# Uradni list C 66/2009

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 66 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5220. marec 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 66

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5220. marec 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2009/C 066/01 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Nemčije za stabilnost, 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 066/02 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2008–2011 | 6 |
| 2009/C 066/03 | Mnenja Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Malte za stabilnost (2008–2011) | 12 |
| 2009/C 066/04 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Poljske za konvergenco, 2008–2011 | 17 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2009/C 066/01

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Nemčije za stabilnost, 2008–2012

1

2009/C 066/02

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2008–2011

6

2009/C 066/03

Mnenja Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Malte za stabilnost (2008–2011)

12

2009/C 066/04

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Poljske za konvergenco, 2008–2011

17

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 066/05 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 066/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/07 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5451 – CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/08 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 24 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 066/05

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

22

2009/C 066/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/07

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5451 – CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/08

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

24

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 066/09 | Menjalni tečaji eura | 25 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2009/C 066/10 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 26 |
| 2009/C 066/11 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 30 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 066/09

Menjalni tečaji eura

25

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2009/C 066/10

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

26

2009/C 066/11

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

30

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 066/12 | Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o zahtevku za dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano Concession de Nesles)
   (
  1
  ) | 33 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 066/12

Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o zahtevku za dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano Concession de Nesles)
   (
  1
  )

(Obvestilo o zahtevku za dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano Concession de Nesles)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/1

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Nemčije za stabilnost, 2008–2012

(2009/C 66/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Nemčije za stabilnost, ki zajema obdobje 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Nemčije za stabilnost, ki zajema obdobje 2008–2012.

| (2) | Nemčijo kot gospodarstvo, ki je močno usmerjeno v izvoz in izrazito specializirano za investicijsko blago, je svetovna recesija močno prizadela. Realna rast BDP se je leta 2008 zaradi nižje rasti izvoza močno upočasnila. Številne finančne institucije, med njimi Landesbanken, so zaradi finančne krize utrpele občutne izgube. Neposredni vpliv finančne krize na gospodarstvo pa je bil vendarle omejen zaradi na splošno trdnih bilanc stanja gospodarskih družb, močne konkurenčnosti cen in dejstva, da v Nemčiji trenutno ni korekcij nepremičninskega trga. Obnovitev zaupanja v finančni sektor, zagotavljanje dostopa do financiranja gospodarskih družb, olajševanje prilagoditev na trgu dela za reševanje rastoče brezposelnosti in okrepitev domačega povpraševanja so ključni izzivi v bližnji prihodnosti. Zaradi uspešne fiskalne konsolidacije je bil javnofinančni proračun v letih 2007 in 2008 blizu ravnotežja. Na podlagi tega je Nemčija jeseni leta 2008 in januarja leta 2009 sprejela dva svežnja fiskalnih stimulativnih ukrepov, ki sta namenjena podpori zasebne potrošnje, povečanju zasebnih in javnih naložb, zagotavljanju dostopa do financ, izogibanju odpuščanja in izboljšanju dostopa do usposabljanja ter vključujeta ukrepe za pomoč avtomobilski industriji. Izpadi prihodkov in višji izdatki zaradi teh ukrepov in zaradi avtomatskih stabilizatorjev bodo povzročili primanjkljaj v javnih financah. Poleg tega pogojne obveznosti v okviru obsežnih operacij reševanja bank predstavljajo dodatna tveganja za proračun. Učinkovit proračunski okvir bo pomagal podpreti fiskalno konsolidacijo, ko se bo kriza umirila. |
| --- | --- |

(2)

Nemčijo kot gospodarstvo, ki je močno usmerjeno v izvoz in izrazito specializirano za investicijsko blago, je svetovna recesija močno prizadela. Realna rast BDP se je leta 2008 zaradi nižje rasti izvoza močno upočasnila. Številne finančne institucije, med njimi Landesbanken, so zaradi finančne krize utrpele občutne izgube. Neposredni vpliv finančne krize na gospodarstvo pa je bil vendarle omejen zaradi na splošno trdnih bilanc stanja gospodarskih družb, močne konkurenčnosti cen in dejstva, da v Nemčiji trenutno ni korekcij nepremičninskega trga. Obnovitev zaupanja v finančni sektor, zagotavljanje dostopa do financiranja gospodarskih družb, olajševanje prilagoditev na trgu dela za reševanje rastoče brezposelnosti in okrepitev domačega povpraševanja so ključni izzivi v bližnji prihodnosti. Zaradi uspešne fiskalne konsolidacije je bil javnofinančni proračun v letih 2007 in 2008 blizu ravnotežja. Na podlagi tega je Nemčija jeseni leta 2008 in januarja leta 2009 sprejela dva svežnja fiskalnih stimulativnih ukrepov, ki sta namenjena podpori zasebne potrošnje, povečanju zasebnih in javnih naložb, zagotavljanju dostopa do financ, izogibanju odpuščanja in izboljšanju dostopa do usposabljanja ter vključujeta ukrepe za pomoč avtomobilski industriji. Izpadi prihodkov in višji izdatki zaradi teh ukrepov in zaradi avtomatskih stabilizatorjev bodo povzročili primanjkljaj v javnih financah. Poleg tega pogojne obveznosti v okviru obsežnih operacij reševanja bank predstavljajo dodatna tveganja za proračun. Učinkovit proračunski okvir bo pomagal podpreti fiskalno konsolidacijo, ko se bo kriza umirila.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji januarski dodatek, predvideva, da se bo realna rast BDP znižala z 1,25 % leta 2008 na –2,25 % leta 2009, od leta 2010 dalje pa se bo spet zvišala na 1,25 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da scenarij temelji na verjetnih predpostavkah o rasti do leta 2009 in na nekoliko optimističnih predpostavkah od leta 2010 dalje. Zlasti se lahko izkaže, da bo pričakovano izboljšanje zasebne porabe v letu 2010 bolj umirjeno, če se bo zaradi gospodarske krize občutneje zmanjšala zaposlenost. Makroekonomske projekcije upoštevajo sprejete stimulativne ukrepe, vendar zanje ne podajajo kvantitativnih vrednosti pričakovanega gospodarskega učinka. Projekcije programa glede inflacije so videti realistične. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji januarski dodatek, predvideva, da se bo realna rast BDP znižala z 1,25 % leta 2008 na –2,25 % leta 2009, od leta 2010 dalje pa se bo spet zvišala na 1,25 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da scenarij temelji na verjetnih predpostavkah o rasti do leta 2009 in na nekoliko optimističnih predpostavkah od leta 2010 dalje. Zlasti se lahko izkaže, da bo pričakovano izboljšanje zasebne porabe v letu 2010 bolj umirjeno, če se bo zaradi gospodarske krize občutneje zmanjšala zaposlenost. Makroekonomske projekcije upoštevajo sprejete stimulativne ukrepe, vendar zanje ne podajajo kvantitativnih vrednosti pričakovanega gospodarskega učinka. Projekcije programa glede inflacije so videti realistične.

| (4) | Za leto 2008 je bil javnofinančni primanjkljaj v vmesni napovedi služb Komisije januarja 2009 ocenjen na 0,1 % BDP, medtem ko je bil v posodobljeni različici programa decembra 2007 zastavljen cilj 0,5 % BDP. Boljši rezultat od pričakovanega je bil posledica znatnih nepričakovanih prihodkov, do katerih je prišlo kljub reformi obdavčevanja podjetij in znižanju stopenj socialnih prispevkov. Višji neposredni davčni prihodki so posledica močnejše rasti plač in zaposlovanja ter povezanih fiskalnih zaviralnih učinkov. Del dodatnih prihodkov je bil uporabljen za financiranje znižanja stopenj socialnih prispevkov in izrednih odhodkov. Odhodki so bili za 0,75 % BDP višji od načrtovanih, predvsem zaradi enkratnih ukrepov v zvezi z operacijami reševanja bank in višjih izdatkov za pokojnine zaradi ad hoc sprememb formule za usklajevanje pokojnin. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2008 je bil javnofinančni primanjkljaj v vmesni napovedi služb Komisije januarja 2009 ocenjen na 0,1 % BDP, medtem ko je bil v posodobljeni različici programa decembra 2007 zastavljen cilj 0,5 % BDP. Boljši rezultat od pričakovanega je bil posledica znatnih nepričakovanih prihodkov, do katerih je prišlo kljub reformi obdavčevanja podjetij in znižanju stopenj socialnih prispevkov. Višji neposredni davčni prihodki so posledica močnejše rasti plač in zaposlovanja ter povezanih fiskalnih zaviralnih učinkov. Del dodatnih prihodkov je bil uporabljen za financiranje znižanja stopenj socialnih prispevkov in izrednih odhodkov. Odhodki so bili za 0,75 % BDP višji od načrtovanih, predvsem zaradi enkratnih ukrepov v zvezi z operacijami reševanja bank in višjih izdatkov za pokojnine zaradi ad hoc sprememb formule za usklajevanje pokojnin.

| (5) | Cilj javnofinančnega salda za leto 2009 je primanjkljaj v višini 3 % BDP. To je v skladu z vmesno napovedjo služb Komisije. Povečanje primanjkljaja je posledica izgub davčnih prihodkov in višjih odhodkov zaradi avtomatskih stabilizatorjev (okoli 1,5 % BDP) in stimulativnih ukrepov, ki so bili sprejeti kot odziv na krizo (okoli 1,5 % BDP). Delež odhodkov glede na BDP naj bi se po pričakovanjih povečal za 2,5 odstotne točke, delež prihodkov glede na BDP pa naj bi se znižal za 0,5 odstotne točke. Ocenjuje se, da se bo strukturni primanjkljaj (glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov, navedenih v programu) povečal za okrog 1,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(5)

Cilj javnofinančnega salda za leto 2009 je primanjkljaj v višini 3 % BDP. To je v skladu z vmesno napovedjo služb Komisije. Povečanje primanjkljaja je posledica izgub davčnih prihodkov in višjih odhodkov zaradi avtomatskih stabilizatorjev (okoli 1,5 % BDP) in stimulativnih ukrepov, ki so bili sprejeti kot odziv na krizo (okoli 1,5 % BDP). Delež odhodkov glede na BDP naj bi se po pričakovanjih povečal za 2,5 odstotne točke, delež prihodkov glede na BDP pa naj bi se znižal za 0,5 odstotne točke. Ocenjuje se, da se bo strukturni primanjkljaj (glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov, navedenih v programu) povečal za okrog 1,5 odstotne točke.

| (6) | Srednjeročni proračunski cilj je ohranjanje javnofinančnega proračuna blizu ravnotežja v strukturnem smislu (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov). V skladu s tem programom to pomeni strukturni primanjkljaj v višini 0–0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj naj v tem programskem obdobju ne bi bil dosežen. Vendar pa se proračunska konsolidacija nadaljuje: potem ko je primanjkljaj za leto 2010 predviden v višini 4 % BDP, kar presega referenčno vrednost iz Pogodbe, naj bi leta 2011 znašal 3 % BDP, leta 2012 pa 2,5 %. Te projekcije v januarskem dodatku temeljijo na scenariju brez spreminjanja politike in pomenijo konsolidacijo po letu 2010, ki temelji predvsem na odhodkih. Delež prihodkov glede na BDP naj bi se v obdobju 2008–2010 po pričakovanjih znižal za 1,5 odstotne točke na 42,5 %, leta 2011 naj bi ostal na tej ravni, leta 2012 pa naj bi se zopet dvignil za 0,5 odstotne točke. Delež odhodkov glede na BDP se bo med letoma 2008 in 2010 povečal za 2,5 odstotne točke, nato pa naj bi se znižal za 1 odstotno točko.
  Na gibanja prihodkov in odhodkov v letu 2010 vplivajo predvsem fiskalni stimulativni ukrepi kot odziv na krizo. Ukrepi, na katerih naj bi temeljil proces konsolidacije po letu 2010, niso navedeni. Prizadevanjem za konsolidacijo bi lahko bila v pomoč prenehanje nekaterih stimulativnih ukrepov in sklad za poravnavo dolgov. Višji primanjkljaji, nižja nominalna rast BDP in usklajevanja stanj in tokov v letu 2008 predvsem zaradi operacij reševanja bank prispevajo k povečanju deleža dolga glede na BDP v programskem obdobju za 7 odstotnih točk na 72,5 % BDP. |
| --- | --- |

(6)

Srednjeročni proračunski cilj je ohranjanje javnofinančnega proračuna blizu ravnotežja v strukturnem smislu (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov). V skladu s tem programom to pomeni strukturni primanjkljaj v višini 0–0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj naj v tem programskem obdobju ne bi bil dosežen. Vendar pa se proračunska konsolidacija nadaljuje: potem ko je primanjkljaj za leto 2010 predviden v višini 4 % BDP, kar presega referenčno vrednost iz Pogodbe, naj bi leta 2011 znašal 3 % BDP, leta 2012 pa 2,5 %. Te projekcije v januarskem dodatku temeljijo na scenariju brez spreminjanja politike in pomenijo konsolidacijo po letu 2010, ki temelji predvsem na odhodkih. Delež prihodkov glede na BDP naj bi se v obdobju 2008–2010 po pričakovanjih znižal za 1,5 odstotne točke na 42,5 %, leta 2011 naj bi ostal na tej ravni, leta 2012 pa naj bi se zopet dvignil za 0,5 odstotne točke. Delež odhodkov glede na BDP se bo med letoma 2008 in 2010 povečal za 2,5 odstotne točke, nato pa naj bi se znižal za 1 odstotno točko.

Na gibanja prihodkov in odhodkov v letu 2010 vplivajo predvsem fiskalni stimulativni ukrepi kot odziv na krizo. Ukrepi, na katerih naj bi temeljil proces konsolidacije po letu 2010, niso navedeni. Prizadevanjem za konsolidacijo bi lahko bila v pomoč prenehanje nekaterih stimulativnih ukrepov in sklad za poravnavo dolgov. Višji primanjkljaji, nižja nominalna rast BDP in usklajevanja stanj in tokov v letu 2008 predvsem zaradi operacij reševanja bank prispevajo k povečanju deleža dolga glede na BDP v programskem obdobju za 7 odstotnih točk na 72,5 % BDP.

| (7) | Proračunski rezultati se lahko poslabšajo, zlasti od leta 2010 dalje. Prvič, temeljne makroekonomske predpostavke so, kar zadeva trajanje, obseg in učinek finančne krize, negotove. Nekoliko optimistične se zdijo predvsem od leta 2010 dalje, ko naj bi prišlo do hitrega izboljšanja, zaradi česar naj bi se rast realnega BDP spet vrnila na potencialno. Drugič, tveganje za to projekcijo je potencialno pomanjkanje zadostnega prizadevanja na vseh ravneh države za izvajanje discipline pri odhodkih. Tretjič, velika tveganja izhajajo iz pomanjkanja informacij o ukrepih, ki so predvideni za podporo načrtovani konsolidaciji po letu 2010, predvsem zaradi trajnosti velikega dela fiskalnih stimulativnih ukrepov. Zaradi negativnih tveganj za cilje glede primanjkljaja se tudi delež dolga lahko razvija manj ugodno, kot je predvideno. Dodatna tveganja za državne račune so povezana z neposrednimi posledicami finančne krize, zlasti z morebitnimi nadaljnjimi kapitalskimi injekcijami in morebitnimi prevzemi bank (z vplivom na dolg, čeprav ni mogoče izključiti tudi nekaj vpliva na primanjkljaj) ali bančnimi jamstvi (ki lahko vplivajo na primanjkljaj in dolg, če in ko se uporabijo). |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati se lahko poslabšajo, zlasti od leta 2010 dalje. Prvič, temeljne makroekonomske predpostavke so, kar zadeva trajanje, obseg in učinek finančne krize, negotove. Nekoliko optimistične se zdijo predvsem od leta 2010 dalje, ko naj bi prišlo do hitrega izboljšanja, zaradi česar naj bi se rast realnega BDP spet vrnila na potencialno. Drugič, tveganje za to projekcijo je potencialno pomanjkanje zadostnega prizadevanja na vseh ravneh države za izvajanje discipline pri odhodkih. Tretjič, velika tveganja izhajajo iz pomanjkanja informacij o ukrepih, ki so predvideni za podporo načrtovani konsolidaciji po letu 2010, predvsem zaradi trajnosti velikega dela fiskalnih stimulativnih ukrepov. Zaradi negativnih tveganj za cilje glede primanjkljaja se tudi delež dolga lahko razvija manj ugodno, kot je predvideno. Dodatna tveganja za državne račune so povezana z neposrednimi posledicami finančne krize, zlasti z morebitnimi nadaljnjimi kapitalskimi injekcijami in morebitnimi prevzemi bank (z vplivom na dolg, čeprav ni mogoče izključiti tudi nekaj vpliva na primanjkljaj) ali bančnimi jamstvi (ki lahko vplivajo na primanjkljaj in dolg, če in ko se uporabijo).

| (8) | Dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun je blizu povprečja EU, pri tem pa se odhodki zaradi že uvedenih pokojninskih reform nekoliko počasneje povečujejo kot v mnogih drugih državah. Medtem ko naj bi proračunsko stanje v letu 2008 po ocenah v dodatku prispevalo k delni izravnavi dolgoročnega vpliva staranja prebivalstva na proračun, pa bi bil rezultat nasproten, če bi se proračunske projekcije uresničile. Poleg tega trenutni delež bruto dolga glede na BDP presega referenčno vrednost, določeno v Pogodbi. Doseganje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k zmanjšanju srednjih tveganj za vzdržnost javnih financ. Zaradi stabilizacijskih shem finančnega sektorja (npr. dokapitalizacija, jamstva), ki jih je uvedla Nemčija, lahko zgoraj omenjena tveganja potencialno negativno vplivajo na dolgoročno vzdržnost javnih financ, predvsem prek učinka na državni dolg, čeprav bi bilo nekatere stroške državne podpore mogoče v prihodnosti nadomestiti. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun je blizu povprečja EU, pri tem pa se odhodki zaradi že uvedenih pokojninskih reform nekoliko počasneje povečujejo kot v mnogih drugih državah. Medtem ko naj bi proračunsko stanje v letu 2008 po ocenah v dodatku prispevalo k delni izravnavi dolgoročnega vpliva staranja prebivalstva na proračun, pa bi bil rezultat nasproten, če bi se proračunske projekcije uresničile. Poleg tega trenutni delež bruto dolga glede na BDP presega referenčno vrednost, določeno v Pogodbi. Doseganje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k zmanjšanju srednjih tveganj za vzdržnost javnih financ. Zaradi stabilizacijskih shem finančnega sektorja (npr. dokapitalizacija, jamstva), ki jih je uvedla Nemčija, lahko zgoraj omenjena tveganja potencialno negativno vplivajo na dolgoročno vzdržnost javnih financ, predvsem prek učinka na državni dolg, čeprav bi bilo nekatere stroške državne podpore mogoče v prihodnosti nadomestiti.

| (9) | Kljub na splošno trdni kakovosti javnih financ in fiskalnih pravil, se lahko institucionalni proračunski okvir Nemčije še izboljša. Svet pozdravlja napredek pri oblikovanju novega proračunskega pravila, ki bo za strukturni primanjkljaj zvezne vlade v normalnih časih postavil omejitev v višini 0,35 % BDP in zagotovil strukturno uravnotežene proračune zveznih dežel. To pravilo naj bi se še v tem zakonodajnem obdobju vključilo v nemško ustavo in začelo veljati do leta 2011, pri čemer je treba prehodna obdobja za zvezno vlado predpisati do leta 2015, za zvezne dežele pa do leta 2019. Vlada poleg tega načrtuje prenovo zveznega proračunskega in računovodskega sistema, tako da bo večja pozornost namenjena oceni prihodkov in odhodkov na temelju rezultatov. |
| --- | --- |

(9)

Kljub na splošno trdni kakovosti javnih financ in fiskalnih pravil, se lahko institucionalni proračunski okvir Nemčije še izboljša. Svet pozdravlja napredek pri oblikovanju novega proračunskega pravila, ki bo za strukturni primanjkljaj zvezne vlade v normalnih časih postavil omejitev v višini 0,35 % BDP in zagotovil strukturno uravnotežene proračune zveznih dežel. To pravilo naj bi se še v tem zakonodajnem obdobju vključilo v nemško ustavo in začelo veljati do leta 2011, pri čemer je treba prehodna obdobja za zvezno vlado predpisati do leta 2015, za zvezne dežele pa do leta 2019. Vlada poleg tega načrtuje prenovo zveznega proračunskega in računovodskega sistema, tako da bo večja pozornost namenjena oceni prihodkov in odhodkov na temelju rezultatov.

| (10) | Nemške oblasti so za stabilizacijo finančnega sektorja ustanovile sklad za stabilizacijo finančnega trga, ki naj bi deloval do konca leta 2009 in zagotavljal kapital (80 milijard EUR, okrog 3 % BDP) in kreditna jamstva (400 milijard EUR, okrog 16 % BDP). Nemška vlada je že v letih 2007 in 2008 na zvezni in regionalni ravni z zagotovitvijo kapitala in jamstev sodelovala pri obsežnih operacijah reševanja bank. Poleg tega je leta 2008 ponudila neomejena jamstva za vse bančne vloge fizičnih oseb. O nadaljnjih pobudah za zmanjšanje problematičnih sredstev v bančnih bilancah stanja potekajo pogovori. Potencialne obveznosti, ki izhajajo iz teh reševalnih ukrepov, pomenijo dodatna tveganja za proračun. |
| --- | --- |

(10)

Nemške oblasti so za stabilizacijo finančnega sektorja ustanovile sklad za stabilizacijo finančnega trga, ki naj bi deloval do konca leta 2009 in zagotavljal kapital (80 milijard EUR, okrog 3 % BDP) in kreditna jamstva (400 milijard EUR, okrog 16 % BDP). Nemška vlada je že v letih 2007 in 2008 na zvezni in regionalni ravni z zagotovitvijo kapitala in jamstev sodelovala pri obsežnih operacijah reševanja bank. Poleg tega je leta 2008 ponudila neomejena jamstva za vse bančne vloge fizičnih oseb. O nadaljnjih pobudah za zmanjšanje problematičnih sredstev v bančnih bilancah stanja potekajo pogovori. Potencialne obveznosti, ki izhajajo iz teh reševalnih ukrepov, pomenijo dodatna tveganja za proračun.

| (11) | V skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, je Nemčija sklenila sprejeti obsežen sveženj fiskalnih stimulativnih ukrepov za leti 2009 in 2010 (okrog 3,5 % BDP v obdobju dveh let), ki naj bi predstavljal ustrezen odziv na poslabšanje gospodarskih razmer. Ti ukrepi so usmerjeni na pomoč dohodkom, zasebne in javne naložbe, izogibanje odpuščanju in izboljšanje usposabljanja, pomoč podjetjem z omejenim dostopom do posojil in avtomobilski industriji. Ukrepi so na splošno v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter so ciljno usmerjeni in pravočasni, čeprav naj bi spodbude delovale bolj proti koncu obdobja. Čeprav so nekateri ukrepi začasne narave, bo velik del ukrepov stalen. Tako ni zagotovljeno, da se lahko v celoti odpravijo ukrepi, ki so bili sprejeti kot odziv na krizo. Vendar pa bosta predvideni načrt poravnave dolgov in novo proračunsko pravilo pomagala pri potrebnem procesu fiskalne konsolidacije, ko se bo kriza umirila. K izboljšanju bodo pripomogli strukturni ukrepi, kot je podpora inovacij za zasebni sektor, boljše storitve zaposlovanja in boljši dostop do širokopasovnih povezav v okviru načrtovane strategije za širokopasovne povezave. Ti ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme in priporočila za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta dne 28. januarja 2009 predlagala Komisija. Poleg tega so začasne spremembe postopkov javnih naročil namenjene pospeševanju naložb v infrastrukturo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, je Nemčija sklenila sprejeti obsežen sveženj fiskalnih stimulativnih ukrepov za leti 2009 in 2010 (okrog 3,5 % BDP v obdobju dveh let), ki naj bi predstavljal ustrezen odziv na poslabšanje gospodarskih razmer. Ti ukrepi so usmerjeni na pomoč dohodkom, zasebne in javne naložbe, izogibanje odpuščanju in izboljšanje usposabljanja, pomoč podjetjem z omejenim dostopom do posojil in avtomobilski industriji. Ukrepi so na splošno v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter so ciljno usmerjeni in pravočasni, čeprav naj bi spodbude delovale bolj proti koncu obdobja. Čeprav so nekateri ukrepi začasne narave, bo velik del ukrepov stalen. Tako ni zagotovljeno, da se lahko v celoti odpravijo ukrepi, ki so bili sprejeti kot odziv na krizo. Vendar pa bosta predvideni načrt poravnave dolgov in novo proračunsko pravilo pomagala pri potrebnem procesu fiskalne konsolidacije, ko se bo kriza umirila. K izboljšanju bodo pripomogli strukturni ukrepi, kot je podpora inovacij za zasebni sektor, boljše storitve zaposlovanja in boljši dostop do širokopasovnih povezav v okviru načrtovane strategije za širokopasovne povezave. Ti ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme in priporočila za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta dne 28. januarja 2009 predlagala Komisija. Poleg tega so začasne spremembe postopkov javnih naročil namenjene pospeševanju naložb v infrastrukturo.

| (12) | Zaradi gospodarske krize je splošna fiskalna politika za leto 2009 in 2010 ekspanzivna. Pričakuje se, da bo primanjkljaj v letu 2010 presegel referenčno vrednost. V programu je za leto 2011 načrtovano občutno strukturno izboljšanje (za 1 odstotno točko), še dodatno, čeprav nekoliko manjše, pa za leto 2012. Čeprav je hitrost zmanjševanja primanjkljaja v glavnem v skladu s Paktom za stabilnost in rast, zadostna varnostna rezerva pred kršitvijo mejne vrednosti 3 % BDP v programskem obdobju ne bo dosežena, velika tveganja pa so tudi za začrtan potek konsolidacije. Končno, delež dolga se v programskem obdobju povečuje, kar je posledica ekspanzivne politike v letih 2009 in 2010 ter finančnih transakcij, ki so povezane z izvedenimi operacijami za reševanje bank. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi gospodarske krize je splošna fiskalna politika za leto 2009 in 2010 ekspanzivna. Pričakuje se, da bo primanjkljaj v letu 2010 presegel referenčno vrednost. V programu je za leto 2011 načrtovano občutno strukturno izboljšanje (za 1 odstotno točko), še dodatno, čeprav nekoliko manjše, pa za leto 2012. Čeprav je hitrost zmanjševanja primanjkljaja v glavnem v skladu s Paktom za stabilnost in rast, zadostna varnostna rezerva pred kršitvijo mejne vrednosti 3 % BDP v programskem obdobju ne bo dosežena, velika tveganja pa so tudi za začrtan potek konsolidacije. Končno, delež dolga se v programskem obdobju povečuje, kar je posledica ekspanzivne politike v letih 2009 in 2010 ter finančnih transakcij, ki so povezane z izvedenimi operacijami za reševanje bank.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, ima program nekaj vrzeli v obveznih in neobveznih podatkih (3). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, ima program nekaj vrzeli v obveznih in neobveznih podatkih (3).

Splošni sklep je, da je bila Nemčija zaradi prejšnje konsolidacije in dosega skoraj uravnoteženega proračunskega stanja v letu 2008 sposobna uvesti obsežen sveženj fiskalnih stimulativnih ukrepov, ki so sorazmerni z obsegom recesije. Glede na izrazito poslabšanje svetovnega gospodarskega okolja in težave v finančnem sektorju je proračunska strategija izpostavljena negativnim tveganjem. Možnost popolne odprave kratkoročnih ukrepov, ki so bili sprejeti kot odziv na krizo, pa trenutno ni zagotovljena. Zato bosta izvajanje okrepljenega srednjeročnega proračunskega okvira, kakor je trenutno predviden, in močna zaveza na vseh ravneh države, da se bo okvir spoštoval, ključnega pomena za vrnitev k fiskalni konsolidaciji po umiritvi krize. Zaradi večanja javnega dolga, ad hoc sprememb formule usklajevanja pokojnin in negotovosti glede učinka reforme zdravstvenega varstva je ohranjanje dosežkov za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti osrednjega pomena.

Glede na zgornjo oceno naj Nemčija:

| (i) | izvede fiskalno politiko za leti 2009 in 2010, vključno s stimulativnimi ukrepi v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in v okviru Pakta za stabilnost in rast, kakor je načrtovano in najkasneje od leta 2011 začne odpravljati fiskalne stimulativne ukrepe, da bi podprla bistveno proračunsko konsolidacijo za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; |
| --- | --- |

(i)

izvede fiskalno politiko za leti 2009 in 2010, vključno s stimulativnimi ukrepi v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in v okviru Pakta za stabilnost in rast, kakor je načrtovano in najkasneje od leta 2011 začne odpravljati fiskalne stimulativne ukrepe, da bi podprla bistveno proračunsko konsolidacijo za dosego srednjeročnega proračunskega cilja;

| (ii) | v ta namen okrepi institucionalni fiskalni okvir z izvajanjem novega proračunskega pravila, kakor je trenutno predvideno, da podpre potrebni proces konsolidacije po letu 2010; |
| --- | --- |

(ii)

v ta namen okrepi institucionalni fiskalni okvir z izvajanjem novega proračunskega pravila, kakor je trenutno predvideno, da podpre potrebni proces konsolidacije po letu 2010;

| (iii) | se znova posveti ukrepom za okrepitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ in zagotovi, da se odstopanje od formule za usklajevanje pokojnin, sprejeto za leto 2008, odpravi, kakor je predvideno. |
| --- | --- |

(iii)

se znova posveti ukrepom za okrepitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ in zagotovi, da se odstopanje od formule za usklajevanje pokojnin, sprejeto za leto 2008, odpravi, kakor je predvideno.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS dec. 2008 | 2,5 | 1,3 | – 2,25 | 1,25 | 1,25 | 1,25 |
| KOM jan. 2009 | 2,5 | 1,3 | – 2,3 | 0,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 2,4 | 2,0 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS dec. 2008 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KOM jan. 2009 | 2,3 | 2,8 | 0,8 | 1,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (4)

  (% potencialnega BDP) | PS dec. 2008 | 2,0 | 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,7 | – 1,0 |
| KOM jan. 2009 (5) | 2,2 | 2,3 | – 1,0 | – 1,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 7,6 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 |
| KOM jan. 2009 | 7,6 | 7,1 | 5,2 | 5,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 44,0 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 |
| KOM jan. 2009 | 43,9 | 43,7 | 43,5 | 42,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 44 | 43 | 43 | 42,5 | 42 | ni podatkov |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 44,2 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 |
| KOM jan. 2009 | 44,1 | 43,8 | 46,4 | 46,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 44 | 43,5 | 43 | 42 | 41,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | – 0,2 | – 0 | – 3 | – 4 | – 3 | – 2,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,2 | – 0,1 | – 2,9 | – 4,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 | ni podatkov |
| Primarna bilanca
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 2,6 | 2,5 | 0 | – 1 | 0 | ,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,6 | 2,6 | – 0,1 | – 1,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (4)

  (v % BDP) | PS dec. 2008 | – 1,2 | – 1,2 | – 2,4 | – 3,5 | – 2,4 | – 2,1 |
| KOM jan. 2009 | – 1,3 | – 1,3 | – 2,4 | – 3,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0,0 | 0,7 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | PS dec. 2008 | – 0,9 | – 0.8 | – 2,5 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,1 |
| KOM jan. 2009 | – 1,0 | – 0,9 | – 2,4 | – 3,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 | ni podatkov |
| Bruto državni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 65,1 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 |
| KOM jan. 2009 | 65,1 | 65,6 | 69,6 | 72,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 65 | 63 | – 61,5 | – 59,5 | – 57,5 | ni podatkov |
| Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(sprememba v %)

PS dec. 2008

2,5

1,3

– 2,25

1,25

1,25

1,25

KOM jan. 2009

2,5

1,3

– 2,3

0,7

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

2,4

2,0

1,5

1,5

1,5

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

PS dec. 2008

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KOM jan. 2009

2,3

2,8

0,8

1,4

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Proizvodna vrzel (4)

(% potencialnega BDP)

PS dec. 2008

2,0

2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,7

– 1,0

KOM jan. 2009 (5)

2,2

2,3

– 1,0

– 1,2

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS dec. 2008

7,6

7,1

7,0

7

7

7

KOM jan. 2009

7,6

7,1

5,2

5,4

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS dec. 2008

44,0

44

43,5

42,5

42,5

43

KOM jan. 2009

43,9

43,7

43,5

42,3

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

44

43

43

42,5

42

ni podatkov

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

PS dec. 2008

44,2

44

46,5

46,5

45,5

45,5

KOM jan. 2009

44,1

43,8

46,4

46,4

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

44

43,5

43

42

41,5

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2008

– 0,2

– 0

– 3

– 4

– 3

– 2,5

KOM jan. 2009

– 0,2

– 0,1

– 2,9

– 4,2

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

0

– 0,5

0

0,5

0,5

ni podatkov

Primarna bilanca

(v % BDP)

PS dec. 2008

2,6

2,5

0

– 1

0

,5

KOM jan. 2009

2,6

2,6

– 0,1

– 1,3

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

3

2,5

2,5

3

3,5

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (4)

(v % BDP)

PS dec. 2008

– 1,2

– 1,2

– 2,4

– 3,5

– 2,4

– 2,1

KOM jan. 2009

– 1,3

– 1,3

– 2,4

– 3,6

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0,0

0,7

ni podatkov

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

PS dec. 2008

– 0,9

– 0.8

– 2,5

– 3,4

– 2,4

– 2,1

KOM jan. 2009

– 1,0

– 0,9

– 2,4

– 3,4

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

ni podatkov

Bruto državni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2008

65,1

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

KOM jan. 2009

65,1

65,6

69,6

72,3

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

65

63

– 61,5

– 59,5

– 57,5

ni podatkov

Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane predvsem napoved služb Komisije iz januarja 2009 pa tudi druge informacije, ki so bile od tedaj na voljo.

(3)  Zlasti ni podatkov o inflaciji po HICP, razčlenitve davčnih prihodkov in državnih odhodkov na vmesno porabo, socialnih transferjev v naravi in nadomestil zaposlenim, navedene pa niso niti vse temeljne predpostavke, na katerih temelji makroekonomski scenarij.

(4)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,1 %, 1,2 %, 0,9 % oziroma 1,0 % v obdobju 2007–2010.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,3 % BDP leta 2007 in 0,5 % leta 2008: glede na najnovejši program so vsi ukrepi povzročili povečanje primanjkljaja; in 0,3 % BDP leta 2007, 0,3 % leta 2008 in 0,1 % BDP leta 2010: glede na vmesno napoved služb Komisije iz januarja so vsi ukrepi povzročili povečanje primanjkljaja.

Vir:

Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/6

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2008–2011

(2009/C 66/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

IZDAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 proučil posodobljeno različico programa Madžarske za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 proučil posodobljeno različico programa Madžarske za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011.

| (2) | Po zmerni rasti v prvi polovici leta 2008 se je BDP v tretjem četrtletju rahlo, v četrtem pa bolj opazno zmanjšal. Čeprav se je madžarski dvojni primanjkljaj v zadnjih letih znižal, je država zaradi visoke stopnje javnega in zunanjega dolga še vedno ranljiva. Zaradi tega je finančna kriza Madžarsko še posebej močno prizadela in pripeljala do velikega razvrednotenja menjalnega tečaja in motenj v delovanju več segmentov finančnih trgov. Zato sta povrnitev zaupanja vlagateljev in izboljšanje delovanja finančnih trgov najnujnejša izziva ekonomske politike. V ta namen je centralna banka uvedla nove instrumente in sprejet je bil nov ekonomski program z dodatnimi proračunskimi prilagoditvami, strožjimi cilji glede primanjkljaja, svežnjem pomoči bankam in poostreno regulacijo finančnega sektorja. V podporo tem ukrepom je Madžarska od EU, Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke prejela obsežno (20 milijard EUR) mednarodno finančno pomoč (2), pod pogojem, da doseže napredek na področju proračunske konsolidacije, reforme proračunskega upravljanja, regulacije finančnega sektorja in nadzora nad njim ter na področju strukturnih reform (3). Ekonomski program v zvezi s posojilom je vključen v proračun za leto 2009 in posodobljeno različico programa za konvergenco. Narodna banka Madžarske je zaostrila monetarno politiko s povišanjem temeljne obrestne mere z 8,50 % na 11,50 % oktobra 2008, nato pa je obrestne mere v zadnjih dveh mesecih leta 2008 znižala (v treh korakih na 10 % decembra 2008). Nominalni efektivni tečaj madžarskega forinta je v letu 2008 padel za 2,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Po zmerni rasti v prvi polovici leta 2008 se je BDP v tretjem četrtletju rahlo, v četrtem pa bolj opazno zmanjšal. Čeprav se je madžarski dvojni primanjkljaj v zadnjih letih znižal, je država zaradi visoke stopnje javnega in zunanjega dolga še vedno ranljiva. Zaradi tega je finančna kriza Madžarsko še posebej močno prizadela in pripeljala do velikega razvrednotenja menjalnega tečaja in motenj v delovanju več segmentov finančnih trgov. Zato sta povrnitev zaupanja vlagateljev in izboljšanje delovanja finančnih trgov najnujnejša izziva ekonomske politike. V ta namen je centralna banka uvedla nove instrumente in sprejet je bil nov ekonomski program z dodatnimi proračunskimi prilagoditvami, strožjimi cilji glede primanjkljaja, svežnjem pomoči bankam in poostreno regulacijo finančnega sektorja. V podporo tem ukrepom je Madžarska od EU, Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke prejela obsežno (20 milijard EUR) mednarodno finančno pomoč (2), pod pogojem, da doseže napredek na področju proračunske konsolidacije, reforme proračunskega upravljanja, regulacije finančnega sektorja in nadzora nad njim ter na področju strukturnih reform (3). Ekonomski program v zvezi s posojilom je vključen v proračun za leto 2009 in posodobljeno različico programa za konvergenco. Narodna banka Madžarske je zaostrila monetarno politiko s povišanjem temeljne obrestne mere z 8,50 % na 11,50 % oktobra 2008, nato pa je obrestne mere v zadnjih dveh mesecih leta 2008 znižala (v treh korakih na 10 % decembra 2008). Nominalni efektivni tečaj madžarskega forinta je v letu 2008 padel za 2,6 %.

| (3) | Program vsebuje dva različna scenarija makroekonomskih in proračunskih projekcij: „osnovni“ in „alternativni“ scenarij. „Osnovni“ scenarij je referenčni scenarij za oceno proračunskih projekcij, ker samo ta vsebuje podrobne izračune z razčlenitvijo proračunskih in makroekonomskih agregatov. Predvideva, da se bo po šibki, približno enoodstotni rasti v preteklih dveh letih realna rast BDP leta 2009 zmanjšala za 0,9 %, nato pa se spet povišala na 1,6 % v letu 2010 in 2,5 % v letu 2011. Glede na trenutno razpoložljive podatke (4) se zdi, da osnovni scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti v celotnem programskem obdobju, deloma zato, ker bodo obeti slabše rasti v trgovinskih partnericah verjetno izrazitejši, kot predvideva scenarij. Po vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009, ki predvideva slabše zunanjetrgovinske rezultate in nekoliko večji upad naložb, naj bi se BDP leta 2009 zmanjšal za 1,6 %, nato pa se leta 2010 povečal na 1 %. Vendar bodo ob upoštevanju zadnjih podatkov, vključno z močnim decembrskim upadom industrijske proizvodnje ter podjetniških in potrošniških posojil konec leta 2008, rezultati verjetno še veliko slabši (okoli –3,25 % leta 2009). V programu napovedana inflacija za leto 2009 v višini 4,5 % se prav tako zdi nekoliko visoka. Poleg tega se zdita visok izvoz in s tem povezano izboljšanje v neto finančni sposobnosti zasebnega sektorja v programskem obdobju nekoliko pretirana. |
| --- | --- |

(3)

Program vsebuje dva različna scenarija makroekonomskih in proračunskih projekcij: „osnovni“ in „alternativni“ scenarij. „Osnovni“ scenarij je referenčni scenarij za oceno proračunskih projekcij, ker samo ta vsebuje podrobne izračune z razčlenitvijo proračunskih in makroekonomskih agregatov. Predvideva, da se bo po šibki, približno enoodstotni rasti v preteklih dveh letih realna rast BDP leta 2009 zmanjšala za 0,9 %, nato pa se spet povišala na 1,6 % v letu 2010 in 2,5 % v letu 2011. Glede na trenutno razpoložljive podatke (4) se zdi, da osnovni scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti v celotnem programskem obdobju, deloma zato, ker bodo obeti slabše rasti v trgovinskih partnericah verjetno izrazitejši, kot predvideva scenarij. Po vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009, ki predvideva slabše zunanjetrgovinske rezultate in nekoliko večji upad naložb, naj bi se BDP leta 2009 zmanjšal za 1,6 %, nato pa se leta 2010 povečal na 1 %. Vendar bodo ob upoštevanju zadnjih podatkov, vključno z močnim decembrskim upadom industrijske proizvodnje ter podjetniških in potrošniških posojil konec leta 2008, rezultati verjetno še veliko slabši (okoli –3,25 % leta 2009). V programu napovedana inflacija za leto 2009 v višini 4,5 % se prav tako zdi nekoliko visoka. Poleg tega se zdita visok izvoz in s tem povezano izboljšanje v neto finančni sposobnosti zasebnega sektorja v programskem obdobju nekoliko pretirana.

| (4) | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 je bil v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 3,3 % BDP, pri čemer je bil cilj iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco 4 % BDP. Ta presežek cilja v okoliščinah šibke rasti izhaja predvsem iz ugodnega baznega učinka tako na strani prihodkov kot odhodkov od leta 2007 (ko je primanjkljaj znašal 5 % BDP). |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 je bil v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 3,3 % BDP, pri čemer je bil cilj iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco 4 % BDP. Ta presežek cilja v okoliščinah šibke rasti izhaja predvsem iz ugodnega baznega učinka tako na strani prihodkov kot odhodkov od leta 2007 (ko je primanjkljaj znašal 5 % BDP).

| (5) | V posodobljeni različici je cilj proračunskega primanjkljaja za leto 2009 določen na 2,6 % BDP, v primerjavi s 3,2 % BDP v prejšnji posodobljeni različici in napovedanima 2,8 % BDP v vmesni napovedi služb Komisije. Poostreni cilj je del vladnega odziva na finančno krizo in hkrati posledica precej slabšega makroekonomskega scenarija. Zaradi finančne krize ter visokega primanjkljaja in javnega dolga vlada ni sprejela ukrepov proračunskih spodbud. Vendar je zaradi recesije, ki je večja, kot je bilo pričakovano, in bo po ocenah povzročila proračunski primanjkljaj v višini približno 1 % BDP, 15. februarja sprejela dodaten sveženj korektivnih ukrepov v višini 0,7 % BDP in v okviru prvega pregleda svojega novega ekonomskega programa revidirala cilj proračunskega primanjkljaja za leto 2009, ki bi moral znašati 2,7–2,9 % BDP. Strukturni saldo (to je ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) naj bi se sodeč po podatkih iz posodobljene različice in ponovnega izračuna služb Komisije izboljšal za približno 1,75 odstotne točke BDP, kar kaže na zelo restriktivno držo v proračunski politiki. |
| --- | --- |

(5)

V posodobljeni različici je cilj proračunskega primanjkljaja za leto 2009 določen na 2,6 % BDP, v primerjavi s 3,2 % BDP v prejšnji posodobljeni različici in napovedanima 2,8 % BDP v vmesni napovedi služb Komisije. Poostreni cilj je del vladnega odziva na finančno krizo in hkrati posledica precej slabšega makroekonomskega scenarija. Zaradi finančne krize ter visokega primanjkljaja in javnega dolga vlada ni sprejela ukrepov proračunskih spodbud. Vendar je zaradi recesije, ki je večja, kot je bilo pričakovano, in bo po ocenah povzročila proračunski primanjkljaj v višini približno 1 % BDP, 15. februarja sprejela dodaten sveženj korektivnih ukrepov v višini 0,7 % BDP in v okviru prvega pregleda svojega novega ekonomskega programa revidirala cilj proračunskega primanjkljaja za leto 2009, ki bi moral znašati 2,7–2,9 % BDP. Strukturni saldo (to je ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) naj bi se sodeč po podatkih iz posodobljene različice in ponovnega izračuna služb Komisije izboljšal za približno 1,75 odstotne točke BDP, kar kaže na zelo restriktivno držo v proračunski politiki.

| (6) | Osrednji cilj srednjeročne proračunske strategije v posodobljeni različici je zmanjšanje nominalnega primanjkljaja s 3,4 % BDP v letu 2008 na 2,6 % BDP leta 2009, čemur naj bi po pričakovanjih sledilo rahlo zmanjšanje na 2,5 % BDP leta 2010 in potem na 2,2 % leta 2011. Ker naj bi se odhodki za obresti leta 2009 povečali za pol odstotne točke BDP, se je primarni saldo v tem letu občutneje izboljšal (nad 1 odstotno točko), čemur naj bi sledilo izboljšanje BDP za 0,3 % do 2011, ko naj bi bil dosežen presežek 2,2 % BDP. Pričakuje se, da srednjeročni cilj države glede proračunskega stanja (strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v programskem obdobju ne bo dosežen. Skupna konsolidacija proračuna v vrednosti 1,2 odstotne točke BDP naj bi se enakomerno razporedila med prihodke in odhodke. Po letu 2009 program ne navaja podrobnih ukrepov, povezanih z načrtovanim zmanjšanjem primanjkljaja. Posodobljena različica ocenjuje, da je delež javnega dolga v BDP v letu 2008 strmo narasel na malo več kot 71 %, zlasti zaradi uporabe prvega obroka finančne pomoči EU in Mednarodnega denarnega sklada predvsem za povečanje rezerv. Leta 2009 naj bi se delež javnega dolga dodatno povečal na 72,5 %, vendar se za pozneje pričakuje, da se bo ob hkratnem postopnem dvigu rasti začel čedalje hitreje zniževati (na 69 %). |
| --- | --- |

(6)

Osrednji cilj srednjeročne proračunske strategije v posodobljeni različici je zmanjšanje nominalnega primanjkljaja s 3,4 % BDP v letu 2008 na 2,6 % BDP leta 2009, čemur naj bi po pričakovanjih sledilo rahlo zmanjšanje na 2,5 % BDP leta 2010 in potem na 2,2 % leta 2011. Ker naj bi se odhodki za obresti leta 2009 povečali za pol odstotne točke BDP, se je primarni saldo v tem letu občutneje izboljšal (nad 1 odstotno točko), čemur naj bi sledilo izboljšanje BDP za 0,3 % do 2011, ko naj bi bil dosežen presežek 2,2 % BDP. Pričakuje se, da srednjeročni cilj države glede proračunskega stanja (strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v programskem obdobju ne bo dosežen. Skupna konsolidacija proračuna v vrednosti 1,2 odstotne točke BDP naj bi se enakomerno razporedila med prihodke in odhodke. Po letu 2009 program ne navaja podrobnih ukrepov, povezanih z načrtovanim zmanjšanjem primanjkljaja. Posodobljena različica ocenjuje, da je delež javnega dolga v BDP v letu 2008 strmo narasel na malo več kot 71 %, zlasti zaradi uporabe prvega obroka finančne pomoči EU in Mednarodnega denarnega sklada predvsem za povečanje rezerv. Leta 2009 naj bi se delež javnega dolga dodatno povečal na 72,5 %, vendar se za pozneje pričakuje, da se bo ob hkratnem postopnem dvigu rasti začel čedalje hitreje zniževati (na 69 %).

| (7) | Proračunski rezultati se lahko poslabšajo zaradi negativnih gibanj, zlasti v zadnjih letih programskega obdobja. V celotnem programskem obdobju so prisotna precejšnja tveganja v smislu gibanja primanjkljaja, ki izhajajo iz makroekonomskih obetov. Globlja in daljša recesija bo pomenila velike splošne proračunske primanjkljaje in zmerno povečanje odhodkov. Toda na strani odhodkov je bilo zadnje čase več pozitivnih premikov. Proračunski nadzor se je od leta 2006 občutno izboljšal in izvedeni reformni ukrepi so očitno strukturno omejili pretekli vzorec proračunskih spodrsljajev na nekaterih pomembnih področjih (npr. subvencioniranje cen).
  Poleg tega je vlada v letu 2009 sprejela odločitev o dodatnem znižanju odhodkov za 0,7 % BDP kot odziv na nedavno močno poslabšanje gospodarskih obetov. Vseeno pa tveganja prekoračitve pri odhodkih ni mogoče izključiti, še zlasti ne po letu 2009. Zlasti se utegne zgoditi, da načrtovanega omejevanja odhodkov ne bodo spremljali nadaljnji ukrepi v okviru reforme javne uprave, zdravstva in šolstva, in kot kaže, dodatni potrebni proračunski ukrepi niso v celoti opredeljeni in se ne izvajajo. Po drugi strani pa bi moralo izvajanje načrtovanih reformnih ukrepov v okviru pokojninskega sistema ter sistema socialnih dajatev in subvencij za gospodinjstvo prispevati k srednjeročni zajezitvi odhodkov. Kljub občutni okrepitvi okvira proračunskega upravljanja pa tveganja, da bo proračunska politika manj restriktivna od načrtovane, kot je razvidno iz preteklih izkušenj, ni mogoče povsem izključiti, tudi zaradi dejstva, da novi proračunski okvir še ni preizkušen. Tveganja za proračunske cilje veljajo tudi za delež javnega dolga; zato utegne biti njegovo predvideno gibanje po letu 2009 manj ugodno, kot kažejo projekcije v programu. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati se lahko poslabšajo zaradi negativnih gibanj, zlasti v zadnjih letih programskega obdobja. V celotnem programskem obdobju so prisotna precejšnja tveganja v smislu gibanja primanjkljaja, ki izhajajo iz makroekonomskih obetov. Globlja in daljša recesija bo pomenila velike splošne proračunske primanjkljaje in zmerno povečanje odhodkov. Toda na strani odhodkov je bilo zadnje čase več pozitivnih premikov. Proračunski nadzor se je od leta 2006 občutno izboljšal in izvedeni reformni ukrepi so očitno strukturno omejili pretekli vzorec proračunskih spodrsljajev na nekaterih pomembnih področjih (npr. subvencioniranje cen).

Poleg tega je vlada v letu 2009 sprejela odločitev o dodatnem znižanju odhodkov za 0,7 % BDP kot odziv na nedavno močno poslabšanje gospodarskih obetov. Vseeno pa tveganja prekoračitve pri odhodkih ni mogoče izključiti, še zlasti ne po letu 2009. Zlasti se utegne zgoditi, da načrtovanega omejevanja odhodkov ne bodo spremljali nadaljnji ukrepi v okviru reforme javne uprave, zdravstva in šolstva, in kot kaže, dodatni potrebni proračunski ukrepi niso v celoti opredeljeni in se ne izvajajo. Po drugi strani pa bi moralo izvajanje načrtovanih reformnih ukrepov v okviru pokojninskega sistema ter sistema socialnih dajatev in subvencij za gospodinjstvo prispevati k srednjeročni zajezitvi odhodkov. Kljub občutni okrepitvi okvira proračunskega upravljanja pa tveganja, da bo proračunska politika manj restriktivna od načrtovane, kot je razvidno iz preteklih izkušenj, ni mogoče povsem izključiti, tudi zaradi dejstva, da novi proračunski okvir še ni preizkušen. Tveganja za proračunske cilje veljajo tudi za delež javnega dolga; zato utegne biti njegovo predvideno gibanje po letu 2009 manj ugodno, kot kažejo projekcije v programu.

| (8) | Nedavno je bilo izpeljanih več ukrepov pokojninske reforme, s katerimi naj bi se nekoliko umirila rast prihodnjih pokojninskih odhodkov, vendar je treba v ta namen še veliko postoriti. V programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2008 se je z izhodiščnega stanja, ocenjenega v prejšnjem programu, izboljšalo, vendar pa je proračunski vpliv staranja prebivalstva še vedno velik. Trenutna stopnja bruto dolga je še vedno nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Zagotavljanje večjih primarnih presežkov na srednji rok, kakor je že predvideno v programu, ter nadaljnji ukrepi pokojninske reforme, ki jih je nedavno predstavila vlada, bi prispevali k zmanjšanju srednjeročnih tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Nedavno je bilo izpeljanih več ukrepov pokojninske reforme, s katerimi naj bi se nekoliko umirila rast prihodnjih pokojninskih odhodkov, vendar je treba v ta namen še veliko postoriti. V programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2008 se je z izhodiščnega stanja, ocenjenega v prejšnjem programu, izboljšalo, vendar pa je proračunski vpliv staranja prebivalstva še vedno velik. Trenutna stopnja bruto dolga je še vedno nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Zagotavljanje večjih primarnih presežkov na srednji rok, kakor je že predvideno v programu, ter nadaljnji ukrepi pokojninske reforme, ki jih je nedavno predstavila vlada, bi prispevali k zmanjšanju srednjeročnih tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Do leta 2006, ko je bil primanjkljaj z 9,3 % BDP najvišji, je bil madžarski proračunski okvir zelo občutljiv za proračunske spodrsljaje ter nenehno podvržen volilnemu ciklu. Po nekaterih postopnih izboljšavah v preglednosti in proračunskem načrtovanju od leta 2006 je bil novembra 2008 sprejet reformni zakon o proračunskem upravljanju, ki vsebuje večletna numerična pravila in ustanavlja proračunski svet. Novi organ bo izvajal neodvisne makroekonomske in proračunske napovedi ter ocene proračunskega vpliva ter presojal proračunsko stanje in predloge proračuna. Če se bo novi okvir odločno izvajal, bi moral prispevati k izboljšanju preglednosti in vzdržnosti javnih financ. Vendar pa nekatera pomembna vprašanja ostajajo nerešena, denimo določitev učinkovitih mehanizmov izvrševanja ter pokritost podnacionalnega sektorja. |
| --- | --- |

(9)

Do leta 2006, ko je bil primanjkljaj z 9,3 % BDP najvišji, je bil madžarski proračunski okvir zelo občutljiv za proračunske spodrsljaje ter nenehno podvržen volilnemu ciklu. Po nekaterih postopnih izboljšavah v preglednosti in proračunskem načrtovanju od leta 2006 je bil novembra 2008 sprejet reformni zakon o proračunskem upravljanju, ki vsebuje večletna numerična pravila in ustanavlja proračunski svet. Novi organ bo izvajal neodvisne makroekonomske in proračunske napovedi ter ocene proračunskega vpliva ter presojal proračunsko stanje in predloge proračuna. Če se bo novi okvir odločno izvajal, bi moral prispevati k izboljšanju preglednosti in vzdržnosti javnih financ. Vendar pa nekatera pomembna vprašanja ostajajo nerešena, denimo določitev učinkovitih mehanizmov izvrševanja ter pokritost podnacionalnega sektorja.

| (10) | V odziv na finančno krizo so madžarske oblasti v okviru novega ekonomskega programa oktobra 2008 zaostrile proračunske cilje, da bi zmanjšale potrebe gospodarstva po zunanjem financiranju, ter sprejele več ukrepov, da bi zagotovile stabilnost finančnega sektorja. Jamstva za vloge so se povečala s 6 na 13 milijonov HUF. Madžarske oblasti so sprejele tudi načrt za podporo bankam, ki predvideva dajanje jamstev za medbančna posojila ter sklad za dokapitalizacijo. Poleg tega je centralna banka sprejela več ukrepov za povečanje likvidnosti trga, ki so bili podprti tudi v dogovoru z Evropsko centralno banko o ponovnem odkupu. Skladno z ekonomskim programom v povezavi z mednarodno finančno pomočjo so pričakovani nadaljnji ukrepi za večjo regulacijo finančnega trga in nadzor nad njim. |
| --- | --- |

(10)

V odziv na finančno krizo so madžarske oblasti v okviru novega ekonomskega programa oktobra 2008 zaostrile proračunske cilje, da bi zmanjšale potrebe gospodarstva po zunanjem financiranju, ter sprejele več ukrepov, da bi zagotovile stabilnost finančnega sektorja. Jamstva za vloge so se povečala s 6 na 13 milijonov HUF. Madžarske oblasti so sprejele tudi načrt za podporo bankam, ki predvideva dajanje jamstev za medbančna posojila ter sklad za dokapitalizacijo. Poleg tega je centralna banka sprejela več ukrepov za povečanje likvidnosti trga, ki so bili podprti tudi v dogovoru z Evropsko centralno banko o ponovnem odkupu. Skladno z ekonomskim programom v povezavi z mednarodno finančno pomočjo so pričakovani nadaljnji ukrepi za večjo regulacijo finančnega trga in nadzor nad njim.

| (11) | V odziv na gospodarsko krizo so madžarske oblasti potrdile sveženj proračunsko nevtralnih ukrepov za spodbuditev gospodarstva, tudi v smeri strukturne reforme. Zaradi potrebe po odpravi precejšnih zunanjih in notranjih nesorazmerij ter v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, sprejetim na decembrskem Evropskem svetu, madžarske oblasti niso izvedle ukrepov proračunskih spodbud. Sprejeti ukrepi zajemajo zlasti pospešeno črpanje sredstev iz strukturnih skladov EU ter njihovo prerazporejanje in boljši dostop malih in srednjih podjetij do financiranja, da bi podprli skupno povpraševanje in zaposlenost v letih 2009 in 2010. Strukturne reforme so pomemben del evropskega načrta za oživitev gospodarstva in pomembna sredstvo pri političnem ukrepanju Madžarske, in sicer zaradi omejenega obsega proračunskih spodbud ter potrebe po izboljšanju njene zunanje konkurenčnosti. Manjši poudarek je bil namenjen krepitvi konkurenčnosti. Poleg tega je parlament decembra sprejel program o zaposlovanju, s katerim želi ustvariti spodbude in poskrbeti za večjo zaposljivost nizkokvalificiranih in dalj časa nezaposlenih oseb tudi z delnim preoblikovanjem pasivnih ukrepov iz sklada za trg dela v aktivne politike trga dela. Program predvideva tudi znatno povečanje števila programov javnih del in programov usposabljanja ter prinaša spodbude za boljše sodelovanje med ciljno populacijo in zavodom za zaposlovanje. Poleg tega je vlada nadaljevala postopno reformo zdravstva, šolstva in javne uprave. Ti ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme in priporočila za posamezne države, ki jih je Komisija predlagala 28. januarja 2009 v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta. Vlada je 16. februarja napovedala nadaljnje strukturne reforme na področju pokojnin, socialnih dajatev in lokalnih uprav. |
| --- | --- |

(11)

V odziv na gospodarsko krizo so madžarske oblasti potrdile sveženj proračunsko nevtralnih ukrepov za spodbuditev gospodarstva, tudi v smeri strukturne reforme. Zaradi potrebe po odpravi precejšnih zunanjih in notranjih nesorazmerij ter v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, sprejetim na decembrskem Evropskem svetu, madžarske oblasti niso izvedle ukrepov proračunskih spodbud. Sprejeti ukrepi zajemajo zlasti pospešeno črpanje sredstev iz strukturnih skladov EU ter njihovo prerazporejanje in boljši dostop malih in srednjih podjetij do financiranja, da bi podprli skupno povpraševanje in zaposlenost v letih 2009 in 2010. Strukturne reforme so pomemben del evropskega načrta za oživitev gospodarstva in pomembna sredstvo pri političnem ukrepanju Madžarske, in sicer zaradi omejenega obsega proračunskih spodbud ter potrebe po izboljšanju njene zunanje konkurenčnosti. Manjši poudarek je bil namenjen krepitvi konkurenčnosti. Poleg tega je parlament decembra sprejel program o zaposlovanju, s katerim želi ustvariti spodbude in poskrbeti za večjo zaposljivost nizkokvalificiranih in dalj časa nezaposlenih oseb tudi z delnim preoblikovanjem pasivnih ukrepov iz sklada za trg dela v aktivne politike trga dela. Program predvideva tudi znatno povečanje števila programov javnih del in programov usposabljanja ter prinaša spodbude za boljše sodelovanje med ciljno populacijo in zavodom za zaposlovanje. Poleg tega je vlada nadaljevala postopno reformo zdravstva, šolstva in javne uprave. Ti ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme in priporočila za posamezne države, ki jih je Komisija predlagala 28. januarja 2009 v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta. Vlada je 16. februarja napovedala nadaljnje strukturne reforme na področju pokojnin, socialnih dajatev in lokalnih uprav.

| (12) | Zaradi makrofinančnega tveganja mora biti proračunska politika restriktivna. Po dveh letih restriktivne politike naj bi bila njena naravnanost leta 2009 spet restriktivna zaradi globoke recesije; v zadnjih letih, ki jih zajema program, naj bi postala nevtralna. Posodobljena različica potrjuje srednjeročno prilagoditveno pot, za kakršno so se odločile oblasti v novem programu ekonomske politike; zato je skladna z obveznostmi, povezanimi s srednjeročno finančno pomočjo EU.
  Vmesna napoved služb Komisije, ki napoveduje večji primanjkljaj za leto 2009 v višini 2,8 % BDP skupaj s tveganji za makroekonomske projekcije, pa kaže, da bi utegnili biti potrebni nadaljnji ukrepi za konsolidacijo. Vlada je torej sprejela nov sveženj korektivnih ukrepov v višini 0,7 % BDP, cilj proračunskega primanjkljaja za leto 2009 pa je rahlo povečala. Pravkar sprejeta reforma proračunskega upravljanja bi morala prispevati k izboljšanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ z načrtovanim zmanjšanjem deleža javnega dolga. Ob upoštevanju ocene tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu skladna s prilagoditveno potjo za odpravo čezmernega primanjkljaja, kot je predlagal Svet, če bodo vsi proračunski ukrepi, ki so bili napovedani v programu in tudi pozneje, v celoti izpeljani, morebitni odkloni med letom pa učinkovito odpravljeni. V letih po odpravi čezmernega primanjkljaja je v programu predvideno zmanjšanje primanjkljaja omejeno in ni dovolj podkrepljeno z ukrepi. Ob upoštevanju zgornjih tveganj za projekcije dolga se delež javnega dolga v programskem obdobju navsezadnje ne bo dovolj približal referenčni vrednosti. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi makrofinančnega tveganja mora biti proračunska politika restriktivna. Po dveh letih restriktivne politike naj bi bila njena naravnanost leta 2009 spet restriktivna zaradi globoke recesije; v zadnjih letih, ki jih zajema program, naj bi postala nevtralna. Posodobljena različica potrjuje srednjeročno prilagoditveno pot, za kakršno so se odločile oblasti v novem programu ekonomske politike; zato je skladna z obveznostmi, povezanimi s srednjeročno finančno pomočjo EU.

Vmesna napoved služb Komisije, ki napoveduje večji primanjkljaj za leto 2009 v višini 2,8 % BDP skupaj s tveganji za makroekonomske projekcije, pa kaže, da bi utegnili biti potrebni nadaljnji ukrepi za konsolidacijo. Vlada je torej sprejela nov sveženj korektivnih ukrepov v višini 0,7 % BDP, cilj proračunskega primanjkljaja za leto 2009 pa je rahlo povečala. Pravkar sprejeta reforma proračunskega upravljanja bi morala prispevati k izboljšanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ z načrtovanim zmanjšanjem deleža javnega dolga. Ob upoštevanju ocene tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu skladna s prilagoditveno potjo za odpravo čezmernega primanjkljaja, kot je predlagal Svet, če bodo vsi proračunski ukrepi, ki so bili napovedani v programu in tudi pozneje, v celoti izpeljani, morebitni odkloni med letom pa učinkovito odpravljeni. V letih po odpravi čezmernega primanjkljaja je v programu predvideno zmanjšanje primanjkljaja omejeno in ni dovolj podkrepljeno z ukrepi. Ob upoštevanju zgornjih tveganj za projekcije dolga se delež javnega dolga v programskem obdobju navsezadnje ne bo dovolj približal referenčni vrednosti.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, je v programu nekaj pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (5). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, je v programu nekaj pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (5).

Splošni sklep je, da je bila Madžarska kljub izrazitim izboljšavam pri velikih nesorazmerjih, vključno z zmanjšanjem proračunskega primanjkljaja z 9,3 % BDP leta 2006 na manj kot 3,5 % BDP v letu 2008, še posebej izpostavljena finančni krizi in je tako morala, namesto da bi spodbujala gospodarstvo v obdobju recesije, omejiti vladne potrebe po financiranju. Zaradi tega je sprejela politiko z dodatnimi proračunskimi prilagoditvami in strožjimi cilji glede primanjkljaja, da bi povrnila zaupanje vlagateljev. Ta strategija je bila podkrepljena z mednarodno finančno pomočjo EU, Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke. Program predvideva nadaljevanje strategije za konsolidacijo na začetku programskega obdobja s še eno večjo prilagoditvijo na 2,6 % BDP v letu 2009, ki naj bi ji sledila bolj umirjena prilagoditvena pot k proračunskemu primanjkljaju v višini 2,2 % BDP do leta 2011. Vendar pa je načrt zmanjševanja primanjkljaja izpostavljen tveganjem, zlasti ker se zdijo makroekonomske predpostavke, na katerih temelji program, danes izrazito ugodne. To tveganje bi se močno zmanjšalo s sprejetimi korektivnimi ukrepi in strukturnimi ukrepi, ki jih je nedavno predstavila vlada skupaj z revizijo cilja proračunskega primanjkljaja za leto 2009, rahlo povišanega na 2,7–2,9 % BDP. Poleg tega je sprejetje zakona o proračunski odgovornosti pomemben korak k razumni proračunski politiki, in če se bo odločno izvajal, bi moral prispevati k dolgotrajni konsolidaciji proračuna. Vseeno pa je vzdržnost javnih financ odvisna tudi od nadaljevanja strukturnih reform, saj povečujejo dolgoročno rast, pomagajo izpolnjevati proračunske cilje in zmanjšujejo ranljivost države.

Ob upoštevanju zgornje ocene, obveznosti v okviru mednarodne finančne pomoči in priporočila iz člena 104(7) z dne 10. oktobra 2006 ter potrebe po vzdržni konvergenci, naj Madžarska:

| (i) | zaradi obstoječih tveganj ohrani ustrezen blažilec, sprejme potrebne ukrepe, da zmanjša proračunski primanjkljaj pod mejo 3 % BDP v letu 2009, in zagotovi, da se bo pri konsolidaciji proračuna nato ustrezno približevala srednjeročnemu cilju, s čimer bi delež javnega dolga v BDP začel upadati proti pragu 60 % BDP; |
| --- | --- |

(i)

zaradi obstoječih tveganj ohrani ustrezen blažilec, sprejme potrebne ukrepe, da zmanjša proračunski primanjkljaj pod mejo 3 % BDP v letu 2009, in zagotovi, da se bo pri konsolidaciji proračuna nato ustrezno približevala srednjeročnemu cilju, s čimer bi delež javnega dolga v BDP začel upadati proti pragu 60 % BDP;

| (ii) | poskrbi za dosledno izvajanje zakona o proračunski odgovornosti, ohrani zmerne odhodke z nadaljnjimi reformami javne uprave, zdravstva in šolstva, kot je bilo napovedano, ter okrepi regulacijo finančnega trga in nadzor nad njim; |
| --- | --- |

(ii)

poskrbi za dosledno izvajanje zakona o proračunski odgovornosti, ohrani zmerne odhodke z nadaljnjimi reformami javne uprave, zdravstva in šolstva, kot je bilo napovedano, ter okrepi regulacijo finančnega trga in nadzor nad njim;

| (iii) | zaradi deleža javnega dolga in večjih odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, še izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ; po ukrepih, ki jih je že sprejela v obdobju 2006–2008, naj nadaljuje reformo pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(iii)

zaradi deleža javnega dolga in večjih odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, še izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ; po ukrepih, ki jih je že sprejela v obdobju 2006–2008, naj nadaljuje reformo pokojninskega sistema.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | KP dec 2008 | 1,1 | 1,3 | – 0,9 | 1,6 | 2,5 |
| KOM jan 2009 | 1,1 | 0,9 | – 1,6 | 1,0 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP dec 2008 | 7,9 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 |
| KOM jan 2009 | 7,9 | 6,1 | 2,8 | 2,2 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| Proizvodna vrzel (6)

  (v % potencialnega BDP) | KP dec 2008 | 1,9 | 1,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| KOM jan 2009 (7) | 2,7 | 2,3 | – 0,1 | 0,4 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | – 0,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,5 |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP dec 2008 | – 5,3 | – 5,1 | – 3,7 | – 2,5 | – 1,6 |
| KOM jan 2009 | – 5,3 | – 6,0 | – 4,0 | – 3,5 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | KP dec 2008 | 44,9 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 |
| KOM jan 2009 | 44,9 | 45,5 | 46,1 | 46,4 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | 44,1 | 44,2 | 43,3 | 42,4 | 42,0 |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | KP dec 2008 | 49,8 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 |
| KOM jan 2009 | 49,8 | 48,8 | 48,9 | 49,5 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | 50,3 | 48,2 | 46,5 | 45,1 | 44,2 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec 2008 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,2 |
| KOM jan 2009 | – 5,0 | – 3,3 | – 2,8 | – 3,0 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| Primarna bilanca
  (v % BDP) | KP dec 2008 | – 0,9 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 |
| KOM jan 2009 | – 0,9 | 0,8 | 1,6 | 1,5 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | KP dec 2008 | – 5,8 | – 3,9 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| KOM jan 2009 | – 6,2 | – 4,3 | – 2,8 | – 3,2 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | – 6,0 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,1 |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | KP dec 2008 | – 4,9 | – 3,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| KOM jan 2009 | – 5,3 | – 4,0 | – 2,8 | – 3,2 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | – 4,9 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,5 | – 2,1 |
| Bruto državni dolg
  (v % BDP) | KP dec 2008 | 65,8 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 |
| KOM jan 2009 | 65,8 | 71,9 | 73,8 | 74,0 | se ne uporablja |
| KP nov 2007 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(sprememba v %)

KP dec 2008

1,1

1,3

– 0,9

1,6

2,5

KOM jan 2009

1,1

0,9

– 1,6

1,0

se ne uporablja

KP nov 2007

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

Inflacija po HICP

(%)

KP dec 2008

7,9

6,2

4,5

3,2

3,0

KOM jan 2009

7,9

6,1

2,8

2,2

se ne uporablja

KP nov 2007

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

Proizvodna vrzel (6)

(v % potencialnega BDP)

KP dec 2008

1,9

1,1

– 1,7

– 1,9

– 1,1

KOM jan 2009 (7)

2,7

2,3

– 0,1

0,4

se ne uporablja

KP nov 2007

– 0,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

– 0,5

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP dec 2008

– 5,3

– 5,1

– 3,7

– 2,5

– 1,6

KOM jan 2009

– 5,3

– 6,0

– 4,0

– 3,5

se ne uporablja

KP nov 2007

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

KP dec 2008

44,9

45,2

45,8

46,0

45,8

KOM jan 2009

44,9

45,5

46,1

46,4

se ne uporablja

KP nov 2007

44,1

44,2

43,3

42,4

42,0

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

KP dec 2008

49,8

48,6

48,4

48,5

48,0

KOM jan 2009

49,8

48,8

48,9

49,5

se ne uporablja

KP nov 2007

50,3

48,2

46,5

45,1

44,2

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec 2008

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,2

KOM jan 2009

– 5,0

– 3,3

– 2,8

– 3,0

se ne uporablja

KP nov 2007

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

Primarna bilanca

(v % BDP)

KP dec 2008

– 0,9

0,6

1,9

2,0

2,2

KOM jan 2009

– 0,9

0,8

1,6

1,5

se ne uporablja

KP nov 2007

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

KP dec 2008

– 5,8

– 3,9

– 1,8

– 1,6

– 1,7

KOM jan 2009

– 6,2

– 4,3

– 2,8

– 3,2

se ne uporablja

KP nov 2007

– 6,0

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,1

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

KP dec 2008

– 4,9

– 3,5

– 1,8

– 1,6

– 1,7

KOM jan 2009

– 5,3

– 4,0

– 2,8

– 3,2

se ne uporablja

KP nov 2007

– 4,9

– 3,7

– 2,9

– 2,5

– 2,1

Bruto državni dolg

(v % BDP)

KP dec 2008

65,8

71,1

72,5

72,2

69,0

KOM jan 2009

65,8

71,9

73,8

74,0

se ne uporablja

KP nov 2007

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Glej Odločbo Sveta 2009/102/ES o odobritvi srednjeročne finančne pomoči Madžarski (UL L 37, 6.2.2009, str.5).

(3)  Podrobnosti o srednjeročni finančni pomoči EU Madžarski najdete na tej tematski spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13488_en.htm

(4)  V oceni so upoštevane zlasti napoved služb Komisije iz januarja 2009, pa tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(5)  Manjkajo zlasti razčlenitev usklajevanj stanj in tokov ter nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti javnih financ.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,7 %, 1,3 %, 0,9 % oziroma 0,5 % v obdobju 2007–2010.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih. Enkratni in drugi začasni ukrepi povečajo primanjkljaj za 0,9 % BDP leta 2007 in 0,4 % leta 2008 glede na najnovejši program ter za 0,9 % BDP leta 2007 in 0,3 % BDP leta 2008 glede na vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009.

Vir:

Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/12

---

MNENJA SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Malte za stabilnost (2008–2011)

(2009/C 66/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) te uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 proučil posodobljeno različico programa Malte za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 proučil posodobljeno različico programa Malte za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011.

| (2) | Čeprav je bil učinek finančne krize na Malto do zdaj majhen, se pričakuje, da bo nadaljnja upočasnitev svetovne gospodarske rasti slabo vplivala na gospodarsko dejavnost, zlasti na zunanji sektor. Opazno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja, doseženo v obdobju 2004–2007, se je leta 2008 začasno ustavilo, ko se je zaradi nekaterih odločitev, ki so vplivale na povečanje odhodkov, primanjkljaj po ocenah povečal na 3,5 % BDP. Cilj proračunske strategije je proračunska konsolidacija od leta 2009. V okviru splošne strategije so bili v odziv na upočasnjeno gospodarsko rast sprejeti nekateri ukrepi za povečanje javnih naložb (delno financiranih s sredstvi EU), povečanje kupne moči in zagotavljanje neposredne pomoči proizvodnji, turizmu ter malim in srednjim podjetjem. Glavni izzivi za Malto so nadaljevanje proračunske konsolidacije ter obenem nadaljnja diverzifikacija gospodarstva in krepitev izvoznega sektorja s povečevanjem konkurenčnosti. Čeprav Malta s podpiranjem dejavnosti z višjo dodano vrednostjo izvaja strategijo spodbujanja necenovne konkurenčnosti, stroškovna konkurenčnost ostaja ključnega pomena za izvozno usmerjeno gospodarsko rast. |
| --- | --- |

(2)

Čeprav je bil učinek finančne krize na Malto do zdaj majhen, se pričakuje, da bo nadaljnja upočasnitev svetovne gospodarske rasti slabo vplivala na gospodarsko dejavnost, zlasti na zunanji sektor. Opazno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja, doseženo v obdobju 2004–2007, se je leta 2008 začasno ustavilo, ko se je zaradi nekaterih odločitev, ki so vplivale na povečanje odhodkov, primanjkljaj po ocenah povečal na 3,5 % BDP. Cilj proračunske strategije je proračunska konsolidacija od leta 2009. V okviru splošne strategije so bili v odziv na upočasnjeno gospodarsko rast sprejeti nekateri ukrepi za povečanje javnih naložb (delno financiranih s sredstvi EU), povečanje kupne moči in zagotavljanje neposredne pomoči proizvodnji, turizmu ter malim in srednjim podjetjem. Glavni izzivi za Malto so nadaljevanje proračunske konsolidacije ter obenem nadaljnja diverzifikacija gospodarstva in krepitev izvoznega sektorja s povečevanjem konkurenčnosti. Čeprav Malta s podpiranjem dejavnosti z višjo dodano vrednostjo izvaja strategijo spodbujanja necenovne konkurenčnosti, stroškovna konkurenčnost ostaja ključnega pomena za izvozno usmerjeno gospodarsko rast.

| (3) | V makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, je predvideno, da se bo realna rast BDP z 2,8 % iz leta 2008 v letu 2009 zmanjšala na 2,2 %, v preostanku programskega obdobja pa spet dosegla povprečno 2,7-odstotno stopnjo. Glede na trenutno razpoložljive podatke ta scenarij (2) temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti zaradi predvidene relativno močne oživitve izvoza. Projekcije iz programa glede inflacije se za leto 2009 zdijo visoke, za nadaljnje obdobje pa so uresničljive. Morebitno splošno povišanje plač, ki bi bilo večje od rasti produktivnosti, bi lahko povzročilo manj ugoden razvoj konkurenčnosti Malte, kot je predviden v posodobljeni različici programa za stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, je predvideno, da se bo realna rast BDP z 2,8 % iz leta 2008 v letu 2009 zmanjšala na 2,2 %, v preostanku programskega obdobja pa spet dosegla povprečno 2,7-odstotno stopnjo. Glede na trenutno razpoložljive podatke ta scenarij (2) temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti zaradi predvidene relativno močne oživitve izvoza. Projekcije iz programa glede inflacije se za leto 2009 zdijo visoke, za nadaljnje obdobje pa so uresničljive. Morebitno splošno povišanje plač, ki bi bilo večje od rasti produktivnosti, bi lahko povzročilo manj ugoden razvoj konkurenčnosti Malte, kot je predviden v posodobljeni različici programa za stabilnost.

| (4) | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 je po ocenah iz vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 znašal 3,5 % BDP, pri čemer je bil v predhodnem programu določen ciljni primanjkljaj 1,2 % BDP (3). Razliko je mogoče pripisati predvsem povečevanju odhodkov, ki je bilo večje od načrtovanega in je zlasti posledica: (i) enkratnih stroškov, povezanih z odobritvijo načrtov za predčasno upokojitev delavcev v ladjedelnicah, ki niso bili predvideni v proračunu (1 % BDP); (ii) dodatnih odhodkov v zvezi z energetskimi subvencijami (0,8 % BDP) in (iii) povišanja stroškov za plače zaradi dodatnega zaposlovanja, ki je bilo večje od načrtovanega, in višjih plač zlasti v zdravstvu (0,5 % BDP). |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 je po ocenah iz vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 znašal 3,5 % BDP, pri čemer je bil v predhodnem programu določen ciljni primanjkljaj 1,2 % BDP (3). Razliko je mogoče pripisati predvsem povečevanju odhodkov, ki je bilo večje od načrtovanega in je zlasti posledica: (i) enkratnih stroškov, povezanih z odobritvijo načrtov za predčasno upokojitev delavcev v ladjedelnicah, ki niso bili predvideni v proračunu (1 % BDP); (ii) dodatnih odhodkov v zvezi z energetskimi subvencijami (0,8 % BDP) in (iii) povišanja stroškov za plače zaradi dodatnega zaposlovanja, ki je bilo večje od načrtovanega, in višjih plač zlasti v zdravstvu (0,5 % BDP).

| (5) | V skladu s programom naj bi se javnofinančni primanjkljaj leta 2009 zmanjšal na 1,5 % BDP (načrtovane enkratne transakcije za zmanjšanje primanjkljaja v obliki prodaje zemljišč naj bi znašale 0,3 % BDP). Strukturni primanjkljaj v letu 2009 se zmanjšuje. Ukrepi, namenjeni podpori gospodarstvu (v višini 1,5 % BDP), bodo v proračunu več kot kompenzirani z zmanjšanjem primanjkljaja v višini približno 2,25 % BDP, ki bo doseženo z znižanjem energetskih in drugih subvencij, prenehanjem enkratnih stroškov predčasnega upokojevanja delavcev v ladjedelnicah in povišanjem trošarin skupaj z višjimi prihodki od davkov (od mednarodnih podjetij). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s programom naj bi se javnofinančni primanjkljaj leta 2009 zmanjšal na 1,5 % BDP (načrtovane enkratne transakcije za zmanjšanje primanjkljaja v obliki prodaje zemljišč naj bi znašale 0,3 % BDP). Strukturni primanjkljaj v letu 2009 se zmanjšuje. Ukrepi, namenjeni podpori gospodarstvu (v višini 1,5 % BDP), bodo v proračunu več kot kompenzirani z zmanjšanjem primanjkljaja v višini približno 2,25 % BDP, ki bo doseženo z znižanjem energetskih in drugih subvencij, prenehanjem enkratnih stroškov predčasnega upokojevanja delavcev v ladjedelnicah in povišanjem trošarin skupaj z višjimi prihodki od davkov (od mednarodnih podjetij).

| (6) | V srednjeročni proračunski strategiji, opisani v posodobljeni različici programa, je predvidena nadaljnja proračunska konsolidacija v programskem obdobju, pri čemer je splošni namen doseči srednjeročni cilj, in sicer uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu (to je ciklično prilagojeno brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) do leta 2011, kar je eno leto pozneje, kot je bilo načrtovano v programu za stabilnost iz leta 2007. Nominalni primanjkljaj naj bi se še naprej zmanjševal in leta 2010 dosegel 0,3 % BDP, leta 2011 pa bi se spremenil v presežek v višini 1,2 % BDP, čeprav v programu ni navedeno, s kakšnimi ukrepi naj bi to dosegli. Konsolidacijo, načrtovano v programskem obdobju, naj bi dosegli predvsem z omejitvijo odhodkov, in sicer z zmanjšanjem deleža odhodkov za 3,2 odstotne točke BDP in pričakovanim povečanjem prihodkov za 1,2 odstotne točke. Odhodke naj bi omejili z nižjimi subvencijami, socialnimi izplačili (že leta 2009) in javno porabo (proti koncu programskega obdobja, v letih 2010 in 2011). Večji del povečanja prihodkov v programskem obdobju je posledica predvidenega povečanja prihodkov od neposrednih davkov, kar se v programu pripisuje večjemu številu registriranih mednarodnih subjektov na Malti. Bruto javni dolg, ki je bil leta 2008 ocenjen na 62,8 % BDP, naj bi se do leta 2010 zmanjšal za 3 odstotne točke, leta 2011 pa še za 3,5 odstotne točke, predvsem zaradi vse večjega primarnega presežka od leta 2009. |
| --- | --- |

(6)

V srednjeročni proračunski strategiji, opisani v posodobljeni različici programa, je predvidena nadaljnja proračunska konsolidacija v programskem obdobju, pri čemer je splošni namen doseči srednjeročni cilj, in sicer uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu (to je ciklično prilagojeno brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) do leta 2011, kar je eno leto pozneje, kot je bilo načrtovano v programu za stabilnost iz leta 2007. Nominalni primanjkljaj naj bi se še naprej zmanjševal in leta 2010 dosegel 0,3 % BDP, leta 2011 pa bi se spremenil v presežek v višini 1,2 % BDP, čeprav v programu ni navedeno, s kakšnimi ukrepi naj bi to dosegli. Konsolidacijo, načrtovano v programskem obdobju, naj bi dosegli predvsem z omejitvijo odhodkov, in sicer z zmanjšanjem deleža odhodkov za 3,2 odstotne točke BDP in pričakovanim povečanjem prihodkov za 1,2 odstotne točke. Odhodke naj bi omejili z nižjimi subvencijami, socialnimi izplačili (že leta 2009) in javno porabo (proti koncu programskega obdobja, v letih 2010 in 2011). Večji del povečanja prihodkov v programskem obdobju je posledica predvidenega povečanja prihodkov od neposrednih davkov, kar se v programu pripisuje večjemu številu registriranih mednarodnih subjektov na Malti. Bruto javni dolg, ki je bil leta 2008 ocenjen na 62,8 % BDP, naj bi se do leta 2010 zmanjšal za 3 odstotne točke, leta 2011 pa še za 3,5 odstotne točke, predvsem zaradi vse večjega primarnega presežka od leta 2009.

| (7) | Proračunski rezultati so v celotnem programskem obdobju izpostavljeni negativnim tveganjem. Ta so večinoma povezana z ugodnim makroekonomskim scenarijem, opiranjem na nezanesljive prihodkovne postavke (negotovo povišanje neposrednih davkov od mednarodnih podjetij) in možnostjo odstopanj odhodkov v primerjavi s predvidenim zmanjšanjem javne porabe v zadnjem delu programskega obdobja. Dodatni dejavnik tveganja v letih 2010 in 2011 je pomanjkanje informacij o konsolidacijskih ukrepih, zlasti glede predvidenega nadaljevanja omejevanja stroškov za plače v javnem sektorju. Na podlagi tveganj v zvezi s projekcijami primanjkljaja bi lahko sklepali, da bo delež javnega dolga večji, kot je predvideno v programu. Glede na trenutno razpoložljive informacije bi se zaradi likvidacije malteških ladjedelnic v letu 2009 lahko povečal tudi javni dolg. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati so v celotnem programskem obdobju izpostavljeni negativnim tveganjem. Ta so večinoma povezana z ugodnim makroekonomskim scenarijem, opiranjem na nezanesljive prihodkovne postavke (negotovo povišanje neposrednih davkov od mednarodnih podjetij) in možnostjo odstopanj odhodkov v primerjavi s predvidenim zmanjšanjem javne porabe v zadnjem delu programskega obdobja. Dodatni dejavnik tveganja v letih 2010 in 2011 je pomanjkanje informacij o konsolidacijskih ukrepih, zlasti glede predvidenega nadaljevanja omejevanja stroškov za plače v javnem sektorju. Na podlagi tveganj v zvezi s projekcijami primanjkljaja bi lahko sklepali, da bo delež javnega dolga večji, kot je predvideno v programu. Glede na trenutno razpoložljive informacije bi se zaradi likvidacije malteških ladjedelnic v letu 2009 lahko povečal tudi javni dolg.

| (8) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Malti je precej manjši od povprečja EU, pri čemer naj bi se odhodki za pokojnine kot delež BDP po projekcijah iz leta 2005 dolgoročno zmanjšali. Kljub temu pa bo pokojninska reforma iz leta 2006, katere cilj je povišanje pokojnin in hkrati upokojitvene starosti, verjetno dolgoročno vplivala na večjo javno porabo. Poleg tega bruto javni dolg že zdaj presega referenčno vrednost iz pogodbe. V programu ocenjeno proračunsko stanje v letu 2008, ki je slabše od začetnega stanja v prejšnjem programu, še povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Izboljšanje proračunskega stanja bi prispevalo k zmanjšanju srednjih tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Malti je precej manjši od povprečja EU, pri čemer naj bi se odhodki za pokojnine kot delež BDP po projekcijah iz leta 2005 dolgoročno zmanjšali. Kljub temu pa bo pokojninska reforma iz leta 2006, katere cilj je povišanje pokojnin in hkrati upokojitvene starosti, verjetno dolgoročno vplivala na večjo javno porabo. Poleg tega bruto javni dolg že zdaj presega referenčno vrednost iz pogodbe. V programu ocenjeno proračunsko stanje v letu 2008, ki je slabše od začetnega stanja v prejšnjem programu, še povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Izboljšanje proračunskega stanja bi prispevalo k zmanjšanju srednjih tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Čeprav so bili odhodki v obdobju 2004–2007 nižji od zneskov, načrtovanih v proračunu, izkušnje iz leta 2008 kažejo, da se odločitve o javni porabi v fazi izvrševanja proračuna še vedno sprejemajo po prostem preudarku, pri čemer v proračunu ni jasno opredeljenih srednjeročnih ciljev. V programu niso predvidene izboljšave na tem področju. Poleg tega se zdi, da so odhodki za izobraževanje in zdravstvo preslabo izkoriščeni in premalo učinkoviti. |
| --- | --- |

(9)

Čeprav so bili odhodki v obdobju 2004–2007 nižji od zneskov, načrtovanih v proračunu, izkušnje iz leta 2008 kažejo, da se odločitve o javni porabi v fazi izvrševanja proračuna še vedno sprejemajo po prostem preudarku, pri čemer v proračunu ni jasno opredeljenih srednjeročnih ciljev. V programu niso predvidene izboljšave na tem področju. Poleg tega se zdi, da so odhodki za izobraževanje in zdravstvo preslabo izkoriščeni in premalo učinkoviti.

| (10) | Vlada je oktobra 2008 napovedala povečanje jamstev za bančne depozite na Malti z 20 000 EUR na 100 000 EUR. Do zdaj se ni pokazalo, da so potrebni kakršni koli drugi ukrepi za stabilizacijo finančnega sistema. |
| --- | --- |

(10)

Vlada je oktobra 2008 napovedala povečanje jamstev za bančne depozite na Malti z 20 000 EUR na 100 000 EUR. Do zdaj se ni pokazalo, da so potrebni kakršni koli drugi ukrepi za stabilizacijo finančnega sistema.

| (11) | Cilj fiskalne politike v letu 2009 je splošna konsolidacija proračuna, kar je glede na velik primanjkljaj in delež javnega dolga ter izzive na področju konkurenčnosti ustrezno in v skladu z načrtom Evropskega sveta za oživitev gospodarstva. Malta je v skladu s tem načrtom sprejela več ukrepov za podporo gospodarstvu v letu 2009. Večina teh ukrepov je pravočasnih in ciljno naravnanih, usmerjeni pa so v sektorje, ki naj bi jih upočasnjena gospodarska rast najbolj prizadela, kot sta turizem in proizvodna industrija. Razen javnih naložb, katerih delež v BDP se bo do leta 2011 zmanjšal, se zdi, da so ukrepi trajni. Številni strukturni ukrepi, ki so del dolgoročnejšega političnega reformnega programa, naj bi s povečanjem možnosti za rast prispevali k boljšemu spopadanju z izzivi, ki jih prinaša gospodarska recesija. Še posebej bo sektor javnega prevoza z načrtovano liberalizacijo postal učinkovitejši in konkurenčnejši, medtem ko bo izvajanje načrta prožne varnosti pomagalo zagotoviti ustrezno število visoko usposobljenih delavcev v hitro se razvijajočih visoko tehnoloških sektorjih. Poleg tega so v programu predvideni večji izdatki za infrastrukturne in okoljske projekte. Ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija za to državo predlagala 28. januarja 2009 v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. |
| --- | --- |

(11)

Cilj fiskalne politike v letu 2009 je splošna konsolidacija proračuna, kar je glede na velik primanjkljaj in delež javnega dolga ter izzive na področju konkurenčnosti ustrezno in v skladu z načrtom Evropskega sveta za oživitev gospodarstva. Malta je v skladu s tem načrtom sprejela več ukrepov za podporo gospodarstvu v letu 2009. Večina teh ukrepov je pravočasnih in ciljno naravnanih, usmerjeni pa so v sektorje, ki naj bi jih upočasnjena gospodarska rast najbolj prizadela, kot sta turizem in proizvodna industrija. Razen javnih naložb, katerih delež v BDP se bo do leta 2011 zmanjšal, se zdi, da so ukrepi trajni. Številni strukturni ukrepi, ki so del dolgoročnejšega političnega reformnega programa, naj bi s povečanjem možnosti za rast prispevali k boljšemu spopadanju z izzivi, ki jih prinaša gospodarska recesija. Še posebej bo sektor javnega prevoza z načrtovano liberalizacijo postal učinkovitejši in konkurenčnejši, medtem ko bo izvajanje načrta prožne varnosti pomagalo zagotoviti ustrezno število visoko usposobljenih delavcev v hitro se razvijajočih visoko tehnoloških sektorjih. Poleg tega so v programu predvideni večji izdatki za infrastrukturne in okoljske projekte. Ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija za to državo predlagala 28. januarja 2009 v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta.

| (12) | V skladu s programom naj bi se strukturni saldo, kakor so ga službe Komisije na podlagi podatkov v programu na novo izračunale, v obdobju 2010–2011 še naprej izboljševal za povprečno 1,25 odstotne točke BDP na leto. Ob upoštevanju pomembnih tveganj za proračunske cilje naravnanost programa ne bo zagotovila zadostne varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP do konca programskega obdobja. Načrtovana konsolidacija v zadnjih letih programskega obdobja bi morala biti podprta z ukrepi. Ob upoštevanju tveganj za projekcije dolga se zdi, da bi se delež dolga – glede na znatno zmanjšanje deleža v obdobju 2004–2007 – srednjeročno lahko dovolj zmanjšal proti referenčni vrednosti, čeprav naj bi se po napovedih Komisije kratkoročno nekoliko povečal. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s programom naj bi se strukturni saldo, kakor so ga službe Komisije na podlagi podatkov v programu na novo izračunale, v obdobju 2010–2011 še naprej izboljševal za povprečno 1,25 odstotne točke BDP na leto. Ob upoštevanju pomembnih tveganj za proračunske cilje naravnanost programa ne bo zagotovila zadostne varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP do konca programskega obdobja. Načrtovana konsolidacija v zadnjih letih programskega obdobja bi morala biti podprta z ukrepi. Ob upoštevanju tveganj za projekcije dolga se zdi, da bi se delež dolga – glede na znatno zmanjšanje deleža v obdobju 2004–2007 – srednjeročno lahko dovolj zmanjšal proti referenčni vrednosti, čeprav naj bi se po napovedih Komisije kratkoročno nekoliko povečal.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4).

Splošni sklep je, da je glede na slabšo gospodarsko rast in preseganje referenčne vrednosti primanjkljaja v višini 3 % BDP v letu 2008 v programu predvidena vnovična vzpostavitev proračunske konsolidacije od leta 2009, kar naj bi dosegli z omejevanjem odhodkov in deloma z višjimi prihodki. To je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in se lahko šteje za ustrezno glede na velik delež primanjkljaja in dolga ter izzive na področju konkurenčnosti. Vendar pa obstajajo tveganja za dosego ciljev glede deležev primanjkljaja in dolga v programskem obdobju, ki izhajajo iz ugodnega makroekonomskega scenarija, opiranja na nezanesljive prihodke, možnosti odstopanj v odhodkih in pomanjkanja informacij o ukrepih za konsolidacijo v zadnjih letih programskega obdobja. Ob upoštevanju teh tveganj se zdi, da se delež dolga, ki naj bi se v programskem obdobju postopoma zmanjšal pod referenčno vrednost 60 % BDP – glede na znatno zmanjšanje deleža v obdobju 2004–2007 – srednjeročno dovolj zmanjšuje proti referenčni vrednosti, čeprav naj bi se po napovedih Komisije kratkoročno nekoliko povečal. Zaradi nezadostne diverzifikacije gospodarstva je Malta kljub izboljšavam v zadnjih letih vse bolj izpostavljena zunanjim pretresom, zlasti glede na trenutno gospodarsko recesijo. Poleg tega je še vedno ogrožena konkurenčnost, zlasti če bi bilo splošno povišanje plač večje od rasti produktivnosti.

Glede na navedeno oceno naj Malta:

| (i) | znova vzpostavi proračunsko konsolidacijo, kot je predvideno v programu, tako da bo primanjkljaj v letu 2009 manjši od 3 % BDP, in zagotovi ustrezno zmanjšanje deleža javnega dolga z opredelitvijo ukrepov, s katerimi namerava doseči načrtovano konsolidacijo v zadnjih letih programskega obdobja in se približati srednjeročnemu cilju; |
| --- | --- |

(i)

znova vzpostavi proračunsko konsolidacijo, kot je predvideno v programu, tako da bo primanjkljaj v letu 2009 manjši od 3 % BDP, in zagotovi ustrezno zmanjšanje deleža javnega dolga z opredelitvijo ukrepov, s katerimi namerava doseči načrtovano konsolidacijo v zadnjih letih programskega obdobja in se približati srednjeročnemu cilju;

| (ii) | okrepi srednjeročni proračunski okvir ter poveča učinkovitost in uspešnost javne porabe, med drugim s pospešeno pripravo in izvajanjem celovite zdravstvene reforme. |
| --- | --- |

(ii)

okrepi srednjeročni proračunski okvir ter poveča učinkovitost in uspešnost javne porabe, med drugim s pospešeno pripravo in izvajanjem celovite zdravstvene reforme.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS dec. 2008 | 3,7 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 |
| KOM jan. 2009 | 3,9 | 2,1 | 0,7 | 1,3 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS dec. 2008 | 0,7 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 |
| KOM jan. 2009 | 0,7 | 4,6 | 1,9 | 2,2 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2008 | 0,0 | 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM jan. 2009 (6) | 1,1 | 1,2 | 0,0 | – 0,6 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS dec 2008 | – 5,5 | – 5,1 | – 3,1 | – 2,7 | 0,7 |
| KOM jan. 2009 | – 4,6 | – 5,5 | – 5,5 | – 5,3 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 40,6 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 |
| KOM jan. 2009 | 40,4 | 40,7 | 41,1 | 41,2 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 41,0 | 40,9 | 39,9 | 39,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 42,4 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 |
| KOM jan. 2009 | 42,2 | 44,2 | 43,7 | 43,8 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 42,7 | 42,2 | 40,0 | 38,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | – 1,8 | – 3,3 | – 1,5 | – 0,3 | 1,2 |
| KOM jan. 2009 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,6 | – 2,5 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 1,6 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | – 0,2 | 0,8 | 0,8 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS dec. 2008 | – 1,8 | – 3,4 | – 1,4 | – 0,1 | 1,0 |
| KOM jan. 2009 | – 2,2 | – 4,0 | – 2,6 | – 2,3 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS dec. 2008 | – 2,4 | – 3,7 | – 1,7 | – 0,2 | 0,9 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 62,2 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 |
| KOM jan. 2009 | 61,9 | 63,3 | 64,0 | 64,2 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM), izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

PS dec. 2008

3,7

2,8

2,2

2,5

2,8

KOM jan. 2009

3,9

2,1

0,7

1,3

ni podatkov

KP nov. 2007

3,5

3,1

3,2

3,4

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS dec. 2008

0,7

4,5

2,7

2,3

2,0

KOM jan. 2009

0,7

4,6

1,9

2,2

ni podatkov

KP nov. 2007

0,9

2,5

2,3

2,1

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2008

0,0

0,1

– 0,3

– 0,5

0,5

KOM jan. 2009 (6)

1,1

1,2

0,0

– 0,6

ni podatkov

KP nov. 2007

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS dec 2008

– 5,5

– 5,1

– 3,1

– 2,7

0,7

KOM jan. 2009

– 4,6

– 5,5

– 5,5

– 5,3

ni podatkov

KP nov. 2007

– 0,5

0,2

3,2

5,5

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS dec. 2008

40,6

40,6

41,7

41,8

41,9

KOM jan. 2009

40,4

40,7

41,1

41,2

ni podatkov

KP nov. 2007

41,0

40,9

39,9

39,5

ni podatkov

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

PS dec. 2008

42,4

43,9

43,2

42,1

40,7

KOM jan. 2009

42,2

44,2

43,7

43,8

ni podatkov

KP nov. 2007

42,7

42,2

40,0

38,5

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2008

– 1,8

– 3,3

– 1,5

– 0,3

1,2

KOM jan. 2009

– 1,8

– 3,5

– 2,6

– 2,5

ni podatkov

KP nov. 2007

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2008

1,6

0,0

1,9

3,0

4,3

KOM jan. 2009

1,6

– 0,2

0,8

0,8

ni podatkov

KP nov. 2007

1,7

2,0

2,9

3,8

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS dec. 2008

– 1,8

– 3,4

– 1,4

– 0,1

1,0

KOM jan. 2009

– 2,2

– 4,0

– 2,6

– 2,3

ni podatkov

KP nov. 2007

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS dec. 2008

– 2,4

– 3,7

– 1,7

– 0,2

0,9

KOM jan. 2009

– 2,8

– 3,3

– 2,9

– 2,3

ni podatkov

KP nov. 2007

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2008

62,2

62,8

61,9

59,8

56,3

KOM jan. 2009

61,9

63,3

64,0

64,2

ni podatkov

KP nov. 2007

62,9

60,0

57,2

53,3

ni podatkov

Program stabilnosti (PS), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM), izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V oceni je zlasti upoštevana napoved služb Komisije iz januarja 2009, upoštevane pa so tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(3)  V programu je primanjkljaj za leto 2008 ocenjen na 3,3 % BDP, kar potrjuje vrednost, sporočeno v uradnem obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2008. Glede na sporočeno preseženo referenčno vrednost iz pogodbe je Komisija 18. februarja 2009 pripravila poročilo v skladu s členom 104(3) Pogodbe.

(4)  Za obdobje 2007–20011 manjkajo podatki o gibanju javnega dolga, zlasti podatki o usklajevanju stanj in tokov glede na razlike med gotovino in kratkoročnimi obveznostmi, neto akumulacija finančnih sredstev – prihodki od privatizacije, učinki ocenjevanja in druga likvidna finančna sredstva ter neto finančni dolg.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kakor so jih znova izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,3 %, 2 %, 1,9 % oziroma 1,9 % za posamezna leta v obdobju 2007–2010.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,6 % BDP leta 2007, 0,3 % BDP leta 2008, 0,3 % BDP leta 2009 in 0,1 % BDP leta 2010; v skladu s programom stabilnosti za leto 2008 se z njimi primanjkljaj vsa leta zmanjšuje, po vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 pa znašajo 0,6 % BDP leta 2007, –0,6 % BDP leta 2008 in 0,3 % BDP leta 2009.

Vir:

Program stabilnosti (PS), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM), izračuni služb Komisije.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/17

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Poljske za konvergenco, 2008–2011

(2009/C 66/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Poljske za konvergenco, ki zajema obdobje med letoma 2008 in 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Poljske za konvergenco, ki zajema obdobje med letoma 2008 in 2011.

| (2) | V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je predvideno, da se bo rast BDP s 5 % leta 2008 zmanjšala na približno 2 % leta 2009, predvsem zaradi svetovne finančne krize. Upad svetovnih trgovinskih tokov vpliva na poljske sektorje, ki so usmerjeni v izvoz, finančna kriza pa ovira neposredne tuje naložbe ter finančnemu in nefinančnemu sektorju omejuje dostop do zunanjega financiranja. Relativno velik delež hipotek v tujih valutah dodatno zavira zasebno porabo v času izrazitega zmanjšanja vrednosti valute, medtem ko je poljski gradbeni sektor prizadet zaradi padca cen in povpraševanja na trgu nepremičnin. Narodna banka Poljske je po zvišanju obrestnih mer v prvi polovici leta 2008 (s 5,25 % januarja 2008 na 6 % junija 2008) omilila monetarno politiko in v zadnjih dveh mesecih leta 2008 znižala obrestne mere na 5 %. Nominalni efektivni menjalni tečaj poljskega zlota se je med letom 2008 znižal za 11,2 %. Ob upoštevanju upočasnjene gospodarske rasti je vlada že pred krizo in tudi potem, ko so njeni učinki postali vidni, sprejela več ekspanzivnih ukrepov (predvsem znižanje davkov in povečanje javnih naložb). Načrtovani fiskalni ukrepi bodo kratkoročno spodbudili skupno povpraševanje in dolgoročno okrepili ponudbo v poljskem gospodarstvu. V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je za leto 2009 predvideno poslabšanje javnofinančnega primanjkljaja za približno 1 odstotno točko na 3,5 % BDP. Če popravljalni ukrepi ne bodo uvedeni, se bo v letu 2010 primanjkljaj le malo zmanjšal. |
| --- | --- |

(2)

V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je predvideno, da se bo rast BDP s 5 % leta 2008 zmanjšala na približno 2 % leta 2009, predvsem zaradi svetovne finančne krize. Upad svetovnih trgovinskih tokov vpliva na poljske sektorje, ki so usmerjeni v izvoz, finančna kriza pa ovira neposredne tuje naložbe ter finančnemu in nefinančnemu sektorju omejuje dostop do zunanjega financiranja. Relativno velik delež hipotek v tujih valutah dodatno zavira zasebno porabo v času izrazitega zmanjšanja vrednosti valute, medtem ko je poljski gradbeni sektor prizadet zaradi padca cen in povpraševanja na trgu nepremičnin. Narodna banka Poljske je po zvišanju obrestnih mer v prvi polovici leta 2008 (s 5,25 % januarja 2008 na 6 % junija 2008) omilila monetarno politiko in v zadnjih dveh mesecih leta 2008 znižala obrestne mere na 5 %. Nominalni efektivni menjalni tečaj poljskega zlota se je med letom 2008 znižal za 11,2 %. Ob upoštevanju upočasnjene gospodarske rasti je vlada že pred krizo in tudi potem, ko so njeni učinki postali vidni, sprejela več ekspanzivnih ukrepov (predvsem znižanje davkov in povečanje javnih naložb). Načrtovani fiskalni ukrepi bodo kratkoročno spodbudili skupno povpraševanje in dolgoročno okrepili ponudbo v poljskem gospodarstvu. V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je za leto 2009 predvideno poslabšanje javnofinančnega primanjkljaja za približno 1 odstotno točko na 3,5 % BDP. Če popravljalni ukrepi ne bodo uvedeni, se bo v letu 2010 primanjkljaj le malo zmanjšal.

| (3) | V makroekonomskem scenariju, ki je podlaga za program, je predvideno, da se bo realna ras BDP upočasnila s 5,1 % leta 2008 na 3,7 % leta 2009, nato pa se bo vrnila na povprečno raven 4,2 % v preostanku programskega obdobja. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2009 in poznejše obdobje, saj temelji na optimistični oceni rasti izvoznega trga in ne upošteva v celoti novejših podatkov, ki kažejo na nadaljnje slabšanje gospodarskega položaja. Premalo pozornosti je posvečene zlasti razmeram na področju posojil v tujih valutah in razvoju dogodkov na nepremičninskem trgu, medtem ko se v programu očitno poskuša podcenjevati učinek upada rasti posojil za zasebne naložbe. Projekcije programa o inflaciji so realistične. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomskem scenariju, ki je podlaga za program, je predvideno, da se bo realna ras BDP upočasnila s 5,1 % leta 2008 na 3,7 % leta 2009, nato pa se bo vrnila na povprečno raven 4,2 % v preostanku programskega obdobja. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2009 in poznejše obdobje, saj temelji na optimistični oceni rasti izvoznega trga in ne upošteva v celoti novejših podatkov, ki kažejo na nadaljnje slabšanje gospodarskega položaja. Premalo pozornosti je posvečene zlasti razmeram na področju posojil v tujih valutah in razvoju dogodkov na nepremičninskem trgu, medtem ko se v programu očitno poskuša podcenjevati učinek upada rasti posojil za zasebne naložbe. Projekcije programa o inflaciji so realistične.

| (4) | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 je bil v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 2,5 % BDP, kar je enako cilju iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco. To je načeloma rezultat manjše rasti prihodkov leta 2008 (v skladu z nižjo ocenjeno rastjo BDP), ki so jo izravnali manj dinamični odhodki. |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 je bil v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 2,5 % BDP, kar je enako cilju iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco. To je načeloma rezultat manjše rasti prihodkov leta 2008 (v skladu z nižjo ocenjeno rastjo BDP), ki so jo izravnali manj dinamični odhodki.

| (5) | Leta 2009 naj bi se javnofinančni primanjkljaj glede na program za konvergenco iz decembra 2008 izboljšal na 2,5 % BDP, medtem ko je v vmesni napovedi služb Komisije na podlagi manj ugodnega makroekonomskega scenarija napovedano poslabšanje na 3,5 % BDP. Ocenjeni neto ekspanzijski vpliv na proračun zaradi diskrecijskih ukrepov presega 1 odstotno točko. To vključuje posebne ukrepe, ki so bili sprejeti kot odgovor na gospodarsko recesijo („načrt za stabilnost in razvoj“, napovedan 30. novembra 2008). Zaradi spremenljive sestave davčnih prihodkov na Poljskem to ne prispeva k spremljajočemu poslabšanju strukturnega salda, ki je ocenjeno na približno 0,33 odstotne točke. |
| --- | --- |

(5)

Leta 2009 naj bi se javnofinančni primanjkljaj glede na program za konvergenco iz decembra 2008 izboljšal na 2,5 % BDP, medtem ko je v vmesni napovedi služb Komisije na podlagi manj ugodnega makroekonomskega scenarija napovedano poslabšanje na 3,5 % BDP. Ocenjeni neto ekspanzijski vpliv na proračun zaradi diskrecijskih ukrepov presega 1 odstotno točko. To vključuje posebne ukrepe, ki so bili sprejeti kot odgovor na gospodarsko recesijo („načrt za stabilnost in razvoj“, napovedan 30. novembra 2008). Zaradi spremenljive sestave davčnih prihodkov na Poljskem to ne prispeva k spremljajočemu poslabšanju strukturnega salda, ki je ocenjeno na približno 0,33 odstotne točke.

| (6) | Srednjeročni cilj programa za konvergenco iz decembra 2008 je vzdržno ohraniti javnofinančne salde pod 3 % BDP z njihovim postopnim zmanjševanjem v programskem obdobju, pri čemer je ciljni nominalni javnofinančni saldo v letu 2011 –1,9 %. Zaradi znatnega poslabšanja makroekonomskega scenarija je doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, ki je javnofinančni strukturni saldo (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini –1 % BDP, skladno z nominalnimi ciljnimi primanjkljaji in je preloženo na obdobje po letu 2011, ciljnem letu v prejšnji dopolnjeni različici. Potek prilagoditve temelji na znatnem zmanjševanju odhodkov za 1,5 odstotne točke BDP, medtem ko se delež prihodkov zmanjša za 1 odstotno točko. Vendar pa ukrepi za zmanjševanje odhodkov v programu niso opredeljeni. V programu je predvideno zmanjšanje deleža dolga s skoraj 46 % BDP leta 2008 na manj kot 45 % leta 2011 (z zmanjšanjem za 0,7 odstotne točke v zadnjem letu programa). To je v nasprotju z vmesno napovedjo služb Komisije, v kateri je predvideno strmo naraščanje bruto deleža dolga s 45,5 % leta 2008 na malo manj kot 50 % leta 2010. Razlike je mogoče razložiti predvsem z različnimi napovedmi razvoja primarnega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(6)

Srednjeročni cilj programa za konvergenco iz decembra 2008 je vzdržno ohraniti javnofinančne salde pod 3 % BDP z njihovim postopnim zmanjševanjem v programskem obdobju, pri čemer je ciljni nominalni javnofinančni saldo v letu 2011 –1,9 %. Zaradi znatnega poslabšanja makroekonomskega scenarija je doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, ki je javnofinančni strukturni saldo (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini –1 % BDP, skladno z nominalnimi ciljnimi primanjkljaji in je preloženo na obdobje po letu 2011, ciljnem letu v prejšnji dopolnjeni različici. Potek prilagoditve temelji na znatnem zmanjševanju odhodkov za 1,5 odstotne točke BDP, medtem ko se delež prihodkov zmanjša za 1 odstotno točko. Vendar pa ukrepi za zmanjševanje odhodkov v programu niso opredeljeni. V programu je predvideno zmanjšanje deleža dolga s skoraj 46 % BDP leta 2008 na manj kot 45 % leta 2011 (z zmanjšanjem za 0,7 odstotne točke v zadnjem letu programa). To je v nasprotju z vmesno napovedjo služb Komisije, v kateri je predvideno strmo naraščanje bruto deleža dolga s 45,5 % leta 2008 na malo manj kot 50 % leta 2010. Razlike je mogoče razložiti predvsem z različnimi napovedmi razvoja primarnega primanjkljaja.

| (7) | Proračunski rezultati, predvideni v programu, so izpostavljeni negativnim tveganjem. Optimistične predpostavke glede rasti BDP so vzrok za optimistično oceno rasti prihodkov skozi celotno programsko obdobje. V letu 2009 naj bi bili visoki zlasti pričakovani prihodki iz neposrednih davkov in drugi prihodki razen davkov, socialnih prispevkov ali dohodkov od premoženja. Videti je, da makroekonomski scenarij programa temelji na predpostavki, da bodo ukrepi za fiskalno spodbudo v letu 2009 (zmanjšanje dohodnine in povečanje javnih naložb) zelo učinkoviti pri spodbujanju rasti. To se morda ne bo v celoti izpolnilo, ker imajo največ koristi od davčne reforme gospodinjstva z visokimi dohodki in relativno veliko nagnjenostjo k varčevanju in ker lahko pride do prenizkega vlaganja, kot se je to zgodilo v prejšnjih letih. Poleg tega se lahko nekateri odhodki, kot so socialni transferji in subvencije, leta 2009 povečajo bolj, kot je bilo pričakovano. V zadnjih letih je načrtovana omejitev porabe izpostavljena tveganjem zaradi (i) volilnega cikla in (ii) pomanjkljivih informacij o dejanskih reformnih ukrepih. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati, predvideni v programu, so izpostavljeni negativnim tveganjem. Optimistične predpostavke glede rasti BDP so vzrok za optimistično oceno rasti prihodkov skozi celotno programsko obdobje. V letu 2009 naj bi bili visoki zlasti pričakovani prihodki iz neposrednih davkov in drugi prihodki razen davkov, socialnih prispevkov ali dohodkov od premoženja. Videti je, da makroekonomski scenarij programa temelji na predpostavki, da bodo ukrepi za fiskalno spodbudo v letu 2009 (zmanjšanje dohodnine in povečanje javnih naložb) zelo učinkoviti pri spodbujanju rasti. To se morda ne bo v celoti izpolnilo, ker imajo največ koristi od davčne reforme gospodinjstva z visokimi dohodki in relativno veliko nagnjenostjo k varčevanju in ker lahko pride do prenizkega vlaganja, kot se je to zgodilo v prejšnjih letih. Poleg tega se lahko nekateri odhodki, kot so socialni transferji in subvencije, leta 2009 povečajo bolj, kot je bilo pričakovano. V zadnjih letih je načrtovana omejitev porabe izpostavljena tveganjem zaradi (i) volilnega cikla in (ii) pomanjkljivih informacij o dejanskih reformnih ukrepih.

| (8) | Čeprav proračunski položaj v letu 2008 na podlagi konvergenčnega programa vključuje majhen strukturni primarni primanjkljaj, je dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun med najmanjšimi v EU glede na projekcije iz leta 2005, ki temeljijo na skupni metodologiji. Kljub temu pa naj bi se z nedavnimi reformami dolgoročno povečali odhodki. Ohranjanje velikih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so zdaj majhna. |
| --- | --- |

(8)

Čeprav proračunski položaj v letu 2008 na podlagi konvergenčnega programa vključuje majhen strukturni primarni primanjkljaj, je dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun med najmanjšimi v EU glede na projekcije iz leta 2005, ki temeljijo na skupni metodologiji. Kljub temu pa naj bi se z nedavnimi reformami dolgoročno povečali odhodki. Ohranjanje velikih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so zdaj majhna.

| (9) | Kar zadeva spoštovanje proračunskih ciljev, so skupni pretekli rezultati proračunskega okvira dobri. Vendar je to predvsem posledica močne rasti in znatnih izrednih prihodkov v zadnjih letih ter nepredvideno v manjšem obsegu uresničenih načrtov v zvezi z odhodki (predvsem vlaganj). Program za konvergenco se nanaša na načrtovano spremembo javnofinančnega prava, ki vključuje zmanjšanje števila samostojnih javnih skladov, ki jih ne upravljajo neposredno centralna oblast ali lokalne oblasti, obvezne večletne proračunske načrte za državni proračun in lokalne oblasti ter spremembo fiskalnih predpisov. V programu je poleg tega potrjeno načrtovano izvajanje spremljanja učinkov državne potrošnje s postopnim povečevanjem institucionalnega zajetja. To so koraki v pravo smer, vendar je pričakovani učinek omejen. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva spoštovanje proračunskih ciljev, so skupni pretekli rezultati proračunskega okvira dobri. Vendar je to predvsem posledica močne rasti in znatnih izrednih prihodkov v zadnjih letih ter nepredvideno v manjšem obsegu uresničenih načrtov v zvezi z odhodki (predvsem vlaganj). Program za konvergenco se nanaša na načrtovano spremembo javnofinančnega prava, ki vključuje zmanjšanje števila samostojnih javnih skladov, ki jih ne upravljajo neposredno centralna oblast ali lokalne oblasti, obvezne večletne proračunske načrte za državni proračun in lokalne oblasti ter spremembo fiskalnih predpisov. V programu je poleg tega potrjeno načrtovano izvajanje spremljanja učinkov državne potrošnje s postopnim povečevanjem institucionalnega zajetja. To so koraki v pravo smer, vendar je pričakovani učinek omejen.

| (10) | Poljska vlada je kot odziv na finančno krizo sprejela več ukrepov, namenjenih zagotavljanju stabilnosti finančnega sektorja. Poroštva za bančne vloge so se bistveno povečala, novi prag je zdaj 50 000 EUR. Glavni ukrep, to je zvišanje zgornje meje za poroštva za medbančna posojila in posojila gospodarstvu (za skoraj 2 % BDP), je predviden samo za leto 2009 in je zato načrtovan kot začasni ukrep. Vlada je poleg tega načrtovala kapitalske vložke (približno 0,15 % BDP) v banko BGK, ki je v državni lasti, namenjeni pa bi bili povečanju posojil malim in srednje velikim podjetjem. |
| --- | --- |

(10)

Poljska vlada je kot odziv na finančno krizo sprejela več ukrepov, namenjenih zagotavljanju stabilnosti finančnega sektorja. Poroštva za bančne vloge so se bistveno povečala, novi prag je zdaj 50 000 EUR. Glavni ukrep, to je zvišanje zgornje meje za poroštva za medbančna posojila in posojila gospodarstvu (za skoraj 2 % BDP), je predviden samo za leto 2009 in je zato načrtovan kot začasni ukrep. Vlada je poleg tega načrtovala kapitalske vložke (približno 0,15 % BDP) v banko BGK, ki je v državni lasti, namenjeni pa bi bili povečanju posojil malim in srednje velikim podjetjem.

| (11) | V skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, bi ukrepi za fiskalno spodbudo, ki jih načrtuje poljska vlada in so namenjeni spodbujanju skupnega povpraševanja s povečanim javnim vlaganjem v infrastrukturo, morali ugodno vplivati tudi na dolgoročno potencialno rast in tako na javne finance. Z zmanjšanjem dohodnine se zmanjšuje davčni primež, čeprav predvsem za davkoplačevalce z visokimi dohodki. Ti stimulacijski ukrepi niso začasni. Glede na tveganje velikega davčnega primanjkljaja, vendar še vedno relativno vztrajne rasti, kakor se kaže v vmesni napovedi služb Komisije, se je Poljska s fiskalnimi spodbudami za leto 2009 ustrezno odzvala na gospodarsko recesijo. Vendar pa morata vlada in parlament pravočasno sprejeti vse načrtovane ukrepe, ki ji je treba tudi izvesti. Kar zadeva strukturne ukrepe, se bo vzdržnost javnih financ izboljšala z nadomestitvijo predčasnih pokojnin z manj dragimi „premostitvenimi pokojninami“. Poljska je sprejela tudi ukrepe za izboljšanje kakovosti javnih financ (nov zakon o javnih financah, s katerim so poostrena proračunska pravila in nadzor nad samostojnimi skladi, ter nadaljnje izvajanje spremljanja učinkov državne potrošnje). Ti ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija posebej za to državo predlagala 28. januarja 2009 na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, bi ukrepi za fiskalno spodbudo, ki jih načrtuje poljska vlada in so namenjeni spodbujanju skupnega povpraševanja s povečanim javnim vlaganjem v infrastrukturo, morali ugodno vplivati tudi na dolgoročno potencialno rast in tako na javne finance. Z zmanjšanjem dohodnine se zmanjšuje davčni primež, čeprav predvsem za davkoplačevalce z visokimi dohodki. Ti stimulacijski ukrepi niso začasni. Glede na tveganje velikega davčnega primanjkljaja, vendar še vedno relativno vztrajne rasti, kakor se kaže v vmesni napovedi služb Komisije, se je Poljska s fiskalnimi spodbudami za leto 2009 ustrezno odzvala na gospodarsko recesijo. Vendar pa morata vlada in parlament pravočasno sprejeti vse načrtovane ukrepe, ki ji je treba tudi izvesti. Kar zadeva strukturne ukrepe, se bo vzdržnost javnih financ izboljšala z nadomestitvijo predčasnih pokojnin z manj dragimi „premostitvenimi pokojninami“. Poljska je sprejela tudi ukrepe za izboljšanje kakovosti javnih financ (nov zakon o javnih financah, s katerim so poostrena proračunska pravila in nadzor nad samostojnimi skladi, ter nadaljnje izvajanje spremljanja učinkov državne potrošnje). Ti ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija posebej za to državo predlagala 28. januarja 2009 na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta.

| (12) | Načrtovana proračunska naravnanost je ekspanzivna za leto 2009 in omejevalna za leto 2010. Višji primanjkljaj v letu 2009 bi lahko privedel do večjih odhodkov za obresti zaradi zadržanosti do tveganj na razvijajočih se trgih. Načrtovani ukrepi morda ne bodo zadostovali za izpolnitev predvidene prilagoditve po letu 2009. Proračunska strategija bi poleg tega morala biti podprta s posebnimi ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja v letih 2010 in 2011. |
| --- | --- |

(12)

Načrtovana proračunska naravnanost je ekspanzivna za leto 2009 in omejevalna za leto 2010. Višji primanjkljaj v letu 2009 bi lahko privedel do večjih odhodkov za obresti zaradi zadržanosti do tveganj na razvijajočih se trgih. Načrtovani ukrepi morda ne bodo zadostovali za izpolnitev predvidene prilagoditve po letu 2009. Proračunska strategija bi poleg tega morala biti podprta s posebnimi ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja v letih 2010 in 2011.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergence, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (3). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergence, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (3).

Splošni sklep je, da Poljska načrtuje ustrezne ukrepe za fiskalno spodbudo in da nekateri od njih niso začasni. Načrtovani ukrepi bodo kratkoročno spodbudili skupno povpraševanje in dolgoročno okrepili ponudbo v poljskem gospodarstvu. Zaradi optimističnih napovedi rasti BDP so proračunski rezultati, predvideni v programu, v skladu z napovedmi Komisije v vsem obdobju, ki ga zajema trenutna posodobljena različica programa, izpostavljeni negativnim tveganjem. Poleg tega bo treba v zadnjih letih programskega obdobja načrtovano omejitev porabe podpreti z ustreznimi posebnimi ukrepi.

Poljska je glede na zgornjo oceno in potrebo po zagotovitvi trajnostne konvergence pozvana, naj:

| (i) | izvaja fiskalne načrte za leto 2009, vključno s stimulacijskimi ukrepi v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter Paktom stabilnosti in rasti, pri čemer naj se izogiba prekoračitvi referenčne vrednosti, ki jo je določila vlada; |
| --- | --- |

(i)

izvaja fiskalne načrte za leto 2009, vključno s stimulacijskimi ukrepi v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter Paktom stabilnosti in rasti, pri čemer naj se izogiba prekoračitvi referenčne vrednosti, ki jo je določila vlada;

| (ii) | strategijo konsolidacije za leti 2010 in 2011 podpre s posebnimi ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja; |
| --- | --- |

(ii)

strategijo konsolidacije za leti 2010 in 2011 podpre s posebnimi ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja;

| (iii) | okrepi proračunski okvir z boljšim nadzorom nad odhodki, skupaj s hitrim izvajanjem spremenjenega zakona o javnih financah in spremljanjem učinkov državne potrošnje. |
| --- | --- |

(iii)

okrepi proračunski okvir z boljšim nadzorom nad odhodki, skupaj s hitrim izvajanjem spremenjenega zakona o javnih financah in spremljanjem učinkov državne potrošnje.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec 2008 | 6,7 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 |
| KOM jan 2009 | 6,7 | 5,0 | 2,0 | 2,4 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | 5,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP dec 2008 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 |
| KOM jan 2009 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (4)

  (v % potencialnega BDP) | KP dec 2008 | 1,3 | 1,0 | – 0,1 | – 0,6 | – 0,5 |
| KOM jan 2009 (5) | 2,2 | 2,2 | 0,1 | – 1,1 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP dec 2008 | – 3,6 | – 4,0 | – 1,8 | – 1,3 | 1,5 |
| KOM jan 2009 | – 3,6 | – 4,1 | – 3,5 | – 2,9 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | KP dec 2008 | 40,0 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 |
| KOM jan 2009 | 40,0 | 39,6 | 40,2 | 40,3 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | 40,0 | 40,0 | 39,2 | 38,7 | ni podatkov |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | KP dec 2008 | 42,0 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 |
| KOM jan 2009 | 42,0 | 42,1 | 43,8 | 43,7 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | 42,0 | 42,5 | 41,2 | 40,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec 2008 | – 2,0 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,9 |
| KOM jan 2009 | – 2,0 | – 2,5 | – 3,6 | – 3,5 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec 2008 | 0,5 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 |
| KOM jan 2009 | 0,5 | – 0,2 | – 1,2 | – 1,3 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (4)

  (v % BDP) | KP dec 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 |
| KOM jan 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 3,0 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | 0,6 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | KP dec 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,7 |
| KOM jan 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 2,9 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | – 2,2 | – 2,7 | – 2,1 | – 1,4 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec 2008 | 44,9 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 |
| KOM jan 2009 | 44,9 | 45,5 | 47,7 | 49,7 | ni podatkov |
| KP mar 2008 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec 2008

6,7

5,1

3,7

4,0

4,5

KOM jan 2009

6,7

5,0

2,0

2,4

ni podatkov

KP mar 2008

6,5

5,3

5,0

5,0

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP dec 2008

2,6

4,2

2,9

2,5

2,5

KOM jan 2009

2,6

4,2

2,9

2,5

ni podatkov

KP mar 2008

2,6

3,5

2,9

2,5

ni podatkov

Proizvodna vrzel (4)

(v % potencialnega BDP)

KP dec 2008

1,3

1,0

– 0,1

– 0,6

– 0,5

KOM jan 2009 (5)

2,2

2,2

0,1

– 1,1

ni podatkov

KP mar 2008

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP dec 2008

– 3,6

– 4,0

– 1,8

– 1,3

1,5

KOM jan 2009

– 3,6

– 4,1

– 3,5

– 2,9

ni podatkov

KP mar 2008

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

KP dec 2008

40,0

39,8

40,7

40,0

39,7

KOM jan 2009

40,0

39,6

40,2

40,3

ni podatkov

KP mar 2008

40,0

40,0

39,2

38,7

ni podatkov

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

KP dec 2008

42,0

42,6

43,2

42,4

41,7

KOM jan 2009

42,0

42,1

43,8

43,7

ni podatkov

KP mar 2008

42,0

42,5

41,2

40,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec 2008

– 2,0

– 2,7

– 2,5

– 2,3

– 1,9

KOM jan 2009

– 2,0

– 2,5

– 3,6

– 3,5

ni podatkov

KP mar 2008

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec 2008

0,5

– 0,3

0,1

0,2

0,5

KOM jan 2009

0,5

– 0,2

– 1,2

– 1,3

ni podatkov

KP mar 2008

0,2

– 0,2

0,3

0,8

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (4)

(v % BDP)

KP dec 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 2,1

– 1,7

KOM jan 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 3,0

ni podatkov

KP mar 2008

0,6

0,5

0,1

– 0,1

ni podatkov

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

KP dec 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 1,9

– 1,7

KOM jan 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 2,9

ni podatkov

KP mar 2008

– 2,2

– 2,7

– 2,1

– 1,4

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec 2008

44,9

45,9

45,8

45,5

44,8

KOM jan 2009

44,9

45,5

47,7

49,7

ni podatkov

KP mar 2008

44,9

44,2

43,3

42,3

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V oceni je zlasti upoštevana napoved služb Komisije iz januarja 2009, upoštevane pa so tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(3)  Program vsebuje dodatne neobvezne podatke, katerih točnost je treba preveriti.

(4)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kakor so jih znova izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,2 %, 4,9 %, 4,2 % oziroma 3,7 % v obdobju 2007–2010.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi v skladu z najnovejšim programom in vmesno napovedjo služb Komisije iz januarja 2009 znašajo 0,2 % BDP v letu 2010 (in povečujejo primanjkljaj), za naslednja leta pa so enaki nič.

Vir:

Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/22

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 66/05)

| Datum sprejetja odločitve | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 293/08 |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói |
| Pravna podlaga | 27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Promocija kulture |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 35 863 mio HUF |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | 1.9.2008-31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Rekreativne, kulturne in športne storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

26.11.2008

Št. pomoči

N 293/08

Država članica

Madžarska

Regija

Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói

Pravna podlaga

27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 35 863 mio HUF

Intenzivnost

100 %

Trajanje

1.9.2008-31.12.2013

Gospodarski sektorji

Rekreativne, kulturne in športne storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/23

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 66/06)

Dne 12. marca 2009 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5408. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5408. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/23

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5451 – CNP Assurances/CNP Unicredit Life)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 66/07)

Dne 12. marca 2009 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5451. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5451. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/24

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 66/08)

Komisija se je 4. februarja 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je v skladu s členom 6(1) v povezavi členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene poslovne skrivnosti, ki jih morda vsebuje. Na voljo bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentarno številko 32009M5253. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentarno številko 32009M5253. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/25

---

Menjalni tečaji eura (1)

19. marca 2009

(2009/C 66/09)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3671 |
| JPY | japonski jen | 129,67 |
| DKK | danska krona | 7,4514 |
| GBP | funt šterling | 0,94050 |
| SEK | švedska krona | 10,8663 |
| CHF | švicarski frank | 1,5385 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,6450 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,779 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 298,50 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7080 |
| PLN | poljski zlot | 4,5410 |
| RON | romunski leu | 4,3003 |
| TRY | turška lira | 2,3047 |
| AUD | avstralski dolar | 1,9771 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6732 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5972 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,4601 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0589 |
| KRW | južnokorejski won | 1 897,94 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,0797 |
| CNY | kitajski juan | 9,3352 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4555 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 357,35 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9933 |
| PHP | filipinski peso | 65,830 |
| RUB | ruski rubelj | 45,6515 |
| THB | tajski bat | 48,430 |
| BRL | brazilski real | 3,0624 |
| MXN | mehiški peso | 18,8722 |
| INR | indijska rupija | 68,7790 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3671

JPY

japonski jen

129,67

DKK

danska krona

7,4514

GBP

funt šterling

0,94050

SEK

švedska krona

10,8663

CHF

švicarski frank

1,5385

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,6450

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,779

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

298,50

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7080

PLN

poljski zlot

4,5410

RON

romunski leu

4,3003

TRY

turška lira

2,3047

AUD

avstralski dolar

1,9771

CAD

kanadski dolar

1,6732

HKD

hongkonški dolar

10,5972

NZD

novozelandski dolar

2,4601

SGD

singapurski dolar

2,0589

KRW

južnokorejski won

1 897,94

ZAR

južnoafriški rand

13,0797

CNY

kitajski juan

9,3352

HRK

hrvaška kuna

7,4555

IDR

indonezijska rupija

16 357,35

MYR

malezijski ringit

4,9933

PHP

filipinski peso

65,830

RUB

ruski rubelj

45,6515

THB

tajski bat

48,430

BRL

brazilski real

3,0624

MXN

mehiški peso

18,8722

INR

indijska rupija

68,7790

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/26

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2009/C 66/10)

Številka XA: XA 406/08

Država članica: Avstrija

Regija: Bundesland Wien

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien für versicherbare Risiken in der Landwirtschaft

Pravna podlaga: Gesetz über die Förderung der Landwirtschaft in Wien (Wiener Landwirtschaftsgesetz), LGBl. für Wien Nr. 15/2000, in der geltenden Fassung

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 0,13 milijona EUR

Največja intenzivnost pomoči: Odobri se pomoč v višini največ 50 % stroškov premij

Datum začetka izvajanja: Od 1. januarja 2009

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: V zvezni deželi Dunaj obstaja okrog 700 kmetijskih gospodarstev, pri čemer sta vrtnarstvo in poljedelstvo med glavnimi proizvodnimi sektorji. Vsa podjetja se vodijo izključno kot mala in srednje velika podjetja. Ta družinska podjetja ne le oskrbujejo mestno prebivalstvo s svežimi, visoko kakovostnimi poljedelskimi proizvodi, ampak z obdelovanjem in nego poljedelskih proizvodnih površin tudi bistveno prispevajo k oblikovanju in ohranjanju kulturne krajine na mestnem območju Dunaja. Dolgoročno zagotavljanje uspešnega gospodarjenja teh podjetij je zato eden od pomembnih ciljev dunajske mestne politike.

Pomemben instrument za zagotavljanje gospodarske varnosti teh podjetij je sklenitev zavarovanja pred škodo na poljedelski proizvodnji, ki nastane zaradi neugodnih vremenskih razmer, enakovrednih naravnim katastrofam. Zaradi podnebnih nihanj, ki so postala v zadnjih letih vse močnejša, postaja kakovostno obvladovanje tveganj vse pomembnejše prav za kmetijska proizvodna gospodarstva.

Pomoči za zavarovanje pred tveganji v obliki pomoči za plačilo zavarovalnih premij so na podlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 1857/2006 skladne s skupnim trgom.

Od leta 2001 zvezna dežela Dunaj izplačuje dunajskim vrtnarskim podjetjem letno pomoč v višini največ 50 % stroškov premij pri sklenitvi zavarovanj pred škodo zaradi neurij na rastlinjakih.

Ta podporni ukrep, ki ga je odobrila Evropska Komisija, (državna pomoč št. 845/00/Avstrija/Dunaj) se je pokazal za uspešnega in je prispeval k temu, da je zdaj na Dunaju več kot 90 % rastlinjakov zavarovanih pred škodo, ki jo povzročijo neurja. Da se zagotovi trajnost tega ukrepa, bi bilo treba to pomoč še naprej nuditi podjetjem v okviru te nove smernice.

Zaradi visoke učinkovitosti tega podpornega ukrepa in zaradi povečanih tveganj za podnebne elementarne nesreče, ki so posledica podnebnih sprememb in ki bi lahko v kmetijski proizvodnji zlasti na področju poljedelskih kultur povzročile veliko škodo, je treba ta podporni ukrep od leta 2009 razširiti tudi na dunajska poljedelska gospodarstva. Na podlagi zavarovanja pred več nevarnostmi za poljedelske površine se lahko gospodarstva zavarujejo ne le proti nevarnosti toče in zmrzali, ampak tudi pred drugimi vremenskimi tveganji, kot so suša, poplave, zameti, zablatenje, nevihte, itd. Da bi dunajske poljedelce spodbudili k sklenitvi takega zavarovanja, je treba gospodarstvom odobriti letno pomoč v višini največ 50 % stroškov premije. Ta ukrep naj bi pospešil zavarovanje čim večjega deleža dunajskih poljedelskih površin pred navedenimi nevarnostmi ter tako prispeval k obvladovanju tveganj in finančni stabilnosti kmetijskih gospodarstev v zvezni deželi Dunaj

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijska proizvodna gospodarstva (vrtnarstvo in poljedelstvo) na Dunaju

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Amt der Wiener Landesregierung |
| --- |
| Magistratsabteilung 58 |
| Volksgartenstraße 3 |
| 1082 Wien |
| ÖSTERREICH |

Amt der Wiener Landesregierung

Magistratsabteilung 58

Volksgartenstraße 3

1082 Wien

ÖSTERREICH

Spletni naslov: http://www.wien.gv.at/umwelt/wasserrecht/foerderrichtlinie.html

Drugi podatki: Z začetkom veljavnosti te smernice preneha veljati odobrena smernica „Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft“ (Državna pomoč št. N 845/00/Avstrija/Dunaj).

Ta shema pomoči je povezana s členom 12 Uredbe (ES) št. 1857/2006 in v celoti izpolnjuje njegove zahteve. Ta pomoč zlasti ne ovira delovanja notranjega trga zavarovalniških storitev. Organ, pristojen za odobritev, zagotavlja, da pomoč ni omejena na zavarovanja ene same zavarovalnice ali skupine zavarovalnic in da tudi ni pogojena s tem, da bi morali prejemniki pomoči skleniti zavarovalne pogodbe z zavarovalnico, ki ima sedež v Avstriji

Številka XA: XA 409/08

Država članica: Francija

Regija: Champagne-Ardenne

Naziv sheme pomoči: Aide à la reconstitution du cheptel ovin de la région Champagne-Ardenne à la suite de la crise de la fièvre catarrhale ovine (F.C.O.)

Pravna podlaga:

| — | Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales. |
| --- | --- |

—

Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales.

| — | Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006. |
| --- | --- |

—

Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006.

| — | Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008 |
| --- | --- |

—

Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008

Načrtovani letni izdatki po shemi: 800 000 EUR za program, ki se konča januarja 2010

Največja intenzivnost pomoči: Regija bo zagotovila pomoč v znesku največ 80 % izgube, za katero nadomestilo (največ 200 EUR na ovco, ki je bila nadomeščena, 20 EUR na jagnje ali 320 EUR na registriranega ovna, ki je bil nadomeščen) ni bilo prejeto.

Pomoč bo izplačana za število poginulih živali, ki so bile prijavljene pri združenju za zdravstveno zaščito (groupement de défense sanitaire-GDS) med datumom, ko je bil prijavljen izbruh bolezni modrikastega jezika, in datumom zahtevka za pomoč

Datum začetka izvajanja: Na dan objave identifikacijske številke zahtevka za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja

Trajanje sheme pomoči: Do 31. januarja 2010

Cilj pomoči: Namen pomoči je nadomestitev gospodarske škode rejcem zaradi pogina živali zaradi bolezni modrikastega jezika.

Za regijo Šampanja-Ardeni je po oceni na 237 živinorejskih gospodarstvih zaradi bolezni modrikastega jezika poginilo 6 639 ovc (od tega 1 660 odraslih), kar je razvidno iz zahtevkov za državno nadomestilo. Leta 2008 so rejci priglasili 2 882 manj premij za ovce in koze (premije za ovce/koze ustrezajo številu ovac, ki so vsaj enkrat jagnjile ali so stare več kot 12 mesecev in ki so bile prijavljene na gospodarstvih, ki se ukvarjajo z rejo ovc od 1. februarja do 20. maja zadevnega leta) v primerjavi z letom 2007. Ta kriza je nastopila v času, ko je čreda ovac v regiji naraščala od leta 2003 (+ 10 000 ovac v zadnjih štirih letih). Regionalna dinamika tega sektorja je zato zelo ogrožena.

Zato bo regija Šampanja-Ardeni zagotovila finančno pomoč rejcem ovac, ki jih je prizadela bolezen modrikastega jezika in se zato od septembra 2006 spopadajo z zelo resnimi gospodarskimi in zdravstvenimi težavami.

Regionalna pomoč bo namenjena podpori poklicnim rejcem, ki imajo čredo ovac, ki ustreza najmanj 100 premijam za ovce in koze.

Rejec prejemnik regionalne pomoči se bo obvezal, da bo v petih letih ohranil raven prireje: izvedlo se bo preverjanje na letni izjavi o številu premij za ovce in koze

Zadevni gospodarski sektorji: Vsi rejci ovac s kmetijskim gospodarstvom, ki imajo 80 odstotkov uporabljene kmetijske površine v Šampanji-Ardenih, katerih kmetijska dejavnost je njihova glavna dejavnost in so stari največ 60 let (ali kmetijske družbe, katerih najmanj 50 % kapitala družbe imajo v lasti fizične osebe, stare največ 60 let, in člani AMEXA, katerih glavna dejavnost je kmetijstvo)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Région Champagne-Ardenne |
| --- |
| Hôtel de Région |
| 5, rue de Jéricho |
| 51037 Chalons en Champagne cedex |
| FRANCE |

Région Champagne-Ardenne

Hôtel de Région

5, rue de Jéricho

51037 Chalons en Champagne cedex

FRANCE

Spletna stran: http://www.cr-champagne-ardenne.fr/?SID=731

http://www.cr-champagne-ardenne.fr/getFile.aspx?FILEID=2808

Številka XA: XA 414/08

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Land Baden-Württemberg

Naziv sheme pomoči: Landwirtschaft — Wachstum

Pravna podlaga: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft — Wachstum

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Odobreni bodo krediti z ugodno obrestno mero. Predvidena vrednost pomoči znaša 500 000 do 600 000 EUR. Ta znesek pomoči da na razpolago Landwirtschaftliche Rentenbank; ta banka sama ne prispeva k sredstvom pomoči

Največja intenzivnost pomoči: Največ 20 % upravičenih stroškov. Posameznemu podjetju dodeljeni največji znesek ne sme v nobenem obdobju treh poslovnih let presegati znesek 400 000 EUR. Pri kumuliranju z drugimi javnimi sredstvi, povezanimi z istimi upravičenimi stroški, se upoštevajo pragovne vrednosti, navedene v Uredbi (ES) št. 1857/2006. Za nakup zemljišč, razen zemljišč za gradnjo, se lahko pomoč dodeli v višini največ 10 % upravičenih stroškov naložb

Datum začetka izvajanja: V skladu z rokom iz člena 20(1) Uredbe (ES) št. 1857/2006, vendar ne prej kot 2. januarja 2009

Trajanje sheme pomoči:

Cilj pomoči: Podpiranje malih in srednje velikih podjetij, ki delujejo na področju primarne proizvodnje kmetijskih proizvodov v skladu s Prilogo I Pogodbe ES (razen na področju ribolova in ribogojstva) s spodbujanjem naložb za primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov (člen 4 Uredbe (ES) št. 1857/2006). Upravičeni stroški so tisti za (a) gradnjo, nakup ali izboljšanje nepremičnin, (b) nakup ali zakup strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo, do njihove tržne vrednosti ali (c) splošni stroški na področju izdatkov pod točkama (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev, stroški za študije izvedljivosti. Pri tem je zagotovljeno, da se pomoč ne odobri ob kršenju kakršnih koli prepovedi ali omejitev, opredeljenih v uredbah Sveta o uvedbi skupnih ureditev trga, tudi če se take prepovedi ali omejitve nanašajo le na pomoč Skupnosti

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijstvo, vinogradništvo, vrtnarstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Spletni naslov: www.l-bank.de/landwirtschaft-wachstum

Drugi podatki: —

Številka XA: XA 417/08

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Freistaat Bayern

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Bezuschussung der aufgrund gesetzlicher Testpflicht durchgeführten BSE/TSE-Schnelltests bei Schlachtrindern über 30 Monaten entstandenen Kosten, durch Verrechnung der Finanzhilfe der Gemeinschaft für diese BSE-Pflichttests

Pravna podlaga:

| — | Člen 6(1) Uredbe (ES) št. 999/2001 v povezavi s točko 2 poglavja A Priloge III Uredbe (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

—

Člen 6(1) Uredbe (ES) št. 999/2001 v povezavi s točko 2 poglavja A Priloge III Uredbe (ES) št. 999/2001

| — | Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung |
| --- | --- |

—

Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: približno 2,3 milijonov EUR za subvencioniranje hitrih preizkusov glede BSE za klavno govedo starosti prek 30 mesecev; višina subvencije je odvisna od letno določene finančne pomoči Skupnosti ter števila potrebnih preizkusov

Največja intenzivnost pomoči: največ 100 %

Datum začetka izvajanja: Letno izvajanje

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Državno subvencioniranje stroškov, ki nastajajo zaradi zakonsko določene obveznosti preizkušanja, namenjenega zatiranju bolezni TSE oziroma BSE.

Pravna podlaga pomoči: člen 16(1)(g) Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Potrjeno je, da pomoč v skladu s členom 16(3) Uredbe (ES) št. 1857/2006 ne vsebuje neposrednih plačil proizvajalcem

Zadevni gospodarski sektorji: Klavnice in kafilerije na Bavarskem ter mala in srednje velika kmetijska podjetja. Glede klavnic in kafilerij na Bavarskem so izpolnjene zahteve člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit |
| --- |
| Rosenkavalierplatz 2 |
| Postfach 810140 |
| 81901 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit

Rosenkavalierplatz 2

Postfach 810140

81901 München

DEUTSCHLAND

Morebitna vprašanja naslovite na:

| Bayerisches Staatsministerium für |
| --- |
| Landwirtschaft und Forsten |
| Referat C/6 |
| Ludwigstr. 2 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 892182-2222 |

Bayerisches Staatsministerium für

Landwirtschaft und Forsten

Referat C/6

Ludwigstr. 2

80539 München

DEUTSCHLAND

Tel. +49 892182-2222

Spletni naslov: http://www.stmugv.bayern.de/tiergesundheit/krankheiten/bsediagnostik.htm

Drugi podatki: —

Številka XA: XA 429/08

Država članica: Irska

Regija: Država članica

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Cattle Breeding Infrastructure Program

Pravna podlaga: National Development Plan 2007-2013

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Največ 1,5 milijona EUR letno

Največja intenzivnost pomoči: Do 70 % upravičenih stroškov

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Irska govedorejska zveza (Irish Cattle Breeding Federation – ICBF) bo izvajala infrastrukturni program za vzrejo goveda. Cilj tega programa je spodbuditi živinorejce, ki redijo govedo za proizvodnjo mesa in mlečnih izdelkov, k uvajanju sodobnih znanstvenih načel v živinorejo, da bi tako prispevali k dolgoročni sposobnosti preživetja živinorejcev. Ta program vsebuje številne vsebine, v zvezi s testiranjem, genskim ocenjevanjem, zbiranje podatkov in širjenje znanstvenih dognanj.

Projekt genskega ocenjevanja zajema raziskovanje, pregledovanje in razvijanje izboljšav sistemov za gensko ocenjevanje goveda za meso in mlečne izdelke, ki se uporabljajo na Irskem, po potrebi vključevanje genomskih podatkov, uvedbo novih ocenjevanj govedine, vključno z oglaševanjem, objavljanjem izobraževalnih gradiv, neposrednim pošiljanjem pošte kmetom ter srečanji s kmeti in zainteresiranimi stranmi v sektorju, da bi pri kmetih izboljšali razumevanje novih indeksov.

Del programa, ki zajema zbiranje podatkov in širjenje informacij, bo usmerjen v razvijanje računalniških sistemov, usposabljanje in podpiranje uvedbe indeksov za govedino in mlečne izdelke.

Pomoč se zagotavlja v skladu s členom 15(2)(d) in (e) ter členom 16(1)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 – zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju in pomoč v živinorejskem sektorju

Zadevni gospodarski sektorji: Govedo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Spletni naslov: http://www.agriculture.gov.ie/schemes/NDP_State_Aid/CattleBreedingInfrastructure2009_13.doc

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/30

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2009/C 66/11)

Številka XA: XA 425/08

Država članica: Španija

Regija: Comunitat Valenciana

Naziv sheme pomoči:: Ayudas a los programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra

Pravna podlaga: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no 5875 de 21.10.2008).

Orden de 28 de diciembre de 2005, de la CAPA, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra (DOGV no 5175)

Letni proračun: 90 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: 50 % izdatkov

Datum začetka izvajanja: Od datuma objave identifikacijske številke zahtevka za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja

Trajanje sheme pomoči: Od leta 2008 do leta 2013

Cilj pomoči: Tehnična podpora sektorju za proizvodnjo mleka s programi za nadzor in izboljšanje kakovosti surovega kravjega, ovčjega in kozjega mleka za spodbujanje kvalitete mleka na gospodarstvih s prilagoditvijo proizvodnje surovega mleka ter pogojev za shranjevanje in prevoz, da se zagotovi izboljšanje enega ali vseh naslednjih dejavnikov:

Shema je v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006

Zadevni gospodarski sektorji: Lastniki gospodarstev z vzrejo prežvekovalcev za proizvodnjo mleka v Comunitat Valenciana

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Amadeo de Saboya, 2 |
| --- |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Drugi podatki: —

Spletna stran: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Številka XA: XA 426/08

Država članica: Španija

Regija: Comunitat Valenciana

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Ayudas para los consejos reguladores u órganos de gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca „CV“

Pravna podlaga: Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen las ayudas para los Consejos Reguladores u Órganos de Gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca „CV“

Načrtovani letni izdatki po shemi: 4 193 400 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

I.   Za aktivnosti, ki jih izvajajo regulativni odbori in upravljalni organi:

| — | pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov: do 80 %, |
| --- | --- |

—

pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov: do 80 %,

| — | zagonska pomoč za ustanovitev združenj: do 100 %. |
| --- | --- |

—

zagonska pomoč za ustanovitev združenj: do 100 %.

Pomoč, dodeljena posameznemu regulativnemu odboru ali upravljalnemu organu, ki se ukvarja z geografskimi označbami in označbami porekla, in Odboru za ekološko kmetovanje v nobenem primeru ne sme preseči 550 000 EUR letno.

II.   Za aktivnosti, ki jih izvajajo združenja, ki izdajajo dovoljenja za uporabo znaka „CV“:

| — | pomoč v višini do 70 %. |
| --- | --- |

—

pomoč v višini do 70 %.

Pomoč, dodeljena posameznemu združenju, ne sme preseči 50 000 EUR letno.

III.   Za aktivnosti, ki jih izvajajo združenja regulativnih svetov, njihove federacije in konfederacije ter medsektorske organizacije, ki se ukvarjajo z oznakami kakovosti:

| — | pomoč v višini do 50 %. |
| --- | --- |

—

pomoč v višini do 50 %.

Pomoč, dodeljena posameznemu združenju, ne sme preseči 70 000 EUR letno

Datum začetka veljavnosti: Od datuma objave številke vpisa zahtevka za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Od leta 2009 do vključno leta 2013

Cilj pomoči: Splošni cilj je, da se za obdobje 2009–2013 oblikujejo osnove za izvajanje aktivnosti v zvezi s kmetijsko-živilskimi proizvodi, ki nosijo znak kakovosti Comunitat Valenciana.

Pomoč je povezana z izjemo iz členov 9(3), 14(2) in 15(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijsko-živilski sektor v avtonomni skupnosti Valencija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Spletni naslov: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/AYUDAS%20A%20LOS%20CONSEJO%20REGULADORES,%20ASOCIACIONES%20GESTORAS%20MARCAS%20CV%20Y%20FEDERACIONES%20DE%20LA%20COMUNITAT%20VALENCIANA.pdf

Drugi podatki: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

Številka XA: XA 427/08

Država članica: Španija

Regija: Comunidad Valenciana

Naziv sheme pomoči: Ayudas al programa de genotipado

Pravna podlaga: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no5 875 de 21.10.2008).

Orden de 24 de mayo de 2006, de la CAPA, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado.

Načrtovani letni izdatki po shemi: 21 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: 50 % izdatkov

Datum začetka veljavnosti: Od datuma objave številke vpisa zahtevka za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja

Trajanje sheme pomoči: 2008–2013

Cilj pomoči: Izvajanje nacionalnega programa genetske selekcije za povečanje odpornosti na praskavec (TSE pri ovcah in kozah). To je v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1857/2006

Zadevni gospodarski sektorji: Lastniki kmetijskih gospodarstev v avtonomni skupnosti Valencija, ki redijo ovce in koze, med katerimi so primerki, vpisani v rodovniško knjigo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Spletni naslov: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Številka XA: XA 428/08

Država članica: Nizozemska

Regija: Provincie Limburg

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek fase 2)

Pravna podlaga: Algemene Subsidieverordening 2004 Provincie Limburg en Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 31 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 1. marca 2009

Cilj pomoči: Pomoč se dodeli na podlagi člena 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006. Pogoji iz člena 15(2), (3) in (4) Uredbe (ES) št. 1857/2006 bodo izpolnjeni

Zadevni gospodarski sektorji: Primarno kmetijstvo (paprika)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| NEDERLAND |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

NEDERLAND

Spletna stran: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#a1RSN3VF5X0O0EBAKCMO1

Drugi podatki: Wijnen Paprika's razširja svojo površino pod toplimi gredami. Razširjanje poteka v treh fazah. Tople grede, ki so bile dokončane v prvih dveh fazah, se bodo ogrevale s soproizvodnjo toplote in električne energije (SPTE) na osnovi plina. Tople grede tretje faze pa naj bi se ogrevale z geotermalno energijo. Da bi se to dejansko lahko doseglo, je treba opraviti številne preiskave.

Prva faza se nanaša na študijo globine in temperature zemlje. Na podlagi te preiskave sta bila izbrana dva možna zbiralnika. Globina obeh zbiralnikov zagotavlja, da je razpoklinska voda dovolj vroča, da je z njo mogoče ogrevati tople grede. Vendar ni jasno, ali bo iz zbiralnikov mogoče načrpati dovolj vode. Zato se je treba prepričati o količini vode v zbiralnikih ter hkrati tudi o poroznosti in propustnosti kamenine. To zadeva drugo fazo, s katero je povezana dodelitev pomoči. Ta znaša 31 000 EUR, kar je enako stroškom preiskave.

Pomoč se dodeli na podlagi člena 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006. Ne izplača se neposredno kmetom, ampak se dodeli v obliki subvencioniranega svetovanja. Pomoč ni namenjena storitvam, ki spadajo med trajne ali redne občasne dejavnosti, stroški pa niso v zvezi z običajnimi operativnimi stroški podjetja. Pomoč se dodeli na podlagi Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied van de provincie Limburg in je na splošno na voljo vsem podjetjem, ki izpolnjujejo tam navedene pogoje

Številka pomoči: XA 431/08

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Thüringen (DEG0)

Naziv sheme pomoči ali naziv podjetja, ki prejme individualno pomoč: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Pravna podlaga:

| — | § 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-) |
| --- | --- |

—

§ 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-)

| — | Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung) |
| --- | --- |

—

Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Skupni znesek pomoči znaša 2,47 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči: do 100 %

Datum začetka izvajanja: od dneva, ko Komisija objavi ukrep pomoči

Trajanje sheme ali individualne pomoči: do 31. decembra 2013

Cilj pomoči:

| — | Nadomestilo za stroške, ki jih imajo kmetje zaradi zdravstvenih pregledov, testiranj in drugih ukrepov za zgodnje odkrivanje bolezni ter zaradi nakupa in uporabe cepiv ali zdravil za izkoreninjenje ter preprečevanje nalezljivih živalskih bolezni v skladu s členom 10(7) Uredbe (ES) št. 1857/2006,






  — | člen 10(1) Uredbe (ES) št. 1857/2006, |
| --- | --- | --- |

—

Nadomestilo za stroške, ki jih imajo kmetje zaradi zdravstvenih pregledov, testiranj in drugih ukrepov za zgodnje odkrivanje bolezni ter zaradi nakupa in uporabe cepiv ali zdravil za izkoreninjenje ter preprečevanje nalezljivih živalskih bolezni v skladu s členom 10(7) Uredbe (ES) št. 1857/2006,

—

člen 10(1) Uredbe (ES) št. 1857/2006,

| — | nadomestilo za izgubo, ki jo kmetje utrpijo zaradi nalezljivih živalskih bolezni v skladu s členom 10(7) Uredbe (ES) št. 1857/2006,






  — | člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006. |
| --- | --- | --- |

—

nadomestilo za izgubo, ki jo kmetje utrpijo zaradi nalezljivih živalskih bolezni v skladu s členom 10(7) Uredbe (ES) št. 1857/2006,

—

člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Upravičeni stroški: glej prilogo 1 o predpisih za pomoči Sklada za nalezljive živalske bolezni mesta Thüringer (predpisi o državni pomoči)

Zadevni gospodarski sektorji: Reja govedi, prašičev, ovac, koz in konjev ter čebelarstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Thüringer Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Victor Goerttler Straße 4 |
| 07745 Jena |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de |

Thüringer Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Victor Goerttler Straße 4

07745 Jena

DEUTSCHLAND

E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de

Spletni naslov: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung):

http://www.thueringertierseuchenkasse.de

Drugi podatki: —

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/33

---

Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

(Obvestilo o zahtevku za dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano „Concession de Nesles“)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 66/12)

Družba Geopetrol S A. s sedežem na naslovu 9, rue Nicolas Copernic, BP 20, Le Blanc-Mesnil Cedex (Francija), je 18. septembra 2008 zaprosila za dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano „Concession de Nesles“, za obdobje desetih let na površini približno 11,27 kvadratnih kilometrov, ki pokriva del departmaja Seine-et-Marne.

Območje, ki ga pokriva dovoljenje, je omejeno z loki poldnevnikov in vzporednikov, ki povezujejo točke, določene v nadaljevanju, z njihovimi geografskimi koordinatami, pri čemer izhodiščni poldnevnik poteka skozi Pariz.

| Točka | Vzhodna
  zemljepisna dolžina | Severna
  zemljepisna širina |
| --- | --- | --- |
| A | 0,70 | 54,15 |
| B | 0,72 | 54,15 |
| C | 0,72 | 54,09 |
| D | 0,69 | 54,09 |
| E | 0,69 | 54,14 |
| F | 0,70 | 54,14 |

Točka

Vzhodna

zemljepisna dolžina

Severna

zemljepisna širina

A

0,70

54,15

B

0,72

54,15

C

0,72

54,09

D

0,69

54,09

E

0,69

54,14

F

0,70

54,14

Predložitev zahtevkov in merila za podelitev pravic

Vlagatelji začetnega in konkurenčnih zahtevkov morajo izpolnjevati pogoje iz členov 4 in 5 Odloka št. 2006-648 z dne 2. junija 2006 o rudarskih pravicah in pravicah podzemnega skladiščenja (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Zainteresirane družbe lahko vložijo konkurenčni zahtevek v devetdesetih dneh od dneva objave tega obvestila v skladu s postopkom, povzetim v „Obvestilu o podelitvi rudarskih pravic za ogljikovodike v Franciji“, ki je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, str. 11, in določenim z Odlokom št. 2006-648 o rudarskih pravicah in pravicah podzemnega skladiščenja. Konkurenčne zahtevke naslovijo na ministrstvo, pristojno za rudarstvo, na spodaj navedeni naslov.

Odločitve v zvezi z začetnim in konkurenčnimi zahtevki se sprejmejo na podlagi meril za podelitev pravic rudarjenja, opredeljenih v členu 6 navedenega odloka, in sicer najpozneje 23. septembra 2011.

Pogoji in zahteve za izvajanje dejavnosti ter njeno prenehanje

Vlagatelji naj upoštevajo člen 79 in člen 79.1 rudarskega zakonika in Odlok št. 2006-649 z dne 2. junija 2006 o rudarskih dejavnostih, dejavnostih podzemnega skladiščenja ter nadzoru rudnikov in podzemnih skladišč (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Dodatne informacije so na voljo pri Ministrstvu za ekologijo, energetiko, trajnostni razvoj in prostorsko načrtovanje (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits énergétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, Paris Cedex 13 [telefon: (33) 153 94 14 81 telefaks: (33) 153 94 14 40].

Zgoraj navedene zakonske in druge določbe so na voljo na spletni strani: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

---