus põhineb võlgniku/garandi kõrgema nõudeõiguse järguga tagatiseta laenude reitingul, mille on kindlaks määranud osaline.

| b) | Ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti a kohaldamist, võib tehinguid, mida toetatakse vastavalt VI lisas sätestatud tingimustele, ja tehinguid, mille krediidiväärtus on kuni 5 miljonit SDRi, liigitada tehingupõhiselt, st pärast seda, kui on kohaldatud ükskõik millist ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viisi, kuid selliste tehingute suhtes ei saa nende liigitusest olenemata teha ühtegi allahindlust ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kohaldamisel. |
| --- | --- |

b)

Ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti a kohaldamist, võib tehinguid, mida toetatakse vastavalt VI lisas sätestatud tingimustele, ja tehinguid, mille krediidiväärtus on kuni 5 miljonit SDRi, liigitada tehingupõhiselt, st pärast seda, kui on kohaldatud ükskõik millist ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viisi, kuid selliste tehingute suhtes ei saa nende liigitusest olenemata teha ühtegi allahindlust ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kohaldamisel.

| c) | Riiklikud võlgnikud ja garandid liigitatakse ostja riskide kategooriasse SOV/CC0. |
| --- | --- |

c)

Riiklikud võlgnikud ja garandid liigitatakse ostja riskide kategooriasse SOV/CC0.

| d) | Järgmistel juhtudel võib mitteriiklikke võlgnikke ja garante erandkorras liigitada ostja riskide kategooriasse „parem kui riik“ (SOV+) (15):






  — | akrediteeritud reitinguagentuur on andnud võlgnikule/garandile välisvaluutareitingu, mis on parem kui nende vastava riigi välisvaluutareiting (mille on andnud sama akrediteeritud reitinguagentuur), või |
| --- | --- | --- |

d)

Järgmistel juhtudel võib mitteriiklikke võlgnikke ja garante erandkorras liigitada ostja riskide kategooriasse „parem kui riik“ (SOV+) (15):

—

akrediteeritud reitinguagentuur on andnud võlgnikule/garandile välisvaluutareitingu, mis on parem kui nende vastava riigi välisvaluutareiting (mille on andnud sama akrediteeritud reitinguagentuur), või

| — | võlgnik/garant asub riigis, mille riigi maksejõuetusriski on hinnatud oluliselt kõrgemaks kui riigi laenuriski. |
| --- | --- |

—

võlgnik/garant asub riigis, mille riigi maksejõuetusriski on hinnatud oluliselt kõrgemaks kui riigi laenuriski.

| e) | Osaline teatab punkti 46 kohaselt ette tehingutest:






  — | mitteriikliku võlgniku/garandiga, kui kohaldatav garantiipreemia on väiksem ostja riskide kategooriaga CC1 kehtestatud preemiast, st CC0 või SOV+; |
| --- | --- | --- |

e)

Osaline teatab punkti 46 kohaselt ette tehingutest:

—

mitteriikliku võlgniku/garandiga, kui kohaldatav garantiipreemia on väiksem ostja riskide kategooriaga CC1 kehtestatud preemiast, st CC0 või SOV+;

| — | mitteriikliku võlgniku/garandiga, juhul kui osaline hindab ostja riskide reitingut mitteriikliku võlgniku/garandi suhtes, keda on hinnanud akrediteeritud reitinguagentuur, ning hinnatud ostja riskide reiting on parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri oma (16). |
| --- | --- |

—

mitteriikliku võlgniku/garandiga, juhul kui osaline hindab ostja riskide reitingut mitteriikliku võlgniku/garandi suhtes, keda on hinnanud akrediteeritud reitinguagentuur, ning hinnatud ostja riskide reiting on parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri oma (16).

| f) | Konkreetse tehingu pärast konkureerimisel, kus konkureerivad osalised on liigitanud võlgniku/garandi eri ostja riskide kategooriatesse, püüavad konkureerivad osalised jõuda kokkuleppele ühises ostja riskide liigituses. Kui ühises liigituses kokkuleppele ei jõuta, ei keelata osalis(t)el, kes liigitas(id) võlgniku/garandi kõrgemasse ostja riskide liigitusse, kohaldada madalamat ostja riskide liigitust. |
| --- | --- |

f)

Konkreetse tehingu pärast konkureerimisel, kus konkureerivad osalised on liigitanud võlgniku/garandi eri ostja riskide kategooriatesse, püüavad konkureerivad osalised jõuda kokkuleppele ühises ostja riskide liigituses. Kui ühises liigituses kokkuleppele ei jõuta, ei keelata osalis(t)el, kes liigitas(id) võlgniku/garandi kõrgemasse ostja riskide liigitusse, kohaldada madalamat ostja riskide liigitust.

27.   RIIKLIKU EKSPORDIKREDIIDI PROTSENT JA KVALITEET

Garantiipreemia alammäärad diferentseeritakse, et võtta arvesse osaliste pakutavate ekspordikrediidi toodete kvaliteedi ja garantiikatte protsendi erinevust, nagu on sätestatud VIII lisas. Diferentseerimine põhineb eksportija seisukohal (s.o eksportijale/finantseerimisasutusele pakutavate toodete erinevast kvaliteedist tuleneva konkurentsi kõrvaldamiseks).

| a) | Ekspordikrediidi toote kvaliteet näitab, kas tegemist on kindlustus-, garantii- või otselaenu/-finantseerimistootega, ning kindlustustoodete puhul seda, kas intresside kate tagatakse nõuete ooteajal (s.o ajavahemik võlgniku suhtes kehtiva maksetähtpäeva ja selle kuupäeva vahel, mil kindlustaja on kohustatud tegema eksportijale/finantseerimisasutusele tagasimakse) ilma lisamakseta. |
| --- | --- |

a)

Ekspordikrediidi toote kvaliteet näitab, kas tegemist on kindlustus-, garantii- või otselaenu/-finantseerimistootega, ning kindlustustoodete puhul seda, kas intresside kate tagatakse nõuete ooteajal (s.o ajavahemik võlgniku suhtes kehtiva maksetähtpäeva ja selle kuupäeva vahel, mil kindlustaja on kohustatud tegema eksportijale/finantseerimisasutusele tagasimakse) ilma lisamakseta.

| b) | Kõik osaliste pakutavad ekspordikrediidi tooted liigitatakse ühte järgmisest kolmest tooterühmast:






  — | standardtasemest allpool olev toode, st kindlustus, mis ei kata intresse ooteajal, ja kindlustus, mis katab intressid ooteajal asjakohase lisamakse eest; |
| --- | --- | --- |

b)

Kõik osaliste pakutavad ekspordikrediidi tooted liigitatakse ühte järgmisest kolmest tooterühmast:

—

standardtasemest allpool olev toode, st kindlustus, mis ei kata intresse ooteajal, ja kindlustus, mis katab intressid ooteajal asjakohase lisamakse eest;

| — | standardtoode, st kindlustus, mis katab intressid ooteajal lisamakseta, ja otselaen või -finantseerimine, ning |
| --- | --- |

—

standardtoode, st kindlustus, mis katab intressid ooteajal lisamakseta, ja otselaen või -finantseerimine, ning

| — | standardtasemest parem toode, st garantii. |
| --- | --- |

—

standardtasemest parem toode, st garantii.

28.   RIIGI LAENURISKIDE MAANDAMISE MEETMED

| a) | Osalised võivad kasutada järgmisi riigi laenuriskide maandamise meetmeid, mille täpne kasutus on sätestatud XII lisas:






  — | offshore-futuuride voostruktuur kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga; |
| --- | --- | --- |

a)

Osalised võivad kasutada järgmisi riigi laenuriskide maandamise meetmeid, mille täpne kasutus on sätestatud XII lisas:

—

offshore-futuuride voostruktuur kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga;

| — | rahastamine kohalikus vääringus. |
| --- | --- |

—

rahastamine kohalikus vääringus.

| b) | Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis näitab riigi laenuriski maandamise kasutamist, teatab sellest punkti 45 kohaselt ette. |
| --- | --- |

b)

Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis näitab riigi laenuriski maandamise kasutamist, teatab sellest punkti 45 kohaselt ette.

| c) | Turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul riigi laenuriskide maandamist ei kohaldata. |
| --- | --- |

c)

Turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul riigi laenuriskide maandamist ei kohaldata.

29.   OSTJA RISKI KREDIIDIKVALITEEDI PARANDAMINE

| a) | Osalised võivad kasutada järgmisi ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viise, mis võimaldavad kohaldada krediidikvaliteedi parandamise tegurit, mis on suurem kui 0:






  — | lepinguliste laekumiste või nõuete loovutamine; |
| --- | --- | --- |

a)

Osalised võivad kasutada järgmisi ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viise, mis võimaldavad kohaldada krediidikvaliteedi parandamise tegurit, mis on suurem kui 0:

—

lepinguliste laekumiste või nõuete loovutamine;

| — | varaline tagatis; |
| --- | --- |

—

varaline tagatis;

| — | põhivaraline tagatis; |
| --- | --- |

—

põhivaraline tagatis;

| — | tinghoiukonto. |
| --- | --- |

—

tinghoiukonto.

| b) | Ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viise ja maksimaalse krediidikvaliteedi parandamise teguri väärtusi käsitlevad määratlused nii 1.–7. kategooriasse kuuluvate võlgnike kui ka turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirju järgivate võlgnike puhul on esitatud XII lisas. |
| --- | --- |

b)

Ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viise ja maksimaalse krediidikvaliteedi parandamise teguri väärtusi käsitlevad määratlused nii 1.–7. kategooriasse kuuluvate võlgnike kui ka turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirju järgivate võlgnike puhul on esitatud XII lisas.

| c) | Ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viise võib kasutada kas eraldi või koos järgmiste piirangutega:






  — | maksimaalne krediidikvaliteedi parandamise tegur, mille võib krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamisega saavutada, on 1.–7. kategooriasse kuuluvate tehingute puhul 0,35. Turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul võib kohaldada turu võrdlusalusest lähtuva garantiipreemia alammäära suhtes maksimaalselt 25 % allahindlust, kuid võetav garantiipreemia ei tohi olla väiksem kui kindlustusmatemaatilise garantiipreemia alammäär; |
| --- | --- | --- |

c)

Ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viise võib kasutada kas eraldi või koos järgmiste piirangutega:

—

maksimaalne krediidikvaliteedi parandamise tegur, mille võib krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamisega saavutada, on 1.–7. kategooriasse kuuluvate tehingute puhul 0,35. Turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul võib kohaldada turu võrdlusalusest lähtuva garantiipreemia alammäära suhtes maksimaalselt 25 % allahindlust, kuid võetav garantiipreemia ei tohi olla väiksem kui kindlustusmatemaatilise garantiipreemia alammäär;

| — | varalist ja põhivaralist tagatist ei või ühes tehingus koos kasutada; |
| --- | --- |

—

varalist ja põhivaralist tagatist ei või ühes tehingus koos kasutada;

| — | 1.–7. kategooriasse kuuluvate tehingute puhul, kui kohaldatavat riigi laenuriski liigitust on parandatud, kasutades offshore-futuuride voostruktuuri kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga, ei tohi krediidikvaliteedi parandamise viise kasutada. |
| --- | --- |

—

1.–7. kategooriasse kuuluvate tehingute puhul, kui kohaldatavat riigi laenuriski liigitust on parandatud, kasutades offshore-futuuride voostruktuuri kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga, ei tohi krediidikvaliteedi parandamise viise kasutada.

| d) | Osalised teatavad eelnevalt kooskõlas punktiga 45 tehingutest mitteriikliku võlgniku/garandiga, juhul kui krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamise tulemusel kohaldatakse 0st suuremat krediidikvaliteedi parandamise tegurit või kui krediidikvaliteedi parandamise viise kasutatakse turu võrdlusalusest lähtuvas tehingus, mille tulemusel on hind TCMB-mudeliga saadud vastavast garantiipreemia alammäärast väiksem. |
| --- | --- |

d)

Osalised teatavad eelnevalt kooskõlas punktiga 45 tehingutest mitteriikliku võlgniku/garandiga, juhul kui krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamise tulemusel kohaldatakse 0st suuremat krediidikvaliteedi parandamise tegurit või kui krediidikvaliteedi parandamise viise kasutatakse turu võrdlusalusest lähtuvas tehingus, mille tulemusel on hind TCMB-mudeliga saadud vastavast garantiipreemia alammäärast väiksem.

30.   KREDIIDIRISKI GARANTIIPREEMIA ALAMMÄÄRADE KEHTIVUSE LÄBIVAATAMINE

| a) | Garantiipreemiate alammäärade piisavuse hindamiseks ja vajaduse korral suurenduste või vähenduste võimaldamiseks kasutatakse rööpselt garantiipreemiaandmete allikaid (PFT, Premium Feedback Tool), et pidevalt jälgida ja kohandada garantiipreemiate alammäärasid. |
| --- | --- |

a)

Garantiipreemiate alammäärade piisavuse hindamiseks ja vajaduse korral suurenduste või vähenduste võimaldamiseks kasutatakse rööpselt garantiipreemiaandmete allikaid (PFT, Premium Feedback Tool), et pidevalt jälgida ja kohandada garantiipreemiate alammäärasid.

| b) | Garantiipreemiaandmete allikate abil hinnatakse garantiipreemiate alammäärade piisavust nii riiklikku ekspordikrediiti andvate asutuste tegelike kogemuste kui ka krediidiriski hindamisega seotud eraturu teabe mõistes. |
| --- | --- |

b)

Garantiipreemiaandmete allikate abil hinnatakse garantiipreemiate alammäärade piisavust nii riiklikku ekspordikrediiti andvate asutuste tegelike kogemuste kui ka krediidiriski hindamisega seotud eraturu teabe mõistes.

| c) | Kokkuleppe garantiipreemiaid käsitlevate eeskirjade kõik aspektid, eriti turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjad, vaadatakse põhjalikult läbi hiljemalt 31. detsembriks 2019 (17). |
| --- | --- |

c)

Kokkuleppe garantiipreemiaid käsitlevate eeskirjade kõik aspektid, eriti turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjad, vaadatakse põhjalikult läbi hiljemalt 31. detsembriks 2019 (17).

III PEATÜKK

Seotud abi käsitlevad sätted

31.   ÜLDPÕHIMÕTTED

| a) | Osalised on kokku leppinud, et nende ekspordikrediidi ja seotud abi poliitika peaksid teineteist täiendama. Ekspordikrediidi poliitika peaks lähtuma avatud konkurentsist ja turujõudude vabast toimimisest. Seotud abi poliitikaga tuleks ette näha vajalikud välisvahendid riikidele, valdkondadele või projektidele, mida turu kaudu ei rahastata või mille puhul selline võimalus on väike. Seotud abi poliitika peaks tagama parima kulude ja tulude suhte, vähendama võimalikult palju kaubanduse moonutamist ja aitama neid vahendeid arengu seisukohast tõhusalt kasutada. |
| --- | --- |

a)

Osalised on kokku leppinud, et nende ekspordikrediidi ja seotud abi poliitika peaksid teineteist täiendama. Ekspordikrediidi poliitika peaks lähtuma avatud konkurentsist ja turujõudude vabast toimimisest. Seotud abi poliitikaga tuleks ette näha vajalikud välisvahendid riikidele, valdkondadele või projektidele, mida turu kaudu ei rahastata või mille puhul selline võimalus on väike. Seotud abi poliitika peaks tagama parima kulude ja tulude suhte, vähendama võimalikult palju kaubanduse moonutamist ja aitama neid vahendeid arengu seisukohast tõhusalt kasutada.

| b) | Seotud abi käsitlevad kokkuleppe sätted ei kehti mitmepoolsete või piirkondlike organisatsioonide abistamisprogrammide kohta. |
| --- | --- |

b)

Seotud abi käsitlevad kokkuleppe sätted ei kehti mitmepoolsete või piirkondlike organisatsioonide abistamisprogrammide kohta.

| c) | Need põhimõtted ei piira OECD arenguabikomitee (DAC) seisukohti seotud ja sidumata abi kvaliteedi kohta. |
| --- | --- |

c)

Need põhimõtted ei piira OECD arenguabikomitee (DAC) seisukohti seotud ja sidumata abi kvaliteedi kohta.

| d) | Osaline võib nõuda lisateavet mis tahes vormis abi seotuse kohta. Kui ei ole kindel, kas teatav finantseerimismeede kuulub XIV lisas sätestatud seotud abi määratluse alla, esitab doonorriik tõendeid selle kohta, et abi on XIV lisa määratluse kohaselt tegelikult „sidumata“. |
| --- | --- |

d)

Osaline võib nõuda lisateavet mis tahes vormis abi seotuse kohta. Kui ei ole kindel, kas teatav finantseerimismeede kuulub XIV lisas sätestatud seotud abi määratluse alla, esitab doonorriik tõendeid selle kohta, et abi on XIV lisa määratluse kohaselt tegelikult „sidumata“.

32.   SEOTUD ABI VORMID

Seotud abi võib olla:

| a) | riiklik arenguabilaen, nagu on määratletud „OECD arenguabikomitee juhtpõhimõtetes sidusfinantseerimise ning seotud ja osaliselt sidumata riikliku arenguabi kohta (1987)“; |
| --- | --- |

a)

riiklik arenguabilaen, nagu on määratletud „OECD arenguabikomitee juhtpõhimõtetes sidusfinantseerimise ning seotud ja osaliselt sidumata riikliku arenguabi kohta (1987)“;

| b) | riiklik arenguabiannetus, nagu on määratletud „OECD arenguabikomitee juhtpõhimõtetes sidusfinantseerimise ning seotud ja osaliselt sidumata riikliku arenguabi kohta (1987)“, ning |
| --- | --- |

b)

riiklik arenguabiannetus, nagu on määratletud „OECD arenguabikomitee juhtpõhimõtetes sidusfinantseerimise ning seotud ja osaliselt sidumata riikliku arenguabi kohta (1987)“, ning

| c) | muu avaliku sektori rahaline vahend, mis hõlmab annetusi ja laene, kuid mitte kokkuleppe kohast riiklikult toetatavat ekspordikrediiti, või |
| --- | --- |

c)

muu avaliku sektori rahaline vahend, mis hõlmab annetusi ja laene, kuid mitte kokkuleppe kohast riiklikult toetatavat ekspordikrediiti, või

| d) | mis tahes õiguslik või tegelik ühend, mis koosneb vähemalt kahest eespool nimetatud vahendist ja mis on doonorriigi, laenuandja või laenuvõtja valduses, ja/või järgmised finantseerimisvahendid:






  1) | ekspordikrediit, mida toetatakse riiklikult otsekrediidi või -finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse, garantii või kindlustuse vormis ja millele kohaldatakse kokkulepet, ning |
| --- | --- | --- |

d)

mis tahes õiguslik või tegelik ühend, mis koosneb vähemalt kahest eespool nimetatud vahendist ja mis on doonorriigi, laenuandja või laenuvõtja valduses, ja/või järgmised finantseerimisvahendid:

1)

ekspordikrediit, mida toetatakse riiklikult otsekrediidi või -finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse, garantii või kindlustuse vormis ja millele kohaldatakse kokkulepet, ning

| 2) | muud rahalised vahendid turutingimustel või peaaegu turutingimustel või sissemaksed ostjalt. |
| --- | --- |

2)

muud rahalised vahendid turutingimustel või peaaegu turutingimustel või sissemaksed ostjalt.

33.   SIDUSFINANTSEERIMINE

| a) | Sidusfinantseerimine võib toimuda mitmesugusel kujul, sh segakrediit, segafinantseerimine, ühisfinantseerimine, paralleelne finantseerimine või omavahel seotud üksiktehingud. Neid kõiki iseloomustavad järgmised põhijooned:






  — | soodusosa, mis on õiguslikult või tegelikult seotud soodustusteta osaga; |
| --- | --- | --- |

a)

Sidusfinantseerimine võib toimuda mitmesugusel kujul, sh segakrediit, segafinantseerimine, ühisfinantseerimine, paralleelne finantseerimine või omavahel seotud üksiktehingud. Neid kõiki iseloomustavad järgmised põhijooned:

—

soodusosa, mis on õiguslikult või tegelikult seotud soodustusteta osaga;

| — | osa finantseerimisest või kogu finantseerimine on tegelikult seotud abi ning |
| --- | --- |

—

osa finantseerimisest või kogu finantseerimine on tegelikult seotud abi ning

| — | soodusvahendid, mis on kättesaadavad üksnes siis, kui saaja võtab vastu ka soodustusteta osa. |
| --- | --- |

—

soodusvahendid, mis on kättesaadavad üksnes siis, kui saaja võtab vastu ka soodustusteta osa.

| b) | Tegeliku seose ehk ühenduse määravad kindlaks sellised tegurid nagu:






  — | mitteametlike kokkulepete olemasolu abi saava riigi ja doonorriigi asutuste vahel; |
| --- | --- | --- |

b)

Tegeliku seose ehk ühenduse määravad kindlaks sellised tegurid nagu:

—

mitteametlike kokkulepete olemasolu abi saava riigi ja doonorriigi asutuste vahel;

| — | doonorriigi kavatsus suurendada finantseerimise vastuvõetavust riikliku arenguabi kasutamise teel; |
| --- | --- |

—

doonorriigi kavatsus suurendada finantseerimise vastuvõetavust riikliku arenguabi kasutamise teel;

| — | kogu finantseerimise tegelik sidumine hankimisega doonorriigist; |
| --- | --- |

—

kogu finantseerimise tegelik sidumine hankimisega doonorriigist;

| — | riikliku arenguabi seotus ning pakkumuste tegemise ja lepingu sõlmimise viis iga finantseerimistehingu puhul või |
| --- | --- |

—

riikliku arenguabi seotus ning pakkumuste tegemise ja lepingu sõlmimise viis iga finantseerimistehingu puhul või

| — | kõik muud arenguabikomitee või osaliste tuvastatud toimingud, mille puhul vähemalt kaks finantseerimisvahendit on omavahel tegelikult seotud. |
| --- | --- |

—

kõik muud arenguabikomitee või osaliste tuvastatud toimingud, mille puhul vähemalt kaks finantseerimisvahendit on omavahel tegelikult seotud.

| c) | Järgmised tavad ei välista tegeliku seose või ühenduse olemasolu:






  — | lepingu jaotamine osadeks ühest lepingu koostisosadest eraldi teatamise teel; |
| --- | --- | --- |

c)

Järgmised tavad ei välista tegeliku seose või ühenduse olemasolu:

—

lepingu jaotamine osadeks ühest lepingu koostisosadest eraldi teatamise teel;

| — | mitmes järgus finantseeritavate lepingute jaotamine osadeks; |
| --- | --- |

—

mitmes järgus finantseeritavate lepingute jaotamine osadeks;

| — | lepingu omavahel seotud osadest teatamata jätmine ja/või |
| --- | --- |

—

lepingu omavahel seotud osadest teatamata jätmine ja/või

| — | finantseerimise osalisest mitteseotusest tulenev teatamata jätmine. |
| --- | --- |

—

finantseerimise osalisest mitteseotusest tulenev teatamata jätmine.

34.   RIIGI VASTAVUS SEOTUD ABI TINGIMUSTELE

| a) | Seotud abi ei saa riigid, kelle kogurahvatulu elaniku kohta on Maailmapanga andmete kohaselt suurem madalama keskmise sissetulekuga riikide ülempiirist. Maailmapank arvutab selle künnise igal aastal uuesti (18). Riik liigitatakse ümber alles pärast seda, kui Maailmapanga poolt talle määratud kategooria on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks. |
| --- | --- |

a)

Seotud abi ei saa riigid, kelle kogurahvatulu elaniku kohta on Maailmapanga andmete kohaselt suurem madalama keskmise sissetulekuga riikide ülempiirist. Maailmapank arvutab selle künnise igal aastal uuesti (18). Riik liigitatakse ümber alles pärast seda, kui Maailmapanga poolt talle määratud kategooria on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks.

| b) | Riikide liigitamisel rakendatakse järgmisi kriteeriume ja menetlusi:






  1) | kokkuleppe kohane liigitus määratakse kindlaks kogurahvatulu alusel elaniku kohta, mille on välja arvutanud Maailmapank oma laenuvõtjariikide liigituse koostamiseks. Selle liigituse avalikustab sekretariaat; |
| --- | --- | --- |

b)

Riikide liigitamisel rakendatakse järgmisi kriteeriume ja menetlusi:

1)

kokkuleppe kohane liigitus määratakse kindlaks kogurahvatulu alusel elaniku kohta, mille on välja arvutanud Maailmapank oma laenuvõtjariikide liigituse koostamiseks. Selle liigituse avalikustab sekretariaat;

| 2) | kui Maailmapangal ei ole kogurahvatulu arvutamiseks elaniku kohta piisavalt teavet, palutakse tal hinnata, kas asjaomase riigi kogurahvatulu elaniku kohta ületab kehtiva künnise või jääb sellest allapoole. Riik liigitatakse selle hinnangu põhjal, kui osalised ei otsusta teisiti; |
| --- | --- |

2)

kui Maailmapangal ei ole kogurahvatulu arvutamiseks elaniku kohta piisavalt teavet, palutakse tal hinnata, kas asjaomase riigi kogurahvatulu elaniku kohta ületab kehtiva künnise või jääb sellest allapoole. Riik liigitatakse selle hinnangu põhjal, kui osalised ei otsusta teisiti;

| 3) | kui riigi vastavus seotud abi tingimustele muutub käesoleva punkti alapunkti a kohaselt, jõustub ümberliigitus kaks nädalat pärast seda, kui sekretariaat on eespool nimetatud Maailmapanga andmete põhjal tehtud järeldused edastanud kõikidele osalistele. Enne ümberliigituse jõustumise päeva ei või äsja tingimused täitnud riigile teatada seotud abi finantseerimisest; pärast kõnealust jõustumispäeva ei või äsja kõrgemasse kategooriasse liigitatud riigile teatada seotud abi finantseerimisest, välja arvatud üksiktehingud, mis on kaetud varem võimaldatud krediidiliiniga ja millest võib teatada krediidiliini lõppemiseni (hiljemalt üks aasta pärast kõnealust jõustumispäeva); |
| --- | --- |

3)

kui riigi vastavus seotud abi tingimustele muutub käesoleva punkti alapunkti a kohaselt, jõustub ümberliigitus kaks nädalat pärast seda, kui sekretariaat on eespool nimetatud Maailmapanga andmete põhjal tehtud järeldused edastanud kõikidele osalistele. Enne ümberliigituse jõustumise päeva ei või äsja tingimused täitnud riigile teatada seotud abi finantseerimisest; pärast kõnealust jõustumispäeva ei või äsja kõrgemasse kategooriasse liigitatud riigile teatada seotud abi finantseerimisest, välja arvatud üksiktehingud, mis on kaetud varem võimaldatud krediidiliiniga ja millest võib teatada krediidiliini lõppemiseni (hiljemalt üks aasta pärast kõnealust jõustumispäeva);

| 4) | kui Maailmapank täpsustab näitajaid, ei arvestata selliseid täpsustusi kokkuleppe kohaldamisel. Sellest hoolimata võib riigi liigitust muuta ühisseisukohaga kooskõlas punktides 56–61 sätestatud asjakohaste menetlustega ja osalised kaaluvad pooldavalt muudatust, mis tuleneb sellistest näitajate vigadest või väljajäänud andmetest, mis on tagantjärele kindlaks tehtud samal kalendriaastal, kui sekretariaat näitajad esimest korda osalistele saatis. |
| --- | --- |

4)

kui Maailmapank täpsustab näitajaid, ei arvestata selliseid täpsustusi kokkuleppe kohaldamisel. Sellest hoolimata võib riigi liigitust muuta ühisseisukohaga kooskõlas punktides 56–61 sätestatud asjakohaste menetlustega ja osalised kaaluvad pooldavalt muudatust, mis tuleneb sellistest näitajate vigadest või väljajäänud andmetest, mis on tagantjärele kindlaks tehtud samal kalendriaastal, kui sekretariaat näitajad esimest korda osalistele saatis.

35.   PROJEKTI VASTAVUS TINGIMUSTELE

| a) | Seotud abi ei võimaldata riiklikele ega eraprojektidele, mis üldjuhul oleksid majanduslikult tasuvad turu või kokkuleppe tingimustel finantseerimise korral. |
| --- | --- |

a)

Seotud abi ei võimaldata riiklikele ega eraprojektidele, mis üldjuhul oleksid majanduslikult tasuvad turu või kokkuleppe tingimustel finantseerimise korral.

| b) | Sellise abi tingimustele vastavus sõltub järgmisest:






  — | kas projekt on majanduslikult mittetasuv, st turupõhimõtetest lähtuva asjakohase hinnakujundusega ei suudeta saada tulu, mis kataks halduskulud ja võimaldaks kasutatavat kapitali teenindada (esimene võtmeküsimus), või |
| --- | --- | --- |

b)

Sellise abi tingimustele vastavus sõltub järgmisest:

—

kas projekt on majanduslikult mittetasuv, st turupõhimõtetest lähtuva asjakohase hinnakujundusega ei suudeta saada tulu, mis kataks halduskulud ja võimaldaks kasutatavat kapitali teenindada (esimene võtmeküsimus), või

| — | kas teistelt osalistelt saadud teabe alusel on põhjust järeldada, et projekti finantseerimine turu või kokkuleppe tingimustel on ebatõenäoline (teine võtmeküsimus). Seoses projektidega, mille väärtus on üle 50 miljoni SDRi, pööratakse abi asjakohasuse üle otsustamisel erilist tähelepanu turu või kokkuleppe tingimustele vastava finantseerimise eeldatavale kättesaadavusele. |
| --- | --- |

—

kas teistelt osalistelt saadud teabe alusel on põhjust järeldada, et projekti finantseerimine turu või kokkuleppe tingimustel on ebatõenäoline (teine võtmeküsimus). Seoses projektidega, mille väärtus on üle 50 miljoni SDRi, pööratakse abi asjakohasuse üle otsustamisel erilist tähelepanu turu või kokkuleppe tingimustele vastava finantseerimise eeldatavale kättesaadavusele.

| c) | Alapunktis b esitatud põhiküsimuste abil püütakse kirjeldada, kuidas peaks projekti hindama, et otsustada, kas projekti tuleks finantseerida sellisest abist või turu või kokkuleppe tingimustele vastavast ekspordikrediidist. Punktides 49–51 kirjeldatud konsulteerimise käigus kujuneb aja jooksul eeldatavalt kogemustepagas, mille abil saab eelnevalt täpsemalt kindlaks teha piiri nende kahe projektiliigi vahel nii ekspordikrediiti kui ka abi andvate asutuste jaoks. |
| --- | --- |

c)

Alapunktis b esitatud põhiküsimuste abil püütakse kirjeldada, kuidas peaks projekti hindama, et otsustada, kas projekti tuleks finantseerida sellisest abist või turu või kokkuleppe tingimustele vastavast ekspordikrediidist. Punktides 49–51 kirjeldatud konsulteerimise käigus kujuneb aja jooksul eeldatavalt kogemustepagas, mille abil saab eelnevalt täpsemalt kindlaks teha piiri nende kahe projektiliigi vahel nii ekspordikrediiti kui ka abi andvate asutuste jaoks.

36.   MIINIMUMSOODUSTUSTASE

Osalised ei anna seotud abi, mille soodustustase on alla 35 % või vähim arenenud riigist abisaaja puhul 50 %, välja arvatud allpool sätestatud juhtudel, mis on vabastatud ka punkti 47 alapunktis a ja punkti 48 alapunktis a sätestatud teatamismenetlustest:

| a) | tehniline abi: seotud abi, milles riikliku arenguabi osa seisneb üksnes tehnilises koostöös, mille väärtus on kas alla 3 % tehingu koguväärtusest või alla ühe miljoni SDRi, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem, ning |
| --- | --- |

a)

tehniline abi: seotud abi, milles riikliku arenguabi osa seisneb üksnes tehnilises koostöös, mille väärtus on kas alla 3 % tehingu koguväärtusest või alla ühe miljoni SDRi, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem, ning

| b) | väikeprojektid: kapitalimahutuste projektid, mille väärtus on alla ühe miljoni SDRi ja mida finantseeritakse täielikult arenguabiannetustest. |
| --- | --- |

b)

väikeprojektid: kapitalimahutuste projektid, mille väärtus on alla ühe miljoni SDRi ja mida finantseeritakse täielikult arenguabiannetustest.

37.   ERANDID RIIGI VÕI PROJEKTI VASTAVUSEST SEOTUD ABI TINGIMUSTELE

| a) | Punktide 34 ja 35 sätted ei kehti seotud abi kohta, mille soodustustase on vähemalt 80 %, välja arvatud seotud abi, mis on osa punktis 33 kirjeldatud sidusfinantseerimisest. |
| --- | --- |

a)

Punktide 34 ja 35 sätted ei kehti seotud abi kohta, mille soodustustase on vähemalt 80 %, välja arvatud seotud abi, mis on osa punktis 33 kirjeldatud sidusfinantseerimisest.

| b) | Punkti 35 sätted ei kehti seotud abi kohta, mille väärtus on alla kahe miljoni SDRi, välja arvatud seotud abi, mis on osa punktis 33 kirjeldatud sidusfinantseerimisest. |
| --- | --- |

b)

Punkti 35 sätted ei kehti seotud abi kohta, mille väärtus on alla kahe miljoni SDRi, välja arvatud seotud abi, mis on osa punktis 33 kirjeldatud sidusfinantseerimisest.

| c) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni määratletud vähim arenenud riikidele seotud abi andmise suhtes ei kohaldata punktide 34 ja 35 sätteid. |
| --- | --- |

c)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni määratletud vähim arenenud riikidele seotud abi andmise suhtes ei kohaldata punktide 34 ja 35 sätteid.

| d) | Teised osalised suhtuvad pooldavalt seotud abi menetluste kiirendamisse kooskõlas konkreetsete asjaoludega:






  — | tuuma- või suurem tööstusõnnetus, mis põhjustab rasket piiriülest reostust, mille korral kahju kannatanud osaline soovib anda seotud abi selle tagajärgede kõrvaldamiseks või leevendamiseks, või |
| --- | --- | --- |

d)

Teised osalised suhtuvad pooldavalt seotud abi menetluste kiirendamisse kooskõlas konkreetsete asjaoludega:

—

tuuma- või suurem tööstusõnnetus, mis põhjustab rasket piiriülest reostust, mille korral kahju kannatanud osaline soovib anda seotud abi selle tagajärgede kõrvaldamiseks või leevendamiseks, või

| — | olulise riski esinemine, et selline õnnetus võib toimuda, kui võimalikku kahju kannatav osaline soovib anda seotud abi selle toimumise vältimiseks. |
| --- | --- |

—

olulise riski esinemine, et selline õnnetus võib toimuda, kui võimalikku kahju kannatav osaline soovib anda seotud abi selle toimumise vältimiseks.

| e) | Ilma et see piiraks punktide 34 ja 35 kohaldamist, võib osaline erandkorras anda toetust ühel järgmisel viisil:






  — | kohaldades XIV lisas määratletud ja punktides 56–61 kirjeldatud ühisseisukoha menetlust või |
| --- | --- | --- |

e)

Ilma et see piiraks punktide 34 ja 35 kohaldamist, võib osaline erandkorras anda toetust ühel järgmisel viisil:

—

kohaldades XIV lisas määratletud ja punktides 56–61 kirjeldatud ühisseisukoha menetlust või

| — | esitades sellised abistamispõhjused, mida märkimisväärne osa osalistest toetab punktide 49 ja 50 kohaselt või |
| --- | --- |

—

esitades sellised abistamispõhjused, mida märkimisväärne osa osalistest toetab punktide 49 ja 50 kohaselt või

| — | saates punkti 51 kohaselt kirja OECD peasekretärile; osalised eeldavad, et sellised juhtumid on erandlikud ja harvad. |
| --- | --- |

—

saates punkti 51 kohaselt kirja OECD peasekretärile; osalised eeldavad, et sellised juhtumid on erandlikud ja harvad.

38.   SEOTUD ABI SOODUSTUSTASEME ARVUTAMINE

Seotud abi soodustustaseme arvutamisel kasutatakse sama meetodit, mida arenguabikomitee kasutab annetusosa puhul, ainult et järgmiste erinevustega.

| a) | Asjaomases vääringus oleva laenu soodustustaseme arvutamiseks kasutatav diskontomäär (diferentseeritud diskontomäär) muutub iga aasta 15. jaanuaril ja see muutus arvutatakse järgmiselt:






  — | keskmine turuintressi viitemäär + marginaal:
  marginaal (M) sõltub tagasimaksetähtajast (T) järgmiselt:






  T | M |
| --- | --- | --- | --- |
| alla 15 aasta | 0,75 |
| 15 aastat kuni alla 20 aasta | 1,00 |
| 20 aastat kuni alla 30 aasta | 1,15 |
| 30 aastat ja rohkem | 1,25 |

a)

Asjaomases vääringus oleva laenu soodustustaseme arvutamiseks kasutatav diskontomäär (diferentseeritud diskontomäär) muutub iga aasta 15. jaanuaril ja see muutus arvutatakse järgmiselt:

—

keskmine turuintressi viitemäär + marginaal:

marginaal (M) sõltub tagasimaksetähtajast (T) järgmiselt:

T

M

alla 15 aasta

0,75

15 aastat kuni alla 20 aasta

1,00

20 aastat kuni alla 30 aasta

1,15

30 aastat ja rohkem

1,25

| — | kõikide vääringute puhul arvutatakse keskmine turuintressi viitemäär nii, et võetakse selliste igakuiste turuintressi viitemäärade keskmine, mis on määratud kindlaks XV lisa sätete kohaselt ja mis kehtisid kuuekuulisel ajavahemikul eelmise aasta 15. augustist kuni jooksva aasta 14. veebruarini. Väljaarvutatud määr, sealhulgas marginaal, ümardatakse lähima 10 baaspunktini. Kui mõnel vääringul on mitu turuintressi viitemäära, kasutatakse arvutamisel seda, mis kehtib XV lisa punktis 1 esitatud pikima tagasimaksetähtaja puhul. |
| --- | --- |

—

kõikide vääringute puhul arvutatakse keskmine turuintressi viitemäär nii, et võetakse selliste igakuiste turuintressi viitemäärade keskmine, mis on määratud kindlaks XV lisa sätete kohaselt ja mis kehtisid kuuekuulisel ajavahemikul eelmise aasta 15. augustist kuni jooksva aasta 14. veebruarini. Väljaarvutatud määr, sealhulgas marginaal, ümardatakse lähima 10 baaspunktini. Kui mõnel vääringul on mitu turuintressi viitemäära, kasutatakse arvutamisel seda, mis kehtib XV lisa punktis 1 esitatud pikima tagasimaksetähtaja puhul.

| b) | Soodustustaseme arvutamiseks kasutatav tähtpäev on XIV lisas määratletud krediiditähtaja algus. |
| --- | --- |

b)

Soodustustaseme arvutamiseks kasutatav tähtpäev on XIV lisas määratletud krediiditähtaja algus.

| c) | Sidusfinantseerimise üldise soodustustaseme arvutamisel lähtutakse sellest, et järgmiste krediitide, rahaliste vahendite ja maksete soodustustase on null:






  — | kokkuleppega kooskõlas olev ekspordikrediit; |
| --- | --- | --- |

c)

Sidusfinantseerimise üldise soodustustaseme arvutamisel lähtutakse sellest, et järgmiste krediitide, rahaliste vahendite ja maksete soodustustase on null:

—

kokkuleppega kooskõlas olev ekspordikrediit;

| — | muud turuintressimääradega või peaaegu turuintressimääradega rahalised vahendid; |
| --- | --- |

—

muud turuintressimääradega või peaaegu turuintressimääradega rahalised vahendid;

| — | muud avaliku sektori rahalised vahendid, mille soodustustase on punktis 36 lubatud miinimumtasemest madalam, välja arvatud kohandamisjuhud, ning |
| --- | --- |

—

muud avaliku sektori rahalised vahendid, mille soodustustase on punktis 36 lubatud miinimumtasemest madalam, välja arvatud kohandamisjuhud, ning

| — | sissemakse ostjalt. |
| --- | --- |

—

sissemakse ostjalt.

Soodustustaseme arvutamisel võetakse arvesse krediiditähtaja alguses või enne seda tehtud makseid, mida ei peeta sissemakseteks.

| d) | Diskontomäär kohandamisel: tingimuste kohandamisel abi finantseerimisega tähendab täielik kohandamine kohandamist sama soodustustasemega, mis oli esialgsel pakkumisel ja mis on ümber arvutatud kohandamise ajal kehtiva diskontomäära alusel. |
| --- | --- |

d)

Diskontomäär kohandamisel: tingimuste kohandamisel abi finantseerimisega tähendab täielik kohandamine kohandamist sama soodustustasemega, mis oli esialgsel pakkumisel ja mis on ümber arvutatud kohandamise ajal kehtiva diskontomäära alusel.

| e) | Soodustustaseme arvutamisel võetakse kohalikke kulusid ja hankeid kolmandatest riikidest arvesse üksnes siis, kui neid finantseerib doonorriik. |
| --- | --- |

e)

Soodustustaseme arvutamisel võetakse kohalikke kulusid ja hankeid kolmandatest riikidest arvesse üksnes siis, kui neid finantseerib doonorriik.

| f) | Finantseerimise üldise soodustustaseme leidmiseks korrutatakse finantseerimismeetme iga osa nimiväärtus vastava soodustustasemega, liidetakse tulemused ja jagatakse saadud summa osade nimiväärtuste kogusummaga. |
| --- | --- |

f)

Finantseerimise üldise soodustustaseme leidmiseks korrutatakse finantseerimismeetme iga osa nimiväärtus vastava soodustustasemega, liidetakse tulemused ja jagatakse saadud summa osade nimiväärtuste kogusummaga.

| g) | Konkreetse abistamislaenu diskontomääraks on teatamise ajal kehtiv määr. Viivitamatu teatamise korral on diskontomääraks siiski laenutingimuste kinnitamise ajal kehtiv määr. Diskontomäära muutumine laenutähtajal ei muuda laenu soodustustaset. |
| --- | --- |

g)

Konkreetse abistamislaenu diskontomääraks on teatamise ajal kehtiv määr. Viivitamatu teatamise korral on diskontomääraks siiski laenutingimuste kinnitamise ajal kehtiv määr. Diskontomäära muutumine laenutähtajal ei muuda laenu soodustustaset.

| h) | Kui enne lepingu sõlmimist vahetatakse vääringut, muudetakse teadet. Soodustustaseme arvutamisel kasutatavaks diskontomääraks on muutmise päeval kehtiv määr. Muuta ei ole vaja, kui teine võimalik vääring ja kogu vajalik teave soodustustaseme arvutamiseks on märgitud esialgses teates. |
| --- | --- |

h)

Kui enne lepingu sõlmimist vahetatakse vääringut, muudetakse teadet. Soodustustaseme arvutamisel kasutatavaks diskontomääraks on muutmise päeval kehtiv määr. Muuta ei ole vaja, kui teine võimalik vääring ja kogu vajalik teave soodustustaseme arvutamiseks on märgitud esialgses teates.

| i) | Ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti g kohaldamist, on abistamiskrediidiliini raames sooritatavate üksiktehingute soodustustaseme arvutamisel kasutatavaks diskontomääraks algselt selle krediidiliini kohta teatatud määr. |
| --- | --- |

i)

Ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti g kohaldamist, on abistamiskrediidiliini raames sooritatavate üksiktehingute soodustustaseme arvutamisel kasutatavaks diskontomääraks algselt selle krediidiliini kohta teatatud määr.

39.   SEOTUD ABI KEHTIVUSE AEG

| a) | Osalised ei kehtesta seotud abi tingimusi kauemaks kui kaheks aastaks, olgu see abi seotud üksiktehingute finantseerimise või abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppega. Abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppe korral algab kehtivusaeg sellele allakirjutamise päeval, millest teatatakse kooskõlas punktiga 48; krediidiliini pikendamisest teatatakse nii, nagu oleks tegemist uue tehinguga, ning teatele lisatakse selgitav märkus selle kohta, et tegemist on pikendamisega ja et krediidiliini pikendatakse tingimustel, mis on lubatud pikendamisest teatamise ajal. Üksiktehingute, sealhulgas abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppe alusel teatatavate üksiktehingute korral algab kehtivusaeg päeval, mil nõusolekust teatatakse sõltuvalt asjaoludest kas punkti 47 või 48 kohaselt. |
| --- | --- |

a)

Osalised ei kehtesta seotud abi tingimusi kauemaks kui kaheks aastaks, olgu see abi seotud üksiktehingute finantseerimise või abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppega. Abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppe korral algab kehtivusaeg sellele allakirjutamise päeval, millest teatatakse kooskõlas punktiga 48; krediidiliini pikendamisest teatatakse nii, nagu oleks tegemist uue tehinguga, ning teatele lisatakse selgitav märkus selle kohta, et tegemist on pikendamisega ja et krediidiliini pikendatakse tingimustel, mis on lubatud pikendamisest teatamise ajal. Üksiktehingute, sealhulgas abistamisprotokolli, -krediidiliini või samasuguse kokkuleppe alusel teatatavate üksiktehingute korral algab kehtivusaeg päeval, mil nõusolekust teatatakse sõltuvalt asjaoludest kas punkti 47 või 48 kohaselt.

| b) | Kui riik kaotab esimest korda õiguse saada Maailmapangalt 17aastaseid laene, piirdub olemasolevate ja uute seotud abi käsitlevate protokollide ja teatatud krediidiliinide kehtivuse aeg ühe aastaga, mis algab punkti 34 alapunkti b kohase võimaliku ümberliigitamise päevast. |
| --- | --- |

b)

Kui riik kaotab esimest korda õiguse saada Maailmapangalt 17aastaseid laene, piirdub olemasolevate ja uute seotud abi käsitlevate protokollide ja teatatud krediidiliinide kehtivuse aeg ühe aastaga, mis algab punkti 34 alapunkti b kohase võimaliku ümberliigitamise päevast.

| c) | Selliseid protokolle ja krediidiliine on võimalik pikendada üksnes tingimustel, mis on kokkuleppe punktide 34 ja 35 sätetega kooskõlas pärast:






  — | riikide ümberliigitamist ning |
| --- | --- | --- |

c)

Selliseid protokolle ja krediidiliine on võimalik pikendada üksnes tingimustel, mis on kokkuleppe punktide 34 ja 35 sätetega kooskõlas pärast:

—

riikide ümberliigitamist ning

| — | kokkuleppe sätete muutmist. |
| --- | --- |

—

kokkuleppe sätete muutmist.

Nendel asjaoludel võib olemasolevaid tingimusi kohaldada punktis 38 sätestatud diskontomäära muutumisest olenemata.

40.   TINGIMUSTE KOHANDAMINE

Võttes arvesse osalise rahvusvahelisi kohustusi ja kooskõlas kokkuleppe eesmärgiga, võib osaline punktis 43 sätestatud korras kohandada tingimusi osalise või mitteosalise pakutud finantseerimistingimustega.

IV PEATÜKK

Menetlused

1. jagu

Ekspordikrediidi ja kaubandusega liituva abi ühtsed menetlused

41.   TEATED

Kokkuleppemenetlustega ettenähtud teated koostatakse vastavalt VII lisale, need hõlmavad selles lisas sisalduvat teavet ja nende ärakirjad saadetakse sekretariaadile.

42.   TEAVE RIIKLIKU TOETUSE KOHTA

| a) | Kui osaline nõustub andma riiklikku toetust, millest ta on teatanud punktides 45–48 sätestatud menetluste kohaselt, teatab ta sellest kõikidele teistele osalistele ja märgib teate viitenumbri asjakohasele vormile. |
| --- | --- |

a)

Kui osaline nõustub andma riiklikku toetust, millest ta on teatanud punktides 45–48 sätestatud menetluste kohaselt, teatab ta sellest kõikidele teistele osalistele ja märgib teate viitenumbri asjakohasele vormile.

| b) | Punktide 53–55 kohases teabevahetuses teatab osaline teistele osalistele nendest krediiditingimustest, mille korral ta kavatseb toetada teatavat tehingut, ja ta võib nõuda teistelt osalistelt samalaadset teavet. |
| --- | --- |

b)

Punktide 53–55 kohases teabevahetuses teatab osaline teistele osalistele nendest krediiditingimustest, mille korral ta kavatseb toetada teatavat tehingut, ja ta võib nõuda teistelt osalistelt samalaadset teavet.

43.   TINGIMUSTE KOHANDAMISE KORD

| a) | Enne finantseerimistingimuste kohandamist, mida osaline või mitteosaline eeldatavalt pakub vastavalt punktidele 17 ja 40, teeb osaline kõik mõistlikud pingutused, kasutades vajaduse korral ka punktis 55 kirjeldatud suulisi konsultatsioone, veendumaks, et kõnealuseid tingimusi toetatakse riiklikult, ning täidab järgmised tingimused:






  1) | osaline teatab kõikidele teistele osalistele tingimustest, mille korral ta kavatseb toetust anda, järgides sama teavitamise korda, mis on nõutav tingimuste kohandamise korral. Tingimuste kohandamisel mitteosalise puhul järgib tingimusi kohandav osaline sama teatamismenetlust, mis oleks nõutav juhul, kui kohandatud tingimusi pakuks osaline; |
| --- | --- | --- |

a)

Enne finantseerimistingimuste kohandamist, mida osaline või mitteosaline eeldatavalt pakub vastavalt punktidele 17 ja 40, teeb osaline kõik mõistlikud pingutused, kasutades vajaduse korral ka punktis 55 kirjeldatud suulisi konsultatsioone, veendumaks, et kõnealuseid tingimusi toetatakse riiklikult, ning täidab järgmised tingimused:

1)

osaline teatab kõikidele teistele osalistele tingimustest, mille korral ta kavatseb toetust anda, järgides sama teavitamise korda, mis on nõutav tingimuste kohandamise korral. Tingimuste kohandamisel mitteosalise puhul järgib tingimusi kohandav osaline sama teatamismenetlust, mis oleks nõutav juhul, kui kohandatud tingimusi pakuks osaline;

| 2) | olenemata eespool esitatud punktist 1, kui kohaldatav teavitamiskord nõuaks, et tingimusi kohandav osaline ei avalikustaks oma kohustust enne pakkumismenetluse lõpptähtaega, teatab tingimusi kohandav osaline võimalikult ruttu oma kavatsusest; |
| --- | --- |

2)

olenemata eespool esitatud punktist 1, kui kohaldatav teavitamiskord nõuaks, et tingimusi kohandav osaline ei avalikustaks oma kohustust enne pakkumismenetluse lõpptähtaega, teatab tingimusi kohandav osaline võimalikult ruttu oma kavatsusest;

| 3) | kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda toetust teatatud tingimustel või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele. |
| --- | --- |

3)

kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda toetust teatatud tingimustel või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele.

| b) | Osaline, kes kavatseb pakkuda identseid finantseerimistingimusi neile, keda on teavitatud vastavalt punktidele 45 ja 46, võib seda teha siis, kui siinkohal sätestatud ooteaeg on läbi saanud. Osaline teatab võimalikult varakult oma kavatsusest. |
| --- | --- |

b)

Osaline, kes kavatseb pakkuda identseid finantseerimistingimusi neile, keda on teavitatud vastavalt punktidele 45 ja 46, võib seda teha siis, kui siinkohal sätestatud ooteaeg on läbi saanud. Osaline teatab võimalikult varakult oma kavatsusest.

44.   ERIKONSULTATSIOONID

| a) | Osaline, kellel on mõistlik alus arvata, et teise osalise (teatamise algatanud osalise) pakutavad finantseerimistingimused on kokkuleppes ette nähtud tingimustest soodsamad, teatab sellest sekretariaadile; sekretariaat teeb kõnealuse teabe kohe kättesaadavaks. |
| --- | --- |

a)

Osaline, kellel on mõistlik alus arvata, et teise osalise (teatamise algatanud osalise) pakutavad finantseerimistingimused on kokkuleppes ette nähtud tingimustest soodsamad, teatab sellest sekretariaadile; sekretariaat teeb kõnealuse teabe kohe kättesaadavaks.

| b) | Teatamise algatanud osaline selgitab oma pakkumise finantseerimistingimusi kahe tööpäeva jooksul pärast teabe väljastamist sekretariaadi poolt. |
| --- | --- |

b)

Teatamise algatanud osaline selgitab oma pakkumise finantseerimistingimusi kahe tööpäeva jooksul pärast teabe väljastamist sekretariaadi poolt.

| c) | Pärast teatamise algatanud osalise selgitust võib iga osaline taotleda sekretariaadilt selle küsimuse arutamiseks osaliste spetsiaalse nõupidamiskoosoleku korraldamist viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

c)

Pärast teatamise algatanud osalise selgitust võib iga osaline taotleda sekretariaadilt selle küsimuse arutamiseks osaliste spetsiaalse nõupidamiskoosoleku korraldamist viie tööpäeva jooksul.

| d) | Riikliku toetusega seotud finantseerimistingimused ei jõustu enne osaliste spetsiaalse nõupidamiskoosoleku tulemuste selgumist. |
| --- | --- |

d)

Riikliku toetusega seotud finantseerimistingimused ei jõustu enne osaliste spetsiaalse nõupidamiskoosoleku tulemuste selgumist.

2. jagu

Ekspordikrediidi menetlused

45.   EELTEATAMINE KOOS ARUTELUGA

| a) | Osaline teavitab kooskõlas VII lisaga kõiki teisi osalisi vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist kohustusele, mille krediidiväärtus on üle 2 miljoni SDRi, kui






  — | garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatakse sellise kolmandast isikust garandi riigi laenuriski liigitust ja ostja riskide kategooriat, kes ei asu võlgniku riigis [st määratud kindlaks kooskõlas punkti 23 alapunkti e esimese taandega]; |
| --- | --- | --- |

a)

Osaline teavitab kooskõlas VII lisaga kõiki teisi osalisi vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist kohustusele, mille krediidiväärtus on üle 2 miljoni SDRi, kui

—

garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatakse sellise kolmandast isikust garandi riigi laenuriski liigitust ja ostja riskide kategooriat, kes ei asu võlgniku riigis [st määratud kindlaks kooskõlas punkti 23 alapunkti e esimese taandega];

| — | kohaldatavat garantiipreemia alammäära on vähendatud punktis 28 loetletud riigi laenuriskide maandamise meetmega või |
| --- | --- |

—

kohaldatavat garantiipreemia alammäära on vähendatud punktis 28 loetletud riigi laenuriskide maandamise meetmega või

| — | ta kavatseb anda toetust kooskõlas IV lisa punkti 7 alapunkti a alapunktiga 2 või alapunktiga d; |
| --- | --- |

—

ta kavatseb anda toetust kooskõlas IV lisa punkti 7 alapunkti a alapunktiga 2 või alapunktiga d;

| — | ta kavatseb anda toetust kooskõlas V lisa punkti 4 alapunktiga a. |
| --- | --- |

—

ta kavatseb anda toetust kooskõlas V lisa punkti 4 alapunktiga a.

| b) | Kui mõni teine osaline teeb kõnealuse ajavahemiku jooksul ettepaneku aruteluks, ootab teatamise algatanud osaline veel kümme kalendripäeva. |
| --- | --- |

b)

Kui mõni teine osaline teeb kõnealuse ajavahemiku jooksul ettepaneku aruteluks, ootab teatamise algatanud osaline veel kümme kalendripäeva.

| c) | Osaline teatab kõigile teistele osalistele oma lõplikust otsusest pärast arutelu, et hõlbustada saadud kogemuste läbivaatamist vastavalt punktile 64. Osalised säilitavad andmeid oma kogemuste kohta seoses garantiipreemiamääradega, millest on teatatud vastavalt eespool esitatud alapunktile a. |
| --- | --- |

c)

Osaline teatab kõigile teistele osalistele oma lõplikust otsusest pärast arutelu, et hõlbustada saadud kogemuste läbivaatamist vastavalt punktile 64. Osalised säilitavad andmeid oma kogemuste kohta seoses garantiipreemiamääradega, millest on teatatud vastavalt eespool esitatud alapunktile a.

46.   EELTEATAMINE

| a) | Osaline teatab kooskõlas VII lisaga kõikidele teistele osalistele vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist kohustusele, mille krediidiväärtus on üle 2 miljoni SDRi, kui ta kavatseb:






  1) | anda toetust vastavalt punkti 12 alapunkti d alapunktile 3; |
| --- | --- | --- |

a)

Osaline teatab kooskõlas VII lisaga kõikidele teistele osalistele vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist kohustusele, mille krediidiväärtus on üle 2 miljoni SDRi, kui ta kavatseb:

1)

anda toetust vastavalt punkti 12 alapunkti d alapunktile 3;

| 2) | anda toetust vastavalt punkti 14 alapunktile a; |
| --- | --- |

2)

anda toetust vastavalt punkti 14 alapunktile a;

| 3) | anda toetust vastavalt punkti 15 alapunktile c; |
| --- | --- |

3)

anda toetust vastavalt punkti 15 alapunktile c;

| 4) | kohaldada punkti 22 alapunkti c alapunkti 1 kohast garantiipreemiamäära, kui tegemist on osalemisega sündikaatlaenu paketis; |
| --- | --- |

4)

kohaldada punkti 22 alapunkti c alapunkti 1 kohast garantiipreemiamäära, kui tegemist on osalemisega sündikaatlaenu paketis;

| 5) | kohaldada TCMB-mudeliga määratud vastavast garantiipreemiast madalamat garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 23 alapunkti c alapunkti 2 teise taandega; |
| --- | --- |

5)

kohaldada TCMB-mudeliga määratud vastavast garantiipreemiast madalamat garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 23 alapunkti c alapunkti 2 teise taandega;

| 6) | anda toetust turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute korral, kui osaline liigitab võlgniku/garandi akrediteeritud reitinguagentuuri parimast reitingust paremaks või kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting puudub või kui osaline liigitab tehingu kategooriasse CC2 või sellest paremasse kategooriasse või kui selle krediidireiting on AAA kuni A- või akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud parima reitinguga võrdne või sellest soodsam; |
| --- | --- |

6)

anda toetust turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute korral, kui osaline liigitab võlgniku/garandi akrediteeritud reitinguagentuuri parimast reitingust paremaks või kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting puudub või kui osaline liigitab tehingu kategooriasse CC2 või sellest paremasse kategooriasse või kui selle krediidireiting on AAA kuni A- või akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud parima reitinguga võrdne või sellest soodsam;

| 7) | kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 26 alapunktiga e, mille kohaselt tehingu garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatud valitud ostja riskide kategooria:






  — | on mitteriikliku võlgniku/garandi puhul madalam kui CC1 (st CC0 või SOV+); |
| --- | --- | --- |

7)

kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 26 alapunktiga e, mille kohaselt tehingu garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatud valitud ostja riskide kategooria:

—

on mitteriikliku võlgniku/garandi puhul madalam kui CC1 (st CC0 või SOV+);

| — | on mitteriikliku võlgniku/garandi puhul parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting; |
| --- | --- |

—

on mitteriikliku võlgniku/garandi puhul parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting;

| 8) | tehingute puhul mitteriikliku võlgniku/garandiga kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 29 alapunktiga a, kui ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamise tulemusel kohaldatakse 0st suuremat krediidikvaliteedi parandamise tegurit või kui krediidikvaliteedi parandamise viise kasutatakse turu võrdlusalusest lähtuvas tehingus, mille tulemusel on hind TCMB-mudeliga saadud vastavast garantiipreemia alammäärast väiksem; |
| --- | --- |

8)

tehingute puhul mitteriikliku võlgniku/garandiga kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 29 alapunktiga a, kui ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamise tulemusel kohaldatakse 0st suuremat krediidikvaliteedi parandamise tegurit või kui krediidikvaliteedi parandamise viise kasutatakse turu võrdlusalusest lähtuvas tehingus, mille tulemusel on hind TCMB-mudeliga saadud vastavast garantiipreemia alammäärast väiksem;

| 9) | anda toetust vastavalt II lisa punkti 6 alapunktile a; |
| --- | --- |

9)

anda toetust vastavalt II lisa punkti 6 alapunktile a;

| 10) | anda toetust vastavalt IV lisa punkti 7 alapunkti a alapunktile 1; |
| --- | --- |

10)

anda toetust vastavalt IV lisa punkti 7 alapunkti a alapunktile 1;

| 11) | anda toetust vastavalt V lisa punkti 4 alapunktile b. |
| --- | --- |

11)

anda toetust vastavalt V lisa punkti 4 alapunktile b.

| b) | Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda kõnealuse tehinguga seoses toetust või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele. |
| --- | --- |

b)

Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda kõnealuse tehinguga seoses toetust või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele.

3. jagu

Kaubandusega liituvast abist teatamise menetlused

47.   EELTEATAMINE

| a) | Osaline teatab vastavalt VII lisale eelnevalt oma kavatsusest riiklikult toetada:






  — | kaubandusega liituvat sidumata abi, mille väärtus on vähemalt 2 miljonit SDRi ja soodustustase alla 80 %; |
| --- | --- | --- |

a)

Osaline teatab vastavalt VII lisale eelnevalt oma kavatsusest riiklikult toetada:

—

kaubandusega liituvat sidumata abi, mille väärtus on vähemalt 2 miljonit SDRi ja soodustustase alla 80 %;

| — | kaubandusega liituvat sidumata abi, mille väärtus on alla 2 miljoni SDRi ja annetusosa (arenguabikomitee määratluse järgi) alla 50 %; |
| --- | --- |

—

kaubandusega liituvat sidumata abi, mille väärtus on alla 2 miljoni SDRi ja annetusosa (arenguabikomitee määratluse järgi) alla 50 %;

| — | kaubandusega liituvat seotud abi, mille väärtus on vähemalt 2 miljonit SDRi ja soodustustase alla 80 %, või |
| --- | --- |

—

kaubandusega liituvat seotud abi, mille väärtus on vähemalt 2 miljonit SDRi ja soodustustase alla 80 %, või

| — | kaubandusega liituvat seotud abi, mille väärtus on alla 2 miljoni SDRi ja soodustustase alla 50 %, välja arvatud punkti 35 alapunktides a ja b sätestatud juhtudel; |
| --- | --- |

—

kaubandusega liituvat seotud abi, mille väärtus on alla 2 miljoni SDRi ja soodustustase alla 50 %, välja arvatud punkti 35 alapunktides a ja b sätestatud juhtudel;

| — | seotud abi vastavalt punkti 37 alapunktile d. |
| --- | --- |

—

seotud abi vastavalt punkti 37 alapunktile d.

| b) | Eelteade edastatakse vähemalt 30 tööpäeva enne pakkumismenetluse tähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem. |
| --- | --- |

b)

Eelteade edastatakse vähemalt 30 tööpäeva enne pakkumismenetluse tähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

| c) | Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda toetust teatatud tingimustel või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele. |
| --- | --- |

c)

Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda toetust teatatud tingimustel või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele.

| d) | Käesoleva punkti sätteid kohaldatakse sellise seotud abi suhtes, mis on osa punktis 33 kirjeldatud sidusfinantseerimisest. |
| --- | --- |

d)

Käesoleva punkti sätteid kohaldatakse sellise seotud abi suhtes, mis on osa punktis 33 kirjeldatud sidusfinantseerimisest.

48.   VIIVITAMATU TEATAMINE

| a) | Osaline teatab vastavalt VII lisale kõikidele teistele osalistele viivitamata, st kahe tööpäeva jooksul, nõusoleku andmisest, kui ta annab riiklikku toetust seotud abi puhul, mille väärtus on kas






  — | vähemalt 2 miljonit SDRi ja soodustustase vähemalt 80 % või |
| --- | --- | --- |

a)

Osaline teatab vastavalt VII lisale kõikidele teistele osalistele viivitamata, st kahe tööpäeva jooksul, nõusoleku andmisest, kui ta annab riiklikku toetust seotud abi puhul, mille väärtus on kas

—

vähemalt 2 miljonit SDRi ja soodustustase vähemalt 80 % või

| — | alla 2 miljoni SDRi ja soodustustase vähemalt 50 %, välja arvatud punkti 36 alapunktides a ja b sätestatud juhtudel. |
| --- | --- |

—

alla 2 miljoni SDRi ja soodustustase vähemalt 50 %, välja arvatud punkti 36 alapunktides a ja b sätestatud juhtudel.

| b) | Samuti teatab osaline viivitamata kõikidele teistele osalistele abistamisprotokolli, krediidiliini või samasuguse kokkuleppe allkirjastamisest. |
| --- | --- |

b)

Samuti teatab osaline viivitamata kõikidele teistele osalistele abistamisprotokolli, krediidiliini või samasuguse kokkuleppe allkirjastamisest.

| c) | Eelnevalt ei ole vaja teatada, kui osaline kavatseb finantseerimistingimusi kohandada tingimustega, millest on viivitamata teatatud. |
| --- | --- |

c)

Eelnevalt ei ole vaja teatada, kui osaline kavatseb finantseerimistingimusi kohandada tingimustega, millest on viivitamata teatatud.

4. jagu

Konsulteerimismenetlused seotud abi puhul

49.   KONSULTEERIMISE EESMÄRK

| a) | Osaline, kes soovib selgitust seotud abi võimalike kaubanduslike põhjuste kohta, võib nõuda täieliku abi laadi hinnangu (kirjeldatud XIII lisas) esitamist. |
| --- | --- |

a)

Osaline, kes soovib selgitust seotud abi võimalike kaubanduslike põhjuste kohta, võib nõuda täieliku abi laadi hinnangu (kirjeldatud XIII lisas) esitamist.

| b) | Lisaks sellele võib osaline taotleda punkti 50 kohast konsulteerimist teiste osalistega. Selline konsulteerimine hõlmab ka punktis 55 kirjeldatud suulisi konsultatsioone, kus arutatakse:






  — | kõigepealt seda, kas abipakkumine täidab eespool esitatud punktide 34 ja 35 nõudeid, ning |
| --- | --- | --- |

b)

Lisaks sellele võib osaline taotleda punkti 50 kohast konsulteerimist teiste osalistega. Selline konsulteerimine hõlmab ka punktis 55 kirjeldatud suulisi konsultatsioone, kus arutatakse:

—

kõigepealt seda, kas abipakkumine täidab eespool esitatud punktide 34 ja 35 nõudeid, ning

| — | vajaduse korral seda, kas abipakkumine on põhjendatud, isegi kui punktide 34 ja 35 nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral seda, kas abipakkumine on põhjendatud, isegi kui punktide 34 ja 35 nõuded ei ole täidetud.

50.   KONSULTEERIMISE ULATUS JA AEG

| a) | Konsulteerimise käigus võib osaline nõuda muu hulgas järgmist teavet:






  — | üksikasjaliku teostatavusuuringu või projekti eelhindamise tulemused; |
| --- | --- | --- |

a)

Konsulteerimise käigus võib osaline nõuda muu hulgas järgmist teavet:

—

üksikasjaliku teostatavusuuringu või projekti eelhindamise tulemused;

| — | kas on olemas konkureeriv soodustusteta finantseerimist või abi finantseerimist hõlmav pakkumine; |
| --- | --- |

—

kas on olemas konkureeriv soodustusteta finantseerimist või abi finantseerimist hõlmav pakkumine;

| — | projekti eeldatav välisvääringutulu või -sääst; |
| --- | --- |

—

projekti eeldatav välisvääringutulu või -sääst;

| — | kas tehakse koostööd mitmepoolsete organisatsioonidega, näiteks Maailmapangaga; |
| --- | --- |

—

kas tehakse koostööd mitmepoolsete organisatsioonidega, näiteks Maailmapangaga;

| — | rahvusvahelise võistupakkumise (ICB) võimalus, eriti kui doonorriigi tarnija on teinud soodsaima pakkumise; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise võistupakkumise (ICB) võimalus, eriti kui doonorriigi tarnija on teinud soodsaima pakkumise;

| — | mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

—

mõju keskkonnale;

| — | erasektori osalus ning |
| --- | --- |

—

erasektori osalus ning

| — | soodus- või abikrediidist teatamise aeg (nt kuus kuud enne pakkumistähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva). |
| --- | --- |

—

soodus- või abikrediidist teatamise aeg (nt kuus kuud enne pakkumistähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva).

| b) | Pärast konsulteerimise lõpule jõudmist teatab sekretariaat mõlema punktis 48 esitatud küsimuse vastustest kõikidele osalistele vähemalt kümme tööpäeva enne pakkumistähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb saabub varem. Kui konsulteerivad osalejad on lahkarvamusel, palub sekretariaat teistel osalistel avaldada oma arvamust viie tööpäeva jooksul. Sekretariaat vahendab need arvamused teate saatnud osalisele, kes peaks oma abipakkumist uuesti kaaluma, kui pakkumine ei leia märkimisväärset toetust. |
| --- | --- |

b)

Pärast konsulteerimise lõpule jõudmist teatab sekretariaat mõlema punktis 48 esitatud küsimuse vastustest kõikidele osalistele vähemalt kümme tööpäeva enne pakkumistähtaja lõppu või nõusoleku andmise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb saabub varem. Kui konsulteerivad osalejad on lahkarvamusel, palub sekretariaat teistel osalistel avaldada oma arvamust viie tööpäeva jooksul. Sekretariaat vahendab need arvamused teate saatnud osalisele, kes peaks oma abipakkumist uuesti kaaluma, kui pakkumine ei leia märkimisväärset toetust.

51.   KONSULTATSIOONIDE TULEMUSED

| a) | Doonorriik, kes soovib projekti viia ellu märkimisväärse toetuse puudumisest olenemata, teatab oma kavatsusest teistele osalistele eelnevalt, kuid mitte hiljem kui 60 kalendripäeva pärast konsultatsiooni lõppu ehk eesistuja lõppjärelduse vastuvõtmist. Samuti saadab doonorriik OECD peasekretariaadile kirja, milles ta esitab konsultatsiooni tulemused ja selgitab esmajärgulisi kaubandusega mitteseotud riiklikke huve, mis sunnivad teda niiviisi toimima. Osalised eeldavad, et sellised juhtumid on erandlikud ja harvad. |
| --- | --- |

a)

Doonorriik, kes soovib projekti viia ellu märkimisväärse toetuse puudumisest olenemata, teatab oma kavatsusest teistele osalistele eelnevalt, kuid mitte hiljem kui 60 kalendripäeva pärast konsultatsiooni lõppu ehk eesistuja lõppjärelduse vastuvõtmist. Samuti saadab doonorriik OECD peasekretariaadile kirja, milles ta esitab konsultatsiooni tulemused ja selgitab esmajärgulisi kaubandusega mitteseotud riiklikke huve, mis sunnivad teda niiviisi toimima. Osalised eeldavad, et sellised juhtumid on erandlikud ja harvad.

| b) | Doonorriik teatab viivitamata osalistele, et ta on saatnud OECD peasekretariaadile kirja, mille ärakirja ta lisab oma teatele. Doonorriik ega ükski teine osaline ei anna nõusolekut seotud abi kohta enne, kui kõnealuse teate saatmisest osalistele on möödunud kümme tööpäeva. Projektide puhul, millel leiti konsultatsioonide käigus olevat konkureerivaid turutingimustel põhinevaid pakkumisi, pikeneb kõnealune tähtaeg kümnelt tööpäevalt viieteistkümnele. |
| --- | --- |

b)

Doonorriik teatab viivitamata osalistele, et ta on saatnud OECD peasekretariaadile kirja, mille ärakirja ta lisab oma teatele. Doonorriik ega ükski teine osaline ei anna nõusolekut seotud abi kohta enne, kui kõnealuse teate saatmisest osalistele on möödunud kümme tööpäeva. Projektide puhul, millel leiti konsultatsioonide käigus olevat konkureerivaid turutingimustel põhinevaid pakkumisi, pikeneb kõnealune tähtaeg kümnelt tööpäevalt viieteistkümnele.

| c) | Sekretariaat jälgib konsultatsioonide kulgu ja tulemusi. |
| --- | --- |

c)

Sekretariaat jälgib konsultatsioonide kulgu ja tulemusi.

5. jagu

Teabevahetus ekspordikrediidi ja kaubandusega liituva abi puhul

52.   KONTAKTPUNKTID

Kogu teabevahetus toimub igas riigis olevate määratud kontaktasutuste vahel välksidevahendite (nt e-post) abil ja seda käsitatakse salajasena.

53.   JÄRELEPÄRIMISTE ULATUS

| a) | Osaline võib küsida mõnelt teiselt osaliselt, kuidas too suhtub mõnda kolmandasse riiki, mõne kolmanda riigi asutusse või teatavasse äritegemisviisi. |
| --- | --- |

a)

Osaline võib küsida mõnelt teiselt osaliselt, kuidas too suhtub mõnda kolmandasse riiki, mõne kolmanda riigi asutusse või teatavasse äritegemisviisi.

| b) | Osaline, kellelt taotletakse riiklikku toetust, võib saata mõnele teisele osalisele järelepärimise, mis sisaldab soodsaimaid krediiditingimusi, mille korral järelepäriv osaline oleks valmis toetust andma. |
| --- | --- |

b)

Osaline, kellelt taotletakse riiklikku toetust, võib saata mõnele teisele osalisele järelepärimise, mis sisaldab soodsaimaid krediiditingimusi, mille korral järelepäriv osaline oleks valmis toetust andma.

| c) | Kui järelepärimine saadetakse rohkem kui ühele osalisele, loetletakse selles saajad. |
| --- | --- |

c)

Kui järelepärimine saadetakse rohkem kui ühele osalisele, loetletakse selles saajad.

| d) | Igast järelepärimisest saadetakse sekretariaadile ärakiri. |
| --- | --- |

d)

Igast järelepärimisest saadetakse sekretariaadile ärakiri.

54.   VASTUSTE ULATUS

| a) | Osaline, kellele saadetakse järelepärimine, vastab seitsme kalendripäeva jooksul ja annab nii palju teavet kui võimalik. Vastuses esitatakse võimalikult täpselt otsus, mille osaline tõenäoliselt langetab. Vajaduse korral järgneb täiemahuline vastus niipea kui võimalik. Igast vastusest saadetakse ärakiri teistele järelepärimise saajatele ja sekretariaadile. |
| --- | --- |

a)

Osaline, kellele saadetakse järelepärimine, vastab seitsme kalendripäeva jooksul ja annab nii palju teavet kui võimalik. Vastuses esitatakse võimalikult täpselt otsus, mille osaline tõenäoliselt langetab. Vajaduse korral järgneb täiemahuline vastus niipea kui võimalik. Igast vastusest saadetakse ärakiri teistele järelepärimise saajatele ja sekretariaadile.

| b) | Kui vastus järelepärimisele muutub hiljem asjakohatuks mis tahes põhjusel, näiteks seetõttu, et






  — | on esitatud taotlus, taotlust on muudetud või on see tagasi võetud või |
| --- | --- | --- |

b)

Kui vastus järelepärimisele muutub hiljem asjakohatuks mis tahes põhjusel, näiteks seetõttu, et

—

on esitatud taotlus, taotlust on muudetud või on see tagasi võetud või

| — | kaalutakse muid tingimusi, |
| --- | --- |

—

kaalutakse muid tingimusi,

läkitatakse viivitamata uus vastus, millest saadetakse ärakiri kõikidele järelepärimise saajatele ja sekretariaadile.

55.   SUULISED KONSULTATSIOONID

| a) | Osaline nõustub kümne tööpäeva jooksul suuliste konsultatsioonide taotlustega. |
| --- | --- |

a)

Osaline nõustub kümne tööpäeva jooksul suuliste konsultatsioonide taotlustega.

| b) | Suuliste konsultatsioonide taotlus esitatakse osalistele ja mitteosalistele. Konsultatsioonid toimuvad pärast kümne tööpäeva pikkuse tähtaja lõppu niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

b)

Suuliste konsultatsioonide taotlus esitatakse osalistele ja mitteosalistele. Konsultatsioonid toimuvad pärast kümne tööpäeva pikkuse tähtaja lõppu niipea kui võimalik.

| c) | Osaliste eesistuja kooskõlastab sekretariaadiga vajalikud järelmeetmed, nt ühisseisukoha. Sekretariaat teeb konsultatsiooni tulemused viivitamata kättesaadavaks. |
| --- | --- |

c)

Osaliste eesistuja kooskõlastab sekretariaadiga vajalikud järelmeetmed, nt ühisseisukoha. Sekretariaat teeb konsultatsiooni tulemused viivitamata kättesaadavaks.

56.   ÜHISSEISUKOHA MENETLEMINE JA VORM

| a) | Ühisseisukoha ettepanekud suunatakse üksnes sekretariaadile. Sekretariaat saadab ühisseisukoha ettepaneku kõikidele osalistele ja seotud abi puhul ka kõikidele arenguabikomitee kontaktasutustele. Ettepaneku tegijat OECD võrgukeskkonnas sekretariaadi hallataval elektroonilisel teadetetahvlil (Bulletin Board) olevasse ühisseisukohtade registrisse ei märgita. Sekretariaat võib ettepaneku tegija nime nõudmise korral siiski suuliselt avaldada mõnele osalisele või arenguabikomitee liikmele. Sekretariaat peab selliste nõuete kohta arvestust. |
| --- | --- |

a)

Ühisseisukoha ettepanekud suunatakse üksnes sekretariaadile. Sekretariaat saadab ühisseisukoha ettepaneku kõikidele osalistele ja seotud abi puhul ka kõikidele arenguabikomitee kontaktasutustele. Ettepaneku tegijat OECD võrgukeskkonnas sekretariaadi hallataval elektroonilisel teadetetahvlil (Bulletin Board) olevasse ühisseisukohtade registrisse ei märgita. Sekretariaat võib ettepaneku tegija nime nõudmise korral siiski suuliselt avaldada mõnele osalisele või arenguabikomitee liikmele. Sekretariaat peab selliste nõuete kohta arvestust.

| b) | Ühisseisukoha ettepanekule märgitakse kuupäev ja ettepanek esitatakse järgmise vormi kohaselt:






  — | viitenumber, millele järgneb sõna „ühisseisukoht“; |
| --- | --- | --- |

b)

Ühisseisukoha ettepanekule märgitakse kuupäev ja ettepanek esitatakse järgmise vormi kohaselt:

—

viitenumber, millele järgneb sõna „ühisseisukoht“;

| — | impordiriigi ja ostja nimi; |
| --- | --- |

—

impordiriigi ja ostja nimi;

| — | projekti nimi või võimalikult täpne kirjeldus, et projekti oleks võimalik kindlaks teha; |
| --- | --- |

—

projekti nimi või võimalikult täpne kirjeldus, et projekti oleks võimalik kindlaks teha;

| — | ettepaneku teinud riigi kavandatud tingimused; |
| --- | --- |

—

ettepaneku teinud riigi kavandatud tingimused;

| — | ühisseisukoha ettepanek; |
| --- | --- |

—

ühisseisukoha ettepanek;

| — | teadaolevate konkureerivate pakkujate riikkondsus ja nimi; |
| --- | --- |

—

teadaolevate konkureerivate pakkujate riikkondsus ja nimi;

| — | kaubanduslike ja finantseerimispakkumuste esitamise lõpptähtpäev ja pakkumuse number, kui see on teada; |
| --- | --- |

—

kaubanduslike ja finantseerimispakkumuste esitamise lõpptähtpäev ja pakkumuse number, kui see on teada;

| — | muu asjakohane teave, sealhulgas ühisseisukoha ettepaneku tegemise põhjused, projekti käsitlevate uuringute olemasolu ja/või eriasjaolud. |
| --- | --- |

—

muu asjakohane teave, sealhulgas ühisseisukoha ettepaneku tegemise põhjused, projekti käsitlevate uuringute olemasolu ja/või eriasjaolud.

| c) | Punkti 34 alapunkti b alapunkti 4 kohaselt tehtud ühisseisukoha ettepanek suunatakse sekretariaadile ja selle ärakiri saadetakse kõikidele osalistele. Ühisseisukoha ettepaneku teinud osaline esitab täieliku selgituse selle kohta, miks tema arvates tuleks teatav riik liigitada punkti 34 alapunktis b sätestatust erineval viisil. |
| --- | --- |

c)

Punkti 34 alapunkti b alapunkti 4 kohaselt tehtud ühisseisukoha ettepanek suunatakse sekretariaadile ja selle ärakiri saadetakse kõikidele osalistele. Ühisseisukoha ettepaneku teinud osaline esitab täieliku selgituse selle kohta, miks tema arvates tuleks teatav riik liigitada punkti 34 alapunktis b sätestatust erineval viisil.

| d) | Sekretariaat teeb kokkulepitud ühisseisukohad avalikkusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

d)

Sekretariaat teeb kokkulepitud ühisseisukohad avalikkusele kättesaadavaks.

57.   ÜHISSEISUKOHA ETTEPANEKULE VASTAMINE

| a) | Vastused antakse 20 kalendripäeva jooksul, kuigi osalisi kutsutakse vastama ühisseisukoha ettepanekule võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

a)

Vastused antakse 20 kalendripäeva jooksul, kuigi osalisi kutsutakse vastama ühisseisukoha ettepanekule võimalikult kiiresti.

| b) | Vastuses võib olla taotlus lisateabe saamiseks, heakskiit, tagasilükkamine, ühisseisukoha muudatusettepanek või alternatiivettepanek. |
| --- | --- |

b)

Vastuses võib olla taotlus lisateabe saamiseks, heakskiit, tagasilükkamine, ühisseisukoha muudatusettepanek või alternatiivettepanek.

| c) | Osalist, kes teatab, et tal puudub seisukoht, kuna eksportija ega abi saava riigi asutused ei ole projekti toetamise küsimuses tema poole pöördunud, loetakse ühisseisukoha ettepaneku heaks kiitnuks. |
| --- | --- |

c)

Osalist, kes teatab, et tal puudub seisukoht, kuna eksportija ega abi saava riigi asutused ei ole projekti toetamise küsimuses tema poole pöördunud, loetakse ühisseisukoha ettepaneku heaks kiitnuks.

58.   ÜHISSEISUKOHA HEAKSKIITMINE

| a) | 20 kalendripäeva pärast teatab sekretariaat kõikidele osalistele, mis on ühisseisukoha ettepanekust saanud. Kui kõik osalised ei ole ühisseisukoha ettepanekut heaks kiitnud, kuid ükski osaline ei ole seda ka tagasi lükanud, jääb ettepanek lahtiseks veel kaheksaks kalendripäevaks. |
| --- | --- |

a)

20 kalendripäeva pärast teatab sekretariaat kõikidele osalistele, mis on ühisseisukoha ettepanekust saanud. Kui kõik osalised ei ole ühisseisukoha ettepanekut heaks kiitnud, kuid ükski osaline ei ole seda ka tagasi lükanud, jääb ettepanek lahtiseks veel kaheksaks kalendripäevaks.

| b) | Pärast seda lisatähtaega loetakse osaline, kes ei ole ühisseisukoha ettepanekut sõnaselgelt tagasi lükanud, ühisseisukoha heaks kiitnuks. Sellest olenemata võib iga osaline, sealhulgas ettepaneku teinud osaline, seada ühisseisukoha ettepanekule oma heakskiidu andmise tingimuseks, et selle kiidab sõnaselgelt heaks veel vähemalt üks osaline. |
| --- | --- |

b)

Pärast seda lisatähtaega loetakse osaline, kes ei ole ühisseisukoha ettepanekut sõnaselgelt tagasi lükanud, ühisseisukoha heaks kiitnuks. Sellest olenemata võib iga osaline, sealhulgas ettepaneku teinud osaline, seada ühisseisukoha ettepanekule oma heakskiidu andmise tingimuseks, et selle kiidab sõnaselgelt heaks veel vähemalt üks osaline.

| c) | Kui osaline ei kiida heaks üht või mitut ühisseisukoha osa, kiidab ta vaikimisi heaks kõik muud ühisseisukoha osad. Sellise osalise heakskiitmise tõttu võivad teised osalised muuta oma hoiakut ettepandud ühisseisukoha suhtes. Kõik osalised võivad pakkuda ühisseisukohaga hõlmamata tingimusi või kohandada oma tingimusi selliste tingimustega. |
| --- | --- |

c)

Kui osaline ei kiida heaks üht või mitut ühisseisukoha osa, kiidab ta vaikimisi heaks kõik muud ühisseisukoha osad. Sellise osalise heakskiitmise tõttu võivad teised osalised muuta oma hoiakut ettepandud ühisseisukoha suhtes. Kõik osalised võivad pakkuda ühisseisukohaga hõlmamata tingimusi või kohandada oma tingimusi selliste tingimustega.

| d) | Ühisseisukohta, mida ei ole heaks kiidetud, võib uuesti kaaluda punktides 56 ja 57 sätestatud menetluste kohaselt. Sel juhul ei ole osaliste algsed otsused neile siduvad. |
| --- | --- |

d)

Ühisseisukohta, mida ei ole heaks kiidetud, võib uuesti kaaluda punktides 56 ja 57 sätestatud menetluste kohaselt. Sel juhul ei ole osaliste algsed otsused neile siduvad.

59.   LAHKARVAMUS ÜHISSEISUKOHA PUHUL

Kui ettepaneku teinud osaline ja muudatus- või alternatiivettepaneku teinud osaline ei jõua kaheksa kalendripäeva pikkuse lisatähtaja jooksul ühisseisukoha suhtes kokkuleppele, võivad nad seda tähtaega omavahelise kokkuleppe alusel pikendada. Sekretariaat teatab sellistest pikendamistest kõikidele osalistele.

60.   ÜHISSEISUKOHA JÕUSTUMINE

Sekretariaat teatab kõikidele osalistele kas ühisseisukoha jõustumisest või selle tagasilükkamisest; ühisseisukoht jõustub kolmandal kalendripäeval pärast sellist teadaannet. Sekretariaat teeb elektroonilisel teadetetahvlil kättesaadavaks pidevalt ajakohastatava loendi vastuvõetud või veel otsustamata ühisseisukohtadest.

61.   ÜHISSEISUKOHA KEHTIVUS

| a) | Vastuvõetud ühisseisukoht kehtib kaks aastat alates selle jõustumisest, kui sekretariaadile ei teatata, et ühisseisukoht ei ole enam asjakohane ja et kõik osalised jagavad seda arvamust. Ühisseisukoht kehtib veel kaks aastat, kui osaline taotleb pikendamist 14 kalendripäeva jooksul enne algse kehtivustähtaja lõppu. Järgmistes pikendamistes võib kokku leppida samas korras. Punkti 34 alapunkti b alapunkti 4 kohaselt vastuvõetud ühisseisukoht kehtib seni, kuni saadakse Maailmapanga andmed järgmise aasta kohta. |
| --- | --- |

a)

Vastuvõetud ühisseisukoht kehtib kaks aastat alates selle jõustumisest, kui sekretariaadile ei teatata, et ühisseisukoht ei ole enam asjakohane ja et kõik osalised jagavad seda arvamust. Ühisseisukoht kehtib veel kaks aastat, kui osaline taotleb pikendamist 14 kalendripäeva jooksul enne algse kehtivustähtaja lõppu. Järgmistes pikendamistes võib kokku leppida samas korras. Punkti 34 alapunkti b alapunkti 4 kohaselt vastuvõetud ühisseisukoht kehtib seni, kuni saadakse Maailmapanga andmed järgmise aasta kohta.

| b) | Sekretariaat jälgib ühisseisukohtade seisundi arengut ja hoiab osalisi kursis, milleks ta peab elektroonilisel teadetetahvlil loendit kehtivate ühisseisukohtade seisundi kohta. Muu hulgas teeb sekretariaat järgmist:






  — | lisab uusi ühisseisukohti, kui osalised on need heaks kiitnud; |
| --- | --- | --- |

b)

Sekretariaat jälgib ühisseisukohtade seisundi arengut ja hoiab osalisi kursis, milleks ta peab elektroonilisel teadetetahvlil loendit kehtivate ühisseisukohtade seisundi kohta. Muu hulgas teeb sekretariaat järgmist:

—

lisab uusi ühisseisukohti, kui osalised on need heaks kiitnud;

| — | muudab kehtivuse lõppkuupäeva, kui mõni osaline taotleb kehtivuse pikendamist; |
| --- | --- |

—

muudab kehtivuse lõppkuupäeva, kui mõni osaline taotleb kehtivuse pikendamist;

| — | jätab välja ühisseisukohad, mille kehtivustähtaeg on lõppenud; |
| --- | --- |

—

jätab välja ühisseisukohad, mille kehtivustähtaeg on lõppenud;

| — | avaldab kord kvartalis loendi ühisseisukohtadest, mille kehtivustähtaeg lõpeb järgmises kvartalis. |
| --- | --- |

—

avaldab kord kvartalis loendi ühisseisukohtadest, mille kehtivustähtaeg lõpeb järgmises kvartalis.

6. jagu

Läbivaatamine

62.   KOKKULEPPE KORRALINE LÄBIVAATAMINE

| a) | Osalised vaatavad korrapäraselt läbi kokkuleppe toimimise. Läbivaatamise ajal uurivad osalised muu hulgas teatamismenetlusi, diferentseeritud diskontomäärade süsteemi rakendamist ja toimimist, seotud abi käsitlevaid eeskirju ja menetlusi, tingimuste kohandamist, varasemaid kohustusi ja kokkuleppe osaliste ringi laiendamise võimalusi. |
| --- | --- |

a)

Osalised vaatavad korrapäraselt läbi kokkuleppe toimimise. Läbivaatamise ajal uurivad osalised muu hulgas teatamismenetlusi, diferentseeritud diskontomäärade süsteemi rakendamist ja toimimist, seotud abi käsitlevaid eeskirju ja menetlusi, tingimuste kohandamist, varasemaid kohustusi ja kokkuleppe osaliste ringi laiendamise võimalusi.

| b) | See läbivaatamine põhineb osaliste kogemustel ja nende ettepanekutel parandada kokkuleppe toimimist ja tõhusust. Osalised võtavad arvesse kokkuleppe eesmärke ning valitsevat majandus- ja rahandusolukorda. Teave ja ettepanekud, mida osalised soovivad selleks läbivaatamiseks edastada, peavad jõudma sekretariaati hiljemalt 45 kalendripäeva enne läbivaatamise kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

See läbivaatamine põhineb osaliste kogemustel ja nende ettepanekutel parandada kokkuleppe toimimist ja tõhusust. Osalised võtavad arvesse kokkuleppe eesmärke ning valitsevat majandus- ja rahandusolukorda. Teave ja ettepanekud, mida osalised soovivad selleks läbivaatamiseks edastada, peavad jõudma sekretariaati hiljemalt 45 kalendripäeva enne läbivaatamise kuupäeva.

63.   MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADE LÄBIVAATAMINE

| a) | Osalised vaatavad korrapäraselt läbi turuintressi viitemäärade kindlaksmääramise süsteemi selle tagamiseks, et teatatud määrad kajastavad valitsevaid turutingimusi ja vastavad nende määrade kehtestamise aluseks olevatele eesmärkidele. Sellised läbivaatamised hõlmavad ka nende määrade kohaldamisel neile lisatavaid marginaale. |
| --- | --- |

a)

Osalised vaatavad korrapäraselt läbi turuintressi viitemäärade kindlaksmääramise süsteemi selle tagamiseks, et teatatud määrad kajastavad valitsevaid turutingimusi ja vastavad nende määrade kehtestamise aluseks olevatele eesmärkidele. Sellised läbivaatamised hõlmavad ka nende määrade kohaldamisel neile lisatavaid marginaale.

| b) | Osaline võib esitada eesistujale põhjendatud taotluse erakorraliseks läbivaatuseks, kui ta leiab, et ühe või mitme vääringu turuintressi viitemäär ei kajasta enam valitsevaid turutingimusi. |
| --- | --- |

b)

Osaline võib esitada eesistujale põhjendatud taotluse erakorraliseks läbivaatuseks, kui ta leiab, et ühe või mitme vääringu turuintressi viitemäär ei kajasta enam valitsevaid turutingimusi.

64.   GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE JA SEOTUD KÜSIMUSTE LÄBIVAATAMINE

Osalised vaatavad korrapäraselt täielikult läbi garantiipreemiaid käsitlevad eeskirjad ja menetlused. See hõlmab järgmist:

| a) | riigi laenuriskide liigitus ja riigi maksejõuetuse riskide hindamismudeli menetlused, et uurida kogemuste alusel mudeli sobivust; |
| --- | --- |

a)

riigi laenuriskide liigitus ja riigi maksejõuetuse riskide hindamismudeli menetlused, et uurida kogemuste alusel mudeli sobivust;

| b) | garantiipreemiate alammäärade tase veendumaks, et need on jätkuvalt täpsed krediidiriski näitajad, võttes arvesse nii riiklikku ekspordikrediiti andvate asutuste tegelikke kogemusi kui ka eraturu teavet krediidiriski hindamise kohta; |
| --- | --- |

b)

garantiipreemiate alammäärade tase veendumaks, et need on jätkuvalt täpsed krediidiriski näitajad, võttes arvesse nii riiklikku ekspordikrediiti andvate asutuste tegelikke kogemusi kui ka eraturu teavet krediidiriski hindamise kohta;

| c) | garantiipreemia alammäärade eristus, milles võetakse arvesse osaliste pakutavate ekspordikrediidi toodete kvaliteedi ja garantiiprotsendi erinevust, ning |
| --- | --- |

c)

garantiipreemia alammäärade eristus, milles võetakse arvesse osaliste pakutavate ekspordikrediidi toodete kvaliteedi ja garantiiprotsendi erinevust, ning

| d) | kogemused, mis on seotud riigi laenuriskide maandamise ja ostja riski krediidikvaliteedi parandamise kasutamisega, ning nende garantiipreemia alammääradele avaldatava konkreetse mõju jätkuv kehtivus ja asjakohasus. |
| --- | --- |

d)

kogemused, mis on seotud riigi laenuriskide maandamise ja ostja riski krediidikvaliteedi parandamise kasutamisega, ning nende garantiipreemia alammääradele avaldatava konkreetse mõju jätkuv kehtivus ja asjakohasus.

65.   KOHALIKE KULUDE KATTEKS ANTAVA RIIKLIKU TOETUSE LÄBIVAATAMINE

Osalised vaatavad kohalike kulude toetamist käsitlevad sätted läbi hiljemalt 20. aprilliks 2024.

„I LISA

SEKTORILEPE LAEVADE EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA

I PEATÜKK

Sektorileppe kohaldamisala

1.   OSALEMINE

Sektorileppe osalised on järgmised: Austraalia, Euroopa Liit, Jaapan, Korea, Norra ja Uus-Meremaa.

2.   KOHALDAMISALA

Käesolevas kõnealust kokkulepet täiendavas sektorileppes sätestatakse konkreetsed suunised riiklikult toetatavate ekspordikrediitide määramiseks, mis on seotud järgmiste ekspordilepingutega.

| a) | Seoses kõikide uute 100-brutoregistertonniste ja suuremate merelaevadega, mida kasutatakse kauba või reisijate veoks, samuti muude eriotstarbeliste laevade ja ujuvvahenditega (näiteks kalapüügilaevad, kala töötlevad baaslaevad, jäämurdjad ning iseseisvalt liikuvad põhjasüvendajad, mis on varustatud statsionaarse käitusseadmega, juhtimissüsteemiga (rooliseadmega) ja avamerel vajalike navigatsiooniseadmetega), puksiirlaevadega võimsusega 365 kW ja üle selle ning laevade lõpetamata, ujuv- ja liikuvate korpustega. Sektorilepe ei hõlma sõjalaevu. Ujuvdokke ja merel paiknevaid liikuvüksuseid sektorilepe ei hõlma, kuid probleemide tekkimise korral seoses nimetatud üksustele ekspordikrediitide taotlemisega võivad sektorileppe osalised (edaspidi „osalised“) pärast iga osalise põhjendatult esitatud taotluse läbivaatamist otsustada sellele oma toetuse andmise. |
| --- | --- |

a)

Seoses kõikide uute 100-brutoregistertonniste ja suuremate merelaevadega, mida kasutatakse kauba või reisijate veoks, samuti muude eriotstarbeliste laevade ja ujuvvahenditega (näiteks kalapüügilaevad, kala töötlevad baaslaevad, jäämurdjad ning iseseisvalt liikuvad põhjasüvendajad, mis on varustatud statsionaarse käitusseadmega, juhtimissüsteemiga (rooliseadmega) ja avamerel vajalike navigatsiooniseadmetega), puksiirlaevadega võimsusega 365 kW ja üle selle ning laevade lõpetamata, ujuv- ja liikuvate korpustega. Sektorilepe ei hõlma sõjalaevu. Ujuvdokke ja merel paiknevaid liikuvüksuseid sektorilepe ei hõlma, kuid probleemide tekkimise korral seoses nimetatud üksustele ekspordikrediitide taotlemisega võivad sektorileppe osalised (edaspidi „osalised“) pärast iga osalise põhjendatult esitatud taotluse läbivaatamist otsustada sellele oma toetuse andmise.

| b) | Laevade ümberehitus. Laeva ümberehitus tähendab üle 1 000 tonnise kogumahutavusega merelaeva igasugust ümberehitamist tingimusel, et ümberehituse tulemusena muudetakse põhjalikult lastiplaani, laeva kere konstruktsiooni või käitusseadme süsteemi.






  1) | Ehkki hõljukitüüpi veesõidukid pole sektorileppega hõlmatud, lubatakse osalistel võimaldada ekspordikrediite hõljuklaevadele sektorileppes valdavalt sisalduvate sätetega võrdsetel tingimustel. Osalised kohustuvad kasutama seda võimalust mõõdukalt ning mitte lubama niisuguseid krediiditingimusi hõljuklaevadele juhtudel, kui pole kindlaks tehtud, et sektorilepingu tingimuste varjus ei pakuta mingit konkurentsi. |
| --- | --- | --- |

b)

Laevade ümberehitus. Laeva ümberehitus tähendab üle 1 000 tonnise kogumahutavusega merelaeva igasugust ümberehitamist tingimusel, et ümberehituse tulemusena muudetakse põhjalikult lastiplaani, laeva kere konstruktsiooni või käitusseadme süsteemi.

1)

Ehkki hõljukitüüpi veesõidukid pole sektorileppega hõlmatud, lubatakse osalistel võimaldada ekspordikrediite hõljuklaevadele sektorileppes valdavalt sisalduvate sätetega võrdsetel tingimustel. Osalised kohustuvad kasutama seda võimalust mõõdukalt ning mitte lubama niisuguseid krediiditingimusi hõljuklaevadele juhtudel, kui pole kindlaks tehtud, et sektorilepingu tingimuste varjus ei pakuta mingit konkurentsi.

| 2) | Sektorileppe mõistet „hõljuk“ määratletakse järgmiselt: see on vähemalt 100tonnine amfiibsõiduk, mis on võimeline liikuma ja on juhitav propeller- või turboventilaatormootorite või muude samalaadsete seadmete abil ning mis toetub täielikult sõiduki alt välja surutavale õhule, mis moodustab sõiduki elastse seelikuga ääristatud ruumis sõiduki aluspõhja ning maa- või veepinna vahele jääva õhkpadja. |
| --- | --- |

2)

Sektorileppe mõistet „hõljuk“ määratletakse järgmiselt: see on vähemalt 100tonnine amfiibsõiduk, mis on võimeline liikuma ja on juhitav propeller- või turboventilaatormootorite või muude samalaadsete seadmete abil ning mis toetub täielikult sõiduki alt välja surutavale õhule, mis moodustab sõiduki elastse seelikuga ääristatud ruumis sõiduki aluspõhja ning maa- või veepinna vahele jääva õhkpadja.

| 3) | On mõistetav, et ekspordikrediitide lubamist võrdsetel tingimustel nendega, mida valdavalt lubatakse käesolevas sektorileppes, tuleks piirata niisuguste hõljuklaevade suhtes, mida kasutatakse mere- ja muudel kui maismaamarsruutidel, välja arvatud siis, kui lõppsadama ehitised asuvad veest kõige rohkem ühe kilomeetri kaugusel. |
| --- | --- |

3)

On mõistetav, et ekspordikrediitide lubamist võrdsetel tingimustel nendega, mida valdavalt lubatakse käesolevas sektorileppes, tuleks piirata niisuguste hõljuklaevade suhtes, mida kasutatakse mere- ja muudel kui maismaamarsruutidel, välja arvatud siis, kui lõppsadama ehitised asuvad veest kõige rohkem ühe kilomeetri kaugusel.

II PEATÜKK

Ekspordikrediiti ja seotud abi käsitlevad sätted

3.   PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG

Pikim tagasimaksetähtaeg on riigi liigitusest olenemata 12 aastat pärast krediidi/abi saamist.

4.   SULARAHAMAKSED

Osalised nõuavad krediidi/abi kättesaamisel sularahamakset suurusega vähemalt 20 % lepingujärgsest hinnast.

5.   PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE

| a) | Ekspordikrediidi põhisumma makstakse tagasi võrdsetes osamaksetes regulaarsete ajavahemike järel, mis on tavaliselt kuus kuud ja kõige rohkem 12 kuud. |
| --- | --- |

a)

Ekspordikrediidi põhisumma makstakse tagasi võrdsetes osamaksetes regulaarsete ajavahemike järel, mis on tavaliselt kuus kuud ja kõige rohkem 12 kuud.

| b) | Intressi makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures intressi esimene makse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. |
| --- | --- |

b)

Intressi makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures intressi esimene makse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust.

| c) | Liisingutehingute toetuseks antava ekspordikrediidi puhul võib alapunktis a sätestatud põhisumma võrdsete tagasimaksete asemel kohaldada põhisumma võrdsete tagasimaksete ja intressi kombinatsiooni. |
| --- | --- |

c)

Liisingutehingute toetuseks antava ekspordikrediidi puhul võib alapunktis a sätestatud põhisumma võrdsete tagasimaksete asemel kohaldada põhisumma võrdsete tagasimaksete ja intressi kombinatsiooni.

| d) | Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita. |
| --- | --- |

d)

Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita.

| e) | Käesoleva sektorileppe osaline, kes kavatseb toetada intressi maksmist teistsugustel tingimustel kui alapunktis b sätestatud, teatab sellest enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette kooskõlas kokkuleppe VII lisaga. |
| --- | --- |

e)

Käesoleva sektorileppe osaline, kes kavatseb toetada intressi maksmist teistsugustel tingimustel kui alapunktis b sätestatud, teatab sellest enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette kooskõlas kokkuleppe VII lisaga.

6.   MINIMAALNE GARANTIIPREEMIA

Kokkuleppe üldsätteid garantiipreemia alammäära suhtes ei kohaldata seni, kuni käesoleva sektorileppe osalised on asjakohased üldsätted veel kord läbi vaadanud.

7.   PROJEKTIDE FINANTSEERIMINE

Kokkuleppe punkti 8 ja VI lisa sätteid ei kohaldata seni, kuni käesoleva sektorileppe osalised on asjakohased sätted uuesti läbi vaadanud.

8.   ABI

Iga abi osutada sooviv osaline peab lisaks kokkuleppe üldsätete täitmisele kinnitama, et kõnealune laev ei tööta tagasimakse tähtajani jääva aja jooksul registrisse kandmata, et sellele on tehtud vajalik kindlustus, et lõppomaniku elukoht asub laeva vastuvõtvas riigis, et laeva ei rakendata välismaiste huvide toetamiseks ning ei võeta ette laeva müüki ilma selle riigi valitsuse heakskiiduta.

III PEATÜKK

Menetlused

9.   TEATAMINE

Läbipaistvuse eesmärgil esitab iga osaline lisaks käesoleva kokkuleppe ja Maailmapanga/Berni Liidu/OECD kreeditori aruandlussüsteemi üldsätete täitmise kohta iga-aastase teabe selle süsteemi riiklike toetuste sätete täitmise ja käesoleva sektorileppe rakendamise meetodite kohta, sealhulgas kehtivate skeemide kohta.

10.   LÄBIVAATAMINE

| a) | Sektorilepet kontrollitakse igal aastal või ükskõik missuguse osalise taotlusel OECD laevaehituse töörühma raames ning kokkuleppeosalistele esitatakse selle kohta aruanne. |
| --- | --- |

a)

Sektorilepet kontrollitakse igal aastal või ükskõik missuguse osalise taotlusel OECD laevaehituse töörühma raames ning kokkuleppeosalistele esitatakse selle kohta aruanne.

| b) | Kokkuleppe ja käesoleva sektorileppe vahelise selguse ja järjepidevuse hõlbustamiseks ning võttes arvesse laevaehitustööstuse omapära, peavad käesoleva sektorileppe ja kokkuleppe osalised vastavalt vajadusele omavahel nõu ning koordineerivad vastavalt oma tegevust. |
| --- | --- |

b)

Kokkuleppe ja käesoleva sektorileppe vahelise selguse ja järjepidevuse hõlbustamiseks ning võttes arvesse laevaehitustööstuse omapära, peavad käesoleva sektorileppe ja kokkuleppe osalised vastavalt vajadusele omavahel nõu ning koordineerivad vastavalt oma tegevust.

| c) | Kui kokkuleppeosalised otsustavad kokkulepet muuta, vaatavad sektorileppe osalised (edaspidi „osalised“) niisuguse otsuse läbi ja kaaluvad selle asjakohasust käesoleva sektorileppe suhtes. Käesolevas sektorileppes vaadeldavaid kokkuleppe muudatusi seni ei kohaldata. Kui osalised nimetatud muudatuste tegemisega kokkuleppes nõustuvad, teatavad nad sellest kokkuleppeosalistele kirjalikult. Kui leppeosalised ei saa nõustuda nimetatud muudatuste tegemisega kokkuleppes, kuna nende kohaldamine puudutab laevaehitust, siis teavitavad nad oma vastuväidetest kokkuleppeosalisi ning asuvad küsimusele lahenduse leidmiseks viimastega nõu pidama. Kui kahe rühma vahel ei suudeta saavutada ühtki kokkulepet, jäävad valdavateks osaliste seisukohad, mis puudutavad muudatuste kohaldamist laevaehituse suhtes. |
| --- | --- |

c)

Kui kokkuleppeosalised otsustavad kokkulepet muuta, vaatavad sektorileppe osalised (edaspidi „osalised“) niisuguse otsuse läbi ja kaaluvad selle asjakohasust käesoleva sektorileppe suhtes. Käesolevas sektorileppes vaadeldavaid kokkuleppe muudatusi seni ei kohaldata. Kui osalised nimetatud muudatuste tegemisega kokkuleppes nõustuvad, teatavad nad sellest kokkuleppeosalistele kirjalikult. Kui leppeosalised ei saa nõustuda nimetatud muudatuste tegemisega kokkuleppes, kuna nende kohaldamine puudutab laevaehitust, siis teavitavad nad oma vastuväidetest kokkuleppeosalisi ning asuvad küsimusele lahenduse leidmiseks viimastega nõu pidama. Kui kahe rühma vahel ei suudeta saavutada ühtki kokkulepet, jäävad valdavateks osaliste seisukohad, mis puudutavad muudatuste kohaldamist laevaehituse suhtes.

„Liide

Edaspidise tööga seotud kohustused

Lisaks kokkuleppe sätetele edaspidise töö suhtes nõustuvad käesoleva sektorileppe osalised:

| a) | välja arendama näidisloetelu laevatüüpidest, mida üldiselt peetakse kaubanduslikult ebatasuvaks, võttes arvesse kokkuleppes kindlaksmääratud valdkondi seotud abi kohta; |
| --- | --- |

a)

välja arendama näidisloetelu laevatüüpidest, mida üldiselt peetakse kaubanduslikult ebatasuvaks, võttes arvesse kokkuleppes kindlaksmääratud valdkondi seotud abi kohta;

| b) | vaatama läbi kokkuleppe sätted vähima garantiipreemia suhtes kavatsusega lisada need käesolevasse sektorileppesse; |
| --- | --- |

b)

vaatama läbi kokkuleppe sätted vähima garantiipreemia suhtes kavatsusega lisada need käesolevasse sektorileppesse;

| c) | arutama vastavalt asjakohaste rahvusvaheliste läbirääkimiste käigus toimunud arengutele mõne muu korra sisseviimist vähimate intressimäärade kohta, sealhulgas spetsiaalsete turuintressi viitemäärade (CIRR) ja kõikuvate intressimäärade kohta; |
| --- | --- |

c)

arutama vastavalt asjakohaste rahvusvaheliste läbirääkimiste käigus toimunud arengutele mõne muu korra sisseviimist vähimate intressimäärade kohta, sealhulgas spetsiaalsete turuintressi viitemäärade (CIRR) ja kõikuvate intressimäärade kohta;

| d) | vaatama läbi kokkuleppe sätete kohaldatavuse käesoleva sektorileppe suhtes seoses projektide rahastamisega; |
| --- | --- |

d)

vaatama läbi kokkuleppe sätete kohaldatavuse käesoleva sektorileppe suhtes seoses projektide rahastamisega;

| e) | arutama seda, kas:






  — | põhisumma esimese osamakse kuupäeva ja |
| --- | --- | --- |

e)

arutama seda, kas:

—

põhisumma esimese osamakse kuupäeva ja

| — | keskmise kaalutud tagasimakseperioodi mõistet |
| --- | --- |

—

keskmise kaalutud tagasimakseperioodi mõistet

võib kasutada seoses tagasimakseprofiiliga, mida käsitletakse käesoleva sektorileppe punktis 5.

„II LISA

SEKTORILEPE TUUMAELEKTRIJAAMA EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA

I PEATÜKK

Sektorileppe kohaldamisala

1.   KOHALDAMISALA

| a) | Käesolevas sektorileppes esitatakse sätted, mida kohaldatakse riiklike ekspordikrediitide suhtes, mis on seotud lepingutega:






  1) | tuumaelektrijaamade kui terviku või nende osade ekspordiks, kaasa arvatud kõik sellised koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste tuumaelektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks; |
| --- | --- | --- |

a)

Käesolevas sektorileppes esitatakse sätted, mida kohaldatakse riiklike ekspordikrediitide suhtes, mis on seotud lepingutega:

1)

tuumaelektrijaamade kui terviku või nende osade ekspordiks, kaasa arvatud kõik sellised koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste tuumaelektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks;

| 2) | olemasoleva tuumaelektrijaama moderniseerimiseks juhul, kui moderniseerimise üldmaksumus on vähemalt 80 miljonit SDRi ja jaama majanduslik kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt määratava tagasimakseperioodi võrra. Kui üks neist kriteeriumidest on täitmata, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi; |
| --- | --- |

2)

olemasoleva tuumaelektrijaama moderniseerimiseks juhul, kui moderniseerimise üldmaksumus on vähemalt 80 miljonit SDRi ja jaama majanduslik kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt määratava tagasimakseperioodi võrra. Kui üks neist kriteeriumidest on täitmata, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi;

| 3) | tuumkütuse tarnimiseks ja rikastamiseks; |
| --- | --- |

3)

tuumkütuse tarnimiseks ja rikastamiseks;

| 4) | kasutatud kütuse käitlemiseks. |
| --- | --- |

4)

kasutatud kütuse käitlemiseks.

| b) | Käesolevat sektorilepet ei kohaldata:






  1) | tuumaelektrijaama territooriumi piiridest väljaspool asuvate objektide suhtes, mille eest vastutab tavaliselt ostja, eelkõige kulude eest, mis on seotud maaparanduse, teede, ehituslinnakute, elektriliinide, jaotlate (19) ja veevarustusega, ning kulud, mis tulenevad ametlikust heakskiitmise korrast ostja riigis (nt krundikasutusluba, ehitusluba, kütuselaadimisluba); |
| --- | --- | --- |

b)

Käesolevat sektorilepet ei kohaldata:

1)

tuumaelektrijaama territooriumi piiridest väljaspool asuvate objektide suhtes, mille eest vastutab tavaliselt ostja, eelkõige kulude eest, mis on seotud maaparanduse, teede, ehituslinnakute, elektriliinide, jaotlate (19) ja veevarustusega, ning kulud, mis tulenevad ametlikust heakskiitmise korrast ostja riigis (nt krundikasutusluba, ehitusluba, kütuselaadimisluba);

| 2) | tuumaelektrijaama territooriumi piiridest väljaspool asuvate alajaamade, trafode ja ülekandeliinide suhtes; |
| --- | --- |

2)

tuumaelektrijaama territooriumi piiridest väljaspool asuvate alajaamade, trafode ja ülekandeliinide suhtes;

| 3) | tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamiseks antava riikliku toetuse suhtes. |
| --- | --- |

3)

tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamiseks antava riikliku toetuse suhtes.

II PEATÜKK

Ekspordikrediiti ja abi käsitlevad sätted

2.   PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG

| a) | Käesoleva sektorileppe punkti 1 alapunkti a alapunktides 1 ja 2 sätestatud kaupade ja teenuste puhul on pikim tagasimaksetähtaeg 18 aastat. |
| --- | --- |

a)

Käesoleva sektorileppe punkti 1 alapunkti a alapunktides 1 ja 2 sätestatud kaupade ja teenuste puhul on pikim tagasimaksetähtaeg 18 aastat.

| b) | Algse kütuselaadungi puhul on pikim tagasimaksetähtaeg neli aastat alates tarnimispäevast. Tuumkütuse hilisema uuestilaadimise puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kaks aastat alates tarnimispäevast. |
| --- | --- |

b)

Algse kütuselaadungi puhul on pikim tagasimaksetähtaeg neli aastat alates tarnimispäevast. Tuumkütuse hilisema uuestilaadimise puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kaks aastat alates tarnimispäevast.

| c) | Kasutatud kütuse kõrvaldamise puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kaks aastat. |
| --- | --- |

c)

Kasutatud kütuse kõrvaldamise puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kaks aastat.

| d) | Kasutatud kütuse rikastamise ja käitlemise puhul on pikim tagasimaksetähtaeg viis aastat. |
| --- | --- |

d)

Kasutatud kütuse rikastamise ja käitlemise puhul on pikim tagasimaksetähtaeg viis aastat.

3.   PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE

| a) | Osalised kohaldavad põhisumma tagasimaksmise ja intressi maksmise suhtes allpool alapunktis 1 või 2 sätestatud korda:






  1) | põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena; |
| --- | --- | --- |

a)

Osalised kohaldavad põhisumma tagasimaksmise ja intressi maksmise suhtes allpool alapunktis 1 või 2 sätestatud korda:

1)

põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena;

| 2) | põhisumma tagasimaksmine kombinatsioonis intressi maksmisega toimub võrdsete osamaksetena. |
| --- | --- |

2)

põhisumma tagasimaksmine kombinatsioonis intressi maksmisega toimub võrdsete osamaksetena.

| b) | Põhisumma makstakse tagasi ja intresse makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures põhisumma ja intressi esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. |
| --- | --- |

b)

Põhisumma makstakse tagasi ja intresse makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures põhisumma ja intressi esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust.

| c) | Erakorralisel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul võib riiklikku toetust käesoleva sektorileppe punkti 1 alapunkti a alapunktides 1 ja 2 nimetatud kaupade ja teenuste jaoks anda muudel tingimustel, kui on sätestatud eespool punktides a ja b. Kõnealuse toetuse andmist selgitatakse tasakaalustamatusega võlgnikule kättesaadavate rahaliste vahendite ajastuses ning võrdse, kord poolaastas toimuva tagasimaksmise graafiku alusel saadaoleva võlateeninduse profiiliga ning see peab vastama järgmistele kriteeriumidele:






  1) | pikim tagasimaksetähtaeg on 15 aastat; |
| --- | --- | --- |

c)

Erakorralisel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul võib riiklikku toetust käesoleva sektorileppe punkti 1 alapunkti a alapunktides 1 ja 2 nimetatud kaupade ja teenuste jaoks anda muudel tingimustel, kui on sätestatud eespool punktides a ja b. Kõnealuse toetuse andmist selgitatakse tasakaalustamatusega võlgnikule kättesaadavate rahaliste vahendite ajastuses ning võrdse, kord poolaastas toimuva tagasimaksmise graafiku alusel saadaoleva võlateeninduse profiiliga ning see peab vastama järgmistele kriteeriumidele:

1)

pikim tagasimaksetähtaeg on 15 aastat;

| 2) | ükski põhisumma üksik tagasimakse või põhisumma tagasimaksete jada kuuekuulise perioodi jooksul ei tohi ületada 25 % krediidi põhisummast; |
| --- | --- |

2)

ükski põhisumma üksik tagasimakse või põhisumma tagasimaksete jada kuuekuulise perioodi jooksul ei tohi ületada 25 % krediidi põhisummast;

| 3) | põhisumma tagasimaksmine toimub mitte harvem kui iga 12 kuu järel. Põhisumma esimene tagasimakse sooritatakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2 % krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 12 kuud pärast krediiditähtaja algust; |
| --- | --- |

3)

põhisumma tagasimaksmine toimub mitte harvem kui iga 12 kuu järel. Põhisumma esimene tagasimakse sooritatakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2 % krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 12 kuud pärast krediiditähtaja algust;

| 4) | intressi makstakse mitte harvem kui iga 12 kuu järel ja esimene intressimakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust; |
| --- | --- |

4)

intressi makstakse mitte harvem kui iga 12 kuu järel ja esimene intressimakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust;

| 5) | tagasimakseperioodi pikim kaalutud keskmine kestus ei tohi ületada üheksat aastat. |
| --- | --- |

5)

tagasimakseperioodi pikim kaalutud keskmine kestus ei tohi ületada üheksat aastat.

| d) | Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita. |
| --- | --- |

d)

Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita.

4.   RIIKLIK TOETUS TUUMKÜTUSE JA TUUMKÜTUSEGA SEOTUD TEENUSTE JAOKS

Ilma et see mõjutaks allpool esitatud punkti 5 sätteid, ei anna osalised ei tasuta tuumkütust ega osuta sellega seotud tasuta teenuseid.

5.   ABI

Osalised ei anna abi.

III PEATÜKK

Menetlused

6.   EELTEATAMINE

| a) | Kooskõlas kokkulepe punktiga 46 teatab osaline enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette, kui ta kavatseb anda toetust kooskõlas käesoleva sektorileppe sätetega. |
| --- | --- |

a)

Kooskõlas kokkulepe punktiga 46 teatab osaline enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette, kui ta kavatseb anda toetust kooskõlas käesoleva sektorileppe sätetega.

| b) | Kui teate saatnud osaline kavatseb anda toetust tagasimaksetähtajaga, mis on pikem kui 15 aastat ja/või kooskõlas käesoleva sektorileppe punkti 3 alapunktiga c, peab ta ootama veel kümme kalendripäeva, juhul kui mõni teine osaline nõuab esialgse kümne kalendripäeva jooksul arutelu. |
| --- | --- |

b)

Kui teate saatnud osaline kavatseb anda toetust tagasimaksetähtajaga, mis on pikem kui 15 aastat ja/või kooskõlas käesoleva sektorileppe punkti 3 alapunktiga c, peab ta ootama veel kümme kalendripäeva, juhul kui mõni teine osaline nõuab esialgse kümne kalendripäeva jooksul arutelu.

| c) | Osaline teatab kõigile teistele osalistele oma lõplikust otsusest pärast arutelu, et hõlbustada saadud kogemuste läbivaatamist. |
| --- | --- |

c)

Osaline teatab kõigile teistele osalistele oma lõplikust otsusest pärast arutelu, et hõlbustada saadud kogemuste läbivaatamist.

IV PEATÜKK

Läbivaatamine

7.   EDASINE TÖÖ

Osalised nõustuvad vaatama läbi järgmised küsimused:

| a) | madalaima ujuva intressimäära kord; |
| --- | --- |

a)

madalaima ujuva intressimäära kord;

| b) | riikliku toetuse maksimaalne summa kohalikeks kuludeks. |
| --- | --- |

b)

riikliku toetuse maksimaalne summa kohalikeks kuludeks.

8.   LÄBIVAATAMINE JA JÄRELEVALVE

Osalised vaatavad sektorileppe sätted läbi korrapäraselt ja hiljemalt 2023. aasta lõpuks.

„III LISA

SEKTORILEPE TSIVIILÕHUSÕIDUKITE EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA

1. OSA

ÜLDSÄTTED

1.   EESMÄRK

| a) | Käesoleva sektorileppe eesmärk on sätestada raamistik sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi ennustatavaks, järjepidevaks ja läbipaistvaks kasutamiseks, mis on ette nähtud õhusõidukite ja muude allpool punkti 4 alapunktis a määratletud kaupade ja teenuste müügiks või liisimiseks. Käesoleva sektorileppega püütakse soodustada võrdseid võimalusi sellise ekspordikrediidi puhul, et edendada eksportijatevahelist konkurentsi, mis põhineks pigem eksporditavate kaupade ja teenuste kvaliteedil ja hinnal kui soodsaimatel riiklikult toetatavatel finantseerimistingimustel. |
| --- | --- |

a)

Käesoleva sektorileppe eesmärk on sätestada raamistik sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi ennustatavaks, järjepidevaks ja läbipaistvaks kasutamiseks, mis on ette nähtud õhusõidukite ja muude allpool punkti 4 alapunktis a määratletud kaupade ja teenuste müügiks või liisimiseks. Käesoleva sektorileppega püütakse soodustada võrdseid võimalusi sellise ekspordikrediidi puhul, et edendada eksportijatevahelist konkurentsi, mis põhineks pigem eksporditavate kaupade ja teenuste kvaliteedil ja hinnal kui soodsaimatel riiklikult toetatavatel finantseerimistingimustel.

| b) | Käesolevas sektorileppes sätestatakse soodsaimad tingimused, mille alusel võib anda riiklikult toetatavat ekspordikrediiti. |
| --- | --- |

b)

Käesolevas sektorileppes sätestatakse soodsaimad tingimused, mille alusel võib anda riiklikult toetatavat ekspordikrediiti.

| c) | Selle saavutamiseks püütakse käesoleva sektorileppega saavutada tasakaal, mis kõikidel turgudel:






  1) | võrdsustab osaliste konkureerivad finantseerimistingimused; |
| --- | --- | --- |

c)

Selle saavutamiseks püütakse käesoleva sektorileppega saavutada tasakaal, mis kõikidel turgudel:

1)

võrdsustab osaliste konkureerivad finantseerimistingimused;

| 2) | kaotab osaliste riikliku toetuse mõju allpool punkti 4 alapunktis a määratletud konkureerivate kaupade ja teenuste valikule ja |
| --- | --- |

2)

kaotab osaliste riikliku toetuse mõju allpool punkti 4 alapunktis a määratletud konkureerivate kaupade ja teenuste valikule ja

| 3) | välistab konkurentsi moonutamise käesoleva sektorileppe osaliste ja kõikide muude finantseerimisallikate vahel. |
| --- | --- |

3)

välistab konkurentsi moonutamise käesoleva sektorileppe osaliste ja kõikide muude finantseerimisallikate vahel.

| d) | Käesoleva sektorileppe osalised (edaspidi „osalised“) on nõus sellega, et käesolevas sektorileppes sisalduvad sätted on välja töötatud ainult selle sektorileppe tarbeks ning need ei piira riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) teiste osade kohaldamist ja muutmist. |
| --- | --- |

d)

Käesoleva sektorileppe osalised (edaspidi „osalised“) on nõus sellega, et käesolevas sektorileppes sisalduvad sätted on välja töötatud ainult selle sektorileppe tarbeks ning need ei piira riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) teiste osade kohaldamist ja muutmist.

2.   STAATUS

Käesolev sektorilepe on suusõnaline kokkulepe selle osaliste vahel ja moodustab kokkuleppe III lisa; see on kokkuleppe lahutamatu osa ning järgneb 2007. aasta juulis jõustunud sektorileppele.

3.   OSALEMINE

Osalised on praegu järgmised: Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Brasiilia, Euroopa Liit, Jaapan, Kanada, Korea, Norra, Šveits, Uus-Meremaa ja Ühendkuningriik. Mitteosaline võib saada osaliseks kooskõlas I liites sätestatud korraga.

4.   KOHALDAMISALA

| a) | Käesolevat sektorilepet kohaldatakse igasuguse riikliku toetuse suhtes, mida annab valitsus või mida antakse valitsuse nimel ning mille tagasimaksetähtaeg on vähemalt kaks aastat, et eksportida:






  1) | uusi tsiviilõhusõidukeid ja nendesse paigaldatud mootoreid, sh ostja hangitud seadmeid; |
| --- | --- | --- |

a)

Käesolevat sektorilepet kohaldatakse igasuguse riikliku toetuse suhtes, mida annab valitsus või mida antakse valitsuse nimel ning mille tagasimaksetähtaeg on vähemalt kaks aastat, et eksportida:

1)

uusi tsiviilõhusõidukeid ja nendesse paigaldatud mootoreid, sh ostja hangitud seadmeid;

| 2) | kasutatud, ümberehitatud ja uuendatud tsiviilõhusõidukeid ja nendesse paigaldatud mootoreid, sh igal eraldi juhul ostja hangitud seadmeid; |
| --- | --- |

2)

kasutatud, ümberehitatud ja uuendatud tsiviilõhusõidukeid ja nendesse paigaldatud mootoreid, sh igal eraldi juhul ostja hangitud seadmeid;

| 3) | varumootoreid; |
| --- | --- |

3)

varumootoreid;

| 4) | tsiviilõhusõidukite varuosi ja mootoreid; |
| --- | --- |

4)

tsiviilõhusõidukite varuosi ja mootoreid;

| 5) | tsiviilõhusõidukite ja mootorite hooldus- ja teeninduslepinguid; |
| --- | --- |

5)

tsiviilõhusõidukite ja mootorite hooldus- ja teeninduslepinguid;

| 6) | tsiviilõhusõidukite ümberehitamist, ulatuslikke modifikatsioone ja uuendamist; |
| --- | --- |

6)

tsiviilõhusõidukite ümberehitamist, ulatuslikke modifikatsioone ja uuendamist;

| 7) | mootorikomplekte. |
| --- | --- |

7)

mootorikomplekte.

| b) | Riiklikku toetust võib anda mitmes vormis:






  1) | ekspordikrediidi tagatis või kindlustus (täiemahuline garantii); |
| --- | --- | --- |

b)

Riiklikku toetust võib anda mitmes vormis:

1)

ekspordikrediidi tagatis või kindlustus (täiemahuline garantii);

| 2) | riiklik finantseerimistoetus:






  — | otselaen/finantseerimine ja refinantseerimine või |
| --- | --- | --- |

2)

riiklik finantseerimistoetus:

—

otselaen/finantseerimine ja refinantseerimine või

| — | intressitoetus. |
| --- | --- |

—

intressitoetus.

| 3) | Mis tahes kombinatsioon eespool nimetatutest. |
| --- | --- |

3)

Mis tahes kombinatsioon eespool nimetatutest.

| c) | Käesolevat sektorilepet ei kohaldata riikliku toetuse suhtes, mis on ette nähtud:






  1) | uute või kasutatud sõjalennukite ja nendega seotud eespool alapunktis a loetletud kaupade ja teenuste ekspordiks, sh nende sõjalistel eesmärkidel kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

Käesolevat sektorilepet ei kohaldata riikliku toetuse suhtes, mis on ette nähtud:

1)

uute või kasutatud sõjalennukite ja nendega seotud eespool alapunktis a loetletud kaupade ja teenuste ekspordiks, sh nende sõjalistel eesmärkidel kasutamiseks;

| 2) | uuteks või kasutatud lennusimulaatoriteks. |
| --- | --- |

2)

uuteks või kasutatud lennusimulaatoriteks.

5.   MITTEOSALISTELE KÄTTESAADAV TEAVE

Osaline saadab konkurentsiolukorras oleva mitteosalise taotlusel mitteosalisele vastuse riiklikuks toetuseks pakutavate finantseerimistingimuste kohta vastastikkuse põhimõtte alusel samal moel, nagu ta vastaks osalise taotlusele.

6.   ABI

Osalised ei anna abi, välja arvatud humanitaareesmärkidel antav abi ühisseisukoha menetluse teel.

7.   MEETMED KAHJU VÄLTIMISEKS VÕI MINIMEERIMISEKS

Käesolev sektorilepe ei takista osalistel leppida kokku sektorileppes ettenähtust vähem kitsendavates finantseerimistingimustes, kui seda tehakse pärast ekspordikrediidilepingu ja seotud dokumentide jõustumist ja kui selle eesmärk on üksnes vältida või minimeerida kahjusid, mis tulenevad sündmustest, mis võivad põhjustada maksmata jätmist või nõuete tekkimist. Osaline teavitab muudetud finantseerimistingimustest kõiki teisi osalisi ja OECD sekretariaati (edaspidi „sekretariaat“) 20 tööpäeva jooksul pärast lepingu sõlmimist ostja/laenuvõtjaga. Teade sisaldab teavet uute finantseerimistingimuste, sh põhjenduse kohta, ja see tuleb saata IV liites esitatud aruandlusvormil.

2. OSA

UUS ÕHUSÕIDUK

I PEATÜKK

Katvus

8.   UUS ÕHUSÕIDUK

| a) | Käesoleva sektorileppe tähenduses on uus õhusõiduk:






  1) | õhusõiduk koos ostja hangitud seadmete ja sellele paigaldatud mootoritega, mis kuuluvad tootjale ja mida ei ole tarnitud või varem kasutatud ettenähtud otstarbeks ehk reisijate ja/või kauba vedamiseks, ning |
| --- | --- | --- |

a)

Käesoleva sektorileppe tähenduses on uus õhusõiduk:

1)

õhusõiduk koos ostja hangitud seadmete ja sellele paigaldatud mootoritega, mis kuuluvad tootjale ja mida ei ole tarnitud või varem kasutatud ettenähtud otstarbeks ehk reisijate ja/või kauba vedamiseks, ning

| 2) | varumootorid ja -osad, kui need moodustavad osa algsest õhusõidukitellimusest kooskõlas punkti 20 alapunkti a sätetega. |
| --- | --- |

2)

varumootorid ja -osad, kui need moodustavad osa algsest õhusõidukitellimusest kooskõlas punkti 20 alapunkti a sätetega.

| b) | Ilma et see piiraks eespool alapunktis a sätestatu kohaldamist, võib osaline anda toetust uute õhusõidukite jaoks asjakohastel tingimustel seoses tehingutega, mille puhul on kõnealuse osalise eelneval teadmisel kehtestatud ajutised kaubanduslikud finantskokkulepped, kuna riikliku toetuse andmine viibis; selline viivitus ei tohi olla pikem kui 18 kuud. Sel juhul on tagasimaksetähtaeg ja lõpliku tagasimaksmise kuupäev samad, nagu need oleksid olnud siis, kui õhusõiduki müügiks või liisinguks oleks saadud riiklikku toetust alates õhusõiduki tegeliku kohaletoimetamise kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

Ilma et see piiraks eespool alapunktis a sätestatu kohaldamist, võib osaline anda toetust uute õhusõidukite jaoks asjakohastel tingimustel seoses tehingutega, mille puhul on kõnealuse osalise eelneval teadmisel kehtestatud ajutised kaubanduslikud finantskokkulepped, kuna riikliku toetuse andmine viibis; selline viivitus ei tohi olla pikem kui 18 kuud. Sel juhul on tagasimaksetähtaeg ja lõpliku tagasimaksmise kuupäev samad, nagu need oleksid olnud siis, kui õhusõiduki müügiks või liisinguks oleks saadud riiklikku toetust alates õhusõiduki tegeliku kohaletoimetamise kuupäevast.

II PEATÜKK

Finantseerimistingimused

Ekspordikrediidi finantseerimise tingimused hõlmavad kõiki käesolevas peatükis ettenähtud sätteid, mida tuleb tõlgendada nende omavahelises seoses.

9.   LUBATUD VÄÄRINGUD

Riiklikuks finantseerimistoetuseks lubatud vääringud on euro, Jaapani jeen, Ühendkuningriigi naelsterling, USA dollar ja teised täielikult konverteeritavad vääringud, mille kohta on olemas andmed minimaalsete intressimäärade arvutamiseks, mida käsitletakse III liites.

10.   SISSEMAKSE JA MAKSIMAALNE RIIKLIK TOETUS

| a) | Tehingute korral 1. riskikategooriasse (vastavalt II liites esitatud tabelile 1) liigitatud ostjatega/laenuvõtjatega on osalised kohustatud:






  1) | nõudma õhusõiduki puhashinnast vähemalt 20 % suurust sissemakset õhusõiduki krediiditähtaja alguses või enne seda; |
| --- | --- | --- |

a)

Tehingute korral 1. riskikategooriasse (vastavalt II liites esitatud tabelile 1) liigitatud ostjatega/laenuvõtjatega on osalised kohustatud:

1)

nõudma õhusõiduki puhashinnast vähemalt 20 % suurust sissemakset õhusõiduki krediiditähtaja alguses või enne seda;

| 2) | mitte andma riiklikku toetust üle 80 % õhusõiduki puhashinnast. |
| --- | --- |

2)

mitte andma riiklikku toetust üle 80 % õhusõiduki puhashinnast.

| b) | Tehingute korral 2.–8. riskikategooriasse (vastavalt II liites esitatud tabelile 1) liigitatud ostjatega/laenuvõtjatega on osalised kohustatud:






  1) | nõudma õhusõiduki puhashinnast vähemalt 15 % suurust sissemakset õhusõiduki krediiditähtaja alguses või enne seda; |
| --- | --- | --- |

b)

Tehingute korral 2.–8. riskikategooriasse (vastavalt II liites esitatud tabelile 1) liigitatud ostjatega/laenuvõtjatega on osalised kohustatud:

1)

nõudma õhusõiduki puhashinnast vähemalt 15 % suurust sissemakset õhusõiduki krediiditähtaja alguses või enne seda;

| 2) | mitte andma riiklikku toetust üle 85 % õhusõiduki puhashinnast. |
| --- | --- |

2)

mitte andma riiklikku toetust üle 85 % õhusõiduki puhashinnast.

| c) | Osaline, kes kohaldab punkti 8 alapunkti b, vähendab riikliku toetuse maksimaalset summat osamaksete põhisumma võrra, mis loetakse maksmisele kuuluvaks krediiditähtaja algusest, tagamaks, et väljamakse ajal oleks tasumata summa sama suur kui siis, kui selliste riiklikult toetatavat ekspordikrediidi oleks antud kohaletoimetamise ajal. Sellises olukorras peab osaline olema enne kättetoimetamist saanud riikliku toetuse taotluse. |
| --- | --- |

c)

Osaline, kes kohaldab punkti 8 alapunkti b, vähendab riikliku toetuse maksimaalset summat osamaksete põhisumma võrra, mis loetakse maksmisele kuuluvaks krediiditähtaja algusest, tagamaks, et väljamakse ajal oleks tasumata summa sama suur kui siis, kui selliste riiklikult toetatavat ekspordikrediidi oleks antud kohaletoimetamise ajal. Sellises olukorras peab osaline olema enne kättetoimetamist saanud riikliku toetuse taotluse.

11.   GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRAD

| a) | Riiklikku toetust andvad osalised võtavad riiklikult toetatud krediidisummalt tasu vähemalt garantiipreemia alammäära ulatuses, mis on sätestatud kooskõlas II liitega. |
| --- | --- |

a)

Riiklikku toetust andvad osalised võtavad riiklikult toetatud krediidisummalt tasu vähemalt garantiipreemia alammäära ulatuses, mis on sätestatud kooskõlas II liitega.

| b) | Vajaduse korral kasutavad osalised kokku lepitud garantiipreemia määra teisendamise mudelit, et teha teisendusi riikliku toetuse tasumata summalt arvutatud aastaste hinnavahede ja üksikute makstud garantiipreemiate määrade vahel, mis on arvutatud riikliku toetuse algselt summalt. |
| --- | --- |

b)

Vajaduse korral kasutavad osalised kokku lepitud garantiipreemia määra teisendamise mudelit, et teha teisendusi riikliku toetuse tasumata summalt arvutatud aastaste hinnavahede ja üksikute makstud garantiipreemiate määrade vahel, mis on arvutatud riikliku toetuse algselt summalt.

12.   PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG

| a) | Kõikide uute õhusõidukite puhul on pikim tagasimaksetähtaeg 12 aastat. |
| --- | --- |

a)

Kõikide uute õhusõidukite puhul on pikim tagasimaksetähtaeg 12 aastat.

| b) | Erandjuhtudel ja eelneva etteteatamise korral on lubatud kuni 15aastane pikim tagasimaksetähtaeg. Sel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 35 % lisamaksu. |
| --- | --- |

b)

Erandjuhtudel ja eelneva etteteatamise korral on lubatud kuni 15aastane pikim tagasimaksetähtaeg. Sel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 35 % lisamaksu.

| c) | Riiklikult toetatava ekspordikrediidi puhul ei tohi tagasimaksetähtaega pikendada tagatise suhtes kehtivate õiguste jagamisega samadel alustel kui äriettevõtjatest laenuandjatega. |
| --- | --- |

c)

Riiklikult toetatava ekspordikrediidi puhul ei tohi tagasimaksetähtaega pikendada tagatise suhtes kehtivate õiguste jagamisega samadel alustel kui äriettevõtjatest laenuandjatega.

13.   PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE

| a) | Osalised kohaldavad põhisumma tagasimaksmise ja intressi maksmise suhtes allpool alapunktis 1 või 2 sätestatud korda (20).






  1) | Põhisumma tagasimaksmine kombinatsioonis intressi maksmisega toimub võrdsete osamaksetena:






  — | osamakseid tehakse vähemalt iga kolme kuu järel ja esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kolm kuud pärast krediiditähtaja algust; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Osalised kohaldavad põhisumma tagasimaksmise ja intressi maksmise suhtes allpool alapunktis 1 või 2 sätestatud korda (20).

1)

Põhisumma tagasimaksmine kombinatsioonis intressi maksmisega toimub võrdsete osamaksetena:

—

osamakseid tehakse vähemalt iga kolme kuu järel ja esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kolm kuud pärast krediiditähtaja algust;

| — | teise võimalusena ja etteteatamise korral (kui tegemist ei ole vähese tähtsusega tehinguga) tehakse osamakseid iga kuue kuu tagant ja esimene osamakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. Sel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 15 % lisamaksu. |
| --- | --- |

—

teise võimalusena ja etteteatamise korral (kui tegemist ei ole vähese tähtsusega tehinguga) tehakse osamakseid iga kuue kuu tagant ja esimene osamakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. Sel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 15 % lisamaksu.

| — | ujuva intressimääraga tehingu korral kehtestatakse kogu tähtajaks põhisumma amortiseerimise kord hiljemalt viis tööpäeva enne väljamaksmise kuupäeva, võttes aluseks sellel ajal kehtiva ujuva intressimäära või vahetustehingu intressimäära. |
| --- | --- |

—

ujuva intressimääraga tehingu korral kehtestatakse kogu tähtajaks põhisumma amortiseerimise kord hiljemalt viis tööpäeva enne väljamaksmise kuupäeva, võttes aluseks sellel ajal kehtiva ujuva intressimäära või vahetustehingu intressimäära.

| 2) | Põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena, intressi makstakse vähenevalt jäägilt:






  — | osamakseid tehakse vähemalt iga kolme kuu järel ja esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kolm kuud pärast krediiditähtaja algust; |
| --- | --- | --- |

2)

Põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena, intressi makstakse vähenevalt jäägilt:

—

osamakseid tehakse vähemalt iga kolme kuu järel ja esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kolm kuud pärast krediiditähtaja algust;

| — | teise võimalusena ja etteteatamise korral (kui tegemist ei ole vähese tähtsusega tehinguga) tehakse osamakseid iga kuue kuu tagant ja esimene osamakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. Sel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 15 % lisamaksu. |
| --- | --- |

—

teise võimalusena ja etteteatamise korral (kui tegemist ei ole vähese tähtsusega tehinguga) tehakse osamakseid iga kuue kuu tagant ja esimene osamakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. Sel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 15 % lisamaksu.

| b) | Ilma et see piiraks eespool esitatud alapunkti a kohaldamist ja eelteatamise korral võib põhisumma tagasimaksmist liigendada selliselt, et see hõlmaks kõikide tasumata summade lõplikku maksmist kindlaksmääratud kuupäeval. Sel juhul liigendatakse põhisumma tagasimaksed enne lõplikku makset selliselt, nagu on sätestatud eespool alapunktis a, põhinedes amortisatsiooniperioodil, mis ei tohi olla pikem kui pikim tagasimaksetähtaeg, mis on lubatud toetatavate kaupade ja teenuste puhul. |
| --- | --- |

b)

Ilma et see piiraks eespool esitatud alapunkti a kohaldamist ja eelteatamise korral võib põhisumma tagasimaksmist liigendada selliselt, et see hõlmaks kõikide tasumata summade lõplikku maksmist kindlaksmääratud kuupäeval. Sel juhul liigendatakse põhisumma tagasimaksed enne lõplikku makset selliselt, nagu on sätestatud eespool alapunktis a, põhinedes amortisatsiooniperioodil, mis ei tohi olla pikem kui pikim tagasimaksetähtaeg, mis on lubatud toetatavate kaupade ja teenuste puhul.

| c) | Ilma et see piiraks eespool esitatud alapunkti a kohaldamist, võib põhisumma tagasimaksmist liigendada võlgnikule vähem soodsatel tingimustel. |
| --- | --- |

c)

Ilma et see piiraks eespool esitatud alapunkti a kohaldamist, võib põhisumma tagasimaksmist liigendada võlgnikule vähem soodsatel tingimustel.

| d) | Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita. |
| --- | --- |

d)

Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita.

14.   MIINIMUMINTRESSIMÄÄRAD

| a) | Osalised, kes annavad riiklikku finantseerimistoetust, kohaldavad kooskõlas III liite sätetega kas madalaimat ujuvat intressimäära või fikseeritud miinimumintressimäära. |
| --- | --- |

a)

Osalised, kes annavad riiklikku finantseerimistoetust, kohaldavad kooskõlas III liite sätetega kas madalaimat ujuvat intressimäära või fikseeritud miinimumintressimäära.

| b) | Selliste reaktiivlennukite soetamiseks, mille puhashind on vähemalt 35 miljonit USA dollarit, antakse riiklikku toetust turuintresside viitemäärade alusel vaid erandkorras. Osaline, kes kavatseb sellist toetust anda, teavitab sellest teisi osalisi vähemalt 20 kalendripäeva enne lõpliku kulukohustuse võtmist, näidates ära laenuvõtja isiku. |
| --- | --- |

b)

Selliste reaktiivlennukite soetamiseks, mille puhashind on vähemalt 35 miljonit USA dollarit, antakse riiklikku toetust turuintresside viitemäärade alusel vaid erandkorras. Osaline, kes kavatseb sellist toetust anda, teavitab sellest teisi osalisi vähemalt 20 kalendripäeva enne lõpliku kulukohustuse võtmist, näidates ära laenuvõtja isiku.

| c) | Intressimäär ei hõlma ühtki makset, mis on tehtud eespool punktis 11 viidatud garantiipreemiana, ega allpool punktis 16 viidatud tasusid. |
| --- | --- |

c)

Intressimäär ei hõlma ühtki makset, mis on tehtud eespool punktis 11 viidatud garantiipreemiana, ega allpool punktis 16 viidatud tasusid.

15.   INTRESSITOETUS

Intressitoetust andvad osalised täidavad käesoleva sektorileppe finantseerimistingimusi ning nõuavad igalt pangalt või muult finantseerimisasutuselt, kes on intressitoetusega tehingu pool, et ta osaleks tehingus ainult sellistel tingimustel, mis vastavad igas mõttes käesoleva sektorileppe finantseerimistingimustele.

16.   TASUD

| a) | Vastavalt garantiipreemia hoidmise aja piirangutele võtavad osalised, kes annavad riiklikku toetust täiemahulise garantii kujul, garantiipreemia hoidmisajal riikliku toetuse väljavõtmata osa eest garantiipreemia hoidmistasu järgmiselt:






  1) | hoidmisaja esimesel kuuel kuul: null baaspunkti aastas; |
| --- | --- | --- |

a)

Vastavalt garantiipreemia hoidmise aja piirangutele võtavad osalised, kes annavad riiklikku toetust täiemahulise garantii kujul, garantiipreemia hoidmisajal riikliku toetuse väljavõtmata osa eest garantiipreemia hoidmistasu järgmiselt:

1)

hoidmisaja esimesel kuuel kuul: null baaspunkti aastas;

| 2) | hoidmisaja teisel kuuel kuul: 12,5 baaspunkti aastas; |
| --- | --- |

2)

hoidmisaja teisel kuuel kuul: 12,5 baaspunkti aastas;

| 3) | hoidmisaja kolmandal ja viimasel kuuel kuul: 25 baaspunkti aastas. |
| --- | --- |

3)

hoidmisaja kolmandal ja viimasel kuuel kuul: 25 baaspunkti aastas.

| b) | Osalised, kes annavad riiklikku toetust otsekrediidi või -finantseerimise vormis, võtavad järgmisi tasusid:






  1) | lepingu-/tehingutasu: 25 baaspunkti väljamakstavalt summalt, mis kuulub tasumisele iga väljamakse tegemise ajal; |
| --- | --- | --- |

b)

Osalised, kes annavad riiklikku toetust otsekrediidi või -finantseerimise vormis, võtavad järgmisi tasusid:

1)

lepingu-/tehingutasu: 25 baaspunkti väljamakstavalt summalt, mis kuulub tasumisele iga väljamakse tegemise ajal;

| 2) | kohustuse võtmise ja garantiipreemia hoidmise tasu: 20 baaspunkti aastas väljamakstava riiklikult toetatava ekspordikrediidi väljavõtmata osalt garantiipreemia hoidmise ajal, mis tuleb tasuda pärast väljamaksmist; |
| --- | --- |

2)

kohustuse võtmise ja garantiipreemia hoidmise tasu: 20 baaspunkti aastas väljamakstava riiklikult toetatava ekspordikrediidi väljavõtmata osalt garantiipreemia hoidmise ajal, mis tuleb tasuda pärast väljamaksmist;

| 3) | haldustasu: viis baaspunkti aastas riikliku toetuse väljamaksmata summalt, mis tuleb tasuda pärast väljamaksmist. Teise võimalusena võivad osalised nõuda sellist tasu tehingutasuna väljamakstavalt summalt iga väljamakse tegemise ajal kooskõlas eespool sätestatud punkti 11 alapunktiga b. |
| --- | --- |

3)

haldustasu: viis baaspunkti aastas riikliku toetuse väljamaksmata summalt, mis tuleb tasuda pärast väljamaksmist. Teise võimalusena võivad osalised nõuda sellist tasu tehingutasuna väljamakstavalt summalt iga väljamakse tegemise ajal kooskõlas eespool sätestatud punkti 11 alapunktiga b.

17.   KAASRAHASTAMINE

Olenemata eespool esitatud punktidest 14 ja 16, kohaldab otsekrediiti andev osaline kaasrahastamise korral, kus riiklikku toetust antakse otsekrediidina ja täiemahulise garantiina ning mille puhul täiemahuline garantii moodustab vähemalt 35 % riikliku toetuse summast, samasuguseid finantseerimistingimusi, sh tasusid, mida pakuks finantseerimisasutus täiemahulise garantii all, et saavutada kõiki kulusid arvesse võttev samaväärsus täiemahulise garantii andja ja otsese laenuandja vahel. Sel juhul teatab sellist toetust andev osaline toetamise finantseerimistingimustest, sh tasudest kooskõlas IV liites esitatud aruandlusvormiga.

3. OSA

KASUTATUD ÕHUSÕIDUKID, VARUMOOTORID JA -OSAD, HOOLDUS- JA TEENINDUSLEPINGUD

I PEATÜKK

Katvus

18.   KASUTATUD ÕHUSÕIDUKID NING MUUD KAUBAD JA TEENUSED

Sektorileppe käesolevat osa kohaldatakse kasutatud õhusõidukite, varumootorite ja -osade, ümberehitamise, ulatusliku modifitseerimise, uuendamise, hooldus- ja teeninduslepingute suhtes nii seoses uute ja kasutatud õhusõidukite kui ka mootorikomplektiga.

II PEATÜKK

Finantseerimistingimused

Kohaldatavad finantseerimistingimused, v.a pikim tagasimaksmistähtaeg, vastavad käesoleva sektorileppe 2. osas sätestatud tingimustele.

19.   KASUTATUD ÕHUSÕIDUKITE MÜÜK

| a) | Kui alapunktist b ei tulene teisiti, kehtestatakse kasutatud õhusõidukite puhul pikim tagasimaksetähtaeg vastavalt õhusõiduki vanusele järgmise tabeli kohaselt:







  Õhusõiduki vanus (aastates alates esialgse tootmise kuupäevast) | Pikim tagasimaksetähtaeg varaga tagatud või riiklike tehingute puhul (aastates) | Pikim tagasimaksetähtaeg tehingute puhul, mis ei ole ei varaga tagatud ega riiklikud (aastates) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 10 | 8,5 |
| 2 | 9 | 7,5 |
| 3 | 8 | 6,5 |
| 4 | 7 | 6 |
| 5–8 | 6 | 5,5 |
| üle 8 | 5 | 5 |

a)

Kui alapunktist b ei tulene teisiti, kehtestatakse kasutatud õhusõidukite puhul pikim tagasimaksetähtaeg vastavalt õhusõiduki vanusele järgmise tabeli kohaselt:

Õhusõiduki vanus (aastates alates esialgse tootmise kuupäevast)

Pikim tagasimaksetähtaeg varaga tagatud või riiklike tehingute puhul (aastates)

Pikim tagasimaksetähtaeg tehingute puhul, mis ei ole ei varaga tagatud ega riiklikud (aastates)

1

10

8,5

2

9

7,5

3

8

6,5

4

7

6

5–8

6

5,5

üle 8

5

5

| b) | Ümberehitatud õhusõidukite puhul kehtestatakse pikim tagasimaksetähtaeg vastavalt ümberehituse kuupäevast möödunud ajale ja õhusõiduki vanusele, tingimusel, et tehing vastab kõigile II liite punktis 19 sätestatud nõuetele ja et sellise ümberehitamise jaoks antud võimalikku riiklikku toetust ei antud kooskõlas punkti 21 alapunktiga a, järgmise tabeli kohaselt:

  Pikim tagasimaksetähtaeg varaga tagatud ümberehitatud õhusõidukite puhul (aastates)












  Ümberehituse kuupäevast möödunud aeg (aastates) | Õhusõiduki vanus (aastates alates esialgse tootmise kuupäevast) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5–8 | üle 8 |
| 0 (äsja ümber ehitatud) | 10 | 9 | 8 | 8 | 8 | 8 |
| 1 | 10 | 9 | 8 | 7 | 7 | 7 |
| 2 | | 9 | 8 | 7 | 6 | 6 |
| vähemalt 3 | | | 8 | 7 | 6 | 5 |

b)

Ümberehitatud õhusõidukite puhul kehtestatakse pikim tagasimaksetähtaeg vastavalt ümberehituse kuupäevast möödunud ajale ja õhusõiduki vanusele, tingimusel, et tehing vastab kõigile II liite punktis 19 sätestatud nõuetele ja et sellise ümberehitamise jaoks antud võimalikku riiklikku toetust ei antud kooskõlas punkti 21 alapunktiga a, järgmise tabeli kohaselt:

Pikim tagasimaksetähtaeg varaga tagatud ümberehitatud õhusõidukite puhul (aastates)

Ümberehituse kuupäevast möödunud aeg (aastates)

Õhusõiduki vanus (aastates alates esialgse tootmise kuupäevast)

1

2

3

4

5–8

üle 8

0 (äsja ümber ehitatud)

10

9

8

8

8

8

1

10

9

8

7

7

7

2

9

8

7

6

6

vähemalt 3

8

7

6

5

20.   VARUMOOTORID JA -OSAD

| a) | Kui varumootor ostetakse või tellitakse seoses uuele õhusõidukile paigaldatavate mootoritega, võib riiklikku toetust anda õhusõidukiga samadel tingimustel. |
| --- | --- |

a)

Kui varumootor ostetakse või tellitakse seoses uuele õhusõidukile paigaldatavate mootoritega, võib riiklikku toetust anda õhusõidukiga samadel tingimustel.

| b) | Kui varuosad ostetakse koos uue õhusõidukiga, võib nende jaoks riiklikku toetust anda õhusõidukiga samadel tingimustel kuni 5 % uue õhusõiduki ja paigaldatud mootorite puhashinnast; varuosade jaoks antava 5 % piirmäära ületava riikliku toetuse suhtes kohaldatakse alapunkti d allpool. |
| --- | --- |

b)

Kui varuosad ostetakse koos uue õhusõidukiga, võib nende jaoks riiklikku toetust anda õhusõidukiga samadel tingimustel kuni 5 % uue õhusõiduki ja paigaldatud mootorite puhashinnast; varuosade jaoks antava 5 % piirmäära ületava riikliku toetuse suhtes kohaldatakse alapunkti d allpool.

| c) | Kui varumootoreid ei osteta koos uue õhusõidukiga, on pikim tagasimaksetähtaeg kaheksa aastat. Selliste varumootorite puhul, mille tükihind on vähemalt 10 miljonit USA dollarit, ja tingimusel, et tehing vastab kõikidele II liite punktis 19 sätestatud nõuetele, võib tagasimaksetähtaega pikendada kümne aastani. |
| --- | --- |

c)

Kui varumootoreid ei osteta koos uue õhusõidukiga, on pikim tagasimaksetähtaeg kaheksa aastat. Selliste varumootorite puhul, mille tükihind on vähemalt 10 miljonit USA dollarit, ja tingimusel, et tehing vastab kõikidele II liite punktis 19 sätestatud nõuetele, võib tagasimaksetähtaega pikendada kümne aastani.

| d) | Kui teisi varuosi ei osteta koos uue õhusõidukiga, on pikim tagasimaksetähtaeg:






  1) | viis aastat juhul, kui lepinguline väärtus on vähemalt 5 miljonit USA dollarit; |
| --- | --- | --- |

d)

Kui teisi varuosi ei osteta koos uue õhusõidukiga, on pikim tagasimaksetähtaeg:

1)

viis aastat juhul, kui lepinguline väärtus on vähemalt 5 miljonit USA dollarit;

| 2) | kaks aastat juhul, kui lepinguline väärtus on alla 5 miljoni USA dollari. |
| --- | --- |

2)

kaks aastat juhul, kui lepinguline väärtus on alla 5 miljoni USA dollari.

21.   ÜMBEREHITAMISE, ULATUSLIKU MODIFITSEERIMISE JA UUENDAMISE LEPINGUD

| a) | Kui ümberehitamistehing:






  1) | on väärt vähemalt 5 miljonit USA dollarit ja






  — | see vastab kõikidele II liite punktis 19 sätestatud nõuetele, võib osaline pakkuda riiklikku toetust tagasimaksetähtajaga kuni kaheksa aastat; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Kui ümberehitamistehing:

1)

on väärt vähemalt 5 miljonit USA dollarit ja

—

see vastab kõikidele II liite punktis 19 sätestatud nõuetele, võib osaline pakkuda riiklikku toetust tagasimaksetähtajaga kuni kaheksa aastat;

| — | ei vasta kõikidele II liite punktis 19 sätestatud nõuetele, võib osaline pakkuda riiklikku toetust tagasimaksetähtajaga kuni viis aastat; |
| --- | --- |

—

ei vasta kõikidele II liite punktis 19 sätestatud nõuetele, võib osaline pakkuda riiklikku toetust tagasimaksetähtajaga kuni viis aastat;

| 2) | on väärt alla 5 miljoni USA dollari, võib osaline pakkuda riiklikku toetust tagasimaksetähtajaga kuni kaks aastat. |
| --- | --- |

2)

on väärt alla 5 miljoni USA dollari, võib osaline pakkuda riiklikku toetust tagasimaksetähtajaga kuni kaks aastat.

| b) | Kui tehing hõlmab ulatuslikku modifitseerimist või uuendamist, võib osaline pakkuda riiklikku toetust tagasimaksetähtajaga kuni:






  1) | viis aastat juhul, kui lepinguline väärtus on vähemalt 5 miljonit USA dollarit; |
| --- | --- | --- |

b)

Kui tehing hõlmab ulatuslikku modifitseerimist või uuendamist, võib osaline pakkuda riiklikku toetust tagasimaksetähtajaga kuni:

1)

viis aastat juhul, kui lepinguline väärtus on vähemalt 5 miljonit USA dollarit;

| 2) | kaks aastat juhul, kui lepinguline väärtus on alla 5 miljoni USA dollari. |
| --- | --- |

2)

kaks aastat juhul, kui lepinguline väärtus on alla 5 miljoni USA dollari.

22.   HOOLDUS- JA TEENINDUSLEPINGUD

Osalised võivad pakkuda riiklikku toetust tagasimaksetähtajaga kuni kolm aastat.

23.   MOOTORIKOMPLEKTID

Osalised võivad pakkuda riiklikku toetust tagasimaksetähtajaga kuni viis aastat.

4. OSA

LÄBIPAISTVUSMENETLUSED

Kogu teabevahetus toimub igas osalevas riigis määratud kontaktasutuste vahel välksidevahendite abil, nt kasutades sekretariaadi hallatavat elektronposti süsteemi, mis hõlbustab osaliste ja sekretariaadi vahelist sidepidamist. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, käsitavad osalised sektorileppe selle osa alusel vahetatavat teavet konfidentsiaalsena.

1. jagu

Teavitusnõuded

24.   TEAVE RIIKLIKU TOETUSE KOHTA

| a) | Ühe kuu jooksul pärast lõpliku kulukohustuse võtmise kuupäeva esitab osaline IV liites ette nähtud teabe kõikidele teistele osalistele ja ärakirja sekretariaadile. |
| --- | --- |

a)

Ühe kuu jooksul pärast lõpliku kulukohustuse võtmise kuupäeva esitab osaline IV liites ette nähtud teabe kõikidele teistele osalistele ja ärakirja sekretariaadile.

| b) | Selleks et määrata kindlaks võrdlusmarginaal kooskõlas III liite punkti 8 alapunktiga b, esitatakse sekretariaadile teave täiemahulise garantii määrade kohta vastavalt III liite punkti 8 alapunktides c ja d kirjeldatule hiljemalt viis päeva pärast iga kuu lõppu. |
| --- | --- |

b)

Selleks et määrata kindlaks võrdlusmarginaal kooskõlas III liite punkti 8 alapunktiga b, esitatakse sekretariaadile teave täiemahulise garantii määrade kohta vastavalt III liite punkti 8 alapunktides c ja d kirjeldatule hiljemalt viis päeva pärast iga kuu lõppu.

2. jagu

Teabevahetus

25.   TEABETAOTLUSED

| a) | Osaline võib küsida teiselt osaliselt teavet tema riiklikult toetatava ekspordikrediidi kasutamise kohta käesolevas sektorileppes käsitletud õhusõidukite müügiks või liisimiseks. |
| --- | --- |

a)

Osaline võib küsida teiselt osaliselt teavet tema riiklikult toetatava ekspordikrediidi kasutamise kohta käesolevas sektorileppes käsitletud õhusõidukite müügiks või liisimiseks.

| b) | Osaline, kellelt taotletakse riiklikku toetust, võib saata mõnele teisele osalisele järelepärimise, mis sisaldab soodsaimaid krediiditingimusi, mille korral järelepäriv osaline oleks valmis toetust andma. |
| --- | --- |

b)

Osaline, kellelt taotletakse riiklikku toetust, võib saata mõnele teisele osalisele järelepärimise, mis sisaldab soodsaimaid krediiditingimusi, mille korral järelepäriv osaline oleks valmis toetust andma.

| c) | Osaline, kellele selline järelepärimine saadetakse, vastab seitsme kalendripäeva jooksul ja annab omalt poolt nii palju teavet kui võimalik. Vastuses esitatakse võimalikult täpselt otsus, mille osaline tõenäoliselt langetab. Vajaduse korral järgneb täiemahuline vastus niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

c)

Osaline, kellele selline järelepärimine saadetakse, vastab seitsme kalendripäeva jooksul ja annab omalt poolt nii palju teavet kui võimalik. Vastuses esitatakse võimalikult täpselt otsus, mille osaline tõenäoliselt langetab. Vajaduse korral järgneb täiemahuline vastus niipea kui võimalik.

| d) | Igast järelepärimisest ja vastusest saadetakse ärakiri sekretariaadile. |
| --- | --- |

d)

Igast järelepärimisest ja vastusest saadetakse ärakiri sekretariaadile.

26.   SUULISED KONSULTATSIOONID

| a) | Konkurentsiolukorras võib osaline nõuda suulisi konsultatsioone ühe või mitme osalisega. |
| --- | --- |

a)

Konkurentsiolukorras võib osaline nõuda suulisi konsultatsioone ühe või mitme osalisega.

| b) | Iga osaline nõustub sellise palvega kümne tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

b)

Iga osaline nõustub sellise palvega kümne tööpäeva jooksul.

| c) | Konsultatsioonid toimuvad pärast kümne tööpäeva pikkuse tähtaja lõppu niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

c)

Konsultatsioonid toimuvad pärast kümne tööpäeva pikkuse tähtaja lõppu niipea kui võimalik.

| d) | Osaliste eesistuja kooskõlastab sekretariaadiga vajalikud järelmeetmed. Sekretariaat teeb kõikidele osalistele konsultatsiooni tulemused viivitamata kättesaadavateks. |
| --- | --- |

d)

Osaliste eesistuja kooskõlastab sekretariaadiga vajalikud järelmeetmed. Sekretariaat teeb kõikidele osalistele konsultatsiooni tulemused viivitamata kättesaadavateks.

27.   ERIKONSULTATSIOONID

| a) | Osaline (algatanud osaline), kellel on mõistlik alus arvata, et teise osalise (arupärimisele vastava osalise) pakutavad finantseerimistingimused on käesolevas sektorileppes ette nähtud tingimustest soodsamad, teatab sellest sekretariaadile; sekretariaat teeb kõnealuse teabe arupärimisele vastavale osalisele viivitamata kättesaadavaks. |
| --- | --- |

a)

Osaline (algatanud osaline), kellel on mõistlik alus arvata, et teise osalise (arupärimisele vastava osalise) pakutavad finantseerimistingimused on käesolevas sektorileppes ette nähtud tingimustest soodsamad, teatab sellest sekretariaadile; sekretariaat teeb kõnealuse teabe arupärimisele vastavale osalisele viivitamata kättesaadavaks.

| b) | Arupärimisele vastav osaline selgitab kõnealuse riikliku toetuse finantseerimistingimusi viie tööpäeva jooksul pärast teabe väljastamist sekretariaadi poolt. |
| --- | --- |

b)

Arupärimisele vastav osaline selgitab kõnealuse riikliku toetuse finantseerimistingimusi viie tööpäeva jooksul pärast teabe väljastamist sekretariaadi poolt.

| c) | Pärast arupärimisele vastava osalise selgitust võib algatanud osaline taotleda, et sekretariaat korraldaks viie tööpäeva jooksul erikonsultatsiooni, et koos arupärimisele vastava osalisega seda küsimust arutada. |
| --- | --- |

c)

Pärast arupärimisele vastava osalise selgitust võib algatanud osaline taotleda, et sekretariaat korraldaks viie tööpäeva jooksul erikonsultatsiooni, et koos arupärimisele vastava osalisega seda küsimust arutada.

| d) | Enne tehinguga jätkamist ootab arupärimisele vastav osaline ära konsultatsiooni tulemused, mis võetakse kokku vastava konsultatsiooni toimumise päeval. |
| --- | --- |

d)

Enne tehinguga jätkamist ootab arupärimisele vastav osaline ära konsultatsiooni tulemused, mis võetakse kokku vastava konsultatsiooni toimumise päeval.

3. jagu

Ühisseisukoht

28.   ÜHISSEISUKOHA MENETLEMINE JA VORM

| a) | Ühisseisukoha ettepanekud suunatakse ainult sekretariaadile. Ettepaneku tegijat OECD võrgukeskkonnas sekretariaadi hallataval elektroonilisel teadetetahvlil (Bulletin Board) olevasse ühisseisukohtade registrisse ei märgita. Sekretariaat võib osalise nõudmise korral avaldada algataja isiku suuliselt. Sekretariaat peab selliste nõuete kohta arvestust. |
| --- | --- |

a)

Ühisseisukoha ettepanekud suunatakse ainult sekretariaadile. Ettepaneku tegijat OECD võrgukeskkonnas sekretariaadi hallataval elektroonilisel teadetetahvlil (Bulletin Board) olevasse ühisseisukohtade registrisse ei märgita. Sekretariaat võib osalise nõudmise korral avaldada algataja isiku suuliselt. Sekretariaat peab selliste nõuete kohta arvestust.

| b) | Ühisseisukoha ettepanekule märgitakse kuupäev ja ettepanek esitatakse järgmise vormi kohaselt:






  1) | viitenumber, millele järgneb sõna „ühisseisukoht“; |
| --- | --- | --- |

b)

Ühisseisukoha ettepanekule märgitakse kuupäev ja ettepanek esitatakse järgmise vormi kohaselt:

1)

viitenumber, millele järgneb sõna „ühisseisukoht“;

| 2) | importiva riigi ja ostja/laenuvõtja nimi; |
| --- | --- |

2)

importiva riigi ja ostja/laenuvõtja nimi;

| 3) | tehingu nimi või võimalikult täpne kirjeldus, et tehingut oleks võimalik kindlaks teha; |
| --- | --- |

3)

tehingu nimi või võimalikult täpne kirjeldus, et tehingut oleks võimalik kindlaks teha;

| 4) | ühisseisukoha ettepanek soodsaimate tingimuste kohta, mida toetatakse; |
| --- | --- |

4)

ühisseisukoha ettepanek soodsaimate tingimuste kohta, mida toetatakse;

| 5) | teadaolevate konkureerivate pakkujate riikkondsus ja nimi; |
| --- | --- |

5)

teadaolevate konkureerivate pakkujate riikkondsus ja nimi;

| 6) | pakkumuste esitamise lõpptähtpäev ja pakkumuse number, kui see on teada; |
| --- | --- |

6)

pakkumuste esitamise lõpptähtpäev ja pakkumuse number, kui see on teada;

| 7) | muu asjakohane teave, sealhulgas ühisseisukoha ettepaneku tegemise põhjused ja kohastel juhtudel eriasjaolud. |
| --- | --- |

7)

muu asjakohane teave, sealhulgas ühisseisukoha ettepaneku tegemise põhjused ja kohastel juhtudel eriasjaolud.

29.   ÜHISSEISUKOHA ETTEPANEKULE VASTAMINE

| a) | Vastused antakse 20 kalendripäeva jooksul, kuigi osalisi kutsutakse vastama ühisseisukoha ettepanekule võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

a)

Vastused antakse 20 kalendripäeva jooksul, kuigi osalisi kutsutakse vastama ühisseisukoha ettepanekule võimalikult kiiresti.

| b) | Vastus võib olla heakskiit, tagasilükkamine, taotlus lisateabe saamiseks, ühisseisukoha muudatusettepanek või alternatiivne ühisseisukoha ettepanek. |
| --- | --- |

b)

Vastus võib olla heakskiit, tagasilükkamine, taotlus lisateabe saamiseks, ühisseisukoha muudatusettepanek või alternatiivne ühisseisukoha ettepanek.

| c) | Osaline, kes ei vasta või teatab, et tal puudub seisukoht, loetakse ühisseisukoha ettepaneku heaks kiitnuks. |
| --- | --- |

c)

Osaline, kes ei vasta või teatab, et tal puudub seisukoht, loetakse ühisseisukoha ettepaneku heaks kiitnuks.

30.   ÜHISSEISUKOHA HEAKSKIITMINE

| a) | 20 kalendripäeva pärast teatab sekretariaat kõikidele osalistele, mis on ühisseisukoha ettepanekust saanud. Kui kõik osalised ei ole ühisseisukoha ettepanekut heaks kiitnud, kuid ükski osaline ei ole seda ka tagasi lükanud, jääb ettepanek lahtiseks veel kaheksaks kalendripäevaks. |
| --- | --- |

a)

20 kalendripäeva pärast teatab sekretariaat kõikidele osalistele, mis on ühisseisukoha ettepanekust saanud. Kui kõik osalised ei ole ühisseisukoha ettepanekut heaks kiitnud, kuid ükski osaline ei ole seda ka tagasi lükanud, jääb ettepanek lahtiseks veel kaheksaks kalendripäevaks.

| b) | Pärast seda lisatähtaega loetakse osaline, kes ei ole ühisseisukoha ettepanekut sõnaselgelt tagasi lükanud, ühisseisukoha heaks kiitnuks. Sellest olenemata võib iga osaline, sealhulgas ettepaneku teinud osaline, seada ühisseisukoha ettepanekule oma heakskiidu andmise tingimuseks, et selle kiidab sõnaselgelt heaks veel vähemalt üks osaline. |
| --- | --- |

b)

Pärast seda lisatähtaega loetakse osaline, kes ei ole ühisseisukoha ettepanekut sõnaselgelt tagasi lükanud, ühisseisukoha heaks kiitnuks. Sellest olenemata võib iga osaline, sealhulgas ettepaneku teinud osaline, seada ühisseisukoha ettepanekule oma heakskiidu andmise tingimuseks, et selle kiidab sõnaselgelt heaks veel vähemalt üks osaline.

| c) | Kui osaline ei kiida heaks üht või mitut ühisseisukoha osa, kiidab ta vaikimisi heaks kõik muud ühisseisukoha osad. |
| --- | --- |

c)

Kui osaline ei kiida heaks üht või mitut ühisseisukoha osa, kiidab ta vaikimisi heaks kõik muud ühisseisukoha osad.

31.   LAHKARVAMUS ÜHISSEISUKOHA PUHUL

| a) | Kui ettepaneku teinud osaline ja muudatus- või alternatiivettepaneku teinud osaline ei jõua punktis 30 viidatud kaheksa kalendripäeva pikkuse lisatähtaja jooksul ühisseisukoha suhtes kokkuleppele, võivad nad seda tähtaega omavahelisel kokkuleppel pikendada. Sekretariaat teatab sellistest pikendamistest kõikidele osalistele. |
| --- | --- |

a)

Kui ettepaneku teinud osaline ja muudatus- või alternatiivettepaneku teinud osaline ei jõua punktis 30 viidatud kaheksa kalendripäeva pikkuse lisatähtaja jooksul ühisseisukoha suhtes kokkuleppele, võivad nad seda tähtaega omavahelisel kokkuleppel pikendada. Sekretariaat teatab sellistest pikendamistest kõikidele osalistele.

| b) | Ühisseisukohta, mida ei ole heaks kiidetud, võib uuesti kaaluda eespool punktides 28–30 sätestatud menetluste kohaselt. Sel juhul ei ole osaliste algsed otsused neile siduvad. |
| --- | --- |

b)

Ühisseisukohta, mida ei ole heaks kiidetud, võib uuesti kaaluda eespool punktides 28–30 sätestatud menetluste kohaselt. Sel juhul ei ole osaliste algsed otsused neile siduvad.

32.   ÜHISSEISUKOHA JÕUSTUMINE

Sekretariaat teatab kõikidele osalistele kas ühisseisukoha jõustumisest või selle tagasilükkamisest; heakskiidetud ühisseisukoht jõustub kolmandal kalendripäeval pärast sellist teadaannet.

33.   ÜHISSEISUKOHA KEHTIVUS

| a) | Kui ei ole kokku lepitud teisiti, kehtib heakskiidetud ühisseisukoht kaks aastat alates selle jõustumisest, kui sekretariaadile ei teatata, et ühisseisukoht ei ole enam asjakohane ja kõik osalised jagavad seda arvamust. |
| --- | --- |

a)

Kui ei ole kokku lepitud teisiti, kehtib heakskiidetud ühisseisukoht kaks aastat alates selle jõustumisest, kui sekretariaadile ei teatata, et ühisseisukoht ei ole enam asjakohane ja kõik osalised jagavad seda arvamust.

| b) | Kui osaline taotleb pikendamist 14 kalendripäeva jooksul enne algse kehtivustähtaja lõppu ja lahkarvamusi ei esine, kehtib ühisseisukoht veel kaks aastat; järgmistes pikendamistes võib kokku leppida samas korras. |
| --- | --- |

b)

Kui osaline taotleb pikendamist 14 kalendripäeva jooksul enne algse kehtivustähtaja lõppu ja lahkarvamusi ei esine, kehtib ühisseisukoht veel kaks aastat; järgmistes pikendamistes võib kokku leppida samas korras.

| c) | Sekretariaat jälgib ühisseisukohtade seisundi arengut ja hoiab osalisi kursis, milleks ta peab elektroonilisel teadetetahvlil loendit kehtivate ühisseisukohtade seisundi kohta. Niisiis avaldab sekretariaat muu hulgas kord kvartalis loendi ühisseisukohtadest, mille kehtivustähtaeg lõpeb järgmises kvartalis. |
| --- | --- |

c)

Sekretariaat jälgib ühisseisukohtade seisundi arengut ja hoiab osalisi kursis, milleks ta peab elektroonilisel teadetetahvlil loendit kehtivate ühisseisukohtade seisundi kohta. Niisiis avaldab sekretariaat muu hulgas kord kvartalis loendi ühisseisukohtadest, mille kehtivustähtaeg lõpeb järgmises kvartalis.

| d) | Konkureerivaid õhusõidukeid tootva mitteosalise taotluse korral edastab sekretariaat kõnealusele mitteosalisele kõik kehtivad ühisseisukohad. |
| --- | --- |

d)

Konkureerivaid õhusõidukeid tootva mitteosalise taotluse korral edastab sekretariaat kõnealusele mitteosalisele kõik kehtivad ühisseisukohad.

4. jagu

Tingimuste kohandamine

34.   TINGIMUSTE KOHANDAMINE

| a) | Võttes arvesse osalise rahvusvahelisi kohustusi, võib osaline kohandada mitteosalise pakutava riikliku toetuse finantseerimistingimusi. |
| --- | --- |

a)

Võttes arvesse osalise rahvusvahelisi kohustusi, võib osaline kohandada mitteosalise pakutava riikliku toetuse finantseerimistingimusi.

| b) | Mitteosalise pakutud mittevastavate tingimuste kohandamisel:






  1) | teeb tingimusi kohandav osaline kõik endast oleneva selliste tingimuste kontrollimiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

Mitteosalise pakutud mittevastavate tingimuste kohandamisel:

1)

teeb tingimusi kohandav osaline kõik endast oleneva selliste tingimuste kontrollimiseks;

| 2) | teavitab tingimusi kohandav osaline sekretariaati ja kõiki teisi osalisi oma sellise tegevuse olemusest ja tulemusest ning tingimustest, mida ta kavatseb toetada, vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist; |
| --- | --- |

2)

teavitab tingimusi kohandav osaline sekretariaati ja kõiki teisi osalisi oma sellise tegevuse olemusest ja tulemusest ning tingimustest, mida ta kavatseb toetada, vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist;

| 3) | ootab tingimusi kohandav osaline juhul, kui konkureeriv osaline teeb kõnealuse kümnepäevase ajavahemiku jooksul ettepaneku aruteluks, veel kümme kalendripäeva enne sellistel tingimustel nõusoleku andmist. |
| --- | --- |

3)

ootab tingimusi kohandav osaline juhul, kui konkureeriv osaline teeb kõnealuse kümnepäevase ajavahemiku jooksul ettepaneku aruteluks, veel kümme kalendripäeva enne sellistel tingimustel nõusoleku andmist.

| c) | Kui tingimusi kohandav osaline muudab oma kavatsust anda toetust teatatud tingimustel või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele. |
| --- | --- |

c)

Kui tingimusi kohandav osaline muudab oma kavatsust anda toetust teatatud tingimustel või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele.

5. OSA

JÄRELEVALVE JA LÄBIVAATAMINE

35.   JÄRELEVALVE

Sekretariaat teostab järelevalvet käesoleva sektorileppe rakendamise üle ja annab osalistele kord aastas aru.

36.   LÄBIVAATAMINE

Osalised vaatavad käesoleva sektorileppe sätted ja menetlused läbi allpool alapunktides a ja b kehtestatud tingimustel ja aegadel.

| a) | Osalised vaatavad sektorileppe läbi järgmiselt:






  1) | kalendriaastal 2019 ja seejärel igal neljandal kalendriaastal, kui sekretariaat on sellest kolm kuud ette teatanud; |
| --- | --- | --- |

a)

Osalised vaatavad sektorileppe läbi järgmiselt:

1)

kalendriaastal 2019 ja seejärel igal neljandal kalendriaastal, kui sekretariaat on sellest kolm kuud ette teatanud;

| 2) | osalise palvel pärast nõuetekohast konsulteerimist tingimusel, et sekretariaat on teatanud sellest kolm kuud ette ja läbivaatamist taotlev osaline esitab kirjaliku selgituse läbivaatamise põhjuse ja eesmärkide kohta ning kokkuvõtte tema palvele eelnenud konsultatsioonidest; |
| --- | --- |

2)

osalise palvel pärast nõuetekohast konsulteerimist tingimusel, et sekretariaat on teatanud sellest kolm kuud ette ja läbivaatamist taotlev osaline esitab kirjaliku selgituse läbivaatamise põhjuse ja eesmärkide kohta ning kokkuvõtte tema palvele eelnenud konsultatsioonidest;

| 3) | garantiipreemiate alammäärade ja miinimumintressimäärade ajakohastamise viisid on sätestatud vastavalt II ja III liites; |
| --- | --- |

3)

garantiipreemiate alammäärade ja miinimumintressimäärade ajakohastamise viisid on sätestatud vastavalt II ja III liites;

| 4) | punktis 16 sätestatud tasud on läbivaatamiste osa. |
| --- | --- |

4)

punktis 16 sätestatud tasud on läbivaatamiste osa.

| b) | Eespool esitatud alapunkti a alapunktis 1 sätestatud läbivaatamise käigus arutatakse:






  1) | käesoleva sektorileppe punktis 1 sätestatud eesmärkide saavutamise määra ja kõiki teisi küsimusi, mida osaline soovib arutada; |
| --- | --- | --- |

b)

Eespool esitatud alapunkti a alapunktis 1 sätestatud läbivaatamise käigus arutatakse:

1)

käesoleva sektorileppe punktis 1 sätestatud eesmärkide saavutamise määra ja kõiki teisi küsimusi, mida osaline soovib arutada;

| 2) | eespool esitatud alapunkti b alapunkti 1 osi arvestades seda, kas käesoleva sektorileppe mis tahes aspekti muutmine on õigustatud. |
| --- | --- |

2)

eespool esitatud alapunkti b alapunkti 1 osi arvestades seda, kas käesoleva sektorileppe mis tahes aspekti muutmine on õigustatud.

| c) | Läbivaatamise olulisusust tunnistades ja tagamaks, et käesoleva sektorileppe tingimused vastavad jätkuvalt osaliste vajadustele, jätab iga osaline endale õiguse käesolevast sektorileppest loobuda kooskõlas allpool esitatud punktiga 40. |
| --- | --- |

c)

Läbivaatamise olulisusust tunnistades ja tagamaks, et käesoleva sektorileppe tingimused vastavad jätkuvalt osaliste vajadustele, jätab iga osaline endale õiguse käesolevast sektorileppest loobuda kooskõlas allpool esitatud punktiga 40.

37.   EDASINE TÖÖ

Tähelepanu pööratakse järgmisele:

| a) | osaliste tavade uurimine riikliku toetuse andmisel enne krediiditähtaja algust; |
| --- | --- |

a)

osaliste tavade uurimine riikliku toetuse andmisel enne krediiditähtaja algust;

| b) | kaudsete laenude suhtes kohaldatavad sätted; |
| --- | --- |

b)

kaudsete laenude suhtes kohaldatavad sätted;

| c) | punkti 19 kohaste pikimate tagasimaksetähtaegade pikendamine kasutatud õhusõidukite puhul, mida on enne müüki oluliselt uuendatud; |
| --- | --- |

c)

punkti 19 kohaste pikimate tagasimaksetähtaegade pikendamine kasutatud õhusõidukite puhul, mida on enne müüki oluliselt uuendatud;

| d) | punkti 21 kohaste pikimate tagasimaksetähtaegade pikendamine suuremate lepinguliste väärtuste puhul; |
| --- | --- |

d)

punkti 21 kohaste pikimate tagasimaksetähtaegade pikendamine suuremate lepinguliste väärtuste puhul;

| e) | uuendamise (punkt 21) ja teenuste (punkt 22) suhtes kohaldatavad sätted; |
| --- | --- |

e)

uuendamise (punkt 21) ja teenuste (punkt 22) suhtes kohaldatavad sätted;

| f) | Kaplinna tingimustele vastavaks tunnistamine; |
| --- | --- |

f)

Kaplinna tingimustele vastavaks tunnistamine;

| g) | huvitatud osalise määratlus. |
| --- | --- |

g)

huvitatud osalise määratlus.

6. OSA

LÕPPSÄTTED

38.   JÕUSTUMINE

Käesolev sektorilepe jõustub 1. veebruaril 2011.

39.   KOKKULEPPEST TAGANEMINE

Osaline võib käesolevast sektorileppest taganeda, teatades sellest kirjalikult sekretariaadile välksidevahendite abil, nt e-posti teel. Taganemine jõustub kuus kuud pärast seda, kui sekretariaat on teate kätte saanud. Taganemine ei mõjuta kokkuleppeid, mis on sõlmitud üksikute tehingute kohta enne taganemise jõustumist.

„I liide

Osalemine sektorileppes õhusõidukite kohta

| 1. | Osalised julgustavad tsiviilõhusõidukite tootmisvõimsust arendavaid mitteosalisi kohaldama käesoleva sektorileppe korda. Selleks kutsuvad osalised mitteosalisi alustama endaga dialoogi õhusõidukite sektorileppega ühinemise tingimuste üle. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sekretariaat peaks tagama, et käesolevas sektorileppes osalemisest huvitatud mitteosalisele antakse täielikku teavet tingimuste kohta, mis on seotud käesoleva sektorileppe osaliseks saamisega. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seejärel kutsuvad osalised mitteosalisi võtma osa käesoleva sektorileppe täitmisega seotud tegevusest ja osalema vaatlejatena asjakohastel koosolekutel. Selline kutse kehtib kuni kaks aastat ning seda saab üks kord pikendada veel kaheks aastaks. Sellel ajavahemikul palutakse mitteosalistel esitada ülevaade oma ekspordikrediidi süsteemist, eriti seoses tsiviilõhusõidukite ekspordiga. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ajavahemiku lõpus teatab mitteosaline, kas ta tahab saada käesoleva sektorileppe osaliseks ja järgida selle korda; kui mitteosaline seda kinnitab, teeb ta kord aastas osamakse käesoleva sektorileppe rakendamisega kaasnevate kulude katteks. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Huvitatud mitteosaline loetakse osaliseks 30 tööpäeva pärast käesoleva liite punktis 4 viidatud kinnitamist. |
| --- | --- |

5.

„II liide

Garantiipreemiate alammäärad

Käesolevas liites sätestatakse menetlused, mida tuleb kasutada käesoleva sektorileppe alla kuuluva tehingu riikliku toetuse hinna kindlaksmääramisel. 1. jaos sätestatakse riskide liigitamise menetlused, 2. jaos sätestatakse garantiipreemiate alammäärad, mida tuleb võtta seoses uute ja kasutatud õhusõidukitega, ning 3. jaos sätestatakse garantiipreemiate alammäärad, mida tuleb võtta seoses varumootorite, varuosade, kaubalennukiks ümberehitamise/ulatuslike modifitseerimiste/uuendamiste, hooldus- ja teeninduslepingute ning mootorikomplektidega.

1. jagu

Riskide liigitamise menetlused

| 1. | Osalised on leppinud kokku riskide liigituste loendis (edaspidi „loend“) ostjatele/laenuvõtjatele. Sellised riskide liigitused väljendavad ostjate/laenuvõtjate kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nõuete krediidireitingut levinud reitinguskaala, näiteks mõne reitinguagentuuri skaala alusel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Riskide liigitused koostavad osaliste määratud eksperdid vastavalt käesoleva liite tabelis 1 esitatud riskikategooriatele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Loend on siduv tehingu igas etapis (näiteks kampaania ja tarnimine) kooskõlas käesoleva liite punkti 15 sätetega. |
| --- | --- |

3.

I.   RISKIDE LIIGITUSTE LOENDI KOOSTAMINE

| 4. | Loendi koostavad ja kinnitavad osalised enne käesoleva sektorileppe jõustumist, seda haldab sekretariaat, kes teeb selle konfidentsiaalselt kättesaadavaks kõikidele osalistele. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Õhusõidukeid tootva mitteosalise taotluse korral võib sekretariaat teavitada teda konfidentsiaalselt ostja/laenuvõtja riski liigitusest ja sel juhul teavitab sekretariaat vastavast taotlusest kõiki osalisi. Mitteosaline võib igal ajal teha sekretariaadile ettepanekuid loendi täiendamise kohta. Mitteosaline, kes teeb ettepaneku loendi täiendamiseks, võib osaleda riskide liigitamise menetluses huvitatud osalisega samadel alustel. |
| --- | --- |

5.

II.   RISKIDE LIIGITUSTE LOENDI AJAKOHASTAMINE

| 6. | Käesoleva liite punkti 15 sätete kohaselt võib loendit erandkorras ajakohastada siis, kui osaline annab mis tahes vormis märku sellest, et ta kavatseb kohaldada loendist erinevat riskide liigitust või kui osaline vajab sellise ostja/laenuvõtja riski liigitust, kes ei ole veel loendisse kantud, (21) (22). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Iga osaline saadab enne alternatiivse või uue riskiliigituse kasutamist sekretariaadile taotluse loendi ajakohastamiseks alternatiivse või uue riskiliigituse alusel. Sekretariaat saadab taotluse kahe tööpäeva jooksul kõikidele osalistele, nimetamata taotluse esitanud osalise isikut. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Huvitatud osalistele antakse kümme tööpäeva (23) kas loendi muutmise ettepanekuga nõustuda või see vaidlustada; kui osaline selle ajavahemiku jooksul ei vasta, loetakse ta ettepanekuga nõustunuks. Kui kümnepäevase perioodi lõpuks ei ole keegi ettepanekut vaidlustanud, on loendi muutmise ettepanek vastu võetud. Sekretariaat teeb loendisse vastava muudatuse ja saadab e-posti teel teate laiali viie tööpäeva jooksul. Läbivaadatud loend on siduv alates selle teate saatmise kuupäevast. |
| --- | --- |

8.

III.   LAHKARVAMUSTE LAHENDAMINE

| 9. | Kui riski liigituse muutmise ettepanek vaidlustatakse, teevad huvitatud osalised ekspertide tasemel kõik selleks, et jõuda riskiliigituse suhtes kokkuleppele täiendava kümnepäevase ajavahemiku jooksul pärast lahkarvamusest teatamist. Lahkarvamuse lahendamiseks tuleks kasutada kõiki vajalikke vahendeid, vajaduse korral sekretariaadi abiga (näiteks konverentskõned, suulised konsultatsioonid). Kui huvitatud osalised jõuavad riskiliigituse suhtes kokkuleppele kõnealuse kümne tööpäeva jooksul, teavitavad nad tulemusest sekretariaati, mille järel sekretariaat ajakohastab vastavalt loendit ja saadab järgneva viie tööpäeva jooksul e-posti teel teate. Muudetud loend on siduv alates selle teate saatmise kuupäevast. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kui eksperdid ei lahenda lahkarvamust kümne tööpäeva jooksul, saadetakse küsimus osalistele, et nad teeksid otsuse asjakohase riskiliigituse kohta hiljemalt viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Lõpliku kokkuleppe puudumise korral võib osaline pöörduda ostja/laenuvõtja riski liigituse kindlaksmääramiseks reitinguagentuuri poole. Sel juhul saadab osaliste eesistuja osaliste nimel ostjale/laenuvõtjale teatise kümne tööpäeva jooksul. Teatis sisaldab osaliste vahel kokku lepitud pädevust seoses riski hindamise alase konsulteerimisega. Selle tulemusel saadud riski liigitus kantakse loendisse ja see on siduv kohe pärast seda, kui sekretariaat on saatnud teate ajakohastamisemenetluse lõpuleviimise kohta viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kui ei ole kokku lepitud teisiti, kannab reitinguagentuuri poole pöördumisega seotud kulud huvitatud ostja/laenuvõtja. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Käesoleva liite punktides 9–11 sätestatud menetluste ajal kohaldatakse kehtivat riskide liigitust (kui see on loendisse kantud). |
| --- | --- |

13.

IV.   LIIGITUSTE KEHTIVUSE AEG

| 14. | Kehtivad riskide liigitused on liigitused, nagu on loendisse kandnud sekretariaat; garantiipreemiate määrade kohta antakse teavet ja nõusolekuid ainult kooskõlas selliste riskiliigitustega. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Riskide liigitused kehtivad maksimaalselt 12 kuud alates kuupäevast, kui sekretariaat kannab need loendisse selleks, et osalised saaksid anda garantiipreemiate määrade kohta teavet ja võtta lõplikud kulukohustused; konkreetse tehingu kehtivuse aega võib pikendada veel 18 kuu võrra, kui on võetud kohustus või lõplik kulukohustus ja võetakse garantiipreemia hoidmise tasu. Riskide liigitusi võib 12kuulise kehtivusaja jooksul läbi vaadata ostja/laenuvõtja riskiprofiili olulise muutumise korral, näiteks reitinguagentuuri esitatud reitingu muutmise korral. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kui ükski osaline ei taotle riskide liigituse ajakohastamist vähemalt 20 tööpäeva enne asjaomase liigituse kehtivusaja lõppu, eemaldab sekretariaat kõnealuse riskide liigituse järgmisest ajakohastatud loendist. Sekretariaat saadab ajakohastamise taotluse kahe tööpäeva jooksul kõikidele osalistele, nimetamata taotluse esitanud osalise isikut, ja kohaldatakse käesoleva liite punktides 9–11 sätestatud menetlusi. |
| --- | --- |

16.

V.   OSTJA/LAENUVÕTJA RISKIDE LIIGITAMISE TAOTLUS

| 17. | Kui ostja/laenuvõtja küsib kampaania ajal teavet oma riskide liigituse kohta ja seda pole veel loendisse kantud, võib kõnealune ostja/laenuvõtja küsida oma kuludega reitinguagentuurilt näitlikku riskide liigitust. Sellist riskide liigitust ei kanta loendisse, osalised võivad seda kasutada oma riski hindamise alusena. |
| --- | --- |

17.

2. jagu

Ostja/laenuvõtja riskide liigitamise taotlus

I.   GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE KINDLAKSMÄÄRAMINE

| 18. | Käesoleva liite punktides 19–60 sätestatakse garantiipreemiate alammäärad, mis vastavad ostja/laenuvõtja (või kui tegemist on mõne teise üksusega, tehingu peamise tagasimaksmise allika) riskide liigitusele. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Osalised võivad anda riiklikku toetust garantiipreemiate alammäärade ulatuses või üle selle, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | tehing on varaga tagatud ja vastab kõikidele järgmistele kriteeriumidele:






  1) | eelisjärjekorras rahuldatav koormatis õhusõidukitele ja mootoritele või nendega seoses; |
| --- | --- | --- | --- |

19.

a)

tehing on varaga tagatud ja vastab kõikidele järgmistele kriteeriumidele:

1)

eelisjärjekorras rahuldatav koormatis õhusõidukitele ja mootoritele või nendega seoses;

| 2) | liisingu korral loovutamiskohustus ja/või eelisjärjekorras rahuldatav koormatis seoses liisingumaksetega; |
| --- | --- |

2)

liisingu korral loovutamiskohustus ja/või eelisjärjekorras rahuldatav koormatis seoses liisingumaksetega;

| 3) | laenulepingute rikkumise ühismõju säte ja samadele pooltele seaduslikult kuuluvate ning nende valduses olevate kõikide õhusõidukite ja mootorite risttagatiseks andmine kavandatava finantseerimise alusel, kui see on kohaldatava õiguskorra alusel võimalik; |
| --- | --- |

3)

laenulepingute rikkumise ühismõju säte ja samadele pooltele seaduslikult kuuluvate ning nende valduses olevate kõikide õhusõidukite ja mootorite risttagatiseks andmine kavandatava finantseerimise alusel, kui see on kohaldatava õiguskorra alusel võimalik;

| b) | tehing hõlmab vähemalt allpool tabelis 1 sätestatud riskimaandustegureid:

  Tabel 1


  Riskimaandustegurid









  ASU riskikategooria | Riskireiting | Riskimaandustegurid |
| --- | --- | --- | --- |
| KOKKU | Millest vähemalt „A“ |
| 1 | AAA kuni BBB- | 0 | 0 |
| 2 | BB+ ja BB | 0 | 0 |
| 3 | BB- | 1 | 1 |
| 4 | B+ | 2 | 1 |
| 5 | B | 2 | 1 |
| 6 | B- | 3 | 2 |
| 7 | CCC | 4 | 3 |
| 8 | CC kuni C | 4 | 3 |

b)

tehing hõlmab vähemalt allpool tabelis 1 sätestatud riskimaandustegureid:

Tabel 1

Riskimaandustegurid

ASU riskikategooria

Riskireiting

Riskimaandustegurid

KOKKU

Millest vähemalt „A“

1

AAA kuni BBB-

0

0

2

BB+ ja BB

0

0

3

BB-

1

1

4

B+

2

1

5

B

2

1

6

B-

3

2

7

CCC

4

3

8

CC kuni C

4

3

| 20. | Käesoleva liite punkti 19 kohaldamisel:






  a) | võivad osalised valida järgmiste riskimaandustegurite seast:






  riskimaandustegurid „A“:






  1) | avansimäära vähendamine: käesoleva sektorileppe punkti 10 alapunktides a ja b viidatud avansimäärade iga vähendamine viie protsendipunkti võrra võrdub ühe riskimaandusteguriga „A“. Sel juhul ei anna osaline üheski vormis riiklikku toetust suuremas summas kui vähendatud avansimäär; |
| --- | --- | --- | --- |

20.

a)

võivad osalised valida järgmiste riskimaandustegurite seast:

riskimaandustegurid „A“:

1)

avansimäära vähendamine: käesoleva sektorileppe punkti 10 alapunktides a ja b viidatud avansimäärade iga vähendamine viie protsendipunkti võrra võrdub ühe riskimaandusteguriga „A“. Sel juhul ei anna osaline üheski vormis riiklikku toetust suuremas summas kui vähendatud avansimäär;

| 2) | lineaarne amortisatsioon: põhisumma tagasimaksmine võrdsete osamaksetena võrdub ühe riskimaandusteguriga; |
| --- | --- |

2)

lineaarne amortisatsioon: põhisumma tagasimaksmine võrdsete osamaksetena võrdub ühe riskimaandusteguriga;

| 3) | lühem tagasimaksetähtaeg: tagasimaksetähtaeg, mis ei ületa kümmet aastat, võrdub ühe riskimaandusteguriga, hoolimata pikimast tagasimaksetähtajast; |
| --- | --- |

3)

lühem tagasimaksetähtaeg: tagasimaksetähtaeg, mis ei ületa kümmet aastat, võrdub ühe riskimaandusteguriga, hoolimata pikimast tagasimaksetähtajast;

| riskimaandustegurid „B“:






  1) | tagatis: iga tagatis summas, mis võrdub põhisumma tagasimakse kvartaalse osamakse ja intressiga, võrdub ühe riskimaandusteguriga. Tagatis võib olla nii sularaha kui ka valmisoleku akreditiivi vormis; |
| --- | --- |

riskimaandustegurid „B“:

1)

tagatis: iga tagatis summas, mis võrdub põhisumma tagasimakse kvartaalse osamakse ja intressiga, võrdub ühe riskimaandusteguriga. Tagatis võib olla nii sularaha kui ka valmisoleku akreditiivi vormis;

| 2) | liisingumakse ettemaks: liisingumakse summas, mis võrdub põhisumma tagasimakse kvartaalse osamakse ja intressiga, makstakse ette üks kvartal enne maksetähtaega; |
| --- | --- |

2)

liisingumakse ettemaks: liisingumakse summas, mis võrdub põhisumma tagasimakse kvartaalse osamakse ja intressiga, makstakse ette üks kvartal enne maksetähtaega;

| 3) | hooldusreservid vormis ja summas, mis vastavad parimatele turutavadele; |
| --- | --- |

3)

hooldusreservid vormis ja summas, mis vastavad parimatele turutavadele;

| b) | etteteatamise korral võib maksimaalselt ühe riskimaandusteguri „A“ asendada 15 % suuruse lisamaksega kohaldatavalt garantiipreemia alammääralt. |
| --- | --- |

b)

etteteatamise korral võib maksimaalselt ühe riskimaandusteguri „A“ asendada 15 % suuruse lisamaksega kohaldatavalt garantiipreemia alammääralt.

| 21. | Tehingute suhtes kohaldatavad garantiipreemia alammäärad võib kehtestada enne üleandmist kas kohustuse või lõpliku kulukohustuse võtmisel või kindlaksmääratud kestusega garantiipreemia hoidmise alguses. Tehingu suhtes kohaldatav lõplik garantiipreemia ettemakse, aastane riskimarginaal või nende kombinatsioon peab vastama kehtestatud garantiipreemia alammäärale ning kohustuslikele riskimaandusteguritele, mis on ette nähtud käesoleva liite punkti 19 alapunktis b, alates kuupäevast, mil garantiipreemiate alammäärad kehtestati. Selliseid tingimusi kohaldatakse garantiipreemia hoidmise koguajal ja need võib läbi vaadata üksnes pärast selle tähtaja möödumist, mil garantiipreemiate alammäärasid ja sel hetkel kehtiva ASUga ette nähtud riskimaandustegureid kohaldatakse, ja neid võib kehtestada hilisema garantiipreemia hoidmise aja jaoks. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Käesoleva sektorileppe punkti 11 alusel koosnevad kohaldatavad garantiipreemia alammäärad väikseimatest riskipõhistest määradest, millele lisatakse turupõhine lisamaks kooskõlas allpool esitatud punktidega 23–35. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Käesoleva sektorileppe jõustumisel on riskipõhised määrad järgmised:

  Tabel 2


  Riskipõhised määrad








  ASU riskikategooria | Riskimarginaalid (baaspunktides) | Ettemaks (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 89 | 4,98 |
| 2 | 98 | 5,49 |
| 3 | 116 | 6,52 |
| 4 | 133 | 7,49 |
| 5 | 151 | 8,53 |
| 6 | 168 | 9,51 |
| 7 | 185 | 10,50 |
| 8 | 194 | 11,03 |

23.

Tabel 2

Riskipõhised määrad

ASU riskikategooria

Riskimarginaalid (baaspunktides)

Ettemaks (%)

1

89

4,98

2

98

5,49

3

116

6,52

4

133

7,49

5

151

8,53

6

168

9,51

7

185

10,50

8

194

11,03

| 24. | Riskipõhised määrad kehtestatakse kord aastas Moody aastase makseviivitusest tingitud kahju määra (MTKM) nelja aasta jooksva keskmise alusel. Kehtestamise aluseks olev asjakohane makseviivitusest tingitud kahju määr põhineb eelisõigusega tagatud pangalaenudel ja see arvutatakse järgmiselt:

  Tabel 3







  Makseviivitusest tingitud kahju määra kaardistus |
| --- | --- |
| 4 aasta jooksev keskmine | Arvestatud MTKM |
| >= 45 % | 25 % |
| >= 35 % < 45 % | 23 % |
| >= 30 % < 35 % | 21 % |
| < 30 % | 19 % |

24.

Tabel 3

Makseviivitusest tingitud kahju määra kaardistus

4 aasta jooksev keskmine

Arvestatud MTKM

>= 45 %

25 %

>= 35 % < 45 %

23 %

>= 30 % < 35 %

21 %

< 30 %

19 %

| 25. | Riskipõhise määra (RPM) kohandamistegur määratakse kindlaks järgmiselt:
  Arvestatud MTKM = RPM kohandamistegur
  19 % |
| --- | --- |

25.

Arvestatud MTKM = RPM kohandamistegur

19 %

| 26. | Riskipõhise määra kohandamistegur korrutatakse tabelis 2 esitatud makseviivitusest tingitud kahju määradega, et määrata kindlaks muudetud riskipõhised määrad. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Allpool loetletud muutmiste tulemusel saadud riskipõhised määrad hakkavad kehtima alates iga järgmise aasta 15. aprillist. Kui iga-aastase muutmise tulemusel saadud riskipõhised määrad on kindlaks määratud, teavitab sekretariaat kohaldatavatest määradest viivitamata kõiki osalisi ja teeb need avalikkusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Igale riskikategooriale arvutatakse turupõhine lisamaks (MRS – Market Reflective Surgcharge) järgmise valemi alusel:
  MRS = B*[(0,5*MCS)–RPM]
  kus






  — | B on muutuvkoefitsient, mis on vastavalt tabelis 4 esitatud riskikategooriatele vahemikus 0,7–0,35. |
| --- | --- | --- |

28.

MRS = B*[(0,5*MCS)–RPM]

kus

—

B on muutuvkoefitsient, mis on vastavalt tabelis 4 esitatud riskikategooriatele vahemikus 0,7–0,35.

| — | MCS on Moody keskmiselt 7aastaste mediaansete krediidiriskide marginaalide 90 päeva jooksev keskmine. |
| --- | --- |

—

MCS on Moody keskmiselt 7aastaste mediaansete krediidiriskide marginaalide 90 päeva jooksev keskmine.

| 29. | Kui riskikategooria hõlmab rohkem kui üht riskireitingut, arvutatakse keskmine riskimarginaal. 1. riskikategoorias kasutatakse BBB-riskimarginaali. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Varalise tagatise arvutamiseks diskonteeritakse mediaansete krediidiriskide marginaale 50 %. Seejärel korrigeeritakse diskonteeritud mediaansete krediidiriskide marginaale muutuvteguriga, mis vastavalt allpool esitatud tabelile 4 jääb vahemikku 70–35 %, mida kohaldatakse mediaansete krediidiriskide marginaalide ja riskipõhise määra erinevuse suhtes. Muutuvteguri kohaldamise tulemusel saadud negatiivseid riskimarginaale maha ei arvata.

  Tabel 4


  Muutuvtegurid








  Riskireiting | ASU riskikategooria | Muutuvtegur (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| AAA | 1 | 70 |
| AA | 1 | 70 |
| A | 1 | 70 |
| BBB+ | 1 | 70 |
| BBB | 1 | 70 |
| BBB- | 1 | 70 |
| BB+ | 2 | 65 |
| BB | 2 | 65 |
| BB- | 3 | 50 |
| B+ | 4 | 45 |
| B | 5 | 40 |
| B- | 6 | 35 |
| CCC | 7 | 35 |
| CC | 8 | 35 |
| C | 8 | 35 |

30.

Tabel 4

Muutuvtegurid

Riskireiting

ASU riskikategooria

Muutuvtegur (%)

AAA

1

70

AA

1

70

A

1

70

BBB+

1

70

BBB

1

70

BBB-

1

70

BB+

2

65

BB

2

65

BB-

3

50

B+

4

45

B

5

40

B-

6

35

CCC

7

35

CC

8

35

C

8

35

| 31. | Turupõhist lisamakset ajakohastatakse kord kvartalis ning saadud mediaanne krediidiriski marginaal hakkab kehtima vastavalt iga aasta 15. jaanuaril, 15. aprillil, 15. juulil ja 15. oktoobril. Pärast iga ajakohastamist teavitab sekretariaat kohaldatavast turupõhisest lisamaksest ja saadud miinimummääradest viivitamata kõiki osalisi ja teeb need osalistele kättesaadavaks enne määrade jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Turupõhise lisamakse ajakohastamisest tulenev garantiipreemia piirmäär on 10 % eelmise kvartali garantiipreemia alammäärast. Seetõttu on garantiipreemia alammäärade (mis saadakse riskipõhiste määrade ja turupõhise lisamakse lisamisel) piirmäär 200 % riskipõhistest määradest ja alammäär 100 % riskipõhistest määradest. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Garantiipreemiamäärasid, mis tulenevad punkti 32 kohaldamisest 2.–8. riskikategooria suhtes, kohandatakse vajaduse korral, et ühegi riskikategooria garantiipreemiamäär ei oleks väiksem sellele vahetult eelneva riskikategooria garantiipreemiamäärast (st kategooria „x“ garantiipreemiamäära, mis on väiksem kategooria „x–1“ garantiipreemiamäärast, kohandatakse ülespoole kategooria „x–1“ garantiipreemiamäära tasemele). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Garantiipreemiate alammäärade määramiseks






  — | kasutatakse järgmist valemit:
  puhas MPR = MPR*(1 + RTAS)*(1 + RFAS)*(1 + RMRS)*(1 – CTCD)*(1 + NABS) – CICD,
  kus






  — | RTAS on lisamaks tagasimaksetähtaja muutmise eest, mida käsitletakse käesoleva sektorileppe punktis 12; |
| --- | --- | --- | --- |

34.

—

kasutatakse järgmist valemit:

puhas MPR = MPR*(1 + RTAS)*(1 + RFAS)*(1 + RMRS)*(1 – CTCD)*(1 + NABS) – CICD,

kus

—

RTAS on lisamaks tagasimaksetähtaja muutmise eest, mida käsitletakse käesoleva sektorileppe punktis 12;

| — | RFAS on lisamaks tagasimaksete sageduse muutmise eest, mida käsitletakse käesoleva sektorileppe punkti 13 alapunkti a alapunktides 1 ja 2; |
| --- | --- |

—

RFAS on lisamaks tagasimaksete sageduse muutmise eest, mida käsitletakse käesoleva sektorileppe punkti 13 alapunkti a alapunktides 1 ja 2;

| — | RMRS on lisamaks riske maandava teguri asendamise eest, mida käsitletakse käesoleva liite punkti 20 alapunktis b; |
| --- | --- |

—

RMRS on lisamaks riske maandava teguri asendamise eest, mida käsitletakse käesoleva liite punkti 20 alapunktis b;

| — | CTCD on Kaplinna konventsiooni vähend, mida käsitletakse käesoleva liite punktis 38; |
| --- | --- |

—

CTCD on Kaplinna konventsiooni vähend, mida käsitletakse käesoleva liite punktis 38;

| — | NABS on lisamaks varalise tagatise puudumise eest, mida kohaldatakse II liite punkti 57 alapunkti a alapunktis 4, punkti 57 alapunktis b ja punkti 59 alapunktis b sätestatud juhtudel; |
| --- | --- |

—

NABS on lisamaks varalise tagatise puudumise eest, mida kohaldatakse II liite punkti 57 alapunkti a alapunktis 4, punkti 57 alapunktis b ja punkti 59 alapunktis b sätestatud juhtudel;

| — | CICD on tingimuslik kindlustuskaitse vähend, mida käsitletakse käesoleva liite punkti 56 alapunktis a. |
| --- | --- |

—

CICD on tingimuslik kindlustuskaitse vähend, mida käsitletakse käesoleva liite punkti 56 alapunktis a.

| — | Garantiipreemiat võib maksta kas ette või kogu laenutähtaja jooksul marginaalidena, mis on väljendatud baaspunktides aasta kohta, või ettemaksemäärade ja marginaalide igasuguse kombinatsioonina. Ettemaksemäärad ja marginaalid arvutatakse garantiipreemia määrade teisendamise mudeli alusel selliselt, et asjaomase tehingu eest makstav garantiipreemia oleks nüüdispuhasväärtuse mõistes sama suur, olenemata sellest, kas see makstakse ette, kogu laenutähtaja jooksul marginaalidena või nende kombinatsioonina. Selliste tehingute korral, kus enne kaitse kehtima hakkamist lepitakse kokku tingimustes või kehtestatakse tingimused, millega kaasneb keskmise kaalutud tagasimakseperioodi lühendamine, võib kohaldada (garantiipreemia määrade teisendamise mudeli alusel arvutatud) ettemaksemäära, mis saadud makstava garantiipreemia mõistes vastab garantiipreemia määrale, mida tuleks maksta nüüdispuhasväärtuse järgi riskimarginaalide alusel. |
| --- | --- |

—

Garantiipreemiat võib maksta kas ette või kogu laenutähtaja jooksul marginaalidena, mis on väljendatud baaspunktides aasta kohta, või ettemaksemäärade ja marginaalide igasuguse kombinatsioonina. Ettemaksemäärad ja marginaalid arvutatakse garantiipreemia määrade teisendamise mudeli alusel selliselt, et asjaomase tehingu eest makstav garantiipreemia oleks nüüdispuhasväärtuse mõistes sama suur, olenemata sellest, kas see makstakse ette, kogu laenutähtaja jooksul marginaalidena või nende kombinatsioonina. Selliste tehingute korral, kus enne kaitse kehtima hakkamist lepitakse kokku tingimustes või kehtestatakse tingimused, millega kaasneb keskmise kaalutud tagasimakseperioodi lühendamine, võib kohaldada (garantiipreemia määrade teisendamise mudeli alusel arvutatud) ettemaksemäära, mis saadud makstava garantiipreemia mõistes vastab garantiipreemia määrale, mida tuleks maksta nüüdispuhasväärtuse järgi riskimarginaalide alusel.

| 35. | Kohaldatavad garantiipreemiate alammäärad avaldatakse OECD veebisaidil allpool tabelis 5 esitatud vormingus.

  Tabel 5


  Garantiipreemiate alammäärad

  (tagasimaksetähtaeg 12 aastat, varaga tagatud tehingud)








  Riskikategooria | Riskide liigitus | Garantiipreemiate alammäärad |
| --- | --- | --- | --- |
| Aastased marginaalid (baaspunktides) | Ettemaks (%) |
| 1 | AAA kuni BBB- | | |
| 2 | BB+ ja BB | | |
| 3 | BB- | | |
| 4 | B+ | | |
| 5 | B | | |
| 6 | B- | | |
| 7 | CCC | | |
| 8 | CC kuni C | | |

35.

Tabel 5

Garantiipreemiate alammäärad

(tagasimaksetähtaeg 12 aastat, varaga tagatud tehingud)

Riskikategooria

Riskide liigitus

Garantiipreemiate alammäärad

Aastased marginaalid (baaspunktides)

Ettemaks (%)

1

AAA kuni BBB-

2

BB+ ja BB

3

BB-

4

B+

5

B

6

B-

7

CCC

8

CC kuni C

II.   GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRA VÄHENDAMINE

| 36. | Käesoleva liite punkti 37 sätete alusel on kooskõlas eespool esitatud I alajaoga kehtestatud garantiipreemiate alammäärasid lubatud vähendada järgmistel juhtudel:






  a) | varaga tagatud tehing on seotud lennuaparaadiga Kaplinna protokollis õhusõidukite seadmetele eriomaste küsimuste mõistes; |
| --- | --- | --- |

36.

a)

varaga tagatud tehing on seotud lennuaparaadiga Kaplinna protokollis õhusõidukite seadmetele eriomaste küsimuste mõistes;

| b) | lennuaparaadi käitaja (ja kui see on erinev, siis laenuvõtja/ostja või liisinguandja, kui riiklikku toetust andva osalise arvates tehingu struktuur seda võimaldab) asub riigis, mis lennuaparaadiga seonduva väljamakse ajal on kantud riikide loendisse, kus garantiipreemiate alammäärade vähendamine on lubatud (edaspidi „Kaplinna loend“) ja kohastel juhtudel selle riigi territoriaalüksuses, mis kvalifitseerub käesoleva liite punkti 39 kohaselt, ning |
| --- | --- |

b)

lennuaparaadi käitaja (ja kui see on erinev, siis laenuvõtja/ostja või liisinguandja, kui riiklikku toetust andva osalise arvates tehingu struktuur seda võimaldab) asub riigis, mis lennuaparaadiga seonduva väljamakse ajal on kantud riikide loendisse, kus garantiipreemiate alammäärade vähendamine on lubatud (edaspidi „Kaplinna loend“) ja kohastel juhtudel selle riigi territoriaalüksuses, mis kvalifitseerub käesoleva liite punkti 39 kohaselt, ning

| c) | tehing on seotud lennuaparaadiga, mis on kantud Kaplinna konventsiooni ja selle juurde kuuluva õhusõidukite protokolli (edaspidi „Kaplinna konventsioon“) alusel koostatud rahvusvahelisse registrisse. |
| --- | --- |

c)

tehing on seotud lennuaparaadiga, mis on kantud Kaplinna konventsiooni ja selle juurde kuuluva õhusõidukite protokolli (edaspidi „Kaplinna konventsioon“) alusel koostatud rahvusvahelisse registrisse.

| 37. | I alajao kohaselt kehtestatud garantiipreemiate alammäärasid tohib vähendada kuni 10 % kohaldatavatest garantiipreemiate alammääradest. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kaplinna loendisse kandmiseks peab riik:






  a) | olema Kaplinna konventsiooni osaline; |
| --- | --- | --- |

38.

a)

olema Kaplinna konventsiooni osaline;

| b) | olema esitanud käesoleva liite I lisas sätestatud kvalifitseerumisdeklaratsioonid ning |
| --- | --- |

b)

olema esitanud käesoleva liite I lisas sätestatud kvalifitseerumisdeklaratsioonid ning

| c) | olema oma õigusaktides nõuetekohaselt rakendanud Kaplinna konventsiooni, sealhulgas kvalifitseerumisdeklaratsioone, nii et Kaplinna konventsioonis sätestatud kohustused oleksid kohaselt üle võetud siseriiklikku õigusse. |
| --- | --- |

c)

olema oma õigusaktides nõuetekohaselt rakendanud Kaplinna konventsiooni, sealhulgas kvalifitseerumisdeklaratsioone, nii et Kaplinna konventsioonis sätestatud kohustused oleksid kohaselt üle võetud siseriiklikku õigusse.

| 39. | Käesoleva liite punkti 36 alusel kvalifitseerumiseks peab territoriaalüksus:






  a) | olema selline territoriaalüksus, millele on laiendatud Kaplinna konventsiooni; |
| --- | --- | --- |

39.

a)

olema selline territoriaalüksus, millele on laiendatud Kaplinna konventsiooni;

| b) | olema selline territoriaalüksus, mille suhtes kohaldatakse käesoleva liite I lisas sätestatud kvalifitseerumisdeklaratsioone, ning |
| --- | --- |

b)

olema selline territoriaalüksus, mille suhtes kohaldatakse käesoleva liite I lisas sätestatud kvalifitseerumisdeklaratsioone, ning

| c) | olema oma õigusaktides nõuetekohaselt rakendanud Kaplinna konventsiooni, sealhulgas kvalifitseerumisdeklaratsioone, nii et Kaplinna konventsioonis sätestatud kohustused oleksid kohaselt üle võetud siseriiklikku õigusse. |
| --- | --- |

c)

olema oma õigusaktides nõuetekohaselt rakendanud Kaplinna konventsiooni, sealhulgas kvalifitseerumisdeklaratsioone, nii et Kaplinna konventsioonis sätestatud kohustused oleksid kohaselt üle võetud siseriiklikku õigusse.

| 40. | Osalised esitavad sekretariaadile esialgse kokkulepitud Kaplinna loendi enne käesoleva sektorileppe jõustumist. Kaplinna loendit ajakohastatakse kooskõlas käesoleva liite punktidega 41–53. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Iga osaline või mitteosaline, kes annab riiklikku toetust õhusõidukite jaoks, võib esitada sekretariaadile ettepaneku riigi lisamiseks Kaplinna loendisse. Selline ettepanek peab sisaldama asjaomase riigi kohta:






  a) | kõiki asjaomaseid andmed Kaplinna konventsiooni ratifitseerimise või sellega ühinemise dokumentide hoidjale hoiuleandmise kuupäeva kohta; |
| --- | --- | --- |

41.

a)

kõiki asjaomaseid andmed Kaplinna konventsiooni ratifitseerimise või sellega ühinemise dokumentide hoidjale hoiuleandmise kuupäeva kohta;

| b) | selliste deklaratsioonide koopiad, mille Kaplinna loendisse lisamiseks esitatud riik on esitanud; |
| --- | --- |

b)

selliste deklaratsioonide koopiad, mille Kaplinna loendisse lisamiseks esitatud riik on esitanud;

| c) | kõiki asjaomaseid andmed Kaplinna konventsiooni ja kvalifitseerumisdeklaratsioonide jõustumise kuupäeva kohta; |
| --- | --- |

c)

kõiki asjaomaseid andmed Kaplinna konventsiooni ja kvalifitseerumisdeklaratsioonide jõustumise kuupäeva kohta;

| d) | analüüsi, milles kirjeldatakse meetmeid, mida Kaplinna loendisse lisamiseks esitatud riik on võtnud Kaplinna konventsiooni rakendamiseks, sh kvalifitseerumisdeklaratsioonid selle riigi õigusaktides, mis on nõutavad selleks, et tagada Kaplinna konventsioonides sätestatud kohustuste ülevõtmine siseriiklikku õigusse, ning |
| --- | --- |

d)

analüüsi, milles kirjeldatakse meetmeid, mida Kaplinna loendisse lisamiseks esitatud riik on võtnud Kaplinna konventsiooni rakendamiseks, sh kvalifitseerumisdeklaratsioonid selle riigi õigusaktides, mis on nõutavad selleks, et tagada Kaplinna konventsioonides sätestatud kohustuste ülevõtmine siseriiklikku õigusse, ning

| e) | nõuetekohaselt täidetud küsimustikku, mille vorm on lisatud käesoleva liite 2. lisale (edaspidi „Kaplinna konventsiooni küsimustik“), mille on täitnud vähemalt üks õigusbüroo, kes on pädev andma juriidilist nõu Kaplinna loendisse lisamiseks esitatud riigi asjakohase jurisdiktsiooniga seoses. Täidetud Kaplinna konventsiooni küsimustikus tuleb esitada:






  i) | vastava(te) õigusbüroo(de) nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

e)

nõuetekohaselt täidetud küsimustikku, mille vorm on lisatud käesoleva liite 2. lisale (edaspidi „Kaplinna konventsiooni küsimustik“), mille on täitnud vähemalt üks õigusbüroo, kes on pädev andma juriidilist nõu Kaplinna loendisse lisamiseks esitatud riigi asjakohase jurisdiktsiooniga seoses. Täidetud Kaplinna konventsiooni küsimustikus tuleb esitada:

i)

vastava(te) õigusbüroo(de) nimi ja aadress;

| ii) | õigusbüroo asjakohane kogemus, mis võib hõlmata kogemust seadusandluse ja põhiseadusalases tegevuses, kui need on seotud rahvusvaheliste lepingute rakendamisega, riigis ning konkreetseid kogemusi Kaplinna konventsiooniga seotud küsimustes, sh igasugused kogemusi, mis on seotud kas valitsusasutuste nõustamisega Kaplinna konventsiooni rakendamisel ja jõustamisel või erasektori nõustamisega või võlausaldajate õiguste täitmise tagamisega Kaplinna loendisse lisamiseks esitatud riigis; |
| --- | --- |

ii)

õigusbüroo asjakohane kogemus, mis võib hõlmata kogemust seadusandluse ja põhiseadusalases tegevuses, kui need on seotud rahvusvaheliste lepingute rakendamisega, riigis ning konkreetseid kogemusi Kaplinna konventsiooniga seotud küsimustes, sh igasugused kogemusi, mis on seotud kas valitsusasutuste nõustamisega Kaplinna konventsiooni rakendamisel ja jõustamisel või erasektori nõustamisega või võlausaldajate õiguste täitmise tagamisega Kaplinna loendisse lisamiseks esitatud riigis;

| iii) | kas õigusbüroo on seotud või tal on kavas tegeleda tehingutega, mille puhul oleks kasulik garantiipreemiate alammäärade vähendamine juhul, kui esitatud riik lisatakse Kaplinna loendisse, (24) ning |
| --- | --- |

iii)

kas õigusbüroo on seotud või tal on kavas tegeleda tehingutega, mille puhul oleks kasulik garantiipreemiate alammäärade vähendamine juhul, kui esitatud riik lisatakse Kaplinna loendisse, (24) ning

| iv) | Kaplinna konventsiooni küsimustiku täitmise kuupäev. |
| --- | --- |

iv)

Kaplinna konventsiooni küsimustiku täitmise kuupäev.

| 42. | Sekretariaat saadab ettepanekut sisaldava teate e-posti teel laiali viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Iga osaline või mitteosaline, kes annab riiklikku toetust õhusõidukite jaoks, võib esitada ettepaneku riigi kustutamiseks Kaplinna loendist, kui ta on seisukohal, et see riik on võtnud meetmeid, mis ei ole kooskõlas kohustustega, mis riik on võtnud Kaplinna konventsiooni alusel, või on jätnud sellised meetmed võtmata. Selleks lisab osaline või mitteosaline Kaplinna loendist kustutamise ettepanekusse täieliku kirjelduse asjaolude kohta, mis on kustutamisettepaneku aluseks, nagu riigi mis tahes tegevus, mis ei ole kooskõlas tema kohustustega Kaplinna konventsiooni alusel, või mis tahes suutmatus täita või jõustada õigusakte, mis on ette nähtud selle riigi Kaplinna konventsiooni alusel võetud kohustustega. Osaline või mitteosaline, kes teeb ettepaneku Kaplinna loendist kustutamiseks, esitab kõik olemasolevad lisadokumendid ja sekretariaat saadab sellist ettepanekut sisaldava teate e-posti teel laiali viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Iga osaline või mitteosaline, kes annab riiklikku toetust õhusõidukite jaoks, võib esitada ettepaneku eelnevalt Kaplinna loendist kustutatud riigi loendisse ennistamiseks, kui selline ennistamine on järgnenud parandusmeetmete või sündmuste alusel õigustatud. Sellisele ettepanekule tuleb lisada asjaolude kirjeldus, mis olid aluseks riigi kustutamisele, ning aruanne ennistamist toetavate järgnenud parandusmeetmete kohta. Sekretariaat saadab sellist ettepanekut sisaldava teate e-posti teel laiali viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Osalised võivad käesoleva liite punktides 41–44 kirjeldatud ettepanekuga kas nõustuda või selle vaidlustada 20 tööpäeva jooksul alates ettepaneku esitamise kuupäevast (edaspidi „1. ajavahemik“). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kui 1. ajavahemiku lõpuks, ning käesoleva liite punkti 43 puhul, kui ettepaneku esitav osaline või mitteosaline on ettepaneku tagasi võtnud, ei ole keegi ettepanekut vaidlustanud, loetakse Kaplinna loendi muudatusettepanek kõikide osaliste poolt vastuvõetuks. Sekretariaat teeb Kaplinna loendisse vastava muudatuse ja saadab teate e-posti teel laiali viie tööpäeva jooksul. Muudetud Kaplinna loend jõustub selle teate kuupäeval. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kaplinna loendi muudatusettepaneku vaidlustamise korral esitab vaidlustav osaline esimese ajavahemiku jooksul kirjaliku selgituse vaidlustamise aluse kohta. Pärast seda, kui OECD sekretariaat on saatnud kirjaliku vaidlustuse kõikidele osalistele, teevad osalised kõik selleks, et jõuda täiendava kümne tööpäeva jooksul kokkuleppele (edaspidi „2. ajavahemik“). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Osalised teavitavad oma arutelude tulemustest sekretariaati. Kui kokkulepe saavutatakse 2. ajavahemiku jooksul, teeb sekretariaat vajaduse korral Kaplinna loendisse vastava muudatuse ja saadab teate e-posti teel laiali järgmise viie tööpäeva jooksul. Muudetud Kaplinna loend jõustub selle teate kuupäeval. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kui 2. ajavahemiku jooksul kokkulepet ei saavutata, teeb käesoleva sektorileppe osaliste eesistuja (edaspidi „eesistuja“) kõik selleks, et saavutada kohe pärast 2. ajavahemikku osaliste vahel konsensus 20 tööpäeva jooksul (edaspidi „3. ajavahemik“). Kui 3. ajavahemiku lõpuks konsensust ei saavutata, tehakse lõppotsus järgmise menetluse teel:






  a) | eesistuja esitab kirjaliku soovituse Kaplinna loendi muudatusettepaneku kohta. Eesistuja soovitus väljendab enamuse seisukohta, mis selgitatakse välja vähemalt nende osaliste avalikult esitatud seisukohtade alusel, kes annavad riiklikku toetust õhusõidukite ekspordiks. Enamuse seisukoha puudumise korral esitab eesistuja soovituse ainult osaliste väljendatud seisukohtade alusel ja kirjeldab kirjalikult soovituse alust, sh sobimatuse korral nõuetelevastavuse kriteeriume, mida ei täidetud; |
| --- | --- | --- |

49.

a)

eesistuja esitab kirjaliku soovituse Kaplinna loendi muudatusettepaneku kohta. Eesistuja soovitus väljendab enamuse seisukohta, mis selgitatakse välja vähemalt nende osaliste avalikult esitatud seisukohtade alusel, kes annavad riiklikku toetust õhusõidukite ekspordiks. Enamuse seisukoha puudumise korral esitab eesistuja soovituse ainult osaliste väljendatud seisukohtade alusel ja kirjeldab kirjalikult soovituse alust, sh sobimatuse korral nõuetelevastavuse kriteeriume, mida ei täidetud;

| b) | eesistuja soovituses ei avalikustata mitte mingisugust teavet osaliste arvamuste ega seisukohade kohta, mida nad väljendasid käesoleva liite punktides 41–50 käsitletud tegevuse kontekstis, ja |
| --- | --- |

b)

eesistuja soovituses ei avalikustata mitte mingisugust teavet osaliste arvamuste ega seisukohade kohta, mida nad väljendasid käesoleva liite punktides 41–50 käsitletud tegevuse kontekstis, ja

| c) | osalised nõustuvad eesistuja soovitusega. |
| --- | --- |

c)

osalised nõustuvad eesistuja soovitusega.

| 50. | Kui käesoleva liite punkti 41 alusel esitatud ettepaneku järel on osalised või eesistuja otsustanud, et riik on Kaplinna loendisse lisamiseks sobimatu, võib osaline või mitteosaline esitada uue ettepaneku ja nõuda, et osalised kaaluksid riigi sobivust uuesti. Ettepanekut esitav osaline või mitteosaline käsitleb põhjuseid, millega põhjendati algset otsust sobimatuse kohta. Samuti hangib ettepaneku esitav osaline või mitteosaline ajakohastatud Kaplinna konventsiooni küsimustiku ja esitab selle. Sellise uue ettepaneku suhtes kohaldatakse käesoleva liite punktides 45–51 sätestatud korda. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kui kvalifitseeruvate riikide loendis tehakse muudatus käesoleva liite punktis 49 sätestatud menetluse alusel, saadab sekretariaat muudetud Kaplinna loendit sisaldava teate e-posti teel laiali viie tööpäeva jooksul alates muudatuse tegemisest. Muudetud Kaplinna loend jõustub selle teate kuupäeval. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Riigi Kaplinna loendisse lisamine, sealt kustutamine või sinna ennistamine pärast õhusõidukiga seotud väljamakset ei mõjuta garantiipreemiate alammäärasid, mis on sellise õhusõiduki kohta kehtestatud. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Käesoleva liite punktides 41–51 käsitletud menetluse kontekstis ei avalikusta osalised mitte mingisugust teavet väljendatud arvamuste või seisukohtade kohta. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Osalised jälgivad käesoleva liite punktide 41–53 rakendamist ja vaatavad selle läbi kord aastas või mis tahes osalise palvel. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Uute ja kasutatud õhusõidukite puhul kohaldatavate garantiipreemiate alammäärasid võib korrigeerida järgmiselt:






  a) | kohaldatavate garantiipreemiate alammäärade vähendamist viie baaspunkti (aastaste riskipreemiate kohta) või 0,29 % (ettemakse) võrra võib kohaldada riiklikult toetatavate tehingute korral tingimusliku kindlustuskaitse vormis; |
| --- | --- | --- |

55.

a)

kohaldatavate garantiipreemiate alammäärade vähendamist viie baaspunkti (aastaste riskipreemiate kohta) või 0,29 % (ettemakse) võrra võib kohaldada riiklikult toetatavate tehingute korral tingimusliku kindlustuskaitse vormis;

| b) | garantiipreemiate alammäärasid kohaldatakse kaetud põhisumma suhtes. |
| --- | --- |

b)

garantiipreemiate alammäärasid kohaldatakse kaetud põhisumma suhtes.

III.   VARAGA TAGAMATA TEHINGUD

| 56. | Ilma et see piiraks käesoleva liite punkti 19 alapunkti a sätete kohaldamist, võivad osalised varaga tagamata tehinguteks anda riiklikult toetatavat ekspordikrediiti, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | mitteriiklike tehingute korral:






  1) | riiklikku toetust saava ekspordilepingu maksimumväärtus on 15 miljonit USA dollarit; |
| --- | --- | --- | --- |

56.

a)

mitteriiklike tehingute korral:

1)

riiklikku toetust saava ekspordilepingu maksimumväärtus on 15 miljonit USA dollarit;

| 2) | pikim tagasimaksetähtaeg on 10 aastat; |
| --- | --- |

2)

pikim tagasimaksetähtaeg on 10 aastat;

| 3) | kolmandatel isikutel ei ole rahastatavas varas koormatist ja |
| --- | --- |

3)

kolmandatel isikutel ei ole rahastatavas varas koormatist ja

| 4) | I alajao kohaselt kehtestatud garantiipreemiate alammäärade suhtes kohaldatakse vähemalt 30 % lisamaksu; |
| --- | --- |

4)

I alajao kohaselt kehtestatud garantiipreemiate alammäärade suhtes kohaldatakse vähemalt 30 % lisamaksu;

| b) | sellise tehingu puhul, mis tehakse riigiga või mis on tagatud tühistamata ja tingimusteta riikliku tagatisega, kohaldatakse I alajao kohaselt kehtestatud garantiipreemiate alammäärade suhtes minimaalset lisamaksu kooskõlas allpool esitatud tabeliga 6.

  Tabel 6







  Riskikategooria | Lisamaks (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 |
| 2 | 0 |
| 3 | 0 |
| 4 | 10 |
| 5 | 15 |
| 6 | 15 |
| 7 | 25 |
| 8 | 25 |

b)

sellise tehingu puhul, mis tehakse riigiga või mis on tagatud tühistamata ja tingimusteta riikliku tagatisega, kohaldatakse I alajao kohaselt kehtestatud garantiipreemiate alammäärade suhtes minimaalset lisamaksu kooskõlas allpool esitatud tabeliga 6.

Tabel 6

Riskikategooria

Lisamaks (%)

1

0

2

0

3

0

4

10

5

15

6

15

7

25

8

25

| 57. | Käesoleva liite punktide 36–52 sätteid ei kohaldata riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suhtes, mida antakse käesoleva liite punkti 56 alusel. |
| --- | --- |

57.

3. jagu

Selliste kaupade ja teenuste garantiipreemiate alammäärad, mis ei ole seotud käesoleva sektorileppe 3. osas käsitletud kasutatud õhusõidukitega

| 58. | Riikliku toetuse andmisel selliste kaupade ja teenuste jaoks, mis ei ole seotud käesoleva sektorileppe 3. osas käsitletud kasutatud õhusõidukitega, kohaldatakse järgmisi garantiipreemiate alammäärasid:






  a) | varaga tagatud tehingute korral võrduvad garantiipreemiate alammäärad kooskõlas I alajaoga kindlaks määratud minimaalsete riskimarginaalidega ning täiemahulise garantii korral minimaalsete riskimarginaalidega, mis on teisendatud ettemakstavateks tasudeks teisendamisemudeli ja asjakohase tähtaja alusel; |
| --- | --- | --- |

58.

a)

varaga tagatud tehingute korral võrduvad garantiipreemiate alammäärad kooskõlas I alajaoga kindlaks määratud minimaalsete riskimarginaalidega ning täiemahulise garantii korral minimaalsete riskimarginaalidega, mis on teisendatud ettemakstavateks tasudeks teisendamisemudeli ja asjakohase tähtaja alusel;

| b) | varaga tagamata tehingute korral võrduvad garantiipreemiate alammäärad kooskõlas I alajaoga kindlaks määratud minimaalsete riskimarginaalidega, millele lisatakse 30 % suurune lisamaks, ning täiemahulise garantii korral minimaalsete riskimarginaalidega, mis on teisendatud ettemakstavateks tasudeks teisendamise mudeli ja asjakohase tähtaja alusel. |
| --- | --- |

b)

varaga tagamata tehingute korral võrduvad garantiipreemiate alammäärad kooskõlas I alajaoga kindlaks määratud minimaalsete riskimarginaalidega, millele lisatakse 30 % suurune lisamaks, ning täiemahulise garantii korral minimaalsete riskimarginaalidega, mis on teisendatud ettemakstavateks tasudeks teisendamise mudeli ja asjakohase tähtaja alusel.

| 59. | Käesoleva liite punktide 36–52 sätteid kohaldatakse riikliku toetuse suhtes, mis on ette nähtud kõnealuse sektorileppe artikli 20 punktidega a ja c hõlmatud varumootoritele, ning toetuse suhtes, mis on ette nähtud vastavalt kõnealuse sektorileppe punkti 21 alapunkti a alapunkti 1 esimesele taandele. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Käesoleva liite punkti 55 kohaldatakse riikliku toetuse andmisel kõikide kaupade ja teenuste jaoks peale käesoleva sektorileppe 3. osas käsitletud kasutatud õhusõidukite. |
| --- | --- |

60.

„1. LISA

KVALIFITSEERUMISDEKLARATSIOONID

| 1. | Käesoleva sektorileppe II liite 2. jao kohaldamisel ja kõikide muude sellele viitamiste kontekstis tähendab mõiste „kvalifitseerumisdeklaratsioonid“ seda, et Kaplinna konventsiooni osalisriik (edaspidi „osalisriik“):






  a) | on esitanud käesoleva lisa punktis 2 ettenähtud deklaratsioonid ega |
| --- | --- | --- |

1.

a)

on esitanud käesoleva lisa punktis 2 ettenähtud deklaratsioonid ega

| b) | ole esitanud käesoleva lisa punktiga 3 ettenähtud deklaratsioone. |
| --- | --- |

b)

ole esitanud käesoleva lisa punktiga 3 ettenähtud deklaratsioone.

| 2. | Käesoleva lisa punkti 1 alapunkti a tähenduses on deklaratsioonid järgmised:






  a) | maksejõuetus: osalisriik kinnitab, et kohaldab täies ulatuses õhusõidukite protokolli XI artikli varianti A igat liiki maksejõuetusmenetluste suhtes ja et XI artikli alapunkti 3 tähenduses on ooteaeg selle variandi puhul mitte üle 60 kalendripäeva; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

maksejõuetus: osalisriik kinnitab, et kohaldab täies ulatuses õhusõidukite protokolli XI artikli varianti A igat liiki maksejõuetusmenetluste suhtes ja et XI artikli alapunkti 3 tähenduses on ooteaeg selle variandi puhul mitte üle 60 kalendripäeva;

| b) | registrist kustutamine: osalisriik kinnitab, et kohaldab õhusõidukite protokolli XIII artiklit; |
| --- | --- |

b)

registrist kustutamine: osalisriik kinnitab, et kohaldab õhusõidukite protokolli XIII artiklit;

| c) | õiguse valik: osalisriik kinnitab, et kohaldab õhusõidukite protokolli VIII artiklit.
  Lisandub vähemalt üks alljärgnev deklaratsioon (kuigi mõlemad on soovitatavad); |
| --- | --- |

c)

õiguse valik: osalisriik kinnitab, et kohaldab õhusõidukite protokolli VIII artiklit.

Lisandub vähemalt üks alljärgnev deklaratsioon (kuigi mõlemad on soovitatavad);

| d) | abinõude võtmise meetod: osalisriik kinnitab konventsiooni artikli 54 lõike 2 alusel, et kõiki abinõusid, mida võlausaldaja saab kasutada konventsiooni mis tahes sätte alusel, mida ei ole sõnaselgelt väljendatud konventsiooni sätetes, milles nõutakse kohtu poole pöördumist, võib võtta kohtu loata (enne väljendit „kohtu loata“ on soovitatav (ent mitte nõutav) lisada tekst „kohtuvaidluseta ja“); |
| --- | --- |

d)

abinõude võtmise meetod: osalisriik kinnitab konventsiooni artikli 54 lõike 2 alusel, et kõiki abinõusid, mida võlausaldaja saab kasutada konventsiooni mis tahes sätte alusel, mida ei ole sõnaselgelt väljendatud konventsiooni sätetes, milles nõutakse kohtu poole pöördumist, võib võtta kohtu loata (enne väljendit „kohtu loata“ on soovitatav (ent mitte nõutav) lisada tekst „kohtuvaidluseta ja“);

| e) | õigeaegsed abinõud: osalisriik kinnitab, et kohaldab täies ulatuses õhusõidukite protokolli X artiklit (kuigi selle lõige 5 on soovitatav, ent mitte kohustuslik) ning et õhusõidukite protokolli X artikli lõikes 2 sätestatud ajavahemiku tähenduses kasutatav tööpäevade arv on:






  1) | konventsiooni artikli 13 lõike 1 punktides a, b ja c määratletud abinõude korral (eseme ja selle väärtuse säilitamine, eseme võtmine oma valdusse või oma kontrolli või järelevalve alla ning eseme kasutamise ja teisaldamise keelamine) mitte rohkem kui kümnele kalendripäevale vastav tööpäevade arv ning |
| --- | --- | --- |

e)

õigeaegsed abinõud: osalisriik kinnitab, et kohaldab täies ulatuses õhusõidukite protokolli X artiklit (kuigi selle lõige 5 on soovitatav, ent mitte kohustuslik) ning et õhusõidukite protokolli X artikli lõikes 2 sätestatud ajavahemiku tähenduses kasutatav tööpäevade arv on:

1)

konventsiooni artikli 13 lõike 1 punktides a, b ja c määratletud abinõude korral (eseme ja selle väärtuse säilitamine, eseme võtmine oma valdusse või oma kontrolli või järelevalve alla ning eseme kasutamise ja teisaldamise keelamine) mitte rohkem kui kümnele kalendripäevale vastav tööpäevade arv ning

| 2) | konventsiooni artikli 13 lõike 1 punktides d ja e määratletud abinõude korral (eseme liisimine või eseme ja sellest saadava tulu haldamine ning õhusõidukite seadmete müük ja sellest saadud tulu kasutamine) mitte rohkem kui 30 kalendripäevale vastav tööpäevade arv. |
| --- | --- |

2)

konventsiooni artikli 13 lõike 1 punktides d ja e määratletud abinõude korral (eseme liisimine või eseme ja sellest saadava tulu haldamine ning õhusõidukite seadmete müük ja sellest saadud tulu kasutamine) mitte rohkem kui 30 kalendripäevale vastav tööpäevade arv.

| 3. | Käesoleva lisa punkti 1 alapunktis b viidatud deklaratsioonid on järgmised:






  a) | abinõud enne nõude lõplikku kindlaksmääramist: osalisriik ei ole esitanud deklaratsiooni konventsiooni artikli 55 alusel, millega loobutakse konventsiooni artiklist 13 või artiklist 43, kuid tingimusel, et kui osalisriik esitas käesoleva lisa punkti 2 alapunktis d sätestatud deklaratsiooni, ei takista deklaratsiooni esitamine konventsiooni artikli 55 alusel Kaplinna konventsiooni soodustuse kohaldamist; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

abinõud enne nõude lõplikku kindlaksmääramist: osalisriik ei ole esitanud deklaratsiooni konventsiooni artikli 55 alusel, millega loobutakse konventsiooni artiklist 13 või artiklist 43, kuid tingimusel, et kui osalisriik esitas käesoleva lisa punkti 2 alapunktis d sätestatud deklaratsiooni, ei takista deklaratsiooni esitamine konventsiooni artikli 55 alusel Kaplinna konventsiooni soodustuse kohaldamist;

| b) | Rooma konventsioon: osalisriik ei ole esitanud deklaratsiooni õhusõidukite protokolli artikli XXXII alusel, millega loobutakse õhusõidukite protokolli XXIV artiklist, ning |
| --- | --- |

b)

Rooma konventsioon: osalisriik ei ole esitanud deklaratsiooni õhusõidukite protokolli artikli XXXII alusel, millega loobutakse õhusõidukite protokolli XXIV artiklist, ning

| c) | liisimisega seotud abinõu: osalisriik ei ole esitanud deklaratsiooni konventsiooni artikli 54 lõike 1 alusel, millega keelatakse abinõuna väljaliisimine. |
| --- | --- |

c)

liisimisega seotud abinõu: osalisriik ei ole esitanud deklaratsiooni konventsiooni artikli 54 lõike 1 alusel, millega keelatakse abinõuna väljaliisimine.

| 4. | Õhusõidukite protokolli XI artikliga seoses loetakse Euroopa Liidu liikmesriikide puhul käesoleva lisa punkti 2 alapunktis a sätestatud kvalifitseerumisdeklaratsioon käesoleva lisa tähenduses esitatuks, kui liikmesriigi õigust muudeti nii, et see väljendab õhusõidukite protokolli XI artikli kohase variandi A tingimusi (kuni 60 kalendripäeva pikkuse ooteajaga). Käesoleva lisa punkti 2 alapunktides c ja e sätestatud kvalifitseerumisdeklaratsioonid loetakse käesoleva sektorileppe tähenduses esitatuks, kui Euroopa Liidu või asjaomaste liikmesriikide õigused on sisuliselt sarnased käesoleva lisa punktides sätestatutele. Käesoleva lisa punkti 2 alapunkti c puhul on Euroopa Liidu õigusaktid (määrus (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta) loetud sisuliselt sarnaseks õhusõidukite protokolli VIII artikliga. |
| --- | --- |

4.

„2. LISA

KAPLINNA KONVENTSIOONI KÜSIMUSTIK

I.   ESIALGNE TEAVE

Esitage järgmine teave.

| 1. | Küsimustikku täitva õigusbüroo nimi ja täielik aadress. |
| --- | --- |

1.

Küsimustikku täitva õigusbüroo nimi ja täielik aadress.

| 2. | Õigusbüroo asjakohane kogemus, mis võib hõlmata kogemust seadusandluse ja põhiseadusalases tegevuses, kui need on seotud rahvusvaheliste lepingute rakendamisega riigis, ning konkreetseid kogemusi Kaplinna konventsiooniga seotud küsimustes, sh igasuguseid kogemusi, mis on seotud kas valitsusasutuste nõustamisega Kaplinna konventsiooni rakendamisel ja täitmise tagamisel või erasektori nõustamisega või võlausaldajate õiguste täitmise tagamisega Kaplinna loendisse lisamiseks esitatud riigis. |
| --- | --- |

2.

Õigusbüroo asjakohane kogemus, mis võib hõlmata kogemust seadusandluse ja põhiseadusalases tegevuses, kui need on seotud rahvusvaheliste lepingute rakendamisega riigis, ning konkreetseid kogemusi Kaplinna konventsiooniga seotud küsimustes, sh igasuguseid kogemusi, mis on seotud kas valitsusasutuste nõustamisega Kaplinna konventsiooni rakendamisel ja täitmise tagamisel või erasektori nõustamisega või võlausaldajate õiguste täitmise tagamisega Kaplinna loendisse lisamiseks esitatud riigis.

| 3. | Kas õigusbüroo on seotud või tal on kavas tegeleda tehingutega, mille puhul oleks kasulik garantiipreemiate alammäärade vähendamine juhul, kui esitatud riik lisatakse Kaplinna loendisse (25). |
| --- | --- |

3.

Kas õigusbüroo on seotud või tal on kavas tegeleda tehingutega, mille puhul oleks kasulik garantiipreemiate alammäärade vähendamine juhul, kui esitatud riik lisatakse Kaplinna loendisse (25).

| 4. | Käesoleva küsimustiku täitmise kuupäev. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva küsimustiku täitmise kuupäev.

II.   KÜSIMUSED

1.   
  Kvalifitseerumisdeklaratsioonid

| 1.1. | Kas riik (26) on esitanud kõik kvalifitseerumisdeklaratsioonid vastavalt tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi käsitleva sektorileppe (edaspidi „ASU“) II liite 1. lisas sätestatud nõuetele (eraldi käsitletuna „kvalifitseerumisdeklaratsioon“)? Eriti palume täpsustada, kas on esitatud üks deklaratsioon või mõlemad deklaratsioonid, mis hõlmavad abinõude võtmise meetodit [punkti 2 alapunkt d] ja õigeaegseid abinõusid [punkti 2 alapunkt e]. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Palun kirjeldage, kas ja mille poolest erinevad esitatud deklaratsioonid küsimuses 1.1 viidatud nõuetest. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Palun kinnitage, et riik ei ole esitanud ühtegi deklaratsiooni, mis on loetletud ASU II liite 1. lisa punktis 3. |
| --- | --- |

1.3.

2.   
  Ratifitseerimine

| 1.1. | Kas riik on ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud Kaplinna konventsiooni ja õhusõidukite protokolli (edaspidi „konventsioon“) või ühinenud nendega? Palun esitage ratifitseerimis- või ühinemiskuupäev ja kirjeldage lühidalt, kuidas riik konventsiooniga ühines või selle ratifitseeris. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kas konventsioonil ja esitatud kvalifitseerumisdeklaratsioonidel on õigusjõud kogu riigi territooriumil ilma ühegi täiendava seaduse või rakendusaktita või ühegi täiendava seaduse või määruse vastuvõtmiseta? |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kui jah, siis kirjeldage lühidalt protsessi, mis annab konventsioonile ja kvalifitseerumisdeklaratsioonidele õigusjõu. |
| --- | --- |

1.3.

3.   
  Siseriikliku ja kohaliku õiguse mõju

| 1.1. | Vajaduse korral kirjeldage rakendusakte ja määruseid, mis on seotud konventsiooni ja riigi iga esitatud kvalifitseerumisdeklaratsiooniga, ning loetlege need. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kas konventsioon ja esitatud kvalifitseerumisdeklaratsioonid on siseriiklikku õigusesse ülevõetuna (27) (edaspidi „konventsioon ja kvalifitseerumisdeklaratsioonid“) ülimuslikud või tähtsamad kui mis tahes nendega vastuolus olev siseriiklik seadus, määrus, kord, kohtupraktika või regulatiivmenetlus? Kui jah, siis kirjeldage, kuidas see toimub; (28) kui ei, siis esitage üksikasjad. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kas konventsiooni ja kvalifitseerumisdeklaratsioonide rakendamisel esineb lünki? Kui jah, siis palun kirjeldage (29). |
| --- | --- |

1.3.

4.   
  Kohtu- ja haldusotsused

| 1.1. | Palun kirjeldage kõiki asjaolusid, sh juriidilisi, regulatiivseid või haldustavasid, mille tõttu kohtud, ameti- või haldusasutused ei suuda konventsiooni ja kvalifitseerumisdeklaratsioone täielikult kehtestada ja nende täitmist tagada, (30) (31). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kas teile teadaolevalt on võlausaldaja võtnud konventsiooni alusel kohtulikke või halduslikke sunnimeetmeid? Kui jah, siis kirjeldage meetmeid ja näidake, kas neist oli kasu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kas teile teadaolevalt on kõnealuse riigi kohtud pärast ratifitseerimist/rakendamist keeldunud sundimast võlgnikku või garanti täitma oma laenukohustusi vastuolus konventsiooni ja kvalifitseerumisdeklaratsioonidega? |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kas teile on teada muid asjaolusid, mis võivad mõjutada seda, kas kohtud ja haldusasutused tegutsevad konventsioonile ja kvalifitseerumisdeklaratsioonidele vastavalt? Kui jah, siis täpsustage. |
| --- | --- |

1.4.

„III liide

Miinimumintressimäärad

Riikliku finantseerimistoetuse andmine ei korva ega hüvita osaliselt ega täielikult asjakohast garantiipreemia määra, mida võetakse tagasimaksmata jätmise riski katteks vastavalt II liite sätetele.

1.   MADALAIM UJUV INTRESSIMÄÄR

| a) | Madalaim ujuv intressimäär on valuuta asjakohane võrdlusintressimäär, mille on määranud valuuta võrdlusindeksi haldur (edaspidi „ujuv intressimäär“), (32) ja tagasimaksetähtaeg vastab riiklikult toetatava ekspordikrediidi intressimakse sagedusele, millele lisatakse käesoleva liite punkti 8 kohaselt arvutatud võrdlusmarginaal. |
| --- | --- |

a)

Madalaim ujuv intressimäär on valuuta asjakohane võrdlusintressimäär, mille on määranud valuuta võrdlusindeksi haldur (edaspidi „ujuv intressimäär“), (32) ja tagasimaksetähtaeg vastab riiklikult toetatava ekspordikrediidi intressimakse sagedusele, millele lisatakse käesoleva liite punkti 8 kohaselt arvutatud võrdlusmarginaal.

| b) | Ujuva intressimäära kehtestamise viis oleneb valitud tagasimakseprofiilist järgmiselt:






  1) | kui põhisumma tagasimaksmine ja intressi maksmine toimub koos võrdsete osamaksetena, kasutatakse asjakohast ujuvat intressimäära, mis kehtis kaks tööpäeva enne laenu väljavõtmise kuupäeva, vastavalt asjaomasele vääringule ja tagasimaksete sagedusele kogu maksegraafiku arvutamiseks nii, nagu oleks tegemist fikseeritud intressimääraga. Siis määratakse kindlaks nii põhisumma tagasimaksete graafik kui ka esimene intressimakse. Teine intressimakse ja järgmised intressimaksed arvutatakse kaks tööpäeva enne eelmist maksetähtaega kehtinud asjakohase ujuva intressimäära põhjal kogu algselt määratud põhisummajäägilt. |
| --- | --- | --- |

b)

Ujuva intressimäära kehtestamise viis oleneb valitud tagasimakseprofiilist järgmiselt:

1)

kui põhisumma tagasimaksmine ja intressi maksmine toimub koos võrdsete osamaksetena, kasutatakse asjakohast ujuvat intressimäära, mis kehtis kaks tööpäeva enne laenu väljavõtmise kuupäeva, vastavalt asjaomasele vääringule ja tagasimaksete sagedusele kogu maksegraafiku arvutamiseks nii, nagu oleks tegemist fikseeritud intressimääraga. Siis määratakse kindlaks nii põhisumma tagasimaksete graafik kui ka esimene intressimakse. Teine intressimakse ja järgmised intressimaksed arvutatakse kaks tööpäeva enne eelmist maksetähtaega kehtinud asjakohase ujuva intressimäära põhjal kogu algselt määratud põhisummajäägilt.

| 2) | Kui põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena, kasutatakse järgmise intressimakse arvutamiseks põhisumma jäägilt asjaomasele vääringule ja tagasimaksete sagedusele vastavat ujuvat intressimäära, mis kehtis kaks tööpäeva enne laenu väljavõtmise kuupäeva ja enne iga maksekuupäeva. |
| --- | --- |

2)

Kui põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena, kasutatakse järgmise intressimakse arvutamiseks põhisumma jäägilt asjaomasele vääringule ja tagasimaksete sagedusele vastavat ujuvat intressimäära, mis kehtis kaks tööpäeva enne laenu väljavõtmise kuupäeva ja enne iga maksekuupäeva.

| c) | Kui riiklikku finantseerimistoetust antakse ujuva intressimääraga laenudeks, võivad ostjad/laenuvõtjad vahetada ujuva intressimäära fikseeritud intressimäära vastu, kui on täidetud järgmised tingimused:






  1) | see võimalus piirdub ainult vahetustehingute intressimäärale üleminekuga; |
| --- | --- | --- |

c)

Kui riiklikku finantseerimistoetust antakse ujuva intressimääraga laenudeks, võivad ostjad/laenuvõtjad vahetada ujuva intressimäära fikseeritud intressimäära vastu, kui on täidetud järgmised tingimused:

1)

see võimalus piirdub ainult vahetustehingute intressimäärale üleminekuga;

| 2) | vahetamisvõimalust saab kasutada taotluse esitamisel ja ainult üks kord ning sellest tuleb teatada, viidates aruandlusvormile, mis saadeti algselt sekretariaadile vastavalt käesoleva sektorileppe punktile 24. |
| --- | --- |

2)

vahetamisvõimalust saab kasutada taotluse esitamisel ja ainult üks kord ning sellest tuleb teatada, viidates aruandlusvormile, mis saadeti algselt sekretariaadile vastavalt käesoleva sektorileppe punktile 24.

2.   FIKSEERITUD MIINIMUMINTRESSIMÄÄR

Fikseeritud miinimumintressimäär on kas:

| a) | vahetustehingu intressimäär, mis on seotud riiklikult toetatava ekspordikrediidi asjaomase vääringuga ja tagasimaksetähtajaga, mis on võrdne kahe lähima võimaliku aastase perioodi interpoleeritud intressimääraga laenu kaalutud keskmise tähtaja jooksul. Intressimäär kehtestatakse kaks tööpäeva enne igat laenu väljavõtmise kuupäeva,
  või |
| --- | --- |

a)

vahetustehingu intressimäär, mis on seotud riiklikult toetatava ekspordikrediidi asjaomase vääringuga ja tagasimaksetähtajaga, mis on võrdne kahe lähima võimaliku aastase perioodi interpoleeritud intressimääraga laenu kaalutud keskmise tähtaja jooksul. Intressimäär kehtestatakse kaks tööpäeva enne igat laenu väljavõtmise kuupäeva,

või

| b) | turuintressi viitemäär, mis on määratud käesoleva liite punktide 3–7 sätete alusel, |
| --- | --- |

b)

turuintressi viitemäär, mis on määratud käesoleva liite punktide 3–7 sätete alusel,

millele lisatakse mõlemal juhul võrdlusmarginaal, mis arvutatakse kooskõlas käesoleva liite punkti 8 alapunktiga f.

3.   TURUINTRESSI VIITEMÄÄRA ARVUTAMINE

| a) | Turuintressi viitemäär avaldatakse euro, Jaapani jeeni, Ühendkuningriigi naelsterlingi, USA dollari ja kuni huvitatud osalise taotluse esitamiseni mis tahes käesoleva sektorileppe punktis 9 sätestatud nõuetele vastava vääringu kohta ning selle arvutamiseks lisatakse 120 baaspunkti suurune kindel marginaal ühele järgmistest kolmest tootlusest (põhiintressimäärad):






  1) | kuni üheksa-aastase tagasimaksetähtaja puhul viieaastaste riigivõlakirjade tootlus; |
| --- | --- | --- |

a)

Turuintressi viitemäär avaldatakse euro, Jaapani jeeni, Ühendkuningriigi naelsterlingi, USA dollari ja kuni huvitatud osalise taotluse esitamiseni mis tahes käesoleva sektorileppe punktis 9 sätestatud nõuetele vastava vääringu kohta ning selle arvutamiseks lisatakse 120 baaspunkti suurune kindel marginaal ühele järgmistest kolmest tootlusest (põhiintressimäärad):

1)

kuni üheksa-aastase tagasimaksetähtaja puhul viieaastaste riigivõlakirjade tootlus;

| 2) | üle üheksa-aastase ja kuni 12aastase tagasimaksetähtaja puhul seitsmeaastaste riigivõlakirjade tootlus või |
| --- | --- |

2)

üle üheksa-aastase ja kuni 12aastase tagasimaksetähtaja puhul seitsmeaastaste riigivõlakirjade tootlus või

| 3) | üle 12aastase ja kuni 15aastase tagasimaksetähtaja puhul üheksa-aastaste riigivõlakirjade tootlus. |
| --- | --- |

3)

üle 12aastase ja kuni 15aastase tagasimaksetähtaja puhul üheksa-aastaste riigivõlakirjade tootlus.

| b) | Turuintressi viitemäär arvutatakse kord kuus eelmise kuu andmete alusel ja sellest teavitatakse sekretariaati hiljemalt viis päeva pärast iga kuu lõppu. Seejärel teavitab sekretariaat kohaldatavatest määradest viivitamata kõiki osalisi ja teeb need avalikkusele kättesaadavateks. Turuintressi viitemäär hakkab kehtima iga kuu 15. kuupäeval. |
| --- | --- |

b)

Turuintressi viitemäär arvutatakse kord kuus eelmise kuu andmete alusel ja sellest teavitatakse sekretariaati hiljemalt viis päeva pärast iga kuu lõppu. Seejärel teavitab sekretariaat kohaldatavatest määradest viivitamata kõiki osalisi ja teeb need avalikkusele kättesaadavateks. Turuintressi viitemäär hakkab kehtima iga kuu 15. kuupäeval.

| c) | Osaline või mitteosaline võib taotleda turuintressi viitemäära kindlaksmääramist mitteosalise vääringus. Huvitatud mitteosalisega konsulteerides võib osaline või sekretariaat kõnealuse mitteosalise nimel teha ettepaneku turuintressi viitemäära arvutamiseks selles vääringus, rakendades käesoleva lisa punktides 28–33 sätestatud ühisseisukoha menetlust. |
| --- | --- |

c)

Osaline või mitteosaline võib taotleda turuintressi viitemäära kindlaksmääramist mitteosalise vääringus. Huvitatud mitteosalisega konsulteerides võib osaline või sekretariaat kõnealuse mitteosalise nimel teha ettepaneku turuintressi viitemäära arvutamiseks selles vääringus, rakendades käesoleva lisa punktides 28–33 sätestatud ühisseisukoha menetlust.

4.   TURUINTRESSI VIITEMÄÄRA KEHTIVUS

| a) | Turuintressi viitemäära säilitamine: tehingu suhtes kohaldatavat turuintressi viitemäära ei säilitata kauem kui kuus kuud alates selle valimisest kuni krediidilepingu kuupäevani (ekspordilepingu kuupäev või sellele järgnev kohaldamiskuupäev). Kui krediidilepingut sellel ajavahemikul ei sõlmita ja turuintressi viitemäär määratakse uuesti veel kuueks kuuks, kehtestatakse uus turuintressi viitemäär uuesti määramise kuupäeval kehtinud viitemäära alusel. |
| --- | --- |

a)

Turuintressi viitemäära säilitamine: tehingu suhtes kohaldatavat turuintressi viitemäära ei säilitata kauem kui kuus kuud alates selle valimisest kuni krediidilepingu kuupäevani (ekspordilepingu kuupäev või sellele järgnev kohaldamiskuupäev). Kui krediidilepingut sellel ajavahemikul ei sõlmita ja turuintressi viitemäär määratakse uuesti veel kuueks kuuks, kehtestatakse uus turuintressi viitemäär uuesti määramise kuupäeval kehtinud viitemäära alusel.

| b) | Pärast krediidilepingu kuupäeva kohaldatakse turuintressi viitemäära laenu väljavõtmisperioodide suhtes, mis ei ületa kuut kuud. Laenu kuuekuulise väljavõtmisperioodi lõppedes kehtestatakse uus turuintressi viitemäär järgmiseks kuueks kuuks; uus turuintressi viitemäär on see viitemäär, mis kehtis järgmise kuuekuulise perioodi esimesel päeval, ning see ei tohi olla väiksem kui algselt valitud turuintressi viitemäär (toimingut korratakse iga järgneva kuuekuulise väljavõtmisperioodi puhul). |
| --- | --- |

b)

Pärast krediidilepingu kuupäeva kohaldatakse turuintressi viitemäära laenu väljavõtmisperioodide suhtes, mis ei ületa kuut kuud. Laenu kuuekuulise väljavõtmisperioodi lõppedes kehtestatakse uus turuintressi viitemäär järgmiseks kuueks kuuks; uus turuintressi viitemäär on see viitemäär, mis kehtis järgmise kuuekuulise perioodi esimesel päeval, ning see ei tohi olla väiksem kui algselt valitud turuintressi viitemäär (toimingut korratakse iga järgneva kuuekuulise väljavõtmisperioodi puhul).

5.   MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADE KOHALDAMINE

Krediidilepingu sätete raames ei ole laenuvõtjal lubatud laenuperioodi jooksul vahetada riiklikult toetatava ujuva intressimääraga finantseerimist eelnevalt valitud turuintressi viitemäärade alusel finantseerimise vastu ega vahetada eelnevalt valitud turuintressi viitemäära lühiajalise noteeritud turuintressimäära vastu ühelgi intressi maksmise kuupäeval.

6.   FIKSEERITUD INTRESSIMÄÄRAGA LAENUDE ENNETÄHTAEGNE TAGASIMAKSMINE

Fikseeritud intressimääraga laenu, nagu see on kindlaks määratud käesoleva liite punktis 2, või selle mis tahes osa vabatahtliku ennetähtaegse tagasimaksmise või krediidilepingu alusel kohaldatava turuintressi viitemäära ujuvaks intressimääraks või vahetustehingu intressimääraks muutmise korral hüvitab laenuvõtja riiklikku finantseerimistoetust andnud asutusele kõik kulud ja kahjud, mis sellega kaasnevad, sealhulgas valitsusasutuse kulud, mis on tingitud fikseeritud määraga raha sissevoolu selle osa asendamisega, mis katkes ennetähtaegse tagasimaksmise tõttu.

7.   INTRESSIMÄÄRADE VIIVITAMATA MUUTMINE

Kui turusuundumuste tõttu on vaja teatada mõne turuintressi viitemäära muutmisest kuu keskel, jõustub muudetud määr kümme tööpäeva pärast seda, kui teade muudatuse kohta on jõudnud sekretariaati.

8.   VÕRDLUSMARGINAAL

| a) | USA dollari võrdlusmarginaali kolme kuu ujuv intressimäär arvutatakse kord kuus kooskõlas alapunktiga b selliste andmete alusel, millest on sekretariaati teavitatud alapunkti c kohaselt, ja see jõustub iga kuu 15. kuupäeval. Sekretariaat teavitab arvutatud võrdlusmarginaalist kõiki osalisi ja teeb selle avalikult kättesaadavaks. |
| --- | --- |

a)

USA dollari võrdlusmarginaali kolme kuu ujuv intressimäär arvutatakse kord kuus kooskõlas alapunktiga b selliste andmete alusel, millest on sekretariaati teavitatud alapunkti c kohaselt, ja see jõustub iga kuu 15. kuupäeval. Sekretariaat teavitab arvutatud võrdlusmarginaalist kõiki osalisi ja teeb selle avalikult kättesaadavaks.

| b) | USA dollari võrdlusmarginaali kolme kuu ujuv intressimäär on intressimäär, mis võrdub järgmisi näitajaid ületavate marginaalide madalaima 50 % keskmisega: i) USA dollari kolme kuu ujuv intressimäär, mida arvestatakse ujuva intressimääraga tehingutelt, ja ii) USA dollari kolme kuu ujuv intressimäär, mida on interpoleeritud, vahetades fikseeritud intressimääraga antud laenu sellise ujuva intressimääraga laenu vastu, mis on võrdne fikseeritud intressimääraga tehingutelt või kapitaliturupõhistelt emissioonidelt arvestatava intressimääraga. Mõlemal juhul peavad asjaomaste osaliste esitatud igakuistes võrdlusmarginaali aruannetes esitatud marginaalid olema eespool alapunktis a sätestatud jõustumiskuupäevale eelnenud kolme täiskalendrikuu marginaalid. Tehingud/laenud, mida kasutatakse võrdlusmarginaali arvutamiseks, peavad vastama järgmistele tingimustele:






  1) | 100 % tingimusteta tagatisega USA dollarites vääringustatud tehingud ning |
| --- | --- | --- |

b)

USA dollari võrdlusmarginaali kolme kuu ujuv intressimäär on intressimäär, mis võrdub järgmisi näitajaid ületavate marginaalide madalaima 50 % keskmisega: i) USA dollari kolme kuu ujuv intressimäär, mida arvestatakse ujuva intressimääraga tehingutelt, ja ii) USA dollari kolme kuu ujuv intressimäär, mida on interpoleeritud, vahetades fikseeritud intressimääraga antud laenu sellise ujuva intressimääraga laenu vastu, mis on võrdne fikseeritud intressimääraga tehingutelt või kapitaliturupõhistelt emissioonidelt arvestatava intressimääraga. Mõlemal juhul peavad asjaomaste osaliste esitatud igakuistes võrdlusmarginaali aruannetes esitatud marginaalid olema eespool alapunktis a sätestatud jõustumiskuupäevale eelnenud kolme täiskalendrikuu marginaalid. Tehingud/laenud, mida kasutatakse võrdlusmarginaali arvutamiseks, peavad vastama järgmistele tingimustele:

1)

100 % tingimusteta tagatisega USA dollarites vääringustatud tehingud ning

| 2) | riiklik toetus, mida seoses õhusõidukitega anti väärtuses vähemalt 35 miljonit USA dollarit (või samaväärses summas mõnes muus nõuetele vastavas vääringus). |
| --- | --- |

2)

riiklik toetus, mida seoses õhusõidukitega anti väärtuses vähemalt 35 miljonit USA dollarit (või samaväärses summas mõnes muus nõuetele vastavas vääringus).

| c) | Osalised teatavad marginaali siis, kui see saab teatavaks, ja kõnealune marginaal jääb osalise võrdlusmarginaali aruandesse kolmeks täiskalendrikuuks. Mitme hindamisega üksiktehingute puhul ei ole järgnevaid hindamisi vaja kohandada tehingujärgsete teatega. |
| --- | --- |

c)

Osalised teatavad marginaali siis, kui see saab teatavaks, ja kõnealune marginaal jääb osalise võrdlusmarginaali aruandesse kolmeks täiskalendrikuuks. Mitme hindamisega üksiktehingute puhul ei ole järgnevaid hindamisi vaja kohandada tehingujärgsete teatega.

| d) | Osalised teatavad tehingutest selle kuupäeva seisuga, mil pikaajaline marginaal realiseeritakse. Panga volituse alusel tehtud tehingute (kaasa arvatud PEFCO) puhul on marginaali realiseerimise kuupäev kõige varasem võimalik järgmistest variantidest: i) lõpliku kulukohustuse võtmine osalise poolt, ii) kohustusejärgse marginaali kehtestamine, iii) laenu väljavõtmine ja iv) pikaajalise marginaali kehtestamine pärast laenu väljavõtmist. Kui sama panga volituse alusel võetakse laenu sama marginaali alusel välja mitu korda, esitatakse teade ainult esimese õhusõiduki kohta. Kapitaliturupõhiste emissioonidega finantseeritavate laenude puhul on marginaali realiseerimise kuupäev pikaajalise intressimäära kehtestamise kuupäev, mis on tavaliselt võlakirjade emiteerimise kuupäev. Kui sama võlakirja ja sama marginaali alusel võetakse laenu välja mitu korda, esitatakse teade ainult esimese õhusõiduki kohta. |
| --- | --- |

d)

Osalised teatavad tehingutest selle kuupäeva seisuga, mil pikaajaline marginaal realiseeritakse. Panga volituse alusel tehtud tehingute (kaasa arvatud PEFCO) puhul on marginaali realiseerimise kuupäev kõige varasem võimalik järgmistest variantidest: i) lõpliku kulukohustuse võtmine osalise poolt, ii) kohustusejärgse marginaali kehtestamine, iii) laenu väljavõtmine ja iv) pikaajalise marginaali kehtestamine pärast laenu väljavõtmist. Kui sama panga volituse alusel võetakse laenu sama marginaali alusel välja mitu korda, esitatakse teade ainult esimese õhusõiduki kohta. Kapitaliturupõhiste emissioonidega finantseeritavate laenude puhul on marginaali realiseerimise kuupäev pikaajalise intressimäära kehtestamise kuupäev, mis on tavaliselt võlakirjade emiteerimise kuupäev. Kui sama võlakirja ja sama marginaali alusel võetakse laenu välja mitu korda, esitatakse teade ainult esimese õhusõiduki kohta.

| e) | USA dollari võrdlusmarginaali kolme kuu ujuvat intressimäära kohaldatakse ujuva intressimääraga tehingu suhtes ja see määratakse kindlaks kõige varem lõpliku kulukohustuse võtmise ajal. |
| --- | --- |

e)

USA dollari võrdlusmarginaali kolme kuu ujuvat intressimäära kohaldatakse ujuva intressimääraga tehingu suhtes ja see määratakse kindlaks kõige varem lõpliku kulukohustuse võtmise ajal.

| f) | Fikseeritud intressimääraga tehingute puhul määratakse tehingutele kohaldatav võrdlusmarginaal kindlaks, vahetades USA dollari võrdlusmarginaali kolme kuu ujuva intressimäära samaväärseks intressivaheks, mis ületab kohaldatavat fikseeritud intressimäära, nagu see on kindlaks määratud vastavalt käesoleva liite punktile 2. Võrdlusmarginaal määratakse kindlaks kõige varem lõpliku kulukohustuse võtmise kuupäeval ja sätestatakse kõige varem sellel kuupäeval. |
| --- | --- |

f)

Fikseeritud intressimääraga tehingute puhul määratakse tehingutele kohaldatav võrdlusmarginaal kindlaks, vahetades USA dollari võrdlusmarginaali kolme kuu ujuva intressimäära samaväärseks intressivaheks, mis ületab kohaldatavat fikseeritud intressimäära, nagu see on kindlaks määratud vastavalt käesoleva liite punktile 2. Võrdlusmarginaal määratakse kindlaks kõige varem lõpliku kulukohustuse võtmise kuupäeval ja sätestatakse kõige varem sellel kuupäeval.

| g) | Osalised jälgivad võrdlusmarginaali ja vaatavad selle määramise korra läbi mõne osalise palvel. |
| --- | --- |

g)

Osalised jälgivad võrdlusmarginaali ja vaatavad selle määramise korra läbi mõne osalise palvel.

„IV liide

Aruandlusvorm

a)   
  Põhiteave

| 1. | Teavitav riik |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teatamise kuupäev |
| --- | --- |

2.

| 3. | Teate esitava asutuse/ameti nimi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Identifitseerimisnumber |
| --- | --- |

4.

b)   
  Ostja/laenuvõtja/garandi andmed

| 5. | Ostja nimi ja riik |
| --- | --- |

5.

| 6. | Laenuvõtja nimi ja riik |
| --- | --- |

6.

| 7. | Garandi nimi ja riik |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ostja/laenuvõtja/garandi staatus, näiteks riiklik, erapank, muu eraettevõte |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ostja/laenuvõtja/garandi riski liigitus |
| --- | --- |

9.

c)   
  Finantseerimistingimused

| 10. | Millises vormis riiklikku toetust antakse, näiteks täiemahuline garantii, riiklik finantseerimistoetus? |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kui antakse riiklikku finantseerimistoetust, siis kas see on otsekrediit/refinantseerimine või intressitoetus? |
| --- | --- |

11.

| 12. | Toetatava tehingu kirjeldus, sh tootja, õhusõiduki mudel ja number |
| --- | --- |

12.

| 13. | Lõpliku kulukohustuse kuupäev |
| --- | --- |

13.

| 14. | Krediidi vääring |
| --- | --- |

14.

| 15. | Krediidisumma kooskõlas järgmise skaalaga miljonites USA dollarites: |
| --- | --- |

15.

| Kategooria | Krediidisumma |
| --- | --- |
| I | 0–200 |
| II | 200–400 |
| III | 400–600 |
| IV | 600–900 |
| V | 900–1 200 |
| VI | 1 200 –1 500 |
| VII | 1 500 –2 000  (*1) |

Kategooria

Krediidisumma

I

0–200

II

200–400

III

400–600

IV

600–900

V

900–1 200

VI

1 200 –1 500

VII

1 500 –2 000  (*1)

| 16. | Riikliku toetuse osakaal |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tagasimaksetähtaeg |
| --- | --- |

17.

| 18. | Tagasimakseprofiil ja sagedus, sh vajaduse korral kaalutud keskmine laenutähtaeg |
| --- | --- |

18.

| 19. | Krediiditähtaja alguse ja põhisumma esimese tagasimakse vaheline aeg |
| --- | --- |

19.

| 20. | Intressimäärad:






  — | kohaldatavad miinimumintressimäärad |
| --- | --- | --- |

20.

—

kohaldatavad miinimumintressimäärad

| — | kohaldatav võrdlusmarginaal |
| --- | --- |

—

kohaldatav võrdlusmarginaal

| 21. | Kogu preemia, mida võetakse kas:






  — | ettemaksetena (protsent krediidisummast) või |
| --- | --- | --- |

21.

—

ettemaksetena (protsent krediidisummast) või

| — | riskimarginaalidena (kohaldatavat intressimäära ületavad baaspunktid aasta kohta). |
| --- | --- |

—

riskimarginaalidena (kohaldatavat intressimäära ületavad baaspunktid aasta kohta).

| — | Vajaduse korral tooge eraldi välja 15 % suurune lisamaks, mida kohaldatakse II liite punkti 20 alapunkti b alusel. |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral tooge eraldi välja 15 % suurune lisamaks, mida kohaldatakse II liite punkti 20 alapunkti b alusel.

| 22. | Otsekrediteerimise/-finantseerimise korral tasud, mida võetakse:






  — | lepingu-/tehingutasudena |
| --- | --- | --- |

22.

—

lepingu-/tehingutasudena

| — | kohustuse võtmise/garantiipreemia hoidmise tasuna |
| --- | --- |

—

kohustuse võtmise/garantiipreemia hoidmise tasuna

| — | haldustasuna |
| --- | --- |

—

haldustasuna

| 23. | Garantiipreemia hoidmise aeg |
| --- | --- |

23.

| 24. | Täiemahulise garantii korral garantiipreemia hoidmise tasud |
| --- | --- |

24.

| 25. | Tehingu struktureerimistingimused: riske maandavad vähendavad tegurid/kohaldatav garantiipreemia lisamaks |
| --- | --- |

25.

| 26. | Vajaduse korral märge Kaplinna konventsiooni mõju kohta kohaldatavale garantiipreemia määrale |
| --- | --- |

26.

„V liide

Mõistete loetelu

| Kõiki kulusid arvesse võttev samaväärsus | : | garantiipreemiamäärade, intressimäärakulude ja otsekrediteerimise korral otsekrediidi summalt protsendina võetud tasude nüüdispuhasväärtus on võrdne garantiipreemiate, intressimäärakulude ja täiemahulise garantii korral täiemahulise garantii alla kuuluvalt krediidisummalt protsendina võetud tasude summa nüüdispuhasväärtusega. |
| --- | --- | --- |
| Varaga tagatud | : | tehing, mis vastab II liite punkti 19 alapunktis a sätestatud tingimustele. |
| Ostja/laenuvõtja | : | hõlmab äriühinguid, nagu lennuettevõtjad ja liisinguandjad, ning riiklike asutusi (või kui tegemist on mõne muu asutusega, tehingu tagasimaksmise peamist allikat), kuid ei piirdu nendega. |
| Ostja hangitud seadmed | : | seadmed, mis hangib ostja ja mis paigaldatakse õhusõidukisse tootmise/uuendamise ajal kas kättetoimetamisel või enne seda tootja ostuakti alusel. |
| Kaplinna konventsioon | : | viitab liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsioonile ja selle juurde kuuluvale protokollile õhusõidukite seadmetele eriomaste küsimuste kohta. |
| Kohustus/nõusolek | : | mis tahes vormis avaldus, millega teatatakse abi saavale riigile, ostjale, laenuvõtjale, eksportijale või finantseerimisasutusele tahtest või kavatsusest anda riiklikku toetust, sh ka sobivust kinnitavad kirjad, reklaamkirjad. |
| Ühisseisukoht | : | osaliste kokkulepe teatava tehingu kohta või teatavate asjaolude puhul riikliku toetuse konkreetsete finantseerimistingimuste kohta. Selline ühisseisukoht asendab käesoleva sektorileppe asjakohaseid sätteid üksnes ühisseisukohas nimetatud tehingu või asjaolude puhul. |
| Tingimuslik kindlustuskaitse | : | riiklik toetus, mis kindlaks määratud riskide tõttu tekkinud maksejõuetuse korral tagab soodustatud isikule hüvitise pärast kindlaksmääratud ooteperioodi. Ooteperioodi ajal ei ole soodustatud isikul õigust osalise maksetele. Maksed tingimusliku kindlustuskaitse alusel sõltuvad alusdokumentide ja alustehingu kehtivusest ja nendega seotud eranditest. |
| Ümberehitamine | : | õhusõiduki tüübiprojekti ulatuslik muutmine selle ümberehitamisega eri liiki õhusõidukiks (kaasa arvatud reisilennuki ümberehitamine kustutuslennukiks, kaubalennukiks, pääste- või järelevalve õhusõidukiks või äriotstarbeliseks reaktiivlennukiks) mille suhtes kohaldatakse vastutava tsiviillennuameti sertifitseerimist. |
| Riigi laenuriskide liigitus | : | riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kehtiv riigi laenuriskide liigitus vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) veebisaidil avaldatud andmetele. |
| Reitinguagentuur | : | rahvusvaheliselt tunnustatud reitinguagentuur või muu osalistele vastuvõetav reitinguagentuur. |
| Mootorikomplekt | : | osade kogum, mis paigaldatakse töökindluse, vastupidavuse ja/või õhusõiduki jõudluse suurendamiseks tehnoloogia juurutamise abil. |
| Ekspordikrediit | : | kindlustus, garantii või finantseerimisleping, mis võimaldab eksporditud kaupade ja/või teenuste välismaisel ostjal maksmist teatavaks ajaks edasi lükata; ekspordikrediit võib olla ka tarnija krediit, mida eksportija pikendab, või ostja krediit, kui eksportija pank või muu finantseerimisasutus annab ostjale (või tema pangale) laenu. |
| Lõplik kulukohustus | : | lõplik kulukohustus tekkib siis, kui osaline nõustub kas vastastikuse kokkuleppe või ühepoolse akti alusel täpsete ja täielike finantseerimistingimustega. |
| Kindel leping | : | leping tootja ja sellise isiku vahel, kes võtab õhusõiduki või mootori vastu kui ostja, või müügi-tagasiliisimise lepingu korral liisinguvõtja vähemalt viieaastase liisingulepingu alusel, milles on sätestatud siduv kohustus (v.a sel ajal kasutamata optsioonid), mille täitmata jätmisega kaasneb õiguslik vastutus |
| Huvitatud osaline | : | osaline, kes i) annab riiklikku toetust õhusõidukite kerede või õhusõidukite mootorite jaoks, mis on täielikult või osaliselt toodetud tema territooriumil, ii) kellel on olemas oluline ärihuvi või kogemus asjaomase ostja/laenuvõtjaga seoses või iii) kellel tootja/eksportija on palunud anda riiklikku toetust kõnealusele ostjale/laenuvõtjale. |
| Intressitoetus | : | võib olla kokkulepe, mille on sõlminud ühelt poolt valitsus või tema nimel või tema eest tegutsev asutus ja teiselt poolt pangad või muud finantseerimisasutused, mis võimaldab finantseerida eksporti fikseeritud intressimääraga, mis on sama suur või suurem kui asjaomane fikseeritud miinimumintressimäär. |
| Ulatuslik modifitseerimine/uuendamine | : | reisi- või kaubalennuki ümberkujundamise või ajakohastamisega seotud tegevus. |
| Puhashind | : | eseme hind, mille kohta selle tootja või tarnija esitab arve, olles arvestanud kõiki hinnaalandeid või muid rahalisi krediite, millest on maha arvatud kõik muud krediidid või kontsessioonid, mis on esemega seotud või sellele õiglaselt assigneeritavad, nii nagu selle on vastavalt olukorrale esitanud siduvas esildises iga õhusõiduki ja mootori tootja – mootoritootja esildis on nõutav vaid siis, kui see on ostulepingu vormi alusel asjakohane – või teenuse osutaja, ning mida kinnitavad dokumendid, mida riikliku toetuse andja nõuab sellise puhashinna kinnitamiseks. Puhashind ei sisalda impordi- ega muid makse (näiteks käibemaks). |
| Uus õhusõiduk | : | vt käesoleva sektorileppe punkti 8 alapunkt a. |
| Varaga tagamata | : | tehing, mis ei vasta II liite punkti 19 alapunktis a sätestatud tingimustele. |
| Mitteriiklik tehing | : | tehing, mis ei vasta II liite punkti 57 alapunktis b sätestatud kirjeldusele. |
| Garantiipreemia hoidmise aeg | : | II liite punkti 36 alapunkti b kohane ajavahemik (kohased ajavahemikud), mille jooksul säilitatakse tehingule pakutud garantiipreemia ja kohustuslike riske maandavate vähendavate tegurite määra; see ei tohi ületada 18 kuud alates selle kehtestamise kuupäevast kuni viimase väljamakseni. |
| Garantiipreemiamäärade teisendamise mudel | : | osaliste vahel kokku lepitud ja neile kättesaadavaks tehtud mudel, mida käesoleva sektorileppe tähenduses kasutatakse selleks, et teisendada garantiipreemiate tehingutasusid riskimarginaalideks ja vastupidi, ning milles kasutatakse 4,6 % suurust intressi- ja diskontomäära; osalised vaatavad vastava määra korrapäraselt läbi. |
| Eelteade | : | teade, mis esitatakse enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette, kasutades selleks IV lisas esitatud aruandlusvormi. |
| Täiemahuline garantii | : | valitsuse poolt või nimel antav riiklik toetus üksnes ekspordikrediidi garantii või kindlustuse vormis, st mille juurde ei kuulu riiklik finantseerimistoetus. |
| Tagasimaksetähtaeg | : | ajavahemik, mis algab krediiditähtaja algusega ja lõpeb lepingujärgsel põhisumma lõppmakse kuupäeval. |
| Riiklik tehing | : | tehing, mis vastab II liite punkti 56 alapunktis b sätestatud kirjeldusele. |
| Krediiditähtaja algus | : | õhusõidukite, sh helikopterite, varumootorite ja varuosade müügi puhul algab krediiditähtaeg hiljemalt tegelikul päeval, mil ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse, või kaalutud keskmisel kuupäeval, mil ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse. Teenuste puhul ei või krediiditähtaeg alata hiljem kui arvete kliendile esitamise või kliendi poolt teenuse vastuvõtmise kuupäeval. |
| Vahetustehingu intressimäär | : | fikseeritud intressimäär, mis võrdub poolaasta intressimääraga, millega vahetatakse ujuva intressimääraga võlg fikseeritud intressimääraga võlaks (pakkumise pool), mille avaldab mõni sõltumatu turuindeksite koostaja, nagu Telerate, Bloomberg, Reuters, või samaväärne väärtus kell 11.00 New Yorgi aja järgi kaks tööpäeva enne laenu väljavõtmiskuupäeva. |
| Kaalutud keskmine tähtaeg | : | aeg, mis kulub krediidi põhisummast poole tagasimaksmiseks. See arvutatakse krediiditähtaja alguse ja põhisumma iga tagasimakse vahele jääva summaarse aja (aastates) väärtusena, mida on kaalutud igal tagasimaksekuupäeval tagasi makstud osaga põhisummast. |

Kõiki kulusid arvesse võttev samaväärsus

:

garantiipreemiamäärade, intressimäärakulude ja otsekrediteerimise korral otsekrediidi summalt protsendina võetud tasude nüüdispuhasväärtus on võrdne garantiipreemiate, intressimäärakulude ja täiemahulise garantii korral täiemahulise garantii alla kuuluvalt krediidisummalt protsendina võetud tasude summa nüüdispuhasväärtusega.

Varaga tagatud

:

tehing, mis vastab II liite punkti 19 alapunktis a sätestatud tingimustele.

Ostja/laenuvõtja

:

hõlmab äriühinguid, nagu lennuettevõtjad ja liisinguandjad, ning riiklike asutusi (või kui tegemist on mõne muu asutusega, tehingu tagasimaksmise peamist allikat), kuid ei piirdu nendega.

Ostja hangitud seadmed

:

seadmed, mis hangib ostja ja mis paigaldatakse õhusõidukisse tootmise/uuendamise ajal kas kättetoimetamisel või enne seda tootja ostuakti alusel.

Kaplinna konventsioon

:

viitab liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsioonile ja selle juurde kuuluvale protokollile õhusõidukite seadmetele eriomaste küsimuste kohta.

Kohustus/nõusolek

:

mis tahes vormis avaldus, millega teatatakse abi saavale riigile, ostjale, laenuvõtjale, eksportijale või finantseerimisasutusele tahtest või kavatsusest anda riiklikku toetust, sh ka sobivust kinnitavad kirjad, reklaamkirjad.

Ühisseisukoht

:

osaliste kokkulepe teatava tehingu kohta või teatavate asjaolude puhul riikliku toetuse konkreetsete finantseerimistingimuste kohta. Selline ühisseisukoht asendab käesoleva sektorileppe asjakohaseid sätteid üksnes ühisseisukohas nimetatud tehingu või asjaolude puhul.

Tingimuslik kindlustuskaitse

:

riiklik toetus, mis kindlaks määratud riskide tõttu tekkinud maksejõuetuse korral tagab soodustatud isikule hüvitise pärast kindlaksmääratud ooteperioodi. Ooteperioodi ajal ei ole soodustatud isikul õigust osalise maksetele. Maksed tingimusliku kindlustuskaitse alusel sõltuvad alusdokumentide ja alustehingu kehtivusest ja nendega seotud eranditest.

Ümberehitamine

:

õhusõiduki tüübiprojekti ulatuslik muutmine selle ümberehitamisega eri liiki õhusõidukiks (kaasa arvatud reisilennuki ümberehitamine kustutuslennukiks, kaubalennukiks, pääste- või järelevalve õhusõidukiks või äriotstarbeliseks reaktiivlennukiks) mille suhtes kohaldatakse vastutava tsiviillennuameti sertifitseerimist.

Riigi laenuriskide liigitus

:

riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kehtiv riigi laenuriskide liigitus vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) veebisaidil avaldatud andmetele.

Reitinguagentuur

:

rahvusvaheliselt tunnustatud reitinguagentuur või muu osalistele vastuvõetav reitinguagentuur.

Mootorikomplekt

:

osade kogum, mis paigaldatakse töökindluse, vastupidavuse ja/või õhusõiduki jõudluse suurendamiseks tehnoloogia juurutamise abil.

Ekspordikrediit

:

kindlustus, garantii või finantseerimisleping, mis võimaldab eksporditud kaupade ja/või teenuste välismaisel ostjal maksmist teatavaks ajaks edasi lükata; ekspordikrediit võib olla ka tarnija krediit, mida eksportija pikendab, või ostja krediit, kui eksportija pank või muu finantseerimisasutus annab ostjale (või tema pangale) laenu.

Lõplik kulukohustus

:

lõplik kulukohustus tekkib siis, kui osaline nõustub kas vastastikuse kokkuleppe või ühepoolse akti alusel täpsete ja täielike finantseerimistingimustega.

Kindel leping

:

leping tootja ja sellise isiku vahel, kes võtab õhusõiduki või mootori vastu kui ostja, või müügi-tagasiliisimise lepingu korral liisinguvõtja vähemalt viieaastase liisingulepingu alusel, milles on sätestatud siduv kohustus (v.a sel ajal kasutamata optsioonid), mille täitmata jätmisega kaasneb õiguslik vastutus

Huvitatud osaline

:

osaline, kes i) annab riiklikku toetust õhusõidukite kerede või õhusõidukite mootorite jaoks, mis on täielikult või osaliselt toodetud tema territooriumil, ii) kellel on olemas oluline ärihuvi või kogemus asjaomase ostja/laenuvõtjaga seoses või iii) kellel tootja/eksportija on palunud anda riiklikku toetust kõnealusele ostjale/laenuvõtjale.

Intressitoetus

:

võib olla kokkulepe, mille on sõlminud ühelt poolt valitsus või tema nimel või tema eest tegutsev asutus ja teiselt poolt pangad või muud finantseerimisasutused, mis võimaldab finantseerida eksporti fikseeritud intressimääraga, mis on sama suur või suurem kui asjaomane fikseeritud miinimumintressimäär.

Ulatuslik modifitseerimine/uuendamine

:

reisi- või kaubalennuki ümberkujundamise või ajakohastamisega seotud tegevus.

Puhashind

:

eseme hind, mille kohta selle tootja või tarnija esitab arve, olles arvestanud kõiki hinnaalandeid või muid rahalisi krediite, millest on maha arvatud kõik muud krediidid või kontsessioonid, mis on esemega seotud või sellele õiglaselt assigneeritavad, nii nagu selle on vastavalt olukorrale esitanud siduvas esildises iga õhusõiduki ja mootori tootja – mootoritootja esildis on nõutav vaid siis, kui see on ostulepingu vormi alusel asjakohane – või teenuse osutaja, ning mida kinnitavad dokumendid, mida riikliku toetuse andja nõuab sellise puhashinna kinnitamiseks. Puhashind ei sisalda impordi- ega muid makse (näiteks käibemaks).

Uus õhusõiduk

:

vt käesoleva sektorileppe punkti 8 alapunkt a.

Varaga tagamata

:

tehing, mis ei vasta II liite punkti 19 alapunktis a sätestatud tingimustele.

Mitteriiklik tehing

:

tehing, mis ei vasta II liite punkti 57 alapunktis b sätestatud kirjeldusele.

Garantiipreemia hoidmise aeg

:

II liite punkti 36 alapunkti b kohane ajavahemik (kohased ajavahemikud), mille jooksul säilitatakse tehingule pakutud garantiipreemia ja kohustuslike riske maandavate vähendavate tegurite määra; see ei tohi ületada 18 kuud alates selle kehtestamise kuupäevast kuni viimase väljamakseni.

Garantiipreemiamäärade teisendamise mudel

:

osaliste vahel kokku lepitud ja neile kättesaadavaks tehtud mudel, mida käesoleva sektorileppe tähenduses kasutatakse selleks, et teisendada garantiipreemiate tehingutasusid riskimarginaalideks ja vastupidi, ning milles kasutatakse 4,6 % suurust intressi- ja diskontomäära; osalised vaatavad vastava määra korrapäraselt läbi.

Eelteade

:

teade, mis esitatakse enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette, kasutades selleks IV lisas esitatud aruandlusvormi.

Täiemahuline garantii

:

valitsuse poolt või nimel antav riiklik toetus üksnes ekspordikrediidi garantii või kindlustuse vormis, st mille juurde ei kuulu riiklik finantseerimistoetus.

Tagasimaksetähtaeg

:

ajavahemik, mis algab krediiditähtaja algusega ja lõpeb lepingujärgsel põhisumma lõppmakse kuupäeval.

Riiklik tehing

:

tehing, mis vastab II liite punkti 56 alapunktis b sätestatud kirjeldusele.

Krediiditähtaja algus

:

õhusõidukite, sh helikopterite, varumootorite ja varuosade müügi puhul algab krediiditähtaeg hiljemalt tegelikul päeval, mil ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse, või kaalutud keskmisel kuupäeval, mil ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse. Teenuste puhul ei või krediiditähtaeg alata hiljem kui arvete kliendile esitamise või kliendi poolt teenuse vastuvõtmise kuupäeval.

Vahetustehingu intressimäär

:

fikseeritud intressimäär, mis võrdub poolaasta intressimääraga, millega vahetatakse ujuva intressimääraga võlg fikseeritud intressimääraga võlaks (pakkumise pool), mille avaldab mõni sõltumatu turuindeksite koostaja, nagu Telerate, Bloomberg, Reuters, või samaväärne väärtus kell 11.00 New Yorgi aja järgi kaks tööpäeva enne laenu väljavõtmiskuupäeva.

Kaalutud keskmine tähtaeg

:

aeg, mis kulub krediidi põhisummast poole tagasimaksmiseks. See arvutatakse krediiditähtaja alguse ja põhisumma iga tagasimakse vahele jääva summaarse aja (aastates) väärtusena, mida on kaalutud igal tagasimaksekuupäeval tagasi makstud osaga põhisummast.

„IV LISA

SEKTORILEPE TAASTUVATE ENERGIAALLIKATE, KLIIMAMUUTUSTE LEEVENDAMISE JA NENDEGA KOHANEMISE NING VEEPROJEKTIDE EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA

Käesoleva sektorileppe eesmärk on kehtestada asjakohased finantseerimistingimused projektidele valitud sektorites, mis on muu hulgas ka rahvusvaheliste algatuste raames selgitatud välja kui sektorid, mis aitavad olulisel määral kaasa kliimamuutuste leevendamisele, hõlmates nii taastuvate energiaallikate, kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise, energiatõhususe kui ka kliimamuutustega kohanemise projekte ning veeprojekte. Käesoleva sektorileppe osalised on nõus sellega, et kokkulepet täiendava sektorileppe finantseerimistingimusi kohaldatakse viisil, mis on kooskõlas kokkuleppe eesmärgiga.

I PEATÜKK

Sektorileppe kohaldamisala

1.   KOHALDAMISALA SEOSES PROJEKTIDEGA TAASTUVATE ENERGIAALLIKATE SEKTORITES, MIS ON TOETUSKÕLBLIKUD I LIITE KOHASELT

| a) | Käesolevas sektorileppes sätestatakse finantseerimistingimused, mida kohaldatakse sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes, mis on seotud sektorileppe I liites loetletud toetuskõlblike sektorite lepingutega:






  1) | täielike taastuvenergiajaamade või nende osade ekspordiks, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste jaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks; |
| --- | --- | --- |

a)

Käesolevas sektorileppes sätestatakse finantseerimistingimused, mida kohaldatakse sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes, mis on seotud sektorileppe I liites loetletud toetuskõlblike sektorite lepingutega:

1)

täielike taastuvenergiajaamade või nende osade ekspordiks, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja selliste jaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtuks;

| 2) | olemasolevate taastuvenergiajaamade moderniseerimiseks, kui jaama kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt määratava tagasimakseperioodi võrra. Kui see kriteerium on täitmata, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi. |
| --- | --- |

2)

olemasolevate taastuvenergiajaamade moderniseerimiseks, kui jaama kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt määratava tagasimakseperioodi võrra. Kui see kriteerium on täitmata, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi.

| b) | Käesolevat sektorilepet ei kohaldata selliste väljaspool energiajaama krundi piire asuvate objektide suhtes, mille eest vastutab tavaliselt ostja, täpsemalt veevarustus, mis ei ole energiatootmisjaamaga otseselt ühendatud; kulud, mis on seotud maaparanduse, teede, ehituslinnakute, elektriliinide ja jaotlatega, ning kulud, mis tulenevad ametlikust heakskiitmise korrast ostja riigis (nt krundikasutusluba, ehitusluba), välja arvatud:






  1) | juhul, kui jaotla ja energiajaama ostja on üks ja sama isik ning leping sõlmitakse seoses kõnealuse energia algse jaotlaga, ei tohi algse jaotla tingimused olla soodsamad kui taastuvenergiajaama tingimused, ning |
| --- | --- | --- |

b)

Käesolevat sektorilepet ei kohaldata selliste väljaspool energiajaama krundi piire asuvate objektide suhtes, mille eest vastutab tavaliselt ostja, täpsemalt veevarustus, mis ei ole energiatootmisjaamaga otseselt ühendatud; kulud, mis on seotud maaparanduse, teede, ehituslinnakute, elektriliinide ja jaotlatega, ning kulud, mis tulenevad ametlikust heakskiitmise korrast ostja riigis (nt krundikasutusluba, ehitusluba), välja arvatud:

1)

juhul, kui jaotla ja energiajaama ostja on üks ja sama isik ning leping sõlmitakse seoses kõnealuse energia algse jaotlaga, ei tohi algse jaotla tingimused olla soodsamad kui taastuvenergiajaama tingimused, ning

| 2) | tingimused, mida kohaldatakse alajaamade, transformaatorite ja vähemalt 60 kV pingega ülekandeliinide suhtes, mis asuvad väljaspool taastuvenergiajaama krundi piire, ei tohi olla soodsamad kui taastuvenergiajaama tingimused. |
| --- | --- |

2)

tingimused, mida kohaldatakse alajaamade, transformaatorite ja vähemalt 60 kV pingega ülekandeliinide suhtes, mis asuvad väljaspool taastuvenergiajaama krundi piire, ei tohi olla soodsamad kui taastuvenergiajaama tingimused.

2.   KOHALDAMISALA SEOSES PROJEKTIDEGA KLIIMAMUUTUSTE LEEVENDAMISE SEKTORITES, MIS ON TOETUSKÕLBLIKUD II LIITE KOHASELT

| a) | Käesolevas sektorileppes sätestatakse finantseerimistingimused, mida kohaldatakse sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes, mis on seotud sektorileppe II liites nimetatud sektorilepetega. Sektorite loendit ja vajaduse korral vastavaid tehnoloogiaga mitteseotud tulemuslikkuse kriteeriume, mida on kasutatud projekti toetuskõlblikkuse kindlakstegemiseks, võib aja möödudes muuta kooskõlas käesoleva sektorileppe punktis 10 esitatud läbivaatamist käsitlevate sätetega. |
| --- | --- |

a)

Käesolevas sektorileppes sätestatakse finantseerimistingimused, mida kohaldatakse sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes, mis on seotud sektorileppe II liites nimetatud sektorilepetega. Sektorite loendit ja vajaduse korral vastavaid tehnoloogiaga mitteseotud tulemuslikkuse kriteeriume, mida on kasutatud projekti toetuskõlblikkuse kindlakstegemiseks, võib aja möödudes muuta kooskõlas käesoleva sektorileppe punktis 10 esitatud läbivaatamist käsitlevate sätetega.

| b) | Sellised lepingud on seotud täielike projektide või nende osade ekspordiga, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja kindlakstehtava projekti ehitamiseks ja kasutuselevõtuks, järgmistel tingimusel:






  1) | projekti tulemusel peaks CO2 heide või CO2 ekvivalent olema väike või võrduma nulliga ja/või energiatõhusus suur; |
| --- | --- | --- |

b)

Sellised lepingud on seotud täielike projektide või nende osade ekspordiga, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja kindlakstehtava projekti ehitamiseks ja kasutuselevõtuks, järgmistel tingimusel:

1)

projekti tulemusel peaks CO2 heide või CO2 ekvivalent olema väike või võrduma nulliga ja/või energiatõhusus suur;

| 2) | projekt peaks olema kavandatud nii, et see vastaks vähemalt II liites sätestatud heitenormidele, ning |
| --- | --- |

2)

projekt peaks olema kavandatud nii, et see vastaks vähemalt II liites sätestatud heitenormidele, ning

| 3) | sätestatud tingimusi laiendatakse ainult projekti käigus ettetulevate konkreetsete finantsraskuste lahendamiseks ja need põhinevad iga projekti rahalistel vajadustel ning konkreetsetel turutingimustel. |
| --- | --- |

3)

sätestatud tingimusi laiendatakse ainult projekti käigus ettetulevate konkreetsete finantsraskuste lahendamiseks ja need põhinevad iga projekti rahalistel vajadustel ning konkreetsetel turutingimustel.

3.   KOHALDAMISALA SEOSES PROJEKTIDEGA KLIIMAMUUTUSTEGA KOHANEMISE SEKTORIS, MIS ON TOETUSKÕLBLIKUD III LIITE KOHASELT

| a) | Käesolevas sektorileppes sätestatakse finantseerimistingimused, mida kohaldatakse sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes, mis on seotud käesoleva sektorileppe III liite tingimustele vastavate projektide lepingutega. |
| --- | --- |

a)

Käesolevas sektorileppes sätestatakse finantseerimistingimused, mida kohaldatakse sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes, mis on seotud käesoleva sektorileppe III liite tingimustele vastavate projektide lepingutega.

| b) | Sellised lepingud on seotud täielike projektide või nende osade ekspordiga, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja kindlakstehtava projekti teostamiseks ja kasutuselevõtuks, järgmistel tingimusel:






  1) | III liites sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- | --- |

b)

Sellised lepingud on seotud täielike projektide või nende osade ekspordiga, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja kindlakstehtava projekti teostamiseks ja kasutuselevõtuks, järgmistel tingimusel:

1)

III liites sätestatud tingimused on täidetud;

| 2) | sätestatud tingimusi laiendatakse ainult projekti käigus ettetulevate konkreetsete finantsraskuste lahendamiseks ja need põhinevad iga projekti rahalistel vajadustel ning konkreetsetel turutingimustel. |
| --- | --- |

2)

sätestatud tingimusi laiendatakse ainult projekti käigus ettetulevate konkreetsete finantsraskuste lahendamiseks ja need põhinevad iga projekti rahalistel vajadustel ning konkreetsetel turutingimustel.

| c) | Käesolevat sektorilepet kohaldatakse olemasolevate projektide moderniseerimiseks, et võtta arvesse kohandamisvajadusi juhtudel, kui projekti kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt määratava tagasimakseperioodi võrra. Kui see kriteerium on täitmata, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi. |
| --- | --- |

c)

Käesolevat sektorilepet kohaldatakse olemasolevate projektide moderniseerimiseks, et võtta arvesse kohandamisvajadusi juhtudel, kui projekti kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt määratava tagasimakseperioodi võrra. Kui see kriteerium on täitmata, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi.

4.   KOHALDAMISALA VEEPROJEKTIDE PUHUL

Käesolevas sektorileppes sätestatakse finantseerimistingimused, mida kohaldatakse sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes, mis on seotud inimkasutuseks ettenähtud veevarustust ja reoveepuhastusrajatisi hõlmavate täielike projektide või nende osade ekspordilepingutega:

| a) | taristu omavalitsusüksuste, sh kodumajapidamiste ja väikeettevõtete varustamiseks joogiveega, st vee puhastamine joogivee saamiseks ja jaotusvõrk (sealhulgas lekketõrje); |
| --- | --- |

a)

taristu omavalitsusüksuste, sh kodumajapidamiste ja väikeettevõtete varustamiseks joogiveega, st vee puhastamine joogivee saamiseks ja jaotusvõrk (sealhulgas lekketõrje);

| b) | reovee kogumise ja käitlemise rajatised, st kodumajapidamiste ja tööstuse reovee ja kanalisatsioonijääkide kogumine ja käitlemine, sealhulgas kõnealuse tegevusega seotud protsessid vee korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ning sette käitlemiseks; |
| --- | --- |

b)

reovee kogumise ja käitlemise rajatised, st kodumajapidamiste ja tööstuse reovee ja kanalisatsioonijääkide kogumine ja käitlemine, sealhulgas kõnealuse tegevusega seotud protsessid vee korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ning sette käitlemiseks;

| c) | selliste rajatise moderniseerimine, kui jaama kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt määratava tagasimakseperioodi võrra. Kui see kriteerium on täitmata, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi. |
| --- | --- |

c)

selliste rajatise moderniseerimine, kui jaama kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt määratava tagasimakseperioodi võrra. Kui see kriteerium on täitmata, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi.

II PEATÜKK

Ekspordikrediite käsitlevad SÄTTED

5.   PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG

| a) | I liites loetletud sektorite ja käesoleva sektorileppe punktis 4 määratletud veeprojektidega seotud lepingute puhul on riiklikult toetatava ekspordikrediidi pikim tagasimaksetähtaeg 18 aastat. |
| --- | --- |

a)

I liites loetletud sektorite ja käesoleva sektorileppe punktis 4 määratletud veeprojektidega seotud lepingute puhul on riiklikult toetatava ekspordikrediidi pikim tagasimaksetähtaeg 18 aastat.

| b) | II liites loetletud projektiklassidega seotud lepingute puhul, mille väärtus on vähemalt 10 miljonit SDRi, on riiklikult toetatava ekspordikrediidi pikim tagasimaksetähtaeg sätestatud järgmiselt:






  1) | projektiklassi A lepingud: 18 aastat. |
| --- | --- | --- |

b)

II liites loetletud projektiklassidega seotud lepingute puhul, mille väärtus on vähemalt 10 miljonit SDRi, on riiklikult toetatava ekspordikrediidi pikim tagasimaksetähtaeg sätestatud järgmiselt:

1)

projektiklassi A lepingud: 18 aastat.

| 2) | projektiklasside B ja C lepingud: 15 aastat. |
| --- | --- |

2)

projektiklasside B ja C lepingud: 15 aastat.

| c) | II liites loetletud projektiklassidega seotud lepingute puhul, mille väärtus on alla 10 miljoni SDRi, on riiklikult toetatava ekspordikrediidi pikim tagasimaksetähtaeg sätestatud järgmiselt:






  1) | kokkuleppe punktis 11 määratletud I kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg viis aastat, kuid käesoleva sektorileppe punktis 7 sätestatud eelteatamise menetluse järgmisel on võimalik kokku leppida kuni kaheksa ja poole aasta pikkuses tähtajas; |
| --- | --- | --- |

c)

II liites loetletud projektiklassidega seotud lepingute puhul, mille väärtus on alla 10 miljoni SDRi, on riiklikult toetatava ekspordikrediidi pikim tagasimaksetähtaeg sätestatud järgmiselt:

1)

kokkuleppe punktis 11 määratletud I kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg viis aastat, kuid käesoleva sektorileppe punktis 7 sätestatud eelteatamise menetluse järgmisel on võimalik kokku leppida kuni kaheksa ja poole aasta pikkuses tähtajas;

| 2) | II kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kümme aastat. |
| --- | --- |

2)

II kategooria riikide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg kümme aastat.

| 3) | ilma et see piiraks eespool esitatud alapunktide 1 ja 2 kohaldamist, on kokkuleppe punktis 14 määratletud mitte-tuumaelektrijaamade puhul pikim tagasimaksetähtaeg 12 aastat. |
| --- | --- |

3)

ilma et see piiraks eespool esitatud alapunktide 1 ja 2 kohaldamist, on kokkuleppe punktis 14 määratletud mitte-tuumaelektrijaamade puhul pikim tagasimaksetähtaeg 12 aastat.

| d) | III liite kohaselt toetatavate projektidega seotud lepingute puhul, mille väärtus on vähemalt 10 miljonit SDRi, on riiklikult toetatava ekspordikrediidi pikim tagasimaksetähtaeg 15 aastat. |
| --- | --- |

d)

III liite kohaselt toetatavate projektidega seotud lepingute puhul, mille väärtus on vähemalt 10 miljonit SDRi, on riiklikult toetatava ekspordikrediidi pikim tagasimaksetähtaeg 15 aastat.

6.   PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE

| a) | Osalised kohaldavad põhisumma tagasimaksmise ja intressi maksmise suhtes allpool alapunktis 1 või 2 sätestatud korda:






  1) | põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena; |
| --- | --- | --- |

a)

Osalised kohaldavad põhisumma tagasimaksmise ja intressi maksmise suhtes allpool alapunktis 1 või 2 sätestatud korda:

1)

põhisumma makstakse tagasi võrdsete osamaksetena;

| 2) | põhisumma tagasimaksmine kombinatsioonis intressi maksmisega toimub võrdsete osamaksetena. |
| --- | --- |

2)

põhisumma tagasimaksmine kombinatsioonis intressi maksmisega toimub võrdsete osamaksetena.

| b) | Põhisumma makstakse tagasi ja intresse makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures põhisumma ja intressi esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. |
| --- | --- |

b)

Põhisumma makstakse tagasi ja intresse makstakse vähemalt iga kuue kuu järel, kusjuures põhisumma ja intressi esimene osamakse tuleb teha hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust.

| c) | Erakorralisel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul võib riiklikku toetust anda muudel tingimustel, kui on sätestatud eespool punktides a ja b. Kõnealuse toetuse andmist selgitatakse tasakaalustamatusega võlgnikule kättesaadavate rahaliste vahendite ajastuses ning võrdse, kord poolaastas toimuva tagasimaksmise graafiku alusel saadaoleva võlateeninduse profiiliga ning see peab vastama järgmistele kriteeriumidele:






  1) | ükski põhisumma üksik tagasimakse või põhisumma tagasimaksete jada kuuekuulise perioodi jooksul ei tohi ületada 25 % krediidi põhisummast; |
| --- | --- | --- |

c)

Erakorralisel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul võib riiklikku toetust anda muudel tingimustel, kui on sätestatud eespool punktides a ja b. Kõnealuse toetuse andmist selgitatakse tasakaalustamatusega võlgnikule kättesaadavate rahaliste vahendite ajastuses ning võrdse, kord poolaastas toimuva tagasimaksmise graafiku alusel saadaoleva võlateeninduse profiiliga ning see peab vastama järgmistele kriteeriumidele:

1)

ükski põhisumma üksik tagasimakse või põhisumma tagasimaksete jada kuuekuulise perioodi jooksul ei tohi ületada 25 % krediidi põhisummast;

| 2) | põhisumma tagasimaksmine toimub mitte harvem kui iga 12 kuu järel. Põhisumma esimene tagasimakse sooritatakse hiljemalt 18 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2 % krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 18 kuud pärast krediiditähtaja algust; |
| --- | --- |

2)

põhisumma tagasimaksmine toimub mitte harvem kui iga 12 kuu järel. Põhisumma esimene tagasimakse sooritatakse hiljemalt 18 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2 % krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 18 kuud pärast krediiditähtaja algust;

| 3) | intressi makstakse mitte harvem kui iga 12 kuu järel ja esimene intressimakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust; |
| --- | --- |

3)

intressi makstakse mitte harvem kui iga 12 kuu järel ja esimene intressimakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust;

| 4) | tagasimakseperioodi kaalutud keskmine kestus ei tohi olla pikem kui 60 % pikimast lubatavast tähtajast. |
| --- | --- |

4)

tagasimakseperioodi kaalutud keskmine kestus ei tohi olla pikem kui 60 % pikimast lubatavast tähtajast.

| d) | Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita. |
| --- | --- |

d)

Pärast krediiditähtaja algust tasumisele kuuluvat intressi ei kapitaliseerita.

III PEATÜKK

Menetlused

7.   EELTEATAMINE

| a) | Osaline, kes kavatseb anda toetust kooskõlas käesoleva sektorileppe sätetega, teatab sellest enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette kooskõlas:






  1) | kokkulepe punktiga 46, kui toetust laiendatakse vastavalt käesoleva sektorileppe punktile 1, 2 või 4; |
| --- | --- | --- |

a)

Osaline, kes kavatseb anda toetust kooskõlas käesoleva sektorileppe sätetega, teatab sellest enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette kooskõlas:

1)

kokkulepe punktiga 46, kui toetust laiendatakse vastavalt käesoleva sektorileppe punktile 1, 2 või 4;

| 2) | kokkulepe punktiga 45, kui toetust laiendatakse vastavalt käesoleva sektorileppe punktile 3. |
| --- | --- |

2)

kokkulepe punktiga 45, kui toetust laiendatakse vastavalt käesoleva sektorileppe punktile 3.

| b) | Käesoleva sektorileppe II liites loetletud projektiklassidesse kuuluvate projektide puhul sisaldab selline teade projekti põhjalikumat kirjeldust näitamaks, kuidas projekt vastab toetuse kriteeriumidele, mis on sätestatud käesoleva sektorileppe punkti 2 alapunktis b. |
| --- | --- |

b)

Käesoleva sektorileppe II liites loetletud projektiklassidesse kuuluvate projektide puhul sisaldab selline teade projekti põhjalikumat kirjeldust näitamaks, kuidas projekt vastab toetuse kriteeriumidele, mis on sätestatud käesoleva sektorileppe punkti 2 alapunktis b.

| c) | Kooskõlas käesoleva sektorileppe III liitega toetatavate projektide puhul sisaldab selline teade:






  1) | projekti põhjalikumat kirjeldust näitamaks, kuidas projekt vastab toetuse kriteeriumidele, mis on sätestatud käesoleva sektorileppe punkti 3 alapunktis b, ja |
| --- | --- | --- |

c)

Kooskõlas käesoleva sektorileppe III liitega toetatavate projektide puhul sisaldab selline teade:

1)

projekti põhjalikumat kirjeldust näitamaks, kuidas projekt vastab toetuse kriteeriumidele, mis on sätestatud käesoleva sektorileppe punkti 3 alapunktis b, ja

| 2) | juurdepääsu III liites nõutud sõltumatu kolmanda isiku poolt tehtud läbivaatamise tulemustele. |
| --- | --- |

2)

juurdepääsu III liites nõutud sõltumatu kolmanda isiku poolt tehtud läbivaatamise tulemustele.

| d) | Ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti a alapunkti 1 kohaldamist, kui teate saatnud osaline kavatseb anda toetust tagasimaksetähtajaga, mis on pikem kui 15 aastat ja/või kooskõlas käesoleva sektorileppe punkti 6 alapunktiga c, teatab ta sellest enne nõusoleku andmist kooskõlas kokkuleppe punktiga 45 vähemalt kümme kalendripäeva ette. |
| --- | --- |

d)

Ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti a alapunkti 1 kohaldamist, kui teate saatnud osaline kavatseb anda toetust tagasimaksetähtajaga, mis on pikem kui 15 aastat ja/või kooskõlas käesoleva sektorileppe punkti 6 alapunktiga c, teatab ta sellest enne nõusoleku andmist kooskõlas kokkuleppe punktiga 45 vähemalt kümme kalendripäeva ette.

| e) | Osaline teatab kõigile teistele osalistele oma lõplikust otsusest pärast arutelu, et hõlbustada saadud kogemuste läbivaatamist. |
| --- | --- |

e)

Osaline teatab kõigile teistele osalistele oma lõplikust otsusest pärast arutelu, et hõlbustada saadud kogemuste läbivaatamist.

IV PEATÜKK

Järelevalve ja läbivaatamine

8.   EDASINE TÖÖ

Osalised nõustuvad vaatama läbi järgmised küsimused:

| a) | tähtajaga korrigeeritud riskipreemia; |
| --- | --- |

a)

tähtajaga korrigeeritud riskipreemia;

| b) | tingimused vähesaastavatele/suure energiatõhususega fossiilkütuseid kasutavatele elektrijaamadele, sh süsinikdioksiidi kogumise, utiliseerimise ja säilitamise valmiduse määratlus; |
| --- | --- |

b)

tingimused vähesaastavatele/suure energiatõhususega fossiilkütuseid kasutavatele elektrijaamadele, sh süsinikdioksiidi kogumise, utiliseerimise ja säilitamise valmiduse määratlus;

| c) | netonullenergiahooned; |
| --- | --- |

c)

netonullenergiahooned;

| d) | kütuselemendiga seotud projektid. |
| --- | --- |

d)

kütuselemendiga seotud projektid.

9.   JÄRELEVALVE JA LÄBIVAATAMINE

| a) | Sekretariaat annab käesoleva sektorileppe rakendamisest aru kord aastas. |
| --- | --- |

a)

Sekretariaat annab käesoleva sektorileppe rakendamisest aru kord aastas.

| b) | Osalised vaatavad korrapäraselt ning hiljemalt 2020. aasta lõpuks läbi käesoleva sektorileppe kohaldamisala ja sätted. |
| --- | --- |

b)

Osalised vaatavad korrapäraselt ning hiljemalt 2020. aasta lõpuks läbi käesoleva sektorileppe kohaldamisala ja sätted.

| c) | Käesoleva sektorileppe II liide vaadatakse läbi korrapäraste ajavahemike järel, sh osalise taotluse korral, et hinnata, kas kõnealusesse liitesse tuleks lisada või sellest eemaldada mõni projektiklass ja/või -liik või kas tuleks muuta mõnd künnist. Ettepanekuid uute projektiklasside ja/või -liikide kohta toetatakse teabega selle kohta, kuidas sellisesse klassi/liiki kuuluvad projektid peaksid täitma punkti 2 alapunktis b sätestatud tingimusi, ja need järgivad käesoleva sektorileppe IV liites sätestatud metoodikat. |
| --- | --- |

c)

Käesoleva sektorileppe II liide vaadatakse läbi korrapäraste ajavahemike järel, sh osalise taotluse korral, et hinnata, kas kõnealusesse liitesse tuleks lisada või sellest eemaldada mõni projektiklass ja/või -liik või kas tuleks muuta mõnd künnist. Ettepanekuid uute projektiklasside ja/või -liikide kohta toetatakse teabega selle kohta, kuidas sellisesse klassi/liiki kuuluvad projektid peaksid täitma punkti 2 alapunktis b sätestatud tingimusi, ja need järgivad käesoleva sektorileppe IV liites sätestatud metoodikat.

| d) | Osalised vaatavad käesoleva sektorileppe III liite läbi 2020. aasta lõpuks, et hinnata kliimamuutustega kohanemise ja turutingimustega seotud rahvusvahelisi algatusi ning teavitamise protsessi tulemusena saadud kogemusi eesmärgiga määrata kindlaks, kas mõisteid ning projektidele kehtestatud kriteeriume ja tingimusi tuleks säilitada ja/või muuta. |
| --- | --- |

d)

Osalised vaatavad käesoleva sektorileppe III liite läbi 2020. aasta lõpuks, et hinnata kliimamuutustega kohanemise ja turutingimustega seotud rahvusvahelisi algatusi ning teavitamise protsessi tulemusena saadud kogemusi eesmärgiga määrata kindlaks, kas mõisteid ning projektidele kehtestatud kriteeriume ja tingimusi tuleks säilitada ja/või muuta.

| e) | Pärast 31. detsembrit 2027 kaotavad III liites sätestatud tingimused kehtivuse, kui osalised ei lepi kokku teisiti. |
| --- | --- |

e)

Pärast 31. detsembrit 2027 kaotavad III liites sätestatud tingimused kehtivuse, kui osalised ei lepi kokku teisiti.

„I liide

Taastuvate energiaallikate sektorid

Käesolevas sektorileppes sätestatud finantseerimistingimustele vastavad järgmised taastuvate energiaallikate sektorid tingimusel, et nende mõju käsitletakse kooskõlas OECD nõukogu 2012. aasta soovitusega keskkonda ja riiklikult toetatavaid ekspordikrediite käsitlevate ühiste lähenemisviiside ning keskkonnaalase ja sotsiaalse hoolsuskohustuse kohta (33) (mida on hiljem muutnud OECD ekspordikrediidi ja krediiditagatiste töörühma (ECG) liikmed ning mille on vastu võtnud OECD nõukogu):

| a) | tuuleenergia (34); |
| --- | --- |

a)

tuuleenergia (34);

| b) | geotermiline energia; |
| --- | --- |

b)

geotermiline energia;

| c) | tõusu ja mõõna energia; |
| --- | --- |

c)

tõusu ja mõõna energia;

| d) | lainete energia; |
| --- | --- |

d)

lainete energia;

| e) | osmootne energia; |
| --- | --- |

e)

osmootne energia;

| f) | fotogalvaaniline päikeseenergia; |
| --- | --- |

f)

fotogalvaaniline päikeseenergia;

| g) | päikese soojusenergia; |
| --- | --- |

g)

päikese soojusenergia;

| h) | ookeanide soojusenergia; |
| --- | --- |

h)

ookeanide soojusenergia;

| i) | bioenergia: kõik jätkusuutlikud prügilagaasil, reoveekäitlusrajatise gaasil, biogaasienergial või biomassist saadud kütusel põhinevad energiarajatised. Biomass – põllumajanduslikust tootmisest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsatööstusest ja sellega seotud tootmisest pärit toodete, jäätmete ja jääkide bioloogiliselt lagunev fraktsioon ning tööstus- ja olmejäätmete bioloogiliselt lagunev fraktsioon; |
| --- | --- |

i)

bioenergia: kõik jätkusuutlikud prügilagaasil, reoveekäitlusrajatise gaasil, biogaasienergial või biomassist saadud kütusel põhinevad energiarajatised. Biomass – põllumajanduslikust tootmisest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsatööstusest ja sellega seotud tootmisest pärit toodete, jäätmete ja jääkide bioloogiliselt lagunev fraktsioon ning tööstus- ja olmejäätmete bioloogiliselt lagunev fraktsioon;

| j) | hüdroenergia; |
| --- | --- |

j)

hüdroenergia;

| k) | energiatõhusus taastuvate energiaallikatega seotud projektides. |
| --- | --- |

k)

energiatõhusus taastuvate energiaallikatega seotud projektides.

„II liide

Kliimamuutusi leevendavad sektorid

| PROJEKTIKLASS | MÄÄRATLUS | PÕHJENDUS | KASUTATUD NORMID | TAGASIMAKSETÄHTAJAD |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektiklass A: süsinikdioksiidi kogumine, utiliseerimine ja säilitamine |
| 1. LIIK: fossiilkütust kasutavad elektrijaamad, kus kogutakse, utiliseeritakse ja säilitatakse süsinikdioksiidi | Protsess, mis hõlmab CO2 voo eraldamist heitest, mida toodavad fossiilkütust kasutavad tootmisallikad, selle transport kogumiskohale keskkonnaohutuks ja püsivaks CO2 geoloogiliseks säilitamiseks või kasutamiseks sisendi või lähteainena toodete või teenuste loomiseks. | Saavutada fossiilkütust kasutavate energiaallikate madal heitetase. | Mahukuses jõutakse tasemeni, mis on iga GWh kohta võrdne või väiksem kui 350 tonni (meetermõõdustikus) atmosfääri paisatud CO2
   (35).
  või
  kõikide projektide puhul kogumise ja säilitamise määrani, mis vähendaks jaama CO2 heidet vähemalt 65 %
  või
  kogumismäär peab olema vähemalt 85 % CO2 heitest, mis pärineb riikliku eksporditoetuse taotluses nimetatud seadmetest. See 85 % kehtib tavapäraste käitamistingimuste juures. | 18 aastat |
| Projektiklass A: süsinikdioksiidi kogumine, utiliseerimine ja säilitamine |
| 2. LIIK: süsinikdioksiidi kogumise, utiliseerimise ja säilitamise projektid ise | Protsess, mis hõlmab CO2 eraldamist tööstuslikest või energiatootmisallikatest, selle transport kogumiskohale keskkonnaohutuks ja püsivaks CO2 geoloogiliseks säilitamiseks või kasutamiseks sisendi või lähteainena toodete või teenuste loomiseks. | Vähendada olulisel määral CO2 heidet olemasolevatest allikatest. | Kõikide projektide puhul kogumise ja säilitamise määr, mis vähendaks tööstusest või energiatootmisest pärinevaid süsinikuheiteid vähemalt 65 %
  või
  kogumismäär peab olema vähemalt 85 % CO2 heitest, mis pärineb riikliku eksporditoetuse taotluses nimetatud seadmetest. See 85 % kehtib tavapäraste käitamistingimuste juures. | 18 aastat |

PROJEKTIKLASS

MÄÄRATLUS

PÕHJENDUS

KASUTATUD NORMID

TAGASIMAKSETÄHTAJAD

Projektiklass A: süsinikdioksiidi kogumine, utiliseerimine ja säilitamine

1. LIIK: fossiilkütust kasutavad elektrijaamad, kus kogutakse, utiliseeritakse ja säilitatakse süsinikdioksiidi

Protsess, mis hõlmab CO2 voo eraldamist heitest, mida toodavad fossiilkütust kasutavad tootmisallikad, selle transport kogumiskohale keskkonnaohutuks ja püsivaks CO2 geoloogiliseks säilitamiseks või kasutamiseks sisendi või lähteainena toodete või teenuste loomiseks.

Saavutada fossiilkütust kasutavate energiaallikate madal heitetase.

Mahukuses jõutakse tasemeni, mis on iga GWh kohta võrdne või väiksem kui 350 tonni (meetermõõdustikus) atmosfääri paisatud CO2
   (35).

või

kõikide projektide puhul kogumise ja säilitamise määrani, mis vähendaks jaama CO2 heidet vähemalt 65 %

või

kogumismäär peab olema vähemalt 85 % CO2 heitest, mis pärineb riikliku eksporditoetuse taotluses nimetatud seadmetest. See 85 % kehtib tavapäraste käitamistingimuste juures.

18 aastat

Projektiklass A: süsinikdioksiidi kogumine, utiliseerimine ja säilitamine

2. LIIK: süsinikdioksiidi kogumise, utiliseerimise ja säilitamise projektid ise

Protsess, mis hõlmab CO2 eraldamist tööstuslikest või energiatootmisallikatest, selle transport kogumiskohale keskkonnaohutuks ja püsivaks CO2 geoloogiliseks säilitamiseks või kasutamiseks sisendi või lähteainena toodete või teenuste loomiseks.

Vähendada olulisel määral CO2 heidet olemasolevatest allikatest.

Kõikide projektide puhul kogumise ja säilitamise määr, mis vähendaks tööstusest või energiatootmisest pärinevaid süsinikuheiteid vähemalt 65 %

või

kogumismäär peab olema vähemalt 85 % CO2 heitest, mis pärineb riikliku eksporditoetuse taotluses nimetatud seadmetest. See 85 % kehtib tavapäraste käitamistingimuste juures.

18 aastat

| PROJEKTIKLASS | MÄÄRATLUS | PÕHJENDUS | KASUTATUD NORMID | TAGASIMAKSETÄHTAJAD |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektiklass B: fossiilkütuse asendamine |
| 1. LIIK: jäätmeenergia | Üksus, mis on ette nähtud energia tootmiseks tahkete segajäätmete termilise töötlemise teel (sh gaasistamine). | Kompenseerida tavaenergia kasutamisest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet, vähendades edaspidi kasvuhoonegaase nagu metaan, mis muidu jäätmetest eralduks. | Aurutsükli korral katla (või aurugeneraatori) vähemalt 75 % energiamuundamise tõhusus alumise kütteväärtuse alusel (36).
  Gaasistamise korral gaasistaja tõhusus vähemalt 65 % alumisest kütteväärtusest (37). | 15 aastat |
| Projektiklass B: fossiilkütuse asendamine |
| 2. LIIK: hübriidelektrijaamad | Elektrijaam, mis toodab elektrienergiat nii taastuvast energiaallikast kui ka fossiilkütuseallikast. | Selleks et vastata jaama kasutatavusnõudele, on fossiilkütusest energia tootmise allikas nõutav sellel ajal, kui taastuvast energiaallikast ei saa energiat toota või sellest ei piisa. Fossiilkütuseallikas võimaldab kasutada hübriidelektrijaamas taastuvenergiat, millega saavutatakse standardse fossiilkütust kasutava jaamaga võrreldes märkimisväärne CO2 heite vähendamine. | 1. mudel:
  kaks eraldi tootmisallikat: üks taastuv energiaallikas ja üks fossiilkütuseallikas.
  Projekt tuleb kavandada nii, et vähemalt 50 % selle prognoositud aastasest energia kogutoodangust pärineb jaama taastuvast energiaallikast
  2. mudel:
  üks tootmisallikas, mis kasutab nii taastuvat energiaallikat kui ka fossiilkütust. Projekt tuleb kavandada nii, et vähemalt 75 % kasulikust toodetud energiast saadakse taastuvast allikast. | 15 aastat |

PROJEKTIKLASS

MÄÄRATLUS

PÕHJENDUS

KASUTATUD NORMID

TAGASIMAKSETÄHTAJAD

Projektiklass B: fossiilkütuse asendamine

1. LIIK: jäätmeenergia

Üksus, mis on ette nähtud energia tootmiseks tahkete segajäätmete termilise töötlemise teel (sh gaasistamine).

Kompenseerida tavaenergia kasutamisest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet, vähendades edaspidi kasvuhoonegaase nagu metaan, mis muidu jäätmetest eralduks.

Aurutsükli korral katla (või aurugeneraatori) vähemalt 75 % energiamuundamise tõhusus alumise kütteväärtuse alusel (36).

Gaasistamise korral gaasistaja tõhusus vähemalt 65 % alumisest kütteväärtusest (37).

15 aastat

Projektiklass B: fossiilkütuse asendamine

2. LIIK: hübriidelektrijaamad

Elektrijaam, mis toodab elektrienergiat nii taastuvast energiaallikast kui ka fossiilkütuseallikast.

Selleks et vastata jaama kasutatavusnõudele, on fossiilkütusest energia tootmise allikas nõutav sellel ajal, kui taastuvast energiaallikast ei saa energiat toota või sellest ei piisa. Fossiilkütuseallikas võimaldab kasutada hübriidelektrijaamas taastuvenergiat, millega saavutatakse standardse fossiilkütust kasutava jaamaga võrreldes märkimisväärne CO2 heite vähendamine.

1. mudel:

kaks eraldi tootmisallikat: üks taastuv energiaallikas ja üks fossiilkütuseallikas.

Projekt tuleb kavandada nii, et vähemalt 50 % selle prognoositud aastasest energia kogutoodangust pärineb jaama taastuvast energiaallikast

2. mudel:

üks tootmisallikas, mis kasutab nii taastuvat energiaallikat kui ka fossiilkütust. Projekt tuleb kavandada nii, et vähemalt 75 % kasulikust toodetud energiast saadakse taastuvast allikast.

15 aastat

| PROJEKTIKLASS | MÄÄRATLUS | PÕHJENDUS | KASUTATUD NORMID | TAGASIMAKSETÄHTAJAD |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektiklass C: energiatõhusus |
| 1. LIIK: soojuse ja elektri koostootmise projektid | Mitme energialiigi (elektri-, mehhaanilise ja soojusenergia) samaaegne tootmine ühes integreeritud süsteemis.
  Koostootmisjaama toodang hõlmab elektri- või mehhaanilist energiat ning soojusenergiat äriliseks, tööstuses ja/või elamumajanduses kasutamiseks. | Kuni kaks kolmandikku primaarenergiast, mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks tavapärastes soojusenergiajaamades, läheb soojusena kaduma. Seega võib soojuse ja elektri koostootmine olla tõhus võimalus kasvuhoonegaaside vähendamiseks. Soojuse ja elektri koostootmine on võimalik kõikide soojaseadmete ja kütustega (sh biomass ja päikesesoojus) alates mõnekilovatistest kuni 1 000 megavatiste aurukondensatsiooniga energiajaamadeni (38). | Üldine tõhusus vähemalt 75 % vähese kütteväärtuse alusel (39). | 15 aastat |
| Projektiklass C: energiatõhusus |
| 2. LIIK: kaugküte ja/või kaugjahutus | Jaotusvõrk soojusenergia viimiseks tootmisüksusest lõpptarbijani. | Kaugkütte tõhususe parandamine, ehitades suure soojustõhususega auru ja/või sooja vee torujuhtmestikke, vähendades torustike ja muundurite kadusid ja suurendades heitsoojuse kasutamise hulka.
  Kaugjahutus on kombineeritud tehnoloogia CO2 heite ja õhusaaste vähendamiseks ja energiajulgeoleku suurendamiseks, näiteks üksikute kliimaseadmete asendamise teel. | Kaugtorustike soojusjuhtivus peab olema alla 80 % asjaomasest Euroopa standardiga EN 253:2009 ettenähtud soojusjuhtivusest (vaadatakse läbi standardi ajakohastamise ajal). | 15 aastat |

PROJEKTIKLASS

MÄÄRATLUS

PÕHJENDUS

KASUTATUD NORMID

TAGASIMAKSETÄHTAJAD

Projektiklass C: energiatõhusus

1. LIIK: soojuse ja elektri koostootmise projektid

Mitme energialiigi (elektri-, mehhaanilise ja soojusenergia) samaaegne tootmine ühes integreeritud süsteemis.

Koostootmisjaama toodang hõlmab elektri- või mehhaanilist energiat ning soojusenergiat äriliseks, tööstuses ja/või elamumajanduses kasutamiseks.

Kuni kaks kolmandikku primaarenergiast, mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks tavapärastes soojusenergiajaamades, läheb soojusena kaduma. Seega võib soojuse ja elektri koostootmine olla tõhus võimalus kasvuhoonegaaside vähendamiseks. Soojuse ja elektri koostootmine on võimalik kõikide soojaseadmete ja kütustega (sh biomass ja päikesesoojus) alates mõnekilovatistest kuni 1 000 megavatiste aurukondensatsiooniga energiajaamadeni (38).

Üldine tõhusus vähemalt 75 % vähese kütteväärtuse alusel (39).

15 aastat

Projektiklass C: energiatõhusus

2. LIIK: kaugküte ja/või kaugjahutus

Jaotusvõrk soojusenergia viimiseks tootmisüksusest lõpptarbijani.

Kaugkütte tõhususe parandamine, ehitades suure soojustõhususega auru ja/või sooja vee torujuhtmestikke, vähendades torustike ja muundurite kadusid ja suurendades heitsoojuse kasutamise hulka.

Kaugjahutus on kombineeritud tehnoloogia CO2 heite ja õhusaaste vähendamiseks ja energiajulgeoleku suurendamiseks, näiteks üksikute kliimaseadmete asendamise teel.

Kaugtorustike soojusjuhtivus peab olema alla 80 % asjaomasest Euroopa standardiga EN 253:2009 ettenähtud soojusjuhtivusest (vaadatakse läbi standardi ajakohastamise ajal).

15 aastat

| PROJEKTIKLASS | MÄÄRATLUS | PÕHJENDUS | KASUTATUD NORMID | TAGASIMAKSETÄHTAJAD |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektiklass C: energiatõhusus |
| 3. LIIK: arukad võrgud | Integreeritud kõrgtehnoloogiliste elektrivõrkude parem suutlikkus dünaamiliselt jälgida ja kontrollida kõigi nende koosseisu kuuluvate tehniliste komponentide (nt elektritootmine, võrguhalduslahendused, kõrgepinge alalisvoolu konverterid ja süsteemid, paindlikud vahelduvvoolu ülekande süsteemid, elektri erisüsteemid, ülekandmine, jaotamine, salvestamine, arukate võrkude jõuelektroonika lahendused, tarbimise vähendamine, mõõtmine, hajutatud energiaallikad) sisendeid ja väljundeid.
  IKT vastavalt rahvusvaheliselt kokku lepitud standarditele, nagu NIST-SGIP ja ETSI-CEN-Cenelec. | Võrguettevõtjatel, ülekandesüsteemi halduritel ja jaotusvõrguettevõtjatel, võrgu kasutajatel, salvestite ja mõõtmissüsteemide käitajatel, teenuste ja rakenduste pakkujatel või elektribörsi platvormi haldajatel võimaldatakse rajada säästlikud, keskkonnasõbralikud, tasakaalustatud ja jätkusuutlikud elektrisüsteemid, millel on väiksemad ülekandekaod ja optimaalne varustuskvaliteet, kõrgem ohutustase ja stabiilsem vooluvõrk, mis kasutavad taastuvenergia vooluvõtuseadmeid ning mis on kulutõhusamad ja kindlamad. Selleks toetatakse tarnelepinguid, mis hõlmavad eelkõige uuenduslike tipptasemel tehnoloogiate ja teenuste eksporti. | Kohaldada tuleb standardeid 1, 2 (a või b) ja 3.






  1. | Vähemalt 20 % rahastamiskõlblike projektide kogukuludest peab olema ette nähtud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) rahastamiskõlblikuks ajakohastamiseks. |

PROJEKTIKLASS

MÄÄRATLUS

PÕHJENDUS

KASUTATUD NORMID

TAGASIMAKSETÄHTAJAD

Projektiklass C: energiatõhusus

3. LIIK: arukad võrgud

Integreeritud kõrgtehnoloogiliste elektrivõrkude parem suutlikkus dünaamiliselt jälgida ja kontrollida kõigi nende koosseisu kuuluvate tehniliste komponentide (nt elektritootmine, võrguhalduslahendused, kõrgepinge alalisvoolu konverterid ja süsteemid, paindlikud vahelduvvoolu ülekande süsteemid, elektri erisüsteemid, ülekandmine, jaotamine, salvestamine, arukate võrkude jõuelektroonika lahendused, tarbimise vähendamine, mõõtmine, hajutatud energiaallikad) sisendeid ja väljundeid.

IKT vastavalt rahvusvaheliselt kokku lepitud standarditele, nagu NIST-SGIP ja ETSI-CEN-Cenelec.

Võrguettevõtjatel, ülekandesüsteemi halduritel ja jaotusvõrguettevõtjatel, võrgu kasutajatel, salvestite ja mõõtmissüsteemide käitajatel, teenuste ja rakenduste pakkujatel või elektribörsi platvormi haldajatel võimaldatakse rajada säästlikud, keskkonnasõbralikud, tasakaalustatud ja jätkusuutlikud elektrisüsteemid, millel on väiksemad ülekandekaod ja optimaalne varustuskvaliteet, kõrgem ohutustase ja stabiilsem vooluvõrk, mis kasutavad taastuvenergia vooluvõtuseadmeid ning mis on kulutõhusamad ja kindlamad. Selleks toetatakse tarnelepinguid, mis hõlmavad eelkõige uuenduslike tipptasemel tehnoloogiate ja teenuste eksporti.

Kohaldada tuleb standardeid 1, 2 (a või b) ja 3.

1.

Vähemalt 20 % rahastamiskõlblike projektide kogukuludest peab olema ette nähtud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) rahastamiskõlblikuks ajakohastamiseks.

| 2a. | Rahastamiskõlblikele projektidele esitatavad miinimumnõuded on fossiilkütuste põletamisest tuleneva CO2 heite vähendamine hinnanguliselt vähemalt 10 % või |
| --- | --- |

2a.

Rahastamiskõlblikele projektidele esitatavad miinimumnõuded on fossiilkütuste põletamisest tuleneva CO2 heite vähendamine hinnanguliselt vähemalt 10 % või

| 2b. | CO2 heite märkimisväärne tõendatud vähenemine tuleneb ühest järgmisest:






  — | aruka võrgu rakenduse või projekti raames käitatava elektrivõrgu energiakadude vähendamine vähemalt 5 % või |
| --- | --- | --- |

2b.

CO2 heite märkimisväärne tõendatud vähenemine tuleneb ühest järgmisest:

—

aruka võrgu rakenduse või projekti raames käitatava elektrivõrgu energiakadude vähendamine vähemalt 5 % või

| — | aruka võrgu rakenduse või projekti raames käitatavas võrgus elektri kogutarbimise vähendamine vähemalt 5 % või |
| --- | --- |

—

aruka võrgu rakenduse või projekti raames käitatavas võrgus elektri kogutarbimise vähendamine vähemalt 5 % või

| — | taastuvenergia, sealhulgas madalamal pingetasemel toodetava taastuvenergia vahelduv võrkujuhtimine vähemalt 10 % ulatuses võrku juhitavast koguenergiast, juhul kui kasutatakse aruka võrgu tehnoloogiat. |
| --- | --- |

—

taastuvenergia, sealhulgas madalamal pingetasemel toodetava taastuvenergia vahelduv võrkujuhtimine vähemalt 10 % ulatuses võrku juhitavast koguenergiast, juhul kui kasutatakse aruka võrgu tehnoloogiat.

| 3. | Enne tegevusloa andmist vaatab sõltumatu, kvalifitseeritud kolmas isik projekti üle ja koostab aruande, milles kirjeldatakse kavandatavat aruka võrgu rakendust või projekti, ning kontrollib, kas projekt või rakendus vastab standarditele 1 ja 2 (a või b). Standardit 2b kasutavate projektide puhul lisatakse aruandele projektist tulenev hinnanguline CO2 heite vähenemine. Kõnealune aruanne edastatakse osalistele enne mis tahes finantstoetusele loa andmist ning loa andmine sõltub sellest, kas aruandes kinnitatakse, et standardeid 1 ja 2 (a või b) järgitakse kavandatava arukate võrkude projekti või rakenduse puhul.
  Standardeid mõõdetakse, võrreldes hinnangulisi heitkoguseid või energiakasutust võrgu kasutusalal, kui kavandatavad aruka võrgu tehnoloogialahendused kasutusele võetakse, heitkoguste või energiakasutusega samas piirkonnas, kui aruka võrgu tehnoloogiat ei ole kasutusele võetud. |
| --- | --- |

3.

Enne tegevusloa andmist vaatab sõltumatu, kvalifitseeritud kolmas isik projekti üle ja koostab aruande, milles kirjeldatakse kavandatavat aruka võrgu rakendust või projekti, ning kontrollib, kas projekt või rakendus vastab standarditele 1 ja 2 (a või b). Standardit 2b kasutavate projektide puhul lisatakse aruandele projektist tulenev hinnanguline CO2 heite vähenemine. Kõnealune aruanne edastatakse osalistele enne mis tahes finantstoetusele loa andmist ning loa andmine sõltub sellest, kas aruandes kinnitatakse, et standardeid 1 ja 2 (a või b) järgitakse kavandatava arukate võrkude projekti või rakenduse puhul.

Standardeid mõõdetakse, võrreldes hinnangulisi heitkoguseid või energiakasutust võrgu kasutusalal, kui kavandatavad aruka võrgu tehnoloogialahendused kasutusele võetakse, heitkoguste või energiakasutusega samas piirkonnas, kui aruka võrgu tehnoloogiat ei ole kasutusele võetud.

15 aastat

„III liide

Nõuetele vastavuse kriteeriumid kliimamuutustega kohanemise projektide puhul

Projekt vastab käesolevas sektorileppes sätestatud finantseerimistingimustele, kui:

| a) | kliimamuutustega kohanemine on projekti põhieesmärk, mida kirjeldatakse ja selgitatakse projektiplaanis ja projekti dokumentatsioonis selgesõnaliselt kui projekti ülesehituse seisukohast põhilist elementi; |
| --- | --- |

a)

kliimamuutustega kohanemine on projekti põhieesmärk, mida kirjeldatakse ja selgitatakse projektiplaanis ja projekti dokumentatsioonis selgesõnaliselt kui projekti ülesehituse seisukohast põhilist elementi;

| b) | projektitaotlus sisaldab kliimamuutustega seonduvate spetsiifiliste ja asjaomaste ohtude ja haavatavuse analüüsi ja kindlaksmääramist ning teavet, kuidas pakutud meetmed või tehnoloogialahendused neid ohte või selliseid haavatavusprobleeme otseselt lahendavad; |
| --- | --- |

b)

projektitaotlus sisaldab kliimamuutustega seonduvate spetsiifiliste ja asjaomaste ohtude ja haavatavuse analüüsi ja kindlaksmääramist ning teavet, kuidas pakutud meetmed või tehnoloogialahendused neid ohte või selliseid haavatavusprobleeme otseselt lahendavad;

| c) | sõltumatu kolmas isik vaatab projekti läbi kas eraldi või lahutamatu osana projektiplaanist ning läbivaatamise tulemused tehakse avalikuks näiteks riikliku asutuse veebisaidil. Läbivaatamises hinnatakse kliimamuutustega seonduvaid spetsiifilisi ja asjaomaseid ohtusid ja haavatavusprobleeme ja seda, kuidas projektis välja pakutud meetmed nendega otseselt tegelevad; |
| --- | --- |

c)

sõltumatu kolmas isik vaatab projekti läbi kas eraldi või lahutamatu osana projektiplaanist ning läbivaatamise tulemused tehakse avalikuks näiteks riikliku asutuse veebisaidil. Läbivaatamises hinnatakse kliimamuutustega seonduvaid spetsiifilisi ja asjaomaseid ohtusid ja haavatavusprobleeme ja seda, kuidas projektis välja pakutud meetmed nendega otseselt tegelevad;

| d) | projekti kasulik eluiga ületab 15 aastat. |
| --- | --- |

d)

projekti kasulik eluiga ületab 15 aastat.

„IV liide

Käesoleva sektorileppe punktis 2 käsitletud sektorite rahastamiskõlblikkuse kindlaksmääramiseks kasutatav metoodika

Kui osalised teevad ettepaneku projektiklassi või -liigi lisamiseks käesoleva sektorileppe II liitesse, esitavad nad sellise projektiklassi või -liigi üksikasjaliku kirjelduse ja teabe selle kohta, kuidas sellised projektid täidavad käesoleva sektorileppe punkti 2 alapunktis b sätestatud tingimusi; selline teave hõlmab järgmist:

| a) | hinnang projektiklassi või -liigi otsese panuse kohta kliimamuutuste leevendamisse, sh sektori tulemuste võrdlus, mille aluseks on mõõdetavad andmed CO2 heite või CO2 ekvivalendi ja/või suure energiatõhususe kohta, ning tavapärased ja kasutuses olevad uued tehnoloogilised lähenemisviisid; selline võrdlus peab alati põhinema kvantitatiivsetel näitajatel, nagu heite vähenemine ühe tooteühiku kohta; |
| --- | --- |

a)

hinnang projektiklassi või -liigi otsese panuse kohta kliimamuutuste leevendamisse, sh sektori tulemuste võrdlus, mille aluseks on mõõdetavad andmed CO2 heite või CO2 ekvivalendi ja/või suure energiatõhususe kohta, ning tavapärased ja kasutuses olevad uued tehnoloogilised lähenemisviisid; selline võrdlus peab alati põhinema kvantitatiivsetel näitajatel, nagu heite vähenemine ühe tooteühiku kohta;

| b) | esitatud sektori projektiklassi või -liigi tehniliste ja heitenormide kirjeldus, sh teave kõikide asjakohaste olemasolevate parimate võimalike tehnikate kohta; vajaduse korral selgitatakse kirjelduses, kuidas tehnoloogia täiendab olemasolevat parimat võimalikku tehnikat; |
| --- | --- |

b)

esitatud sektori projektiklassi või -liigi tehniliste ja heitenormide kirjeldus, sh teave kõikide asjakohaste olemasolevate parimate võimalike tehnikate kohta; vajaduse korral selgitatakse kirjelduses, kuidas tehnoloogia täiendab olemasolevat parimat võimalikku tehnikat;

| c) | esitatud projektiklassi või -liigi rahaliste takistuste kirjeldus, sh kõik finantsvajadused ja turutingimused ning selliste käesoleva sektorileppe sätete väljatoomine, mille alusel oleks selliseid projekte võimalik teostada. |
| --- | --- |

c)

esitatud projektiklassi või -liigi rahaliste takistuste kirjeldus, sh kõik finantsvajadused ja turutingimused ning selliste käesoleva sektorileppe sätete väljatoomine, mille alusel oleks selliseid projekte võimalik teostada.

„V liide

Mõistete loetelu

| Võrgu kasutusala | – | süsteem, mis ühendab energia pakkujaid ja tarbijaid ülekande- ja jaotusliinide kaudu, mida käitavad üks või mitu kontrollkeskust. |
| --- | --- | --- |
| Parim võimalik tehnika | – | ELi direktiivi 96/61/EÜ (artikli 2 punkti 11) määratluse kohaselt on parim võimalik tehnika kõige tõhusam ja arenenum tegevus ja selle rakendusviisid, mis näitab teatava tehnika praktilist sobivust heite piirväärtuste aluse määramise põhimõtte loomiseks, et vältida või kui see ei ole võimalik, üldiselt vähendada heidet ja selle mõju keskkonnale tervikuna:






  a) | tehnika – kasutatud tehnoloogia ning käitise projekteerimise, ehitamise, hooldamise, käitamise ja tegevuse lõpetamise viis; |

Võrgu kasutusala

–

süsteem, mis ühendab energia pakkujaid ja tarbijaid ülekande- ja jaotusliinide kaudu, mida käitavad üks või mitu kontrollkeskust.

Parim võimalik tehnika

–

ELi direktiivi 96/61/EÜ (artikli 2 punkti 11) määratluse kohaselt on parim võimalik tehnika kõige tõhusam ja arenenum tegevus ja selle rakendusviisid, mis näitab teatava tehnika praktilist sobivust heite piirväärtuste aluse määramise põhimõtte loomiseks, et vältida või kui see ei ole võimalik, üldiselt vähendada heidet ja selle mõju keskkonnale tervikuna:

a)

tehnika – kasutatud tehnoloogia ning käitise projekteerimise, ehitamise, hooldamise, käitamise ja tegevuse lõpetamise viis;

| b) | võimalik tehnika – niisugusel arengutasandil tehnika, mis võimaldab selle kasutamist vastavas tööstussektoris, mille kasutamine on kulusid ja eeliseid arvesse võttes majanduslikult ja tehniliselt otstarbekas, olenemata sellest, kas seda tehnikat kasutatakse või luuakse kõnealuses liikmesriigis, kui see tehnika on käitajale mõistlikul viisil kättesaadav; |
| --- | --- |

b)

võimalik tehnika – niisugusel arengutasandil tehnika, mis võimaldab selle kasutamist vastavas tööstussektoris, mille kasutamine on kulusid ja eeliseid arvesse võttes majanduslikult ja tehniliselt otstarbekas, olenemata sellest, kas seda tehnikat kasutatakse või luuakse kõnealuses liikmesriigis, kui see tehnika on käitajale mõistlikul viisil kättesaadav;

| c) | parim – kogu keskkonna kaitse üldise kõrge taseme saavutamiseks kõige tõhusam. |
| --- | --- |

c)

parim – kogu keskkonna kaitse üldise kõrge taseme saavutamiseks kõige tõhusam.

Kasvuhoonegaasid

–

kasvuhoonegaasidena on määratletud süsinikdioksiid, metaan, dilämmastikoksiid, fluorosüsivesinikud, perfluorosüsivesinikud ja väävelheksafluoriid.

Ulatuslik hüdroenergiaprojekt

–

vastavalt rahvusvahelise suurte tammide komitee (ICOLD) määratlusele. ICOLD määratleb suure tammina tammi, mille kõrgus vundamendist on vähemalt 15 meetrit. Suurteks tammideks liigitatakse ka 5–15 meetri kõrgused tammid, mille reservuaari maht on üle 3 miljoni m3.

„V LISA

SEKTORILEPE RAUDTEETARISTU EKSPORDIKREDIITIDE KOHTA

Käesoleva sektorileppe osalised on nõus sellega, et kokkulepet täiendava sektorileppe finantseerimistingimusi kohaldatakse viisil, mis on kooskõlas kokkuleppe eesmärgiga.

I PEATÜKK

Sektorileppe kohaldamisala

1.   KOHALDAMISALA

| a) | Käesolevas sektorileppes sätestatakse finantseerimistingimused, mida kohaldatakse sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes, mis on seotud rongide käitamiseks vajalike raudteetaristu ja muude kindlaksmääratud rööbasteetaristu varadega, sealhulgas juhtimissüsteemidega (nt signaalseadmed ja muu IT), elektrivarustuse, rööbaste, õhuliinitraatide ja -kaablite, mastide, veeremi, köissõidukite, trollibusside ning nendega seotud ehitustöödega. |
| --- | --- |

a)

Käesolevas sektorileppes sätestatakse finantseerimistingimused, mida kohaldatakse sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes, mis on seotud rongide käitamiseks vajalike raudteetaristu ja muude kindlaksmääratud rööbasteetaristu varadega, sealhulgas juhtimissüsteemidega (nt signaalseadmed ja muu IT), elektrivarustuse, rööbaste, õhuliinitraatide ja -kaablite, mastide, veeremi, köissõidukite, trollibusside ning nendega seotud ehitustöödega.

| b) | Rööbasteetranspordi süsteemide eriliigid, mis on käesoleva lisa tingimuste kohaselt toetuskõlblikud, on järgmised:






  1) | igat liiki raudteetranspordi süsteemid; |
| --- | --- | --- |

b)

Rööbasteetranspordi süsteemide eriliigid, mis on käesoleva lisa tingimuste kohaselt toetuskõlblikud, on järgmised:

1)

igat liiki raudteetranspordi süsteemid;

| 2) | trollibussitranspordi süsteemid; |
| --- | --- |

2)

trollibussitranspordi süsteemid;

| 3) | köissõidukitranspordi süsteemid (40). |
| --- | --- |

3)

köissõidukitranspordi süsteemid (40).

II PEATÜKK

Ekspordikrediite käsitlevad sätted

2.   PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG

| a) | Käesoleva sektorileppe kohaldamisalasse kuuluvate lepingute puhul on riiklikult toetatava ekspordikrediidi pikim tagasimaksetähtaeg sätestatud järgmiselt:






  1) | kokkuleppe punktis 10 määratletud I kategooria riikide puhul 12 aastat; |
| --- | --- | --- |

a)

Käesoleva sektorileppe kohaldamisalasse kuuluvate lepingute puhul on riiklikult toetatava ekspordikrediidi pikim tagasimaksetähtaeg sätestatud järgmiselt:

1)

kokkuleppe punktis 10 määratletud I kategooria riikide puhul 12 aastat;

| 2) | kokkuleppe punktis 10 määratletud II kategooria riikide puhul 14 aastat. |
| --- | --- |

2)

kokkuleppe punktis 10 määratletud II kategooria riikide puhul 14 aastat.

| b) | Eespool alapunktis a sätestatud tagasimaksetähtaja nõuetele vastamiseks kohaldatakse järgmisi tingimusi:






  1) | tehinguga hõlmatud lepingute koguväärtus on suurem kui 10 miljonit SDRi ning |
| --- | --- | --- |

b)

Eespool alapunktis a sätestatud tagasimaksetähtaja nõuetele vastamiseks kohaldatakse järgmisi tingimusi:

1)

tehinguga hõlmatud lepingute koguväärtus on suurem kui 10 miljonit SDRi ning

| 2) | tagasimaksetähtaeg ei ületa rahastatavate rööbasteetaristu varade kasulikku eluiga ning |
| --- | --- |

2)

tagasimaksetähtaeg ei ületa rahastatavate rööbasteetaristu varade kasulikku eluiga ning

| 3) | I kategooria riikides toimuvate tehingute puhul hõlmab tehing järgmist/seda iseloomustavad järgmised jooned:






  — | osalemine laenusündikaadis eraõiguslike finantseerimisasutustega, kes ei saa riiklikku ekspordikrediidi toetust, milles:






  i) | osaline on kogu laenuperioodi ajal pari passu staatusega vähemusosaleja ning |
| --- | --- | --- | --- |

3)

I kategooria riikides toimuvate tehingute puhul hõlmab tehing järgmist/seda iseloomustavad järgmised jooned:

—

osalemine laenusündikaadis eraõiguslike finantseerimisasutustega, kes ei saa riiklikku ekspordikrediidi toetust, milles:

i)

osaline on kogu laenuperioodi ajal pari passu staatusega vähemusosaleja ning

| ii) | osaliste antav riiklik ekspordikrediidi toetus moodustab vähem kui 50 % sündikaadist. |
| --- | --- |

ii)

osaliste antav riiklik ekspordikrediidi toetus moodustab vähem kui 50 % sündikaadist.

| — | Mis tahes riikliku toetuse garantiipreemiamäärad, mis ei löö alla saadaolevat eraturu finantseerimist ning on kooskõlas vastavate määradega, mida kohaldavad teised sündikaadis osalevad eraõiguslikud finantseerimisasutused. |
| --- | --- |

—

Mis tahes riikliku toetuse garantiipreemiamäärad, mis ei löö alla saadaolevat eraturu finantseerimist ning on kooskõlas vastavate määradega, mida kohaldavad teised sündikaadis osalevad eraõiguslikud finantseerimisasutused.

| c) | Osaline võib taotleda loobumist eespool alapunkti b alapunktis 3 esitatud tingimustest ühisseisukoha kasutamise teel kooskõlas kokkuleppe punktidega 56– 61. Sel juhul esitab ühisseisukoha ettepaneku teinud osaline kas ühisseisukoha ettepanekus või igas seejärel teatatud üksikus tehingus ammendava selgituse toetuse kohta, kaasa arvatud konkreetsed andmed hinna kohta ja eespool alapunkti b alapunktis 3 esitatud tingimustest loobumise põhjenduse. |
| --- | --- |

c)

Osaline võib taotleda loobumist eespool alapunkti b alapunktis 3 esitatud tingimustest ühisseisukoha kasutamise teel kooskõlas kokkuleppe punktidega 56– 61. Sel juhul esitab ühisseisukoha ettepaneku teinud osaline kas ühisseisukoha ettepanekus või igas seejärel teatatud üksikus tehingus ammendava selgituse toetuse kohta, kaasa arvatud konkreetsed andmed hinna kohta ja eespool alapunkti b alapunktis 3 esitatud tingimustest loobumise põhjenduse.

3.   PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE

Põhisumma tagasimaksmine ja intressi maksmine toimub kooskõlas kokkuleppe punktiga 15, kuid kõnealuse punkti alapunkti d alapunkti 4 kohase tagasimakseperioodi pikim kaalutud keskmine kestus on

| a) | I kategooria riikides toimuvate tehingute puhul kuus ja veerand aastat ning |
| --- | --- |

a)

I kategooria riikides toimuvate tehingute puhul kuus ja veerand aastat ning

| b) | II kategooria riikides toimuvate tehingute puhul seitse ja veerand aastat. |
| --- | --- |

b)

II kategooria riikides toimuvate tehingute puhul seitse ja veerand aastat.

III PEATÜKK

Menetlused

4.   EELTEATAMINE

| a) | Kooskõlas kokkulepe punktiga 45 teatab osaline enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette, kui ta kavatseb anda toetust I kategooria riigis toimuva tehingu jaoks. Selline teade sisaldab ammendavat selgitust riikliku toetuse kohta, kaasa arvatud konkreetsed andmed hinna kohta. |
| --- | --- |

a)

Kooskõlas kokkulepe punktiga 45 teatab osaline enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette, kui ta kavatseb anda toetust I kategooria riigis toimuva tehingu jaoks. Selline teade sisaldab ammendavat selgitust riikliku toetuse kohta, kaasa arvatud konkreetsed andmed hinna kohta.

| b) | Kooskõlas kokkulepe punktiga 46 teatab osaline enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette, kui ta kavatseb anda toetust:






  1) | II kategooria riikides toimuva tehingu jaoks või |
| --- | --- | --- |

b)

Kooskõlas kokkulepe punktiga 46 teatab osaline enne nõusoleku andmist vähemalt kümme kalendripäeva ette, kui ta kavatseb anda toetust:

1)

II kategooria riikides toimuva tehingu jaoks või

| 2) | tehingu jaoks, mida toetatakse kooskõlas käesoleva sektorileppe punkti 2 alapunktis c sätestatud ühisseisukohaga. Sellise eelteate võib esitada samaaegselt ühisseisukoha ettepanekuga, eeldusel et ühisseisukoht kiidetakse heaks. |
| --- | --- |

2)

tehingu jaoks, mida toetatakse kooskõlas käesoleva sektorileppe punkti 2 alapunktis c sätestatud ühisseisukohaga. Sellise eelteate võib esitada samaaegselt ühisseisukoha ettepanekuga, eeldusel et ühisseisukoht kiidetakse heaks.

5.   ÜHISSEISUKOHA KEHTIVUS

Ilma et see piiraks kokkuleppe punkti 61 alapunkti a sätete kohaldamist, kaotavad kõik kokkulepitud ühisseisukohad kehtivuse 31. detsembril 2023, kui osalised ei lepi kokku käesoleva sektorileppe pikendamises kooskõlas käesoleva sektorileppe punkti 6 alapunktiga d.

IV PEATÜKK

Järelevalve ja läbivaatamine

6.   JÄRELEVALVE JA LÄBIVAATAMINE

| a) | Sekretariaat annab käesoleva sektorileppe rakendamisest aru kord aastas. |
| --- | --- |

a)

Sekretariaat annab käesoleva sektorileppe rakendamisest aru kord aastas.

| b) | Pärast 31. detsembrit 2023 ja kui alapunktist c ei tulene teisiti, asendatakse käesoleva sektorileppe punkti 2 alapunkti b alapunkti 3 esimese taande alapunktis ii sätestatud nõue vähem kui 50 % sündikaadinõudega maksimaalselt 35 % sündikaadist, kui osalised ei lepi kokku teisiti. |
| --- | --- |

b)

Pärast 31. detsembrit 2023 ja kui alapunktist c ei tulene teisiti, asendatakse käesoleva sektorileppe punkti 2 alapunkti b alapunkti 3 esimese taande alapunktis ii sätestatud nõue vähem kui 50 % sündikaadinõudega maksimaalselt 35 % sündikaadist, kui osalised ei lepi kokku teisiti.

| c) | Osalised vaatavad käesoleva sektorileppe läbi 2023. aasta lõpuks, et hinnata turutingimusi ja muid tegureid, et määrata kindlaks, kas sätestatud tingimusi tuleks säilitada ja/või muuta. |
| --- | --- |

c)

Osalised vaatavad käesoleva sektorileppe läbi 2023. aasta lõpuks, et hinnata turutingimusi ja muid tegureid, et määrata kindlaks, kas sätestatud tingimusi tuleks säilitada ja/või muuta.

| d) | Pärast 31. detsembrit 2023 kaotavad käesolevas sektorileppes sätestatud tingimused kehtivuse, kui osalised ei lepi kokku teisiti. |
| --- | --- |

d)

Pärast 31. detsembrit 2023 kaotavad käesolevas sektorileppes sätestatud tingimused kehtivuse, kui osalised ei lepi kokku teisiti.

„VI LISA

PROJEKTIDE FINANTSEERIMISE TEHINGUTE SUHTES KOHALDATAVAD TINGIMUSED

I PEATÜKK

Üldsätted

1.   KOHALDAMISALA

| a) | Käesolevas lisas sätestatakse tingimused, mida osalised võivad toetada 1. liites sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele vastavate projektide finantseerimise tehingute puhul. |
| --- | --- |

a)

Käesolevas lisas sätestatakse tingimused, mida osalised võivad toetada 1. liites sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele vastavate projektide finantseerimise tehingute puhul.

| b) | Kui käesolevas lisas puudub vastav säte, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi. |
| --- | --- |

b)

Kui käesolevas lisas puudub vastav säte, kohaldatakse kokkuleppe tingimusi.

II PEATÜKK

Finantseerimistingimused

2.   PIKIM TAGASIMAKSETÄHTAEG

Pikim tagasimaksetähtaeg on 14 aastat, v.a juhul, kui osaliste antav riiklik ekspordikrediit moodustab rohkem kui 35 % sündikaadist suure sissetulekuga OECD-riigi projektis, mispuhul on pikim tagasimaksetähtaeg kümme aastat.

3.   PÕHISUMMA TAGASIMAKSMINE JA INTRESSI MAKSMINE

Ekspordikrediidi põhisumma võib tagasi maksta ebavõrdsete osamaksetena ning põhisumma ja intressi võib maksta harvemate osamaksetena kui kord poolaastas, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | ükski põhisumma üksik tagasimakse või põhisumma tagasimaksete jada kuuekuulise perioodi jooksul ei tohi ületada 25 % krediidi põhisummast; |
| --- | --- |

a)

ükski põhisumma üksik tagasimakse või põhisumma tagasimaksete jada kuuekuulise perioodi jooksul ei tohi ületada 25 % krediidi põhisummast;

| b) | põhisumma esimene tagasimakse tehakse hiljemalt 24 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2 % krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 24 kuud pärast krediiditähtaja algust; |
| --- | --- |

b)

põhisumma esimene tagasimakse tehakse hiljemalt 24 kuud pärast krediiditähtaja algust ja vähemalt 2 % krediidi põhisummast peab olema tagasi makstud 24 kuud pärast krediiditähtaja algust;

| c) | intressi makstakse mitte harvem kui iga 12 kuu järel ja esimene intressimakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust; |
| --- | --- |

c)

intressi makstakse mitte harvem kui iga 12 kuu järel ja esimene intressimakse tehakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust;

| d) | tagasimakseperioodi kaalutud keskmine kestus ei ole pikem kui seitse ja veerand aastat, v.a juhul, kui osaliste antav riiklik ekspordikrediit moodustab rohkem kui 35 % sündikaadist suure sissetulekuga OECD-riigi projektis, mispuhul on keskmine kaalutud tagasimakseperiood kuni viis ja veerand aastat. |
| --- | --- |

d)

tagasimakseperioodi kaalutud keskmine kestus ei ole pikem kui seitse ja veerand aastat, v.a juhul, kui osaliste antav riiklik ekspordikrediit moodustab rohkem kui 35 % sündikaadist suure sissetulekuga OECD-riigi projektis, mispuhul on keskmine kaalutud tagasimakseperiood kuni viis ja veerand aastat.

| e) | osaline teatab sellest ette kooskõlas käesoleva lisa punktiga 4. |
| --- | --- |

e)

osaline teatab sellest ette kooskõlas käesoleva lisa punktiga 4.

III PEATÜKK

Menetlused

4.   EELTEATAMINE PROJEKTIDE FINANTSEERIMISE TEHINGUTE PUHUL

Osaline teatab kõikidele osalistele vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist oma kavatsusest anda toetust vastavalt käesoleva lisa tingimustele. Teade esitatakse kokkuleppe VII lisa kohaselt. Kui mõni osaline taotleb selle perioodi ajal toetatavate tingimuste kohta selgitust, ootab teate esitav osaline enne nõusoleku andmist veel kümme kalendripäeva.

„1. liide

Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid projektide finantseerimise tehingute puhul

I.   PÕHIKRITEERIUMID

Tehing on seotud järgmisega või seda iseloomustab järgmine:

| a) | teatava majandusüksuse finantseerimine nii, et laenuandja on nõus laenu tagasimaksmisega majandusüksuse rahavoogudest ja tuludest ning sellega, et laenu tagatiseks on majandusüksuse vara; |
| --- | --- |

a)

teatava majandusüksuse finantseerimine nii, et laenuandja on nõus laenu tagasimaksmisega majandusüksuse rahavoogudest ja tuludest ning sellega, et laenu tagatiseks on majandusüksuse vara;

| b) | teatavaks projektiks asutatud sõltumatu (õiguslikult ja majanduslikult) äriühinguga tehtavate eksporditehingute finantseerimine seoses investeerimisega projektidesse, mis toodavad ise tulu; |
| --- | --- |

b)

teatavaks projektiks asutatud sõltumatu (õiguslikult ja majanduslikult) äriühinguga tehtavate eksporditehingute finantseerimine seoses investeerimisega projektidesse, mis toodavad ise tulu;

| c) | asjakohane riskijagamine projekti osaliste, näiteks eraõiguslike või krediidikõlblike avalik-õiguslike osanike, eksportijate, võlausaldajate ja ostjate vahel, samuti piisava omakapitali olemasolu; |
| --- | --- |

c)

asjakohane riskijagamine projekti osaliste, näiteks eraõiguslike või krediidikõlblike avalik-õiguslike osanike, eksportijate, võlausaldajate ja ostjate vahel, samuti piisava omakapitali olemasolu;

| d) | projekti rahavoost piisab kogu tagasimaksetähtaja vältel tegevuskulude ja võõrvahenditest tulenevate võlateeninduskulude katmiseks; |
| --- | --- |

d)

projekti rahavoost piisab kogu tagasimaksetähtaja vältel tegevuskulude ja võõrvahenditest tulenevate võlateeninduskulude katmiseks;

| e) | projekti tuludest arvatakse kõigepealt maha tegevus- ja võlateeninduskulud; |
| --- | --- |

e)

projekti tuludest arvatakse kõigepealt maha tegevus- ja võlateeninduskulud;

| f) | mitteriiklik ostja/laenuvõtja, kellel puudub riiklik tagasimaksegarantii (välja arvatud täitmisgarantiid, nt ostukohustuskokkulepped); |
| --- | --- |

f)

mitteriiklik ostja/laenuvõtja, kellel puudub riiklik tagasimaksegarantii (välja arvatud täitmisgarantiid, nt ostukohustuskokkulepped);

| g) | projekti tulul/varal on varadel põhinevad tagatised, nt loovutamiskohustused, pandid, tulukontod; |
| --- | --- |

g)

projekti tulul/varal on varadel põhinevad tagatised, nt loovutamiskohustused, pandid, tulukontod;

| h) | pärast projekti lõpuleviimist ei saada toetust eraosanike/-aktsionäride sponsoritelt/projekti sponsoritelt või saadakse sellist toetust piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

h)

pärast projekti lõpuleviimist ei saada toetust eraosanike/-aktsionäride sponsoritelt/projekti sponsoritelt või saadakse sellist toetust piiratud ulatuses.

II.   LISAKRITEERIUMID PROJEKTIDE FINANTSEERIMISE TEHINGUTE PUHUL SUURE SISSETULEKUGA OECD-RIIKIDES

Tehing on seotud järgmisega või seda iseloomustab järgmine:

| a) | osalemine laenusündikaadis eraõiguslike finantseerimisasutustega, kes ei saa riiklikku ekspordikrediidi toetust, milles:






  — | osaline on kogu laenuperioodi ajal pari passu staatusega vähemusosaleja ja |
| --- | --- | --- |

a)

osalemine laenusündikaadis eraõiguslike finantseerimisasutustega, kes ei saa riiklikku ekspordikrediidi toetust, milles:

—

osaline on kogu laenuperioodi ajal pari passu staatusega vähemusosaleja ja

| — | osaliste antav riiklik ekspordikrediidi toetus moodustab vähem kui 50 % sündikaadist. |
| --- | --- |

—

osaliste antav riiklik ekspordikrediidi toetus moodustab vähem kui 50 % sündikaadist.

| b) | Mis tahes riikliku toetuse garantiipreemiamäärad, mis ei löö alla saadaolevat eraturu finantseerimist ning on kooskõlas vastavate määradega, mida kohaldavad teised sündikaadis osalevad eraõiguslikud finantseerimisasutused. |
| --- | --- |

b)

Mis tahes riikliku toetuse garantiipreemiamäärad, mis ei löö alla saadaolevat eraturu finantseerimist ning on kooskõlas vastavate määradega, mida kohaldavad teised sündikaadis osalevad eraõiguslikud finantseerimisasutused.

„VII LISA

TEADETES ESITATAV TEAVE

Allpool I jaos loetletud teave esitatakse kõigis kokkuleppe (sealhulgas selle lisade) kohaselt edastatavates teadetes. Lisaks esitatakse vajaduse korral konkreetsele teatetüübile vastavalt II jaos ette nähtud teave.

I.   TEAVE, MIS TULEB ESITADA KÕIKIDE TEADETE PUHUL

a)   
  Põhiteave

| 1. | Teavitav riik |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teate kuupäev |
| --- | --- |

2.

| 3. | Teavitav institutsioon/amet/asutus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ekspordikrediidi agentuur(id), kes pikendab (pikendavad) riiklikult toetatava ekspordikrediidi tähtaega






  a. | Ekspordikrediidi agentuur, kes pakub toetust kindlustuse/garantii vormis |
| --- | --- | --- |

4.

a.

Ekspordikrediidi agentuur, kes pakub toetust kindlustuse/garantii vormis

| b. | Ekspordikrediidi agentuur, kes pakub finantseerimistoetust |
| --- | --- |

b.

Ekspordikrediidi agentuur, kes pakub finantseerimistoetust

| 5. | Teate number |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tunnuskoodid (sisemine) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Krediidiliini viitenumber (vajaduse korral) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Staatus (nt algne, muutmine, asendamine) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Muudetud versiooni number (vajaduse korral) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kokkuleppe punkt(id), mille alusel teade esitatakse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kohandatava teate viitenumber (vajaduse korral) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kohandatava toetuse kirjeldus (vajaduse korral) |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sihtriik |
| --- | --- |

13.

b)   
  Ostja/laenuvõtja/garandi andmed

| 14. | Ostja nimi |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ostja riik |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ostja asukoht (kui on teada) |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ostja staatus |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ostja liik |
| --- | --- |

18.

| 19. | Laenuvõtja nimi (kui laenuvõtja ei ole ostja) |
| --- | --- |

19.

| 20. | Laenuvõtja riik (kui laenuvõtja ei ole ostja) |
| --- | --- |

20.

| 21. | Laenuvõtja asukoht (kui laenuvõtja ei ole ostja) |
| --- | --- |

21.

| 22. | Laenuvõtja staatus (kui laenuvõtja ei ole ostja) |
| --- | --- |

22.

| 23. | Laenuvõtja liik (kui laenuvõtja ei ole ostja) |
| --- | --- |

23.

| 24. | Garandi nimi (vajaduse korral) |
| --- | --- |

24.

| 25. | Garandi riik (vajaduse korral) |
| --- | --- |

25.

| 26. | Garandi asukoht (vajaduse korral) |
| --- | --- |

26.

| 27. | Garandi staatus (vajaduse korral) |
| --- | --- |

27.

| 28. | Garandi liik (vajaduse korral) |
| --- | --- |

28.

c)   
  Teave eksporditavate kaupade ja/või teenuste ja projekti kohta

| 29. | Eksporditavate toodete ja/või teenuste üksikasjalik kirjeldus |
| --- | --- |

29.

| 30. | Selle projekti (või sektori) üksikasjalik kirjeldus, mille jaoks eksporditakse |
| --- | --- |

30.

| 31. | Soovitusliku otstarbe kood |
| --- | --- |

31.

| 32. | Projekti asukoht (kui on teada) |
| --- | --- |

32.

| 33. | Pakkumismenetluse lõpptähtaeg (vajaduse korral) |
| --- | --- |

33.

| 34. | Krediidiliini aegumiskuupäev (vajaduse korral) |
| --- | --- |

34.

| 35. | Toetatava(te) lepingu(te) väärtus vastavalt järgmisele skaalale miljonites SDRides:







  Kategooria | Kellelt | Kellele |
| --- | --- | --- | --- |
| I: | 0 | 1 |
| II: | 1 | 2 |
| III: | 2 | 3 |
| IV: | 3 | 5 |
| V: | 5 | 7 |
| VI: | 7 | 10 |
| VII: | 10 | 20 |
| VIII: | 20 | 40 |
| IX: | 40 | 80 |
| X: | 80 | 120 |
| XI: | 120 | 160 |
| XII: | 160 | 200 |
| XIII: | 200 | 240 |
| XIV: | 240 | 280 |
| XV: | 280 | (*2) |

35.

Kategooria

Kellelt

Kellele

I:

0

1

II:

1

2

III:

2

3

IV:

3

5

V:

5

7

VI:

7

10

VII:

10

20

VIII:

20

40

IX:

40

80

X:

80

120

XI:

120

160

XII:

160

200

XIII:

200

240

XIV:

240

280

XV:

280

(*2)

| 36. | Toetatava(te) lepingu(te) väärtus, tegelik summa (lepingu vääringus) |
| --- | --- |

36.

| 37. | Lepingu(te) vääring |
| --- | --- |

37.

d)   
  Riikliku ekspordikrediidi toetuse finantseerimise tingimused

Järgmine teave tuleks esitada iga toetatava osa kohta tehingute puhul, mis hõlmavad mitut erinevate finantseerimistingimustega osa.

| 38. | Krediidi väärtus, SDRi skaala |
| --- | --- |

38.

| 39. | Krediidi väärtus, tegelik summa (võib valida punkti 38 asemel) |
| --- | --- |

39.

| 40. | Krediidi vääring |
| --- | --- |

40.

| 41. | Sissemakse (% ekspordilepingu väärtusest) |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kohalikud kulud (% ekspordilepingu väärtusest) |
| --- | --- |

42.

| 43. | Krediiditähtaja algus, mis on määratud kindlaks vastavalt (viide XIV lisa mõistele q) |
| --- | --- |

43.

| 44. | Tagasimakseperioodi kestus |
| --- | --- |

44.

| 45. | Tagasimakseperioodi ühikute kestus |
| --- | --- |

45.

| 46. | Intressimäära baas |
| --- | --- |

46.

| 47. | Baasist kõrgem intressimäär või marginaal |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused I jaos esitatud teabe kohta |
| --- | --- |

48.

II.   LISATEAVE, MIS TULEB VAJADUSE KORRAL ESITADA SEOSES TEATEGA, MIS ON ESITATUD SEOSES ERISÄTETEGA

a)   
  II peatüki punkti 12 alapunkti d alapunkt 3

Järgmine teave tuleks esitada iga toetatava osa kohta tehingute puhul, mis hõlmavad mitut erinevate finantseerimistingimustega osa.

| 49. | Toetatavate kohalike kulude liik |
| --- | --- |

49.

| 50. | Toetatavate kohalike kulude laad: tootmisvahendid? |
| --- | --- |

50.

| 51. | Toetatavate kohalike kulude laad: tarned kohalikelt tütarettevõtjatelt ja/või sidusettevõtjatelt? |
| --- | --- |

51.

| 52. | Toetatavate kohalike kulude laad: kohalikud ehitus- või paigalduskulud? |
| --- | --- |

52.

| 53. | Toetatavate kohalike kulude laad: käibemaks, imporditollimaksud, muud maksud? |
| --- | --- |

53.

| 54. | Toetatavate kohalike kulude laad: muu? |
| --- | --- |

54.

| 55. | „Muude“ kohalike kulude kirjeldus |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused II.a jaos esitatud teabe kohta |
| --- | --- |

56.

b)   
  II peatüki punkti 15 alapunkti c alapunkt 5, I lisa punkti 5 alapunkt e, II lisa punkti 6 alapunkt a, II lisa punkti 6 alapunkt b, IV lisa punkti 8 alapunkt d, VI lisa punkt 4

| 57. | Tagasimaksegraafik |
| --- | --- |

57.

| 58. | Tagasimaksesagedus (põhisumma) |
| --- | --- |

58.

| 59. | Tagasimaksesagedus (intress) |
| --- | --- |

59.

| 60. | Põhisumma esimene tagasimakse pärast krediiditähtaja alguse kindlaksmääramist |
| --- | --- |

60.

| 61. | Põhisumma esimene tagasimakse pärast krediiditähtaja alguse ühikute kindlaksmääramist |
| --- | --- |

61.

| 62. | Enne krediiditähtaja algust kapitaliseeritud intressi määr |
| --- | --- |

62.

| 63. | Kapitaliseeritud intressi vääring |
| --- | --- |

63.

| 64. | Tagasimakseperioodi kaalutud keskmine kestus |
| --- | --- |

64.

| 65. | Krediidiperioodi keskpaigaks tagasimakstud põhisumma protsent |
| --- | --- |

65.

| 66. | Selgitus toetuse mitteandmise põhjuse kohta kooskõlas standardsete tagasimaksestruktuuridega |
| --- | --- |

66.

| 67. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused II.b jaos esitatud teabe kohta |
| --- | --- |

67.

c)   
  Kõik teatamiskohustused, mis on sätestatud II peatüki punktides 23, 26, 28, 29, VI lisa punktis 4 (ainult suure sissetulekuga OECD-riikide projektide puhul) ja V lisa punkti 4 alapunktis a

| 68. | Võlgniku riigi laenuriski liigitus |
| --- | --- |

68.

| 69. | Offshore-futuuride voostruktuuri rakendamine kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga? (ainult 1.–7. kategooria) |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kohaldatavad riigi ja ostja riskikategooriad on seotud (ostja, laenuvõtja, garandi, projekti, tehinguga) |
| --- | --- |

70.

| 71. | Kohaldatav riigi laenuriski liigitus |
| --- | --- |

71.

| 72. | Kohaldatav ostja riskikategooria |
| --- | --- |

72.

| 73. | Kas punktis 70 märgitud üksusel on akrediteeritud reitinguagentuuri välisvaluutareiting? |
| --- | --- |

73.

| 74. | Kõige soodsam välisvaluutareiting, mille akrediteeritud reitinguagentuur on andnud punktis 70 märgitud üksusele |
| --- | --- |

74.

| 75. | Akrediteeritud reitinguagentuur, kes on andnud punktis 74 esitatud reitingu |
| --- | --- |

75.

| 76. | Kohaldatava garantiipreemia alammäära baas |
| --- | --- |

76.

| 77. | Tegeliku võetud garantiipreemia määra baas |
| --- | --- |

77.

| 78. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused tegeliku võetud garantiipreemia määra baasi kohta |
| --- | --- |

78.

| 79. | Laenu väljavõtmise perioodi pikkus |
| --- | --- |

79.

| 80. | Laenu väljavõtmise perioodi ühikute kestus |
| --- | --- |

80.

| 81. | Riigi poliitilise (laenu)riski garantiimäär protsentides |
| --- | --- |

81.

| 82. | Äri-(ostja)riski garantiimäär protsentides |
| --- | --- |

82.

| 83. | Riikliku ekspordikrediidi toode |
| --- | --- |

83.

| 84. | Ooteajal kaetud intressid? |
| --- | --- |

84.

| 85. | Riigi laenuriskide maandamine või ostja riski krediidikvaliteedi parandamine seoses garantiipreemia alammääraga (põhineb punktil 76) |
| --- | --- |

85.

| 86. | Rahastamine kohalikus vääringus? (ainult 1.–7. kategooria garantiipreemiate alammäärad) |
| --- | --- |

86.

| 87. | Kohaldatud kohaliku vääringu tegur (LCF) |
| --- | --- |

87.

| 88. | Ostja riski krediidikvaliteedi parandamine? |
| --- | --- |

88.

| 89. | Kohaldatud üldine krediidikvaliteedi parandamise tegur (CEF) |
| --- | --- |

89.

| 90. | Kohaldatav garantiipreemia alammäär (põhineb punktil 76) pärast riigi laenuriskide maandamist või ostja riski krediidikvaliteedi parandamist |
| --- | --- |

90.

| 91. | Tegelik võetud garantiipreemia määr |
| --- | --- |

91.

| 92. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused II.c jaos esitatud teabe kohta |
| --- | --- |

92.

d)   
  Kokkuleppe punkti 26 alapunkti e esimene taane

| 93. | Võlgniku omaduste selgitus kokkuleppe XII lisas sätestatud ostja riskide kategooria CC0 kriteeriumide alusel |
| --- | --- |

93.

e)   
  Kokkuleppe punkti 26 alapunkti e teine taane

| 94. | Põhjendus selle kohta, miks ostja riskide kategooria on parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting |
| --- | --- |

94.

f)   
  Kokkuleppe punkti 23 alapunkti c alapunkt 2

| 95. | Garantiipreemia määramiseks kasutatud nimelise või seotud üksuse võlainstrumendi liik |
| --- | --- |

95.

| 96. | Võlainstrumendi üksuse nimi |
| --- | --- |

96.

| 97. | Võlainstrumendi üksikasjalik kirjeldus ja põhiomadused ning hinna määramiseks kasutatud metoodika, sealhulgas (kuid mitte ainult) teave instrumendi tähtaja, krediidiprofiili, likviidsuse ja vääringu kohta |
| --- | --- |

97.

| 98. | Tehingu võlgniku/garandi ja seotud üksuse vaheline seos |
| --- | --- |

98.

| 99. | Kas akrediteeritud reitinguagentuur on tehingu võlgnikule/garandile andnud samasuguse emitendi reitingu kui seotud üksusele? |
| --- | --- |

99.

| 100. | Kas seotud üksus vastab kõigile kokkuleppe XIV lisas (mõiste „o“) loetletud kriteeriumidele? |
| --- | --- |

100.

| 101. | Üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas on täidetud seotud üksuse määratlemise kriteeriumid |
| --- | --- |

101.

g)   
  Kokkuleppe punkti 46 alapunkti a alapunkt 7

| 102. | Ostja riskide liigituse põhjendus |
| --- | --- |

102.

| 103. | Akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud parim võimalik välisvaluutareiting (kui kohaldatav ostja riskikategooria on reitinguta võlgniku jaoks soodsam kui akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud parim võimalik reiting) |
| --- | --- |

103.

| 104. | Akrediteeritud reitinguagentuur, kes on andnud punktis 103 esitatud reitingu |
| --- | --- |

104.

h)   
  Kokkuleppe punkti 23 alapunkti c alapunkt 1

| 105. | Kas sündikaatlaenu pakett on struktureeritud kas varaga tagatud või projektide finantseerimise tehinguna? |
| --- | --- |

105.

| 106. | Kas sündikaadis on vähemalt 25 % kommertsturu laene/garantiisid ilma kahe- või mitmepoolse toetuseta? |
| --- | --- |

106.

| 107. | Kas kõigil finantseerimise osapooltel on samaväärsed finantseerimistingimused, sealhulgas tagatispakett? |
| --- | --- |

107.

| 108. | Kas tehingu finantseerimise tingimused vastavad täielikult kokkuleppele, mida on muudetud sätetega turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta sündikaatlaenu/-garantii tehingutes? |
| --- | --- |

108.

| 109. | Punktis 91 esitatud garantiipreemia (või otsese laenu kogukulu) määramiseks kasutatud metoodika üksikasjalik kirjeldus |
| --- | --- |

109.

| 110. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused II.d jaos esitatud teabe kohta |
| --- | --- |

110.

i)   
  Kokkuleppe punkti 23 alapunkt h

| 111. | Kas garantii katab kogu võlaperioodi? |
| --- | --- |

111.

| 112. | Kas garantii on lõplik, tingimusteta ja saadaval nõudmise korral? |
| --- | --- |

112.

| 113. | Kas garantii on õiguslikult kehtiv ja garandi riigi jurisdiktsioonis jõustatav? |
| --- | --- |

113.

| 114. | Kas garant on garanteeritud võla suurust arvestades usaldusväärne? |
| --- | --- |

114.

| 115. | Kas garandi suhtes kohaldatakse tema asukohariigi rahanduskontrolli ja ülekandeid käsitlevaid eeskirju? |
| --- | --- |

115.

| 116. | Protsent riski kogusummast (st põhisumma ja intress), mis on garantiiga kaetud |
| --- | --- |

116.

| 117. | Kas garandi ja võlgniku vahel on mingeid finantssidemeid? |
| --- | --- |

117.

| 118. | Sidemete liik |
| --- | --- |

118.

| 119. | Kas garant on õiguslikult ja rahaliselt sõltumatu ja suudab täita võlgniku maksekohustuse? |
| --- | --- |

119.

| 120. | Kas garanti mõjutaksid sündmused, eeskirjad või riiklikud sekkumised võlgniku riigis? |
| --- | --- |

120.

| 121. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused II.e jaos esitatud teabe kohta |
| --- | --- |

121.

j)   
  Kokkuleppe punkti 28 alapunkt b

Offshore-futuuride voostruktuuri rakendamise puhul kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga:

| 122.–132. | Kinnitus kõikide XIII lisas loetletud kriteeriumide täitmise kohta |
| --- | --- |

122.–132.

| 133. | Teave arvesse võetud lisategurite kohta ja/või mis tahes muud märkused offshore-futuuride voostruktuuri rakendamise kohta kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga |
| --- | --- |

133.

Kohalikus vääringus rahastamise puhul:

| 134.–139. | Kinnitus kõikide XIII lisas loetletud kriteeriumide täitmise kohta |
| --- | --- |

134.–139.

| 140. | Kasutatud kohalik vääring |
| --- | --- |

140.

| 141. | Teave arvesse võetud lisategurite kohta ja/või mis tahes muud märkused kohalikus vääringus rahastamise rakendamise kohta |
| --- | --- |

141.

| 142. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused II.f jaos esitatud teabe kohta |
| --- | --- |

142.

k)   
  Kokkuleppe punkti 29 alapunkt d

| 143.–150. | Spetsiifilised ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viisid ja vastavad kohaldatud krediidikvaliteedi parandamise tegurid |
| --- | --- |

143.–150.

| 151. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused II.g jaos esitatud teabe kohta |
| --- | --- |

151.

l)   
  V lisa punkt 4

| 152. | Kas toetusega hõlmatud tagasimaksetähtaeg ületab rahastatavate rööbasteetaristu varade kasulikku eluiga? |
| --- | --- |

152.

| 153. | Märkused (punkti 152 kohta)
  Kõigi I kategooria riikidega seotud tehingute puhul: |
| --- | --- |

153.

Kõigi I kategooria riikidega seotud tehingute puhul:

| 154. | Põhjalik selgitus riikliku toetuse andmise kohta |
| --- | --- |

154.

| 155. | Kas ühisseisukoha kasutamise teel on taotletud loobumist V lisa punkti 2 alapunkti b alapunktis 3 sätestatud tingimustest? |
| --- | --- |

155.

| 156. | Ühisseisukoha seisund |
| --- | --- |

156.

| 157. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused mis tahes ühisseisukoha kohta |
| --- | --- |

157.

m)   
  VI lisa punkt 4

| 158. | Selgitus projekti finantseerimise tingimuste esitamise kohta |
| --- | --- |

158.

| 159. | Lepingu väärtus „võtmed kätte“ lepingu, allhankelepingute osakaalu jms lõikes |
| --- | --- |

159.

| 160. | Enne krediiditähtaja algust antava garantii tüüp |
| --- | --- |

160.

| 161. | Poliitilise riskiga seotud garantii protsent enne krediiditähtaja algust |
| --- | --- |

161.

| 162. | Kommertsriskiga seotud garantii protsent enne krediiditähtaja algust |
| --- | --- |

162.

| 163. | Pärast krediiditähtaja algust antava garantii tüüp |
| --- | --- |

163.

| 164. | Poliitilise riskiga seotud garantii protsent pärast krediiditähtaja algust |
| --- | --- |

164.

| 165. | Kommertsriskiga seotud garantii protsent pärast krediiditähtaja algust |
| --- | --- |

165.

| 166. | Ehitusperioodi pikkus |
| --- | --- |

166.

| 167. | Ehitusperioodi ühikute kestus |
| --- | --- |

167.

| 168.–183. | Kinnitus (ja vajaduse korral selgitus) selle kohta, et tehing vastab VI lisa I liites loetletud kriteeriumidele |
| --- | --- |

168.–183.

n)   
  VI lisa punkt 4 ja V lisa punkti 4 alapunkt a projektide kohta suure sissetulekuga OECD-riikides

| 184. | Projekti võlasündikaadi kogusumma, mis hõlmab riiklikke ja eraõiguslikke laenuandjaid |
| --- | --- |

184.

| 185. | Kogusumma võlasündikaadi vääringus |
| --- | --- |

185.

| 186. | Kokkuleppe osaliste antava võlasündikaadi protsent |
| --- | --- |

186.

| 187. | Eraõiguslike laenuandjate antava võlasündikaadi protsent |
| --- | --- |

187.

| 188. | Vähemuspartner laenusündikaadis? |
| --- | --- |

188.

| 189. | Märkused (punkti 195 kohta) |
| --- | --- |

189.

| 190. | Kas garantiipreemia määr vastab turu kriteeriumidele? |
| --- | --- |

190.

| 191. | Märkused (punkti 197 kohta) |
| --- | --- |

191.

| 192. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused II.h jaos esitatud teabe kohta |
| --- | --- |

192.

o)   
  Kokkuleppe punktid 47 ja 48

| 193. | Kaubandusega seotud abi kogusumma SDR-skaalal |
| --- | --- |

193.

| 194. | Kaubandusega seotud abipaketi koosseis: kokkuleppega kooskõlas oleva soodustuseta ekspordikrediidi osakaal |
| --- | --- |

194.

| 195. | Kaubandusega seotud abipaketi koosseis: muude turuintressimääradega või peaaegu turuintressimääradega rahaliste vahendite osakaal |
| --- | --- |

195.

| 196. | Kaubandusega seotud abipaketi koosseis: muude selliste avaliku sektori rahaliste vahendite osakaal, mille soodustustase on punktis 35 lubatud miinimumtasemest madalam, välja arvatud kohandamisjuhud |
| --- | --- |

196.

| 197. | Kaubandusega seotud abipaketi koosseis: ostja tehtud sissemakse osakaal |
| --- | --- |

197.

| 198. | Kaubandusega seotud abipaketi koosseis: nende krediiditähtaja alguses või enne seda tehtud maksete osakaal, mida ei võeta arvesse |
| --- | --- |

198.

| 199. | Kaubandusega seotud abipaketi koosseis: toetuste osakaal |
| --- | --- |

199.

| 200. | Kaubandusega seotud abipaketi koosseis: sooduskrediidi osakaal |
| --- | --- |

200.

| 201. | Sooduskrediidi tingimused: ajapikendus |
| --- | --- |

201.

| 202. | Sooduskrediidi tingimused: tagasimakseperioodi kestus |
| --- | --- |

202.

| 203. | Sooduskrediidi tingimused: tagasimaksesagedus |
| --- | --- |

203.

| 204. | Sooduskrediidi tingimused: tagasimaksegraafik |
| --- | --- |

204.

| 205. | Sooduskrediidi tingimused: vääring |
| --- | --- |

205.

| 206. | Sooduskrediidi tingimused: intressimäär |
| --- | --- |

206.

| 207. | Sooduskrediidi tingimused: kohaldatav diferentseeritud diskontomäär |
| --- | --- |

207.

| 208. | Sooduskrediidi tingimused: soodustustase |
| --- | --- |

208.

| 209. | Kaubandusega seotud abipaketi üldine soodustustase |
| --- | --- |

209.

| 210. | Kommentaarid, märkused ja/või selgitused II.k jaos esitatud teabe kohta |
| --- | --- |

210.

„VIII LISA

RIIGI LAENURISKI 1.–7. KATEGOORIASSE KUULUVATE TEHINGUTE GARANTIIPREEMIATE ALAMMÄÄRADE ARVUTAMINE

Garantiipreemia alammäära valem

Valem kohaldatava garantiipreemia alammäära (MPR) arvutamiseks ekspordikrediidi puhul, mis on seotud võlgniku/garandiga riigis, mis on liigitatud riigi laenuriski kategooriatesse 1–7, on järgmine:

MPR = {[(ai * HOR + bi) * max (PCC, PCP)/0,95] * (1-LCF) + [cin * PCC/0,95 * HOR * (1-CEF)]} * QPFi * PCFi * BTSF

kus

| — | ai | = | riigi laenuriski koefitsient riigi laenuriski kategoorias i (i = 1–7) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | cin | = | ostja riski koefitsient ostja kategooriale n (n = SOV+, SOV/CCO, CC1-CC5) riigi laenuriski kategoorias i (i = 1–7) |
| — | bi | = | riigi kategooria riigi laenuriski kategooria i konstant (i = 1–7) |
| — | HOR | = | riskiperioodi pikkus |
| — | PCC | = | kommerts- (ostja) riski garantiimäär protsentides |
| — | PCP | = | riigi poliitilise (laenu)riski garantiimäär protsentides |
| — | CEF | = | krediidikvaliteedi parandamise tegur |
| — | QPFi | = | toote kvaliteedi tegur riigi laenuriski kategoorias i (i = 1–7) |
| — | PCFi | = | protsentuaalse garantiimäära tegur riigi laenuriski kategoorias i (i = 1–7) |
| — | BTSF | = | parem kui riigi tegur |
| — | LCF | = | kohaliku vääringu tegur |

—

ai

=

riigi laenuriski koefitsient riigi laenuriski kategoorias i (i = 1–7)

—

cin

=

ostja riski koefitsient ostja kategooriale n (n = SOV+, SOV/CCO, CC1-CC5) riigi laenuriski kategoorias i (i = 1–7)

—

bi

=

riigi kategooria riigi laenuriski kategooria i konstant (i = 1–7)

—

HOR

=

riskiperioodi pikkus

—

PCC

=

kommerts- (ostja) riski garantiimäär protsentides

—

PCP

=

riigi poliitilise (laenu)riski garantiimäär protsentides

—

CEF

=

krediidikvaliteedi parandamise tegur

—

QPFi

=

toote kvaliteedi tegur riigi laenuriski kategoorias i (i = 1–7)

—

PCFi

=

protsentuaalse garantiimäära tegur riigi laenuriski kategoorias i (i = 1–7)

—

BTSF

=

parem kui riigi tegur

—

LCF

=

kohaliku vääringu tegur

Kohaldatav riigi laenuriski liigitus

Kohaldatav riigi laenuriski liigitus on määratud kindlaks kokkuleppe punkti 23 alapunkti e kohaselt, mis omakorda määrab ära riigi laenuriski koefitsiendi (ai) ja konstandi (bi), mis on võetud järgmisest tabelist:

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 0,090 | 0,200 | 0,350 | 0,550 | 0,740 | 0,900 | 1,100 |
| b | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,750 | 1,200 | 1,800 |

1

2

3

4

5

6

7

a

0,090

0,200

0,350

0,550

0,740

0,900

1,100

b

0,350

0,350

0,350

0,350

0,750

1,200

1,800

Ostja riskide asjakohase kategooria valik

Asjakohane ostja riskide kategooria valitakse allpool esitatud tabelist, milles on kajastatud kehtestatud riigi laenuriski ja ostja riskide kategooriad ning kokkuleppeline vastavus ostja riskide kategooriate CC1–CC5 ja akrediteeritud reitinguagentuuride liigituste vahel. Iga ostja riskide kategooria (SOV+ kuni CC5) kvalitatiivsed kirjeldused on koostatud võlgnike (ja garantide) liigitamise lihtsustamiseks ja esitatud XII lisas.

| Riigi laenuriski kategooria |
| --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ |
| SOV/CC0 | SOV/CC0 | SOV/CC0 | SOV/CC0 | SOV/CC0 | SOV/CC0 | SOV/CC0 |
| CC1
  AAA kuni AA- | CC1
  A+ kuni A- | CC1
  BBB+ kuni BBB- | CC1
  BB+ kuni BB | CC1
  BB- | CC1
  B+ | CC1
  B |
| CC2
  A+ kuni A- | CC2
  BBB+ kuni BBB- | CC2
  BB+ kuni BB | CC2
  BB- | CC2
  B+ | CC2
  B | CC2
  B- või halvem |
| CC3
  BBB+ kuni BBB- | CC3
  BB+ kuni BB | CC3
  BB- | CC3
  B+ | CC3
  B | CC3
  B- või halvem | |
| CC4
  BB+ kuni BB | CC4
  BB- | CC4
  B+ | CC4
  B | CC4
  B- või halvem | | |
| CC5
  BB- või halvem | CC5
  B+ või halvem | CC5
  B või halvem | CC5
  B- või halvem | | | |

Riigi laenuriski kategooria

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV/CC0

SOV/CC0

SOV/CC0

SOV/CC0

SOV/CC0

SOV/CC0

SOV/CC0

CC1

AAA kuni AA-

CC1

A+ kuni A-

CC1

BBB+ kuni BBB-

CC1

BB+ kuni BB

CC1

BB-

CC1

B+

CC1

B

CC2

A+ kuni A-

CC2

BBB+ kuni BBB-

CC2

BB+ kuni BB

CC2

BB-

CC2

B+

CC2

B

CC2

B- või halvem

CC3

BBB+ kuni BBB-

CC3

BB+ kuni BB

CC3

BB-

CC3

B+

CC3

B

CC3

B- või halvem

CC4

BB+ kuni BB

CC4

BB-

CC4

B+

CC4

B

CC4

B- või halvem

CC5

BB- või halvem

CC5

B+ või halvem

CC5

B või halvem

CC5

B- või halvem

Ostja riskidele valitud kategooria koos kohaldatava riigi laenuriski kategooriaga määrab ära ostja riski koefitsiendi (cin), mis võetakse järgmisest tabelist:

| Ostja riski
  kategooria | Riigi laenuriski kategooria |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| SOV/CC0 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| CC1 | 0,110 | 0,120 | 0,110 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,125 |
| CC2 | 0,200 | 0,212 | 0,223 | 0,234 | 0,246 | 0,258 | 0,271 |
| CC3 | 0,270 | 0,320 | 0,320 | 0,350 | 0,380 | 0,480 | Ei kohaldata |
| CC4 | 0,405 | 0,459 | 0,495 | 0,540 | 0,621 | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| CC5 | 0,630 | 0,675 | 0,720 | 0,810 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |

Ostja riski

kategooria

Riigi laenuriski kategooria

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

SOV/CC0

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

CC1

0,110

0,120

0,110

0,100

0,100

0,100

0,125

CC2

0,200

0,212

0,223

0,234

0,246

0,258

0,271

CC3

0,270

0,320

0,320

0,350

0,380

0,480

Ei kohaldata

CC4

0,405

0,459

0,495

0,540

0,621

Ei kohaldata

Ei kohaldata

CC5

0,630

0,675

0,720

0,810

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Riskiperioodi pikkus (HOR)

Riskiperioodi pikkus (HOR) arvutatakse järgmiselt.

| Standardsete tagasimaksegraafikute (st põhisumma võrdse suurusega tagasimaksed kaks korda aastas) puhul:
  HOR = (väljamaksetähtaja pikkus * 0,5) + tagasimaksetähtaja pikkus |
| --- |

Standardsete tagasimaksegraafikute (st põhisumma võrdse suurusega tagasimaksed kaks korda aastas) puhul:

HOR = (väljamaksetähtaja pikkus * 0,5) + tagasimaksetähtaja pikkus

| Mittestandardsete tagasimaksegraafikute puhul:
  HOR = (väljamaksetähtaja pikkus * 0,5) + (tagasimaksetähtaja kaalutud keskmine kestus – 0,25)/0,5 |
| --- |

Mittestandardsete tagasimaksegraafikute puhul:

HOR = (väljamaksetähtaja pikkus * 0,5) + (tagasimaksetähtaja kaalutud keskmine kestus – 0,25)/0,5

| Eespool esitatud valemites on ajaühikuks aastad. |
| --- |

Eespool esitatud valemites on ajaühikuks aastad.

(Ostja) kommertsriski garantiimäär (PCC) ja poliitilise (riigi laenu)riski garantiimäär (PCP) protsentides

MPRi valemis väljendatakse (PCC ja PCP) garantiimäära protsentides kümnendväärtusena (st 95 % väljendatakse kujul 0,95).

Ostja riski krediidikvaliteedi parandamine

Krediidikvaliteedi parandamise tegur (CEF) on 0 iga sellise tehingu puhul, kus ostja riski krediidikvaliteeti ei parandata. Krediidikvaliteedi parandamise tegur (CEF) selliste tehingute korral, mille puhul parandatakse ostja riski krediidikvaliteeti, määratakse kindlaks XII lisa kohaselt (kokkuleppe punkti 29 alapunktis c sätestatud piirangutest lähtudes ja see ei tohi olla suurem kui 0,35).

Toote kvaliteedi tegur (QPF)

Toote kvaliteedi tegur on võetud järgmisest tabelist:

| Toote kvaliteet | Riigi laenuriski kategooria |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Standardtasemest madalam | 0,9965 | 0,9935 | 0,9850 | 0,9825 | 0,9825 | 0,9800 | 0,9800 |
| Standard | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 |
| Standardtasemest parem | 1,0035 | 1,0065 | 1,0150 | 1,0175 | 1,0175 | 1,0200 | 1,0200 |

Toote kvaliteet

Riigi laenuriski kategooria

1

2

3

4

5

6

7

Standardtasemest madalam

0,9965

0,9935

0,9850

0,9825

0,9825

0,9800

0,9800

Standard

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

Standardtasemest parem

1,0035

1,0065

1,0150

1,0175

1,0175

1,0200

1,0200

Garantiimäär protsentides (PCF)

PCF määratakse kindlaks järgmiselt:

| kui (max(PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1) |
| --- |

kui (max(PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1)

| kui (max(PCC, PCP) > 0,95, PCF = 1 + ((max(PCC, PCP) – 0,95)/0,05) * (garantiimäära koefitsiendi protsent) |
| --- |

kui (max(PCC, PCP) > 0,95, PCF = 1 + ((max(PCC, PCP) – 0,95)/0,05) * (garantiimäära koefitsiendi protsent)

Garantiimäära koefitsiendi protsent on võetud järgmisest tabelist:

| | Riigi laenuriski kategooria |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Garantiimäära koefitsiendi protsent | 0,00000 | 0,00337 | 0,00489 | 0,01639 | 0,03657 | 0,05878 | 0,08598 |

Riigi laenuriski kategooria

1

2

3

4

5

6

7

Garantiimäära koefitsiendi protsent

0,00000

0,00337

0,00489

0,01639

0,03657

0,05878

0,08598

Parem kui riigi tegur (BTSF)

Kui võlgnik on liigitatud ostja riskide kategooriasse „parem kui riik“ (SOV+), on BTSF = 0,9, muudel juhtudel on BTSF = 1.

Kohaliku vääringu tegur (LCF)

Tehingute korral, kus kasutatakse kohaliku vääringu riigi laenuriski maandamist, ei tohi LCF olla suurem kui 0,2. Kõikide muude tehingute korral on LCFi väärtus 0.

„IX LISA

TURU VÕRDLUSALUSEST LÄHTUVATE TEHINGUTE GARANTIIPREEMIATE MÄÄRAD

Ekspordikrediitide tagatiseta osa või sündikaatlaenu osa, mida ekspordikrediidi agentuur ei taga

Hind, mida erapangad/-asutused näitavad kõnealuse ekspordikrediidi tagatiseta osa (või mõnikord sündikaatlaenu osa, mida ekspordikrediidi agentuur ei taga) kohta, võib väljendada parimat vastet ekspordikrediidi agentuuri tagatisele. Selliste tagatiseta osade või tagamata osade hinnakujundust tuleks kasutada ainult siis, kui need on esitatud kommertstingimustel (näiteks välistaks see rahvusvaheliste finantseerimisasutuste rahastatud osad).

Nimelised ettevõtete võlakirjad

Ettevõtete võlakirjad väljendavad nimega seotud krediidiriski. Ekspordikrediidi agentuuri lepingu tingimuste (näiteks lunastamistähtajad ja vääringu nimi) ning igasuguste krediidikvaliteedi viiside võrdlemisel tuleb olla ettevaatlik. Kui kasutatakse esimest korda emiteeritud ettevõtete võlakirju (st kogu tootlus emiteerimisel) või järelturul kaubeldavaid ettevõtete võlakirju (st optsiooniga korrigeeritud riskimarginaal asjakohase kõvera jooksul, mis on tavaliselt asjaomase vääringu vahetustehingu kõver), tuleks kõigepealt kasutada võlgniku võlakirju; kui need ei ole kättesaadavad, võib kasutada seotud üksuste esmakordselt emiteeritud või järelturul kaubeldavaid ettevõtete võlakirju.

Nimelised krediidiriski vahetustehingud

Krediidiriski vahetustehingud on üks viis kaitsta end maksekohustuste täitmatajätmise vastu. Krediidiriski vahetustehingu riskimarginaal on summa, mille krediidiriski vahetustehingute ostja maksab perioodi kohta protsendina põhisumma nimiväärtusest, ja seda väljendatakse enamasti baaspunktides. Krediidiriski vahetustehingute ostja ostab tõhusa kindlustuse maksekohustuste täitmata jätmise vastu, tehes krediidiriski vahetustehingute müüjale makseid vahetustehingu kestuse ajal või kuni krediidisündmuse toimumiseni. Kõigepealt tuleks kasutada krediidiriski vahetustehingu kõverat võlgniku puhul; kui see ei ole kättesaadav, võib kasutada seotud üksuste krediidiriski vahetustehingu kõverat.

Laenude võrdlusalused

Esmaste laenude võrdlusalused (st hind laenu andmisel) või edasilaenude võrdlusalused (st laenu pragune tootlus, mida eeldab finantseerimisasutus, kes ostab laenu teiselt finantseerimisasutuselt). Esmaste laenude võrdlusaluste puhul peavad olema teada kõik tasud, et saaks välja arvutada kogutootluse. Laenude võrdlusaluste kasutamise korral tuleks kõigepealt kasutada võlgniku omi; kui need ei ole kättesaadavad, võib kasutada sarnaste üksuste omi.

Turukõverate võrdlus

Võrreldavad turukõverad väljendavad kogu sektori või ostjate klassi krediidiriski. Selline turuteave võib olla asjakohane juhul, kui nimelised andmed ei ole kättesaadavad. Üldjoontes sõltub võrreldavaid turgusid iseloomustava teabe kvaliteet nende likviidsusest. Igal juhul tuleks vaadelda turuinstrumente, mis vastavad kõige paremini ekspordikrediidi agentuuri lepingu tingimustele, nagu tähtaeg, krediidireiting, lunastamistähtaeg ja vääringu nimetus.

„X LISA

KRITEERIUMID JA TINGIMUSED, MILLEGA REGULEERITAKSE KOLMANDA ISIKU TAGASIMAKSEGARANTII KOHALDAMIST, JA MITMEPOOLSETE VÕI PIIRKONDLIKE INSTITUTSIOONIDE HINDAMISE KRITEERIUMID

EESMÄRK

Käesolevas lisas sätestatakse kriteeriumid ja tingimused, millega reguleeritakse kolmanda isiku tagasimaksegarantiide kohaldamist kokkuleppe punkti 23 alapunkti e kohaselt. Samuti sätestatakse selles kriteeriumid mitmepoolsete või piirkondlike institutsioonide hindamiseks, kui on vaja otsustada, kas institutsiooni suhtes tuleks kohaldada kokkuleppe punkti 23 alapunktis c sätestatud turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute garantiipreemia eeskirju.

TAOTLUS

1. juhtum: garantii riski kogusumma katteks

Kui üksus annab tagatise tagasimaksegarantii vormis kogu riskisumma (st põhisumma ja intressi) katteks, võib kohaldada garandi riigi laenuriskide liigitust ja ostja riskide kategooriat, kui täidetud on järgmised tingimused.

| — | Garantii katab kogu krediidiperioodi. |
| --- | --- |

—

Garantii katab kogu krediidiperioodi.

| — | Garantii on lõplik, tingimusteta ja saadaval nõudmise korral. |
| --- | --- |

—

Garantii on lõplik, tingimusteta ja saadaval nõudmise korral.

| — | Garantii on õiguslikult kehtiv ja garandi riigi jurisdiktsioonis jõustatav. |
| --- | --- |

—

Garantii on õiguslikult kehtiv ja garandi riigi jurisdiktsioonis jõustatav.

| — | Garant on garanteeritud võla suurust arvestades usaldusväärne. |
| --- | --- |

—

Garant on garanteeritud võla suurust arvestades usaldusväärne.

| — | Garandi suhtes kohaldatakse tema asukohariigi rahanduskontrolli ja ülekandeid käsitlevaid eeskirju, välja arvatud juhul, kui garant on mitmepoolne institutsioon, mille puhul on osalised ühel meelel, et need on üldiselt sellistest kontrollidest ja piirangutest vabastatud. |
| --- | --- |

—

Garandi suhtes kohaldatakse tema asukohariigi rahanduskontrolli ja ülekandeid käsitlevaid eeskirju, välja arvatud juhul, kui garant on mitmepoolne institutsioon, mille puhul on osalised ühel meelel, et need on üldiselt sellistest kontrollidest ja piirangutest vabastatud.

Kui garant on tagatud üksuse tütarettevõtja/emaettevõtja, määravad osalised iga juhtumi puhul kindlaks, kas: 1) tütarettevõtja/emaettevõtja omavahelist seost ja emaettevõtja juriidiliste kohustuste taset arvestades on tütarettevõtja/emaettevõtja juriidiliselt ja rahaliselt sõltumatu ning saaks oma maksekohustusi täita; 2) tütarettevõtjat/emaettevõtjat võivad mõjutada kohalikud sündmused/eeskirjad või riiklik sekkumine ja 3) peakontor loeks end kohustuste täitmata jätmise korral vastutavaks.

2. juhtum: rahaliselt piiratud garantii

Kui üksus annab tagatise tagasimaksegarantii vormis piiratud riskisumma (st põhisumma ja intressi) katteks, võib garantiiga kaetud laenuosa suhtes kohaldada garandi riigi laenuriskide liigitust ja ostja riskide kategooriat, kui on täidetud kõik teised 1. juhtumi all loetletud asjakohased kriteeriumid.

Garantiiga katmata osa suhtes kohaldatakse võlgniku riigi laenuriski liigitust ja ostja riskide kategooriat.

Mitmepoolsete või piirkondlike institutsioonide hindamise kriteeriumid

Osalised võivad kokku leppida, et mitmepoolse või piirkondliku institutsiooni suhtes kohaldatakse punkti 23 alapunktis c sätestatud turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute garantiipreemia eeskirju, kui institutsioon on üldiselt vabastatud tema asukohariigi rahanduskontrolli ja ülekandeid käsitlevate eeskirjade täitmisest. Iga sellist institutsiooni hinnatakse selle olukorra põhjal eraldi, võttes arvesse, kas

| — | institutsioon on seadusjärgselt ja rahaliselt sõltumatu; |
| --- | --- |

—

institutsioon on seadusjärgselt ja rahaliselt sõltumatu;

| — | kõik institutsiooni varad on riigistamisest või konfiskeerimisest puutumatud; |
| --- | --- |

—

kõik institutsiooni varad on riigistamisest või konfiskeerimisest puutumatud;

| — | institutsioonil on täielik vabadus vahendeid üle anda ja konverteerida; |
| --- | --- |

—

institutsioonil on täielik vabadus vahendeid üle anda ja konverteerida;

| — | institutsiooni suhtes ei kohaldata selle asukohariigis valitsuse sekkumist; |
| --- | --- |

—

institutsiooni suhtes ei kohaldata selle asukohariigis valitsuse sekkumist;

| — | institutsioonil on maksupuutumatus ning |
| --- | --- |

—

institutsioonil on maksupuutumatus ning

| — | kõikidel selle liikmesmaadel on kohustus anda institutsiooni kohustuste täitmiseks lisakapitali. |
| --- | --- |

—

kõikidel selle liikmesmaadel on kohustus anda institutsiooni kohustuste täitmiseks lisakapitali.

Hindamisel tuleb arvesse võtta ka varasemate perioodide makseandmeid seoses riigi laenuriskidega seotud kohustuste täitmata jätmisega kas institutsiooni asukohariigis või võlgniku riigis ja kõiki muid tegureid, mida võib hindamisprotsessis sobivaks pidada.

Selliste mitmepoolsete ja piirkondlike institutsioonide nimekiri ei ole suletud ning osaline võib vastavalt eespool loetletud kaalutlustele esitada institutsiooni läbivaatamiseks. Osalised avalikustavad nimekirja mitmepoolsetest ja piirkondlikest institutsioonidest, mille suhtes kohaldatakse kokkuleppe punkti 23 alapunktis c sätestatud turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute garantiipreemia eeskirju.

„XI LISA

OSTJA RISKIDE KATEGOORIATE KVALITATIIVSED KIRJELDUSED

Riigi omast parem (SOV+)

See on harva esinev liigitus. Sellise liigituse saavutanud üksus on erakordselt tugeva krediidiprofiiliga ja sellelt võib oodata oma maksekohustuste täitmist siis, kui riigil on raskusi võlgade maksmisega, või isegi maksejõuetuse korral. Rahvusvahelised reitinguagentuurid avaldavad pidevalt aruandeid, kus on loetletud ettevõtete ja tehingupartnerite reitingud, mis ületavad riigi välisvaluutareitingut. Välja arvatud juhul, kui riigi maksejõuetuse risk on riigi riskide hindamise metoodika alusel määratletud oluliselt suuremaks, kui on riigi laenurisk, peavad osalised, kes teevad ettepaneku üksuse liigitamiseks paremaks kui riik, viitama oma ettepanekus sellistele riigi reitingutest parematele reitingutele. Selleks et üksust saaks liigitada paremaks kui tema asukohariik, peaks üksust tavaliselt iseloomustama mitu või enamik järgmistest tunnustest või samaväärsetest omadustest:

| — | tugev krediidiprofiil; |
| --- | --- |

—

tugev krediidiprofiil;

| — | olulised tulud välisvaluutas võrreldes olemasoleva võlakoormusega; |
| --- | --- |

—

olulised tulud välisvaluutas võrreldes olemasoleva võlakoormusega;

| — | tootmisvõimalused ja raha juurdehankimise võimalus välismaistelt tütarettevõtjatelt või allüksustelt, eriti kõrge reitinguga riikides asuvatelt, st hargmaistelt ettevõtetelt; |
| --- | --- |

—

tootmisvõimalused ja raha juurdehankimise võimalus välismaistelt tütarettevõtjatelt või allüksustelt, eriti kõrge reitinguga riikides asuvatelt, st hargmaistelt ettevõtetelt;

| — | välisomanik või strateegiline partner, kes võiks ametliku garantii puudumise korral olla finantseerimistoetuse allikas; |
| --- | --- |

—

välisomanik või strateegiline partner, kes võiks ametliku garantii puudumise korral olla finantseerimistoetuse allikas;

| — | üksuse varasem sooduskohtlemine riigi poolt, sh vabastamine ülekande- ja vahetamispiirangutest ning ekspordituludega seotud nõuete järgimisest ning maksusoodustused; |
| --- | --- |

—

üksuse varasem sooduskohtlemine riigi poolt, sh vabastamine ülekande- ja vahetamispiirangutest ning ekspordituludega seotud nõuete järgimisest ning maksusoodustused;

| — | eraldatud krediidiliinid kõrge reitinguga rahvusvahelistelt pankadelt, eriti krediidiliinid suurte kahjuliku mõjuga muutuste piiranguta, mis võimaldab pankadel eraldatud vahendid riigi kriisi või muu riskisündmuse ilmnemise korral tühistada, ning |
| --- | --- |

—

eraldatud krediidiliinid kõrge reitinguga rahvusvahelistelt pankadelt, eriti krediidiliinid suurte kahjuliku mõjuga muutuste piiranguta, mis võimaldab pankadel eraldatud vahendid riigi kriisi või muu riskisündmuse ilmnemise korral tühistada, ning

| — | välismaal hoitavad varad, eriti likviidsed varad, sageli eeskirjade tõttu, mis lubavad eksportijatel koguda ja hoida välismaal sularahavaru võla teenindamiseks. |
| --- | --- |

—

välismaal hoitavad varad, eriti likviidsed varad, sageli eeskirjade tõttu, mis lubavad eksportijatel koguda ja hoida välismaal sularahavaru võla teenindamiseks.

Tavaliselt ei kohaldata ostja riskide kategooriat SOV+ järgmiste isikute suhtes:

| — | avalik-õiguslikud üksused ja kommunaalettevõtted, riiklikud allüksused, nagu valdkondlikud ministeeriumid, piirkondlikud valitsused jne; |
| --- | --- |

—

avalik-õiguslikud üksused ja kommunaalettevõtted, riiklikud allüksused, nagu valdkondlikud ministeeriumid, piirkondlikud valitsused jne;

| — | riigi jurisdiktsioonis asuvad finantseerimisasutused ning |
| --- | --- |

—

riigi jurisdiktsioonis asuvad finantseerimisasutused ning

| — | üksused, kes müüvad peamiselt siseturul kohalikus vääringus. |
| --- | --- |

—

üksused, kes müüvad peamiselt siseturul kohalikus vääringus.

Riiklik (SOV)

Riiklikud võlgnikud/garandid on üksused, kellele on seadusega antud sõnaselged volitused võtta võlakohustus suveräänse riigi nimel, tavaliselt on selleks rahandusministeerium või keskpank (41). Riigi maksejõuetuse risk on selline risk, mille korral:

| — | võlgnik/garant on seaduslikult volitatud võtma riigi nimel võlakohustust ning annab seega riigi täieliku usalduse ja tagatise ning |
| --- | --- |

—

võlgnik/garant on seaduslikult volitatud võtma riigi nimel võlakohustust ning annab seega riigi täieliku usalduse ja tagatise ning

| — | riigi maksejõuetuse riski muutmise korral võetakse arvesse ka asjaomast võlga ja maksekohustusi, mis riigile muutmise tõttu tekivad. |
| --- | --- |

—

riigi maksejõuetuse riski muutmise korral võetakse arvesse ka asjaomast võlga ja maksekohustusi, mis riigile muutmise tõttu tekivad.

Riigiga samaväärne (CC0): erakordselt hea krediidikvaliteet

Kategooria „riigiga samaväärne“ hõlmab kahte põhilist võlgnike/garantide liiki:

| — | avalik-õiguslikud üksused, kui hoolsuskohustuse kontroll näitab, et ostjal on kas riigi täielik usaldus ja tagatis/toetus või et riigi likviidsuse ja maksevõime toetuse tõenäosus on väga suur nii võla sissenõudmise väljavaadete kui ka makseviivituse riski seisukohast. Riigiga samaväärsed mitteriiklikud avalik-õiguslikud üksused hõlmavad ka riigile kuuluvaid ettevõtteid, kel on sektori majandustegevuses monopoolne või peaaegu monopoolne seisund (näiteks elektrienergia-, nafta-, gaasiettevõtted); |
| --- | --- |

—

avalik-õiguslikud üksused, kui hoolsuskohustuse kontroll näitab, et ostjal on kas riigi täielik usaldus ja tagatis/toetus või et riigi likviidsuse ja maksevõime toetuse tõenäosus on väga suur nii võla sissenõudmise väljavaadete kui ka makseviivituse riski seisukohast. Riigiga samaväärsed mitteriiklikud avalik-õiguslikud üksused hõlmavad ka riigile kuuluvaid ettevõtteid, kel on sektori majandustegevuses monopoolne või peaaegu monopoolne seisund (näiteks elektrienergia-, nafta-, gaasiettevõtted);

| — | erakordselt tugeva krediidiprofiiliga äriühingud nii makseviivituse kui ka võla sissenõudmise väljavaadete seisukohalt, mis näitab, et riski võib käsitada riigi maksejõuetuse riskiga samaväärsena. Kandidaatideks võivad olla äriühingud, kelle aktsia on väga kvaliteetne, või väga suured pangad, kelle puhul riigi likviidsuse ja maksevõime toetuse tõenäosus on väga suur. |
| --- | --- |

—

erakordselt tugeva krediidiprofiiliga äriühingud nii makseviivituse kui ka võla sissenõudmise väljavaadete seisukohalt, mis näitab, et riski võib käsitada riigi maksejõuetuse riskiga samaväärsena. Kandidaatideks võivad olla äriühingud, kelle aktsia on väga kvaliteetne, või väga suured pangad, kelle puhul riigi likviidsuse ja maksevõime toetuse tõenäosus on väga suur.

Erakordselt hea krediidikvaliteet tähendab seda, et maksete katkemise riski peetakse kaduvväikseks ning üksusel on erakordselt tugev tagasimaksevõime, mida ei mõjuta ettenägematud sündmused. Krediidikvaliteet väljendub tavaliselt mõnes järgmises üksuse äritegevuse ja finantsseisundit iseloomustavas tunnuses (või nendes kõikides):

| — | erakordselt hea või väga hea rahavoo ja tulude tekitamine; |
| --- | --- |

—

erakordselt hea või väga hea rahavoo ja tulude tekitamine;

| — | erakordselt hea või väga hea likviidsustase; |
| --- | --- |

—

erakordselt hea või väga hea likviidsustase;

| — | erakordselt väike või väga väike finantsvõimendus; |
| --- | --- |

—

erakordselt väike või väga väike finantsvõimendus;

| — | suurepärane või väga kindel äriprofiil, mida iseloomustavad tõendatud ja väga tugevad juhtimisvõimed. |
| --- | --- |

—

suurepärane või väga kindel äriprofiil, mida iseloomustavad tõendatud ja väga tugevad juhtimisvõimed.

Peale selle iseloomustab sellist üksust finantsnäitajate ja omandilise kuuluvuse avalikustamise hea kvaliteet, v.a juhul, kui on suur tõenäosus saada toetust emaettevõtjalt (või riigilt), kelle ostja riskide liigitus on võrdne või parem kui sellele ostja riskide kategooriale vastav.

Sõltuvalt selle riigi liigitusest, kus võlgnik/garant asub, on tõenäoline, et ostja riskide kategooriasse CC0 liigitatud võlgnikule/garandile annavad akrediteeritud reitinguagentuurid reitingu vahemikus AAA (1. kategooria riik) ja B (7. kategooria riik).

Väga hea krediidikvaliteet (CC1)

Maksete katkemise riski peetakse väikseks või väga väikseks. Võlgnikul/garandil on väga tugev tagasimaksevõime, mida ettenägematud sündmused tõenäoliselt ei mõjuta. Võlgnik/garant on kas väga vähe või vähe vastuvõtlik olude ja majandustingimuste muutumise kahjulikele mõjudele. Krediidikvaliteet väljendub tavaliselt mõnes järgmises äritegevust ja finantsseisundit iseloomustavas tunnuses (või nendes kõikides):

| — | väga hea või hea rahavoo ja tulude tekitamine; |
| --- | --- |

—

väga hea või hea rahavoo ja tulude tekitamine;

| — | väga hea või hea likviidsustase; |
| --- | --- |

—

väga hea või hea likviidsustase;

| — | väga väike või väike finantsvõimendus; |
| --- | --- |

—

väga väike või väike finantsvõimendus;

| — | väga kindel äriprofiil, mida iseloomustavad tõendatud juhtimisvõimed. |
| --- | --- |

—

väga kindel äriprofiil, mida iseloomustavad tõendatud juhtimisvõimed.

Peale selle iseloomustab sellist üksust finantsnäitajate ja omandilise kuuluvuse avalikustamise hea kvaliteet, v.a juhul, kui on suur tõenäosus saada toetust emaettevõtjalt (või riigilt), kelle ostja riskide liigitus on võrdne või parem kui sellele ostja riskide kategooriale vastav.

Sõltuvalt selle riigi liigitusest, kus võlgnik/garant asub, on tõenäoline, et ostja riskide kategooriasse CC1 liigitatud võlgnikule/garandile annavad akrediteeritud reitinguagentuurid reitingu vahemikus AAA (1. kategooria riik) ja B (7. kategooria riik).

Hea või mõõdukalt hea krediidikvaliteet, üle keskmise (CC2)

Maksete katkemise riski peetakse väikseks. Võlgnikul/garandil on hea või mõõdukalt hea tagasimaksevõime, mida ettenägematud sündmused tõenäoliselt ei mõjuta. Võlgnik/garant on vähe vastuvõtlik olude ja majandustingimuste muutumise kahjulikele mõjudele. Krediidikvaliteet väljendub tavaliselt mõnes järgmises äritegevust ja finantsseisundit iseloomustavas tunnuses (või nendes kõikides):

| — | hea või mõõdukalt hea rahavoo ja tulude tekitamine; |
| --- | --- |

—

hea või mõõdukalt hea rahavoo ja tulude tekitamine;

| — | hea või mõõdukalt hea likviidsustase; |
| --- | --- |

—

hea või mõõdukalt hea likviidsustase;

| — | väike või mõõdukalt väike finantsvõimendus; |
| --- | --- |

—

väike või mõõdukalt väike finantsvõimendus;

| — | mõõdukalt kindel äriprofiil, mida iseloomustavad tõendatud juhtimisvõimed. |
| --- | --- |

—

mõõdukalt kindel äriprofiil, mida iseloomustavad tõendatud juhtimisvõimed.

Peale selle iseloomustab sellist üksust finantsnäitajate ja omandilise kuuluvuse avalikustamise hea kvaliteet, v.a juhul, kui on suur tõenäosus saada toetust emaettevõtjalt (või riigilt), kelle ostja riskide liigitus on võrdne või parem kui sellele ostja riskide kategooriale vastav.

Sõltuvalt selle riigi liigitusest, kus võlgnik/garant asub, on tõenäoline, et ostja riskide kategooriasse CC2 liigitatud võlgnikule/garandile annavad akrediteeritud reitinguagentuurid reitingu vahemikus A+ (1. kategooria riik) ja B- või halvem (7. kategooria riik).

Mõõdukas krediidikvaliteet, keskmine (CC3)

Maksete katkemise riski peetakse mõõdukaks või mõõdukalt väikseks. Võlgnikul/garandil on mõõdukas või mõõdukalt hea tagasimaksevõime. Krediidiriski tekkimise võimalus esineb juhul, kui võlgnikul/garandil tuleb puutuda kokku suure pideva määramatuse või ebasoodsate äriliste, finantsiliste või majandustingimustega, mille tagajärjel ei pruugi ta olla võimeline makseid tähtajaks tegema. Kuid samas võib leiduda ärilisi või rahalisi võimalusi, mis võimaldavad finantskohustusi täita. Krediidikvaliteet väljendub tavaliselt mõnes järgmises äritegevust ja finantsseisundit iseloomustavas tunnuses (või nendes kõikides):

| — | mõõdukalt hea või mõõdukas rahavoo ja tulude tekitamine; |
| --- | --- |

—

mõõdukalt hea või mõõdukas rahavoo ja tulude tekitamine;

| — | mõõdukalt hea või mõõdukas likviidsustase; |
| --- | --- |

—

mõõdukalt hea või mõõdukas likviidsustase;

| — | mõõdukalt väike või mõõdukas finantsvõimendus; |
| --- | --- |

—

mõõdukalt väike või mõõdukas finantsvõimendus;

| — | mõõdukas äriprofiil, mida iseloomustavad tõendatud juhtimisvõimed. |
| --- | --- |

—

mõõdukas äriprofiil, mida iseloomustavad tõendatud juhtimisvõimed.

Peale selle iseloomustab sellist üksust finantsnäitajate ja omandilise kuuluvuse avalikustamise nõuetekohane kvaliteet, v.a juhul, kui on väga suur tõenäosus saada toetust emaettevõtjalt (või riigilt), kelle ostja riskide liigitus on võrdne või parem kui sellele ostja riskide kategooriale vastav.

Sõltuvalt selle riigi liigitusest, kus võlgnik/garant asub, on tõenäoline, et ostja riskide kategooriasse CC3 liigitatud võlgnikule/garandile annavad akrediteeritud reitinguagentuurid reitingu vahemikus BBB+ (1. kategooria riik) ja B- või halvem (6. kategooria riik).

Mõõdukalt nõrk krediidikvaliteet, alla keskmise (CC4)

Maksete katkemise riski peetakse mõõdukalt väikseks. Võlgnikul/garandil on mõõdukas või mõõdukalt nõrk tagasimaksevõime. Krediidiriski tekkimise võimalus esineb juhul, kui võlgnikul/garandil tuleb puutuda kokku suure pideva määramatuse või ebasoodsate äriliste, finantsiliste või majandustingimustega, mille tagajärjel ei pruugi ta olla võimeline makseid tähtajaks tegema. Kuid samas võib leiduda ärilisi või rahalisi võimalusi, mis võimaldavad finantskohustusi täita. Krediidikvaliteet väljendub tavaliselt mõnes järgmises äritegevust ja finantsseisundit iseloomustavas tunnuses (või nendes kõikides):

| — | mõõdukas või mõõdukalt nõrk rahavoo ja tulude tekitamine; |
| --- | --- |

—

mõõdukas või mõõdukalt nõrk rahavoo ja tulude tekitamine;

| — | mõõdukas või mõõdukalt nõrk likviidsustase; |
| --- | --- |

—

mõõdukas või mõõdukalt nõrk likviidsustase;

| — | mõõdukas või mõõdukalt suur finantsvõimendus; |
| --- | --- |

—

mõõdukas või mõõdukalt suur finantsvõimendus;

| — | mõõdukalt nõrk äriprofiil, millele on iseloomulik juhtimisvõimete piiratus. |
| --- | --- |

—

mõõdukalt nõrk äriprofiil, millele on iseloomulik juhtimisvõimete piiratus.

Peale selle iseloomustab sellist üksust finantsnäitajate ja omandilise kuuluvuse avalikustamise nõuetekohane kvaliteet, v.a juhul, kui on väga suur tõenäosus saada toetust emaettevõtjalt (või riigilt), kelle ostja riskide liigitus on võrdne või parem kui sellele ostja riskide kategooriale vastav.

Sõltuvalt selle riigi liigitusest, kus võlgnik/garant asub, on tõenäoline, et ostja riskide kategooriasse CC4 liigitatud võlgnikule/garandile annavad akrediteeritud reitinguagentuurid reitingu vahemikus BB+ (1. kategooria riik) ja B- või halvem (5. kategooria riik).

Nõrk krediidikvaliteet (CC5)

Maksete katkemise riski peetakse suureks või väga suureks. Võlgnikul/garandil on mõõdukalt nõrk või nõrk tagasimaksevõime. Võlgnik/garant on hetkel võimeline tagasimaksekohustusi täitma, kuid kindlus ei ole piisav. Makseraskused võivad tekkida siis, kui pidev maksevõime sõltub soodsa äri- ja majanduskeskkonna püsimisest. Tõenäoliselt mõjutavad tagasimaksevõimet või -valmidust ebasoodsad ärilised, finants- või majandustingimused. Krediidikvaliteet väljendub tavaliselt mõnes järgmises äritegevust ja finantsseisundit iseloomustavas tunnuses (või nendes kõikides):

| — | mõõdukalt nõrk, nõrk või väga nõrk rahavoo ja tulude tekitamine; |
| --- | --- |

—

mõõdukalt nõrk, nõrk või väga nõrk rahavoo ja tulude tekitamine;

| — | mõõdukalt nõrk või nõrk likviidsustase; |
| --- | --- |

—

mõõdukalt nõrk või nõrk likviidsustase;

| — | mõõdukalt suur või suur finantsvõimendus; |
| --- | --- |

—

mõõdukalt suur või suur finantsvõimendus;

| — | nõrk äriprofiil, millele on iseloomulik juhtimisvõimete piiratus või puudumine. |
| --- | --- |

—

nõrk äriprofiil, millele on iseloomulik juhtimisvõimete piiratus või puudumine.

Peale selle iseloomustab sellist üksust finantsnäitajate ja omandilise kuuluvuse avalikustamise halb kvaliteet, v.a juhul, kui on väga suur tõenäosus saada toetust emaettevõtjalt (või riigilt), kelle ostja riskide liigitus on võrdne või parem kui sellele ostja riskide kategooriale vastav.

Sõltuvalt selle riigi liigitusest, kus võlgnik/garant asub, on tõenäoline, et ostja riskide kategooriasse CC5 liigitatud võlgnikule/garandile annavad akrediteeritud reitinguagentuurid reitingu vahemikus BB- (1. kategooria riik) ja B- või halvem (4. kategooria riik).

„XII LISA

KRITEERIUMID JA TINGIMUSED, MILLEGA REGULEERITAKSE RIIGI LAENURISKIDE MAANDAMISE MEETMETE JA OSTJA RISKI KREDIIDIKVALITEEDI PARANDAMISE VIISIDE KOHALDAMIST

EESMÄRK

Käesolevas lisas sätestatakse üksikasjad kokkuleppe punkti 28 alapunktis a loetletud riigi laenuriskide maandamise meetmete ja kokkuleppe punkti 29 alapunktis a loetletud ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamise kohta. Need hõlmavad kriteeriume, tingimusi ja eriasjaolusid, mis kehtivad nii nende kasutamise kui ka garantiipreemiate alammääradele avaldatava mõju suhtes.

RIIGI LAENURISKIDE MAANDAMISE MEETMED

1.   
  Offshore-futuuride voostruktuur kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga

Määratlus

Kirjalik dokument, näiteks leping või tagatise vabastamine või usaldusleping, pitseeritud ja toimetatud kolmanda isiku kätte, st isikule, kes ei ole kõnealuse instrumendi pool, mis jääb kuni teatavate tingimuste täitmiseni nimetatud kolmanda isiku kätte hoiule ning seejärel toimetatakse tema poolt jõustumiseks teisele poolele. Kui järgmised kriteeriumid on täidetud ning kaalutakse loetletud lisategureid, võib see meede maandada või kõrvaldada ülekanderiskid, peamiselt suurema riskiga riikide kategoorias.

Kriteeriumid

| — | Tinghoiukonto on seotud valuutakasumi teenimise projektiga ning tinghoiukontole laekuvad rahavood tulenevad projektist endast ja/või muudest ekspordilaekumistest. |
| --- | --- |

—

Tinghoiukonto on seotud valuutakasumi teenimise projektiga ning tinghoiukontole laekuvad rahavood tulenevad projektist endast ja/või muudest ekspordilaekumistest.

| — | Tinghoiukonto asub offshore-riigis, st paikneb väljaspool projekti riiki, kus ülekande- või muud riigi laenuriskid on väga piiratud (st suure sissetulekuga OECD-riigis või suure sissetulekuga euroalariigis). |
| --- | --- |

—

Tinghoiukonto asub offshore-riigis, st paikneb väljaspool projekti riiki, kus ülekande- või muud riigi laenuriskid on väga piiratud (st suure sissetulekuga OECD-riigis või suure sissetulekuga euroalariigis).

| — | Tinghoiukonto asub esimese järgu pangas, mida ei kontrolli ei otseselt ega kaudselt võlgniku või võlgniku riigi huvid. |
| --- | --- |

—

Tinghoiukonto asub esimese järgu pangas, mida ei kontrolli ei otseselt ega kaudselt võlgniku või võlgniku riigi huvid.

| — | Konto rahastamine kindlustatakse pikaajaliste või muude asjakohaste lepingutega. |
| --- | --- |

—

Konto rahastamine kindlustatakse pikaajaliste või muude asjakohaste lepingutega.

| — | Konto kaudu võlgnikule laekuvate tuluallikate kombinatsioon (st tulevad projektist endast ja/või teistest allikatest) on vabalt vahetatavas vääringus ja võib mõistlikult eeldada, et sellest kokku piisab võla teenindamiseks kogu krediidiperioodi vältel, ning see laekub ühelt või mitmelt krediidivõimeliselt väliskliendilt riikides, mille riigi riskitase on projekti riigiga võrreldes parem (st üldjuhul suure sissetulekuga OECD-riigid ja suure sissetulekuga euroalariigid). |
| --- | --- |

—

Konto kaudu võlgnikule laekuvate tuluallikate kombinatsioon (st tulevad projektist endast ja/või teistest allikatest) on vabalt vahetatavas vääringus ja võib mõistlikult eeldada, et sellest kokku piisab võla teenindamiseks kogu krediidiperioodi vältel, ning see laekub ühelt või mitmelt krediidivõimeliselt väliskliendilt riikides, mille riigi riskitase on projekti riigiga võrreldes parem (st üldjuhul suure sissetulekuga OECD-riigid ja suure sissetulekuga euroalariigid).

| — | Võlgnik annab välismaistele klientidele tagasivõtmatult juhtnöörid maksta otse kontole (st makseid ei edastata võlgniku kontrolli all oleva konto või tema riigi kaudu). |
| --- | --- |

—

Võlgnik annab välismaistele klientidele tagasivõtmatult juhtnöörid maksta otse kontole (st makseid ei edastata võlgniku kontrolli all oleva konto või tema riigi kaudu).

| — | Rahalised vahendid, mida tuleb kontol hoida, on võrdsed vähemalt kuue kuu võlateeninduskuludega. Kui projekti finantseerimise raames kohaldatakse paindlikke tagasimaksetingimusi, tuleb kontol hoida summat, mis on samaväärne kuue kuu tegeliku võlateenindusega niisugustel paindlikel tingimustel; see summa võib sõltuvalt võlateeninduse profiilist aja jooksul kõikuda. |
| --- | --- |

—

Rahalised vahendid, mida tuleb kontol hoida, on võrdsed vähemalt kuue kuu võlateeninduskuludega. Kui projekti finantseerimise raames kohaldatakse paindlikke tagasimaksetingimusi, tuleb kontol hoida summat, mis on samaväärne kuue kuu tegeliku võlateenindusega niisugustel paindlikel tingimustel; see summa võib sõltuvalt võlateeninduse profiilist aja jooksul kõikuda.

| — | Võlgnikul on piiratud juurdepääs kontole (st alles pärast krediidile vastavate võlateeninduskulude tasumist). |
| --- | --- |

—

Võlgnikul on piiratud juurdepääs kontole (st alles pärast krediidile vastavate võlateeninduskulude tasumist).

| — | Kontol hoiustatavad tulud eraldatakse laenuandjale kui otsesele kasusaajale kogu krediidiperioodiks. |
| --- | --- |

—

Kontol hoiustatavad tulud eraldatakse laenuandjale kui otsesele kasusaajale kogu krediidiperioodiks.

| — | Konto avamiseks on saadud kõik vajalikud seaduslikud load kohalikelt ja muudelt asjaomastelt ametiasutustelt. |
| --- | --- |

—

Konto avamiseks on saadud kõik vajalikud seaduslikud load kohalikelt ja muudelt asjaomastelt ametiasutustelt.

| — | Tinghoiukonto ja lepingusuhted ei või olla tingimuslikud ja/või tühistatavad ja/või piiratud kestusega. |
| --- | --- |

—

Tinghoiukonto ja lepingusuhted ei või olla tingimuslikud ja/või tühistatavad ja/või piiratud kestusega.

Lisategurid, millega tuleb arvestada

Meetme kohaldamisel võetakse konkreetsest juhtumist lähtuvalt arvesse eespool nimetatud parameetreid ning muu hulgas järgmist:

| — | riik, võlgnik (st avalik-õiguslik või eraõiguslik), sektor, haavatavus seoses asjaomaste kaupade või teenustega, sealhulgas nende kättesaadavusega kogu krediidiperioodi vältel, kliendid; |
| --- | --- |

—

riik, võlgnik (st avalik-õiguslik või eraõiguslik), sektor, haavatavus seoses asjaomaste kaupade või teenustega, sealhulgas nende kättesaadavusega kogu krediidiperioodi vältel, kliendid;

| — | õigusstruktuurid: nt kas mehhanism on võlgniku või tema riigi mõju suhtes piisavalt immuunne; |
| --- | --- |

—

õigusstruktuurid: nt kas mehhanism on võlgniku või tema riigi mõju suhtes piisavalt immuunne;

| — | mil määral kohaldatakse selle meetodi suhtes valitsuse sekkumist, pikendamist või tühistamist; |
| --- | --- |

—

mil määral kohaldatakse selle meetodi suhtes valitsuse sekkumist, pikendamist või tühistamist;

| — | kas konto oleks piisavalt kaitstud projektiga seotud riskide eest; |
| --- | --- |

—

kas konto oleks piisavalt kaitstud projektiga seotud riskide eest;

| — | kontole suunduvate rahavoogude suurus ja piisava rahavoo säilitamise mehhanism; |
| --- | --- |

—

kontole suunduvate rahavoogude suurus ja piisava rahavoo säilitamise mehhanism;

| — | olukord seoses Pariisi klubiga (nt võimalik vabastus); |
| --- | --- |

—

olukord seoses Pariisi klubiga (nt võimalik vabastus);

| — | riigi laenuriskide, ülekanderisk välja arvatud, võimalik mõju; |
| --- | --- |

—

riigi laenuriskide, ülekanderisk välja arvatud, võimalik mõju;

| — | kaitse riskide vastu konto asukohariigis; |
| --- | --- |

—

kaitse riskide vastu konto asukohariigis;

| — | lepingud klientidega, sealhulgas nende laad ja kestus ning |
| --- | --- |

—

lepingud klientidega, sealhulgas nende laad ja kestus ning

| — | oodatava välistulu üldsumma võrreldes krediidi kogusummaga. |
| --- | --- |

—

oodatava välistulu üldsumma võrreldes krediidi kogusummaga.

Mõju garantiipreemia alammäärale

Kõnealuse riigi laenuriski maandamise meetme kohaldamise tulemusel võib tehingu suhtes kohaldatava riigi laenuriski liigitus ühe kategooria võrra tõusta, v.a tehingute korral, mis kuuluvad riigi laenuriski 1. kategooriasse.

2.   
  Rahastamine kohalikus vääringus

Määratlus

Konverteeritavates ja kohalikes, välja arvatud vabalt vahetatavates, vääringutes sõlmitud leping ja kohalikul tasandil toimuv rahastamine, mis kõrvaldab või maandab ülekanderiski. Kahe esimese riigi laenuriski esinemine ei mõjutaks põhimõtteliselt esmast võlakohustust kohalikus vääringus.

Kriteeriumid

| — | Ekspordikrediidi agentuuri vastutust ja nõuete tasumist või tasumist otselaenuandjale väljendatakse ja see toimub läbivalt kohalikus vääringus. |
| --- | --- |

—

Ekspordikrediidi agentuuri vastutust ja nõuete tasumist või tasumist otselaenuandjale väljendatakse ja see toimub läbivalt kohalikus vääringus.

| — | Ülekanderisk üldjuhul ekspordikrediidi agentuuri ei ohusta. |
| --- | --- |

—

Ülekanderisk üldjuhul ekspordikrediidi agentuuri ei ohusta.

| — | Asjade normaalse käigu korral ei kehti nõue, mille kohaselt kohalikus vääringus hoiused tuleb konverteerida vabalt vahetatavasse vääringusse. |
| --- | --- |

—

Asjade normaalse käigu korral ei kehti nõue, mille kohaselt kohalikus vääringus hoiused tuleb konverteerida vabalt vahetatavasse vääringusse.

| — | Laenuvõtja tagasimakse tema enda vääringus ja oma riigis on laenukohustuse nõuetekohane täitmine. |
| --- | --- |

—

Laenuvõtja tagasimakse tema enda vääringus ja oma riigis on laenukohustuse nõuetekohane täitmine.

| — | Kui laenuvõtja sissetulek on kohalikus vääringus, siis on laenuvõtja kaitstud ebasoodsate kursimuutuste eest. |
| --- | --- |

—

Kui laenuvõtja sissetulek on kohalikus vääringus, siis on laenuvõtja kaitstud ebasoodsate kursimuutuste eest.

| — | Ülekande-eeskirjad laenuvõtja riigis ei tohiks mõjutada laenuvõtja tagasimaksekohustusi, mis jäävad kohalikku vääringusse. |
| --- | --- |

—

Ülekande-eeskirjad laenuvõtja riigis ei tohiks mõjutada laenuvõtja tagasimaksekohustusi, mis jäävad kohalikku vääringusse.

Lisategurid, millega tuleb arvestada

Meedet kohaldatakse selektiivselt konverteeritavate ja likviidsete vääringute suhtes, kui tegemist on stabiilse majandusega. Osalev ekspordikrediidi agentuur peaks olema võimeline täitma oma kohustust tasuda oma vääringus väljendatud nõuded juhul, kui kohalik vääring muutub pärast ekspordikrediidi agentuuri poolset kohustuse võtmist kas mitteüleantavaks või mittekonverteeritavaks. (Otselaenuandja on sellele riskile aga avatud.)

Mõju garantiipreemia alammäärale

Kõnealuse riski maandamise meetme kohaldamise tulemusel võib riigi krediidiski osakaal garantiipreemia alammääras väheneda kuni 20 % (st kohaliku vääringu tegurit [LCF] väärtusega mitte üle 0,2).

OSTJA RISKI KREDIIDIKVALITEEDI PARANDAMINE

Allpool tabelis on esitatud kohaldatavate ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside määratlused koos nende maksimaalse mõjuga kohaldatavatele garantiipreemiate alammääradele. Tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse riigi laenuriski 1.–7. kategooria garantiipreemia alammäära, kehtestatakse maksimaalne krediidikvaliteedi parandamise tegur (CEF), mida kasutatakse garantiipreemiate alammäärade valemis; turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul kehtestatakse kohaldatavale turu võrdlusalusest lähtuvale garantiipreemiate alammäärale maksimaalne allahindlus (42).

| Krediidikvaliteedi parandamine | Määratlus | Maksimaalne CEF (riigi laenuriski kategooria 1–7) | Maksimaalne allahindlus (turu võrdlusalus) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lepinguliste laekumiste või nõuete loovutamine | Kui laenuvõtjal on lepingud kas tugevate offshore- või kohalike ostjatega, annab lepingu seaduse alusel jõustatav loovutamine õiguse pöörata laenuvõtja lepingud täitmisele ja/või teha suurte lepingute alusel laenuvõtja asemel otsuseid pärast laenukohustuste täitmata jätmist. Otsene kokkulepe tehingu kolmanda isikuga (kaevandamise või energiaga seotud tehingu korral kohalik valitsusasutus) võimaldab laenuandjatel pöörduda valitsuse poole õiguskaitsevahendite võtmiseks sundvõõrandamise või muude tehinguga seotud lepinguliste kohustuste rikkumise korral.
  Keerulistes turuoludes või sektoris tegutseval olemasoleval ettevõttel võib olla toodangu müügiga seotud nõudeid ettevõttele või ettevõtetele, mis paiknevad stabiilsemas keskkonnas. Nõuded võivad üldiselt olla vabalt vahetavas vääringus, kuid ei tohi olla seotud konkreetse lepingulise suhtega. Selliste nõuete loovutamine võib tagada varalise tagatise laenuvõtja raamatupidamisarvestuses, andes laenajale laenuvõtja rahavoogudes eeliskäsitlemise. | 0,10 | Ei kohaldata |
| Varaline tagatis | Kontroll vara üle, mida kinnitab:






  1) | hüpoteek väga liikuvale ja väärtuslikule omandile ning |

Krediidikvaliteedi parandamine

Määratlus

Maksimaalne CEF (riigi laenuriski kategooria 1–7)

Maksimaalne allahindlus (turu võrdlusalus)

Lepinguliste laekumiste või nõuete loovutamine

Kui laenuvõtjal on lepingud kas tugevate offshore- või kohalike ostjatega, annab lepingu seaduse alusel jõustatav loovutamine õiguse pöörata laenuvõtja lepingud täitmisele ja/või teha suurte lepingute alusel laenuvõtja asemel otsuseid pärast laenukohustuste täitmata jätmist. Otsene kokkulepe tehingu kolmanda isikuga (kaevandamise või energiaga seotud tehingu korral kohalik valitsusasutus) võimaldab laenuandjatel pöörduda valitsuse poole õiguskaitsevahendite võtmiseks sundvõõrandamise või muude tehinguga seotud lepinguliste kohustuste rikkumise korral.

Keerulistes turuoludes või sektoris tegutseval olemasoleval ettevõttel võib olla toodangu müügiga seotud nõudeid ettevõttele või ettevõtetele, mis paiknevad stabiilsemas keskkonnas. Nõuded võivad üldiselt olla vabalt vahetavas vääringus, kuid ei tohi olla seotud konkreetse lepingulise suhtega. Selliste nõuete loovutamine võib tagada varalise tagatise laenuvõtja raamatupidamisarvestuses, andes laenajale laenuvõtja rahavoogudes eeliskäsitlemise.

0,10

Ei kohaldata

Varaline tagatis

Kontroll vara üle, mida kinnitab:

1)

hüpoteek väga liikuvale ja väärtuslikule omandile ning

| 2) | omand, mis on iseenesest väärtuslik. |
| --- | --- |

2)

omand, mis on iseenesest väärtuslik.

Varaline tagatis on selline, mida saab suhteliselt lihtsalt uuesti soetada, näiteks vedur, meditsiini- või ehitusseadmed. Sellise tagatise väärtuse hindamisel peaks ekspordikrediidi agentuur võtma arvesse sissenõudmise juriidilist lihtsust. Teisisõnu, väärtus on suurem, kui tagatise määr varast on tagatud kehtiva õiguskorra alusel, ja väärtus on väiksem, kui seaduslik võimalus vara sisse nõuda on küsitav. Varalise tagatise täpse väärtuse määrab turg, kusjuures asjaomane turg on sügavam kui kohalik turg, sest vara võib viia teise jurisdiktsiooni. MÄRKUS: riigi laenuriski 1.–7. kategooria garantiipreemia alammääraga tehingute puhul kohaldatakse krediidikvaliteedi parandamist varalise tagatisega ostja riski suhtes, kui varalist tagatist hoitakse tehingu sooritamise riigi sees.

0,25

15 %

Põhivaraline tagatis

Põhivaraline tagatis on enamasti osadest koosnev seade, mis võib olla füüsiliselt kinnitatud, näiteks turbiin või koosteliini ühendatud tootmisseadmed. Põhivaralise tagatise eesmärk ja väärtus on anda maksejõuetuse korral ekspordikrediidi agentuurile rohkem mõjujõudu vara kasutamise üle kahjude korvamisel. Põhivaralise tagatise väärtus sõltub majanduslikest, õiguslikest, turuga seotud ja muudest teguritest.

0,15

10 %

Tinghoiukonto

Tinghoiukontodega kaasnevad võla teenindamise reservide kontod, mida hoitakse tagatisena laenuandjatele, või muud rahaliste nõuete kontode vormid, mida hoiab tagatisena laenuandjale pool, keda ei kontrolli ostja/võlgnik või kel ei ole ostja/võlgnikuga ühist omandit. Hoiustatav summa tuleb sisse maksta eelnevalt. Sellise tagatise väärtus on peaaegu alati 100 % sularahakonto nimisummast. See võimaldab paremini kontrollida raha kasutamist, tagab võla teenindamise enne muude kulutuste tegemist. MÄRKUS: riigi laenuriski 1.–7. kategooria garantiipreemia alammääraga tehingute puhul kohaldatakse krediidikvaliteedi parandamist tinghoiukontoga ostja riski suhtes, kui tinghoiukontot hoitakse tehingu sooritamise riigi sees. Rahaline tagatis vähendab oluliselt kohustuste täitmatajätmise riski tagatud osamaksete ulatuses.

Hoiustatav summa % krediidist maksimaalselt kuni 0,10

Hoiustatav summa % krediidist maksimaalselt kuni 10 %

„XIII LISA

ARENGUABI KVALITEEDI HINDAMISE KRITEERIUMID

ABIST RAHASTATAVATE PROJEKTIDE ARENGU KVALITEEDI HINDAMISE KRITEERIUMID

Arenguabikomitee on viimastel aastatel välja töötanud hulga hindamisaluseid tagamaks, et arengumaades teostatavad projektid, mida finantseeritakse täielikult või osaliselt riiklikust arenguabist, aitavad arengule kaasa. Põhiliselt sisalduvad need

| — | arenguabikomitee põhimõtetes projektide hindamiseks (DAC Principles for Project Appraisal, 1988); |
| --- | --- |

—

arenguabikomitee põhimõtetes projektide hindamiseks (DAC Principles for Project Appraisal, 1988);

| — | arenguabikomitee juhtpõhimõtetes sidusfinantseerimise ning seotud ja osaliselt sidumata riikliku arenguabi kohta (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) ning |
| --- | --- |

—

arenguabikomitee juhtpõhimõtetes sidusfinantseerimise ning seotud ja osaliselt sidumata riikliku arenguabi kohta (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) ning

| — | riikliku arenguabiga seotud heades hanketavades (Good Procurement Practices for Official Development Assistance, 1986). Arenguabikomitee põhimõtted projektide hindamiseks ja riikliku arenguabiga seotud head hanketavad avaldati koos arenguabikomitee koostatud mitme muu põhimõtte ja hea tavaga 1992. aastal arenguabikomitee tõhusa abi põhimõtteid käsitlevas arenguabi käsiraamatus „DAC Principles for Effective Aid“ (DAM). |
| --- | --- |

—

riikliku arenguabiga seotud heades hanketavades (Good Procurement Practices for Official Development Assistance, 1986). Arenguabikomitee põhimõtted projektide hindamiseks ja riikliku arenguabiga seotud head hanketavad avaldati koos arenguabikomitee koostatud mitme muu põhimõtte ja hea tavaga 1992. aastal arenguabikomitee tõhusa abi põhimõtteid käsitlevas arenguabi käsiraamatus „DAC Principles for Effective Aid“ (DAM).

PROJEKTI KOKKUSOBIVUS ABI SAAVA RIIGI ÜLDISTE INVESTEERIMISEELISTUSTEGA (PROJEKTI VALIK)

Kas projekt sisaldub abi saava riigi rahandus- ja planeerimiskeskasutuste heakskiidetud programmides, mis käsitlevad investeerimist ja riiklikke kulutusi?

(Märkida poliitikadokument, milles projekti nimetatakse, näiteks abi saava riigi investeerimiskava.)

Kas projekti kaasfinantseerib mõni rahvusvaheline arenguabi finantseerimise asutus?

Kas on olemas tõendeid, et mõni rahvusvaheline arenguabi finantseerimise asutus või mõni muu arenguabikomitee liige on kaalunud projekti finantseerimist ja lükanud selle tagasi arenguaspekti ebaolulisuse tõttu?

Kas erasektori projekti puhul on abi saava riigi valitsus selle heaks kiitnud?

Kas projekt on hõlmatud sellise riikidevahelise kokkuleppega, mis võimaldab doonorriigil võtta abi saavas riigis laialdasemaid abimeetmeid?

PROJEKTIDE ETTEVALMISTAMINE JA HINDAMINE

Kas projekt on ette valmistatud, kavandatud ja hinnatud selliste normide ja kriteeriumide kohaselt, mis on kooskõlas arenguabikomitee DAMi punktides 91–162 sätestatud põhimõtetega projektide eelhindamiseks? Asjaomased põhimõtted on projektide hindamisel seotud järgmiste aspektidega:

| a) | majanduslikud aspektid (DAM, punktid 120–128); |
| --- | --- |

a)

majanduslikud aspektid (DAM, punktid 120–128);

| b) | tehnilised aspektid (DAM, punkt 112); |
| --- | --- |

b)

tehnilised aspektid (DAM, punkt 112);

| c) | finantsaspektid (DAM, punktid 113–119). |
| --- | --- |

c)

finantsaspektid (DAM, punktid 113–119).

Kas tulutoovate projektide puhul, eriti kui toodang on suunatud konkurentsipõhisele turule, jõuavad abi finantseerimisel tehtud soodustused raha lõppkasutajani? (DAM, punkt 115).

| a) | Institutsiooniliste tegurite hinnang (DAM, punktid 130–134). |
| --- | --- |

a)

Institutsiooniliste tegurite hinnang (DAM, punktid 130–134).

| b) | Sotsiaalaspektide ning kulude ja tulude jagunemise analüüs (DAM, punktid 137–147). |
| --- | --- |

b)

Sotsiaalaspektide ning kulude ja tulude jagunemise analüüs (DAM, punktid 137–147).

| c) | Keskkonnategurite hinnang (DAM, punktid 145–147). |
| --- | --- |

c)

Keskkonnategurite hinnang (DAM, punktid 145–147).

HANKEMENETLUSED

Millist hankemenetlust järgmistest kasutatakse? (Mõisted on määratletud riikliku arenguabiga seotud heade hanketavade põhimõtetes (DAM, punktid 409–429)).

| a) | Rahvusvaheline võistupakkumine (DAM, punktid 411 ja 419–429): tulemusliku rahvusvahelise võistupakkumise miinimumtingimused). |
| --- | --- |

a)

Rahvusvaheline võistupakkumine (DAM, punktid 411 ja 419–429): tulemusliku rahvusvahelise võistupakkumise miinimumtingimused).

| b) | Siseriiklik võistupakkumine (DAM, punkt 412). |
| --- | --- |

b)

Siseriiklik võistupakkumine (DAM, punkt 412).

| c) | Mitteametlik võistlus või otseläbirääkimised (DAM, punktid 413–414). |
| --- | --- |

c)

Mitteametlik võistlus või otseläbirääkimised (DAM, punktid 413–414).

Kas on kavas kontrollida tarnete hinda ja kvaliteeti? (DAM, punkt 153)

„XIV LISA

MÕISTETE LOETELU

Kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid.

a)   Kohustus/nõusolek: mis tahes vormis avaldus, millega teatatakse abi saavale riigile, ostjale, laenuvõtjale, eksportijale või finantseerimisasutusele tahtest või kavatsusest anda riiklikku toetust.

b)   Ühisseisukoht: osalistevaheline käsituslepe teatava tehingu kohta või teatavate asjaolude puhul riikliku toetuse konkreetsete finantseerimistingimuste kohta. Vastuvõetud ühisseisukohas sisalduvad eeskirjad asendavad kokkuleppe eeskirju üksnes ühisseisukohas nimetatud tehingu või asjaolude puhul.

c)   Seotud abi soodustustase: annetuste puhul on soodustustase 100 %. Laenude puhul on soodustustase laenu nimiväärtuse ja laenuvõtja tehtavate tulevaste laenuteenindusmaksete nüüdisväärtusest maha arvatud summa vahe. See vahe väljendatakse protsentides laenu nimiväärtusest.

d)   Tegevuse lõpetamine: tuumaelektrijaama sulgemine või demonteerimine.

e)   Ekspordilepingu väärtus: eksporditavate kaupade ja/või teenuste eest ostja või ostja nimel makstav kogusumma, st välja arvatud edaspidi määratletud kohalikud kulud. Liisingu puhul on välja arvatud see osa liisingumaksest, mis võrdub intressiga.

f)   Lõplik kulukohustus: ekspordikrediidi tehingu puhul (üksiktehingu või krediidiliini kujul) tekib lõplik kulukohustus siis, kui osaline nõustub kas vastastikuse kokkuleppe või ühepoolse aktiga täpsete ja täielike finantseerimistingimustega.

g)   Algne kütuselaadung: algne kütuselaadung ei sisalda rohkem kui alguses paigaldatavat tuumareaktori südamikku ja kahte hilisemat uuesti laaditavat kogust, mis moodustavad kokku kõige rohkem kaks kolmandikku südamikust.

h)   Intressitoetus: valitsuse ja pankade või muude finantseerimisasutuste omavaheline kokkulepe, mis võimaldab finantseerida eksporti turuintressi viitemäära tasemel oleva või sellest kõrgema fikseeritud intressimääraga.

i)   Krediidiliin: ükskõik missugune ekspordikrediidi raamistik, mis hõlmab mitut tehingut, mis võivad olla, kuid ei pea olema seotud kindla projektiga.

j)   Kohalikud kulud: kulutused sellistele kaupadele ja teenustele ostja riigis, mida on vaja kas ekspordilepingu täitmiseks või sellise projekti lõpuleviimiseks, mille osaks on ekspordileping. Nende hulka ei kuulu vahendustasu, mida makstakse eksportija esindajale ostja riigis.

k)   Turu võrdlusalusest lähtuv tehing: tehing, mis on seotud 0 kategooria riikide, suure sissetulekuga OECD-riikide ja suure sissetulekuga euroalariikide võlgnikega/garantidega.

l)   Kindlustusmatemaatilise garantiipreemia alammäär: aasta keskmine makseviivituse määr (mis tuleneb peamiste akrediteeritud reitinguagentuuride poolt avaldatavast kumulatiivsest makseviivituse määrast) konkreetse reitingu ja tähtaja kohta (kogu tehingu kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg), mida korrigeeritakse vastavalt eeldatavale makseviivitusest tingitud kahjumäärale ja kulude määrale, vastavalt osaliste poolt aktsepteeritud turustandarditele.

m)   Nimeline võlakiri või krediidiriski vahetustehing: nimeline võlakiri või krediidiriski vahetustehing piirdub üksnes selliste turu võrdlusalusega seotud instrumentidega, mis kuuluvad täpselt samale võlgnikule/garandile, kes osaleb toetatavas tehingus.

n)   Täiemahuline garantii: valitsuse poolt või nimel antav riiklik toetus üksnes ekspordikrediidi garantii või kindlustuse vormis, st mille juurde ei kuulu riiklik finantseerimistoetus.

o)   Seotud üksus: seotud üksust puudutavad viitemäärad on seotud laenuvõtja võrdlushinnaga seotud instrumendid, mitte täpselt sellesama laenuvõtja võrdlushinnaga seotud instrumendid, kes osaleb toetatavas tehingus. Kui võlgnikul ei ole noteeritud võlakirju või krediidiriski vahetustehinguid või kui võlgniku organisatsioonilises struktuuris on emaettevõtja, tütarettevõtja või sõsarettevõtja, kellel on turul lunastamata nimelisi võlakirju või krediidiriski vahetustehinguid, siis võib neid nimelisi võlakirju või krediidiriski vahetustehinguid seoses punkti 23 alapunktiga c kasutada nii, nagu oleks need välja andnud võlgnik ise; seda juhul, kui

| 1) | akrediteeritud reitinguagentuur on emaettevõtjale, tütarettevõtjale või sõsarettevõtjale andnud samasuguse emitendi reitingu kui võlgnikule/garandile või |
| --- | --- |

1)

akrediteeritud reitinguagentuur on emaettevõtjale, tütarettevõtjale või sõsarettevõtjale andnud samasuguse emitendi reitingu kui võlgnikule/garandile või

| 2) | täidetud on kõik järgmised kriteeriumid:






  i) | osalise võlgniku/garandi sisereiting vastab akrediteeritud reitinguagentuuri poolt seotud üksusele antud reitingule; |
| --- | --- | --- |

2)

täidetud on kõik järgmised kriteeriumid:

i)

osalise võlgniku/garandi sisereiting vastab akrediteeritud reitinguagentuuri poolt seotud üksusele antud reitingule;

| ii) | võlgnik/garant on emaettevõtja/valdusettevõtja peamine tegutsev äriühing, kellel on keskne ja lahutamatu osa kontserni äritegevuses; |
| --- | --- |

ii)

võlgnik/garant on emaettevõtja/valdusettevõtja peamine tegutsev äriühing, kellel on keskne ja lahutamatu osa kontserni äritegevuses;

| iii) | akrediteeritud reitinguagentuuri reiting põhineb kontserni peamisel äritegevusel; |
| --- | --- |

iii)

akrediteeritud reitinguagentuuri reiting põhineb kontserni peamisel äritegevusel;

| iv) | Võlgnik/garant annab märkimisväärse osa kontserni tulust, pakkudes teatavaid kontserni põhitooteid/-teenuseid peamistele klientidele või omades ja hallates olulist osa emaettevõtja varadest; |
| --- | --- |

iv)

Võlgnik/garant annab märkimisväärse osa kontserni tulust, pakkudes teatavaid kontserni põhitooteid/-teenuseid peamistele klientidele või omades ja hallates olulist osa emaettevõtja varadest;

| v) | võlgnikku/garanti oleks kontsernil väga raske müüa, ilma et see muudaks märkimisväärselt kontserni üldist struktuuri; |
| --- | --- |

v)

võlgnikku/garanti oleks kontsernil väga raske müüa, ilma et see muudaks märkimisväärselt kontserni üldist struktuuri;

| vi) | võlgniku/garandi makseviivituses kujutaks endast kontsernile suurt mainelanguse ohtu, kahjustaks selle frantsiisi ja ohustaks selle elujõulisust; |
| --- | --- |

vi)

võlgniku/garandi makseviivituses kujutaks endast kontsernile suurt mainelanguse ohtu, kahjustaks selle frantsiisi ja ohustaks selle elujõulisust;

| vii) | juhtimis- ja majandustegevus on väga integreeritud, kui kapitali ja rahastust pakub tavaliselt emaettevõtja või finantseeriv tütarettevõtja kontsernisiseste laenude kaudu ning kui emaettevõtja toetus on väljaspool kahtlust. |
| --- | --- |

vii)

juhtimis- ja majandustegevus on väga integreeritud, kui kapitali ja rahastust pakub tavaliselt emaettevõtja või finantseeriv tütarettevõtja kontsernisiseste laenude kaudu ning kui emaettevõtja toetus on väljaspool kahtlust.

p)   Tagasimaksetähtaeg: ajavahemik, mis algab käesolevas lisas määratletud krediiditähtaja algusega ja lõpeb lepingujärgsel põhisumma lõppmakse kuupäeval.

q)

:

| 1) | Osad või komponendid (vahetooted), sealhulgas seotud teenused: osade või komponentide puhul ei ole krediiditähtaja algus hilisem kui kaupade ostjapoolse vastuvõtmise tegelik kuupäev või kaupade (sealhulgas vajaduse korral teenuste) ostjapoolse vastuvõtmise kaalutud keskmine kuupäev või teenuste puhul arvete kliendile esitamise kuupäev või teenuste kliendipoolse vastuvõtmise kuupäev. |
| --- | --- |

1)

Osad või komponendid (vahetooted), sealhulgas seotud teenused: osade või komponentide puhul ei ole krediiditähtaja algus hilisem kui kaupade ostjapoolse vastuvõtmise tegelik kuupäev või kaupade (sealhulgas vajaduse korral teenuste) ostjapoolse vastuvõtmise kaalutud keskmine kuupäev või teenuste puhul arvete kliendile esitamise kuupäev või teenuste kliendipoolse vastuvõtmise kuupäev.

| 2) | Kvaasikapitalikaubad, sealhulgas seotud teenused – masinad või seadmed, üldjuhul võrdlemisi väikese ühikuväärtusega, mis on mõeldud kasutamiseks tööstusprotsessis või tootmise või kaubanduse otstarbel: kvaasikapitalikaupade puhul ei ole krediiditähtaja algus hilisem kui kaupade ostjapoolse vastuvõtmise tegelik kuupäev või kaupade ostjapoolse vastuvõtmise kaalutud keskmine kuupäev või kui eksportijal on kasutuselevõtmise kohustus, siis algab tähtaeg kasutuselevõtmisel, või teenuste puhul arvete kliendile esitamise kuupäev või teenuse kliendipoolse vastuvõtmise kuupäev. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval. |
| --- | --- |

2)

Kvaasikapitalikaubad, sealhulgas seotud teenused – masinad või seadmed, üldjuhul võrdlemisi väikese ühikuväärtusega, mis on mõeldud kasutamiseks tööstusprotsessis või tootmise või kaubanduse otstarbel: kvaasikapitalikaupade puhul ei ole krediiditähtaja algus hilisem kui kaupade ostjapoolse vastuvõtmise tegelik kuupäev või kaupade ostjapoolse vastuvõtmise kaalutud keskmine kuupäev või kui eksportijal on kasutuselevõtmise kohustus, siis algab tähtaeg kasutuselevõtmisel, või teenuste puhul arvete kliendile esitamise kuupäev või teenuse kliendipoolse vastuvõtmise kuupäev. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.

| 3) | Tootmisvahendid ja projektiteenused – hinnalised masinad või sisseseade, mis on ette nähtud kasutamiseks tööstusprotsessis või tootmis- või äriotstarbel:






  — | selliste tootmisvahendite müügilepingu puhul, mis koosnevad eraldi kasutatavatest osadest, algab krediiditähtaeg tegelikul päeval, mil ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse, või kaalutud keskmisel kuupäeval, millal ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse. |
| --- | --- | --- |

3)

Tootmisvahendid ja projektiteenused – hinnalised masinad või sisseseade, mis on ette nähtud kasutamiseks tööstusprotsessis või tootmis- või äriotstarbel:

—

selliste tootmisvahendite müügilepingu puhul, mis koosnevad eraldi kasutatavatest osadest, algab krediiditähtaeg tegelikul päeval, mil ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse, või kaalutud keskmisel kuupäeval, millal ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse.

| — | Täielike käitiste või tehaste tootmisvahendite müügilepingu puhul, kui tarnija ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil ostja peab kõik lepingu alusel tarnitavad tootmisvahendid (v.a varuosad) tegelikult oma valdusse võtma. |
| --- | --- |

—

Täielike käitiste või tehaste tootmisvahendite müügilepingu puhul, kui tarnija ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil ostja peab kõik lepingu alusel tarnitavad tootmisvahendid (v.a varuosad) tegelikult oma valdusse võtma.

| — | Kui eksportija vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval. |
| --- | --- |

—

Kui eksportija vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.

| — | Teenuste puhul ei või krediiditähtaeg alata hiljem kui arvete kliendile esitamise või kliendi poolt teenuse vastuvõtmise kuupäeval. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval. |
| --- | --- |

—

Teenuste puhul ei või krediiditähtaeg alata hiljem kui arvete kliendile esitamise või kliendi poolt teenuse vastuvõtmise kuupäeval. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.

| 4) | Terviklikud vabrikud või tehased – hinnalised komplektsed tootmisüksused, mis nõuavad tootmisvahendite kasutamist:






  — | terviklike käitiste või tehaste tootmisvahendite müügilepingu puhul, kui tarnija ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, kui ostja kõik lepingu alusel tarnitavad tootmisvahendid (v.a varuosad) tegelikult oma valdusse võtab; |
| --- | --- | --- |

4)

Terviklikud vabrikud või tehased – hinnalised komplektsed tootmisüksused, mis nõuavad tootmisvahendite kasutamist:

—

terviklike käitiste või tehaste tootmisvahendite müügilepingu puhul, kui tarnija ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, kui ostja kõik lepingu alusel tarnitavad tootmisvahendid (v.a varuosad) tegelikult oma valdusse võtab;

| — | ehituslepingute puhul, mille kohaselt töövõtja ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil ehitamine jõuab lõpule; |
| --- | --- |

—

ehituslepingute puhul, mille kohaselt töövõtja ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil ehitamine jõuab lõpule;

| — | mis tahes lepingu puhul, mille kohaselt tarnija või töövõtja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil tarnija või töövõtja on lõpetanud paigaldus- või ehitustööd ja töövalmiduse kindlakstegemiseks vajalikud eelkatsetused. Seejuures ei ole oluline see, kas rajatis antakse nimetatud ajal lepingu tingimuste kohaselt ostjale üle või mitte, ega see, kas on olemas mõni jätkuv kohustus, mis tarnijal või tööettevõtjal võib olla, nt tõrgeteta toimimise tagamine või kohalike töötajate koolitamine. |
| --- | --- |

—

mis tahes lepingu puhul, mille kohaselt tarnija või töövõtja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil tarnija või töövõtja on lõpetanud paigaldus- või ehitustööd ja töövalmiduse kindlakstegemiseks vajalikud eelkatsetused. Seejuures ei ole oluline see, kas rajatis antakse nimetatud ajal lepingu tingimuste kohaselt ostjale üle või mitte, ega see, kas on olemas mõni jätkuv kohustus, mis tarnijal või tööettevõtjal võib olla, nt tõrgeteta toimimise tagamine või kohalike töötajate koolitamine.

| — | Kui lepinguga nähakse ette projekti eri osade teostamine eraldi, algab krediiditähtaeg iga eri osa krediiditähtaja viimasel alguspäeval või nende alguspäevade keskmisel päeval või juhul, kui tarnija leping ei kata kogu projekti, vaid üht olulist osa sellest, võib krediiditähtaja alguseks lugeda päeva, mis on kogu projekti puhul asjakohane. |
| --- | --- |

—

Kui lepinguga nähakse ette projekti eri osade teostamine eraldi, algab krediiditähtaeg iga eri osa krediiditähtaja viimasel alguspäeval või nende alguspäevade keskmisel päeval või juhul, kui tarnija leping ei kata kogu projekti, vaid üht olulist osa sellest, võib krediiditähtaja alguseks lugeda päeva, mis on kogu projekti puhul asjakohane.

| — | Teenuste puhul algab krediiditähtaeg hiljemalt arvete kliendile esitamise või kliendi poolt teenuse vastuvõtmise kuupäeval. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval. |
| --- | --- |

—

Teenuste puhul algab krediiditähtaeg hiljemalt arvete kliendile esitamise või kliendi poolt teenuse vastuvõtmise kuupäeval. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.

r)   Seotud abi: abi, mis on sisuliselt (õiguslikult või tegelikult) seotud doonorriigist ja/või piiratud hulgast riikidest kaupade ja/või teenuste hankimisega; selle hulka kuuluvad laenud, annetused või sidusfinantseerimine, mille soodustustase on suurem kui null protsenti.

See määratlus kehtib olenemata sellest, kas „sidumine“ toimub abi saava riigi ja doonorriigi vahelise ametliku lepingu või mis tahes vormis mitteametliku kokkuleppe alusel, või olenemata sellest, kas finantseerimine hõlmab kokkuleppe punktis 32 sätestatud vorme, mida ei saa vabalt ja täielikult kasutada abi saavast riigist, sisuliselt kõikidest muudest arengumaadest ja osaliste riikidest tehtud ostude finantseerimiseks, või meetmeid, mis on arenguabikomitee või osaliste arvates sellise sidumisega samaväärsed.

s)   Sidumata abi: abi, mis hõlmab laenusid või toetusi, mille laekumised on täielikult ja vabalt saadaval finantshangeteks mis tahes riigist.

t)   Tagasimakseperioodi kaalutud keskmine kestus: aeg, mis kulub krediidi põhisummast poole tagasimaksmiseks. See arvutatakse krediiditähtaja alguse ja põhisumma iga tagasimakse vahele jääva summaarse aja (aastates) väärtusena, mida on kaalutud igal tagasimaksekuupäeval tagasi makstud osaga põhisummast.

„XV LISA

TURUINTRESSI VIITEMÄÄRA KÄSITLEVAD SÄTTED

I PEATÜKK

Üldsätted

1.   TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE (CIRR) ARVUTAMINE

| a) | Alguses valib iga osaline, kes soovib kehtestada turuintressi viitemäära, oma riigi vääringu jaoks ühe kahest järgmisest põhiintressimäärade süsteemist:






  1) | kuni viieaastase tagasimaksetähtaja puhul kolmeaastaste riigivõlakirjade tootlus; üle viieaastase ja kuni kaheksa ja poole aastase tagasimaksetähtaja puhul viieaastaste riigivõlakirjade tootlus ning üle kaheksa ja poole aasta pikkuse tagasimaksetähtaja puhul seitsmeaastaste riigivõlakirjade tootlus või |
| --- | --- | --- |

a)

Alguses valib iga osaline, kes soovib kehtestada turuintressi viitemäära, oma riigi vääringu jaoks ühe kahest järgmisest põhiintressimäärade süsteemist:

1)

kuni viieaastase tagasimaksetähtaja puhul kolmeaastaste riigivõlakirjade tootlus; üle viieaastase ja kuni kaheksa ja poole aastase tagasimaksetähtaja puhul viieaastaste riigivõlakirjade tootlus ning üle kaheksa ja poole aasta pikkuse tagasimaksetähtaja puhul seitsmeaastaste riigivõlakirjade tootlus või

| 2) | kõikide tagasimaksetähtaegade puhul viieaastaste riigivõlakirjade tootlus. |
| --- | --- |

2)

kõikide tagasimaksetähtaegade puhul viieaastaste riigivõlakirjade tootlus.

Põhiintressimäärasüsteemi erandid lepitakse kokku osaliste vahel.

| b) | Turuintressi viitemäär on iga osalise põhiintressimäärast 100 baaspunkti võrra suurem, kui osalised ei lepi kokku teisiti. |
| --- | --- |

b)

Turuintressi viitemäär on iga osalise põhiintressimäärast 100 baaspunkti võrra suurem, kui osalised ei lepi kokku teisiti.

| c) | Ülejäänud osalised rakendavad konkreetse vääringu suhtes kehtestatud turuintressi viitemäära juhul, kui nad otsustavad finantseerida nimetatud vääringus. |
| --- | --- |

c)

Ülejäänud osalised rakendavad konkreetse vääringu suhtes kehtestatud turuintressi viitemäära juhul, kui nad otsustavad finantseerida nimetatud vääringus.

| d) | Osaline võib vahetada oma põhiintressimäära süsteemi, teatades sellest kuus kuud ette ja olles eelnevalt konsulteerinud teiste osalistega. |
| --- | --- |

d)

Osaline võib vahetada oma põhiintressimäära süsteemi, teatades sellest kuus kuud ette ja olles eelnevalt konsulteerinud teiste osalistega.

| e) | Osaline või mitteosaline võib taotleda turuintressi viitemäära kindlaksmääramist mitteosalise vääringus. Huvitatud mitteosalisega konsulteerides võib osaline või sekretariaat kõnealuse mitteosalise nimel teha ettepaneku turuintressi viitemäära arvutamiseks selles vääringus, rakendades punktide 56–61 kohast ühisseisukoha menetlust. |
| --- | --- |

e)

Osaline või mitteosaline võib taotleda turuintressi viitemäära kindlaksmääramist mitteosalise vääringus. Huvitatud mitteosalisega konsulteerides võib osaline või sekretariaat kõnealuse mitteosalise nimel teha ettepaneku turuintressi viitemäära arvutamiseks selles vääringus, rakendades punktide 56–61 kohast ühisseisukoha menetlust.

2.   TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE KEHTIVUS

Tehingu suhtes kohaldatav intressimäär kinnitatakse kõige rohkem 120 päevaks. Kui riikliku finantseerimistoetuse tingimused kinnitatakse enne lepingu sõlmimise päeva, suurendatakse asjaomast turuintressi viitemäära 20 baaspunkti võrra.

3.   TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE KOHALDAMINE

| a) | Kui riiklikku finantseerimistoetust antakse ujuva intressimääraga laenude puhul, ei lubata pankadel ega muudel finantseerimisasutustel pakkuda laenu kehtivusajal võimalust kohaldada turuintressi viitemäära (esialgse lepingu sõlmimisel kehtiv) või lühiajalist turuintressimäära, sõltuvalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

a)

Kui riiklikku finantseerimistoetust antakse ujuva intressimääraga laenude puhul, ei lubata pankadel ega muudel finantseerimisasutustel pakkuda laenu kehtivusajal võimalust kohaldada turuintressi viitemäära (esialgse lepingu sõlmimisel kehtiv) või lühiajalist turuintressimäära, sõltuvalt sellest, kumb on madalam.

| b) | Laenu või selle mis tahes osa vabatahtliku ennetähtaegse tagasimaksmise korral hüvitab laenuvõtja riiklikku finantseerimistoetust andnud valitsusasutusele kõik kulud ja kahjud, mis tulenevad kõnealusest ennetähtaegsest tagasimaksmisest, sealhulgas valitsusasutuse poolt fikseeritud määraga raha sissevoolu ennetähtaegsest tagasimaksmisest tingitud katkestusega seotud kulud. |
| --- | --- |

b)

Laenu või selle mis tahes osa vabatahtliku ennetähtaegse tagasimaksmise korral hüvitab laenuvõtja riiklikku finantseerimistoetust andnud valitsusasutusele kõik kulud ja kahjud, mis tulenevad kõnealusest ennetähtaegsest tagasimaksmisest, sealhulgas valitsusasutuse poolt fikseeritud määraga raha sissevoolu ennetähtaegsest tagasimaksmisest tingitud katkestusega seotud kulud.

II PEATÜKK

Erisätted

4.   KOKKULEPPE II ja IV LISA KOHASTE TEHINGUTE TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE ARVUTAMINE

| a) | Tuumaelektrijaamade ekspordikrediiti käsitleva sektorileppe (II lisa) ning taastuvenergia, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning veeprojektide sektorileppe (IV lisa) sätete kohaselt antud riikliku finantseerimistoetuse suhtes kohaldatavad turuintressi viitemäärad arvutatakse järgmiste põhiintressimäärade ja marginaalide alusel:









  Tagasimaksetähtaeg (aastates) | Uued tuumaelektrijaamad ja IV lisa kohased pika ehitusajaga projektid (43) | Kõik muud lepingud (44) |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhiintressimäär
  (riigivõlakirjad) | Marginaal (baaspunktides) | Põhiintressimäär
  (riigivõlakirjad) | Marginaal (baaspunktides) |
| < 11 | Asjakohane turuintressi viitemäär käesoleva XV lisa I peatüki punkti 1 alusel |
| 11–12 | 7 aastat | 100 | 7 aastat | 100 |
| 13 | 8 aastat | 120 | 7 aastat | 120 |
| 14 | 9 aastat | 120 | 8 aastat | 120 |
| 15 | 9 aastat | 120 | 8 aastat | 120 |
| 16 | 10 aastat | 125 | 9 aastat | 120 |
| 17 | 10 aastat | 130 | 9 aastat | 120 |
| 18 | 10 aastat | 130 | 10 aastat | 120 |

a)

Tuumaelektrijaamade ekspordikrediiti käsitleva sektorileppe (II lisa) ning taastuvenergia, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning veeprojektide sektorileppe (IV lisa) sätete kohaselt antud riikliku finantseerimistoetuse suhtes kohaldatavad turuintressi viitemäärad arvutatakse järgmiste põhiintressimäärade ja marginaalide alusel:

Tagasimaksetähtaeg (aastates)

Uued tuumaelektrijaamad ja IV lisa kohased pika ehitusajaga projektid (43)

Kõik muud lepingud (44)

Põhiintressimäär

(riigivõlakirjad)

Marginaal (baaspunktides)

Põhiintressimäär

(riigivõlakirjad)

Marginaal (baaspunktides)

< 11

Asjakohane turuintressi viitemäär käesoleva XV lisa I peatüki punkti 1 alusel

11–12

7 aastat

100

7 aastat

100

13

8 aastat

120

7 aastat

120

14

9 aastat

120

8 aastat

120

15

9 aastat

120

8 aastat

120

16

10 aastat

125

9 aastat

120

17

10 aastat

130

9 aastat

120

18

10 aastat

130

10 aastat

120

| b) | Riiklikuks finantseerimistoetuseks on lubatud need vääringud, mis on täielikult konverteeritavad ja mille kohta on olemas andmed selliste miinimumintressimäärade arvutamiseks, mida nimetatakse eespool punkti 4 alapunktis a ja käesoleva XV lisa punktis 1 seoses tagasimaksetähtaegadega, mis on alla 11 aasta. |
| --- | --- |

b)

Riiklikuks finantseerimistoetuseks on lubatud need vääringud, mis on täielikult konverteeritavad ja mille kohta on olemas andmed selliste miinimumintressimäärade arvutamiseks, mida nimetatakse eespool punkti 4 alapunktis a ja käesoleva XV lisa punktis 1 seoses tagasimaksetähtaegadega, mis on alla 11 aasta.

5.   KOKKULEPPE V ja VI LISA KOHASTE TEHINGUTE TURUINTRESSI VIITEMÄÄRADE ARVUTAMINE

Osaline, kes annab riiklikku finantseerimistoetust fikseeritud intressimääraga laenudeks kooskõlas sektorileppega raudteetaristu kohta (V lisa) või projektide finantseerimise tehingute suhtes kohaldatavate tingimustega (VI lisa), kohaldab järgmisi miinimumintressimäärasid:

| a) | tagasimaksetähtajal kuni 12 aastat (kaasa arvatud) asjakohast turuintressi viitemäära kooskõlas käesoleva XV lisa punktiga 1; |
| --- | --- |

a)

tagasimaksetähtajal kuni 12 aastat (kaasa arvatud) asjakohast turuintressi viitemäära kooskõlas käesoleva XV lisa punktiga 1;

| b) | pikema kui 12aastase tagasimaksetähtaja korral kohaldatakse kõigi vääringute puhul asjakohaseid turuintressi viitemäärasid, mis on arvutatud vastavalt käesoleva XV lisa punktile 1 ning mida suurendatakse iga vääringu puhul 20 baaspunkti võrra. |
| --- | --- |

b)

pikema kui 12aastase tagasimaksetähtaja korral kohaldatakse kõigi vääringute puhul asjakohaseid turuintressi viitemäärasid, mis on arvutatud vastavalt käesoleva XV lisa punktile 1 ning mida suurendatakse iga vääringu puhul 20 baaspunkti võrra.

III PEATÜKK

Miinimumintressimääradest teatamist käsitlevad rakendussätted

6.   MIINIMUMINTRESSIMÄÄRADEST TEATAMINE

| a) | Käesoleva XV lisa I peatüki sätete kohaselt kindlaks määratavatest vääringute turuintressi viitemääradest teatatakse välksidevahendite abil vähemalt kord kuus sekretariaadile, kes edastab need kõikidele osalistele. |
| --- | --- |

a)

Käesoleva XV lisa I peatüki sätete kohaselt kindlaks määratavatest vääringute turuintressi viitemääradest teatatakse välksidevahendite abil vähemalt kord kuus sekretariaadile, kes edastab need kõikidele osalistele.

| b) | Selline teade peab jõudma sekretariaati hiljemalt viis päeva pärast saadetava teabega hõlmatud kuu lõppu. Seejärel teavitab sekretariaat kohaldatavatest määradest viivitamata kõiki osalisi ja teeb need avalikkusele kättesaadavateks. |
| --- | --- |

b)

Selline teade peab jõudma sekretariaati hiljemalt viis päeva pärast saadetava teabega hõlmatud kuu lõppu. Seejärel teavitab sekretariaat kohaldatavatest määradest viivitamata kõiki osalisi ja teeb need avalikkusele kättesaadavateks.

7.   INTRESSIMÄÄRADE JÕUSTUMINE

Kõik turuintressi viitemäärade muudatused jõustuvad järgmise kuu viieteistkümnendal päeval.

8.   INTRESSIMÄÄRADE VIIVITAMATA MUUTMINE

Kui turusuundumuste tõttu on vaja muuta mõnda turuintressi viitemäära kuu keskel, jõustub muudetud määr kümme päeva pärast seda, kui teade muudatuse kohta on jõudnud sekretariaati.

---

(1)  Nagu on määratletud OECD konventsiooni punktis 5.

1

(2)  Määrab kord aastas Maailmapank, võttes aluseks kogurahvatulu elaniku kohta.

2

(3)  Riigi staatus vaadatakse igal aastal üle järgmiste tingimuste põhjal: 1) kas tegemist on suure sissetulekuga riigiga (nagu on määratlenud Maailmapank kord aastas kogurahvatulu alusel ühe inimese kohta); 2) kas riik on OECD liige ja 3) kas riik kuulub euroalasse. Riigi liigitamine suure sissetulekuga OECD-riigiks või suure sissetulekuga euroalariigiks vastavalt punkti 23 alapunktile c ning sellise liigituse muutmine jõustub alles pärast seda, kui riigi sissetuleku liigitus (suure sissetulekuga riik või mitte) on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks. Muudatus riigi liigituses suure sissetulekuga OECD-riigiks või suure sissetulekuga euroalariigiks, samuti sellise liigituse muutmine seoses OECD liikmesusega või euroalasse kuulumisega jõustub riikide staatuse iga-aastase läbivaatamise ajal koheselt.

3

(4)  Hinnang selle kohta, kas mitmepoolne või piirkondlik institutsioon on oma asukohariigi rahanduskontrolli ja ülekandeid käsitlevatest eeskirjadest üldiselt vabastatud, põhineb X lisas sätestatud kriteeriumidel. Osalised peavad nimekirja institutsioonidest, mida peetakse kriteeriumidele vastavaks, mistõttu kehtivad neile turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute garantiipreemiamäärad.

4

(5)  Varaga tagatud tehingu puhul peab finantseeritaval varal olema eelisjärjekorras rahuldatav koormatis ning liisingu korral loovutamiskohustus ja/või eelisjärjekorras rahuldatav koormatis seoses liisingumaksetega.

5

(6)  Projektide finantseerimise tehingu puhul peavad olema täidetud põhikriteeriumid, mis on sätestatud kokkuleppe VI lisa 1. liites.

6

(7)  Olenemata kõnealusest künnisest kohaldatakse turu võrdlusalusele vastavate ning V lisas (raudteetaristu) või VI lisas (projektide finantseerimine) sätestatud tingimusi täitvate riikide tehingute suhtes kõnealuste lisade kohaseid asjakohaseid kommertslaenus osalemise miinimumnõudeid.

7

(8)  25 % kriteeriumi see osa võib olla täidetud, kui tehingu sularahata maksetega seotud osa, millega on seotud üks pank, kellel on ekspordikrediidi agentuuri tagatis, sisaldab vähemalt 25 %-list tagatiseta osa. Sellised tehingud peavad vastama kõikidele muudele alapunkti 1 tingimustele, sealhulgas käesolevas taandes esitatud samaväärsusnõuetele.

8

(9)  Kui võlgnikku/garanti hindab mitu akrediteeritud reitinguagentuuri, kohaldatakse võlgniku (või garandi) suhtes parimat olemasolevat välisvaluutareitingut kõrgema nõudeõiguse järguga tagatiseta laenude põhjal. Selliste akrediteeritud reitinguagentuuride nimekirja koostab ja seda haldab sekretariaat.

9

(10)  Kui asjaomast nimelist turupõhise hinnakujundusega seotud üksust ei hinda akrediteeritud reitinguagentuur, loetakse saadav turuhind vastavast TCMB-mudeliga saadud hinnast väiksemaks ja sellest tuleb punkti 46 kohaselt ette teatada.

10

(11)  Garantiipreemiate määrade suhtes, mida kohaldatakse tehingutele, millel on kolmanda isiku garantii, mille on andnud 0 kategooria riigi, suure sissetulekuga OECD-riigi või suure sissetulekuga euroala riigi võlgnik või mitmepoolne või piirkondlik institutsioon, mida peetakse vastavaks X lisas sätestatud kriteeriumidele, kohaldatakse punkti 23 alapunktis c sätestatud nõudeid.

11

(12)  Kolmanda isiku garantii korral peavad kohaldatav riigi laenuriskide liigitus ja ostja riskide kategooria olema seotud sama isikuga, st kas võlgniku või garandiga.

12

(13)  Haldusotstarbel ei pruugita mõnda riiki, mida on võimalik liigitada ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast, liigitada juhul, kui need riigid üldiselt ei saa riiklikult toetatavat ekspordikrediiti. Selliste liigitamata riikide suhtes on osalistel õigus kohaldada sellist riigi laenuriskide liigitust, mida nad peavad sobivaks.

13

(14)  Ostjate liigitamisega seotud eeskirju tuleks tõlgendada viisil, mis toetab kõige soodsamat kohaldatavat liigitust, näiteks võib riikliku ostja liigitada vähem soodsasse ostja riskide liigitusse.

14

(15)  Garantiipreemiate alammäärad, mis seonduvad ostja riskide kategooriaga „parem kui riik“ (SOV+), on 10 % väiksemad kui garantiipreemiate alammäärad, mis seonduvad riikliku (CC0) ostja riskide kategooriaga.

15

(16)  Kui mitteriiklikku laenuvõtjat hindab mitu akrediteeritud reitinguagentuuri, on eelteatamine nõutav vaid siis, kui ostja riskide reiting on soodsam kõige paremast akrediteeritud reitinguagentuuri reitingust.

16

(17)  Läbivaatamine jätkub.

17

(18)  Tuginedes Maailmapanga riikide klassifikatsiooni iga-aastasele läbivaatamisele, kasutatakse seotud abi nõuetele vastavuse hindamiseks kogurahvatulu künnist elaniku kohta. Selle künnise võib leida OECD veebisaidilt (https://www.oecd.org/trade/topics/export-credits/arrangement-and-sector-understandings/financing-terms-and-conditions/).

18

(19)  Kui jaotla ja elektrijaama ostja on aga üks ja sama isik ning leping sõlmitakse seoses kõnealuse elektrijaama algse jaotlaga, ei ole algse jaotla tingimused soodsamad kui kõnealuse tuumaelektrijaama tingimused.

19

(20)  Poolaasta tagasimakset käsitleva eelaruandluse nõue ei kehti väikelennukitega tehtud tehingute puhul, mille rahastamise kogusumma on alla 5 miljoni USA dollari (st vähese tähtsusega tehingud).

20

(21)  Kui ostja/laenuvõtja riskireitingu ettepanek ületab asukohariigi maksejõuetuse riski reitingut, esitatakse põhjendus.

21

(22)  Selliste tehingute korral, mille ekspordilepingu väärtus on alla 5 miljoni USA dollari, kohaldab osaline, kes ei soovi järgida käesoleva liite punktides 6–8 sätestatud riskide liigitamise menetlust, tehingu subjektiks oleva ostja/laenuvõtja suhtes riski liigitust „8“ ning teatab tehingust kooskõlas käesoleva sektorileppe punkti 24 alapunktiga a.

22

(23)  Selliste tehingute suhtes, mille ekspordilepingu väärtus on väiksem kui 5 miljonit USA dollarit, kohaldatakse viie tööpäeva pikkust ajavahemikku.

23

(24)  Koos teabega mis tahes seotuse kohta (esitatakse konfidentsiaalsuskohustusi järgides).

24

(25)  Koos teabega mis tahes seotuse kohta (esitatakse konfidentsiaalsuskohustusi järgides).

25

(26)  Selle küsimustiku tähenduses on „riik“ see riik, kes on esitatud Kaplinna konventsiooni loendisse kandmiseks ASU II liite 2. jao II osa alusel. Asjakohasel juhul tuleb nendele küsimustele vastata ka vastavalt õigustele selle riigi konkreetsel „territoriaalüksusel“, kus asub õhusõiduki asjaomane käitaja (või kus asub muu asjaomane II liite punkti 35 alapunktis b kirjeldatud asutus) ning „siseriikliku õiguse“ all mõistetakse asjakohast kohalikku õigust.

26

(27)  Käesoleva küsimistiku tähenduses on „siseriiklik õigus“ riigi kõik siseriiklikud õigusaktid, mis hõlmavad muu hulgas põhiseadust ja selle parandusi, igasuguseid föderaalseid, riiklikke ja piirkondlikke seadusi ja määrusi.

27

(28)  Näiteks kui i) lepingud on riigis X ülimuslikud muude seaduste ees põhiseaduse või muu sarnase raamseaduse alusel või ii) riigis X on vaja õigusakti ja selles on sõnaselgelt sätestatud Kaplinna konventsiooni ülimuslikkus ja/või see asendab muud sellised seadused või iii) Kaplinna konventsioon ja selle rakendusaktid on kas a) täpsemad kui muud sellised seadused (lex specialis derogat legi generali) ja/või b) hilisemad kui muud sellised seadused (lex posterior derogat legi priori) ning selle tulemusel on a) ja/või b) ülimuslik muude selliste seaduste ees.

28

lex specialis derogat legi generali

lex posterior derogat legi priori

(29)  Näiteks kas on mingi põhjus, miks võlausaldajatele konventsiooni, sh kvalifitseerumisdeklaratsioonide alusel antud õigusi ja abinõusid a) ei peeta kas tõhusaks või b) iseenesest piisavaks, et riigis saaks selliseid õigusi ja abinõusid kehtivalt rakendada?

29

(30)  Näide haldusmeetmest selle küsimuse tähenduses võiks olla riigi suutmatus kehtestada kord või leida vahendeid konventsiooni või kvalifitseerumisdeklaratsiooni sätte täitmise tagamiseks. Teine näide oleks riigi suutmatus kehtestada oma õhusõidukite registris asjakohane kord, et registreerida tühistamatuid registrist kustutamise ja eksportimise volitusi (IDERA, Irrevocable De-Registration and Export Request Authorization).

30

(31)  Palun lisage oma analüüsi kõik asjaomased pretsedendid/otsused, mis on seotud võlausaldajate, sh ekspordikrediidi agentuuride õiguste tunnustamisega.

31

(32)  Selline sõnastus jääb kehtima seni, kuni osalised lepivad kokku konkreetsete võrdlusaluste põhjaliku loendi ja hiljemalt 31. detsembrini 2022.

32

(*1)  Märkige 300 miljoni USA dollari kordsete arv, kui see ületab 2 000 miljonit USA dollarit.

*1

(33)  2012. aasta soovitust kohaldatakse samamoodi projektide puhul, mis ei vasta kõnealustele finantseerimistingimustele.

33

(34)  Tuuleturbiinide paigaldamisel kasutatavate tõstukplatvormide puhul on pikim tagasimaksetähtaeg 12 aastat.

34

(35)  Maagaasiküttel töötava jaama korral tuleks saavutada märkimisväärselt väiksem CO2-mahukus.

35

2

(36)  Katla (või aurugeneraatori) energiamuundamise tõhusus = (auru eksporditud puhassoojus/soojus või kütteväärtus [alumine kütteväärtus], mida kütus annab) (× 100 %).

36

(37)  Gaasistaja tõhusus = (gaasi kütteväärtus kasutatud kütusekilogrammi kohta/ühe kütusekilogrammi puhas kütteväärtus (alumine kütteväärtus)) (× 100 %).

37

(38)  Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 4. hindamisaruanne: Climate Change 2007, http://www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/ch4s4-3–5.html

38

(39)  Soojuse ja elektri koostootmissüsteemi kogutõhusus (ηo) on kogu kasulik netoenergiatoodang (WE) ja kasulik netosoojusenergiatoodang (ΣQTH) jagatuna kogu kütusesisendiga (QFUEL), nagu on näidatud allpool:

39

o

E

TH

FUEL

Formula

(40)  Vaba aja tegevusega (nt suusatamisega) seotud köissõidukitranspordi süsteemid ei ole käesoleva lisa kohaselt toetuskõlblikud.

40

(*2)  Märkida SDRi 40 miljoni kordsete arv, mis ületab 280 miljonit SDRi, nt 410 miljonit SDRi märgitakse kui kategooria XV + 3.

*2

(41)  Enamasti on selleks keskpanga või rahandusministeeriumi risk. Muude keskvalitsusasutuste puhul peale rahandusministeeriumi tehakse hoolsuskohustuse kontroll, et teha kindlaks, et asutus annab riigi täieliku usalduse ja tagatise.

41

(42)  Turu võrdlusalusest lähtuva tehingu puhul ei tohi ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kohaldamisest tulenev garantiipreemia määr olla väiksem kui kohaldatav kindlustusmatemaatilise garantiipreemia alammäär.

42

(43)  Uute tuumaelektrijaamade kohta käib II lisa punkti 1 alapunkti a alapunkt 1. IV lisa puhul hõlmab see uusi ulatuslikke hüdroenergiaprojekte, II liite projektiklassi A ja III liite kliimamuutustega kohanemise projekte.

43

(44)  Uute tuumaelektrijaamade kohta käivad II lisa punkti 1 alapunkti a alapunktid 2–4. IV lisa puhul hõlmab see kõiki projekte, mida ei ole eespool joonealuses märkuses 1 nimetatud.

44

---