# Europos Sąjungos C 75/2009

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 75 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. kovo 31d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 75

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. kovo 31d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2009/C 075/01 | Europos e. teisingumo daugiamečio veiksmų plano 2009–2013 m. | 1 |
| | Komisija |
| 2009/C 075/02 | Euro kursas | 13 |
| 2009/C 075/03 | Europos Bendrijų migruojančiųjų darbuotojų socialinės apsaugos administracinė komisija — Valiutų keitimo kursai, vadovaujantis Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 574/72 | 14 |
| 2009/C 075/04 | Susijungimų patariamojo komiteto nuomonė pareikšta 2008 m. gruodžio 5 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina — Pranešėja: Švedija | 16 |
| 2009/C 075/05 | Galutinė ataskaita COMP/M.5046 — Friesland/Campina byloje | 19 |
| 2009/C 075/06 | 2008 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimo santrauka dėl koncentracijos paskelbimo suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu (Byla COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina) (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 8459)
   (
  1
  ) | 21 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2009/C 075/07 | Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 | 28 |
| 2009/C 075/08 | Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį — Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose (
  1
  ) | 31 |
| 2009/C 075/09 | Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį — Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliaraus oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešosiomis paslaugomis susijusiuose įsipareigojimuose (
  1
  ) | 32 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2009/C 075/01

Europos e. teisingumo daugiamečio veiksmų plano 2009–2013 m.

1

Komisija

2009/C 075/02

Euro kursas

13

2009/C 075/03

Europos Bendrijų migruojančiųjų darbuotojų socialinės apsaugos administracinė komisija — Valiutų keitimo kursai, vadovaujantis Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 574/72

14

2009/C 075/04

Susijungimų patariamojo komiteto nuomonė pareikšta 2008 m. gruodžio 5 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina — Pranešėja: Švedija

16

2009/C 075/05

Galutinė ataskaita COMP/M.5046 — Friesland/Campina byloje

19

2009/C 075/06

2008 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimo santrauka dėl koncentracijos paskelbimo suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu (Byla COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina) (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 8459)
   (
  1
  )

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 8459)

1

21

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2009/C 075/07

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

28

2009/C 075/08

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį — Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose (
  1
  )

1

31

2009/C 075/09

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį — Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliaraus oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešosiomis paslaugomis susijusiuose įsipareigojimuose (
  1
  )

1

32

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Komisija |
| 2009/C 075/10 | Kvietimas teikti paraiškas pagal 2009 m. subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programą (Komisijos sprendimas C(2009) 2179) | 33 |
| 2009/C 075/11 | Kvietimas teikti paraiškas pagal 2009 m. daugiametę subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programą 2007–2013 m (Komisijos sprendimas C(2009) 2178) | 34 |
| 2009/C 075/12 | Kvietimas teikti paraiškas pagal subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programą, kaip numatyta Europos ekonomikos atkūrimo plane (Komisijos sprendimas C(2009) 2183) | 35 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2009/C 075/13 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5500 — General Motors/Delphi Steering Business) (
  1
  ) | 36 |
| | KITI AKTAI |
| | Komisija |
| 2009/C 075/14 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 37 |
| 2009/C 075/15 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 41 |

V   Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

2009/C 075/10

Kvietimas teikti paraiškas pagal 2009 m. subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programą (Komisijos sprendimas C(2009) 2179)

33

2009/C 075/11

Kvietimas teikti paraiškas pagal 2009 m. daugiametę subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programą 2007–2013 m (Komisijos sprendimas C(2009) 2178)

34

2009/C 075/12

Kvietimas teikti paraiškas pagal subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programą, kaip numatyta Europos ekonomikos atkūrimo plane (Komisijos sprendimas C(2009) 2183)

35

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2009/C 075/13

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5500 — General Motors/Delphi Steering Business) (
  1
  )

1

36

KITI AKTAI

Komisija

2009/C 075/14

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

37

2009/C 075/15

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

41

| | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- |
| 2009/C 075/16 | Kvietimo pateikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos, susijusios su savidraudos bendrovių apmokestinimu Lichtenšteine, klaidų ištaisymas (Šis tekstas panaikina ir pakeičia tekstą, paskelbtą OL C 72, 2009 3 26, p. 50) | 45 |

Klaidų ištaisymas

2009/C 075/16

Kvietimo pateikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos, susijusios su savidraudos bendrovių apmokestinimu Lichtenšteine, klaidų ištaisymas (Šis tekstas panaikina ir pakeičia tekstą, paskelbtą OL C 72, 2009 3 26, p. 50)

(Šis tekstas panaikina ir pakeičia tekstą, paskelbtą OL C 72, 2009 3 26, p. 50)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/1

---

EUROPOS E. TEISINGUMO DAUGIAMEČIO VEIKSMŲ PLANO 2009–2013 M.

(2009/C 75/01)

I.   ĮVADAS

| 1. | 2007 m. birželio mėn. TVR taryba nusprendė, kad reikėtų vykdyti darbą siekiant Europos lygiu plėtoti informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimą teisingumo erdvėje, visų pirma sukuriant Europos portalą. |
| --- | --- |

1.

2007 m. birželio mėn. TVR taryba nusprendė, kad reikėtų vykdyti darbą siekiant Europos lygiu plėtoti informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimą teisingumo erdvėje, visų pirma sukuriant Europos portalą.

| 2. | Tokių technologijų naudojimas padėtų racionalizuoti ir supaprastinti teismines procedūras. Naudojant elektroninę sistemą šioje srityje sutrumpėtų procesiniai terminai ir sumažėtų veiklos sąnaudos, o tai būtų naudinga piliečiams, įmonėms, praktikuojantiems teisininkams ir teisingumo vykdymui. Taip būtų palengvinta galimybė kreiptis į teismus. |
| --- | --- |

2.

Tokių technologijų naudojimas padėtų racionalizuoti ir supaprastinti teismines procedūras. Naudojant elektroninę sistemą šioje srityje sutrumpėtų procesiniai terminai ir sumažėtų veiklos sąnaudos, o tai būtų naudinga piliečiams, įmonėms, praktikuojantiems teisininkams ir teisingumo vykdymui. Taip būtų palengvinta galimybė kreiptis į teismus.

| 3. | Remiantis Komisijos vykdomais tyrimais (1), šiuo metu maždaug 10 milijonų žmonių dalyvauja tarpvalstybinėse civilinėse bylose. Šis skaičius tikrai didės, nes didėja asmenų judėjimas ES. |
| --- | --- |

3.

Remiantis Komisijos vykdomais tyrimais (1), šiuo metu maždaug 10 milijonų žmonių dalyvauja tarpvalstybinėse civilinėse bylose. Šis skaičius tikrai didės, nes didėja asmenų judėjimas ES.

| 4. | Per pastaruosius 18 mėnesių Tarybos teisinių duomenų tvarkymo darbo grupė (e. teisingumas) daug nuveikė, vadovaudamasi keliais vienas po kito Tarybos jai suteiktais įgaliojimais. Šiomis aplinkybėmis kai kurios valstybės narės parengė bandomuosius projektus, visų pirma projektą, susijusį su Europos e. teisingumo portalu. |
| --- | --- |

4.

Per pastaruosius 18 mėnesių Tarybos teisinių duomenų tvarkymo darbo grupė (e. teisingumas) daug nuveikė, vadovaudamasi keliais vienas po kito Tarybos jai suteiktais įgaliojimais. Šiomis aplinkybėmis kai kurios valstybės narės parengė bandomuosius projektus, visų pirma projektą, susijusį su Europos e. teisingumo portalu.

| 5. | 2008 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Europos e. teisingumo strategijos link“ (2). |
| --- | --- |

5.

2008 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Europos e. teisingumo strategijos link“ (2).

| 6. | Europos Parlamentas taip pat pradėjo diskusijas dėl e. teisingumo. Iki 2008 m. pabaigos turėtų būti priimtas pranešimas, parengtas jo iniciatyva. |
| --- | --- |

6.

Europos Parlamentas taip pat pradėjo diskusijas dėl e. teisingumo. Iki 2008 m. pabaigos turėtų būti priimtas pranešimas, parengtas jo iniciatyva.

| 7. | 2008 m. birželio 5–6 d. posėdyje Taryba paprašė Teisinių duomenų tvarkymo darbo grupės (e. teisingumas), atsižvelgiant į Komisijos komunikatą (3), išnagrinėti aspektus, susijusius su koordinavimo ir valdymo struktūros, galinčios dideliu mastu ir per pagrįstą laiką plėtoti daug projektų e. teisingumo srityje, sukūrimu, ir pradėti diskusijas dėl daugiametės darbo programos sudarymo. |
| --- | --- |

7.

2008 m. birželio 5–6 d. posėdyje Taryba paprašė Teisinių duomenų tvarkymo darbo grupės (e. teisingumas), atsižvelgiant į Komisijos komunikatą (3), išnagrinėti aspektus, susijusius su koordinavimo ir valdymo struktūros, galinčios dideliu mastu ir per pagrįstą laiką plėtoti daug projektų e. teisingumo srityje, sukūrimu, ir pradėti diskusijas dėl daugiametės darbo programos sudarymo.

| 8. | 2008 m. birželio 19–20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino iniciatyvą „iki 2009 m. pabaigos laipsniškai sukurti vienodo formato ES e. teisingumo portalą“. |
| --- | --- |

8.

2008 m. birželio 19–20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino iniciatyvą „iki 2009 m. pabaigos laipsniškai sukurti vienodo formato ES e. teisingumo portalą“.

II.   E. TEISINGUMO PLĖTOJIMO KONTEKSTAS EUROPOS LYGIU

| 9. | E. teisingumas turi būti plėtojamas atsižvelgiant į trejopą kontekstą: |
| --- | --- |

9.

E. teisingumas turi būti plėtojamas atsižvelgiant į trejopą kontekstą:

1.   Jau atliktas darbas e. teisingumo srityje

| 10. | Prieš e. teisingumo darbo grupei pradedant šį darbą, jis jau buvo vykdomas Europos Sąjungos sistemoje, visų pirma siekiant užtikrinti galimybę susipažinti su europine informacija (Europos institucijų tinklavietės). Labiau specifinis darbas buvo atliktas arba yra šiuo metu vykdomas įgyvendinant priemones, kurias Taryba patvirtino civilinių bylų srityje (Europos teisminis tinklas civilinėse ir komercinėse bylose) ar baudžiamųjų bylų srityje (pvz., Europos teisminis tinklas baudžiamosiose bylose arba informacijos apie teistumą sujungimas), arba remiantis teisės specialistų iniciatyvomis (pvz., Europos testamentų registrų tinklas), taip pat dirbama ir kitose srityse, pavyzdžiui, į tinklą jungiant verslo registrus (sujungtus pasitelkiant EBR) ir žemės registrus (sujungtus pasitelkiant EULIS). |
| --- | --- |

10.

Prieš e. teisingumo darbo grupei pradedant šį darbą, jis jau buvo vykdomas Europos Sąjungos sistemoje, visų pirma siekiant užtikrinti galimybę susipažinti su europine informacija (Europos institucijų tinklavietės). Labiau specifinis darbas buvo atliktas arba yra šiuo metu vykdomas įgyvendinant priemones, kurias Taryba patvirtino civilinių bylų srityje (Europos teisminis tinklas civilinėse ir komercinėse bylose) ar baudžiamųjų bylų srityje (pvz., Europos teisminis tinklas baudžiamosiose bylose arba informacijos apie teistumą sujungimas), arba remiantis teisės specialistų iniciatyvomis (pvz., Europos testamentų registrų tinklas), taip pat dirbama ir kitose srityse, pavyzdžiui, į tinklą jungiant verslo registrus (sujungtus pasitelkiant EBR) ir žemės registrus (sujungtus pasitelkiant EULIS).

| 11. | Todėl, įtraukiant šias iniciatyvas į e. teisingumo daugiametę programą, reikia konsultuotis su už jų įgyvendinimą atsakingais asmenimis. |
| --- | --- |

11.

Todėl, įtraukiant šias iniciatyvas į e. teisingumo daugiametę programą, reikia konsultuotis su už jų įgyvendinimą atsakingais asmenimis.

2.   E. vyriausybės kontekstas

| 12. | Europos e. teisingumo sistema turi būti kuriama laikantis teismų nepriklausomumo principo. |
| --- | --- |

12.

Europos e. teisingumo sistema turi būti kuriama laikantis teismų nepriklausomumo principo.

| 13. | Tačiau techniniu požiūriu e. teisingumas turi būti suderintas su platesne e. vyriausybės sistema (4). Jau įgyta didelė patirtis įgyvendinant projektus, susijusius su saugia infrastruktūra ir dokumentų autentiškumo patvirtinimu; ja reikia pasinaudoti. Visapusiškai bendradarbiaujant su Komisija, reikėtų skatinti Europos sąveikos sistemą (EIF), sukurtą vykdant IDABC (suderintas paneuropinių e. valdžios paslaugų teikimas valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams) programą (5). Europos darbai e. parašo ir e. tapatybės srityje (6) ypač reikalingi teisminėje srityje, kur aktų autentiškumo patvirtinimas yra nepaprastai svarbus. |
| --- | --- |

13.

Tačiau techniniu požiūriu e. teisingumas turi būti suderintas su platesne e. vyriausybės sistema (4). Jau įgyta didelė patirtis įgyvendinant projektus, susijusius su saugia infrastruktūra ir dokumentų autentiškumo patvirtinimu; ja reikia pasinaudoti. Visapusiškai bendradarbiaujant su Komisija, reikėtų skatinti Europos sąveikos sistemą (EIF), sukurtą vykdant IDABC (suderintas paneuropinių e. valdžios paslaugų teikimas valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams) programą (5). Europos darbai e. parašo ir e. tapatybės srityje (6) ypač reikalingi teisminėje srityje, kur aktų autentiškumo patvirtinimas yra nepaprastai svarbus.

| 14. | Todėl daugiametę programą reikėtų nustatyti atsižvelgiant į šį bendrą kontekstą. Tokia programa turi būti skirta reaguoti ne tik trumpalaikiu laikotarpiu, bet ir vidutinės trukmės bei ilgalaikiu laikotarpiu, tokiu būdu, naudojant IRT, prisidedant prie Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės plėtojimo. |
| --- | --- |

14.

Todėl daugiametę programą reikėtų nustatyti atsižvelgiant į šį bendrą kontekstą. Tokia programa turi būti skirta reaguoti ne tik trumpalaikiu laikotarpiu, bet ir vidutinės trukmės bei ilgalaikiu laikotarpiu, tokiu būdu, naudojant IRT, prisidedant prie Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės plėtojimo.

3.   Horizontalusis požiūris

| 15. | E. teisingumo klausimai nėra susiję vien tik su tam tikromis teisės sritimis. Jie kyla daugelyje civilinės, baudžiamosios ir administracinės teisės sričių. Todėl e. teisingumas yra horizontalusis Europos tarpvalstybinių bylų srities klausimas. |
| --- | --- |

15.

E. teisingumo klausimai nėra susiję vien tik su tam tikromis teisės sritimis. Jie kyla daugelyje civilinės, baudžiamosios ir administracinės teisės sričių. Todėl e. teisingumas yra horizontalusis Europos tarpvalstybinių bylų srities klausimas.

III.   VEIKSMŲ PLANAS

1.   Taikymo sritis

| 16. | Reikėtų pabrėžti e. teisingumo projekto europinį aspektą. Todėl pavadinimas „e. teisingumas“ turėtų būti keičiamas pavadinimu „Europos e. teisingumas“. |
| --- | --- |

16.

Reikėtų pabrėžti e. teisingumo projekto europinį aspektą. Todėl pavadinimas „e. teisingumas“ turėtų būti keičiamas pavadinimu „Europos e. teisingumas“.

| 17. | Žinoma, valstybės narės, deramai atsižvelgdamos į Sutartyse nustatytus įgaliojimus, gali kartu rengti projektus, kurie gali būti susiję su e. teisingumu, bet nebūtinai su Europos e. teisingumu. Tačiau tokiems projektams taip pat galėtų būti suteiktas europinis statusas ir visų pirma Bendrijos finansavimas, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų. |
| --- | --- |

17.

Žinoma, valstybės narės, deramai atsižvelgdamos į Sutartyse nustatytus įgaliojimus, gali kartu rengti projektus, kurie gali būti susiję su e. teisingumu, bet nebūtinai su Europos e. teisingumu. Tačiau tokiems projektams taip pat galėtų būti suteiktas europinis statusas ir visų pirma Bendrijos finansavimas, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų.

| 18. | Dėl horizontalaus e. teisingumo pobūdžio e. teisingumo darbo grupei teks koordinavimo užduotis nagrinėjant per diskusijas kituose Tarybos organuose iškeltus techninius klausimus. Kita vertus, už teisės aktų leidybos veiklą bus atsakingos kompetentingos Tarybos darbo grupės, pavyzdžiui, Bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose darbo grupė ar Civilinės teisės klausimų komitetas. |
| --- | --- |

18.

Dėl horizontalaus e. teisingumo pobūdžio e. teisingumo darbo grupei teks koordinavimo užduotis nagrinėjant per diskusijas kituose Tarybos organuose iškeltus techninius klausimus. Kita vertus, už teisės aktų leidybos veiklą bus atsakingos kompetentingos Tarybos darbo grupės, pavyzdžiui, Bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose darbo grupė ar Civilinės teisės klausimų komitetas.

| 19. | Europos e. teisingumo sistema turėtų galėti naudotis piliečiai, įmonės, praktikuojantys teisininkai ir teisminės institucijos, kurie naudosis egzistuojančiomis moderniomis technologijomis. Turėtų būti nustatyti trys kriterijai: |
| --- | --- |

19.

Europos e. teisingumo sistema turėtų galėti naudotis piliečiai, įmonės, praktikuojantys teisininkai ir teisminės institucijos, kurie naudosis egzistuojančiomis moderniomis technologijomis. Turėtų būti nustatyti trys kriterijai:

a)   Europinis aspektas

| 20. | Europos e. teisingumas skirtas tam, kad, naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijomis, būtų sukurta Europos teisminė erdvė. Todėl Europos e. teisingumo srityje parengtuose projektuose turi galėti dalyvauti visos Europos Sąjungos valstybės narės. |
| --- | --- |

20.

Europos e. teisingumas skirtas tam, kad, naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijomis, būtų sukurta Europos teisminė erdvė. Todėl Europos e. teisingumo srityje parengtuose projektuose turi galėti dalyvauti visos Europos Sąjungos valstybės narės.

b)   Parama Europos teisminės erdvės sukūrimui

| 21. | Projektai turi padėti įgyvendinti teisės aktus, kuriuos teisingumo srityje jau priėmė Europos bendrija ir Europos Sąjunga, tačiau neturi būti atmetami kiti projektai, kuriais prisidedama prie Europos teisminės erdvės sukūrimo. |
| --- | --- |

21.

Projektai turi padėti įgyvendinti teisės aktus, kuriuos teisingumo srityje jau priėmė Europos bendrija ir Europos Sąjunga, tačiau neturi būti atmetami kiti projektai, kuriais prisidedama prie Europos teisminės erdvės sukūrimo.

| 22. | Europos e. teisingumas, sukurdamas veiksmingo bei saugaus keitimosi informacija pagrindą ir atskiras funkcijas, taip pat turėtų būti priemonė, kuria galėtų naudotis praktikuojantys teisininkai ir teisminės institucijos. |
| --- | --- |

22.

Europos e. teisingumas, sukurdamas veiksmingo bei saugaus keitimosi informacija pagrindą ir atskiras funkcijas, taip pat turėtų būti priemonė, kuria galėtų naudotis praktikuojantys teisininkai ir teisminės institucijos.

c)   Kūrimas Europos piliečių naudai

| 23. | Itin svarbu Europos e. teisingumą plėtoti taip, kad visų pirma pasitelkiant portalą jis tiesiogiai tarnautų Europos piliečiams, kuriems būtų naudinga e. teisingumo pridėtinė vertė. Renkantis projektus arba nustatant jų įgyvendinimo tvarką, turėtų būti užtikrinta, kad piliečiai galėtų greitai praktiškai pasinaudoti e. teisingumo priemonėmis. Todėl reikėtų kuo greičiau pradėti vykdyti įvairius projektus remiantis priedu ir neatmetant kitų projektų, kurie gali būti parengti galiojančiame veiksmų plane nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

23.

Itin svarbu Europos e. teisingumą plėtoti taip, kad visų pirma pasitelkiant portalą jis tiesiogiai tarnautų Europos piliečiams, kuriems būtų naudinga e. teisingumo pridėtinė vertė. Renkantis projektus arba nustatant jų įgyvendinimo tvarką, turėtų būti užtikrinta, kad piliečiai galėtų greitai praktiškai pasinaudoti e. teisingumo priemonėmis. Todėl reikėtų kuo greičiau pradėti vykdyti įvairius projektus remiantis priedu ir neatmetant kitų projektų, kurie gali būti parengti galiojančiame veiksmų plane nustatytomis sąlygomis.

| 24. | Visi projektai, kuriais Europos piliečiams suteikiama galimybė geriau suvokti savo teises, atitinka šį tikslą. Šį tikslą turi atitikti ir projektai, suteikiantys jiems galimybę pasinaudoti tokiomis teisėmis (teisinė pagalba, tarpininkavimas, vertimas ir t. t.). |
| --- | --- |

24.

Visi projektai, kuriais Europos piliečiams suteikiama galimybė geriau suvokti savo teises, atitinka šį tikslą. Šį tikslą turi atitikti ir projektai, suteikiantys jiems galimybę pasinaudoti tokiomis teisėmis (teisinė pagalba, tarpininkavimas, vertimas ir t. t.).

2.   Europos e. teisingumo funkcijos

| 25. | Remiantis e. teisingumo darbo grupės atliktu darbu ir Komisijos komunikatu aiškiai apibrėžiamos būsimos Europos e. teisingumo sistemos funkcijos. Turėtų būti nustatytos tokios trys pagrindinės funkcijos: |
| --- | --- |

25.

Remiantis e. teisingumo darbo grupės atliktu darbu ir Komisijos komunikatu aiškiai apibrėžiamos būsimos Europos e. teisingumo sistemos funkcijos. Turėtų būti nustatytos tokios trys pagrindinės funkcijos:

a)   Galimybė susipažinti su informacija teisingumo srityje.

| 26. | Ši informacija visų pirma yra susijusi su Europos ir valstybių narių teisės aktais bei teismine praktika (7). |
| --- | --- |

26.

Ši informacija visų pirma yra susijusi su Europos ir valstybių narių teisės aktais bei teismine praktika (7).

| 27. | Europos e. teisingumo sistema taip pat suteiks galimybę, naudojantis tarpusavio sujungimo sistema, susipažinti su informacija, kurią valstybės narės tvarko vykdydamos teisingumą (pavyzdžiui, valstybių narių informacijos apie teistumą duomenų bazių sujungimas nepažeidžiant šio projekto veikimo taisyklių). |
| --- | --- |

27.

Europos e. teisingumo sistema taip pat suteiks galimybę, naudojantis tarpusavio sujungimo sistema, susipažinti su informacija, kurią valstybės narės tvarko vykdydamos teisingumą (pavyzdžiui, valstybių narių informacijos apie teistumą duomenų bazių sujungimas nepažeidžiant šio projekto veikimo taisyklių).

b)   Bylų skaitmeninimas

| 28. | Tarpvalstybinių teisminių ir neteisminių bylų skaitmeninimas (pavyzdžiui, e. tarpininkavimas) yra susijęs su teismo ir bylos šalių elektroninių ryšių palaikymu, visų pirma siekiant įgyvendinti Tarybos patvirtintas europines priemones (8). |
| --- | --- |

28.

Tarpvalstybinių teisminių ir neteisminių bylų skaitmeninimas (pavyzdžiui, e. tarpininkavimas) yra susijęs su teismo ir bylos šalių elektroninių ryšių palaikymu, visų pirma siekiant įgyvendinti Tarybos patvirtintas europines priemones (8).

c)   Teisminių institucijų ryšiai

| 29. | Ypač svarbu supaprastinti ir skatinti valstybių narių bei teisminių institucijų ryšius, konkrečiau – įgyvendinant Europos teisminėje erdvėje patvirtintas priemones (pvz., vaizdo konferencijos ar saugūs elektroniniai tinklai). |
| --- | --- |

29.

Ypač svarbu supaprastinti ir skatinti valstybių narių bei teisminių institucijų ryšius, konkrečiau – įgyvendinant Europos teisminėje erdvėje patvirtintas priemones (pvz., vaizdo konferencijos ar saugūs elektroniniai tinklai).

3.   Europos e. teisingumo portalas

| 30. | E. teisingumo darbo grupė atliko didelį darbą, daugiausia dėmesio skirdama vienodo formato Europos e. teisingumo portalui, kurį Europos Vadovų Taryba paragino sukurti iki 2009 m. pabaigos. Valstybių narių grupė atliko bandomąjį projektą, kuris yra to darbo dalis. Svarbu, kad portalo kūrimas būtų grindžiamas iki šiol vykdant šį bandomąjį projektą atliktu darbu. |
| --- | --- |

30.

E. teisingumo darbo grupė atliko didelį darbą, daugiausia dėmesio skirdama vienodo formato Europos e. teisingumo portalui, kurį Europos Vadovų Taryba paragino sukurti iki 2009 m. pabaigos. Valstybių narių grupė atliko bandomąjį projektą, kuris yra to darbo dalis. Svarbu, kad portalo kūrimas būtų grindžiamas iki šiol vykdant šį bandomąjį projektą atliktu darbu.

| 31. | Portalas suteiks galimybę naudotis visa Europos e. teisingumo sistema, t. y. europinės ir nacionalinės informacijos tinklavietėmis ir (arba) paslaugomis. Tačiau e. teisingumo portalo negali sudaryti vien keli saitai į kitas tinklavietes. |
| --- | --- |

31.

Portalas suteiks galimybę naudotis visa Europos e. teisingumo sistema, t. y. europinės ir nacionalinės informacijos tinklavietėmis ir (arba) paslaugomis. Tačiau e. teisingumo portalo negali sudaryti vien keli saitai į kitas tinklavietes.

| 32. | Taikant vienodą autentiškumo patvirtinimo procedūrą, teisės specialistams bus sukurtos įvairios tik jiems skirtos funkcijos, kurių atžvilgiu jie turės diferencijuotas prieigos teises. Būtų patartina suteikti tokią autentiškumo patvirtinimo galimybę ir nespecialistų atveju. |
| --- | --- |

32.

Taikant vienodą autentiškumo patvirtinimo procedūrą, teisės specialistams bus sukurtos įvairios tik jiems skirtos funkcijos, kurių atžvilgiu jie turės diferencijuotas prieigos teises. Būtų patartina suteikti tokią autentiškumo patvirtinimo galimybę ir nespecialistų atveju.

| 33. | Jis taip pat suteiks galimybę naudotis nacionalinėmis funkcijomis pasitelkiant naudotojui patogią daugiakalbę sąsają, kad jos būtų suprantamos Europos piliečiams. |
| --- | --- |

33.

Jis taip pat suteiks galimybę naudotis nacionalinėmis funkcijomis pasitelkiant naudotojui patogią daugiakalbę sąsają, kad jos būtų suprantamos Europos piliečiams.

| 34. | Akivaizdu, kad funkcijų, kuriomis galima naudotis per portalą, turinys ir jo valdymas priklausys nuo sprendimų dėl Europos e. teisingumo funkcijų ir jo valdymo sąlygų, kuriuos priims Taryba. |
| --- | --- |

34.

Akivaizdu, kad funkcijų, kuriomis galima naudotis per portalą, turinys ir jo valdymas priklausys nuo sprendimų dėl Europos e. teisingumo funkcijų ir jo valdymo sąlygų, kuriuos priims Taryba.

4.   Techniniai aspektai

| 35. | Norint sukurti Europos e. teisingumo sistemą, reikia išspręsti kelis horizontaliuosius techninius klausimus, kurie buvo nustatyti visų pirma 2007 m. birželio 5 d. Tarybos patvirtintoje ataskaitoje (9). |
| --- | --- |

35.

Norint sukurti Europos e. teisingumo sistemą, reikia išspręsti kelis horizontaliuosius techninius klausimus, kurie buvo nustatyti visų pirma 2007 m. birželio 5 d. Tarybos patvirtintoje ataskaitoje (9).

a)   Decentralizuota techninė sistema

| 36. | 2007 m. sausio mėn. Drezdene įvykusiame neoficialiame posėdyje didžioji dauguma teisingumo ministrų pareiškė norintys sukurti decentralizuotą sistemą Europos lygiu, kuri sujungtų valstybėse narėse egzistuojančias sistemas. |
| --- | --- |

36.

2007 m. sausio mėn. Drezdene įvykusiame neoficialiame posėdyje didžioji dauguma teisingumo ministrų pareiškė norintys sukurti decentralizuotą sistemą Europos lygiu, kuri sujungtų valstybėse narėse egzistuojančias sistemas.

b)   Keitimosi informacija standartizavimas

| 37. | Turi būti užtikrintas kuo didesnis įvairių techninių ir organizacinių priemonių, atrinktų teisminės sistemos programoms, suderinamumas, kartu garantuojant, kad valstybėms narėms būtų suteikta kuo daugiau lankstumo. Tačiau būtina susitarti dėl standartizuotų duomenų perdavimo formatų ir protokolų, atsižvelgiant į atitinkamus europinius ar tarptautinius standartus, sudarant sąlygas sąveikiam, veiksmingam, saugiam ir greitam keitimuisi duomenimis patiriant kuo mažiau išlaidų. |
| --- | --- |

37.

Turi būti užtikrintas kuo didesnis įvairių techninių ir organizacinių priemonių, atrinktų teisminės sistemos programoms, suderinamumas, kartu garantuojant, kad valstybėms narėms būtų suteikta kuo daugiau lankstumo. Tačiau būtina susitarti dėl standartizuotų duomenų perdavimo formatų ir protokolų, atsižvelgiant į atitinkamus europinius ar tarptautinius standartus, sudarant sąlygas sąveikiam, veiksmingam, saugiam ir greitam keitimuisi duomenimis patiriant kuo mažiau išlaidų.

c)   Autentiškumo patvirtinimo mechanizmai

| 38. | Viena iš esminių veiksmingo naudojimosi e. teisingumu tarpvalstybiniu lygiu sąlygų – vienodų standartų ar vienodų sąsajų, skirtų autentiškumo patvirtinimo technologijų ir elektroninių parašų komponentų naudojimui, plėtojimas. Šis reikalavimas yra ypač svarbus toms Europos e. teisingumo funkcijoms, kurios nėra skirtos tik tam, kad visuomenei būtų teikiama teisinė informacija. Todėl reikėtų toliau nagrinėti valstybėse narėse galiojančius įvairius teisinius reikalavimus, taip pat jose naudojamas technologijas. Remiantis gautais rezultatais ir įgyta patirtimi, būtų galima nuspręsti įdiegti elektroninį keitimąsi dokumentais tarp valstybių narių, kuris būtų kuo saugesnis teisiniu požiūriu. |
| --- | --- |

38.

Viena iš esminių veiksmingo naudojimosi e. teisingumu tarpvalstybiniu lygiu sąlygų – vienodų standartų ar vienodų sąsajų, skirtų autentiškumo patvirtinimo technologijų ir elektroninių parašų komponentų naudojimui, plėtojimas. Šis reikalavimas yra ypač svarbus toms Europos e. teisingumo funkcijoms, kurios nėra skirtos tik tam, kad visuomenei būtų teikiama teisinė informacija. Todėl reikėtų toliau nagrinėti valstybėse narėse galiojančius įvairius teisinius reikalavimus, taip pat jose naudojamas technologijas. Remiantis gautais rezultatais ir įgyta patirtimi, būtų galima nuspręsti įdiegti elektroninį keitimąsi dokumentais tarp valstybių narių, kuris būtų kuo saugesnis teisiniu požiūriu.

d)   Sistemos saugumas ir duomenų apsauga

| 39. | Kai bus sukurtos Europos e. teisingumo paslaugos, kuriomis bus sudarytos sąlygos teisminėms institucijoms keistis informacija tarpusavyje arba teisminėms institucijoms keistis informacija su piliečiais ar teisės specialistais, tais duomenimis reikės keistis saugioje aplinkoje. Šioje srityje taip pat būtų galima atsižvelgti į parengiamąjį darbą, atliktą vykdant IDABC programą. |
| --- | --- |

39.

Kai bus sukurtos Europos e. teisingumo paslaugos, kuriomis bus sudarytos sąlygos teisminėms institucijoms keistis informacija tarpusavyje arba teisminėms institucijoms keistis informacija su piliečiais ar teisės specialistais, tais duomenimis reikės keistis saugioje aplinkoje. Šioje srityje taip pat būtų galima atsižvelgti į parengiamąjį darbą, atliktą vykdant IDABC programą.

| 40. | Be to, kadangi tokie duomenys pagal Europos teisės aktus daugiausia yra asmeninio pobūdžio, turės būti užtikrinta atitiktis tuose teisės aktuose nustatytiems principams. |
| --- | --- |

40.

Be to, kadangi tokie duomenys pagal Europos teisės aktus daugiausia yra asmeninio pobūdžio, turės būti užtikrinta atitiktis tuose teisės aktuose nustatytiems principams.

5.   Lingvistiniai aspektai

| 41. | Atsižvelgiant į tai, kad Europos Sąjungos institucijose vartojamos dvidešimt trys skirtingos kalbos, ir siekiant, kad Europos piliečiams būtų suteikta galimybė patogiai naudotis Europos e. teisingumo sistema, reikės apsvarstyti galimybę nustatyti priemones, skirtas vertimui raštu ir žodžiu teisminėje srityje. |
| --- | --- |

41.

Atsižvelgiant į tai, kad Europos Sąjungos institucijose vartojamos dvidešimt trys skirtingos kalbos, ir siekiant, kad Europos piliečiams būtų suteikta galimybė patogiai naudotis Europos e. teisingumo sistema, reikės apsvarstyti galimybę nustatyti priemones, skirtas vertimui raštu ir žodžiu teisminėje srityje.

| 42. | Todėl būtų klaidinga manyti, kad supaprastinus piliečiams prieigą prie kitos valstybės narės Europos e. teisingumo tinklavietės būtų rastas tinkamas sprendimas; dėl kalbos barjero tokia prieiga būtų iš esmės beprasmiška. |
| --- | --- |

42.

Todėl būtų klaidinga manyti, kad supaprastinus piliečiams prieigą prie kitos valstybės narės Europos e. teisingumo tinklavietės būtų rastas tinkamas sprendimas; dėl kalbos barjero tokia prieiga būtų iš esmės beprasmiška.

| 43. | Galimas specifinis šios lingvistinės problemos sprendimas – naudoti automatinio vertimo sistemas, visų pirma skirtas europinėse priemonėse naudojamų formų turinio vertimui, ir pateikti internete nacionalinius vertimo raštu išteklius. |
| --- | --- |

43.

Galimas specifinis šios lingvistinės problemos sprendimas – naudoti automatinio vertimo sistemas, visų pirma skirtas europinėse priemonėse naudojamų formų turinio vertimui, ir pateikti internete nacionalinius vertimo raštu išteklius.

| 44. | Be to, reikia sukurti darbo metodą, kuris užtikrintų teisinių sąvokų, vartojamų valstybių narių teisinėse sistemose, tikslų vertimą į Europos bendrijos dvidešimt tris oficialiąsias kalbas, visapusiškai atsižvelgiant į semantikos klausimus. |
| --- | --- |

44.

Be to, reikia sukurti darbo metodą, kuris užtikrintų teisinių sąvokų, vartojamų valstybių narių teisinėse sistemose, tikslų vertimą į Europos bendrijos dvidešimt tris oficialiąsias kalbas, visapusiškai atsižvelgiant į semantikos klausimus.

6.   Būtinybė sukurti darbo infrastruktūrą

| 45. | Dėl visų šių aspektų tikrai būtina nustatyti techninių standartų, kuriais būtų galima pasinaudoti, kad valstybių narių sistemos būtų sąveikios, pasirinkimo procedūrą ir, kaip yra įprasta su IRT susijusių projektų atveju, atskirti:






  a) | projektų valdymo funkciją, t. y. sprendimų dėl Europos e. teisingumo sistemos struktūros bei veikimo ir parengtinų projektų priėmimą. Vykdant šią funkciją kartais gali tekti atlikti teisinio pobūdžio darbą, kaip paaiškėjo vykdant su informacijos apie teistumą sujungimu susijusį darbą; |
| --- | --- | --- |

45.

Dėl visų šių aspektų tikrai būtina nustatyti techninių standartų, kuriais būtų galima pasinaudoti, kad valstybių narių sistemos būtų sąveikios, pasirinkimo procedūrą ir, kaip yra įprasta su IRT susijusių projektų atveju, atskirti:

a)

projektų valdymo funkciją, t. y. sprendimų dėl Europos e. teisingumo sistemos struktūros bei veikimo ir parengtinų projektų priėmimą. Vykdant šią funkciją kartais gali tekti atlikti teisinio pobūdžio darbą, kaip paaiškėjo vykdant su informacijos apie teistumą sujungimu susijusį darbą;

| b) | projektų įgyvendinimo funkciją, t. y. įvairių Europos e. teisingumo paslaugų plėtojimą, pavyzdžiui, daugiakalbių naudotojų sąsajų kūrimą, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, ir sistemų plėtojimą. Įgyvendinimas taip pat apima ir visą sistemos priežiūrą. |
| --- | --- |

b)

projektų įgyvendinimo funkciją, t. y. įvairių Europos e. teisingumo paslaugų plėtojimą, pavyzdžiui, daugiakalbių naudotojų sąsajų kūrimą, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, ir sistemų plėtojimą. Įgyvendinimas taip pat apima ir visą sistemos priežiūrą.

| 46. | Neabejotina, kad tokią struktūrą turėtų sudaryti IRT ekspertai ir kad ji turėtų turėti vertimo pajėgumus. Galima numatyti kelias galimybes, kurios gali papildyti viena kitą:






  a) | viena ar kelios valstybės narės pasisiūlo prisiimti atsakomybę už tokios struktūros valdymą, aktyviai konsultuodamosi su kitomis valstybėmis narėmis e. teisingumo darbo grupėje; |
| --- | --- | --- |

46.

Neabejotina, kad tokią struktūrą turėtų sudaryti IRT ekspertai ir kad ji turėtų turėti vertimo pajėgumus. Galima numatyti kelias galimybes, kurios gali papildyti viena kitą:

a)

viena ar kelios valstybės narės pasisiūlo prisiimti atsakomybę už tokios struktūros valdymą, aktyviai konsultuodamosi su kitomis valstybėmis narėmis e. teisingumo darbo grupėje;

| b) | šią funkciją vykdo Europos Komisija, vadovaudamasi sąlygomis, kurios bus nustatytos vėliau; |
| --- | --- |

b)

šią funkciją vykdo Europos Komisija, vadovaudamasi sąlygomis, kurios bus nustatytos vėliau;

| c) | sukuriama Europos agentūra. Egzistuoja keli galimi modeliai, atsižvelgiant į agentūros dydį ir autonomijos lygį. Tačiau šis variantas užima daug laiko, jį sudėtinga įgyvendinti ir svarstyti galimybę jį taikyti būtų galima tik vidutinės trukmės laikotarpiu, atsižvelgiant į atliktą darbą. |
| --- | --- |

c)

sukuriama Europos agentūra. Egzistuoja keli galimi modeliai, atsižvelgiant į agentūros dydį ir autonomijos lygį. Tačiau šis variantas užima daug laiko, jį sudėtinga įgyvendinti ir svarstyti galimybę jį taikyti būtų galima tik vidutinės trukmės laikotarpiu, atsižvelgiant į atliktą darbą.

7.   Finansavimas

| 47. | Siekiant plėtoti Europos e. teisingumą reikia sutelkti daug finansinių išteklių, daugiausia skirtų tam, kad:






  a) | būtų skatinamas e. teisingumo sistemų sukūrimas nacionaliniu lygiu, kad būtų sudarytos sąlygos Europos e. teisingumo sistemai; |
| --- | --- | --- |

47.

Siekiant plėtoti Europos e. teisingumą reikia sutelkti daug finansinių išteklių, daugiausia skirtų tam, kad:

a)

būtų skatinamas e. teisingumo sistemų sukūrimas nacionaliniu lygiu, kad būtų sudarytos sąlygos Europos e. teisingumo sistemai;

| b) | būtų sudaryta galimybė rengti projektus Europos lygiu, įskaitant Europos e. teisingumo portalo kūrimą ir plėtojimą. |
| --- | --- |

b)

būtų sudaryta galimybė rengti projektus Europos lygiu, įskaitant Europos e. teisingumo portalo kūrimą ir plėtojimą.

| 48. | Būtų galima pasinaudoti civilinės ir baudžiamosios teisenos finansinėmis programomis – iki 45 mln. EUR 2008–2009 m. Artimiausiais metais šią sumą reikėtų gerokai padidinti. Taip pat reikėtų aiškiai nustatyti kitas Europos Sąjungos biudžete turimas sumas, kurios galėtų būti nedelsiant skirtos Europos e. teisingumui. |
| --- | --- |

48.

Būtų galima pasinaudoti civilinės ir baudžiamosios teisenos finansinėmis programomis – iki 45 mln. EUR 2008–2009 m. Artimiausiais metais šią sumą reikėtų gerokai padidinti. Taip pat reikėtų aiškiai nustatyti kitas Europos Sąjungos biudžete turimas sumas, kurios galėtų būti nedelsiant skirtos Europos e. teisingumui.

| 49. | Be to, Komisijos siūlymu, kuo greičiau reikėtų parengti vieną horizontaliąją programą, taikomą ir civilinės, ir baudžiamosios teisės klausimams. Kad būtų padengtos Europos e. teisingumo įgyvendinimo nacionaliniu ir Bendrijos lygiais išlaidos, reikėtų gerokai padidinti biudžeto lėšas. Taip pat, siekiant atsižvelgti į šio dokumento III skirsnyje nustatytus Europos e. teisingumo kriterijus, reikėtų patikslinti ir suderinti šiuo metu civilinės ir baudžiamosios teisenos programose nustatytus atrankos kriterijus. |
| --- | --- |

49.

Be to, Komisijos siūlymu, kuo greičiau reikėtų parengti vieną horizontaliąją programą, taikomą ir civilinės, ir baudžiamosios teisės klausimams. Kad būtų padengtos Europos e. teisingumo įgyvendinimo nacionaliniu ir Bendrijos lygiais išlaidos, reikėtų gerokai padidinti biudžeto lėšas. Taip pat, siekiant atsižvelgti į šio dokumento III skirsnyje nustatytus Europos e. teisingumo kriterijus, reikėtų patikslinti ir suderinti šiuo metu civilinės ir baudžiamosios teisenos programose nustatytus atrankos kriterijus.

| 50. | Su Europos e. teisingumu susiję projektai, kurie atitinka šį veiksmų planą ir kuriems netaikoma 49 dalis, gali būti finansuojami pagal kitas vykdomas Bendrijos programas, atsižvelgiant į tai, kokiu mastu jie atitinka tose programose nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

50.

Su Europos e. teisingumu susiję projektai, kurie atitinka šį veiksmų planą ir kuriems netaikoma 49 dalis, gali būti finansuojami pagal kitas vykdomas Bendrijos programas, atsižvelgiant į tai, kokiu mastu jie atitinka tose programose nustatytus kriterijus.

IV.   PIRMININKAUJANČIOS VALSTYBĖS NARĖS PASIŪLYMAI

| 51. | Siekiant parengti daugiametį veiksmų planą, reikia:






  a) | deramai atsižvelgiant į Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomą finansinį reglamentą nustatyti, siekiant įgyvendinti Europos e. teisingumo funkcijas, užduotis, kurias reikės atlikti, apibrėžti jų prioritetus ir, jeigu įmanoma, terminus, kurių reikės laikytis. Tačiau, siekiant užtikrinti reikiamą gebėjimą prisitaikyti prie šiame sektoriuje vykstančių pokyčių, reikalingas tam tikras lankstumas; |
| --- | --- | --- |

51.

Siekiant parengti daugiametį veiksmų planą, reikia:

a)

deramai atsižvelgiant į Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomą finansinį reglamentą nustatyti, siekiant įgyvendinti Europos e. teisingumo funkcijas, užduotis, kurias reikės atlikti, apibrėžti jų prioritetus ir, jeigu įmanoma, terminus, kurių reikės laikytis. Tačiau, siekiant užtikrinti reikiamą gebėjimą prisitaikyti prie šiame sektoriuje vykstančių pokyčių, reikalingas tam tikras lankstumas;

| b) | paskirstyti užduotis Tarybai, valstybėms narėms, Europos Komisijai ir tam tikrų techninių užduočių, kurias reikėtų nustatyti, plėtojimo/koordinavimo struktūrai. Šis paskirstymas turėtų būti susijęs ir su būsimų projektų atrankos tvarka; |
| --- | --- |

b)

paskirstyti užduotis Tarybai, valstybėms narėms, Europos Komisijai ir tam tikrų techninių užduočių, kurias reikėtų nustatyti, plėtojimo/koordinavimo struktūrai. Šis paskirstymas turėtų būti susijęs ir su būsimų projektų atrankos tvarka;

| c) | nustatyti griežtos veiksmų plano įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo metodą. |
| --- | --- |

c)

nustatyti griežtos veiksmų plano įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo metodą.

| 52. | Tai reiškia, kad Taryba, deramai atsižvelgdama į kiekvienos institucijos autonomiją ir remdamasi EB sutarties 5 ir 7 straipsniais, turėtų priimti kelis sprendimus dėl šiame dokumente nagrinėtų klausimų, būtent:






  a) | dėl darbo struktūros, kurią reikia nustatyti Europos Sąjungos lygiu, siekiant vykdyti Europos e. teisingumo projektus ir prižiūrėti jų įgyvendinimą bei vystymąsi; |
| --- | --- | --- |

52.

Tai reiškia, kad Taryba, deramai atsižvelgdama į kiekvienos institucijos autonomiją ir remdamasi EB sutarties 5 ir 7 straipsniais, turėtų priimti kelis sprendimus dėl šiame dokumente nagrinėtų klausimų, būtent:

a)

dėl darbo struktūros, kurią reikia nustatyti Europos Sąjungos lygiu, siekiant vykdyti Europos e. teisingumo projektus ir prižiūrėti jų įgyvendinimą bei vystymąsi;

| b) | dėl užduočių paskirstymo įvairiems subjektams: Tarybai, Europos Komisijai, valstybėms narėms. |
| --- | --- |

b)

dėl užduočių paskirstymo įvairiems subjektams: Tarybai, Europos Komisijai, valstybėms narėms.

| 53. | Šiuo požiūriu pirmininkaujanti valstybė narė nurodo, kad ribota esamų e. teisingumo sistemų patirtis (Europos teisminio tinklo baudžiamosiose bylose tinklavietės veikimo pradžia, informacijos apie teistumą sujungimas) rodo, jog vienos ar kelių valstybių narių iniciatyva dažnai turėjo lemiamos reikšmės pradedant projektus. |
| --- | --- |

53.

Šiuo požiūriu pirmininkaujanti valstybė narė nurodo, kad ribota esamų e. teisingumo sistemų patirtis (Europos teisminio tinklo baudžiamosiose bylose tinklavietės veikimo pradžia, informacijos apie teistumą sujungimas) rodo, jog vienos ar kelių valstybių narių iniciatyva dažnai turėjo lemiamos reikšmės pradedant projektus.

| 54. | Tačiau, pasiekus tam tikrą plėtojimo etapą, didelio valstybių narių skaičiaus dalyvavimas apsunkina darbą. Tuomet projekto plėtojimui, valdymui ir vystymuisi būtina suteikti europinį aspektą. |
| --- | --- |

54.

Tačiau, pasiekus tam tikrą plėtojimo etapą, didelio valstybių narių skaičiaus dalyvavimas apsunkina darbą. Tuomet projekto plėtojimui, valdymui ir vystymuisi būtina suteikti europinį aspektą.

| 55. | Be to, pirmiau išnagrinėti įvairūs techniniai aspektai aiškiai rodo, kad tam tikras horizontaliąsias užduotis būtų galima geriau valdyti Europos lygiu. Būtų galima tikėtis, kad padidėjus turimų Europos e. teisingumo paslaugų skaičiui bus pasiekta didelė masto ekonomija. |
| --- | --- |

55.

Be to, pirmiau išnagrinėti įvairūs techniniai aspektai aiškiai rodo, kad tam tikras horizontaliąsias užduotis būtų galima geriau valdyti Europos lygiu. Būtų galima tikėtis, kad padidėjus turimų Europos e. teisingumo paslaugų skaičiui bus pasiekta didelė masto ekonomija.

1.   Siekiant Europos e. teisingumo

| 56. | Pirmininkaujanti valstybė narė siūlo e. teisingumo programą pavadinti „Europos e. teisingumas“. |
| --- | --- |

56.

Pirmininkaujanti valstybė narė siūlo e. teisingumo programą pavadinti „Europos e. teisingumas“.

2.   Siekiant nustatyti darbo struktūrą

| 57. | Atsižvelgdama į šiame veiksmų plane nurodytus pokyčius ir siekdama sukurti daugiametę Europos e. teisingumo plėtojimo programą, pirmininkaujanti valstybė narė siūlo nustatyti tokią bendrą darbo struktūrą: |
| --- | --- |

57.

Atsižvelgdama į šiame veiksmų plane nurodytus pokyčius ir siekdama sukurti daugiametę Europos e. teisingumo plėtojimo programą, pirmininkaujanti valstybė narė siūlo nustatyti tokią bendrą darbo struktūrą:

a)   Valdymo funkcija

| 58. | Vadovaudamasi veiksmų plane nustatytomis gairėmis, Taryba prižiūri daugiametės programos įgyvendinimą. Ji priima visus sprendimus, būtinus šiame veiksmų plane nustatytiems tikslams pasiekti. Visų pirma ji, remdamasi III skirsnyje nustatytais kriterijais ir glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija, atsako už naujų projektų, kuriuos siūlo pati darbo grupė, valstybės narės (c punktas) arba Komisija, sąrašo sudarymą. |
| --- | --- |

58.

Vadovaudamasi veiksmų plane nustatytomis gairėmis, Taryba prižiūri daugiametės programos įgyvendinimą. Ji priima visus sprendimus, būtinus šiame veiksmų plane nustatytiems tikslams pasiekti. Visų pirma ji, remdamasi III skirsnyje nustatytais kriterijais ir glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija, atsako už naujų projektų, kuriuos siūlo pati darbo grupė, valstybės narės (c punktas) arba Komisija, sąrašo sudarymą.

| 59. | Komisija savo iniciatyva arba Tarybos prašymu atlieka tyrimus, kurie, jos manymu, tinkami. |
| --- | --- |

59.

Komisija savo iniciatyva arba Tarybos prašymu atlieka tyrimus, kurie, jos manymu, tinkami.

| 60. | Taryba gali nustatyti projektų funkcines specifikacijas. |
| --- | --- |

60.

Taryba gali nustatyti projektų funkcines specifikacijas.

| 61. | Spręsdama Bendrijos finansavimo klausimus, Komisija, laikydamasi taikomų procedūrų, visapusiškai atsižvelgia į Tarybos priimtas gaires ir sprendimus. |
| --- | --- |

61.

Spręsdama Bendrijos finansavimo klausimus, Komisija, laikydamasi taikomų procedūrų, visapusiškai atsižvelgia į Tarybos priimtas gaires ir sprendimus.

b)   Įgyvendinimo funkcija

| 62. | Europos Komisija suteikia galimybę naudotis Tarybai įgyvendinimo struktūra, kuri atsakinga už:






  i) | Europos e. teisingumo sistemos techninių sąlygų užtikrinimą remiantis 58 dalyje nustatyta tvarka; |
| --- | --- | --- |

62.

Europos Komisija suteikia galimybę naudotis Tarybai įgyvendinimo struktūra, kuri atsakinga už:

i)

Europos e. teisingumo sistemos techninių sąlygų užtikrinimą remiantis 58 dalyje nustatyta tvarka;

| ii) | Tarybos prašymu – už daugiametėje veiksmų programoje nustatytų Europos e. teisingumo projektų ar papildomų projektų vykdymą, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis bei atsižvelgiant į turimą Bendrijos finansavimą; |
| --- | --- |

ii)

Tarybos prašymu – už daugiametėje veiksmų programoje nustatytų Europos e. teisingumo projektų ar papildomų projektų vykdymą, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis bei atsižvelgiant į turimą Bendrijos finansavimą;

| iii) | Europos e. teisingumo portalo pirmosios versijos sukūrimą iki 2009 m. pabaigos, vadovaujantis e. teisingumo darbo grupės parengtame bandomajame projekte nustatytais principais ir atsižvelgiant į sprendimus, kuriuos Taryba turės priimti. Remiantis ta pirmąja versija, palaipsniui bus įdiegtos kitos funkcijos, parengtos vykdant konkrečius bandomuosius projektus.
  Siekdama papildomai panaudoti valstybių narių ir savo kompetenciją, Komisija sudaro techninių ekspertų, įskaitant valstybių narių paskirtus techninius ekspertus, darbo grupę, kuri, reguliariai rengdama posėdžius, nagrinėja tolesnę su vykdomais projektais susijusią veiklą ir sprendžia, kokias technines galimybes įgyvendinti.
  Komisija taip pat informuoja Tarybą apie atliktą darbą ir ekspertų darbo grupės nagrinėjamus klausimus, taip užtikrindama, kad valstybės narės galėtų tinkamai dalyvauti tolesnėje susijusioje veikloje, ir sudarydama joms sąlygas darbo metu pasidalyti savo metodiniais ir technologiniais pasiekimais. |
| --- | --- |

iii)

Europos e. teisingumo portalo pirmosios versijos sukūrimą iki 2009 m. pabaigos, vadovaujantis e. teisingumo darbo grupės parengtame bandomajame projekte nustatytais principais ir atsižvelgiant į sprendimus, kuriuos Taryba turės priimti. Remiantis ta pirmąja versija, palaipsniui bus įdiegtos kitos funkcijos, parengtos vykdant konkrečius bandomuosius projektus.

Siekdama papildomai panaudoti valstybių narių ir savo kompetenciją, Komisija sudaro techninių ekspertų, įskaitant valstybių narių paskirtus techninius ekspertus, darbo grupę, kuri, reguliariai rengdama posėdžius, nagrinėja tolesnę su vykdomais projektais susijusią veiklą ir sprendžia, kokias technines galimybes įgyvendinti.

Komisija taip pat informuoja Tarybą apie atliktą darbą ir ekspertų darbo grupės nagrinėjamus klausimus, taip užtikrindama, kad valstybės narės galėtų tinkamai dalyvauti tolesnėje susijusioje veikloje, ir sudarydama joms sąlygas darbo metu pasidalyti savo metodiniais ir technologiniais pasiekimais.

c)   Valstybės narės

| 63. | Nepažeisdamos a punkte išdėstytų taisyklių ir galbūt naudodamosi Bendrijos teikiamu finansavimu, valstybės narės gali siūlyti ir pradėti naujus Europos e. teisingumo projektus, vadovaudamosi Tarybos, jai aktyviai konsultuojantis su Komisija, apibrėžtomis techninėmis specifikacijomis, visų pirma susijusius su atitiktimi techniniams standartams ir daugiakalbių sąsajų kūrimu. |
| --- | --- |

63.

Nepažeisdamos a punkte išdėstytų taisyklių ir galbūt naudodamosi Bendrijos teikiamu finansavimu, valstybės narės gali siūlyti ir pradėti naujus Europos e. teisingumo projektus, vadovaudamosi Tarybos, jai aktyviai konsultuojantis su Komisija, apibrėžtomis techninėmis specifikacijomis, visų pirma susijusius su atitiktimi techniniams standartams ir daugiakalbių sąsajų kūrimu.

3.   Peržiūros sąlyga

| 64. | E. teisingumo darbo grupė 2010 m. pirmąjį pusmetį įvertins įgyvendinimo struktūros veiklą ir prireikus Tarybai pateiks pasiūlymus, kurie, jos manymu, pagerintų šios struktūros veikimą. |
| --- | --- |

64.

E. teisingumo darbo grupė 2010 m. pirmąjį pusmetį įvertins įgyvendinimo struktūros veiklą ir prireikus Tarybai pateiks pasiūlymus, kurie, jos manymu, pagerintų šios struktūros veikimą.

3.   Daugiametė programa

| 65. | Priede pateikta daugiametė programa vykdant darbą bus reguliariai atnaujinama. |
| --- | --- |

65.

Priede pateikta daugiametė programa vykdant darbą bus reguliariai atnaujinama.

V.   IŠVADOS

| 66. | Nuolatinių atstovų komiteto/Tarybos prašoma patvirtinti Europos e. teisingumo veiksmų planą. |
| --- | --- |

66.

Nuolatinių atstovų komiteto/Tarybos prašoma patvirtinti Europos e. teisingumo veiksmų planą.

---

(1)  Dok. 10285/08 ADD 1 JURINFO 45 JAI 305 JUSTCIV 119 COPEN 118 CRIMORG 87.

(2)  Dok. 10285/08 JURINFO 45 JAI 305 JUSTCIV 119 COPEN 118 CRIMORG 87.

(3)  Reikėtų pažymėti, kad Europos Parlamentas pradėjo diskusijas dėl e. teisingumo.

(4)  E. vyriausybė – tai IRT taikymas vykdant visas administracines procedūras.

(5)  http://ec.europa.eu/idabc/ „Preliminary Study on mutual recognition of e-Signatures for e-Government applications“ (2007 m.) ir „eID Interoperability for PEGS“ (2007 m.).

(6)  „Standardisation aspects of e-Signature“ (2007 m.)

http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/esignatures/e_signatures_standardisation.pdf

(7)  Bus įtraukta nuoroda į EUR-Lex ir N-Lex.

(8)  Reglamentas (EB) Nr. 1896/2006; Reglamentas (EB) Nr. 861/2007.

(9)  2007 m. birželio 5 d. dokumentas 10393/07 JURINFO 21.

---

PRIEDAS

VEIKSMŲ PLANAS

Europos e. teisingumo daugiamečio veiksmų plano 2009–2013 m. priedas

Įvadas

Projektai, atsižvelgiant į jų rūšį, priskirti šioms kategorijoms:

| — | parama priemonėms, kurios buvo patvirtintos siekiant plėtoti Europos teisminę erdvę, |
| --- | --- |

—

parama priemonėms, kurios buvo patvirtintos siekiant plėtoti Europos teisminę erdvę,

| — | nacionalinių registrų sujungimas, |
| --- | --- |

—

nacionalinių registrų sujungimas,

| — | horizontalusis klausimas, |
| --- | --- |

—

horizontalusis klausimas,

| — | keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais. |
| --- | --- |

—

keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais.

| Projektas | Pasiektas etapas | Veiksmas, kurio reikia imtis | Atsakomybė už veiksmą | Tvarkaraštis | Pastabos | Projekto rūšis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Europos e. teisingumo portalas | — | Portalo prototipas, sukurtas valstybių narių grupės |

Projektas

Pasiektas etapas

Veiksmas, kurio reikia imtis

Atsakomybė už veiksmą

Tvarkaraštis

Pastabos

Projekto rūšis

Europos e. teisingumo portalas

—

Portalo prototipas, sukurtas valstybių narių grupės

| — | DIM (decentralizuoto tapatybės duomenų tvarkymo) sistema, tam tikrų valstybių narių parengta e. teisingumo darbo grupėje) |
| --- | --- |

—

DIM (decentralizuoto tapatybės duomenų tvarkymo) sistema, tam tikrų valstybių narių parengta e. teisingumo darbo grupėje)

| — | Autentiškumo patvirtinimas ir identifikavimas |
| --- | --- |

—

Autentiškumo patvirtinimas ir identifikavimas

| — | Valstybių narių grupė ir Komisija |
| --- | --- |

—

Valstybių narių grupė ir Komisija

2009–2011 m.

Portalo veikimo pradžia – 2008 m., visuomenė galės pradėti naudotis portalu 2009 m. gruodžio mėn. (žr. 2008 m. birželio 18–19 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas)

Vyksta svarstymai

Tinklavietės, prie kurių suteikiama prieiga, bus nustatytos remiantis tinkamais projektais ir Tarybos nustatytais kriterijais

Horizontalieji klausimai

| — | Galimybė naudotis prototipu 2008 m. balandžio mėn. buvo suteikta e. teisingumo darbo grupės nariams |
| --- | --- |

—

Galimybė naudotis prototipu 2008 m. balandžio mėn. buvo suteikta e. teisingumo darbo grupės nariams

| — | Saugumas |
| --- | --- |

—

Saugumas

| — | Daugiakalbė sąsaja ir vertimo darbai |
| --- | --- |

—

Daugiakalbė sąsaja ir vertimo darbai

| — | Techniniai standartai |
| --- | --- |

—

Techniniai standartai

| — | Komisija, visapusiškai bendradarbiaudama su bandomajame projekte dalyvaujančių valstybių narių grupe |
| --- | --- |

—

Komisija, visapusiškai bendradarbiaudama su bandomajame projekte dalyvaujančių valstybių narių grupe

Portalas bus tobulinamas ir pildomas įgyvendinant kitus projektus

| — | Elektroninis ryšių palaikymas tarp teisminių institucijų naudojantis saugiu tinklu. Darbas, atliekamas vykdant IDABC programą ir e. teisingumo darbo grupėje |
| --- | --- |

—

Elektroninis ryšių palaikymas tarp teisminių institucijų naudojantis saugiu tinklu. Darbas, atliekamas vykdant IDABC programą ir e. teisingumo darbo grupėje

| — | Komisijos rengiamas galimybių tyrimas |
| --- | --- |

—

Komisijos rengiamas galimybių tyrimas

Informacijos apie teistumą sujungimas

| — | Bandomojo projekto dalis: 2006 m. sujungta ES, BE, DE ir FR informacija apie teistumą, 2008 m. sausio mėn. įtraukta CZ ir LU informacija |
| --- | --- |

—

Bandomojo projekto dalis: 2006 m. sujungta ES, BE, DE ir FR informacija apie teistumą, 2008 m. sausio mėn. įtraukta CZ ir LU informacija

| — | Nuorodų įdiegimo formulavimas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tam, kad naujosios valstybės narės galėtų naudotis sujungimu |
| --- | --- |

—

Nuorodų įdiegimo formulavimas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tam, kad naujosios valstybės narės galėtų naudotis sujungimu

Taryba (darbas rengiant ECRIS projektą, kuris tęsiamas Bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose (COPEN) darbo grupėje) ir Komisija (nuorodų įdiegimo formulavimas ir ES bendras finansavimas)

| — | 2009 m. – nuorodų įdiegimas |
| --- | --- |

—

2009 m. – nuorodų įdiegimas

Iki šiol darbas tęsiamas COPEN darbo grupėje

Nacionalinių registrų sujungimas ir parama priemonėms, kurios buvo patvirtintos siekiant plėtoti Europos teisminę erdvę

| — | Šis projektas šiuo metu vykdomas 6 valstybėse narėse; 14 valstybių narių šiuo metu yra projekto partnerės. |
| --- | --- |

—

Šis projektas šiuo metu vykdomas 6 valstybėse narėse; 14 valstybių narių šiuo metu yra projekto partnerės.

| — | 2007 m. birželio mėn. TVR taryboje pasiektas politinis susitarimas dėl Pamatinio sprendimo dėl valstybių narių keitimosi informacija iš nuosprendžių registro organizavimo ir turinio projekto. |
| --- | --- |

—

2007 m. birželio mėn. TVR taryboje pasiektas politinis susitarimas dėl Pamatinio sprendimo dėl valstybių narių keitimosi informacija iš nuosprendžių registro organizavimo ir turinio projekto.

| — | 2008 m. spalio 24 d. priimtas bendras požiūris į Tarybos sprendimo dėl ECRIS, nustatančio elektroninio keitimosi informacija tarp 27 valstybių narių formos pagrindinius elementus, projektą |
| --- | --- |

—

2008 m. spalio 24 d. priimtas bendras požiūris į Tarybos sprendimo dėl ECRIS, nustatančio elektroninio keitimosi informacija tarp 27 valstybių narių formos pagrindinius elementus, projektą

| — | Bendro ES finansavimo nustatymas siekiant pasirengti prisijungimui prie nacionalinių informacijos apie teistumą registrų |
| --- | --- |

—

Bendro ES finansavimo nustatymas siekiant pasirengti prisijungimui prie nacionalinių informacijos apie teistumą registrų

| — | Įgyvendinamas bendras finansavimas |
| --- | --- |

—

Įgyvendinamas bendras finansavimas

Europos mokėjimo įsakymo procedūra

| — | 2006 m. gruodžio 30 d. reglamentas, suteikiantis galimybę naudoti elektroninius metodus |
| --- | --- |

—

2006 m. gruodžio 30 d. reglamentas, suteikiantis galimybę naudoti elektroninius metodus

| — | Tęsti diskusijas ir plėtoti prototipą |
| --- | --- |

—

Tęsti diskusijas ir plėtoti prototipą

| — | Kurti dinamiškas formas |
| --- | --- |

—

Kurti dinamiškas formas

| — | Valstybių narių grupė, po to – Komisija |
| --- | --- |

—

Valstybių narių grupė, po to – Komisija

2009–2011 m.

Parama priemonėms, kurios buvo patvirtintos siekiant plėtoti Europos teisminę erdvę

| — | Automatizuotos procedūros prototipas, kurį sukūrė tam tikros valstybės narės |
| --- | --- |

—

Automatizuotos procedūros prototipas, kurį sukūrė tam tikros valstybės narės

| — | E. prašymo įvedimas |
| --- | --- |

—

E. prašymo įvedimas

| — | Valstybių narių grupė, po to – Komisija |
| --- | --- |

—

Valstybių narių grupė, po to – Komisija

| — | Komisijos pradėtas galimybių tyrimas |
| --- | --- |

—

Komisijos pradėtas galimybių tyrimas

| — | Komisija |
| --- | --- |

—

Komisija

Teisinė pagalba

2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyva, numatanti teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo tarptautiniuose ginčuose pagerinimą nustatant minimalias bendras teisinės pagalbos tokiems ginčams taisykles

| — | Su teisine pagalba susijusios informacijos įtraukimas į portalą |
| --- | --- |

—

Su teisine pagalba susijusios informacijos įtraukimas į portalą

| — | Prašyti ir gauti teisinę pagalbą internetu: pradėti galimybių tyrimą |
| --- | --- |

—

Prašyti ir gauti teisinę pagalbą internetu: pradėti galimybių tyrimą

Komisija

2009–2013 m.

Parama priemonėms, kurios buvo patvirtintos siekiant plėtoti Europos teisminę erdvę

Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūra

2007 m. liepos 11 d. reglamentas, suteikiantis galimybę naudoti elektroninius metodus

| — | Komisija turi pradėti galimybių tyrimą |
| --- | --- |

—

Komisija turi pradėti galimybių tyrimą

| — | Komisija |
| --- | --- |

—

Komisija

2009–2013 m.

Parama priemonėms, kurios buvo patvirtintos siekiant plėtoti Europos teisminę erdvę

| — | Kurti dinamiškas formas |
| --- | --- |

—

Kurti dinamiškas formas

| — | Valstybių narių grupė ir Komisija |
| --- | --- |

—

Valstybių narių grupė ir Komisija

| — | E. prašymo įvedimas |
| --- | --- |

—

E. prašymo įvedimas

| — | Valstybių narių grupė, po to – Komisija |
| --- | --- |

—

Valstybių narių grupė, po to – Komisija

Vertimas

EUROVOC bandomasis projektas

SYSTRAN automatinio vertimo sistema, naudojama nuo 1976 m.

Austrijos išplatintas klausimynas

Darbas kuriant semantinę sąveiką ir lenteles (siekiant padėti suprasti)

| — | Laipsniškas lyginamojo daugiakalbio teisės terminų žodyno sudarymas |
| --- | --- |

—

Laipsniškas lyginamojo daugiakalbio teisės terminų žodyno sudarymas

| — | Vertimo priemonių teisės srityje visomis Europos kalbų poromis finansavimas |
| --- | --- |

—

Vertimo priemonių teisės srityje visomis Europos kalbų poromis finansavimas

| — | Teisės srities vertėjų raštu ir žodžiu duomenų bazių sujungimas |
| --- | --- |

—

Teisės srities vertėjų raštu ir žodžiu duomenų bazių sujungimas

| — | Teisės terminų aiškinamojo žodyno sukūrimas |
| --- | --- |

—

Teisės terminų aiškinamojo žodyno sukūrimas

| — | Semantinės atitikties lentelių įvairiose srityse parengimas |
| --- | --- |

—

Semantinės atitikties lentelių įvairiose srityse parengimas

| — | Komisija (Leidinių biuras) |
| --- | --- |

—

Komisija (Leidinių biuras)

2009–2013 m.

Horizontalieji klausimai

| — | Komisija (Vertimo tarnyba) |
| --- | --- |

—

Komisija (Vertimo tarnyba)

2009–2013 m.

| — | Valstybių narių grupė, po to – Komisija |
| --- | --- |

—

Valstybių narių grupė, po to – Komisija

2009-2013

| — | Komisija ir valstybės narės |
| --- | --- |

—

Komisija ir valstybės narės

| — | Europos semantinio suderinamumo centras (SEMIC–ES) |
| --- | --- |

—

Europos semantinio suderinamumo centras (SEMIC–ES)

2009–2013 m.

Geresnis vaizdo konferencijų technologijos naudojimas

| — | Pirmininkaujant Slovėnijai parengta knygelė |
| --- | --- |

—

Pirmininkaujant Slovėnijai parengta knygelė

| — | Užbaigti knygelę ir paskelbti ją internete (portale) |
| --- | --- |

—

Užbaigti knygelę ir paskelbti ją internete (portale)

| — | Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis |
| --- | --- |

—

Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis

| — | 2008–2009 m. |
| --- | --- |

—

2008–2009 m.

Darbe dalyvauja abu teisminiai tinklai.

Parama priemonėms, kurios buvo patvirtintos siekiant plėtoti Europos teisminę erdvę ir keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais

| — | Rengiamas naudojimosi vadovas |
| --- | --- |

—

Rengiamas naudojimosi vadovas

| — | Užbaigti vadovą ir paskelbti jį internete |
| --- | --- |

—

Užbaigti vadovą ir paskelbti jį internete

| — | Vėliausiai – 2009 m. pabaigoje |
| --- | --- |

—

Vėliausiai – 2009 m. pabaigoje

| — | Platinamas klausimynas dėl vaizdo konferencijų įrangos ir jos naudojimo teisinių sąlygų |
| --- | --- |

—

Platinamas klausimynas dėl vaizdo konferencijų įrangos ir jos naudojimo teisinių sąlygų

| — | Paskelbti internete atnaujintą informaciją dėl vaizdo konferencijų įrangos teismuose ir jos naudojimo teisinių sąlygų |
| --- | --- |

—

Paskelbti internete atnaujintą informaciją dėl vaizdo konferencijų įrangos teismuose ir jos naudojimo teisinių sąlygų

| — | Valstybės narės |
| --- | --- |

—

Valstybės narės

| — | Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose valdytojas |
| --- | --- |

—

Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose valdytojas

| — | Europos teisminio tinklo baudžiamosiose bylose valdytojas |
| --- | --- |

—

Europos teisminio tinklo baudžiamosiose bylose valdytojas

| — | Paskelbimas internete – vėliausiai 2009 m. |
| --- | --- |

—

Paskelbimas internete – vėliausiai 2009 m.

| — | Rezervavimo sistemos rengimo projektas: jos įgyvendinamumo ir svarbos įvertinimas |
| --- | --- |

—

Rezervavimo sistemos rengimo projektas: jos įgyvendinamumo ir svarbos įvertinimas

| — | Sukurti internetinę rezervavimo sistemą |
| --- | --- |

—

Sukurti internetinę rezervavimo sistemą

| — | Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis |
| --- | --- |

—

Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis

| — | Pradžia – 2009 m. |
| --- | --- |

—

Pradžia – 2009 m.

Tarpininkavimas

2008 m. gegužės 21 d. direktyva, kuri turi būti perkelta į nacionalinę teisę iki 2011 m. gegužės 21 d.

| — | Su tarpininkavimu susijusios informacijos įtraukimas į portalą |
| --- | --- |

—

Su tarpininkavimu susijusios informacijos įtraukimas į portalą

| — | Pradėti galimybių tyrimą |
| --- | --- |

—

Pradėti galimybių tyrimą

Komisija

2011–2013 m.

Tvarkaraštis priklauso nuo datos, kurią direktyva bus perkelta į nacionalinę teisę

Parama priemonėms, kurios buvo patvirtintos siekiant plėtoti Europos teisminę erdvę

Elektroninis parašas
   (1)

| — | Pradėtas darbas (IDABC (2)) |
| --- | --- |

—

Pradėtas darbas (IDABC (2))

Komisija

2009–2011 m.

IDABC projektą vykdo SANCO generalinis direktoratas

Horizontalieji klausimai

Teisminių ir neteisminių dokumentų įteikimas (elektroniniu būdu)

2000 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse

| — | Galimybių tyrimas |
| --- | --- |

—

Galimybių tyrimas

Komisija

2010–2011 m.

Parama priemonėms, kurios buvo patvirtintos siekiant plėtoti Europos teisminę erdvę

Procesinių išlaidų apmokėjimas internetu

Sudaryti galimybę procesines išlaidas apmokėti internetu

Pradėti darbą

Valstybės narės

2011–2013 m.

Parama priemonėms, kurios buvo patvirtintos siekiant plėtoti Europos teisminę erdvę

Nemokumo registrų sujungimas

| — | Prototipas, apimantis tam tikrų valstybių narių nemokumo registrų duomenis |
| --- | --- |

—

Prototipas, apimantis tam tikrų valstybių narių nemokumo registrų duomenis

| — | Įtraukti kitų valstybių narių nemokumo registrų duomenis |
| --- | --- |

—

Įtraukti kitų valstybių narių nemokumo registrų duomenis

| — | Sukurti daugiakalbę sąsają |
| --- | --- |

—

Sukurti daugiakalbę sąsają

| — | Sukurti teisės terminų ir semantinį aiškinamąjį žodyną |
| --- | --- |

—

Sukurti teisės terminų ir semantinį aiškinamąjį žodyną

Valstybių narių grupė, po to – Komisija

2009 m. darbas tęsiamas valstybių narių iniciatyva. Integravimas į portalą.

Nacionalinių registrų sujungimas

Žemės registrų sujungimas (apimant EULIS)

| — | EULIS vykdomas darbas |
| --- | --- |

—

EULIS vykdomas darbas

| — | 1-as etapas: saito į EULIS tinklavietę sukūrimas |
| --- | --- |

—

1-as etapas: saito į EULIS tinklavietę sukūrimas

| — | 2-as etapas: galimybės iš dalies integruoti EULIS į portalą svarstymas |
| --- | --- |

—

2-as etapas: galimybės iš dalies integruoti EULIS į portalą svarstymas

Naudotojo tapatybės nustatymas pasitelkiant portalą

Komisija

2009–2010 m.

Sąsaja su kitų sudėčių Taryboje vykdomu darbu

Nacionalinių registrų sujungimas

Verslo registrų sujungimas (EBR integravimas)

| — | EBR vykdomas darbas |
| --- | --- |

—

EBR vykdomas darbas

| — | 1-as etapas: saito į EBR tinklavietę sukūrimas |
| --- | --- |

—

1-as etapas: saito į EBR tinklavietę sukūrimas

| — | 2-as etapas: galimybės iš dalies integruoti EBR į portalą svarstymas |
| --- | --- |

—

2-as etapas: galimybės iš dalies integruoti EBR į portalą svarstymas

Naudotojo tapatybės nustatymas pasitelkiant portalą

Komisija

2009–2010 m.

Sąsaja su kitų sudėčių Taryboje vykdomu darbu

Nacionalinių registrų sujungimas

Testamentų registrų sujungimas

| — | Bandomasis projektas: veiksmingas sujungimas tarp Prancūzijos ir Belgijos |
| --- | --- |

—

Bandomasis projektas: veiksmingas sujungimas tarp Prancūzijos ir Belgijos

| — | Nustatyti galimybes bendradarbiauti su Europos testamentų registrų tinklo asociacija (ENWRA) (ES notariatų taryba (CNUE)) |
| --- | --- |

—

Nustatyti galimybes bendradarbiauti su Europos testamentų registrų tinklo asociacija (ENWRA) (ES notariatų taryba (CNUE))

| — | Komisijos rengiamas galimybių tyrimas |
| --- | --- |

—

Komisijos rengiamas galimybių tyrimas

TVR taryba ir ENWRA (CNUE)

2011–2013 m.

Sąsaja su būsimu dokumentu dėl paveldėjimo, kurį Komisija pateiks 2009 m.

Nacionalinių registrų sujungimas

Teisės specialistų mokymas

| — | Europos teisėjų mokymo tinkle (ETMT) vyksta diskusijos dėl e. mokymosi |
| --- | --- |

—

Europos teisėjų mokymo tinkle (ETMT) vyksta diskusijos dėl e. mokymosi

| — | E. mokymosi priemonių plėtojimas |
| --- | --- |

—

E. mokymosi priemonių plėtojimas

| — | Europos teisėjų mokymo tinklas |
| --- | --- |

—

Europos teisėjų mokymo tinklas

2010–2012 m.

Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais

| — | Komisijos sukurtas Teisingumo forumas |
| --- | --- |

—

Komisijos sukurtas Teisingumo forumas

| — | Metinių posėdžių e. teisingumo klausimais organizavimas Teisingumo forume |
| --- | --- |

—

Metinių posėdžių e. teisingumo klausimais organizavimas Teisingumo forume

| — | Komisija |
| --- | --- |

—

Komisija

| — | Ribotos sudėties darbo grupėje svarstoma įvairi nacionalinė praktika |
| --- | --- |

—

Ribotos sudėties darbo grupėje svarstoma įvairi nacionalinė praktika

| — | Mokymas naudotis vaizdo konferencijomis |
| --- | --- |

—

Mokymas naudotis vaizdo konferencijomis

| — | Valstybės narės nacionaliniu lygiu, o atitinkamais atvejais Europos lygiu – Europos teisėjų mokymo tinklas |
| --- | --- |

—

Valstybės narės nacionaliniu lygiu, o atitinkamais atvejais Europos lygiu – Europos teisėjų mokymo tinklas

---

(1)  Taip pat žr. autentiškumo patvirtinimo ir identifikavimo srityje vykdomą darbą, nurodytą pirmiau („e. teisingumo portalo“ projektas).

(2)  Užtikrinant Europos e. teisingumo autonomiją.

---

Komisija

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/13

---

Euro kursas (1)

2009 m. kovo 30 d.

(2009/C 75/02)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3193 |
| JPY | Japonijos jena | 127,93 |
| DKK | Danijos krona | 7,4488 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,92910 |
| SEK | Švedijos krona | 10,9662 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5159 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,9510 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,469 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 308,65 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7096 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,7260 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2238 |
| TRY | Turkijos lira | 2,2352 |
| AUD | Australijos doleris | 1,9386 |
| CAD | Kanados doleris | 1,6533 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,2250 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,3448 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0055 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 848,04 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 12,8433 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,0893 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4850 |
| IDR | Indijos rupija | 15 244,51 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8560 |
| PHP | Filipinų pesas | 63,980 |
| RUB | Rusijos rublis | 44,8913 |
| THB | Tailando batas | 47,257 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,0608 |
| MXN | Meksikos pesas | 19,1611 |
| INR | Indijos rupija | 67,9640 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3193

JPY

Japonijos jena

127,93

DKK

Danijos krona

7,4488

GBP

Svaras sterlingas

0,92910

SEK

Švedijos krona

10,9662

CHF

Šveicarijos frankas

1,5159

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,9510

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,469

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

308,65

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7096

PLN

Lenkijos zlotas

4,7260

RON

Rumunijos lėja

4,2238

TRY

Turkijos lira

2,2352

AUD

Australijos doleris

1,9386

CAD

Kanados doleris

1,6533

HKD

Honkongo doleris

10,2250

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,3448

SGD

Singapūro doleris

2,0055

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 848,04

ZAR

Pietų Afrikos randas

12,8433

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,0893

HRK

Kroatijos kuna

7,4850

IDR

Indijos rupija

15 244,51

MYR

Malaizijos ringitas

4,8560

PHP

Filipinų pesas

63,980

RUB

Rusijos rublis

44,8913

THB

Tailando batas

47,257

BRL

Brazilijos realas

3,0608

MXN

Meksikos pesas

19,1611

INR

Indijos rupija

67,9640

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/14

---

EUROPOS BENDRIJŲ MIGRUOJANČIŲJŲ DARBUOTOJŲ SOCIALINĖS APSAUGOS ADMINISTRACINĖ KOMISIJA

Valiutų keitimo kursai, vadovaujantis Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 574/72

(2009/C 75/03)

Reglamento (EEB) Nr. 574/72 107 straipsnio 1, 2 ir 4 dalys

Referencinis laikotarpis: 2009 m. sausis

Taikymo laikotarpis: 2009 m. balandis, 2009 m. gegužė, 2009 m. birželis

| 01-2009 | EUR | BGN | CZK | DKK | EEK | LVL | LTL | HUF | PLN | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 27,1693 | 7,45194 | 15,6466 | 0,704329 | 3,45280 | 279,859 | 4,23002 | 4,23537 | 10,7264 | 0,918193 | 9,21640 | — | 1,49347 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,8917 | 3,81017 | 8,00010 | 0,360123 | 1,76542 | 143,092 | 2,16281 | 2,16554 | 5,48441 | 0,469472 | 4,71235 | — | 0,763609 |
| 1 CZK = | 0,0368062 | 0,0719856 | 1 | 0,274278 | 0,575892 | 0,0259237 | 0,127084 | 10,3005 | 0,155691 | 0,155888 | 0,394798 | 0,0337952 | 0,339221 | — | 0,0549688 |
| 1 DKK = | 0,134193 | 0,262455 | 3,64594 | 1 | 2,09967 | 0,0945162 | 0,463343 | 37,5551 | 0,567640 | 0,568358 | 1,43941 | 0,123215 | 1,23678 | — | 0,200413 |
| 1 EEK = | 0,0639116 | 0,124998 | 1,73644 | 0,476266 | 1 | 0,0450148 | 0,220674 | 17,8862 | 0,270347 | 0,270689 | 0,685542 | 0,0586832 | 0,589036 | — | 0,0954499 |
| 1 LVL = | 1,41979 | 2,77683 | 38,5748 | 10,5802 | 22,2149 | 1 | 4,90226 | 397,341 | 6,00575 | 6,01334 | 15,2293 | 1,30364 | 13,0854 | — | 2,12041 |
| 1 LTL = | 0,289620 | 0,566439 | 7,86878 | 2,15823 | 4,53157 | 0,203988 | 1 | 81,0526 | 1,22510 | 1,22665 | 3,10658 | 0,265927 | 2,66926 | — | 0,432538 |
| 1 HUF = | 0,00357323 | 0,00698853 | 0,0970824 | 0,0266275 | 0,0559090 | 0,00251673 | 0,0123377 | 1 | 0,0151148 | 0,0151340 | 0,038328 | 0,00328092 | 0,0329324 | — | 0,00533651 |
| 1 PLN = | 0,236406 | 0,462362 | 6,42298 | 1,76168 | 3,69894 | 0,166507 | 0,816261 | 66,1601 | 1 | 1,00126 | 2,53578 | 0,217066 | 2,17881 | — | 0,353064 |
| 1 RON = | 0,236107 | 0,461778 | 6,41487 | 1,75946 | 3,69427 | 0,166297 | 0,815230 | 66,0766 | 0,998737 | 1 | 2,53258 | 0,216792 | 2,17606 | — | 0,352618 |
| 1 SEK = | 0,093228 | 0,182335 | 2,53294 | 0,694729 | 1,45870 | 0,0656631 | 0,321897 | 26,0906 | 0,394356 | 0,394854 | 1 | 0,0856012 | 0,859226 | — | 0,139233 |
| 1 GBP = | 1,08910 | 2,13005 | 29,5900 | 8,11587 | 17,0406 | 0,767081 | 3,76043 | 304,793 | 4,60690 | 4,61272 | 11,6821 | 1 | 10,0375 | — | 1,62653 |
| 1 NOK = | 0,108502 | 0,212209 | 2,94793 | 0,808552 | 1,69769 | 0,0764212 | 0,374636 | 30,3653 | 0,458966 | 0,459547 | 1,16384 | 0,0996259 | 1 | — | 0,162044 |
| 1 ISK = | 0,00609146 | 0,0119137 | 0,165501 | 0,0453932 | 0,0953106 | 0,00429039 | 0,0210326 | 1,70475 | 0,0257670 | 0,0257996 | 0,0653394 | 0,00559313 | 0,0561414 | 1 | 0,00909739 |
| 1 CHF = | 0,669583 | 1,30957 | 18,1921 | 4,98969 | 10,4767 | 0,471606 | 2,31194 | 187,389 | 2,83235 | 2,83593 | 7,18222 | 0,614806 | 6,17115 | — | 1 |

01-2009

EUR

BGN

CZK

DKK

EEK

LVL

LTL

HUF

PLN

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

1

1,95580

27,1693

7,45194

15,6466

0,704329

3,45280

279,859

4,23002

4,23537

10,7264

0,918193

9,21640

—

1,49347

1 BGN =

0,511300

1

13,8917

3,81017

8,00010

0,360123

1,76542

143,092

2,16281

2,16554

5,48441

0,469472

4,71235

—

0,763609

1 CZK =

0,0368062

0,0719856

1

0,274278

0,575892

0,0259237

0,127084

10,3005

0,155691

0,155888

0,394798

0,0337952

0,339221

—

0,0549688

1 DKK =

0,134193

0,262455

3,64594

1

2,09967

0,0945162

0,463343

37,5551

0,567640

0,568358

1,43941

0,123215

1,23678

—

0,200413

1 EEK =

0,0639116

0,124998

1,73644

0,476266

1

0,0450148

0,220674

17,8862

0,270347

0,270689

0,685542

0,0586832

0,589036

—

0,0954499

1 LVL =

1,41979

2,77683

38,5748

10,5802

22,2149

1

4,90226

397,341

6,00575

6,01334

15,2293

1,30364

13,0854

—

2,12041

1 LTL =

0,289620

0,566439

7,86878

2,15823

4,53157

0,203988

1

81,0526

1,22510

1,22665

3,10658

0,265927

2,66926

—

0,432538

1 HUF =

0,00357323

0,00698853

0,0970824

0,0266275

0,0559090

0,00251673

0,0123377

1

0,0151148

0,0151340

0,038328

0,00328092

0,0329324

—

0,00533651

1 PLN =

0,236406

0,462362

6,42298

1,76168

3,69894

0,166507

0,816261

66,1601

1

1,00126

2,53578

0,217066

2,17881

—

0,353064

1 RON =

0,236107

0,461778

6,41487

1,75946

3,69427

0,166297

0,815230

66,0766

0,998737

1

2,53258

0,216792

2,17606

—

0,352618

1 SEK =

0,093228

0,182335

2,53294

0,694729

1,45870

0,0656631

0,321897

26,0906

0,394356

0,394854

1

0,0856012

0,859226

—

0,139233

1 GBP =

1,08910

2,13005

29,5900

8,11587

17,0406

0,767081

3,76043

304,793

4,60690

4,61272

11,6821

1

10,0375

—

1,62653

1 NOK =

0,108502

0,212209

2,94793

0,808552

1,69769

0,0764212

0,374636

30,3653

0,458966

0,459547

1,16384

0,0996259

1

—

0,162044

1 ISK =

0,00609146

0,0119137

0,165501

0,0453932

0,0953106

0,00429039

0,0210326

1,70475

0,0257670

0,0257996

0,0653394

0,00559313

0,0561414

1

0,00909739

1 CHF =

0,669583

1,30957

18,1921

4,98969

10,4767

0,471606

2,31194

187,389

2,83235

2,83593

7,18222

0,614806

6,17115

—

1

| 1. | Reglamente (EEB) Nr. 574/72 nustatyta, kad kita valiuta išreikštų sumų valiutos keitimo kursą apskaičiuoja Komisija, remdamasi 2 dalyje nurodyto referencinio laikotarpio mėnesiniu valiutų referencinių keitimo kursų, kuriuos skelbia Europos Centrinis Bankas, vidurkiu. |
| --- | --- |

1.

Reglamente (EEB) Nr. 574/72 nustatyta, kad kita valiuta išreikštų sumų valiutos keitimo kursą apskaičiuoja Komisija, remdamasi 2 dalyje nurodyto referencinio laikotarpio mėnesiniu valiutų referencinių keitimo kursų, kuriuos skelbia Europos Centrinis Bankas, vidurkiu.

| 2. | Referencinis laikotarpis yra:






  — | sausio mėnuo keitimo kursams, taikytiniems nuo ateinančio balandžio 1 d., |
| --- | --- | --- |

2.

Referencinis laikotarpis yra:

—

sausio mėnuo keitimo kursams, taikytiniems nuo ateinančio balandžio 1 d.,

| — | balandžio mėnuo keitimo kursams, taikytiniems nuo ateinančio liepos 1 d., |
| --- | --- |

—

balandžio mėnuo keitimo kursams, taikytiniems nuo ateinančio liepos 1 d.,

| — | liepos mėnuo keitimo kursams, taikytiniems nuo ateinančio spalio 1 d., |
| --- | --- |

—

liepos mėnuo keitimo kursams, taikytiniems nuo ateinančio spalio 1 d.,

| — | spalio mėnuo keitimo kursams, taikytiniems nuo ateinančio sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

spalio mėnuo keitimo kursams, taikytiniems nuo ateinančio sausio 1 d.

Valiutų keitimo kursai skelbiami antruose vasario, gegužės, rugpjūčio ir lapkričio mėnesių Europos Sąjungos oficialiojo leidinio (C serija) numeriuose.

---

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/16

---

Susijungimų patariamojo komiteto nuomonė pareikšta 2008 m. gruodžio 5 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina

Pranešėja: Švedija

(2009/C 75/04)

| 1. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad veikla, apie kurią pranešta, yra koncentracija, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (EB) Nr. 139/2004. |
| --- | --- |

1.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad veikla, apie kurią pranešta, yra koncentracija, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (EB) Nr. 139/2004.

| 2. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad veikla, apie kurią pranešta, yra Bendrijos masto, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 139/2004. |
| --- | --- |

2.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad veikla, apie kurią pranešta, yra Bendrijos masto, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 139/2004.

| 3. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad siekiant įvertinti šią veiklą, atitinkamų produktų rinkų apibrėžtys yra šios:






  a) | žalio pieno pirkimas: įprasto žalio pieno pirkimas ir ekologiško žalio pieno pirkimas; |
| --- | --- | --- |

3.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad siekiant įvertinti šią veiklą, atitinkamų produktų rinkų apibrėžtys yra šios:

a)

žalio pieno pirkimas: įprasto žalio pieno pirkimas ir ekologiško žalio pieno pirkimas;

| b) | švieži pagrindiniai pieno produktai: šviežias pienas, šviežios pasukos ir grynasis jogurtas; |
| --- | --- |

b)

švieži pagrindiniai pieno produktai: šviežias pienas, šviežios pasukos ir grynasis jogurtas;

| c) | ilgalaikio galiojimo pagrindiniai pieno produktai; |
| --- | --- |

c)

ilgalaikio galiojimo pagrindiniai pieno produktai;

| d) | ekologiški švieži pagrindiniai pieno produktai; |
| --- | --- |

d)

ekologiški švieži pagrindiniai pieno produktai;

| e) | olandiško sūrio tiekimas specializuotiems sūrio didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams; |
| --- | --- |

e)

olandiško sūrio tiekimas specializuotiems sūrio didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams;

| f) | neįpakuotas pieno sviestas: paprastas sviestas, frakcionuotas lydytas sviestas ir nefrakcionuotas lydytas sviestas ir įpakuotas pieno sviestas: pardavimas ne namų (angl. „Out of Home“) segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams; |
| --- | --- |

f)

neįpakuotas pieno sviestas: paprastas sviestas, frakcionuotas lydytas sviestas ir nefrakcionuotas lydytas sviestas ir įpakuotas pieno sviestas: pardavimas ne namų (angl. „Out of Home“) segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams;

| g) | pagerintas jogurtas ir varškė, parduodami ne namų segmentui; |
| --- | --- |

g)

pagerintas jogurtas ir varškė, parduodami ne namų segmentui;

| h) | firminiai ne gydomieji švieži aromatizuoti pieno gėrimai: pardavimas ne namų segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams; |
| --- | --- |

h)

firminiai ne gydomieji švieži aromatizuoti pieno gėrimai: pardavimas ne namų segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams;

| i) | ilgalaikio vartojimo aromatizuoti pieno gėrimai: ilgalaikio vartojimo šokoladiniai pieno gėrimai ir ilgalaikio vartojimo vaisiniai pieno kokteliai; |
| --- | --- |

i)

ilgalaikio vartojimo aromatizuoti pieno gėrimai: ilgalaikio vartojimo šokoladiniai pieno gėrimai ir ilgalaikio vartojimo vaisiniai pieno kokteliai;

| j) | šviežias saldus kremas ir košė: pardavimas ne namų segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams; |
| --- | --- |

j)

šviežias saldus kremas ir košė: pardavimas ne namų segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams;

| k) | skysta pieno grietinėlė: pardavimas ne namų segmentams ir pramoniniams bei mažmeninės prekybos segmentams; |
| --- | --- |

k)

skysta pieno grietinėlė: pardavimas ne namų segmentams ir pramoniniams bei mažmeninės prekybos segmentams;

| l) | purškiama grietinėlė: purškiama pieno ir ne pieno grietinėlė; pardavimas ne namų segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams; |
| --- | --- |

l)

purškiama grietinėlė: purškiama pieno ir ne pieno grietinėlė; pardavimas ne namų segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams;

| m) | pienas kavai balinti: pardavimas ne namų segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams; ir grietinėlė kavai balinti: pardavimas ne namų segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams; |
| --- | --- |

m)

pienas kavai balinti: pardavimas ne namų segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams; ir grietinėlė kavai balinti: pardavimas ne namų segmentams ir mažmeninės prekybos segmentams;

| n) | džiovinamuoju purškimu išskirtos emulsijos: grietinėlės milteliai, putodariai ir papuošimai; |
| --- | --- |

n)

džiovinamuoju purškimu išskirtos emulsijos: grietinėlės milteliai, putodariai ir papuošimai;

| o) | maistinė laktozė; |
| --- | --- |

o)

maistinė laktozė;

| p) | farmacinė laktozė: vaistinė laktozė ir sausų miltelių įkvėpimo (angl. „Dry Powder Inhalation“ – DPI) laktozė. |
| --- | --- |

p)

farmacinė laktozė: vaistinė laktozė ir sausų miltelių įkvėpimo (angl. „Dry Powder Inhalation“ – DPI) laktozė.

| 4. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad siekiant įvertinti šią veiklą, atitinkamos geografinių rinkų apibrėžtys yra šios:






  a) | nacionalinės (Nyderlandai) – visos žalio pieno pirkimo rinkos; |
| --- | --- | --- |

4.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad siekiant įvertinti šią veiklą, atitinkamos geografinių rinkų apibrėžtys yra šios:

a)

nacionalinės (Nyderlandai) – visos žalio pieno pirkimo rinkos;

| b) | nacionalinės (Nyderlandai) – visos šviežių pagrindinių pieno produktų rinkos; |
| --- | --- |

b)

nacionalinės (Nyderlandai) – visos šviežių pagrindinių pieno produktų rinkos;

| c) | platesnė negu nacionalinė (įskaitant Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – ilgalaikio vartojimo pagrindinių pieno produktų; |
| --- | --- |

c)

platesnė negu nacionalinė (įskaitant Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – ilgalaikio vartojimo pagrindinių pieno produktų;

| d) | nacionalinė (Nyderlandai) – ekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų; |
| --- | --- |

d)

nacionalinė (Nyderlandai) – ekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų;

| e) | nacionalinės (Nyderlandai) – visos olandiško sūrio (išskyrus bežievio sūrio) rinkos; |
| --- | --- |

e)

nacionalinės (Nyderlandai) – visos olandiško sūrio (išskyrus bežievio sūrio) rinkos;

| f) | EEE masto – visos neįpakuoto sviesto rinkos ir platesnės negu nacionalinės (įskaitant bent Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – visos įpakuoto sviesto rinkos; |
| --- | --- |

f)

EEE masto – visos neįpakuoto sviesto rinkos ir platesnės negu nacionalinės (įskaitant bent Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – visos įpakuoto sviesto rinkos;

| g) | nacionalinė (Nyderlandai) – pagerinto jogurto ir varškės, parduodamų ne namų segmentui; |
| --- | --- |

g)

nacionalinė (Nyderlandai) – pagerinto jogurto ir varškės, parduodamų ne namų segmentui;

| h) | nacionalinės (Nyderlandai) – visos firminių ne gydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinkos; |
| --- | --- |

h)

nacionalinės (Nyderlandai) – visos firminių ne gydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinkos;

| i) | nacionalinės (Nyderlandai ir Belgija) arba platesnės negu nacionalinės (įskaitant Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – visos ilgalaikio galiojimo aromatizuotų pieno gėrimų rinkos; |
| --- | --- |

i)

nacionalinės (Nyderlandai ir Belgija) arba platesnės negu nacionalinės (įskaitant Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – visos ilgalaikio galiojimo aromatizuotų pieno gėrimų rinkos;

| j) | nacionalinės (Nyderlandai) – visos šviežio saldaus kremo ir košės rinkos; |
| --- | --- |

j)

nacionalinės (Nyderlandai) – visos šviežio saldaus kremo ir košės rinkos;

| k) | platesnės negu nacionalinės (įskaitant bent Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – visos skystos grietinėlės rinkos; |
| --- | --- |

k)

platesnės negu nacionalinės (įskaitant bent Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – visos skystos grietinėlės rinkos;

| l) | platesnės negu nacionalinės (įskaitant bent Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – visos purškiamos grietinėlės rinkos; |
| --- | --- |

l)

platesnės negu nacionalinės (įskaitant bent Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – visos purškiamos grietinėlės rinkos;

| m) | platesnės negu nacionalinės (įskaitant bent Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – visos pieno kavai balinti ir grietinėlės kavai balinti rinkos; |
| --- | --- |

m)

platesnės negu nacionalinės (įskaitant bent Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus) – visos pieno kavai balinti ir grietinėlės kavai balinti rinkos;

| n) | EEE masto – visos džiovinamuoju purškimu išskirtų emulsijų rinkos; |
| --- | --- |

n)

EEE masto – visos džiovinamuoju purškimu išskirtų emulsijų rinkos;

| o) | EEE arba pasaulio masto – maistinės laktozės; |
| --- | --- |

o)

EEE arba pasaulio masto – maistinės laktozės;

| p) | EEE arba pasaulio masto – visos farmacinės laktozės rinkos. |
| --- | --- |

p)

EEE arba pasaulio masto – visos farmacinės laktozės rinkos.

| 5. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad siūloma koncentracija gali labai trukdyti veiksmingai konkuruoti bendrojoje rinkoje ar didžiojoje jos dalyje šiose rinkose:






  a) | įprasto žalio pieno pirkimo Nyderlanduose; |
| --- | --- | --- |

5.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad siūloma koncentracija gali labai trukdyti veiksmingai konkuruoti bendrojoje rinkoje ar didžiojoje jos dalyje šiose rinkose:

a)

įprasto žalio pieno pirkimo Nyderlanduose;

| b) | visose šviežių pagrindinių pieno produktų rinkose Nyderlanduose; |
| --- | --- |

b)

visose šviežių pagrindinių pieno produktų rinkose Nyderlanduose;

| c) | visose olandiško sūrio rinkose Nyderlanduose; |
| --- | --- |

c)

visose olandiško sūrio rinkose Nyderlanduose;

| d) | pagerinto jogurto ir varškės, parduodamų ne namų segmentui Nyderlanduose; |
| --- | --- |

d)

pagerinto jogurto ir varškės, parduodamų ne namų segmentui Nyderlanduose;

| e) | visose firminių ne gydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinkose Nyderlanduose; |
| --- | --- |

e)

visose firminių ne gydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinkose Nyderlanduose;

| f) | visose ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų Nyderlanduose ir Belgijoje arba didesniame regione, įskaitant Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus; |
| --- | --- |

f)

visose ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų Nyderlanduose ir Belgijoje arba didesniame regione, įskaitant Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus;

| g) | visose šviežio saldaus kremo ir košės rinkose Nyderlanduose. |
| --- | --- |

g)

visose šviežio saldaus kremo ir košės rinkose Nyderlanduose.

| 6. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad siūloma koncentracija negali labai trukdyti veiksmingai konkuruoti bendrojoje rinkoje ar didžiojoje jos dalyje šiose rinkose:






  a) | ekologiško žalio pieno pirkimo Nyderlanduose; |
| --- | --- | --- |

6.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad siūloma koncentracija negali labai trukdyti veiksmingai konkuruoti bendrojoje rinkoje ar didžiojoje jos dalyje šiose rinkose:

a)

ekologiško žalio pieno pirkimo Nyderlanduose;

| b) | ilgalaikio galiojimo pagrindinių pieno produktų; |
| --- | --- |

b)

ilgalaikio galiojimo pagrindinių pieno produktų;

| c) | ekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų; |
| --- | --- |

c)

ekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų;

| d) | bežievio sūrio; |
| --- | --- |

d)

bežievio sūrio;

| e) | visose neįpakuoto ir įpakuoto sviesto rinkose; |
| --- | --- |

e)

visose neįpakuoto ir įpakuoto sviesto rinkose;

| f) | visose skystos grietinėlės rinkose; |
| --- | --- |

f)

visose skystos grietinėlės rinkose;

| g) | visose purškiamos grietinėlės rinkose; |
| --- | --- |

g)

visose purškiamos grietinėlės rinkose;

| h) | visose pieno kavai balinti ir grietinėlės kavai balinti rinkose; |
| --- | --- |

h)

visose pieno kavai balinti ir grietinėlės kavai balinti rinkose;

| i) | visose džiovinamuoju purškimu išskiriamų emulsijų rinkose; |
| --- | --- |

i)

visose džiovinamuoju purškimu išskiriamų emulsijų rinkose;

| j) | visose maistinės laktozės rinkose; |
| --- | --- |

j)

visose maistinės laktozės rinkose;

| k) | visose farmacinės laktozės (įskaitant DPI) rinkose. |
| --- | --- |

k)

visose farmacinės laktozės (įskaitant DPI) rinkose.

| 7. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad įsipareigojimai yra pakankami didelėms kliūtims konkurencijai pašalinti šiose rinkose:






  a) | įprasto žalio pieno pirkimo Nyderlanduose; |
| --- | --- | --- |

7.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad įsipareigojimai yra pakankami didelėms kliūtims konkurencijai pašalinti šiose rinkose:

a)

įprasto žalio pieno pirkimo Nyderlanduose;

| b) | visose šviežių pagrindinių pieno produktų rinkose Nyderlanduose; |
| --- | --- |

b)

visose šviežių pagrindinių pieno produktų rinkose Nyderlanduose;

| c) | visose olandiško sūrio rinkose Nyderlanduose; |
| --- | --- |

c)

visose olandiško sūrio rinkose Nyderlanduose;

| d) | pagerinto jogurto ir varškės, parduodamų ne namų segmentui Nyderlanduose; |
| --- | --- |

d)

pagerinto jogurto ir varškės, parduodamų ne namų segmentui Nyderlanduose;

| e) | visose firminių ne gydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinkose Nyderlanduose; |
| --- | --- |

e)

visose firminių ne gydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinkose Nyderlanduose;

| f) | visose ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų Nyderlanduose ir Belgijoje arba didesniame regione, įskaitant Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus; |
| --- | --- |

f)

visose ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų Nyderlanduose ir Belgijoje arba didesniame regione, įskaitant Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus;

| g) | visose šviežio saldaus kremo ir košės rinkose Nyderlanduose. |
| --- | --- |

g)

visose šviežio saldaus kremo ir košės rinkose Nyderlanduose.

| 8. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad, jeigu bus visiškai įgyvendinti šalių siūlomi įsipareigojimai ir atsižvelgta į visus įsipareigojimus kartu, siūloma koncentracija labai nepakenks veiksmingai konkurencijai bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje. |
| --- | --- |

8.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad, jeigu bus visiškai įgyvendinti šalių siūlomi įsipareigojimai ir atsižvelgta į visus įsipareigojimus kartu, siūloma koncentracija labai nepakenks veiksmingai konkurencijai bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje.

| 9. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad koncentracija, apie kurią pranešta, turėtų būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu pagal Susijungimų reglamento 2 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį bei EEE susitarimo 57 straipsnį. |
| --- | --- |

9.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad koncentracija, apie kurią pranešta, turėtų būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu pagal Susijungimų reglamento 2 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį bei EEE susitarimo 57 straipsnį.

| 10. | Patariamasis komitetas rekomenduoja jo nuomonę paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

10.

Patariamasis komitetas rekomenduoja jo nuomonę paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/19

---

Galutinė ataskaita (1) COMP/M.5046 — Friesland/Campina byloje

(2009/C 75/05)

ĮŽANGA

2008 m. birželio 12 d. Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją (2): teisiškai visiškai susijungė kooperatyvai „Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A.“ ir „Koninklijke Friesland Foods N.V.“ (toliau – šalys).

2008 m. liepos 17 d. Komisija pradėjo bylos nagrinėjimo procedūrą, nes kilo rimtų abejonių dėl koncentracijos suderinamumo su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu (3).

PROCEDŪRA

Termino pratęsimas

Susitarusi su šalimis (4) II etape Komisija pratęsė procedūrą penkiomis darbo dienomis.

Prieštaravimo pareiškimas ir atsakas

2008 m. spalio 3 d. Komisija išleido prieštaravimo pareiškimą. Jame Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad dėl sandorio kiltų rimtų konkurencijos problemų šiose 14 produktų rinkų: šviežio pieno, šviežių pasukų ir grynojo jogurto pardavimo, firminių ne gydomųjų šviežių pieno gėrimų pardavimo per platinimo kanalą: mažmeninės prekybos ir ne namų (angl. „Out of Home“) segmentams, pagerinto jogurto ir varškės pardavimo ne namų segmentui, šviežio saldaus kremo ir košės (kartu – „šviežių pieno produktų“) pardavimo, ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų pardavimo, olandiško sūrio pardavimo specializuotiems didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams, įprasto žalio pieno pirkimo (kiek jis susijęs su pavojumi konkurencijai vartotojų rinkose), farmacinės ir sausų miltelių įkvėpimo (angl. „Dry Powder Inhalation“ – DPI) laktozės pardavimo.

2008 m. spalio 17 d. šalys atsakė į prieštaravimo pareiškimą.

Susipažinimas su byla

2008 m. spalio 6 d. šalims suteikta teisė susipažinti su byla.

Po to jos kelis kartus galėjo susipažinti su dokumentais, kurie buvo pridėti prie bylos po prieštaravimo pareiškimo.

Trečiųjų šalių dalyvavimas

Pateikusios pagrįstus prašymus, į procedūrą įtrauktos šios trečiosios šalys: „Superunie C.I.V. B.A.“, „Albert Heijn B.V.“, „Arla Foods AmbA“ ir „CBC Co., Ltd“.

Žodinis bylos nagrinėjimas

Žodinis bylos nagrinėjimas surengtas 2008 m. spalio 21 d. Jame dalyvavo šalys, dvi iš keturių į procedūrą įtrauktų trečiųjų šalių („Albert Heijn B.V.“ ir „Arla Foods AmbA“) ir 11 valstybių narių. Gavusi šalių pastabas Komisija atliko tolesnius tyrimus.

Įsipareigojimai

Dar prieš bylos nagrinėjimą šalys pateikė konkurencijos gynimo priemonių, aprėpiančių šviežius pieno produktus, projektus. Susitikime susidariusiai padėčiai aptarti su šalimis po bylos nagrinėjimo Komisija jas informavo, kad minėtų priemonių projektai neaprėpia visų prieštaravimo pareiškime įvardytų prieštaravimų. Siekdama suteikti galimybę šalims pasiūlyti įgyvendinamas konkurencijos gynimo priemones, joms pritarus, Komisija pratęsė procedūrą viena darbo diena (4).

Po to šalys pasiūlė pirmuosius saistančius įsipareigojimus, vėliau jie papildyti. Konkurencijos gynimo priemonių paketą daugiausia sudaro su šviežiu pienu, sūriu, ilgalaikio galiojimo pieno gėrimai susijusios veiklos ir galimybės pirkti žalią pieną perleidimas. Tolesnės rinkos tyrimas parodė, kad reikalingi dideli patobulinimai. Todėl šalys pateikė peržiūrėtą įsipareigojimų paketą.

Antrasis rinkos tyrimas parodė, kad šį paketą dar reikėjo tobulinti žalio pieno pirkimo srityje, siekiant užtikrinti konkurenciją šviežio pieno produktų ir sūrio vartotojų rinkose.

2008 m. lapkričio 27 d. šalys pateikė galutinį įsipareigojimų paketą.

Dėl įsipareigojimų šalys man išreiškė susirūpinimą, kad Komisija pažeidė jų teises į gynybą. Komisija tariamai reikalavo pateikti konkurencijos gynimo priemonę žalio pieno pirkimo rinkoje, o šiam reikalavimui, šalių manymu, nebuvo pagrindo prieštaravimo pareiškime.

Šiuo klausimu pažymiu, kad Komisija nei sprendimo projekte, nei anksčiau prieštaravimo pareiškime nedaro išvados, kad dėl susijungusio subjekto tvirtos padėties žalio pieno pirkimo rinkoje savaime būtų labai pakenkta veiksmingai konkurencijai. Konkurencijos problemų kyla dėl šalių padidėjusios galios vartotojų rinkose. Šalių pasiūlyti įsipareigojimai dėl žalio pieno pirkimo kartu su įsipareigojimais dėl šviežio pieno produktų ir sūrio padeda užtikrinti, kad bus atkurta veiksminga konkurencija šiose vartotojų rinkose, nes perleistą verslą įsigijusiems subjektams ir konkurentams vartotojų rinkose bus suteikta galimybė ilgam užsitikrinti pakankamą žalio pieno tiekimą. Atitinkamai pateikus konkurencijos gynimo priemonių problemoms vartotojų rinkose šalinti, automatiškai pateiktos konkurencijos gynimo žalio pieno pirkimo rinkoje priemonės.

Mano supratimu, vėliau per susitikimą susidariusiai padėčiai aptarti Komisijos tarnybos aptarė galimus anksčiau bendraujant kilusius nesusipratimus ir šalims patvirtino, kad problema žalio pieno pirkimo rinkoje susijusi su kliūtimis patekti į rinką ir (arba) plėstis vartotojų rinkose, todėl tam, kad būtų pašalintos konkurencijos problemos vartotojų rinkose, reikalingi įsipareigojimai dėl galimybės pirkti žalią pieną.

Šalys papildomai šio klausimo su manimi neaptarė.

SPRENDIMO PROJEKTAS

Sprendimo projekte Komisija priėjo prie išvados, kad 2008 m. lapkričio 27 d. pateikti įsipareigojimai leidžia užtikrinti, jog dėl siūlomo susijungimo nebūtų labai pakenkta veiksmingai konkurencijai šiose rinkose: šviežio pieno, šviežių pasukų ir grynojo jogurto pardavimo, firminių ne gydomųjų šviežių pieno gėrimų pardavimo per platinimo kanalą: mažmeninės prekybos ir ne namų segmentams, pagerinto jogurto ir varškės pardavimo ne namų segmentui, šviežio saldaus kremo ir košės (kartu su kitomis minėtomis rinkomis – „šviežių pieno produktų“) pardavimo, ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų pardavimo, olandiško sūrio pardavimo specializuotiems didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams, taigi ir žalio pieno pirkimo.

Priešingai negu įvertino preliminariai, Komisija nustatė, kad dėl koncentracijos nebus labai pakenkta veiksmingai konkurencijai farmacinės laktozės ir DPI laktozės srityse. Bendra Komisijos išvada tokia, kad, jeigu bus visiškai laikomasi sprendimo priede išdėstytų įsipareigojimų, siūloma koncentracija skelbtina suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu.

Be minėtų dokumentų, šalys nei man, nei jokiai trečiajai šaliai nepateikė jokių kitų klausimų ar dokumentų. Atsižvelgiant į tai ir į pirmiau minėtus pastebėjimus, manau, kad šioje byloje jokių konkrečių pastabų dėl teisės būti išklausytam nereikia.

Briuselis, 2008 m. gruodžio 12 d.

Michael ALBERS

---

(1)  Pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 2001/462/EB, EAPB 15 ir 16 straipsnius (OL L 162, 2001 6 19, p. 21).

1

(2)  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 („EB susijungimų reglamento“) 4 straipsnį.

2

(3)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies c punktą.

3

(4)  Pagal EB susijungimų reglamento 10 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą.

4

---

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/21

---

KOMISIJOS SPRENDIMO SANTRAUKA

2008 m. gruodžio 17 d.

dėl koncentracijos paskelbimo suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu

(Byla COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina)

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 8459)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 75/06)

2008 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė sprendimą susijungimo byloje pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės, ypač pagal to reglamento 8 straipsnio 2 dalį. Neslaptą viso sprendimo tekstą bylos originalo kalba ir Komisijos darbo kalbomis galima rasti Konkurencijos generalinio direktorato tinklalapyje adresu:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   ŠALYS

| (1) | „Friesland Foods“ turi 9 417 narių (2007 m.) ir parduoda pieno produktus vartotojams Europoje, Artimuosiuose Rytuose, Azijoje ir Afrikoje, taip pat sudedamąsias dalis profesionaliems ir pramoniniams vartotojams visame pasaulyje. |
| --- | --- |

(1)

„Friesland Foods“ turi 9 417 narių (2007 m.) ir parduoda pieno produktus vartotojams Europoje, Artimuosiuose Rytuose, Azijoje ir Afrikoje, taip pat sudedamąsias dalis profesionaliems ir pramoniniams vartotojams visame pasaulyje.

| (2) | „Campina“ yra pieno kooperatyvas, turintis 6 885 narius ūkininkus (2007 m.) ir vykdantis veiklą šviežių pieno produktų, sūrio, sviesto, šviežių ir ilgalaikio galiojimo aromatizuotų gėrimų bei emulsijų srityse įvairiose Europos, Šiaurės ir Pietų Amerikos bei Azijos šalyse. |
| --- | --- |

(2)

„Campina“ yra pieno kooperatyvas, turintis 6 885 narius ūkininkus (2007 m.) ir vykdantis veiklą šviežių pieno produktų, sūrio, sviesto, šviežių ir ilgalaikio galiojimo aromatizuotų gėrimų bei emulsijų srityse įvairiose Europos, Šiaurės ir Pietų Amerikos bei Azijos šalyse.

II.   VEIKLA

| (3) | 2008 m. birželio 12 d. Komisija gavo oficialų pranešimą apie siūlomą koncentraciją pagal Susijungimų reglamento 4 straipsnį: teisiškai visiškai susijungė kooperatyvai „Zuivelcoöperatie Campina U.A.“ (toliau – „Campina“) ir „Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A.“ (toliau – „Friesland Foods“). Toliau „Campina“ ir „Friesland Foods“ kartu vadinamos „pranešančiosiomis šalimis“. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. birželio 12 d. Komisija gavo oficialų pranešimą apie siūlomą koncentraciją pagal Susijungimų reglamento 4 straipsnį: teisiškai visiškai susijungė kooperatyvai „Zuivelcoöperatie Campina U.A.“ (toliau – „Campina“) ir „Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A.“ (toliau – „Friesland Foods“). Toliau „Campina“ ir „Friesland Foods“ kartu vadinamos „pranešančiosiomis šalimis“.

III.   SANTRAUKA

| (4) | Išnagrinėjusi pranešimą Komisija 2008 m. liepos 17 d. priėmė sprendimą, kuriame padarė išvadą, kad veikla patenka į EB susijungimų reglamento taikymo sritį ir kad kyla rimtų abejonių dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu, ir pradėjo bylos nagrinėjimą pagal EB susijungimų reglamento 6 straipsnio 1 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(4)

Išnagrinėjusi pranešimą Komisija 2008 m. liepos 17 d. priėmė sprendimą, kuriame padarė išvadą, kad veikla patenka į EB susijungimų reglamento taikymo sritį ir kad kyla rimtų abejonių dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu, ir pradėjo bylos nagrinėjimą pagal EB susijungimų reglamento 6 straipsnio 1 dalies c punktą.

| (5) | 2008 m. spalio 3 d. pranešančiosioms šalims išsiųstas prieštaravimo pareiškimas pagal EB susijungimų reglamento 18 straipsnį. „Friesland Foods“ ir „Campina“ atsakė į prieštaravimo pareiškimą 2008 m. spalio 17 d. Pranešančiųjų šalių prašymu 2008 m. spalio 21 d. surengtas žodinis bylos nagrinėjimas. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. spalio 3 d. pranešančiosioms šalims išsiųstas prieštaravimo pareiškimas pagal EB susijungimų reglamento 18 straipsnį. „Friesland Foods“ ir „Campina“ atsakė į prieštaravimo pareiškimą 2008 m. spalio 17 d. Pranešančiųjų šalių prašymu 2008 m. spalio 21 d. surengtas žodinis bylos nagrinėjimas.

| (6) | 2008 m. spalio 28 d. pranešančiosios šalys pasiūlė įsipareigojimus, siekdamos, kad siūloma koncentracija būtų suderinta su bendrąja rinka. Šie įsipareigojimai pakeisti ir 2008 m. lapkričio 27 d. Komisijai pateikta galutinė jų versija. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. spalio 28 d. pranešančiosios šalys pasiūlė įsipareigojimus, siekdamos, kad siūloma koncentracija būtų suderinta su bendrąja rinka. Šie įsipareigojimai pakeisti ir 2008 m. lapkričio 27 d. Komisijai pateikta galutinė jų versija.

IV.   AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

| (7) | Galutinių produktų iš pieno įvairovė didelė, pieno produktų sektorių sudaro įvairios tarpusavyje susijusios produktų rinkos. Įprastas pieno bendrovių, ypač pieno kooperatyvų, verslo modelis toks: iš ūkininkų sukaupto žalio pieno perdirbimas į įvairius pieno produktus. Kadangi žaliava – žalias pienas – bendra, pieno produktų kainos panašios. |
| --- | --- |

(7)

Galutinių produktų iš pieno įvairovė didelė, pieno produktų sektorių sudaro įvairios tarpusavyje susijusios produktų rinkos. Įprastas pieno bendrovių, ypač pieno kooperatyvų, verslo modelis toks: iš ūkininkų sukaupto žalio pieno perdirbimas į įvairius pieno produktus. Kadangi žaliava – žalias pienas – bendra, pieno produktų kainos panašios.

| (8) | Žalią pieną sudaro kelios maistinės sudedamosios dalys: riebalai, baltymai, laktozė ir mineralai. Gaminant kai kuriuos pieno produktus naudojamos tik neriebalinės sudedamosios dalys (būtent baltymai ir laktozė). Kiti produktai, visų pirma sviestas ir grietinėlė, pagrįsti pieno riebalais. Daugelyje tokių pagrindinių produktų kaip sūris ir pienas yra ir riebalinių, ir neriebalinių sudedamųjų dalių. Kai kurie produktai, pirmiausia grietinėlė, pasukos ir išrūgos, yra iš esmės šalutiniai produktai, gaunami gaminant tokius pagrindinius produktus kaip geriamas pienas ir sūris. |
| --- | --- |

(8)

Žalią pieną sudaro kelios maistinės sudedamosios dalys: riebalai, baltymai, laktozė ir mineralai. Gaminant kai kuriuos pieno produktus naudojamos tik neriebalinės sudedamosios dalys (būtent baltymai ir laktozė). Kiti produktai, visų pirma sviestas ir grietinėlė, pagrįsti pieno riebalais. Daugelyje tokių pagrindinių produktų kaip sūris ir pienas yra ir riebalinių, ir neriebalinių sudedamųjų dalių. Kai kurie produktai, pirmiausia grietinėlė, pasukos ir išrūgos, yra iš esmės šalutiniai produktai, gaunami gaminant tokius pagrindinius produktus kaip geriamas pienas ir sūris.

A.   ATITINKAMOS RINKOS

1.   Žalio pieno pirkimas

| (9) | Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, iš rinkos tyrimo rezultatų matyti, kad paklausos srityje pieno perdirbėjams ekologiškas žalias pienas ir įprastas žalias pienas nėra sukeičiami. Kalbant apie tiekimą, ekologišką pieną gaminantys ūkininkai neturi paskatų pereiti prie įprasto žalio pieno gamybos dėl gaunamos didesnės kainos ir atliktų investicijų organiškam žaliam pienui gaminti. Įprastą pieną gaminantys ūkininkai gali pereiti prie ekologiško žalio pieno gamybos, tačiau būtinos didelės investicijos į ganyklas (didesnis naudojimas) ir vidutiniškai dvejų metų pereinamasis laikotarpis. Todėl padaryta išvada, kad įprasto ir ekologiško pieno pirkimas – atskiros produktų rinkos. |
| --- | --- |

(9)

Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, iš rinkos tyrimo rezultatų matyti, kad paklausos srityje pieno perdirbėjams ekologiškas žalias pienas ir įprastas žalias pienas nėra sukeičiami. Kalbant apie tiekimą, ekologišką pieną gaminantys ūkininkai neturi paskatų pereiti prie įprasto žalio pieno gamybos dėl gaunamos didesnės kainos ir atliktų investicijų organiškam žaliam pienui gaminti. Įprastą pieną gaminantys ūkininkai gali pereiti prie ekologiško žalio pieno gamybos, tačiau būtinos didelės investicijos į ganyklas (didesnis naudojimas) ir vidutiniškai dvejų metų pereinamasis laikotarpis. Todėl padaryta išvada, kad įprasto ir ekologiško pieno pirkimas – atskiros produktų rinkos.

| (10) | Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką (įprasto ir ekologiško pieno), nustatyta, kad šalių veikla sutampa tik Nyderlanduose. „Campina“ per metus iš Vokietijos ir Belgijos į Nyderlandus įvežamas kiekis nereikšmingas palyginti su visu pranešančiųjų šalių Nyderlanduose įgyto žalio pieno kiekiu (daugiau negu 8 000 mln. kg per metus). Todėl manyta, kad susijungimo poveikis pirkimo rinkai ne Nyderlandų teritorijoje bus nereikšmingas ir vertinant konkurenciją dėmesys sutelktas į Nyderlandus. |
| --- | --- |

(10)

Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką (įprasto ir ekologiško pieno), nustatyta, kad šalių veikla sutampa tik Nyderlanduose. „Campina“ per metus iš Vokietijos ir Belgijos į Nyderlandus įvežamas kiekis nereikšmingas palyginti su visu pranešančiųjų šalių Nyderlanduose įgyto žalio pieno kiekiu (daugiau negu 8 000 mln. kg per metus). Todėl manyta, kad susijungimo poveikis pirkimo rinkai ne Nyderlandų teritorijoje bus nereikšmingas ir vertinant konkurenciją dėmesys sutelktas į Nyderlandus.

2.   Pagrindiniai pieno produktai

| (11) | Dėl produktų rinkos padaryta išvada, kad būtina atskirti šviežius ir ilgalaikio galiojimo pagrindinius pieno produktus. Abejose grupėse galima dar atskirti ekologiškus ir neekologiškus produktus. |
| --- | --- |

(11)

Dėl produktų rinkos padaryta išvada, kad būtina atskirti šviežius ir ilgalaikio galiojimo pagrindinius pieno produktus. Abejose grupėse galima dar atskirti ekologiškus ir neekologiškus produktus.

| (12) | Neekologiškų ir ekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų grupėse dėl sukeičiamumo stokos pasiūlos srityje šviežias pienas, šviežios pasukos, grynasis jogurtas ir saldus kremas priklauso atskiroms atitinkamoms produktų rinkoms. Saldus kremas aptariamas skyriuje apie šviežius pieno desertus. Šviežio pieno, šviežių pasukų ir grynojo jogurto rinkose nuosavo prekės ženklo ir firminiai produktai priklauso tai pačiai produktų gamintojų rinkai. Klausimas dėl galimo skyrimo atsižvelgiant į platinimo kanalą (mažmeninė prekyba, ne namų segmentas (angl. „Out of Home“)) paliktas atviras neekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų atveju, o ekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų pardavimas ne namų ir mažmeninės prekybos segmentams priklauso tai pačiai rinkai. |
| --- | --- |

(12)

Neekologiškų ir ekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų grupėse dėl sukeičiamumo stokos pasiūlos srityje šviežias pienas, šviežios pasukos, grynasis jogurtas ir saldus kremas priklauso atskiroms atitinkamoms produktų rinkoms. Saldus kremas aptariamas skyriuje apie šviežius pieno desertus. Šviežio pieno, šviežių pasukų ir grynojo jogurto rinkose nuosavo prekės ženklo ir firminiai produktai priklauso tai pačiai produktų gamintojų rinkai. Klausimas dėl galimo skyrimo atsižvelgiant į platinimo kanalą (mažmeninė prekyba, ne namų segmentas (angl. „Out of Home“)) paliktas atviras neekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų atveju, o ekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų pardavimas ne namų ir mažmeninės prekybos segmentams priklauso tai pačiai rinkai.

| (13) | Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, padaryta išvada, kad (ekologiško ir neekologiško) šviežio pieno, šviežių pasukų ir grynojo jogurto gamintojų rinka yra nacionalinė. |
| --- | --- |

(13)

Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, padaryta išvada, kad (ekologiško ir neekologiško) šviežio pieno, šviežių pasukų ir grynojo jogurto gamintojų rinka yra nacionalinė.

| (14) | Kadangi ilgalaikio galiojimo pagrindinių pieno produktų rinkose sutapimų tėra ilgalaikio galiojimo pieno srityje ir produktai nesukeičiami nei paklausos, nei pasiūlos srityje, atitinkama produktų rinka yra ilgalaikio galiojimo pieno rinka, neskirstoma į nuosavo prekės ženklo ir firminių produktų rinkas. Klausimas dėl galimo skyrimo atsižvelgiant į platinimo kanalą į mažmeninės prekybos segmentą ir ne namų segmentą, paliekamas atviras. Atitinkama geografinė rinka platesnė negu nacionalinė ir aprėpia Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus. |
| --- | --- |

(14)

Kadangi ilgalaikio galiojimo pagrindinių pieno produktų rinkose sutapimų tėra ilgalaikio galiojimo pieno srityje ir produktai nesukeičiami nei paklausos, nei pasiūlos srityje, atitinkama produktų rinka yra ilgalaikio galiojimo pieno rinka, neskirstoma į nuosavo prekės ženklo ir firminių produktų rinkas. Klausimas dėl galimo skyrimo atsižvelgiant į platinimo kanalą į mažmeninės prekybos segmentą ir ne namų segmentą, paliekamas atviras. Atitinkama geografinė rinka platesnė negu nacionalinė ir aprėpia Belgiją, Vokietiją ir Nyderlandus.

3.   Olandiškas sūris

| (15) | Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, reikėtų apibrėžti atskiras olandiško sūrio pardavimo specializuotiems didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams (prekybos centrams, dideliems prekybos centrams ir parduotuvėms su kainų nuolaida) produktų rinkas. Klausimas dėl tolesnio olandiško sūrio pardavimo specializuotiems sūrio didmeniniams prekiautojams („Gouda“/„Maasdam“/„Edam“; natūralus/bežievis; 15 dienų natūralus sūris/kitas natūralus sūris) ir olandiško sūrio pardavimo šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams („Gouda“/„Maasdam“/„Edam“; natūralus/bežievis) skirstymo paliktas atviras, nes konkurencijos vertinimui jis neturėtų esminės reikšmės. |
| --- | --- |

(15)

Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, reikėtų apibrėžti atskiras olandiško sūrio pardavimo specializuotiems didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams (prekybos centrams, dideliems prekybos centrams ir parduotuvėms su kainų nuolaida) produktų rinkas. Klausimas dėl tolesnio olandiško sūrio pardavimo specializuotiems sūrio didmeniniams prekiautojams („Gouda“/„Maasdam“/„Edam“; natūralus/bežievis; 15 dienų natūralus sūris/kitas natūralus sūris) ir olandiško sūrio pardavimo šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams („Gouda“/„Maasdam“/„Edam“; natūralus/bežievis) skirstymo paliktas atviras, nes konkurencijos vertinimui jis neturėtų esminės reikšmės.

| (16) | Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, olandiško sūrio pardavimo specializuotiems didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams rinkos (įskaitant mažesnius segmentus, išskyrus bežievio sūrio) yra nacionalinio masto, o bežievio olandiško sūrio pardavimo didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams rinkos (įskaitant mažesnius segmentus) yra platesnės negu nacionalinės ir aprėpia bent Nyderlandus ir Vokietiją. |
| --- | --- |

(16)

Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, olandiško sūrio pardavimo specializuotiems didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams rinkos (įskaitant mažesnius segmentus, išskyrus bežievio sūrio) yra nacionalinio masto, o bežievio olandiško sūrio pardavimo didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams rinkos (įskaitant mažesnius segmentus) yra platesnės negu nacionalinės ir aprėpia bent Nyderlandus ir Vokietiją.

4.   Sviestas

| (17) | Nustatyta, kad atitinkama sviesto produktų rinka pirmiausia turėtų būti padalyta į atskiras neįpakuoto sviesto ir įpakuoto sviesto rinkas. Neįpakuotas pieno sviestas ir neįpakuoti augaliniai riebalai priklauso atskiroms rinkoms. Be to, minėtą rinką galima padalyti į paprasto sviesto (82 % riebalų), nefrakcionuotų pasukų (arba tiesiog pasukų – 99,8 % riebalų) ir frakcionuotų pasukų (arba tiesiog frakcionuoto sviesto, rūšiuojamo pagal lydimosi temperatūrą). Kalbant apie įpakuotą sviestą, pieno sviestas ir augaliniai riebalai priklauso atskiroms rinkoms, o įpakuoto pieno sviesto rinka turi toliau būti padalyta į įpakuoto sviesto, parduodamo mažmeniniams prekiautojams, ir įpakuoto sviesto, parduodamo ne namų segmento klientams. Klausimas, ar firminis ir nuosavo prekės ženklo įpakuotas sviestas priklauso tai pačiai rinkai, paliktas atviras, nes atskyrimas neturėtų įtakos konkurencijos vertinimui. |
| --- | --- |

(17)

Nustatyta, kad atitinkama sviesto produktų rinka pirmiausia turėtų būti padalyta į atskiras neįpakuoto sviesto ir įpakuoto sviesto rinkas. Neįpakuotas pieno sviestas ir neįpakuoti augaliniai riebalai priklauso atskiroms rinkoms. Be to, minėtą rinką galima padalyti į paprasto sviesto (82 % riebalų), nefrakcionuotų pasukų (arba tiesiog pasukų – 99,8 % riebalų) ir frakcionuotų pasukų (arba tiesiog frakcionuoto sviesto, rūšiuojamo pagal lydimosi temperatūrą). Kalbant apie įpakuotą sviestą, pieno sviestas ir augaliniai riebalai priklauso atskiroms rinkoms, o įpakuoto pieno sviesto rinka turi toliau būti padalyta į įpakuoto sviesto, parduodamo mažmeniniams prekiautojams, ir įpakuoto sviesto, parduodamo ne namų segmento klientams. Klausimas, ar firminis ir nuosavo prekės ženklo įpakuotas sviestas priklauso tai pačiai rinkai, paliktas atviras, nes atskyrimas neturėtų įtakos konkurencijos vertinimui.

| (18) | Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, pasukų, frakcionuotų pasukų ir nefrakcionuotų pasukų rinkos yra EEE masto. Atitinkama įpakuoto sviesto geografinė rinka aprėpia bent Nyderlandus, Belgiją ir Vokietiją. Klausimas, ar įpakuoto sviesto atitinkama geografinė rinka yra EEE masto, gali būti paliktas atviras, nes išvada neturėtų lemiamos reikšmės konkurencijos vertinimui. |
| --- | --- |

(18)

Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, pasukų, frakcionuotų pasukų ir nefrakcionuotų pasukų rinkos yra EEE masto. Atitinkama įpakuoto sviesto geografinė rinka aprėpia bent Nyderlandus, Belgiją ir Vokietiją. Klausimas, ar įpakuoto sviesto atitinkama geografinė rinka yra EEE masto, gali būti paliktas atviras, nes išvada neturėtų lemiamos reikšmės konkurencijos vertinimui.

5.   Pagerintas jogurtas ir varškė

| (19) | Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, atsižvelgiant į platinimo kanalą pagerinto jogurto ir varškės rinkos yra atskiros. Klausimas dėl pagerinto jogurto ir varškės rinkų, taip pat gydomųjų produktų ir skanėstų bei nuosavo prekės ženklo ir firminių produktų atskyrimo gali būti paliktas atviras, nes jis neturėtų įtakos konkurencijos vertinimui. Kadangi „Friesland Foods“ nevykdo veiklos gydomųjų produktų segmente, gydomasis pagerintas jogurtas ir varškė toliau nebuvo aptariami. |
| --- | --- |

(19)

Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, atsižvelgiant į platinimo kanalą pagerinto jogurto ir varškės rinkos yra atskiros. Klausimas dėl pagerinto jogurto ir varškės rinkų, taip pat gydomųjų produktų ir skanėstų bei nuosavo prekės ženklo ir firminių produktų atskyrimo gali būti paliktas atviras, nes jis neturėtų įtakos konkurencijos vertinimui. Kadangi „Friesland Foods“ nevykdo veiklos gydomųjų produktų segmente, gydomasis pagerintas jogurtas ir varškė toliau nebuvo aptariami.

| (20) | Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, pagerinto jogurto ir varškės gamintojų pardavimo ne namų segmento didmeniniams prekiautojams rinka yra nacionalinė, o pagerinto jogurto ir varškės gamintojų pardavimo mažmeninės prekybos prekiautojams rinka yra platesnė negu nacionalinė. |
| --- | --- |

(20)

Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, pagerinto jogurto ir varškės gamintojų pardavimo ne namų segmento didmeniniams prekiautojams rinka yra nacionalinė, o pagerinto jogurto ir varškės gamintojų pardavimo mažmeninės prekybos prekiautojams rinka yra platesnė negu nacionalinė.

6.   Aromatizuoti pieno gėrimai

| (21) | Šioje rinkoje preliminariai atskirti švieži aromatizuoti pieno gėrimai ir ilgalaikio galiojimo aromatizuoti pieno gėrimai. |
| --- | --- |

(21)

Šioje rinkoje preliminariai atskirti švieži aromatizuoti pieno gėrimai ir ilgalaikio galiojimo aromatizuoti pieno gėrimai.

| (22) | Atitinkamos produktų rinkos yra atskiros – gydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų ir negydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų ir jas dar galima suskirstyti į firminių ir nuosavo prekės ženklo produktų tiekimą pagal platinimo kanalą (mažmeninė prekyba, ne namų segmentas). Kadangi dėl siūlomo susijungimo nebūtų pakenkta veiksmingai konkurencijai gydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinkoje ir nebūtų poveikio nuosavo prekės ženklo produktų rinkoje, vertinant konkurenciją dėmesys telkiamas į atitinkamą firminių negydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinką. |
| --- | --- |

(22)

Atitinkamos produktų rinkos yra atskiros – gydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų ir negydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų ir jas dar galima suskirstyti į firminių ir nuosavo prekės ženklo produktų tiekimą pagal platinimo kanalą (mažmeninė prekyba, ne namų segmentas). Kadangi dėl siūlomo susijungimo nebūtų pakenkta veiksmingai konkurencijai gydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinkoje ir nebūtų poveikio nuosavo prekės ženklo produktų rinkoje, vertinant konkurenciją dėmesys telkiamas į atitinkamą firminių negydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinką.

| (23) | Kalbant apie ilgalaikio galiojimo aromatizuotus pieno gėrimus, nustatyta, kad šokoladiniai pieno gėrimai ir vaisiniai pieno gėrimai priklauso atskiroms produktų rinkoms. Nėra reikalo daryti išvados, ar firminių ir nuosavo prekės ženklo ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų tiekimas priklauso atskiroms produktų rinkoms. Klausimas, ar reikalingas atskyrimas pagal platinimo kanalą tarp mažmeninės prekybos ir ne namų segmento, taip pat gali būti paliktas atviras. |
| --- | --- |

(23)

Kalbant apie ilgalaikio galiojimo aromatizuotus pieno gėrimus, nustatyta, kad šokoladiniai pieno gėrimai ir vaisiniai pieno gėrimai priklauso atskiroms produktų rinkoms. Nėra reikalo daryti išvados, ar firminių ir nuosavo prekės ženklo ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų tiekimas priklauso atskiroms produktų rinkoms. Klausimas, ar reikalingas atskyrimas pagal platinimo kanalą tarp mažmeninės prekybos ir ne namų segmento, taip pat gali būti paliktas atviras.

| (24) | Atitinkama geografinė negydomųjų aromatizuotų pieno gėrimų gamintojų rinka yra nacionalinė. Ilgalaikio galiojimo aromatizuotų pieno gėrimų atveju nustatyta, kad rinkos, aprėpiančios nuosavo prekės ženklo ir firminius produktus, geografinis mastas platesnis negu nacionalinis ir aprėpia Nyderlandus, Belgiją ir Vokietiją. Jeigu produktų rinka gamintojų lygmeniu aprėpia tik firminius produktus, atsižvelgiant į tai, kad prekės ženklai šalyse gerokai skiriasi, šios rinkos yra nacionalinio masto. |
| --- | --- |

(24)

Atitinkama geografinė negydomųjų aromatizuotų pieno gėrimų gamintojų rinka yra nacionalinė. Ilgalaikio galiojimo aromatizuotų pieno gėrimų atveju nustatyta, kad rinkos, aprėpiančios nuosavo prekės ženklo ir firminius produktus, geografinis mastas platesnis negu nacionalinis ir aprėpia Nyderlandus, Belgiją ir Vokietiją. Jeigu produktų rinka gamintojų lygmeniu aprėpia tik firminius produktus, atsižvelgiant į tai, kad prekės ženklai šalyse gerokai skiriasi, šios rinkos yra nacionalinio masto.

7.   Švieži pieno desertai

| (25) | Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, išskiriamos šviežio saldaus kremo, košės ir porcijomis supakuotų desertų produktų rinkos. Saldaus kremo atveju nuosavo prekės ženklo ir firminių produktų atskyrimas nebūtinas. Klausimas, ar rinką reikia toliau suskirstyti atsižvelgiant į platinimo kanalą, paliktas atviras, nes jis neturėtų įtakos konkurencijos vertinimui. |
| --- | --- |

(25)

Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, išskiriamos šviežio saldaus kremo, košės ir porcijomis supakuotų desertų produktų rinkos. Saldaus kremo atveju nuosavo prekės ženklo ir firminių produktų atskyrimas nebūtinas. Klausimas, ar rinką reikia toliau suskirstyti atsižvelgiant į platinimo kanalą, paliktas atviras, nes jis neturėtų įtakos konkurencijos vertinimui.

| (26) | Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, tokia saldaus kremo ir košės rinka yra nacionalinė. |
| --- | --- |

(26)

Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, tokia saldaus kremo ir košės rinka yra nacionalinė.

8.   Grietinėlė

| (27) | Nustatyta, kad atitinkama grietinėlės produktų rinka pirmiausia turėtų būti padalyta į atskiras skystos grietinėlės ir purškiamos grietinėlės rinkas. Kalbant apie skystą grietinėlę, skiriama pieno ir ne pieno skysta grietinėlė ir – kiekviename iš segmentų – skysta grietinėlė, parduodama mažmeninių prekiautojų, ne namų segmento ir pramoninio pardavimo kanalu. Skystos pieno grietinėlės rinka aprėpia ir neriebią, ir riebią skystą grietinėlę. Klausimas, ar skystos pieno grietinėlės rinkoje reikia skirti šviežią grietinėlę ir ilgalaikio galiojimo grietinėlę, paliktas atviras, nes jis neturėtų reikšmės konkurencijos vertinimui. Atviras paliktas ir klausimas, ar atskirtinos firminė ir nuosavo prekės ženklo skysta grietinėlė, nes jis neturėtų reikšmės galutinei išvadai dėl sandorio poveikio. Galiausiai, kadangi šalių veikla nesutampa skystos ne pieno grietinėlės rinkoje, vertinant dėmesys telkiamas į skystą pieno grietinėlę. |
| --- | --- |

(27)

Nustatyta, kad atitinkama grietinėlės produktų rinka pirmiausia turėtų būti padalyta į atskiras skystos grietinėlės ir purškiamos grietinėlės rinkas. Kalbant apie skystą grietinėlę, skiriama pieno ir ne pieno skysta grietinėlė ir – kiekviename iš segmentų – skysta grietinėlė, parduodama mažmeninių prekiautojų, ne namų segmento ir pramoninio pardavimo kanalu. Skystos pieno grietinėlės rinka aprėpia ir neriebią, ir riebią skystą grietinėlę. Klausimas, ar skystos pieno grietinėlės rinkoje reikia skirti šviežią grietinėlę ir ilgalaikio galiojimo grietinėlę, paliktas atviras, nes jis neturėtų reikšmės konkurencijos vertinimui. Atviras paliktas ir klausimas, ar atskirtinos firminė ir nuosavo prekės ženklo skysta grietinėlė, nes jis neturėtų reikšmės galutinei išvadai dėl sandorio poveikio. Galiausiai, kadangi šalių veikla nesutampa skystos ne pieno grietinėlės rinkoje, vertinant dėmesys telkiamas į skystą pieno grietinėlę.

| (28) | Yra dvi atitinkamos purškiamos grietinėlės produktų rinkos: purškiamos pieno grietinėlės, parduodamos mažmeniniams prekiautojams, ir purškiamos pieno grietinėlės, parduodamos ne namų segmento klientams. Mažmeninė purškiamos grietinėlės rinka aprėpia firminius ir nuosavo prekės ženklo produktus, o klausimas, ar ne namų segmento rinkoje atskirtini firminiai ir nuosavo prekės ženklo produktai, gali būti paliktas atviras, nes jis neturėtų reikšmės konkurencijos vertinimui. |
| --- | --- |

(28)

Yra dvi atitinkamos purškiamos grietinėlės produktų rinkos: purškiamos pieno grietinėlės, parduodamos mažmeniniams prekiautojams, ir purškiamos pieno grietinėlės, parduodamos ne namų segmento klientams. Mažmeninė purškiamos grietinėlės rinka aprėpia firminius ir nuosavo prekės ženklo produktus, o klausimas, ar ne namų segmento rinkoje atskirtini firminiai ir nuosavo prekės ženklo produktai, gali būti paliktas atviras, nes jis neturėtų reikšmės konkurencijos vertinimui.

| (29) | Atitinkamos skystos grietinėlės, parduodamos ne namų segmentui, mažmeninės prekybos segmentui ir pramoniniams klientams, taip pat purškiamos grietinėlės, parduodamos mažmeninės prekybos segmentui ir ne namų segmento klientams geografinės rinkos didesnės negu nacionalinės ir aprėpia bent Nyderlandus, Belgiją ir Vokietiją. |
| --- | --- |

(29)

Atitinkamos skystos grietinėlės, parduodamos ne namų segmentui, mažmeninės prekybos segmentui ir pramoniniams klientams, taip pat purškiamos grietinėlės, parduodamos mažmeninės prekybos segmentui ir ne namų segmento klientams geografinės rinkos didesnės negu nacionalinės ir aprėpia bent Nyderlandus, Belgiją ir Vokietiją.

9.   Skysti produktai kavai balinti

| (30) | Yra atskiros atitinkamos pieno kavai balinti ir grietinėlės kavai balinti produktų rinkos. Atskirti šių nuosavo prekės ženklo ir firminių produktų nereikia. Reikėtų atskirti platinimo kanalus į mažmeninės prekybos segmentą ir ne namų segmentą. |
| --- | --- |

(30)

Yra atskiros atitinkamos pieno kavai balinti ir grietinėlės kavai balinti produktų rinkos. Atskirti šių nuosavo prekės ženklo ir firminių produktų nereikia. Reikėtų atskirti platinimo kanalus į mažmeninės prekybos segmentą ir ne namų segmentą.

| (31) | Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, atitinkamos pieno kavai balinti ir grietinėlės kavai balinti geografinės rinkos yra platesnės negu nacionalinės ir aprėpia Nyderlandus, Belgiją ir Vokietiją. |
| --- | --- |

(31)

Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, atitinkamos pieno kavai balinti ir grietinėlės kavai balinti geografinės rinkos yra platesnės negu nacionalinės ir aprėpia Nyderlandus, Belgiją ir Vokietiją.

10.   Džiovinamuoju purškimu išskirtos emulsijos

| (32) | Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, skystos emulsijos ir džiovinamuoju purškimu išskirtos emulsijos priklauso atskiroms produktų rinkoms. Be to, skirtingos džiovinamuoju purškimu išskirtos emulsijos, pavyzdžiui, grietinėlės milteliai, putodariai ir papuošimai, priklauso atskiroms produktų rinkoms. Kadangi „Campina“ nevykdo veiklos riebalų koncentratų ir kapsulinių maistinių aliejų srityse, o „Friesland Foods“ nedalyvauja plaktos tešlos stabilizatorių segmente, produktų rinkos šių trijų produktų atveju tiksliai neapibrėžiamos. |
| --- | --- |

(32)

Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, skystos emulsijos ir džiovinamuoju purškimu išskirtos emulsijos priklauso atskiroms produktų rinkoms. Be to, skirtingos džiovinamuoju purškimu išskirtos emulsijos, pavyzdžiui, grietinėlės milteliai, putodariai ir papuošimai, priklauso atskiroms produktų rinkoms. Kadangi „Campina“ nevykdo veiklos riebalų koncentratų ir kapsulinių maistinių aliejų srityse, o „Friesland Foods“ nedalyvauja plaktos tešlos stabilizatorių segmente, produktų rinkos šių trijų produktų atveju tiksliai neapibrėžiamos.

| (33) | Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, grietinėlės miltelių, putodarių, papuošimų ir plaktos tešlos stabilizatorių rinkos yra EEE masto. |
| --- | --- |

(33)

Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, grietinėlės miltelių, putodarių, papuošimų ir plaktos tešlos stabilizatorių rinkos yra EEE masto.

11.   Laktozė

| (34) | Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, maistinė laktozė ir farmacinė laktozė sudaro dvi atskiras atitinkamas produktų rinkas. Kalbant apie farmacinę laktozę, tokios pagalbinės medžiagos kaip krakmolas, manitolis ir mikrokristalinė celiuliozė yra neveiksmingi alternatyvaus tiekimo klientams šaltiniai ir todėl negali riboti konkurencijos. Be to, kadangi dėl sandorio nekiltų konkurencijos problemų nei farmacinės laktozės rinkoje, nei galimose siauresnėse tiesioginio presavimo būdu pagamintos farmacinės laktozės ir drėgno granuliavimo būdu pagamintos farmacinės laktozės rinkose (jeigu jas reikėtų apibrėžti), klausimas dėl jų atskyrimo paliekamas atviras. Galiausiai reikėtų apibrėžti atskirą atitinkamą produktų rinką – sausų miltelių įkvėpimo laktozės. Šioje rinkoje reikėtų apibrėžti atskiras atitinkamas aukštus ir vidutinius reikalavimus atitinkančios sausų miltelių įkvėpimo (angl. „Dry Powder Inhalation“) laktozės rinkas. |
| --- | --- |

(34)

Kalbant apie atitinkamą produktų rinką, maistinė laktozė ir farmacinė laktozė sudaro dvi atskiras atitinkamas produktų rinkas. Kalbant apie farmacinę laktozę, tokios pagalbinės medžiagos kaip krakmolas, manitolis ir mikrokristalinė celiuliozė yra neveiksmingi alternatyvaus tiekimo klientams šaltiniai ir todėl negali riboti konkurencijos. Be to, kadangi dėl sandorio nekiltų konkurencijos problemų nei farmacinės laktozės rinkoje, nei galimose siauresnėse tiesioginio presavimo būdu pagamintos farmacinės laktozės ir drėgno granuliavimo būdu pagamintos farmacinės laktozės rinkose (jeigu jas reikėtų apibrėžti), klausimas dėl jų atskyrimo paliekamas atviras. Galiausiai reikėtų apibrėžti atskirą atitinkamą produktų rinką – sausų miltelių įkvėpimo laktozės. Šioje rinkoje reikėtų apibrėžti atskiras atitinkamas aukštus ir vidutinius reikalavimus atitinkančios sausų miltelių įkvėpimo (angl. „Dry Powder Inhalation“) laktozės rinkas.

| (35) | Dėl atitinkamos geografinės maistinės laktozės rinkos nereikia daryti išvados, nes nekyla jokių konkurencijos problemų, nepaisant atitinkamos geografinės rinkos apibrėžties. Farmacinės ir sausų miltelių įkvėpimo laktozės srityje klausimas dėl geografinės rinkos apibrėžties paliktas atviras. Ir farmacinės laktozės, ir sausų miltelių įkvėpimo laktozės pasaulinėje rinkoje susijungusio subjekto padėtis būtų iš esmės tokia pati kaip ir EEE masto rinkoje. Sandoris labai nepakenktų veiksmingai konkurencijai farmacinės ir sausų miltelių įkvėpimo laktozės pasaulinėse ir EEE rinkose, nepaisant tikslios rinkų geografinio masto apibrėžties. |
| --- | --- |

(35)

Dėl atitinkamos geografinės maistinės laktozės rinkos nereikia daryti išvados, nes nekyla jokių konkurencijos problemų, nepaisant atitinkamos geografinės rinkos apibrėžties. Farmacinės ir sausų miltelių įkvėpimo laktozės srityje klausimas dėl geografinės rinkos apibrėžties paliktas atviras. Ir farmacinės laktozės, ir sausų miltelių įkvėpimo laktozės pasaulinėje rinkoje susijungusio subjekto padėtis būtų iš esmės tokia pati kaip ir EEE masto rinkoje. Sandoris labai nepakenktų veiksmingai konkurencijai farmacinės ir sausų miltelių įkvėpimo laktozės pasaulinėse ir EEE rinkose, nepaisant tikslios rinkų geografinio masto apibrėžties.

B.   KONKURENCIJOS VERTINIMAS

1.   Įžanga

| (36) | Išsamiai išnagrinėta su siūlomu susijungimu atitinkamų pieno rinkų struktūra ir veikimas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra tikėtina, jog dėl susijungimo būtų gerokai pakenkta veiksmingai konkurencijai ilgalaikio galiojimo pieno, ekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų, neįpakuoto ir įpakuoto sviesto, skystos ir purškiamos grietinėlės, skystų produktų kavai balinti, džiovinamuoju purškimu išskirtos emulsijos, maistinės laktozės, farmacinės ir sausų miltelių įkvėpimo laktozės rinkose. |
| --- | --- |

(36)

Išsamiai išnagrinėta su siūlomu susijungimu atitinkamų pieno rinkų struktūra ir veikimas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra tikėtina, jog dėl susijungimo būtų gerokai pakenkta veiksmingai konkurencijai ilgalaikio galiojimo pieno, ekologiškų šviežių pagrindinių pieno produktų, neįpakuoto ir įpakuoto sviesto, skystos ir purškiamos grietinėlės, skystų produktų kavai balinti, džiovinamuoju purškimu išskirtos emulsijos, maistinės laktozės, farmacinės ir sausų miltelių įkvėpimo laktozės rinkose.

| (37) | Dėl siūlomo susijungimo būtų gerokai pakenkta veiksmingai konkurencijai žalio pieno pirkimo, šviežių pagrindinių pieno produktų, sūrio, pagerinto jogurto ir varškės, šviežių aromatizuotų pieno produktų, ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų ir šviežio saldaus kremo bei košės rinkose. |
| --- | --- |

(37)

Dėl siūlomo susijungimo būtų gerokai pakenkta veiksmingai konkurencijai žalio pieno pirkimo, šviežių pagrindinių pieno produktų, sūrio, pagerinto jogurto ir varškės, šviežių aromatizuotų pieno produktų, ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų ir šviežio saldaus kremo bei košės rinkose.

2   Žalio pieno pirkimas

| (38) | Kalbant apie žalio pieno pirkimą, susijungtų du pagrindiniai žalio pieno pirkėjai Nyderlanduose, kurie valdytų apytikriai [70–80 %] rinkos. |
| --- | --- |

(38)

Kalbant apie žalio pieno pirkimą, susijungtų du pagrindiniai žalio pieno pirkėjai Nyderlanduose, kurie valdytų apytikriai [70–80 %] rinkos.

| (39) | Konkurencijos problemą lemia ne tai, kad susijungęs subjektas turės galimybę pasinaudoti įtaka gamintojų rinkoje ir sumažinti ūkininkams už pieną mokamas kainas. Naujo ūkinės veiklos vykdytojo įtaka vartotojų rinkose suteiktų jam galimybę padidinti pelną ir mokėti didesnę kainą ūkininkams. Todėl susijungęs subjektas galėtų pritraukti daugiau ūkininkų ir išlaikyti ir (arba) padidinti savo ūkininkų bazę. Dėl šios padėties padidėtų kliūtys patekti į rinką ir (arba) plėstis pagrindinėse pieno vartotojų rinkose, kuriose, siekiant veiksmingai konkuruoti, reikalingas olandiškas žalias pienas. |
| --- | --- |

(39)

Konkurencijos problemą lemia ne tai, kad susijungęs subjektas turės galimybę pasinaudoti įtaka gamintojų rinkoje ir sumažinti ūkininkams už pieną mokamas kainas. Naujo ūkinės veiklos vykdytojo įtaka vartotojų rinkose suteiktų jam galimybę padidinti pelną ir mokėti didesnę kainą ūkininkams. Todėl susijungęs subjektas galėtų pritraukti daugiau ūkininkų ir išlaikyti ir (arba) padidinti savo ūkininkų bazę. Dėl šios padėties padidėtų kliūtys patekti į rinką ir (arba) plėstis pagrindinėse pieno vartotojų rinkose, kuriose, siekiant veiksmingai konkuruoti, reikalingas olandiškas žalias pienas.

3.   Švieži pieno produktai

| (40) | Šviežių pieno produktų sąvoka aprėpia šviežius pagrindinius pieno produktus (šviežią pieną, šviežias pasukas ir grynąjį jogurtą), pagerintą jogurtą ir varškę, šviežius aromatizuotus pieno gėrimus, šviežią saldų kremą ir košę. |
| --- | --- |

(40)

Šviežių pieno produktų sąvoka aprėpia šviežius pagrindinius pieno produktus (šviežią pieną, šviežias pasukas ir grynąjį jogurtą), pagerintą jogurtą ir varškę, šviežius aromatizuotus pieno gėrimus, šviežią saldų kremą ir košę.

| (41) | Dėl siūlomo sandorio šviežio pieno, šviežių pasukų ir grynojo jogurto rinkoje Nyderlanduose atsirastų dominuojančią padėtį užimantis subjektas, tai labai pakenktų veiksmingai konkurencijai. Nyderlandų rinka sudaro didelę bendrosios rinkos dalį, nepaisant to, ar ši rinka turėtų būti toliau suskirstyta į atskirus segmentus pagal platinimo kanalą. Išvada padaryta atsižvelgiant, inter alia, į šalių didelę bendrą rinkos dalį, į tai, kad jos buvo laikomos didžiausiomis konkurentėmis, į tai, kad klientams būtų sunku pereiti prie alternatyvių tiekėjų, taip pat į tai, kad padidėjus kainoms klientams būtų sunku plėsti gamybą. |
| --- | --- |

(41)

Dėl siūlomo sandorio šviežio pieno, šviežių pasukų ir grynojo jogurto rinkoje Nyderlanduose atsirastų dominuojančią padėtį užimantis subjektas, tai labai pakenktų veiksmingai konkurencijai. Nyderlandų rinka sudaro didelę bendrosios rinkos dalį, nepaisant to, ar ši rinka turėtų būti toliau suskirstyta į atskirus segmentus pagal platinimo kanalą. Išvada padaryta atsižvelgiant, inter alia, į šalių didelę bendrą rinkos dalį, į tai, kad jos buvo laikomos didžiausiomis konkurentėmis, į tai, kad klientams būtų sunku pereiti prie alternatyvių tiekėjų, taip pat į tai, kad padidėjus kainoms klientams būtų sunku plėsti gamybą.

| (42) | Dėl minėtų priežasčių koncentracija, apie kurią pranešta, labai pakenktų veiksmingai konkurencijai, nes atsirastų dominuojančią padėtį užimantis subjektas ne namų segmentui tiekiamo pagerinto jogurto ir varškės rinkoje Nyderlanduose ir firminių negydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinkoje Nyderlanduose, suskirstytoje pagal platinimo kanalą mažmeninės prekybos ir ne namų segmentui. |
| --- | --- |

(42)

Dėl minėtų priežasčių koncentracija, apie kurią pranešta, labai pakenktų veiksmingai konkurencijai, nes atsirastų dominuojančią padėtį užimantis subjektas ne namų segmentui tiekiamo pagerinto jogurto ir varškės rinkoje Nyderlanduose ir firminių negydomųjų šviežių aromatizuotų pieno gėrimų rinkoje Nyderlanduose, suskirstytoje pagal platinimo kanalą mažmeninės prekybos ir ne namų segmentui.

| (43) | Tikėtina, kad šviežių desertų rinkose koncentracija, apie kurią pranešta, labai pakenktų veiksmingai konkurencijai i) šviežio saldaus kremo rinkoje Nyderlanduose ir ii) košės rinkoje Nyderlanduose, kurios sudaro didelę bendrosios rinkos dalį, nepaisant to, ar šias rinkas reikia toliau skirstyti į segmentus pagal platinimo kanalą. Taip pat šiuo atveju išvada padaryta, inter alia, atsižvelgiant į šalių padėtį rinkoje, į tai, kad jos laikytos didžiausiomis konkurentėmis ir todėl klientams sunku pereiti prie alternatyvių tiekėjų. |
| --- | --- |

(43)

Tikėtina, kad šviežių desertų rinkose koncentracija, apie kurią pranešta, labai pakenktų veiksmingai konkurencijai i) šviežio saldaus kremo rinkoje Nyderlanduose ir ii) košės rinkoje Nyderlanduose, kurios sudaro didelę bendrosios rinkos dalį, nepaisant to, ar šias rinkas reikia toliau skirstyti į segmentus pagal platinimo kanalą. Taip pat šiuo atveju išvada padaryta, inter alia, atsižvelgiant į šalių padėtį rinkoje, į tai, kad jos laikytos didžiausiomis konkurentėmis ir todėl klientams sunku pereiti prie alternatyvių tiekėjų.

4.   Olandiškas sūris

| (44) | Koncentracija labai pakenktų veiksmingai konkurencijai olandiško sūrio pardavimo specializuotiems sūrio didmeniniams prekiautojams (įskaitant siauresnius segmentus: natūralaus, „Gouda“ ir 15 dienų sūrio) ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams (įskaitant siauresnius segmentus: natūralaus ir „Gouda“ sūrio) Nyderlanduose. Kiekviena iš šių rinkų sudaro didelę bendrosios rinkos dalį. |
| --- | --- |

(44)

Koncentracija labai pakenktų veiksmingai konkurencijai olandiško sūrio pardavimo specializuotiems sūrio didmeniniams prekiautojams (įskaitant siauresnius segmentus: natūralaus, „Gouda“ ir 15 dienų sūrio) ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams (įskaitant siauresnius segmentus: natūralaus ir „Gouda“ sūrio) Nyderlanduose. Kiekviena iš šių rinkų sudaro didelę bendrosios rinkos dalį.

| (45) | Kalbant apie specializuotus sūrio didmeninius prekiautojus, vertinimas padarytas atsižvelgiant, inter alia, į dideles šalių rinkos dalis ([40–70 %]), didelę šalių konkurenciją, specializuotų sūrio didmeninių prekiautojų nedideles galimybes pereiti prie alternatyvių vietos ar užsienio tiekėjų, ribotas galimybes patekti į rinką ar plėstis artimiausiu metu ir į tai, kad visi šalių pasiūlyti kompensaciniai veiksniai (pvz., sumažėjusi paklausa ir padidėjęs pirmiausia eksportui skirto sūrio grįžtamasis importas ir (arba) pardavimas padidėjus kainoms, spėjama priklausomybė nuo didmeninių prekiautojų sandėliavimo ir brandinimo galimybių) nepakankami, siekiant užkirsti kelią susijungiančioms šalims didinti kainas. |
| --- | --- |

(45)

Kalbant apie specializuotus sūrio didmeninius prekiautojus, vertinimas padarytas atsižvelgiant, inter alia, į dideles šalių rinkos dalis ([40–70 %]), didelę šalių konkurenciją, specializuotų sūrio didmeninių prekiautojų nedideles galimybes pereiti prie alternatyvių vietos ar užsienio tiekėjų, ribotas galimybes patekti į rinką ar plėstis artimiausiu metu ir į tai, kad visi šalių pasiūlyti kompensaciniai veiksniai (pvz., sumažėjusi paklausa ir padidėjęs pirmiausia eksportui skirto sūrio grįžtamasis importas ir (arba) pardavimas padidėjus kainoms, spėjama priklausomybė nuo didmeninių prekiautojų sandėliavimo ir brandinimo galimybių) nepakankami, siekiant užkirsti kelią susijungiančioms šalims didinti kainas.

| (46) | Kalbant apie pardavimą šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams, vertinimas padarytas atsižvelgiant, inter alia, į dideles šalių rinkos dalis ([60–70 %]), didelę šalių konkurenciją, nedidelę šalių ir specializuotų sūrio didmeninių prekiautojų konkurenciją, šiuolaikinio tipo mažmeninių prekiautojų nedideles galimybes pereiti prie alternatyvių vietos ar užsienio tiekėjų, ribotas galimybes patekti į rinką ar plėstis artimoje ateityje ir į tai, kad visi šalių pasiūlyti kompensaciniai veiksniai (pvz., pirkimo galia, padidėjęs pirmiausia eksportui skirto sūrio grįžtamasis importas ir (arba) pardavimas ir padidėjęs bežievio sūrio vartojimas padidėjus kainoms) nepakankami, siekiant užkirsti kelią susijungiančioms šalims didinti kainas. |
| --- | --- |

(46)

Kalbant apie pardavimą šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams, vertinimas padarytas atsižvelgiant, inter alia, į dideles šalių rinkos dalis ([60–70 %]), didelę šalių konkurenciją, nedidelę šalių ir specializuotų sūrio didmeninių prekiautojų konkurenciją, šiuolaikinio tipo mažmeninių prekiautojų nedideles galimybes pereiti prie alternatyvių vietos ar užsienio tiekėjų, ribotas galimybes patekti į rinką ar plėstis artimoje ateityje ir į tai, kad visi šalių pasiūlyti kompensaciniai veiksniai (pvz., pirkimo galia, padidėjęs pirmiausia eksportui skirto sūrio grįžtamasis importas ir (arba) pardavimas ir padidėjęs bežievio sūrio vartojimas padidėjus kainoms) nepakankami, siekiant užkirsti kelią susijungiančioms šalims didinti kainas.

| (47) | „Maasdam“ sūrio ir bežievio olandiško sūrio pardavimo specializuotiems sūrio didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams rinkose Nyderlanduose (įskaitant mažesnius segmentus) konkurencijos problemų nenustatyta. |
| --- | --- |

(47)

„Maasdam“ sūrio ir bežievio olandiško sūrio pardavimo specializuotiems sūrio didmeniniams prekiautojams ir šiuolaikinio tipo mažmeniniams prekiautojams rinkose Nyderlanduose (įskaitant mažesnius segmentus) konkurencijos problemų nenustatyta.

5.   Ilgalaikio galiojimo pieno gėrimai

| (48) | Kalbant apie ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų rinką, tikėtina, kad koncentracija, apie kurią pranešta, labai pakenktų veiksmingai konkurencijai firminių ilgalaikio galiojimo šokoladinių pieno gėrimų rinkoje Nyderlanduose, firminių ilgalaikio galiojimo vaisinių pieno gėrimų rinkoje Nyderlanduose, firminių ilgalaikio galiojimo šokoladinių pieno gėrimų rinkoje Belgijoje, firminių ilgalaikio galiojimo vaisinių pieno gėrimų rinkoje Belgijoje, firminių ir nuosavo prekės ženklo ilgalaikio galiojimo šokoladinių pieno gėrimų rinkoje Nyderlanduose, Belgijoje ir Vokietijoje bei firminių ir nuosavo prekės ženklo ilgalaikio galiojimo vaisinių pieno gėrimų rinkoje Nyderlanduose, Belgijoje ir Vokietijoje, nepaisant to, ar šias rinkas reikia toliau skirstyti į segmentus pagal platinimo kanalą. |
| --- | --- |

(48)

Kalbant apie ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų rinką, tikėtina, kad koncentracija, apie kurią pranešta, labai pakenktų veiksmingai konkurencijai firminių ilgalaikio galiojimo šokoladinių pieno gėrimų rinkoje Nyderlanduose, firminių ilgalaikio galiojimo vaisinių pieno gėrimų rinkoje Nyderlanduose, firminių ilgalaikio galiojimo šokoladinių pieno gėrimų rinkoje Belgijoje, firminių ilgalaikio galiojimo vaisinių pieno gėrimų rinkoje Belgijoje, firminių ir nuosavo prekės ženklo ilgalaikio galiojimo šokoladinių pieno gėrimų rinkoje Nyderlanduose, Belgijoje ir Vokietijoje bei firminių ir nuosavo prekės ženklo ilgalaikio galiojimo vaisinių pieno gėrimų rinkoje Nyderlanduose, Belgijoje ir Vokietijoje, nepaisant to, ar šias rinkas reikia toliau skirstyti į segmentus pagal platinimo kanalą.

| (49) | Ši išvada padaryta atsižvelgiant, inter alia, į tai, kad susijungiančių įmonių rinkos dalys didelės, kad šios įmonės laikomos didžiausiomis konkurentėmis ir valdo stiprius prekių ženklus. Be to, rinkos tyrimas parodė, kad nėra tikėtina, jog klientai pereis prie kitų įmonių arba kad į rinką pateks naujos įmonės. |
| --- | --- |

(49)

Ši išvada padaryta atsižvelgiant, inter alia, į tai, kad susijungiančių įmonių rinkos dalys didelės, kad šios įmonės laikomos didžiausiomis konkurentėmis ir valdo stiprius prekių ženklus. Be to, rinkos tyrimas parodė, kad nėra tikėtina, jog klientai pereis prie kitų įmonių arba kad į rinką pateks naujos įmonės.

6.   Pranešančiųjų šalių pasiūlyti įsipareigojimai

| (50) | Siekdamos pašalinti dėl sandorio kylančias konkurencijos problemas „Campina“ ir „Friesland Foods“ pasiūlė įsipareigojimus pagal EB susijungimų reglamento 8 straipsnio 2 dalį. Pirmieji įsipareigojimai pateikti 2008 m. spalio 28 d., 2008 m. lapkričio 5 d. jie papildyti, siekiant gauti Komisijos leidimą vykdyti operaciją. Konkurencijos gynimo priemonių paketą daugiausia sudaro su šviežiu pienu, sūriu, ilgalaikio galiojimo pieno gėrimais susijusios veiklos ir prieigos prie žalio pieno perleidimas. |
| --- | --- |

(50)

Siekdamos pašalinti dėl sandorio kylančias konkurencijos problemas „Campina“ ir „Friesland Foods“ pasiūlė įsipareigojimus pagal EB susijungimų reglamento 8 straipsnio 2 dalį. Pirmieji įsipareigojimai pateikti 2008 m. spalio 28 d., 2008 m. lapkričio 5 d. jie papildyti, siekiant gauti Komisijos leidimą vykdyti operaciją. Konkurencijos gynimo priemonių paketą daugiausia sudaro su šviežiu pienu, sūriu, ilgalaikio galiojimo pieno gėrimais susijusios veiklos ir prieigos prie žalio pieno perleidimas.

| (51) | Komisija išnagrinėjo įsipareigojimų poveikį rinkai. Pirmasis rinkos tyrimas parodė, kad reikalingi dideli patobulinimai. Taigi lapkričio 19 d. šalys pateikė peržiūrėtą įsipareigojimų paketą, tinkamai pašalinusios nurodytus pirmojo konkurencijos gynimo priemonių paketo trūkumus, susijusius su šviežio pieno produktų, sūrio ir ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų verslo perleidimu. Tačiau Komisija toliau nerimavo, kad būtų apskritai gerokai pakenkta veiksmingai konkurencijai šviežių pagrindinių pieno produktų ir olandiško sūrio vartotojų rinkose Nyderlanduose dėl nesamos prieigos prie žalio pieno, todėl perleistų sričių verslas vartotojų rinkoje būtų nepakankamai gyvybingas. Antrojo paketo rinkos tyrimo rezultatai leido patvirtinti, kad šį aspektą reikia patobulinti. |
| --- | --- |

(51)

Komisija išnagrinėjo įsipareigojimų poveikį rinkai. Pirmasis rinkos tyrimas parodė, kad reikalingi dideli patobulinimai. Taigi lapkričio 19 d. šalys pateikė peržiūrėtą įsipareigojimų paketą, tinkamai pašalinusios nurodytus pirmojo konkurencijos gynimo priemonių paketo trūkumus, susijusius su šviežio pieno produktų, sūrio ir ilgalaikio galiojimo pieno gėrimų verslo perleidimu. Tačiau Komisija toliau nerimavo, kad būtų apskritai gerokai pakenkta veiksmingai konkurencijai šviežių pagrindinių pieno produktų ir olandiško sūrio vartotojų rinkose Nyderlanduose dėl nesamos prieigos prie žalio pieno, todėl perleistų sričių verslas vartotojų rinkoje būtų nepakankamai gyvybingas. Antrojo paketo rinkos tyrimo rezultatai leido patvirtinti, kad šį aspektą reikia patobulinti.

| (52) | 2008 m. lapkričio 27 d. šalys pateikė galutinį įsipareigojimų paketą. |
| --- | --- |

(52)

2008 m. lapkričio 27 d. šalys pateikė galutinį įsipareigojimų paketą.

| (53) | Atsižvelgiant į minėtas aplinkybes į galutinį įsipareigojimų paketą įtraukti toliau išvardyti aspektai. |
| --- | --- |

(53)

Atsižvelgiant į minėtas aplinkybes į galutinį įsipareigojimų paketą įtraukti toliau išvardyti aspektai.

| (54) | Visas „Friesland Foods“ šviežių pieno produktų verslas Nyderlanduose, aprėpiantis šiuos produktus: šviežią pieną, šviežias pasukas ir grynąjį jogurtą, pagerintą jogurtą ir varškę, šviežią saldų kremą, košę, šviežius aromatizuotus pieno gėrimus, šviežią grietinėlę ir ekologiškus šviežius pagrindinius pieno produktus (toliau – perleistas šviežių produktų verslas). |
| --- | --- |

(54)

Visas „Friesland Foods“ šviežių pieno produktų verslas Nyderlanduose, aprėpiantis šiuos produktus: šviežią pieną, šviežias pasukas ir grynąjį jogurtą, pagerintą jogurtą ir varškę, šviežią saldų kremą, košę, šviežius aromatizuotus pieno gėrimus, šviežią grietinėlę ir ekologiškus šviežius pagrindinius pieno produktus (toliau – perleistas šviežių produktų verslas).

| (55) | Išimtinė atnaujinama 5 metų „Friesche Vlag“ prekės ženklo naudojimo Nyderlanduose licencija dabartiniam „Friesland Foods“ šviežių produktų rinkiniui, po kurios numatytas nuolatinis draudimas naudoti prekės ženklą minėtiems produktams. |
| --- | --- |

(55)

Išimtinė atnaujinama 5 metų „Friesche Vlag“ prekės ženklo naudojimo Nyderlanduose licencija dabartiniam „Friesland Foods“ šviežių produktų rinkiniui, po kurios numatytas nuolatinis draudimas naudoti prekės ženklą minėtiems produktams.

| (56) | „Campina“ prekės ženklo „Melkunie“ ir visų „Friesche Vlag“ smulkesnių prekių ženklų, taip pat visų „Friesland Foods“ šviežiems produktams būdingų prekės ženklų (išskyrus patį „Friesche Vlag“ prekės ženklą) nuosavybė įtraukiama į perleidžiamą verslą. |
| --- | --- |

(56)

„Campina“ prekės ženklo „Melkunie“ ir visų „Friesche Vlag“ smulkesnių prekių ženklų, taip pat visų „Friesland Foods“ šviežiems produktams būdingų prekės ženklų (išskyrus patį „Friesche Vlag“ prekės ženklą) nuosavybė įtraukiama į perleidžiamą verslą.

| (57) | „Campina“„Bleskensgraaf“ gamybos vietos perleidimas ir pardavimo darbuotojų grupės ir kitų mokslinių tyrimų ir plėtros, planavimo, logistikos ir bendros paramos srities darbuotojų perkėlimas iš susijungusio subjekto pardavimo organizacijos (toliau – perleistas sūrio verslas). |
| --- | --- |

(57)

„Campina“„Bleskensgraaf“ gamybos vietos perleidimas ir pardavimo darbuotojų grupės ir kitų mokslinių tyrimų ir plėtros, planavimo, logistikos ir bendros paramos srities darbuotojų perkėlimas iš susijungusio subjekto pardavimo organizacijos (toliau – perleistas sūrio verslas).

| (58) | Kalbant apie ilgalaikio galiojimo pieno produktus, „Campina“ šokoladinių gėrimų prekės ženklo „Choco Choco“ ir vaisinių gėrimų prekės ženklo „Yogho Yogho“ perleidimas Nyderlanduose. |
| --- | --- |

(58)

Kalbant apie ilgalaikio galiojimo pieno produktus, „Campina“ šokoladinių gėrimų prekės ženklo „Choco Choco“ ir vaisinių gėrimų prekės ženklo „Yogho Yogho“ perleidimas Nyderlanduose.

| (59) | Perleidžiamas verslas, inter alia, aprėpia visą kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą (įskaitant intelektinės nuosavybės teises), naudojamą dabartinei veiklai. Be to, perleidžiamos ir visos bet kokios valdžios organizacijos išduotos licencijos, leidimai ir įgaliojimai, taip pat visos perleidžiamo verslo sutartys, išperkamoji nuoma, įsipareigojimai ir klientų užsakymai, taip pat visi klientai, kreditas ir kiti perleidžiamo verslo įrašai, taip pat personalas. |
| --- | --- |

(59)

Perleidžiamas verslas, inter alia, aprėpia visą kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą (įskaitant intelektinės nuosavybės teises), naudojamą dabartinei veiklai. Be to, perleidžiamos ir visos bet kokios valdžios organizacijos išduotos licencijos, leidimai ir įgaliojimai, taip pat visos perleidžiamo verslo sutartys, išperkamoji nuoma, įsipareigojimai ir klientų užsakymai, taip pat visi klientai, kreditas ir kiti perleidžiamo verslo įrašai, taip pat personalas.

| (60) | Prieigą prie žalio pieno konkurentams vartotojų rinkoje, įskaitant perleistą verslą, turėtų užtikrinti trys priemonės. Pirma, egzistuoja pereinamojo laikotarpio tiekimo susitarimas, kuriuo užtikrinamas žalio pieno tiekimas abiem gamybos vietoms. Pagal šį pereinamojo laikotarpio tiekimo susitarimą perleidžiami verslo subjektai gali gauti žalią pieną iš susijungusio subjekto už 1 % sumažintą „garantuotą kainą“ (už kainą, kurią susijungęs subjektas garantuoja savo ūkininkams). |
| --- | --- |

(60)

Prieigą prie žalio pieno konkurentams vartotojų rinkoje, įskaitant perleistą verslą, turėtų užtikrinti trys priemonės. Pirma, egzistuoja pereinamojo laikotarpio tiekimo susitarimas, kuriuo užtikrinamas žalio pieno tiekimas abiem gamybos vietoms. Pagal šį pereinamojo laikotarpio tiekimo susitarimą perleidžiami verslo subjektai gali gauti žalią pieną iš susijungusio subjekto už 1 % sumažintą „garantuotą kainą“ (už kainą, kurią susijungęs subjektas garantuoja savo ūkininkams).

| (61) | Antra, po pereinamojo laikotarpio tiekimo susitarime numatyto laikotarpio bus įkurtas fondas („Dutch Milk Fund“), kuris užtikrins žalio pieno tiekimą – iki 1,2 mlrd. kg per metus. Šis procesas bus pagrįstas konkurentų vartotojų rinkoje skolinimosi teisių sistema. Perleistam šviežių produktų verslui ir perleistam sūrio verslui bus taikomos patobulintuose įsipareigojimuose numatytos lengvatinės skolinimosi teisės, aprėpiančios ne didesnį kiekį negu šių verslo subjektų bendri gamybos pajėgumai. Pagal šį susitarimą žalio pieno kaina pirmuosius penkerius metus bus 1 % sumažinta „garantuota kaina“. |
| --- | --- |

(61)

Antra, po pereinamojo laikotarpio tiekimo susitarime numatyto laikotarpio bus įkurtas fondas („Dutch Milk Fund“), kuris užtikrins žalio pieno tiekimą – iki 1,2 mlrd. kg per metus. Šis procesas bus pagrįstas konkurentų vartotojų rinkoje skolinimosi teisių sistema. Perleistam šviežių produktų verslui ir perleistam sūrio verslui bus taikomos patobulintuose įsipareigojimuose numatytos lengvatinės skolinimosi teisės, aprėpiančios ne didesnį kiekį negu šių verslo subjektų bendri gamybos pajėgumai. Pagal šį susitarimą žalio pieno kaina pirmuosius penkerius metus bus 1 % sumažinta „garantuota kaina“.

| (62) | Trečiąja priemone siekiama struktūrinio pokyčio. Sumažinamos ūkininkų pasitraukimo iš susijungusio subjekto kliūtys, siekiant užtikrinti, kad i) žalio pieno šaltinis nepriklausytų nuo susijungusio subjekto; ir kad ii) perleisti verslo subjektai vartotojų rinkoje galėtų rasti ilgalaikį žalio pieno šaltinį. Taigi bet kuris iš susijungusio subjekto pasitraukiantis narys gauna 5 EUR už 100 kg vertės pasitraukimo išmoką (išmoką verslui pradėti), kol „FrieslandCampina“ paliks tiek narių, kad jie atitiks 1,2 mlrd. kg žalio pieno. |
| --- | --- |

(62)

Trečiąja priemone siekiama struktūrinio pokyčio. Sumažinamos ūkininkų pasitraukimo iš susijungusio subjekto kliūtys, siekiant užtikrinti, kad i) žalio pieno šaltinis nepriklausytų nuo susijungusio subjekto; ir kad ii) perleisti verslo subjektai vartotojų rinkoje galėtų rasti ilgalaikį žalio pieno šaltinį. Taigi bet kuris iš susijungusio subjekto pasitraukiantis narys gauna 5 EUR už 100 kg vertės pasitraukimo išmoką (išmoką verslui pradėti), kol „FrieslandCampina“ paliks tiek narių, kad jie atitiks 1,2 mlrd. kg žalio pieno.

V.   IŠVADA

| (63) | Dėl minėtų priežasčių sprendime daroma išvada, kad siūloma koncentracija labai nepakenks veiksmingai konkurencijai bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje. |
| --- | --- |

(63)

Dėl minėtų priežasčių sprendime daroma išvada, kad siūloma koncentracija labai nepakenks veiksmingai konkurencijai bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje.

| (64) | Taigi koncentracija turėtų būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu pagal EB susijungimų reglamento 2 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį bei EEE susitarimo 57 straipsnį. |
| --- | --- |

(64)

Taigi koncentracija turėtų būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu pagal EB susijungimų reglamento 2 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį bei EEE susitarimo 57 straipsnį.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/28

---

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

(2009/C 75/07)

XA numeris: XA 271/08

Valstybė narė: Vokietijos Federacinė Respublika

Regionas: Freistaat Sachsen

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“

Teisinis pagrindas: Beihilfen werden nach Maßgabe

des gemeinsamen Programmdokuments (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017),

des Gemeinsamen Umsetzungsdokumentes und

der Verordnung (EG) Nr. 1857/2006 der Kommission vom 15. Dezember 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere in der Erzeugung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen tätige Unternehmen und zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 70/2001,

in der jeweils geltenden Fassung, gewährt.

Die Förderung wird darüber hinaus nach Maßgabe der §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen, in der jeweils geltenden Fassung, mit den im Umsetzungsdokument normierten abweichenden bzw. besonderen Regelungen gewährt

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 1 mln. EUR per metus

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 50 %

Įgyvendinimo data: Po to, kai santrauką paskelbs Komisija

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė:

Pagalbos tikslas: Konkretūs pagalbos tikslai tokie:

sukūrus bendras regiono darnaus vystymosi strategijas, remiamame Saksonijos ir Čekijos regione organizuoti ir įgyvendinti tarpvalstybinę ūkinę ir gamtos apsaugos veiklą,

tvariai didinti regiono konkurencingumą Europoje,

vykdant veiksmingą tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kryptingai išnaudoti remiamo regiono vystymosi galimybes.

Taikomos šios Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 nuostatos:

5 straipsnis „Tradicinių kraštovaizdžių ir pastatų apsauga“, visų pirma taikomas turizmo infrastruktūros srities priemonėms (įgyvendinimo dokumento 2.2.2.1 punktas), o klimato, miškų, gamtos ir kraštovaizdžio apsaugos srityje – tik NATURA 2000 įgyvendinimo priemonėms,

15 straipsnis „Techninės paramos teikimas žemės ūkio sektoriuje“, visų pirma taikomas remiant ūkio ir mokslo bendradarbiavimo tinklus (įgyvendinimo dokumento 2.2.1.1 punkto a–c papunkčiai), taip pat informavimą apie aplinkosaugą, aplinkosaugos mokymą ir aplinkosaugos valdymą (įgyvendinimo dokumento 2.3.1.3 punkto b ir c papunkčiai).

Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 5 ir 15 straipsnio nuostatos taikomos ir nustatant, ar išlaidos atitinka pagalbos teikimo kriterijus

Ekonomikos sektorius: Žemės ūkis (vienmečių ir daugiamečių augalų augalininkystė, medelynų veikla, gyvulininkystė, mišrusis žemės ūkis, žemės ūkio paslaugų teikimas)

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Interneto svetainė: http://www.ziel3-cil3.eu/servlet/PB/show/1042655_l1/Umsetzungsdok_DE.pdf

Kita informacija:

| Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat 36, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“ |
| Wilhelm Buck Straße 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat 36, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“

Wilhelm Buck Straße 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

Thomas TREPMANN

Referatsleiter

Sächsisches Staatsministerium für Umwelt und Landwirtschaft

XA numeris: XA 373/08

Valstybė narė: Vokietijos Federacinė Respublika

Regionas: Visos žemės

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Grundsätze für eine nationale Rahmenrichtlinie zur Gewährung staatlicher Zuwendungen zur Bewältigung von durch widrige Witterungsverhältnisse verursachte Schäden in der Landwirtschaft

Teisinis pagrindas: Grundsätze für eine nationale Rahmenrichtlinie zur Gewährung staatlicher Zuwendungen zur Bewältigung von durch Naturkatastrophen oder widrige Witterungsverhältnisse verursachte Schäden in Landwirtschaft, Binnenfischerei und Aquakultur

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 10 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 80 % arba 90 % mažiau palankiuose rajonuose

Įgyvendinimo data: Kuo skubiau po to, kai pagalbos schemos santrauka bus paskelbta internete

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: Iki 2014 m. birželio 30 d.

Pagalbos tikslas: 11 straipsnis. Pagalba, skirta atlyginti žemės ūkiui blogų oro sąlygų padarytą žalą.

Pagalbai, skirtai atlyginti a) stichinių nelaimių žemės ūkiui padarytą žalą; arba b) vidaus vandenų žvejybos ir akvakultūros sektorių žalą, taikomos specialios pranešimo procedūros:

Ekonomikos sektorius (-iai): Visi žemės ūkio subsektoriai.

Pagalba teikiama įmonėms, nepriklausomai nuo jų teisinio organizavimo formos, kurios pagal Komisijos rekomendaciją 2003/361/EB laikomos mažosiomis arba vidutinėmis įmonėmis ir kurių pagrindinė veikla yra pirminė žemės ūkio produktų gamyba, įskaitant bitininkystę ir nugintinę avininkystę

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Minister für Ernährung und Ländlichen Raum des Landes Baden-Württemberg |
| --- |
| Postfach 10 34 44 |
| 70029 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Ernährung und Ländlichen Raum des Landes Baden-Württemberg

Postfach 10 34 44

70029 Stuttgart

DEUTSCHLAND

| Bayerischen Staatsminister für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Postfach 22 00 12 |
| 80535 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerischen Staatsminister für Landwirtschaft und Forsten

Postfach 22 00 12

80535 München

DEUTSCHLAND

| Senatsverwaltung für Gesundheit, Umwelt und Verbraucherschutz |
| --- |
| Brückenstr. 6 |
| 10179 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Senatsverwaltung für Gesundheit, Umwelt und Verbraucherschutz

Brückenstr. 6

10179 Berlin

DEUTSCHLAND

| Minister für Ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg |
| --- |
| Postfach 60 11 50 |
| 14411 Potsdam |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg

Postfach 60 11 50

14411 Potsdam

DEUTSCHLAND

| Senator für Wirtschaft und Häfen der Freien Hansestadt Bremen |
| --- |
| Postfach 10 15 29 |
| 28015 Bremen |
| DEUTSCHLAND |

Senator für Wirtschaft und Häfen der Freien Hansestadt Bremen

Postfach 10 15 29

28015 Bremen

DEUTSCHLAND

| Senator für Wirtschaft und Arbeit der Freien und Hansestadt Hamburg |
| --- |
| Postfach 11 21 09 |
| 20421 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Senator für Wirtschaft und Arbeit der Freien und Hansestadt Hamburg

Postfach 11 21 09

20421 Hamburg

DEUTSCHLAND

| Minister für Umwelt, ländlichen Raum und Verbraucherschutz des Landes Hessen |
| --- |
| Postfach 31 09 |
| 65021 Wiesbaden |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Umwelt, ländlichen Raum und Verbraucherschutz des Landes Hessen

Postfach 31 09

65021 Wiesbaden

DEUTSCHLAND

| Minister für Landwirtschaft, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- |
| Postfach |
| 19048 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Landwirtschaft, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Mecklenburg-Vorpommern

Postfach

19048 Schwerin

DEUTSCHLAND

| Minister für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung des Landes Niedersachsen |
| --- |
| Postfach 2 43 |
| 30002 Hannover |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung des Landes Niedersachsen

Postfach 2 43

30002 Hannover

DEUTSCHLAND

| Minister für Umwelt und Naturschutz, Landwirtschaft und Verbraucherschutz des Landes Nordrhein-Westfalen |
| --- |
| Postfach |
| 40190 Düsseldorf |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Umwelt und Naturschutz, Landwirtschaft und Verbraucherschutz des Landes Nordrhein-Westfalen

Postfach

40190 Düsseldorf

DEUTSCHLAND

| Minister für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau des Landes Rheinland-Pfalz |
| --- |
| Postfach 3269 |
| 55022 Mainz |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau des Landes Rheinland-Pfalz

Postfach 3269

55022 Mainz

DEUTSCHLAND

| Minister für Umwelt des Saarlandes |
| --- |
| Postfach 10 24 61 |
| 66024 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Umwelt des Saarlandes

Postfach 10 24 61

66024 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

| Sächsischen Staatsminister für Umwelt und Landwirtschaft |
| --- |
| Postfach |
| 01076 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsischen Staatsminister für Umwelt und Landwirtschaft

Postfach

01076 Dresden

DEUTSCHLAND

| Ministerin für Landwirtschaft und Umwelt des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- |
| Postfach 37 62 |
| 39012 Magdeburg |
| DEUTSCHLAND |

Ministerin für Landwirtschaft und Umwelt des Landes Sachsen-Anhalt

Postfach 37 62

39012 Magdeburg

DEUTSCHLAND

| Minister für Landwirtschaft, Umwelt und ländliche Räume des Landes Schleswig-Holstein |
| --- |
| Postfach 5009 |
| 24062 Kiel |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Landwirtschaft, Umwelt und ländliche Räume des Landes Schleswig-Holstein

Postfach 5009

24062 Kiel

DEUTSCHLAND

| Minister für Landwirtschaft, Naturschutz und Umwelt des Freistaates Thüringen |
| --- |
| Postfach 90 03 65 |
| 99106 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Landwirtschaft, Naturschutz und Umwelt des Freistaates Thüringen

Postfach 90 03 65

99106 Erfurt

DEUTSCHLAND

Interneto svetainė: http://www.bmelv.de/SharedDocs/downloads/04-Landwirtschaft/Foerderung/Beihilfen/Beihilfe__Naturereignisse.html

Kita informacija: Valstybės finansine pagalba, kuri žalą patyrusioms įmonėms turi būti suteikta kuo skubiau, siekiama padėti įmonėms valdyti krizes. Anksčiau būdavo uždelsiama, kol būdavo nustatytos žalos atlyginimo taisyklės ir kol joms pritardavo Europos Komisija. Šie nacionalinių pagalbos teikimo taisyklių principai pateikti tam, kad sunkių problemų atvejais pagalba būtų teikiama kuo skubiau.

Šis metodas atitinka Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos teikimo žemės ūkio ir miškų sektoriuose gaires. Gairėse valstybėms narėms rekomenduojama laiku (t. y. prieš tikėtiną įvykį) priimti taisykles, pagal kurias būtų atlyginama ypatingų stichinių gamtos reiškinių padaryta žala, kad skubiais atvejais pagalbos teikimas nebūtų uždelsiamas dėl EB teisės aktuose nustatytos leidimo teikti pagalbą procedūros.

Reikia pažymėti, kad čia kalbama apie profilaktinę schemą, kurią numatyta taikyti, jei to reikėtų ateityje. Skaičiuojant pagal schemą skiriamą bendrą metinę sumą, atsižvelgta į 2002 m. (Elbės ir Dunojaus) ir 2005 m. (Dunojaus ir intakų, ypač Bavarijos priešalpių ir Alpių regionuose) potvynius, taip pat į 2003 m. sausrą

---

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/31

---

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį

Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 75/08)

| Valstybė narė | Italija |
| --- | --- |
| Maršrutai | Cuneo Levaldigi–Roma Fiumicino (į abi puses) |
| Sutarties galiojimo laikotarpis | 24 mėnesius nuo 2009 m. rugpjūčio 4 d. iki 2011 m. rugpjūčio 3 d. |
| Pasiūlymų teikimo terminas | 62 dienos nuo šio pranešimo paskelbimo dienos |
| Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą atitinkamą su viešuoju konkursu ir su įsipareigojimais, susijusiais su viešąja paslauga, susijusią informaciją ir (arba) dokumentus | E.N.A.C. (Ente Nazionale per l'Aviazione Civile) |
| Direzione centrale regolazione economica |
| Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| www.enac-italia.it |
| E-mail: osp@enac.rupa.it |

Valstybė narė

Italija

Maršrutai

Cuneo Levaldigi–Roma Fiumicino (į abi puses)

Sutarties galiojimo laikotarpis

24 mėnesius nuo 2009 m. rugpjūčio 4 d. iki 2011 m. rugpjūčio 3 d.

Pasiūlymų teikimo terminas

62 dienos nuo šio pranešimo paskelbimo dienos

Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą atitinkamą su viešuoju konkursu ir su įsipareigojimais, susijusiais su viešąja paslauga, susijusią informaciją ir (arba) dokumentus

E.N.A.C. (Ente Nazionale per l'Aviazione Civile)

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio 118

00185 Roma

ITALIA

www.enac-italia.it

E-mail: osp@enac.rupa.it

---

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/32

---

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį

Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliaraus oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešosiomis paslaugomis susijusiuose įsipareigojimuose

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 75/09)

| Valstybė narė | Italija |
| --- | --- |
| Maršrutai | Pantelleria–Trapani ir Trapani–Pantelleria, Pantelleria–Palermo ir Palermo–Pantelleria, Lampedusa–Palermo ir Palermo–Lampedusa, Lampedusa–Catania ir Catania–Lampedusa |
| Sutarties galiojimo laikotarpis | 12 mėnesių nuo 2009 m. rugpjūčio 25 d. iki 2010 m. rugpjūčio 24 d. |
| Pasiūlymų teikimo terminas | 2 mėnesiai nuo šio pranešimo paskelbimo dienos |
| Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą atitinkamą viešojo konkurso ir su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų informaciją ir (arba) dokumentus | Ente Nazionale per l'Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione centrale regolazione economica |
| Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| www.enac-italia.it |
| E-mail: trasporto.aereo@enac.rupa.it |

Valstybė narė

Italija

Maršrutai

Pantelleria–Trapani ir Trapani–Pantelleria, Pantelleria–Palermo ir Palermo–Pantelleria, Lampedusa–Palermo ir Palermo–Lampedusa, Lampedusa–Catania ir Catania–Lampedusa

Sutarties galiojimo laikotarpis

12 mėnesių nuo 2009 m. rugpjūčio 25 d. iki 2010 m. rugpjūčio 24 d.

Pasiūlymų teikimo terminas

2 mėnesiai nuo šio pranešimo paskelbimo dienos

Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą atitinkamą viešojo konkurso ir su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų informaciją ir (arba) dokumentus

Ente Nazionale per l'Aviazione Civile (ENAC)

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio 118

00185 Roma

ITALIA

www.enac-italia.it

E-mail: trasporto.aereo@enac.rupa.it

---

V Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/33

---

Kvietimas teikti paraiškas pagal 2009 m. subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programą

(Komisijos sprendimas C(2009) 2179)

(2009/C 75/10)

Europos Komisijos Energetikos ir transporto generalinis direktoratas numato subsidijuoti projektus pagal 2009 m. subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programoje nustatytus prioritetus ir tikslus, todėl skelbia kvietimą teikti paraiškas.

Pagal šį kvietimą teikti paraiškas visa projektams skiriama didžiausia suma 2009 metams yra 80 mln. EUR.

Šis kvietimas galioja iki 2009 m. gegužės 15 d.

Visą šio kvietimo teikti paraiškas tekstą galima rasti:

http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten_t_ea/call_for_proposals_2009_en.htm

---

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/34

---

Kvietimas teikti paraiškas pagal 2009 m. daugiametę subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programą 2007–2013 m

(Komisijos sprendimas C(2009) 2178)

(2009/C 75/11)

Europos Komisijos Energetikos ir transporto generalinis direktoratas skelbia kvietimą teikti paraiškas, kadangi pagal daugiametę 2007–2013 m. subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programą teiks subsidijas šiems projektams:

| — | Srities Nr. 8:
  TEN-T prioritetinis projektas Nr. 21 „Jūrų greitkeliai“. Visa atrinktoms paraiškoms skirta didžiausia suma 2009 m. yra 30 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Srities Nr. 8:

TEN-T prioritetinis projektas Nr. 21 „Jūrų greitkeliai“. Visa atrinktoms paraiškoms skirta didžiausia suma 2009 m. yra 30 mln. EUR.

| — | Srities Nr. 9:
  Projektai, susiję su kelių eismui skirtomis pažangiomis transporto sistemomis. Visa atrinktoms paraiškoms skirta didžiausia suma 2009 m. yra 100 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Srities Nr. 9:

Projektai, susiję su kelių eismui skirtomis pažangiomis transporto sistemomis. Visa atrinktoms paraiškoms skirta didžiausia suma 2009 m. yra 100 mln. EUR.

| — | Srities Nr. 10:
  Projektai, susiję su Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (ERTMS). Visa atrinktoms paraiškoms skirta didžiausia suma 2009 m. yra 240 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Srities Nr. 10:

Projektai, susiję su Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (ERTMS). Visa atrinktoms paraiškoms skirta didžiausia suma 2009 m. yra 240 mln. EUR.

Šis kvietimas galioja iki 2009 m. gegužės 15 d.

Visą šio kvietimo teikti paraiškas tekstą galima rasti:

http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten_t_ea/call_for_proposals_2009_en.htm

---

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/35

---

Kvietimas teikti paraiškas pagal subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programą, kaip numatyta Europos ekonomikos atkūrimo plane

(Komisijos sprendimas C(2009) 2183)

(2009/C 75/12)

Europos Komisijos Energetikos ir transporto generalinis direktoratas numato subsidijuoti projektus pagal subsidijų transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) darbo programoje nustatytus prioritetus ir tikslus, kaip numatyta Europos ekonomikos atkūrimo plane, todėl skelbia kvietimą teikti paraiškas.

Pagal šį kvietimą teikti paraiškas visa projektams skiriama didžiausia suma 2009 metams yra 500 mln. EUR.

Šis kvietimas galioja iki 2009 m. gegužės 15 d.

Visą šio kvietimo teikti paraiškas tekstą galima rasti:

http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten_t_ea/call_for_proposals_2009_en.htm

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/36

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5500 — General Motors/Delphi Steering Business)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 75/13)

| 1. | 2009 m. kovo 23 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „General Motors Corporation“ (toliau – GM, JAV) pirkdama akcijas ir turtą įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visuotinę įmonės „Delphi Corporation“ (toliau – „Delphi Steering Business“, JAV) vairavimo sistemų verslo kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2009 m. kovo 23 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „General Motors Corporation“ (toliau – GM, JAV) pirkdama akcijas ir turtą įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visuotinę įmonės „Delphi Corporation“ (toliau – „Delphi Steering Business“, JAV) vairavimo sistemų verslo kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | GM: motorinių transporto priemonių gamyba ir pardavimas, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

GM: motorinių transporto priemonių gamyba ir pardavimas,

| — | „Delphi Steering Business“: automobilių vairavimo sistemų produktų ir pusašių dalių gamyba ir pardavimas. |
| --- | --- |

—

„Delphi Steering Business“: automobilių vairavimo sistemų produktų ir pusašių dalių gamyba ir pardavimas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 2967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5500 — General Motors/Delphi Steering Business adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 2967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5500 — General Motors/Delphi Steering Business adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

KITI AKTAI

Komisija

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/37

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2009/C 75/14)

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Užprotestavimo pareiškiamai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo datos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„RISO DEL DELTA DEL PO“

EB Nr.: IT-PGI-0005-0712-15.07.2008

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Riso del Delta del Po“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto ar maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis:

1.6 klasė – Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti – Ryžiai

3.2.   Produkto, pavadinto 1 punkte nurodytu pavadinimu, aprašymas:

Nuoroda „Riso del Delta del Po“ suteikiama tik Japonica rūšies, superfino grupės Carnaroli, Volano, Baldo ir Arborio porūšių ryžių grūdams.

Riso del Delta del Po ryžių grūdai dideli, skaidrūs, kieti, turi daug baltymų ir gali būti balti arba nulukštenti.

Kadangi šie ryžiai gerai sugeria vandenį, krakmolo netenka nedaug ir netyžta verdami, taip pat dėl savo organoleptinių savybių (ypatingo skonio ir kvapo) jie puikiausiai tinka ruošti geriausiems rizoto patiekalams.

Pateikiant į rinką visų Riso del Delta del Po rūšių baltymų kiekis turės sudaryti daugiau kaip 6,60 % sausųjų medžiagų, o virtų ryžių klampumas g/cm – būti didesnis negu kiekvienai rūšiai nustatyta mažiausia riba, kuri yra: Baldo > 4,5; Carnaroli > 1,5; Volano > 3; Arborio > 3,5.

3.3.   Žaliavos:

Netaikoma

3.4.   Pašarai:

Netaikoma

3.5.   Specialūs gamybos etapai, kurie turi būti vykdomi nustatytoje geografinėje vietovėje:

Dėl specifinių ryžių auginimo sąlygų, gamybos etapas vykdomas 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje.

Carnaroli rūšis gali būti auginama tik molingoje dirvoje ir tik dirvožemyje, kurio pH yra didesnis nei 7,5.

Sėti galima grūdus išbarstant į vandenį arba į išdirbtą dirvą, kuri tuojau pat turi būti užpilama vandeniu.

3.6.   Specialios pjaustymo, tarkavimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

Ryžiai džiovinami džiovyklose, ant luobelės nepaliekant deginimo liekanų ar pašalinių kvapų. Džiovyklas su netiesiogine arba tiesiogine ugnimi galima naudoti tik jei jos kūrenamos metanu arba suskystintomis gamtinėmis dujomis.

Džiovintų žaliavinių ryžių drėgmė neturi viršyti 14 %.

Pramoninis perdirbimas atliekamas gamyklose ir laikantis procedūrų, užtikrinančių, kad bus išlaikytos 3.2. punkte nurodytos Riso del Delta del Po ryžių savybės.

Ryžiai pakuojami į maistui tinkamas dėžutes arba maišelius po 0,5 kg, 1 kg, 2 kg arba 5 kg. Jie taip pat gali būti pakuojami vakuuminiu būdu arba kontroliuojamoje atmosferoje.

Tara turi būti taip užsandarinta, kad paimti jos turinį nepraplėšiant pakuotės būtų neįmanoma.

3.7.   Specialios ženklinimo taisyklės:

Tara turi būti ženklinama saugomos geografinės nuorodos logotipu, kurio mažiausi matmenys: 40 × 30 mm, o ženklų dydis atitinkamas (aukštis ne mažesnis nei 5 mm) bei užrašu „Riso del Delta del Po“, po kurio užrašyta „Indicazione geografica protetta“ arba santrumpa „I.G.P.“.

Ant pakuotės taip pat privaloma nurodyti ryžių rūšį (Arborio, Carnaroli, Volano, Baldo).

Be to, pat ant pakuotės turi būti nurodomas pakuotojo arba pakavusios įmonės pavadinimas ir adresas.

Kiti užrašai, išskyrus „Riso del delta del Po – Indicazione geografica protetta“ turi būti ne didesni negu trečdalis užrašo „Riso del Delta del Po“ dydžio.

Oficialus produkto logotipas „Riso del Delta del Po“ sudarytas iš balto ovalo, apjuosto žalia juosta. Ovalo viršutinėje dalyje yra užrašas „RISO DEL DELTA DEL PO“, o apatinėje dalyje – užrašas „INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA“. Šie du užrašai sudaryti iš didžiųjų žalios spalvos raidžių.

Ovalo viduje, kairėje ir dešinėje žaliame fone kremine spalva pavaizduoti tipiški Po upės deltos motyvai (stilizuotos nendrės ir paukščiai), o centre – stilizuotas geltonos spalvos moters, laikančios ryžių glėbį, atvaizdas.

Image

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Tipiška Riso del Delta del Po ryžių auginimo vietovė yra toliausioje Po upės slėnio rytinėje dalyje, Veneto ir Emilijos-Romanijos regionuose, kurių dirvą suformavo uolienų liekanos ir Po upės sąnašos. Vietovės rytinė riba – Adrijos jūra, šiaurinė – Adidžės upė, o pietinė – Ferrare-Porto Garibaldi kanalas.

Veneto regione Riso del Delta del Po ryžiai auginami Rovoko provincijoje, Ariano nel Polesine, Porto Viro, Taglio di Po, Porto Tolle, Corbola, Papozze, Rosolina ir Loreo komunose.

Emilijos-Romanijos regione jie auginami Feraros provincijoje Comacchio, Goro, Codigoro, Lagosanto, Massa Fiscaglia, Migliaro, Migliarino, Ostellato, Mesola, Jolanda di Savoia ir Berra komunose.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatybės:

Aplinkos veiksniai

Pagrindines Riso del Delta del Po auginimo ypatybes šioje teritorijoje lemia dirvožemio savybės, nuosaikus klimatas ir greta esanti jūra. Ši vietovė idealiai tinka ryžiams auginti, nes tai vienintelė kultūra, kurią galima auginti nuolatos pusiau apsemtoje žemėje.

Aliuviniai Po upės dirvožemiai, suformuoti upės paliktų nuosėdų, itin derlingi, nes turi daug mineralinių medžiagų, ypač kalio, todėl papildomai naudoti kalio trąšų nebūtina.

Be to, nors dirvos struktūra yra skirtinga, tačiau dėl aukšto požeminio vandens lygio jos druskingumas didelis (elektrinis laidis didesnis nei 1 mS/cm).

Dėl ypatingos geografinės padėties, t. y. greta esančios jūros, susidaro ryžiams auginti itin palankus mikroklimatas: nuolat pučia brizas, todėl santykinė drėgmė nedidelė, temperatūrų skirtumai taip pat nedideli (žiemą retai kada nukrinta žemiau 0 °C, o vasarą per pastaruosius trisdešimt metų temperatūra niekada nepakilo aukščiau 32 °C), metinis kritulių kiekis neviršija 700 mm per metus ir vienodai pasiskirsto per visus metus. Dėl ypatingų oro sąlygų patogeninių grybelių vystymasis ribotas, todėl fungicidų reikia naudoti mažiau.

Istoriniai ir žmogiškieji veiksniai

Praėjus vos keliems dešimtmečiams nuo tada, kai Po lygumoje imta plačiai auginti (1450 m.) ryžius, pasirodė pirmieji dokumentai, liudijantys apie ryžių auginimą Polezinėje, ir būtent Po upės deltoje. Tai labai susiję su žemių nusausinimu, nes taip sudarytos sąlygos paspartinti sūrios žemės plotų dirbimą jiems taikant sėjomainą (apie tai rašoma 1594 m. Venecijos Respublikos įstatyme). XVIII amžiaus pabaigoje daug Venecijos patricijų nusausintose žemėse ėmė nuolatos auginti ryžius.

Šiandien Riso del delta del Po auginami apie 9 000 hektarų užimančiuose ryžių laukuose. Ryžių auginimo įtaka pastebima vietos kultūroje ir socialiniame regiono vystymesi. Jau daug metų Riso del Delta del Po vardu ženklinamus ryžius pakuoja ir pardavinėja daug įmonių, o dėl ypatingų organoleptinių savybių, kuriomis šie ryžiai išsiskiria nuo kitų pusiasalyje užauginamų ryžių, juos pripažįsta ir vertina vartotojai visoje Italijoje. Galiausiai, jų žinomumas susijęs ir su kasmet šioje teritorijoje vykstančiomis tradicinėmis mugėmis ir festivaliais, pavyzdžiui, Jolanda di Savoie (FE) švenčiamos Riso del Delta del Po dienos ir Porto Tolle mugė.

5.2.   Produkto ypatybės:

Riso del Delta del Po ypatybes lemia tai, kad jie turi daug baltymų, grūdai dideli, gerai sugeria vandenį, krakmolo netenka nedaug ir dėl geros kokybės netyžta verdami.

Be to, šių ryžių skonis ir kvapas ypatingi ir skiriasi nuo kitose, nedruskingose zonose užaugintų ryžių.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto ypatingos kokybės, reputacijos ar kitų ypatybių ryšys:

Ryžių organoleptinės ir prekinės savybės dėl nusausintoje žemėje esančių druskos nuosėdų, auginimui naudojamo specialaus vandens bei sūraus paviršinio gruntinio vandens daro šį produktą išskirtinį ir itin vertinamą rinkoje.

Aliuviniuose dirvožemiuose yra daug mineralinių medžiagų, ypač kalio, todėl jie itin derlingi ir dėl to ryžiuose daug baltymų, o verdami jie netyžta.

Be to, nors dirvos struktūra yra skirtinga, jos druskingumas didelis (elektrinis laidis didesnis nei 1 mS/cm), dėl to ryžiai įgyja ypatingą skonį ir kvapą.

Nuo jūros nuolat pučia brizas, todėl stipriai sumažėja ryžių laukų mikroklimato drėgmė, o dėl to ir poreikis naudoti fungicidus. Taip ryžiai užauginami itin geros kokybės.

Nuoroda į specifikacijos paskelbimą:

Valdžios institucijos pradėjo nacionalinę prieštaravimų pateikimo procedūrą ir SGN Riso del Delta del Po pasiūlymą paskelbė Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje.

Konsoliduotas specifikacijos tekstas pateikiamas šiuo interneto adresu:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

arba

| — | tiesiogiai Žemės ūkio ir miškų ministerijos pagrindiniame puslapyje (www.politicheagricole.it). spausti „Prodotti di Qualità“ (ekrano kairėje), paskui „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg CE 510/2006)“. |
| --- | --- |

—

tiesiogiai Žemės ūkio ir miškų ministerijos pagrindiniame puslapyje (www.politicheagricole.it). spausti „Prodotti di Qualità“ (ekrano kairėje), paskui „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg CE 510/2006)“.

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/41

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2009/C 75/15)

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai turi būti pateikti Komisijai per šešis mėnesius nuo šio skelbimo.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„SOBAO PASIEGO“

EB Nr.: ES-PGI-005-0478-28.6.2005

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiama pagrindinė produkto specifikacijos informacija.

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

| Pavadinimas: | Subdirección General de Calidad Diferenciada y Agricultura Ecológica, Dirección General de Industria y Mercados Alimentarios, Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino — España |
| --- | --- |
| Adresas: | Paseo de la Infanta Isabel, no 1 |
| 28071 — Madrid |
| ESPAÑA |

Pavadinimas:

Subdirección General de Calidad Diferenciada y Agricultura Ecológica, Dirección General de Industria y Mercados Alimentarios, Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino — España

Adresas:

Paseo de la Infanta Isabel, no 1

28071 — Madrid

ESPAÑA

Tel.

+34 913475394

Faksas

+34 913475410

El. paštas:

—

2.   Pareiškėjų grupė:

| Pavadinimas: | Asociación de Fabricantes de Sobaos Pasiegos y Quesadas de Cantabria |
| --- | --- |
| Adresas: | C/ Augusto González de Linares, 8 — bajo |
| 39006- Santander |
| ESPAÑA |

Pavadinimas:

Asociación de Fabricantes de Sobaos Pasiegos y Quesadas de Cantabria

Adresas:

C/ Augusto González de Linares, 8 — bajo

39006- Santander

ESPAÑA

Tel.

+34 942290572

Faksas

+34 942290573

El. paštas:

afasque@viaflavia.com

Sudėtis:

Gamintojai ir (arba) perdirbėjai ( X ) Kiti ( )

„Sobaos“ ir „quesadas“ gamintojai

3.   Produkto rūšis:

2.4 klasė – Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai ir kiti kepiniai

4.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1.   Pavadinimas:

„Sobao Pasiego“

4.2.   Apibūdinimas:

„Sobao Pasiego“ gaminami iš tešlos, suplaktos iš kvietinių miltų, sviesto, cukraus, kiaušinių ir kitų ingredientų bei priedų. Jų savybės yra tokios:

Techninės savybės:

| a) | organoleptinės: minkštimas – ryškiai geltonos spalvos, išorė – aukso spalvos, tekstūra tanki ir korėta, skonis saldus, kvepia sviestu; |
| --- | --- |

a)

organoleptinės: minkštimas – ryškiai geltonos spalvos, išorė – aukso spalvos, tekstūra tanki ir korėta, skonis saldus, kvepia sviestu;

| b) | morfologinės: pagal svorį skiriami trys „sobaos“ tipai:






  — | didieji (130–180 g), vidutiniai (40–80 g) ir mažieji (20–40 g); |
| --- | --- | --- |

b)

morfologinės: pagal svorį skiriami trys „sobaos“ tipai:

—

didieji (130–180 g), vidutiniai (40–80 g) ir mažieji (20–40 g);

| c) | įpakavimas: „Sobao Pasiego“ įpakuojami į kvadratinę popierinę formelę, ji sulenkiama ir suformuojami būdingi sparneliai. |
| --- | --- |

c)

įpakavimas: „Sobao Pasiego“ įpakuojami į kvadratinę popierinę formelę, ji sulenkiama ir suformuojami būdingi sparneliai.

Fizinės–cheminės savybės:

Toliau nurodomos fizinės–cheminės savybės:

Drėgnumas (15 %–20 %), baltymai (4 % ar daugiau), riebalai su rūgštine hidrolize (24 %–32 %), gliukozė (45 % ar daugiau), pelenai (1,70 % ar mažiau). Vandens aktyvumas – 0,7 %–0,9 %.

Mikrobiologinės savybės:

Turi būti laikomasi techninių ir sanitarinių taisyklių.

4.3.   Vietovė:

Nustatyta geografinė vietovė apima šias Kantabrijos komunas: Anievas, Arenas de Iguña, Astillero (El), Bárcena de Pie de Concha, Camargo, Cartes, Castañeda, Cieza, Corrales de Buelna (Los), Corvera de Toranzo, Entrambasaguas, Liérganes, Luena, Marina de Cudeyo, Medio Cudeyo, Miengo, Miera, Molledo, Penagos, Piélagos, Polanco, Puente Viesgo, Reocín, Ribamontán al Mar, Ribamontán al Monte, Riotuerto, San Felices de Buelna, San Pedro del Romeral, San Roque de Riomiera, Santa Cruz de Bezana, Santa María de Cayón, Santander, Santillana del Mar, Santiurde de Toranzo, Saro, Selaya, Suances, Torrelavega, Vega del Pas, Villacarriedo, Villaescusa ir Villafufre.

4.4.   Kilmės įrodymas:

Veiksniai, garantuojantys, kad „sobaos“ pagaminti nustatytoje geografinėje vietovėje, yra šie:

| — | „sobao“ savybės: „Sobao Pasiego“ dėl specialių ruošimo sąlygų yra tiksliai tokie, kaip aprašyta 4.2 ir 4.5 punktuose, |
| --- | --- |

—

„sobao“ savybės: „Sobao Pasiego“ dėl specialių ruošimo sąlygų yra tiksliai tokie, kaip aprašyta 4.2 ir 4.5 punktuose,

| — | kontrolė, kuria užtikrinamas atsekamumas ir tuo pačiu „sobao“ kilmė. |
| --- | --- |

—

kontrolė, kuria užtikrinamas atsekamumas ir tuo pačiu „sobao“ kilmė.

Būtina paminėti kelis aspektus:

| — | „sobaos“ gaminami ir pakuojami tik gamybos vietose, kurios įtrauktos į saugomos geografinės nuorodos kepyklų registrą (Registro de Obradores), |
| --- | --- |

—

„sobaos“ gaminami ir pakuojami tik gamybos vietose, kurios įtrauktos į saugomos geografinės nuorodos kepyklų registrą (Registro de Obradores),

| — | kepyklos įvertinamos prieš jas įtraukiant į registrą ir vėliau reguliariai vertinamos, tikrinant, ar jos gali toliau likti į registrą įtrauktos, |
| --- | --- |

—

kepyklos įvertinamos prieš jas įtraukiant į registrą ir vėliau reguliariai vertinamos, tikrinant, ar jos gali toliau likti į registrą įtrauktos,

| — | „sobaos“ turi būti pagaminti taikant 4.5 punkte nurodytą būdą, |
| --- | --- |

—

„sobaos“ turi būti pagaminti taikant 4.5 punkte nurodytą būdą,

| — | su kilmės patvirtinimu prekiaujama tik tokiais „sobaos“, kurie praėjo visus patikrinimus ir ant kurių pritvirtinta etiketė ar nugarinė etiketė su numeriu, |
| --- | --- |

—

su kilmės patvirtinimu prekiaujama tik tokiais „sobaos“, kurie praėjo visus patikrinimus ir ant kurių pritvirtinta etiketė ar nugarinė etiketė su numeriu,

| — | kontrolės institucija nuolat tikrina ir vertina produkto gamybos ir prekybos juo procesą, |
| --- | --- |

—

kontrolės institucija nuolat tikrina ir vertina produkto gamybos ir prekybos juo procesą,

| — | aptikus pažeidimų, taikoma reglamente numatyta nuobaudų tvarka, |
| --- | --- |

—

aptikus pažeidimų, taikoma reglamente numatyta nuobaudų tvarka,

| — | su produktu atliekami šie bandymai: fizinė–cheminė, organoleptinė ir mikrobiologinė analizės. |
| --- | --- |

—

su produktu atliekami šie bandymai: fizinė–cheminė, organoleptinė ir mikrobiologinė analizės.

Jei produktas atitinka ad hoc vertinimus ir tikrinimus, 4.7 punkte numatyta kontrolės institucija leidžia naudoti numeruotas etiketes ar nugarines etiketes, taip užtikrindama produkto atsekamumą.

4.5.   Gamybos būdas:

| 1. | „Sobao Pasiego“ gaminamas iš tokių ingredientų: sviestas (26 % ± 3), cukrus (26 % ± 4) (sacharozė), švieži kiaušiniai (19 % ± 6), kvietiniai miltai (26 % ± 4). Kiti ingredientai: dekstrozė, gliukozė ir druska (0,3 % ± 0,3). Taip pat gali būti dedama trintos citrinos žievelės, anyžiaus, romo. |
| --- | --- |

1.

„Sobao Pasiego“ gaminamas iš tokių ingredientų: sviestas (26 % ± 3), cukrus (26 % ± 4) (sacharozė), švieži kiaušiniai (19 % ± 6), kvietiniai miltai (26 % ± 4). Kiti ingredientai: dekstrozė, gliukozė ir druska (0,3 % ± 0,3). Taip pat gali būti dedama trintos citrinos žievelės, anyžiaus, romo.

| 2. | Priedai. Leidžiama naudoti tokius priedus:
  Tešlos kildymo medžiaga (1,5 % ± 1,5), konservantas – kalio sorbatas (didžiausia 1,5 g dozė vienam tešlos kilogramui), sviesto kvapai ir drėgmę išlaikanti medžiaga. |
| --- | --- |

2.

Priedai. Leidžiama naudoti tokius priedus:

Tešlos kildymo medžiaga (1,5 % ± 1,5), konservantas – kalio sorbatas (didžiausia 1,5 g dozė vienam tešlos kilogramui), sviesto kvapai ir drėgmę išlaikanti medžiaga.

„Sobao“ gaminimo etapai yra tokie:

| 1. | Mišinio paruošimas. |
| --- | --- |

1.

Mišinio paruošimas.

| 2. | Dozavimas. |
| --- | --- |

2.

Dozavimas.

| 3. | Kepimas krosnyje. |
| --- | --- |

3.

Kepimas krosnyje.

| 4. | Atvėsinimas. |
| --- | --- |

4.

Atvėsinimas.

| 5. | Pakavimas. Prieš išvežant produktus iš kepyklos jie yra tinkamai supakuojami ir ant jų užklijuojamos etiketės tolimesniam jų siuntimui ir transportavimui. |
| --- | --- |

5.

Pakavimas. Prieš išvežant produktus iš kepyklos jie yra tinkamai supakuojami ir ant jų užklijuojamos etiketės tolimesniam jų siuntimui ir transportavimui.

| 6. | Laikymas. Produktą laikyti naudojant šaldymo sistemas draudžiama. |
| --- | --- |

6.

Laikymas. Produktą laikyti naudojant šaldymo sistemas draudžiama.

4.6.   Ryšys su vietove:

Istorija

Remiantis keliais autoriais (García Lomas ir Vega Ruiz), „sobao“ yra pyragaitis, kurį kadaise kepdavo naudodami duonos tešlą (jos likučius), cukrų ir sviestą. Šis receptas buvo pagerintas pridedant kiaušinių, trintų citrinos žievelių ir anyžiaus ar romo.

„Sobao“ ruošimas žymiai pakito, kai duonos tešlą pakeitė geros kokybės kvietiniai miltai ir buvo nustatytos kitokios ingredientų proporcijos. García Lomas knygoje „Los Pasiegos“ (1986 m.) naująjį „sobao“ receptą priskiria Eusebia Hernández Martín'ai remdamasis vienu šios kulinarės sūnų laišku, kuriame rašoma: „Aš puikiai žinojau, kad mano velionė mama sukūrė „sobao“ tokį, koks jis žinomas šiandien, t. y. paruoštas su miltais, remiantis senuoju receptu, kai būdavo naudojama tešla duonai kepti. Tai įvyko maždaug 1896 metais, kai ji ištekėjo už mano tėvo Joaquín Laso, jai tada buvo 19 metų, o mirė ji 1902 m. La Vegoje, kai jai buvo 25 metai, ir mirdama paliko keturis vaikus – tris sūnus ir vieną dukrą – iš jų visų aš esu vyriausias (gimiau 1897).“.

Taip pat vertėtų pažymėti, kad J. Calderón Escalada 1946 studijoje apie į ispanų kalbos žodyną neįtrauktus, bet Santanderio provincijos aukštumose naudojamus žodžius, mini žodį „sobau“ ir jį apibrėžia taip: „tai pyragaitis, paruoštas naudojant miltus, kiaušinius, cukrų, sviestą; kepamas krosnyje tam tikros formos popieriuje, kurį jaunoji vestuvių dieną dovanodavo draugėms“.

Dabartis Didžioji Kantabrijos enciklopedijoje „sobao“ apibrėžiamas kaip gaminys, kuris „žinomas jau XX a. pradžioje ir yra labai populiarus“.

Inventario Español de Productos Tradicionales (Tradicinių Ispanijos produktų apraše), kurį išleido Ispanijos žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto ministerija, „Sobao Pasiego“ apibūdinamas taip: tai „vienas iš geriausiai Kantabriją reprezentuojančių gaminių, kuris iš pradžių buvo gaminamas Vega de Pas, o šiandien žinomas visoje Ispanijoje“.

Žmogiškasis veiksnys

Dėl amatininkų kompetencijos ir profesionalumo „Sobao Pasiego“ visoje saugomoje teritorijoje išliko tipiškas.

„Sobao“ – tai kviečių, cukraus, sviesto, kiaušinių ir cukraus produktas. „Sobao“ atsispindi kultūrinės regiono savybės, kurias simbolizuoja sviestas.

Geografinės vietovės ir gaminio savybių ar reputacijos ryšys

„Sobao Pasiego“ ir geografinės jo gaminimo vietovės ryšys visų pirma grindžiamas reputacija ir 4.2 punkte nurodytomis savybėmis, kurias lemia tradicinis ruošimo metodas.

„Sobao Pasiego“, kaip tai matyti iš gausių prieš tai išvardytų nuorodų, yra tipiškas Pas regiono gaminys. Žmogiškieji veiksniai nuo seno prisidėjo prie gaminio populiarumo, gludinamos ir iš kartos į kartą perduodamos reputacijos bei patirties, kuri yra Pas regiono dalis. Todėl gaminio pavadinime ir yra šio jį ištobulinusio regiono pavadinimas.

Dėl populiarumo ir reputacijos gaminys, kurio kepimas dešimtmečius buvo namų ūkio paprotys, susijęs su kai kuriomis šventėmis ir progomis (vestuvės, šventės, turgūs ir pan.), tapo vienu iš vietinės ekonomikos, pagaminančios daugiau nei 90 % visos vietinės „sobao“ produkcijos, ramsčių.

„Sobao Pasiego“ gamyba plėtėsi ir gaminys tapo dar garsesnis praėjusio amžiaus antroje pusėje, kai Vega de Pas apylinkių gamintojai įsikūrė arčiau stambesnių kelių, siekdami pelningesnės pagamintų produktų prekybos, ir taip priartėjo prie didelių gyvenviečių, palengvindami prekybą jose ir vežimą į kitas regiono vietoves.

Beje, Pas regionas tradiciškai žymus pieno produktais: sūriais, ledais, sviestu ir pan. dėl pieno produkcijai palankių dirvožemio ir klimato savybių. Sviestas yra vienas iš pagrindinių „Sobao Pasiego“ ingredientų, lemiantis gaminio tipiškumą ir jį skiriantis nuo kitų panašių konditerinių gaminių, į kuriuos dedama kitokių riebalų (pvz., margarino); tai yra dar vienas geografinės vietovės ypatumas, dėl kurio „Sobao Pasiego“ toks žymus.

Apie tai, kad „Sobao Pasiego“ yra garsus ir plačiai žinomas, matyti iš neseniai atliktos vartotojų apklausos įvairiuose Ispanijos rajonuose – devyni iš dešimties respondentų žino šį gaminį, daugiau nei 73 % nurodo, kad jis labai garsus. Be to, gerai žinoma ir jo kilmė: daugiau nei 80 % apklaustųjų nurodo Kantabriją, o daugiau nei 35 % patikslina, kad tai Pas regionas (nors tai nedidelis regionas).

4.7.   Kontrolės institucija:

| Pavadinimas: | Oficina de Calidad Alimentaria de Cantabria (ODECA) |
| --- | --- |
| Adresas: | C/Héroes del 2 de Mayo, 27 |
| 39600 Muriedas (Cantabria) |
| ESPAÑA |

Pavadinimas:

Oficina de Calidad Alimentaria de Cantabria (ODECA)

Adresas:

C/Héroes del 2 de Mayo, 27

39600 Muriedas (Cantabria)

ESPAÑA

Tel.

+34 942 26 98 55

Faksas

+34 942 26 98 56

El. paštas:

odeca@odeca.es

Pobūdis ir ypatybės: viešoji įstaiga.

4.8.   Ženklinimas etiketėmis:

Be būtinų įrašų, kurie numatyti bendrosiose taisyklėse, etiketėje turi būti ši informacija:

| — | geografinės nuorodos pavadinimas: „Sobao Pasiego“, |
| --- | --- |

—

geografinės nuorodos pavadinimas: „Sobao Pasiego“,

| — | įrašas „saugoma geografinė nuoroda“ arba „SGN“. |
| --- | --- |

—

įrašas „saugoma geografinė nuoroda“ arba „SGN“.

Ši informacija pateikiama tame pačiame matymo plote aiškiais, įskaitomais ir neištrinamais rašmenimis, didesniais už kitus rašmenis, esančius ant etiketės.

Toliau išvardyta informacija taip pat turi būti nurodyta ant tos pačios etiketės arba ant nugarinės etiketės (kurias naudoti iš anksto leido kontrolės institucija), taip, kad nebūtų uždengta bendrosiose taisyklėse numatyta etiketė:

| — | geografinės nuorodos logotipas, |
| --- | --- |

—

geografinės nuorodos logotipas,

| — | kontrolės institucijos suteiktas kontrolinis numeravimas, |
| --- | --- |

—

kontrolės institucijos suteiktas kontrolinis numeravimas,

| — | kontrolės institucijos pavadinimas. |
| --- | --- |

—

kontrolės institucijos pavadinimas.

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

Klaidų ištaisymas

| 31.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/45

---

Kvietimo pateikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos, susijusios su savidraudos bendrovių apmokestinimu Lichtenšteine, klaidų ištaisymas

(Šis tekstas panaikina ir pakeičia tekstą, paskelbtą
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje C 72, 2009 m. kovo 26 d., p. 50
  )

(2009/C 75/16)

„Kvietimas pateikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos, susijusios su savidraudos bendrovių apmokestinimu Lichtenšteine

2008 m. rugsėjo 24 d. Sprendimu Nr. 620/08/COL, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, ELPA priežiūros institucija pradėjo procedūrą pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį. Lichtenšteino valdžios institucijos buvo apie tai informuotos, joms nusiuntus minėto sprendimo kopiją.

ELPA priežiūros institucija kviečia ELPA valstybes, ES valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo teikti pastabas dėl minėtos priemonės šiuo adresu:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Šios pastabos bus perduotos Lichtenšteino valdžios institucijoms. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKA

2007 m. kovo 14 d. Institucija pradėjo bylą, nusiųsdama Lichtenšteino valdžios institucijoms prašymą suteikti informacijos.

Remdamosi 1997 m. gruodžio 18 d. Lichtenšteino Mokesčių įstatymo pakeitimu (1), Lichtenšteino valdžios institucijos įvedė specialias mokesčių taisykles, taikomas savidraudos bendrovėms.

Pagal Mokesčių įstatymo 82a straipsnio 1 dalį savidraudos bendrovės moka kapitalo mokestį, kurį sudaro 1 ‰ bendrovės nuosavo kapitalo. Jei kapitalas viršija 50 mln., mokesčio tarifas sumažinamas iki 0,75 ‰, o kapitalui, viršijančiam 100 mln., – iki 0,5 ‰. Įprastas kapitalo mokesčio tarifas yra 2 ‰.

Įstatymo 82a straipsnis, skaitomas kartu su 73 straipsniu, reiškia, kad savidraudos bendrovės nemoka jokio pajamų mokesčio.

Be to, remiantis Mokesčių įstatymo 88d straipsnio 3 dalimi, savidraudos bendrovių akcijoms ar jų dalims netaikomas mokestis už kuponus, kuris parastai sudaro 4 %.

Pradine Institucijos nuomone, savidraudos bendrovės yra EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje apibrėžiamos įmonės. Jos teikia paslaugas vienai arba ypač ribotai bendrovių grupei. Draudimas yra paslauga, kuri iš principo priklauso ekonominei veiklai. Savidraudos bendrovė paprastai gauna pajamas už teikiamas paslaugas. Net jei paslauga teikiama tik vienam klientui ar ribotai klientų grupei, tai nereiškia, kad bendrovė neužsiima ekonomine veikla.

Pradine Institucijos nuomone, atleidimas nuo pajamų mokesčio ir sumažintas kapitalo mokestis taip pat atitinka EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje apibrėžiamas sąlygas, pagal kurias tai gali būti laikoma valstybės pagalba.

Dalinis ar visiškas atleidimas nuo mokesčių reiškia, kad eikvojami valstybės ištekliai. Bendrovėms suteikiamas pranašumas jas atleidžiant nuo mokesčių, kurie paprastai turėtų būti išskaičiuojami iš jų biudžeto. Minėtos bendrovės teikia paslaugas, kuriomis naudojasi EEE susitarimo susitariančiosios šalys, todėl šios paslaugos susijusios su tarpvalstybine konkurencija. Šios priemonės yra selektyvios, nes jos taikomos tik tam tikrai įmonių grupei. Institucija nenustatė, kad šis selektyvumas galėtų atitikti mokesčių sistemos vidinę logiką.

Dėl mokesčio už kuponus galima pateikti panašius argumentus. Vis dėlto yra vienas skirtumas: mokestis už kuponus yra išskaičiuojamasis mokestis. Atleidimas nuo mokesčio už kuponus suteikia privalumų savidraudos bendrovių savininkams. Šie savininkai paprastai yra (didelės) įmonės. Taigi tokios įmonės iš šios pagalbos priemonės gauna tiesioginės naudos. Be to, galima manyti, kad savidraudos bendrovės, kurios atleidžiamos nuo mokesčių už kuponus, gauna ir netiesioginės naudos. Jos yra patrauklesnės investuotojams ir dėl šios priemonės kapitalas tampa lengviau prieinamas.

Paramos priemonės, apibrėžtos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, paprastai yra nesuderinamos su EEE sutarties veikimu, nebent EEE susitarimo 61 straipsnio 2 arba 3 dalyse leidžiama nuo jų nukrypti. Pradine Institucijos nuomone, nei vienas šiose nuostatose numatytų nukrypimų negali būti taikomas savidraudos bendrovių apmokestinimui Lichtenšteine. Kadangi šios priemonės buvo priimtos po Lichtenšteino prisijungimo prie EEE sutarties, bet kuri su šia sutartimi nesuderinama pagalba paprastai turėtų būti susigrąžinama.

Išvada

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal EEE susitarimo 1 straipsnio 2 dalį. Suinteresuotosios šalys raginamos pateikti savo pastabas per mėnesį nuo šio sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 620/08/COL

of 24 September 2008

to initiate the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the taxation of captive insurance companies according to the Liechtenstein Tax Act

(Liechtenstein)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (2),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (3), in particular to Article 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (4), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) of Part I and Article 4(4) and 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (5),

Having regard to the Authority's Guidelines (6) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular the chapter dealing with the application of State aid rules to measures relating to direct business taxation (7),

Having regard to the Authority's Decision of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (8),

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 14 March 2007 (Event No 393563), the Authority sent a request for information to the Liechtenstein authorities, inquiring about various tax derogations for certain company types under the Liechtenstein Tax Act. The Liechtenstein authorities replied by letter dated 30 May 2007 (Event No 423398).

By letter dated 12 July 2007 (Event No 428102), the Authority requested more information. In this letter the Authority also informed the Liechtenstein authorities that if the Authority found that the preferential taxation in favour of captive insurance companies constituted State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, this aid might constitute unlawful aid within the meaning of Article 1(f) in Part II of Protocol 3. The Authority informed the Liechtenstein authorities that unlawful aid might be subject to recovery according to Article 14 in Part II of Protocol 3.

The Liechtenstein authorities provided a response by letter dated 29 August 2007 (Event No 437041). On 31 October 2007, the case was discussed by the Authority and the Liechtenstein authorities. The Liechtenstein authorities submitted further information by letter dated 3 December 2007 (Event No 456325). The Liechtenstein authorities presented further information in another meeting with the Authority on 18 December. The Authority requested further information on 20 December 2007 (Event No 458438). The Liechtenstein authorities responded by letter dated 1 February 2008 (Event No 463410). Further clarifications were submitted by the Liechtenstein authorities by email.

2.   Scope of this decision

The current investigation only concerns the treatment of captive insurance companies under the Liechtenstein Tax Act (Gesetz über die Landes- und Gemeindesteuern, hereinafter: “the Tax Act”) (9). Other tax measures referred to by the Authority in its letter of 14 March 2007 are not covered by the present procedure.

3.   Description of the Liechtenstein taxes on companies

3.1.   General provisions

3.1.1.   Income and capital tax

Part 4, heading A — The company taxes (“Die Gesellschaftssteuern”) — Sections 73 to 81 of the Tax Act comprises two taxes relating to companies:

| — | a business income tax (Ertragssteuer). According to Section 77 of the Tax Act this tax is assessed on the entire annual net income. Taxable net income is the entire revenues minus company expenditures (including write-offs and other provisions). The income tax rate depends on the ratio of net income to taxable capital and lies between 7,5 % and 15 % (10). This tax rate may be increased by 1 percentage point to, at most, 5 percentage points depending on the relation between dividends and taxable capital. The maximum income tax is therefore 20 %, |
| --- | --- |

—

a business income tax (Ertragssteuer). According to Section 77 of the Tax Act this tax is assessed on the entire annual net income. Taxable net income is the entire revenues minus company expenditures (including write-offs and other provisions). The income tax rate depends on the ratio of net income to taxable capital and lies between 7,5 % and 15 % (10). This tax rate may be increased by 1 percentage point to, at most, 5 percentage points depending on the relation between dividends and taxable capital. The maximum income tax is therefore 20 %,

| — | a capital tax (Kapitalsteuer). According to Section 76 of the Tax Act the basis for this tax is the paid-up capital stock, joint stock, share capital, or initial capital as well as the reserves of the company constituting company equity. Taxes are assessed at the end of the company's business year (generally on 31 December). The tax rate for the capital tax is 2 ‰. |
| --- | --- |

—

a capital tax (Kapitalsteuer). According to Section 76 of the Tax Act the basis for this tax is the paid-up capital stock, joint stock, share capital, or initial capital as well as the reserves of the company constituting company equity. Taxes are assessed at the end of the company's business year (generally on 31 December). The tax rate for the capital tax is 2 ‰.

Pursuant to Section 73 of the Tax Act, legal persons operating commercial businesses in Liechtenstein pay income and capital taxes. Foreign companies operating a branch in Liechtenstein are also subject to the income and capital tax, see Section 73(e) of the Tax Act.

3.1.2.   Coupon tax

Part 5 of the Tax Act concerns the so-called coupon tax. According to Section 88(a)(1) of the Tax Act, Liechtenstein levies a tax on coupons. Further details are given in Section 88(b)-(e). The coupon tax is levied on the coupons of securities (or documents equal to securities) issued by “a national”. This notion covers any person who has the place of residence, domicile or statutory seat in Liechtenstein. It also covers undertakings that are registered in the public register of Liechtenstein.

The coupon tax applies to companies the capital of which is divided into shares, and it is levied at the rate of 4 % on any distribution of dividends or profit shares (including distributions in the form of shares).

The coupon tax is a withholding tax, which falls on the investor as the ultimate tax payer (Steuerträger), but is withheld on the level of the company. According to Section 88(i) of the Tax Act, the person liable to pay for a coupon is liable to pay the tax (11). Section 88(k) of the Tax Act stipulates that the sum paid out for a coupon must be reduced by the amount of the tax levied on such coupons (12). Thus, as the Liechtenstein authorities have confirmed, ultimately it is the investor entitled to payment of the coupon tax the one bearing the financial burden of the tax.

3.2.   Special tax provisions concerning captive insurance companies

3.2.1.   The introduction of specific legislation on captive insurance companies

By virtue of Act of 18 December 1997 on the amendment of the Liechtenstein Tax Act (13), the Liechtenstein authorities introduced special tax rules applicable to captive insurance companies. Section 82(a) and 88(d)(3) were introduced into the Tax Act with effect from 1998 onward and still apply today. The Liechtenstein authorities have stated that the provision was introduced in order to establish and develop the captive insurance sector as a new field of economic activity in Liechtenstein.

Captive insurance companies are however not defined in the Tax Act. There is a reference in Article 82(a) according to which captive insurance companies are “[i]nsurance companies in accordance with the definition of the Insurance Supervision Law, which exclusively engage in captive insurance (“Eigenversicherung”)”. In general, the notion of a captive insurer describes a subsidiary company formed to insure or reinsure the risks of its parent and or associated group companies. According to Article 2(b) of Directive 2005/68/EC, the so-called Reinsurance Directive (14), “captive reinsurance undertaking means a reinsurance undertaking owned either by a financial undertaking other than an insurance or a reinsurance undertaking or a group of insurance or reinsurance undertakings to which Directive 98/78/EC applies, or by a non-financial undertaking, the purpose of which is to provide reinsurance cover exclusively for the risks of the undertaking or undertakings to which it belongs or of an undertaking or undertakings of the group of which the captive reinsurance undertaking is a member.”

According to the Liechtenstein authorities, approximately 13 captive insurance companies have profited from the specific tax regime. Currently, 11 out of these 13 companies still fall under Section 82(a) of the Tax Act.

3.2.2.   Income and capital tax

Part 4, heading B of the Tax Act — Special company taxes (“Besondere Gesellschaftssteuern”) — Sections 82 to 88 of the Tax Act contains special tax provisions for certain company forms such as insurance companies, holding companies, domiciliary companies and investment undertakings. Section 82(a) of the Tax Act refers to captive insurance companies.

Pursuant to Article 82(a) paragraph 1 of the Tax Act, “[i]nsurance companies in accordance with the definition of the Insurance Supervision Law, which exclusively engage in captive insurance (“Eigenversicherung”), pay a capital tax of 1 ‰ on the company's own capital, cf. Section 82(a)(1) of the Tax Act. For the capital exceeding 50 million the tax rate is reduced to 0,75 ‰ and for the capital in excess of 100 million to 0,5 ‰” (15).

In other words, instead of paying the normal 2 ‰ capital tax, captive insurance companies are only obliged to pay 1 ‰ hereof, and this rate is even further reduced for amounts exceeding CHF 50 and CHF 100 million.

By virtue of paragraph 2 of Article 82(a) of the Tax Act, insurance companies which engage in captive insurance and ordinary insurance activities for third parties are nevertheless liable to regular capital and income tax according to Sections 73 to 81 of the Tax Act for that part of their activities which concerns third party insurance.

As Article 82(a) of the Tax Act constitutes a lex specialis with respect to Article 73 of the same Act, it can a contrario be concluded that captive insurance companies do not pay income tax (16).

In conclusion, captive insurance companies only pay a reduced capital tax as described in Section 82(a)(1) of the Tax Act and no income tax.

3.2.3.   Coupon tax

By virtue of Article 88(d)(3) of the Tax Act, shares or parts of captive insurance companies are exempted from payment of the coupon tax.

4.   Comments by the Liechtenstein authorities

The Liechtenstein authorities underline that captive insurance companies as such do not profit from the tax exemption. The tax exemptions only apply to those parts of the insurance companies dealing with the captive insurance. In contrast, income and capital tax are fully levied for the part which concerns third party insurance.

From that, the Liechtenstein authorities draw the following conclusions: Firstly, that a captive insurance company is not a financial vehicle designed to generate profits, but is limited to managing internal risks. For that reason, the captive insurance company does not exercise any economic activity and does not constitute an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. There is no market for captive insurance companies as this kind of activity can only be offered to the respective parent and its group members.

Secondly, no advantage would be involved as the activity is limited to the administration of risks and holding funds. Third, in certain countries — like Germany — the income generated by a captive insurance company is taxed at the level of the parent company. In other words, if the company was also taxed in Liechtenstein, there would be a double taxation problem, so the non-taxation in Liechtenstein does not lead to an advantage. It is further argued that the taxation of captive insurance companies is a result of the nature and general scheme of Liechtenstein taxation. The generation of profits is not the primary objective of captive insurance companies. The Liechtenstein authorities also point to EU Member States which offer a favourable regulatory environment for captive insurance companies.

Fourthly, the tax benefits are not selective as there is no preferential treatment of undertakings which find themselves in a comparable factual and legal situation with others. In the view of the Liechtenstein authorities captive insurance activities cannot be compared to the activities of other insurance companies.

In any event, there would be no distortion of competition as the captive insurance companies do not compete with other insurers for business. Article 5(1) of the EU Merger Regulation establishes that intra group turnover must not be taken into account in assessing whether a transaction reaches a Community dimension. In the opinion of the government, this illustrates that internal transactions do not affect competition.

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

“Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.”

1.1.   Income and capital tax

1.1.1.   Presence of State resources

The aid measures must be granted by the State or through State resources.

Whereas the capital tax rate in Liechtenstein is currently set at 2 ‰, captive insurance companies are subject to a reduced capital tax of 1 ‰ (0,75 ‰ for the capital exceeding CHF 50 million and 0,5 ‰ for the capital in excess of CHF 100 million). Moreover, captive insurance companies are further fully exempted from payment of income tax.

The granting of a full or partial tax exemption involves a loss of tax revenues for the State which is equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal (tax) expenditure (17). The State in Liechtenstein foregoes revenues corresponding to the non-payment of income tax and the payment of a reduced capital tax rate.

For these reasons, the Authority considers that the special provisions on income and capital tax applicable to captive insurance companies are granted through State resources.

1.1.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

1.1.2.1.   Undertaking

According to the European Court of Justice, the notion of an undertaking in the sense of Article 87 EC, which corresponds to Article 61(1) of the EEA Agreement, encompasses “every entity engaged in an economic activity, regardless of the legal status of the entity and the way in which it is financed” (18). Even economic activities without profit motives can constitute economic activities where the entities carrying out the activity are competing with other profit seeking undertakings (19).

In general, captive insurance companies provide various kinds of insurance services to a limited and defined group of entities seeking insurance coverage and not to the public at large. They are in this sense “captive”. Often there may be a large corporation that establishes such a company to provide it with insurance coverage instead of alternatively requesting insurance on the general market for such services. In addition to provide insurance for the parent company the captive insurer may also provide insurance to other undertakings in the same company group. It may also provide insurance to undertakings which are not in the same ownership group but which are affiliated for example through a vertical relationship. It may also be that various independent undertakings go together and establish a captive insurance company. This could be the case for example for various cooperative undertakings, housing associations or companies in the same branch of industry seeking insurance coverage for certain specific risks.

For their services the captive insurance companies would need to charge premiums, establish an adequate capital base, fulfil solvency requirements and other requirements according to EEA and national legislation. In their business activity they would, as other insurance companies, seek reinsurance or they may themselves be reinsurance undertakings.

In its decision on an aid scheme for captive insurance companies in Åland, the Commission took the view that captive insurance companies were offsetting the risks on the insurance market through internal reinsurance. In that respect, reinsurance of subsidiaries did not constitute a separate insurance market since subsidiaries could normally be insured by other companies operating on the open market. (20) Liechtenstein has not pointed to factual differences compared to the situation in Finland, but merely argues that the Commission is wrong in its assessment.

Providing insurance is a service, which in principle is an economic activity. Even in cases where a captive insurance company only offers its insurance services against remuneration to a parent company, in which case the service is not delivered on an open market, the service in question would still be a financial service. A captive insurance company is set up as any other company and would normally charge for the services it provides. A captive insurance company would thus earn an income for services it provides which is an element that indicates that the activity is of an economic nature.

The company deciding to buy its services from a captive insurance company would presumably only do so if that is more economically advantageous than buying the service from other insurance companies. The captive insurance company is therefore subject to competitive pressure from the market in its delivery of its services since, if its prices would increase, the buyer of the service would turn elsewhere for the procurement of the service. The fact that the service may, in many cases, be delivered to only one customer does not remove it from being an economic activity provided on a market. Many companies in different markets have only one buyer of its service, which does not mean that they are not undertakings for the purposes of EEA competition law. Services or goods are provided on the market even if the purchaser may be only one.

Moreover, the Liechtenstein authorities have not claimed that Liechtenstein law prohibits a captive insurer to provide services to several different companies belonging to the same group, being in some way affiliated or being completely independent of each other. Indeed, Liechtenstein law does not seem to limit the captive insurance companies to supply its services to only one buyer, the parent company, or for that matter a group of companies receiving the captive services. As far as the Authority understands, the captives insurance companies are free to offer their services to any other company. The only limitation is that for tax purposes, services offered to other entities will be subject to normal taxation. The captive insurance companies are thus free to offer their services on the market, in addition to providing insurance to its parent company or a closed circle of companies. The aid scheme in question therefore benefits undertakings that perform an economic activity in competition on the market.

Finally, the aid may also potentially benefit the groups to which the captive insurance companies belong. Such groups will normally be undertakings.

For these reasons, in the preliminary view of the Authority, captive insurance companies are undertakings in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.1.2.2.   Advantage

The measure confers the captive insurances falling under Section 82(a) of the Tax Act an advantage by relieving them of charges (non-payment of income tax and only a reduced payment of a capital tax) that would normally be borne from their budgets.

The payment of taxes is an operating cost related to purchases in the normal course of an undertakings' economic activity, which is normally borne by the undertaking itself. In general, a lower rate of taxation than what normally would be due or an exemption from paying taxes confers an advantage on the eligible companies. They are granted an advantage because the operating costs which those undertakings will have to put up with are reduced in accordance with the amount of exempted tax rate.

The preliminary view of the Authority is therefore that the special tax rules applicable to captive insurance companies which fully or partially exempt them from taxes therefore entail the granting of an economic advantage. The same rules could also constitute an advantage to the groups to which they belong.

1.1.2.3.   Selectivity

For a measure to be aid it must be selective in that it favours “certain undertakings or the production of certain goods”.

Section 82(a) of the Tax Act lists captive insurance companies as eligible to profit from a lower capital tax rate than the generally applicable rate which other undertakings, including third party insurers, are subject to. Similarly, the captive companies benefit from a full exemption from income tax.

As the Tax Act provides for a further tax reduction for those captive companies which have capital exceeding CHF 50 million or CHF 100 million respectively, an additional tax advantage is granted to larger captive companies.

For these reasons, the Authority preliminary considers that the tax rules in favour of captive insurance companies are materially selective.

A specific tax measure can nevertheless be justified by the logic of the tax system if it is consistent with it (21). Measures intended partially or wholly to exempt firms in a particular sector from the charges arising from the normal application of the general system may constitute State aid if there is no justification for this exemption on the basis of the nature and logic of the general system (22). Therefore, even if being materially selective, the specific tax rules applicable to captive insurance companies will not be selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement if the rule is justified by the nature and general scheme of the Liechtenstein tax system.

For this assessment, the Authority must consider whether the special tax rules applicable to captive insurance companies meet the objectives inherent in the tax system itself, or whether it pursues other objectives not enshrined therein. The Authority must analyse the national tax system of Liechtenstein irrespective of whether captive insurance companies enjoy similar tax advantages in other EEA States.

According to constant case law, it is for the EFTA State that has introduced a differentiation between undertakings in relation to charges to show that it is actually justified by the nature and general scheme of the system in question (23).

The Liechtenstein authorities have stated that this tax concession was introduced in order to establish and develop the captive insurance sector as a new field of economic activity in Liechtenstein. In the view of the Authority, this is an economic purpose not inherent to taxation which therefore does not fall within the logic of a tax system (24).

The Liechtenstein authorities have however argued that taxation of captive insurance companies would lead to double taxation of the same earnings. They quote the example of the profits of captive insurance companies being taxed in Germany, which might lead to a double taxation if the same profits were taxed in Liechtenstein.

The avoidance of double taxation is nowhere reflected in the Liechtenstein Tax Act or in the history of its introduction. To the contrary, in the Authority's view, the following aspects indicate that the logic behind the tax exemptions neither has the effect nor the purpose of avoiding double taxation. First, the reduced tax is not limited to situations where a double taxation would occur. Second, the tax is not reduced to zero where the taxation in another State would exceed the normally applicable tax rate in Liechtenstein. Third, the captive insurance companies are partially exempted from the general capital tax in Liechtenstein simply because they carry out their specific services in the given organisational form. Fourth, the particular capital taxation for captives is digressive in nature as the tax rate decreases when the taxable capital exceeds certain thresholds. In the Authority's view, had the purpose of introducing a differentiated taxation for captive insurance companies been to avoid double taxation, degressivity would not seem to be the appropriate tool to achieve such an objective.

At this stage of the procedure, the Authority cannot see that the various tax exemptions can be considered to be inherent in the nature and general scheme of the Liechtenstein tax system. The preliminary view of the Authority is therefore that these measures are selective in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.1.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

In order to fall under Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must distort or threaten to distort competition and affect trade between the Contracting Parties.

For a measure to distort competition it is sufficient that the recipient of the aid competes with other undertakings on markets open to competition and that the measure concerned affects intra-Community trade by financially strengthening the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade (25).

The grant of a tax reduction to captive insurance companies strengthens and reinforces their position towards other companies offering insurance services in the European Economic Area. As the Commission pointed out in the above mentioned Åland decision, the insurance market is an open market and companies belonging to a group can normally insure their risks with non-affiliated insurers (26).

Since the insurance services which the eligible companies carry out are activities which are the subject of trade between the Contracting Parties, intra-EEA trade is equally deemed to be affected (27). In addition, trade is deemed to be affected as the measure could also benefits the groups to which the captive insurers belong, which may be active in markets open to cross-border competition.

1.2.   Coupon tax

1.2.1.   Presence of State resources

As mentioned above, the aid measures must be granted by the State or through State resources.

The granting of a tax exemption involves a loss of tax revenues for the State which is equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal (tax) expenditure (28). By exempting shares or parts of captive insurance companies from payment of coupon tax, the State in Liechtenstein foregoes revenues corresponding to the non-payment of coupon taxes.

Thus, the coupon tax exemption is granted through State resources.

1.2.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

First, the aid measure must confer on the beneficiaries advantages that relieve them of charges that are normally borne from their budget. Second, the aid measure must be selective in that it favours “certain undertakings or the production of certain goods”.

The measure confers the investors in captive insurance companies an advantage by relieving them of charges (non payment of coupon tax) they would normally be subject to. By exempting shares or parts of captive insurance companies from payment of the coupon tax, the Liechtenstein legislation makes it more attractive to invest in captive insurance companies than in other undertakings, where their investments are subject to payment of coupon tax. Therefore, investors in captive insurance companies are granted an advantage. A lower rate of taxation than what normally would be due or an exemption from paying taxes confers an advantage to the undertakings investing in captive insurance companies (29).

The preliminary view of the Authority is therefore that the exemption from payment of coupon tax applicable to shares or parts of captive insurance companies entails the granting of an economic advantage to the undertakings owning them.

As mentioned above, this tax exemption also grants an indirect advantage to the captive insurance companies which become more attractive for investors and thus makes capital more easily accessible for the former (30).

Second, the measure is selective since it only concerns undertakings that have created or invested in a captive insurance company as well as the insurance companies themselves. As the European Commission held in its decision regarding the treatment of captive insurance companies in Åland (31), the creation of this type of companies requires an economic strength and is therefore normally undertaken mainly by large companies or groups of companies. Normally, the group needs to be large enough to generate a turnover that will allow the captive insurance company to generate a high enough turnover to cover the fixed costs and obtain a profit. The measure therefore favours larger companies to the detriment of companies which cannot afford the establishment of captive insurance companies.

For these reasons, the Authority preliminary considers that the exemption from coupon tax on dividends and profit shares from captive insurance companies is materially selective.

As mentioned above, a specific tax measure can nevertheless be justified by the logic of the tax system if it is consistent with it (32).

The arguments presented above in relation to income and capital tax applies equally to the exemption from coupon tax.

At this stage of the procedure, the Authority is therefore of the preliminary opinion that the exemption from payment the coupon tax is selective in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.2.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

In order to fall under Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must distort or threaten to distort competition and affect trade between the Contracting Parties.

For a measure to distort competition it is sufficient that the recipient of the aid competes with other undertakings on markets open to competition and that the measure concerned affects intra-Community trade by financially strengthening the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade (33).

In addition to the reasons mentioned above under Section II.1.1.3, the Authority notes that the undertakings that own captive insurance companies are normally large companies or groups of companies that naturally compete offering goods and/or services in the European Economic Area.

The Authority's preliminary view is that the exemption from paying a coupon tax distorts competition and has an effect on trade between the Contracting Parties within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.3.   Conclusion

Against the background of the above, the Authority is of the preliminary view that the special tax rules applicable to captive insurance companies in Liechtenstein constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

2.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, “the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision”.

The special rules regarding the capital, income and coupon taxes applicable to captive insurance undertakings were introduced into the Tax Act in 1998, i.e. after the entry into force of the EEA Agreement. The Liechtenstein authorities did not notify this amendment of the Tax Act to the Authority. The Authority therefore draws the preliminary conclusion that the Liechtenstein authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3.

3.   Compatibility of the aid

Support measures caught by Article 61(1) of the EEA Agreement are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation in Article 61(2) or (3) of the EEA Agreement.

The derogation of Article 61(2) is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Nor does Article 61(3)(a) or Article 61(3)(b) of the EEA Agreement apply to the case at hand.

The aid in question is not linked to any investment in production capital. It just reduces the costs which companies would normally have to bear in the course of pursuing their day-to-day business activities and is consequently to be classified as operating aid. Operating aid is normally not considered suitable to facilitate the development of certain economic activities or of certain regions as provided for in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. Operating aid is only allowed under special circumstances (e.g. for certain types of environmental or regional aid), when the Authority's Guidelines provide for such an exemption. None of these Guidelines apply to the aid in question.

The Authority therefore doubts that the special tax rules applicable to captive insurance companies can be justified under the State aid provisions of the EEA Agreement.

4.   Conclusion

Based on the information submitted by the Liechtenstein authorities, the Authority cannot exclude the possibility that the tax rules applicable to captive insurance companies (full exemption from payment of income and coupon tax and partial exemption from payment of capital tax) constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

Furthermore, as stated above, the Authority has doubts that these measures can be regarded as compatible under the State aid provisions of the EEA Agreement, in particular Article 61(3)(c) thereof.

Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Liechtenstein authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

The Authority further requests the Liechtenstein authorities to provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the above-mentioned aid measure, within the same deadline.

It invites the Liechtenstein authorities to forward a copy of this decision to the potential aid recipients of the aid immediately.

The Authority would like to remind the Liechtenstein authorities that, according to Article 14 in Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to the general principal of law. At this stage of the procedure, the Authority considers that neither Liechtenstein nor the beneficiaries of the aid measure under assessment can validly argue the existence of legitimate expectations. According to the case law of the Court of Justice, a diligent trader should himself be able to verify that new aid has been put into effect in accordance with the applicable procedural rules, notably Article 88 EC, corresponding to Article 1 in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. For that reason, the beneficiary of new aid, granted in contravention of that provision, can only in exceptional circumstances claim that he had legitimate expectations barring the repayment of the aid (34).

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 against Liechtenstein regarding the tax derogations in favour of captive insurance companies introduced in 1998.

Article 2

The Liechtenstein authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

This Decision is addressed to the Principality of Liechtenstein.

Article 4

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 24 September 2008.

For the EFTA Surveillance Authority

Per SANDERUD

President

Kurt JAEGER

College Member“

---

(1)  1997 m. gruodžio 18 d. Įstatymas dėl Lichtenšteino Mokesčių įstatymo pakeitimo; 1998 m. Teisės aktų leidinys Nr. 36.

1

(2)  Hereinafter referred to as the Authority.

2

(3)  Hereinafter referred to as “the EEA Agreement”.

3

(4)  Hereinafter referred to as “the Surveillance and Court Agreement”.

4

(5)  Hereinafter referred to as “Protocol 3”.

5

(6)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ L 231, 3.9.1994, p. 1) and EEA Supplement No 32 of 3 September 1994, p. 1. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines. The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority's website:

6

Official Journal of the European Union

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

(7)  This Chapter was introduced with Authority's Decision No 149/99/COL of 30 June 1999, published in OJ L 137, 8.6.2000, p. 26 and EEA Supplement No 26 of 8 June 2000, p. 11.

7

(8)  Decision 195/04/COL of 14 July 2004 published in OJ C 139, 25.5.2006, p. 57 and EEA Supplement No 26 of 25 May 2006, p. 1 as amended by Decision 319/05/COL of 14 December 2005 published in OJ C 286, 23.11.2006, p. 9 and EEA Supplement No 57 of 23 November 2006, p. 31.

8

(9)  Liechtensteinisches Landesgesetzblatt 1961, Nr. 7, with subsequent amendments.

9

(10)  The net profit is set in relation to the taxable capital. The tax rate is then set at half the percentage which the net profit constitutes of the taxable capital. However, there is a minimum level of 7,5 % and a maximum ceiling of 15 %, see Section 79(2) of the Tax Act.

10

(11)  Article 88(i) of the Tax Act reads: “[s]teuerpflichtig ist der Schuldner des Coupons oder der steuerbaren Leistung”.

11

(12)  Article 88(k) of the Tax Act reads: “Der Betrag, mit dem der Coupon eingelöst wird, oder die steuerbare Leistung ist bei der Auszahlung, überweisung, Gutschrift oder Verrechnung ohne Rücksicht auf die Person des Glüabigers um die Steuer zu kürzen.”

12

(13)  By virtue of Act of 18 December 1997 on the amendment of the Liechtenstein Tax Act, Law Gazette 1998, No 36.

13

(14)  Incorporated into the EEA Agreement by OJ Decision No 59/2006 of 2 June 2006. It entered into force on 1 June 2007.

14

(15)  Translation made by the services of the Authority.

15

(16)  See also letter of 30 May 2007 from the Liechtenstein authorities.

16

(17)  See point 3(3) on the Authority's State Aid Guidelines to Business Taxation.

17

(18)  Joined Cases C-180/98 to C-184/98 Pavlow [2000] ECR I-6451, paragraph 75.

18

(19)  Case C-222/04 Cassa di Resparmio di Firenze SpA [2006] ECR I-289 paragraph 123; see also Commission Decision of 16 September 1997 on State aid for Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH (OJ L 159, 3.6.1998, p. 58).

19

(20)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, OJ 2002, L 329/22, paragraph 45.

20

(21)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, [1999] EFTA Court Report, p. 76, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and Others and Norway v EFTA Surveillance Authority, [2005] EFTA Court Report, p. 117, paragraphs 84-85; Joined Cases T-127/99, T-129/99 and T-148/99 Territorio Histórico de Alava et a v Commission [2002] ECR II-1275, paragraph 163, Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, paragraph 42; Case T-308/00 Salzgitter v Commission [2004] ECR II-1933 paragraph 42, Case C-172/03 Wolfgang Heiser [2005] ECR I-1627, paragraph 43.

21

(22)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others and Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraphs 76-89; Case 173/73 Italy v Commission [1974] ECR 709, paragraph 16.

22

(23)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, mentioned above, paragraph 67, Case C-159/01 Netherlands v Commission, ECR [2004] I-4461, paragraph 43.

23

(24)  See for a similar argumentation, Commission Decision of 17 February 2003 on the State aid implemented by the Netherlands for international financing activities paragraph 95.

24

(25)  Case T-214/95 Het Vlaamse Gewest v Commission [1998] ECR II-717, Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11.

25

(26)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, published on OJ L 329, 5.12.2002, p. 22, paragraphs 44 and 46.

26

(27)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, cited above, paragraph 47.

27

(28)  See point 3(3) on the Authority's State Aid Guidelines to Business Taxation.

28

(29)  In case of investors which are private persons, the grant of a tax exemption does not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

29

(30)  Commission Decision of 21 January 1998 on tax concessions under § 52(8) of the German Income Tax Act, published on OJ L 212, 30.7.1998, p. 50. Case C-156/98 Germany v Commission ECR [2000] I-6857, paragraph 26.

30

(31)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, published on OJ L 329, 5.12 2002, p. 22.

31

(32)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others and Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraphs 84-85; Joined Cases T-127/99, T-129/99 and T-148/99 Territorio Histórico de Alava et a v Commission [2002] ECR II-1275, paragraph 163, Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, paragraph 42; Case T-308/00 Salzgitter v Commission [2004] ECR II-1933 paragraph 42, Case C-172/03 Wolfgang Heiser [2005] ECR I-1627, paragraph 43.

32

(33)  Case T-214/95 Het Vlaamse Gewest v Commission [1998] ECR II-717, Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11.

33

(34)  Cf. Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 51; Case C-24/95 Alcan Deutschland [1997] ECR I-1591, paragraph 25; and Case T-55/99 Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) [2000] ECR II-3207, paragraph 121 to 131.

34

---