# Eiropas Savienības C 89/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.089.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 89 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 18. aprīlis |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.089.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 89

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 18. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 089/01 | Euro maiņas kurss | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 089/01

Euro maiņas kurss

1

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2009/C 089/02 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ekoloģisko inovāciju jomā saskaņā ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (CIP), Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums Nr. 1639/2006/EK | 2 |
| 2009/C 089/03 | Paziņojums par uzaicinājumu uz konkursu maksājumu aģentūrām vājpiena pulvera iepirkšanai | 3 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 089/04 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 4 |
| 2009/C 089/05 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 9 |
| 2009/C 089/06 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 13 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2009/C 089/02

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ekoloģisko inovāciju jomā saskaņā ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (CIP), Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums Nr. 1639/2006/EK

CIP

2

2009/C 089/03

Paziņojums par uzaicinājumu uz konkursu maksājumu aģentūrām vājpiena pulvera iepirkšanai

3

CITI AKTI

Komisija

2009/C 089/04

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

4

2009/C 089/05

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

9

2009/C 089/06

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

13

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 17. aprīlis

2009/C 89/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3058 |
| JPY | Japānas jēna | 129,67 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4492 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88280 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,0405 |
| CHF | Šveices franks | 1,5218 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,7440 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,797 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 293,85 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7092 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2925 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2149 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1052 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,8125 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5815 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1202 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,2891 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9603 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 734,10 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,6983 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,9220 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3843 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 037,35 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7224 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,370 |
| RUB | Krievijas rublis | 43,6835 |
| THB | Taizemes bats | 46,317 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,8366 |
| MXN | Meksikas peso | 17,0616 |
| INR | Indijas rūpija | 65,1070 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3058

JPY

Japānas jēna

129,67

DKK

Dānijas krona

7,4492

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88280

SEK

Zviedrijas krona

11,0405

CHF

Šveices franks

1,5218

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,7440

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,797

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

293,85

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7092

PLN

Polijas zlots

4,2925

RON

Rumānijas leja

4,2149

TRY

Turcijas lira

2,1052

AUD

Austrālijas dolārs

1,8125

CAD

Kanādas dolārs

1,5815

HKD

Hongkongas dolārs

10,1202

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,2891

SGD

Singapūras dolārs

1,9603

KRW

Dienvidkorejas vons

1 734,10

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,6983

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,9220

HRK

Horvātijas kuna

7,3843

IDR

Indonēzijas rūpija

14 037,35

MYR

Malaizijas ringits

4,7224

PHP

Filipīnu peso

62,370

RUB

Krievijas rublis

43,6835

THB

Taizemes bats

46,317

BRL

Brazīlijas reāls

2,8366

MXN

Meksikas peso

17,0616

INR

Indijas rūpija

65,1070

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/2

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ekoloģisko inovāciju jomā saskaņā ar “Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu” (CIP), Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums Nr. 1639/2006/EK

2009/C 89/02

Konkurētspējas un inovāciju izpildaģentūra (EACI) uzaicina iesniegt priekšlikumus CIP ekoloģiskās inovācijas izmēģinājuma projektus un projektus saistībā ar ieviešanu tirgū. Priekšlikumus var iesniegt līdz 2009. gada 10. septembrim.

Sīkāka informācija par uzaicinājumu, kā arī norādījumi priekšlikumu iesniegšanai ir pieejami:

http://ec.europa.eu/environment/etap/ecoinnovation/call_en.htm

Palīdzības dienests ir pieejams:

http://ec.europa.eu/environment/etap/ecoinnovation/contact_en.htm

---

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/3

---

Paziņojums par uzaicinājumu uz konkursu maksājumu aģentūrām vājpiena pulvera iepirkšanai

2009/C 89/03

| 1. | Konkursa procedūra maksājumu aģentūrām vājpiena pulvera iepirkšanai ir izsludināta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 310/2009 (1). Piemērojamie noteikumi ir izklāstīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 214/2001 (2) II nodaļas 4. iedaļā. |
| --- | --- |

1.

Konkursa procedūra maksājumu aģentūrām vājpiena pulvera iepirkšanai ir izsludināta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 310/2009 (1). Piemērojamie noteikumi ir izklāstīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 214/2001 (2) II nodaļas 4. iedaļā.

| 2. | Attiecībā uz pirmo individuālo uzaicinājumu uz konkursu piedāvājumu iesniegšanas termiņš ir 2009. gada 21. aprīlis. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz pirmo individuālo uzaicinājumu uz konkursu piedāvājumu iesniegšanas termiņš ir 2009. gada 21. aprīlis.

| 3. | Konkursa piedāvājumus iesniedz maksājumu aģentūrām. Maksājumu aģentūru adreses ir pieejamas Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē CIRCA (http://circa.europa.eu/Public/irc/agri/lait/library?l=/&vm=detailed&sb=Title). |
| --- | --- |

3.

Konkursa piedāvājumus iesniedz maksājumu aģentūrām. Maksājumu aģentūru adreses ir pieejamas Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē CIRCA (http://circa.europa.eu/Public/irc/agri/lait/library?l=/&vm=detailed&sb=Title).

---

(1)  OV L 97, 16.4.2009, 13. lpp.

(2)  OV L 192, 7.2.2001., 100. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/4

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 89/04

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“TRUSKAWKA KASZUBSKA”JEB“KASZËBSKÔ MALËNA”

EK Nr.: PL-AĢIN-0005-0593-19.03.2007.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Truskawka kaszubska” jeb “kaszëbskô malëna”

Nosaukumu “truskawka kaszubska” visbiežāk lieto tirdznieciskos darījumos ar šo produktu, jo īpaši to lieto kašubu darījumos ar citas izcelsmes personām. Šo nosaukumu lieto, ja produktu eksportē uz ārvalstu tirgiem vai, ja zemenes pārdod citās valsts daļās, izņemot Kašūbiju. Vēl lieto arī nosaukumu “kaszëbskô malëna”. Minēto nosaukumu visbiežāk lieto sadzīvē. Šis nosaukums cēlies no kašubu valodas, tāpēc arī to visbiežāk lieto šā reģiona iedzīvotāji – kašubi. Var lietot vai nu vienu vai otru no šiem nosaukumiem.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Polija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Produkta veids (kā II pielikumā)

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība. |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība.

3.1.   1. punktā minētā produkta apraksts

Ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna” drīkst pārdot tikai šādu šķirņu zemenes, kurām ir turpmāk minētās organoleptiskās īpašības.

Tiešajam patēriņam (desertam) paredzētas ogas

1.   Elsanta

| 1.1. | Izskats un forma: ogu diametrs ir vismaz 18 mm, no lodveida konusa līdz konusa formai, veselas, nebojātas, ar kātiņu. |
| --- | --- |

1.1.

Izskats un forma: ogu diametrs ir vismaz 18 mm, no lodveida konusa līdz konusa formai, veselas, nebojātas, ar kātiņu.

| 1.2. | Krāsa: gaiši sarkana miziņa, spīdīga, diezgan vienmērīga; mīkstums no gaiši rozā līdz gaiši sarkanai krāsai, šķērsgriezumā krāsa diezgan vienmērīga. |
| --- | --- |

1.2.

Krāsa: gaiši sarkana miziņa, spīdīga, diezgan vienmērīga; mīkstums no gaiši rozā līdz gaiši sarkanai krāsai, šķērsgriezumā krāsa diezgan vienmērīga.

| 1.3. | Konsistence: mīkstums ļoti sulīgs, stingrs. |
| --- | --- |

1.3.

Konsistence: mīkstums ļoti sulīgs, stingrs.

| 1.4. | Garša un smarža: salda, aromātiska, izlīdzināta, atgādina meža zemenes. |
| --- | --- |

1.4.

Garša un smarža: salda, aromātiska, izlīdzināta, atgādina meža zemenes.

2.   Honeoye

| 2.1. | Izskats un forma: ogu diametrs ir vismaz 18 mm, forma konusveida un lodveida ar sašaurinājumu pie kausiņa, veidojot kakliņu, veselas, nebojātas, ar kātiņu. |
| --- | --- |

2.1.

Izskats un forma: ogu diametrs ir vismaz 18 mm, forma konusveida un lodveida ar sašaurinājumu pie kausiņa, veidojot kakliņu, veselas, nebojātas, ar kātiņu.

| 2.2. | Krāsa: no intensīvi sarkanas līdz tumši sarkanai, krāsa visai ogai vienmērīga un ļoti spīdīga. Mīkstums vienmērīgi gaiši sarkans. |
| --- | --- |

2.2.

Krāsa: no intensīvi sarkanas līdz tumši sarkanai, krāsa visai ogai vienmērīga un ļoti spīdīga. Mīkstums vienmērīgi gaiši sarkans.

| 2.3. | Konsistence: mīkstums sulīgs, ļoti stingrs. |
| --- | --- |

2.3.

Konsistence: mīkstums sulīgs, ļoti stingrs.

| 2.4. | Garša un smarža: salda, aromātiska, izlīdzināta, atgādina meža zemenes. |
| --- | --- |

2.4.

Garša un smarža: salda, aromātiska, izlīdzināta, atgādina meža zemenes.

Elsanta un Honeoye šķirnes zemenēm Truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna jābūt augstākās vai 1. šķiras ogām. Truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna jābūt šādām īpašībām:

| — | krāsai jābūt intensīvi sarkanai, vismaz 80 % krāsojumam jābūt vienādam; |
| --- | --- |

—

krāsai jābūt intensīvi sarkanai, vismaz 80 % krāsojumam jābūt vienādam;

| — | formai jābūt viendabīgai bez nepareizībām; |
| --- | --- |

—

formai jābūt viendabīgai bez nepareizībām;

| — | tām jābūt pieskārienstingrām, bez puvuma pēdām vai slimības pazīmēm. |
| --- | --- |

—

tām jābūt pieskārienstingrām, bez puvuma pēdām vai slimības pazīmēm.

Pārstrādei paredzētās ogas

3.   Senga Sengana

| 3.1. | Izskats un forma: ogas ir dažāda lieluma, platas konusveida ar nošķeltu galu, sirdsveida, sirdsveida/lodveida un lodveida/nierveida, veselas, bez bojājumiem, ar kātiņu vai bez tā |
| --- | --- |

3.1.

Izskats un forma: ogas ir dažāda lieluma, platas konusveida ar nošķeltu galu, sirdsveida, sirdsveida/lodveida un lodveida/nierveida, veselas, bez bojājumiem, ar kātiņu vai bez tā

| 3.2. | Krāsa: no intensīvi sarkanas līdz tumši sarkanai, vienmērīga. Mīkstums intensīvi sarkans, krāsojums diezgan vienmērīgs |
| --- | --- |

3.2.

Krāsa: no intensīvi sarkanas līdz tumši sarkanai, vienmērīga. Mīkstums intensīvi sarkans, krāsojums diezgan vienmērīgs

| 3.3. | Konsistence: mīkstums stingrs, sulīgs vai ļoti sulīgs un pastingrs |
| --- | --- |

3.3.

Konsistence: mīkstums stingrs, sulīgs vai ļoti sulīgs un pastingrs

| 3.4. | Garša un smarža: salda, aromātiska, izlīdzināta, atgādina meža zemenes. |
| --- | --- |

3.4.

Garša un smarža: salda, aromātiska, izlīdzināta, atgādina meža zemenes.

3.2.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.4.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem truskawki kaszubskiej jeb kaszëbskô malëna ražošanas posmiem jānotiek 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Audzēšanai paredzētajos zemes gabalos jābūt nabadzīgām augsnēm, kas pieder IV, V vai VI klasei. Ogas novāc ar rokām tad, kad tās ir gatavas, pareizi veidotas, svaigas, stingras, veselas, bez bojājumiem, nesaspiestas, neizmirkušas, tīras, bez pelējuma un augu aizsardzības līdzekļu atliekām un kas nav slimas. Zemenes jāstāda rindā ik pēc 20–35 cm. Attālumam starp rindām jābūt 70–100 cm. Ja lieto kūtsmēslus, tad ne vairāk par 30 t/ha. Nav atļauts arī tāds audzēšanas veids, jo īpaši tik intensīva mēslošana, lai raža būtu lielāka par 25 tonnām zemeņu no hektāra.

3.5.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Zemenes jāiepako kārtās, kas nav biezākas par 10 cm.

3.6.   Īpaši noteikumi marķēšanai

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna audzē Kartuzu (Kartuzi), Koscežinas (Kościerzyna), Bitovas (Bytów) apriņķa teritorijā, kā arī Pžividzas (Przywidz), Vejherovas (Wejherowo), Luzinas (Luzino), Šemudas (Szemud), Liņas (Linia), Lenčices (Lęczyce) un Cevices (Cewice) pagasta teritorijā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Truskawki kaszubskiej jeb kaszëbskô malëna audzēšanas apgabalā, kas noteikts 4. punktā, ir viendabīgi vides apstākļi. Šī teritorija ģeogrāfiskā ziņā tiek saukta par Kašubas ezeru apgabalu, bet vēsturiski – par Kašūbiju.

Kašubas ezeru apgabala dabas vide atšķiras no apkārtējām teritorijām ar dabas apstākļiem: klimatu, apvidus reljefu un augsnes veidu.

Kašubas ezeru apgabalam raksturīgs nedaudz skarbāks klimats nekā blakus esošajos apgabalos. To nosaka lielais augstums, kas ir no 180 līdz 300 m virs jūras līmeņa. Klimata skarbumu ietekmē arī ļoti biežā polāri kontinentālo gaisa masu ieplūde no austrumiem. Salīdzinājumā ar piejūras klimatu te gada laikā ir lielas temperatūras svārstības. Nokrišņu daudzums nedaudz pārsniedz vidējo rādītāju valstī – 700 mm gadā, valdošie ir rietumu vēji. Te ir arī viens no valstī īsākajiem augšanas periodiem – no 180 līdz 200 dienām.

Minētajā apgabalā dominē podzolētās augsnes, kas veidojušās smiltīs, grantī un mālā. Tās ir IV, V, un VI klases augsnes, t. i., visneauglīgākās augsnes. Retāk sastopamas brūnās augsnes, ko veido grants un māli un kuras ir nedaudz auglīgākas nekā podzolētās augsnes. Audzēšanai izvēlētās zemes pH skaitlis ir no 5,0 līdz 6,0. Kašubas ezeru apgabalā ir dažāds postglaciālais reljefs, ko raksturo daudzie dīķi vai ezeri ar notekām. Truskawki kaszubskiej jeb kaszëbskô malëna audzēšanas teritorija ietver 32 pagastus (gminy), 21 pagasts atrodas mazāk labvēlīgā apgabalā II zemieņu zonā, bet 10 pagasti – I zemieņu zonā.

5.2.   Produkta specifika

Zemeņu specifiku īpaši nosaka to ļoti stiprais neparasti intensīvais aromāts un smarža. Turklāt truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna raksturīga saldāka garša nekā citu reģionu ogām.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputācija un citām īpašībām (AĢIN)

Truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna 5.2. punktā aprakstītās kvalitātes īpašās pazīmes rada specifiski klimata un augsnes faktori, kas raksturoti 5.1. punktā.

Kašubas ezeru apgabala nabadzīgās augsnes un skarbais klimats izraisa zemeņu ziedēšanas aizkavēšanos un īsāku augšanas periodu. Dabas faktori, jo īpaši skarbais klimats, labvēlīgi ietekmē zemeņu attīstību un nogatavošanos, bet ļoti nabadzīgās augsnes un neizdevīgie audzēšanas apstākļi citiem kultūraugiem nav piemēroti. Lielā relatīvā augstuma starpība ļauj audzēt zemenes nogāzēs, kuras apspīd saules stari, kas nodrošina ogu atbilstošu nogatavošanos. Šie faktori, kā arī viegli skābās augsnes ir labvēlīgas zemeņu audzēšanai.

Zemeņu audzēšana Kašūbijā sākusies 20. gadsimta 20. un 30. gados. Zemeņu augstā kvalitāte un to pieaugošā popularitāte izraisīja to, ka vairāk nekā pusgadsimtu ilgā laikā zemeņu lauki arvien vairāk paplašinājās un beidzot kļuva par Kašūbijas ainavas neatņemamu sastāvdaļu. To pārpilnība 70. gadu sākumā bija cēlonis lēmumam par zemeņu lasīšanas svētku ieviešanu. Tas ir brīvdabas pasākums, kas ik gadu notiek jūlija pirmajā svētdienā. Zemeņu lasīšanas svētki ir šā reģiona lielākais pasākums, un to dalībnieku skaits no gada gadā pieaug un ir skaitāms desmitos tūkstošos. Par šo svētku popularitāti liecina fakts, ka 2005. gadā vienā dienā pārdeva gandrīz divas tonnas zemeņu.

Truskawki kaszubskiej jeb kaszëbskô malëna reputāciju apstiprina daudzi raksti un pierādījumi, kas liecina par to, ka šis produkts kļuvis par Kašūbijas iedzīvotāju kultūras un identitātes daļu. Vietējā presē tiek publicēta informācija, kas ir svarīga zemeņu audzētājiem, kā arī tiek sīki aprakstīti viņu centieni apvienot spēkus un ieņemt vienotu nostāju par truskawki kaszubskiej jeb kaszëbskô malëna un veikt pasākumus, lai saglabātu minēto zemeņu īpašo kvalitāti, smaržu un garšu.

Par Kašūbijas zemeņu reputāciju liecina arī to pircēju veiktie pasākumi (saldētavas un pārstrādes uzņēmumi), kas nodrošina rezerves truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna iepirkšanai, jo šīs ogas ienākas vēlāk nekā citu Polijas reģionu zemenes. Par reputāciju liecina arī mēģinājumi ar nosaukumu truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna pārdot citu reģionu zemenes, kas nogatavojas agrāk.

Par truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna reputāciju un to stipro saikni ar 4. punktā noteikto ģeogrāfisko apgabalu liecina arī patērētāju aptaujas rezultāti. Aptuveni 67 % aptaujāto zināja vismaz vienu no nosaukumiem, ar kādiem produktu pārdod, t. i., truskawka kaszubska vai kaszëbskô malëna. Tiek vērtēts, ka Kašūbijas zemenes (truskawka kaszubska) ir garšīgākas (73 %) un saldākas (68 %) nekā citas zemenes. 64 % aptaujāto uzskata, ka truskawka kaszubska jeb kaszëbskô malëna ir Kašūbijai raksturīgs produkts. Turklāt Pomerānijas un Kašūbijas iedzīvotāji uzskata zemenes par sava reģiona visraksturīgākajām ogām. Gandrīz 1/3 kašubu nosauc tās uzreiz, bet gandrīz 80 % ir informēti par to īpašo stāvokli reģionā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/9

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 89/05

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“MARRONI DEL MONFENERA”

EK Nr.: IT-AĢIN-0005-0563-08.11.2006.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Marroni del Monfenera”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids (kā II pielikumā)

| 1.6. klase. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. klase.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Marroni del Monfenera” ir svaigi kastaņas augļi, kas iegūti no Castanea sativa Mill. sugas var.sativavietējā ekotipa augiem.

Produktu piedāvājot tirgū, tam jābūt ar šādām īpašībām — kodols: katrā auglī viens, parasti gluds vai mazliet krokots; mīkstums: gaišā riekstkrāsā ar tendenci pāriet salmu dzeltenā, mīksta/miltaina konsistence, salda un patīkama garša; ārējais slānis: riekstkrāsā, ar šķiedrainu un izturīgu struktūru, tikai nedaudz ieaudzis kodolā; augļapvalks: spīdīgi brūns, ar tumšāku vertikālu svītrojumu, sīksta un izturīga struktūra, virsma klāta ar spalviņu paliekām; sēklas nabiņa: pārsvarā ovāla, gaišāka par augļapvalku, ar vairāk vai mazāk saskatāmām ribiņām, kas no knābīša atiet uz visām pusēm, bet nesniedzas līdz sānu malām; auglis: ovālas formas, ar mazliet izvirzītu knābīti, viena puse pārsvarā līdzena, bet otra izteikti izliekta; augļu skaits kilogramā — līdz 90. Čaumalā augstākais 3 augļi.

AĢIN var saņemt “Extra” kategorijas augļi (augļa izmērs pārsniedz 3 cm; pēc svara maksimāli 4 % no augļiem endokarps drīkst būt insektu skarts; pēc svara maksimāli 3 % no augļiem augļapvalks drīkst būt ar bojājumiem) un I kategorijas augļi (augļa izmērs no 2,8 cm līdz 3 cm; pēc svara maksimāli 6 % no augļiem endokarps drīkst būt insektu skarts; pēc svara maksimāli 5 % no augļiem augļapvalks drīkst būt ar bojājumiem).

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Nepiemēro.

3.4.   Dzīvnieku uzturs (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Nepiemēro.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Novākšanas, atlasīšanas, tīrīšanas, šķirošanas pēc lieluma un mērcēšanas (“curatura”) darbībām jānotiek konkrētajā ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Produktiem, kas nav laisti tirgū 48 stundu laikā pēc novākšanas, veic mērcēšanas procedūru. Tās laikā kastaņus “Marroni del Monfenera” iegremdē istabas temperatūras ūdenī augstākais uz 9 dienām. Pēc tam kastaņus izņem no ūdens un nosusina, izmantojot žāvētāju. Šī procedūra ļauj saglabāt produktu svaigu līdz pat trīs mēnešiem.

“Curatura” jāveic dažu stundu laikā pēc kastaņu novākšanas, lai novērstu rūgšanas procesu sākšanos, tos pārvadājot transportlīdzeklī, — jo īpaši gados, kad novākšanu veic lietus periodos vai augstas temperatūras apstākļos.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u.c.

Produktam jābūt iepakotam pārtikai paredzētos tīkliņos, kas augšpusē noslēgti ar karstlīmēšanas metodi vai ar šuvi. Kastaņus iesver iepakojumos pa 1 kg, 2 kg, 3 kg (noslēgti ar karstlīmēšanas metodi), 5 kg vai 10 kg (noslēgti ar šuvi).

Produktu nedrīkst laist apgrozībā patēriņam agrāk kā katra gada 15. septembrī.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz iepakojuma etiķetes papildus ES grafiskajam simbolam un saskaņā ar juridiskajām prasībām sniegtajām attiecīgajām norādēm un datiem norādīta šāda informācija: “Marroni del Monfenera”, kam seko saīsinājums “IGP” (“AĢIN” itāļu valodā)— ar lielākiem burtiem nekā visas pārējās norādes uz etiķetes (piemēram, nosaukums, uzņēmuma nosaukums, iepakošanas uzņēmuma adrese, logo, attiecīgā kategorija (Extra vai I) sākotnējais bruto svars.

Image

Logo veido divi koncentriski ovāli, kuru iekšpusē atveidoti Pedemontana del Grappa kalni. Zem tiem attēloto ieleju šķērso Piave upe, kas plūst centra virzienā un sadala logo divās asimetriskās daļās. Pa kreisi un pa labi no upes attēlotas divas kastaņiem pilnas kastaņas, pa vienai katrā pusē. Starp divām lapām attēlotas divas kastaņu čaulas un desmit kastaņu kodoli. Šī kompozīcija kreisajā pusē sniedzas mazliet pāri ovāla malai.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

“Marroni del Monfenera” ģeogrāfiskais apgabals ietver šādu Trevizo provinces pašvaldību teritorijas: Borso del Grappa, Crespano del Grappa, Paderno del Grappa, Possagno, Cavaso del Tomba, Pederobba, San Zenone degli Ezzelini, Fonte, Asolo, Maser, Castelcucco, Monfumo, Cornuda, Montebelluna, Caerano di San Marco, Crocetta del Montello, Volpago del Montello, Giavera del Montello, Nervesa della Battaglia.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Lielākā daļa teritoriju, kurās ražo “Marroni del Monfenera”, ietilpst Itālijas augšņu kartes (Carta dei Suoli d’Italia) 21. kategorijā “skābas brūnzemju augsnes, izskalotas brūnzemju augsnes, brūnzemju augsnes un akmeņainas augsnes”. Šajā zonā šīs kategorijas augsnes atrodamas tikai Piave upes labajā krastā kalnu pakājē, kas aizņem lielāko daļu ģeogrāfiskā ražošanas apgabala. Šo teritoriju augsnēm raksturīga ļoti skāba līdz skāba reakcija, zema bāziskā piesātinātība un augsts organisko vielu mineralizācijas līmenis.

Attiecīgajā apgabalā valda ļoti mitrs augstkalnu klimats, ko ietekmē uz dienvidiem vērstās ārkārtīgi stāvās Priekšalpu nogāzes; Šie konkrētie apstākļi un nogāžu orientācija nosaka to, ka gaisa masas ceļas augšup no ielejas, izraisot bagātīgus nokrišņus, mazinot pavasara salnas un radot labvēlīgus apstākļus nokrišņu ūdeņu aizplūšanai. Šis vides līdzsvars padara ielejas un to apkārtni par īpaši piemērotu vietu “Marrone del Monfenera” audzēšanai.

5.2.   Produkta specifika

Īpašības, kas padara produktu ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Marroni del Monfenera” unikālu un atšķirīgu no citiem tās pašas preču grupas produktiem, ir šo kastaņu mīkstuma ļoti saldā garša, augļa vienmērīgā un kompaktā struktūra un to mīkstā/miltainā konsistence. Šīs īpašības, jo sevišķi garša, ir “Marroni del Monfenera” īpašā ķīmiskā sastāva rezultāts. INRAN (Istituto Nazionale di Ricerca per gli Alimenti e la Nutrizione — Valsts pārtikas un uztura zinātniskās pētniecības institūts) ir veicis salīdzinājumu par kastaņu ķīmiskā sastāva vērtībām, un tā rezultāti liecina, ka kastaņos “Marroni del Monfenera” ir augstāks ogļhidrātu, lipīdu un kālija sastāvs un mazāk nātrija.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputācija vai citām īpašībām (AĢIN)

Augļu ķīmiskais sastāvs un tādējādi arī to kvalitāte ir saistīti ar faktu, ka kastaņām, kas ir īpaši acidofili augi, nāk par labu “Marroni del Monfenera” audzēšanas apgabala diezgan skābās kalnu pakājes augsnes, kuru reakcija atšķiras no blakusesošo apgabalu augsnes reakcijas un kas nav atrodamas citos Trevizo provinces kalnu pakāju apgabalos.

Rezultātā “Marroni del Monfenera” sastāvā salīdzinājumā ar citiem kastaņiem ir vairāk kālija un mazāk nātrija, kā to liecina divu produktu ķīmiskā sastāva vērtību salīdzinājums — attiecībā uz kastaņiem par pamatu ņemtas INRAN tabulas.

Augļu kvalitāti nosaka arī tas, ka kastaņas labvēlīgi ietekmē bagātīgais gada vidējais nokrišņu daudzums, kas veicina augsnes bāzisko elementu pamatiežu izskalošanos, tādējādi saglabājot tās skābumu. Turklāt īpašie apstākļi un atrašanās kalnu pakājē būtiski mazina pavasara salnas, pret kurām augi ir īpaši jutīgi.

Papildus šiem būtiskajiem vides faktoriem ārkārtīgi svarīga ir arī cilvēku darbības radītā ietekme. “Marroni del Monfenera” sāka audzēt jau viduslaikos — to apliecina 1351. gada dokuments, kas attiecīgā apgabala ģimeņu galvām reglamentē kastaņu novākšanu. Kastaņu audžu aizsardzība “Marroni del Monfenera” apgabalā ir dokumentēta arī turpmāko gadsimtu notariālos avotos — kompetentajām iestādēm tika uzrādīta kastaņu audžu neatļauta izmantošana vai dzīvnieku ganīšana ārpus sezonas, tādējādi apdraudot kastaņu ražu. Šī kastaņu audzēšanas tradīcija ir saglabājusies līdz pat mūsdienām, pateicoties arī daudzajiem pasākumiem, piemēram, “Marroni del Monfenera” veltītajai izstādei-gadatirgum, kuru sāka organizēt 1970. gadā.

“Marroni del Monfenera” nozīmi vietējā tautsaimniecībā un to reputāciju apliecina daudzie ikgadējie šiem kastaņiem veltītie pasākumi. Turklāt, lai atzīmētu minētās izstādes-gadatirgus trīsdesmito gadadienu, Pederobba pašvaldība, kurā šis pasākums notiek, ir laidusi klajā pastkaršu sēriju un īpašu pastmarku.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru, AĢIN “Marroni del Monfenera” atzīšanas pieteikumu 2005. gada 26. novembrī publicējot Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana [Itālijas Republikas oficiālais vēstnesis] 276. numurā.

Ražošanas specifikācijas konsolidētais teksts ir pieejams

| — | šādā tīmekļa vietnē:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  vai, |
| --- | --- |

—

šādā tīmekļa vietnē:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

vai,

| — | tieši atverot ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Prodotti di Qualità” (ekrāna kreisajā pusē), un visbeidzot uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”. |
| --- | --- |

—

tieši atverot ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Prodotti di Qualità” (ekrāna kreisajā pusē), un visbeidzot uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/13

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 89/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“INSALATA DI LUSIA”

EK Nr. IT-AĢIN-0005-0433-22.11.2004

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī

| Nosaukums: | Ministero delle politiche agricole e forestali |
| --- | --- |
| Adrese: | Via XX Settembre n. 20 – |
| 00187 Roma |
| ITALIA |

Nosaukums:

Ministero delle politiche agricole e forestali

Adrese:

Via XX Settembre n. 20 –

00187 Roma

ITALIA

Tālr.:

+39 064819968

Fakss:

+39 0642013126

E-pasts:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Grupa

| Nosaukums: | Cooperativa Ortolani di Lusia s.c.r.l. |
| --- | --- |
| Adrese: | Via Provvidenza, 1 – |
| 45020 Lusia (RO) |
| ITALIA |

Nosaukums:

Cooperativa Ortolani di Lusia s.c.r.l.

Adrese:

Via Provvidenza, 1 –

45020 Lusia (RO)

ITALIA

Tālr.:

+39 0425607069

Fakss:

+39 0425667722

E-pasts:

ortolani@gal.adigecolli.it

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji (X) citi (...)

3.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība, kas minēti II pielikumā — dārza salāti |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība, kas minēti II pielikumā — dārza salāti

4.   Specifikācija (Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums

“Insalata di Lusia”

4.2.   Apraksts

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Insalata di Lusi”a drīkst apzīmēt tikai dārza salātus, kas izaudzēti no divām sugas Lactuca sativa L. šķirnēm — “Cappuccia” un “Gentile”.

Stumbrs: īss, ne garāks par 6 cm un ļoti gaļīgs, uz tā attīstās lapas.

Garša: svaiga un kraukšķīga.

Augs: siltumnīcā audzētiem salātiem ir kompaktāka struktūra ar nedaudz skrajāku galviņu nekā salātiem, kas audzēti zem klajas debess.

Raksturīgākās īpašības:

| — | galviņa viegla; |
| --- | --- |

—

galviņa viegla;

| — | mīksti, jo nav šķiedru, un saglabājas tvirti pat 10–12 stundas pēc novākšanas, nav novērojama pārkoksnēšanās; |
| --- | --- |

—

mīksti, jo nav šķiedru, un saglabājas tvirti pat 10–12 stundas pēc novākšanas, nav novērojama pārkoksnēšanās;

| — | jaunās, svaigās un tvirtās lapas kraukšķīgas; |
| --- | --- |

—

jaunās, svaigās un tvirtās lapas kraukšķīgas;

| — | labi sajūtama garša, tāpēc garšvielu piedevā vārāmā sāls nav vajadzīga. |
| --- | --- |

—

labi sajūtama garša, tāpēc garšvielu piedevā vārāmā sāls nav vajadzīga.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ražošanas apgabalā ietilpt šādu Rovigo un Padova provinces pašvaldību teritorijas.

| — | Rovigo provincē: Lusia, Badia Polesine, Lendinara, Costa di Rovigo, Fratta Polesine, Villanova del Ghebbo un Rovigo; |
| --- | --- |

—

Rovigo provincē: Lusia, Badia Polesine, Lendinara, Costa di Rovigo, Fratta Polesine, Villanova del Ghebbo un Rovigo;

| — | Padova provincē: Barbona, Vescovana un Sant’Urbano. |
| --- | --- |

—

Padova provincē: Barbona, Vescovana un Sant’Urbano.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums

Visi ražošanas posmi jāuzrauga, katrā posmā dokumentējot izejmateriālus un gatavo produkciju. Šādā veidā un reģistrējot audzēšanai izmantotos zemes gabalus, ražotājus un iesaiņotājus attiecīgos sarakstos, kurus pārvalda kontroles iestāde, kā arī ziņojot kontroles iestādei par saražoto produktu daudzumiem, tiek garantēta produkta izsekojamība.

Visas personas, gan fiziskās, gan juridiskās, attiecīgajos sarakstos pārbauda kontroles iestāde, kā noteikts produkta specifikācijā un attiecīgajā kontroles plānā.

4.5.   Ražošanas metode

Salātu audzēšanai vajadzīga augsne, kurā ir vismaz 30 % smilts un nav vairāk par 20 % māla. Turklāt jānodrošina augsnes apūdeņošana. “Insalata di Lusia” var audzēt gan zem klajas debess, gan arī slēgtās platībās.

Sagatavojot augsni salātu audzēšanai, tā noteikti vismaz reizi gadā jāuzar (vai jāveic līdzvērtīga apstrāde) 30–40 cm dziļi, lai iestrādātu tajā gan iepriekšējās kultūras atstātās augu atliekas, gan arī pamatmēslojumā izmantotos mēslošanas līdzekļus.

Ņemot vērā grūtības, ar kādām saistīta šādu darbu veikšana slēgtās platībās, ir pieļaujams tos aizstāt ar uzrakšanu vai sakņu izrakšanu.

Turpmākajos audzēšanas posmos pieļaujami tādi augsnes iekopšanas darbi, kas nodrošina augsnes struktūras atjaunošanu un augu atlieku iestrādi vai nu uzarot, vai uzrokot, vai kaplējot, vai arī izplēšot saknes.

Pēc tam kad minētie darbi pabeigti, pirms pārpiķēšanas veic augsnes frēzēšanu vai ecēšanu, un visbeidzot — pievelšanu, lai sasmalcinātu augsnes grumbuļus un izlīdzinātu augsni, tādējādi radot labākus salātu iesakņošanās apstākļus.

Ņemot vērā ierobežotā apgabala augsnes fizikālās un agronomiskās īpašības, augu seka nav obligāta.

Dēstus kopā ar zemes piku izstāda, kad tiem izplaukušas vismaz 3 īstās lapas. Dēstus stāda tā, lai starp rindām būtu 30 līdz 40 cm atstatums. Dēstu atstatums rindā — 30 līdz 35 cm.

Katrā audzēšanas ciklā izmantotā slāpekļa, fosfora un kālija daudzumu mēslošanas līdzekļos aprēķina atkarībā no augsnes analīzes rezultātiem, taču nepārsniedzot šādu noteikto daudzumu (vienībās uz hektāru): slāpeklis — 150, fosfors — 100, kālijs — 200.

Augsnē obligāti jāiestrādā sadalījušies liellopu kūtsmēsli vai cita veida organiskais mēslojums.

Ķīmiskā slāpekļa mēslojuma iestrāde jāveic, sadalot to vismaz divās reizēs: pirms dēstu izstādīšanas nedrīkst izkliedēt vairāk nekā 50 % no izmantojamā mēslošanas līdzekļu daudzuma, bet pēdējā iestrādes reize jāveic ne vēlāk kā pēc 15 dienām pēc dēstu izstādīšanas.

Apūdeņošanā ir atļauts izmantot “caurulītes” (pilienveida apūdeņošana) vai laistīt ar lēnu ūdenspadevi (mazas intensitātes izsmidzinātāji), lai nepieļautu augsnes sablīvēšanos.

Nezāles jāapkaro ar agronomiskiem paņēmieniem (mulčēšana, nezāļu uzdiedzēšana to iznīcināšanai, ravēšana, frēzēšana) un/vai ķīmiskiem līdzekļiem (herbicīdi). Katrā audzēšanas ciklā maksimālā pieļaujamā produkcijas vienība uz hektāru ir šāda: šķirnei “Cappuccia” un “Gentile”— 55 tonnas; šķirnei “Gentile”— 50 tonnas.

Pēc ražas novākšanas veic pēcapstrādi, attīrot galviņas (nošķin ārējās lapas), tad salātu galviņas ievieto iesaiņojumā pārdošanai. Abas minētās darbības veic uz lauka, lai nepieļautu produkta kvalitātes pazemināšanos.

Kad tas paveikts, produktu nogādā ražotāja saimniecības centrā, kur to mazgā, neizņemot salātus no iesaiņojuma. Pēc mazgāšanas iesaiņošanu pabeidz, iesaiņojuma virsējo daļu pārvelkot ar caurspīdīgu plēvi.

Ja attiecīgais individuālais uzņēmums ir apvienojies ar ražošanas kooperatīvu, minētās darbības var veikt kooperatīva ražošanas telpās.

Tam, ka iesaiņošanu veic uz vietas, ir svarīga nozīme, jo ražas novākšana, pēcapstrāde, mazgāšana un iesaiņošana jāveic ļoti īsā laika sprīdī, lai nepieļautu produkta fizikālo un organoleptisko īpašību pasliktināšanos. “Insalata di Lusia” pārlieku apstrādājot un tālu pārvadājot, salātu lapas zaudē tām raksturīgo tvirtumu un kraukšķīgumu.

4.6.   Saikne

Patērētāji “Insalata di Lusia” iecienījuši tāpēc, ka šo salātu galviņas ir vieglas, tās labi uzglabājas, salāti nav šķiedraini (lielāko daļu auga masas veido ūdens), to jaunās lapas ir kraukšķīgas, svaigas un tvirtas, salātiem piemīt īpaša dabiska garša.

Šīs īpašības saistītas ar ģeogrāfisko apgabalu un augsnes un klimatisko faktoru īpašo apvienojumu “Insalata di Lusia” ražošanas apgabalā: irdenas, minerālsāļiem bagātas augsnes, atmosfēras mitrums, pastāvīga apgāde ar ūdeni pa ūdens pievades kanāliem.

“Insalata di Lusia” īpašā garša ir tāda, ka vārāmais sāls garšas uzlabošanai nav vajadzīgs, jo salātus audzē augsnēs, kurās ir daudz minerālsāļu. Tas izskaidrojams ar to, ka šā AĢIN produkta ražošanas apgabalā augsnes virskārta veidojusies daudzajos plūdos, kas laikā pirms romiešu ienākšanas un agrajos Viduslaikos notikuši, pārplūstot dažām upes Tartaro attekām, bet Viduslaikos un jaunākajos laikos — pārraujoties Adige aizsprostiem. Pēdējoreiz Adige izgāja no krastiem XIX gadsimta beigās, un lielās smilšu kāpas, ko veidojuši šie plūdi, nolīdzināja ar vērienīgiem zemes nivelēšanas darbiem, kas ilga līdz 1960. gadam. “Insalata di Lusia” audzē šajā smilšainajā augsnē, kas bagātāka ar kāliju un kalciju nekā citas šāda veida augsnes un kur gadsimta gaitā dabiski saauguši viendabīgu sugu augi.

Adige uzturētais vienmēr augstais gruntsūdens līmenis šajā apgabalā, kur zeme iekopta terasēs, un ar ūdeni pastāvīgi pilnie apūdeņošanas kanāliņi ļauj uzturēt augsni pastāvīgi mitru un tādējādi samazināt apūdeņošanu laikposmā uzreiz pēc dēstu izstādīšanas. Tas samazina ūdens izsmidzināšanos uz lapām un attiecīgi barības vielu izkliedēšanos, kā arī vajadzību pēc pretsēņu apstrādes.

Gruntsūdens ir metra dziļumā, un tādā to pastāvīgi uztur mākslīgo kanālu sistēma. Visi šie faktori kopumā ļauj samazināt apūdeņošanas intensitāti un tādējādi puvju izplatīšanos, saglabājot “Insalata di Lusia” tipisko svaigo garšu un kraukšķīgumu, kas šos salātus atšķir no citos apgabalos audzētajiem.

Adige nodrošinātā ūdens pieplūde, augstais gruntsūdens līmenis un augsnes struktūra ļauj audzēt šos salātus ar ļoti labiem rezultātiem arī vasarā (jūlijā–augustā), tādējādi nodrošinot tirgus apgādi 10–11 mēnešus gadā.

Irdenās, vidēji vieglās augsnes ar rupjdrupatainu struktūru, kas tipiska upes Adige mālainajai piekrastei, un labā ūdenscaurlaidība, kas veicina lietus ūdens aizplūdi, ļauj kvalitatīvi paveikt visus darbus jebkuros laika apstākļos.

Visbeidzot, arī salātu audzēšanas piecdesmit gados uzkrājusies pieredze un audzētāju prasme ļāvusi uzlabot ražošanas agrotehniskos paņēmienus un tādējādi vislabāk izmantot klimatisko un agronomisko faktoru sniegtās iespējas.

4.7.   Pārbaudes struktūra

| Nosaukums: | CSQA Srl Certificazioni (Ente privato conforme alla norma EN 45011) |
| --- | --- |
| Adrese: | Via S. Gaetano, 74 Thiene (VI) |
| ITALIA |

Nosaukums:

CSQA Srl Certificazioni (Ente privato conforme alla norma EN 45011)

Adrese:

Via S. Gaetano, 74 Thiene (VI)

ITALIA

Tālr.:

+39 0445366094

Fakss:

+39 0445382672

E-pasts:

f.broggiato@csqa.it

4.8.   Marķējums

Laižot tirdzniecībā dārza salātus, kas apzīmēti ar AĢIN “INSALATA DI LUSIA”, tie jāiesaiņo plastmasas, koka, kartona, polistirola un citu pārtikas produktiem piemērotu materiālu iesaiņojumā.

Katra iesaiņojuma saturam jābūt vienādam un jāsatur tikai vienas šķirnes, izcelsmes, tipa, kategorijas un kalibra salātu galviņas. Iesaiņojuma satura redzamajai daļai jāatspoguļo viss saturs.

Iesaiņotais produkts iesaiņojuma virsējā daļā jāpārsedz ar pārtikas produktiem piemērotu caurspīdīgu aizsargplēvi, uz kuras jānorāda AĢIN “INSALATA DI LUSIA” logotips tā, lai nodrošinātu gan tā saskatāmību, gan arī salātu dabisko elpošanu.

Uz iesaiņojuma jānorāda AĢIN logotips ar burtiem, kas nav mazāki par citiem uz tā paša iesaiņojuma lietotiem burtiem.

Image

Logotipu veido burti “i” (ar plakanu ovālu punkta vietā uz “i”) un “L”. Burtu iekšējie sāni ir ieliekti tā, lai veidotu ovālu ietvaru, kuras centrā stilizēti iezīmēts Lusia viduslaiku tornis. No ārpuses un augšpuses logotipu ieskauj ietvars, kura virspusē centrālajā daļā norādīts uzraksts AĢIN. Logotipa pamatnē ietvara iekšpusē ierakstīts “INSALATA di LUSIA”.

Logotipu AĢIN “INSALATA DI LUSIA”, kas jau reiz piestiprināts uz iesaiņojuma, nedrīkst izmantot otrreizēji.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---