# Úřední věstník L 14/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 14 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6616. ledna 2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 14

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6616. ledna 2023

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Předpis OSN č. 49 – Jednotná ustanovení o opatřeních proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze vznětových a zážehových motorů vozidel [2023/64] | 1 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Předpis OSN č. 49 – Jednotná ustanovení o opatřeních proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze vznětových a zážehových motorů vozidel [2023/64]

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 16.1.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.1.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 14/1

---

Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je nutné ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

Předpis OSN č. 49 – Jednotná ustanovení o opatřeních proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze vznětových a zážehových motorů vozidel [2023/64]

Zahrnuje veškerá platná znění až po:

Zahrnuje veškerá platná znění až po:

sérii změn 07 – datum vstupu v platnost: 7. ledna 2022

doplněk 1 k sérii změn 07 – datum vstupu v platnost:

OBSAH

Předpis

| 1 | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1

| 2 | Definice |
| --- | --- |

2

| 3 | Žádost o schválení |
| --- | --- |

3

| 4 | Schválení |
| --- | --- |

4

| 5 | Požadavky a zkoušky |
| --- | --- |

5

| 6 | Instalace do vozidla |
| --- | --- |

6

| 7 | Rodina motorů |
| --- | --- |

7

| 8 | Shodnost výroby |
| --- | --- |

8

| 9 | Shodnost vozidel nebo motorů v provozu |
| --- | --- |

9

| 10 | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

10

| 11 | Změna schváleného typu a rozšíření schválení |
| --- | --- |

11

| 12 | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

12

| 13 | Přechodná ustanovení |
| --- | --- |

13

| 14 | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění zkoušek schválení typu a schvalovacích orgánů |
| --- | --- |

14

| Dodatek 1 – | Postup zkoušek kontroly shodnosti výroby, pokud je směrodatná odchylka vyhovující |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Postup zkoušek kontroly shodnosti výroby, pokud je směrodatná odchylka nevyhovující nebo není k dispozici |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Postup zkoušek kontroly shodnosti výroby na žádost výrobce |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Shrnutí postupu schvalování u motorů na zemní plyn a motorů na LPG |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

Přílohy

| 1 | Vzory informačního dokumentu |
| --- | --- |

1

Dodatek k informačnímu dokumentu

| 2A | Sdělení o schválení typu motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07 |
| --- | --- |

2A

Doplněk ke sdělení o schválení typu č. ... týkajícímu se schválení typu motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku z hlediska emisí z výfuku podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

| 2B | Sdělení o schválení typu vozidla se schváleným motorem z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07 |
| --- | --- |

2B

| 2C | Sdělení o schválení typu vozidla z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07 |
| --- | --- |

2C

Doplněk ke sdělení o schválení typu č. ... týkajícímu se schválení typu vozidla z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

| 2D | Soubor dokumentace AES |
| --- | --- |

2D

| 3 | Uspořádání značek schválení typu |
| --- | --- |

3

| 4 | Zkušební postup |
| --- | --- |

4

| Dodatek 1 – | Plán průběhu zkoušky WHTC s motorem na dynamometru |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Měřicí zařízení |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Statistické údaje |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Kontrola průtoku uhlíku |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Příklad postupu výpočtu |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Montáž pomocných zařízení pro zkoušku emisí |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

| Dodatek 7 – | Postup pro měření čpavku |
| --- | --- |

Dodatek 7 –

| Dodatek 8 – | Zařízení k měření počtu emitovaných částic |
| --- | --- |

Dodatek 8 –

| 5 | Specifikace referenčních paliv |
| --- | --- |

5

| 6 | Údaje o emisích požadované při schvalování typu pro účely technické prohlídky |
| --- | --- |

6

| 7 | Ověření životnosti systémů motoru |
| --- | --- |

7

| 8 | Shodnost vozidel nebo motorů v provozu |
| --- | --- |

8

| Dodatek 1 – | Postup zkoušky při zkoušení emisí vozidla pomocí přenosných systémů měření emisí |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Přenosná měřicí zařízení |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Kalibrace přenosných měřicích zařízení |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Způsob ověřování shody signálu točivého momentu z ECU |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| 9A | Palubní diagnostické systémy (OBD) |
| --- | --- |

9A

| Dodatek 1 – | Posouzení výkonu palubního diagnostického systému v provozu |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Vzor prohlášení o splnění požadavků týkajících se výkonu systémů OBD v provozu |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| 9B | Technické požadavky na palubní diagnostické systémy (OBD) |
| --- | --- |

9B

| Dodatek 1 – | Schválení montáže systémů OBD |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Chybné funkce – Ilustrace statusu DTC – Ilustrace indikace MI a schémata aktivace počitadel |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Požadavky na monitorování |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Zpráva o splnění technických požadavků |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Informace „freeze-frame“ a datového toku |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Dokumenty referenčních norem |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

| Dodatek 7 – | Monitorování činnosti |
| --- | --- |

Dodatek 7 –

| Dodatek 8 – | Požadavky na prokazování v případě monitorování činnosti filtru částic vznětového motoru typu wall–flow |
| --- | --- |

Dodatek 8 –

| 9C | Technické požadavky na zhodnocení výkonnosti palubních diagnostických systémů (OBD) v provozu |
| --- | --- |

9C

| Dodatek 1 – | Skupiny monitorovacích funkcí |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| 10 | Požadavky na omezování emisí mimo cyklus (OCE) a emisí v provozu |
| --- | --- |

10

| Dodatek 1 – | Prokazovací zkouška PEMS při schvalování typu |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| 11 | Požadavky na zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx |
| --- | --- |

11

x

| Dodatek 1 – | Požadavky na prokazování |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Popis mechanismů aktivace a deaktivace varování a upozornění řidiče |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Schéma snížení točivého momentu při mírném upozornění |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Prokazování správné montáže motorů schválených jako samostatné technické celky do vozidla |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Přístup k „informacím o regulaci emisí NOx“ |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

x

| Dodatek 6 – | Prokazování nejnižší přípustné koncentrace činidla CDmin |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

min

| 12 | Emise CO2 a spotřeba paliva |
| --- | --- |

12

2

| Dodatek 1 – | Ustanovení o emisích CO2 a spotřebě paliva pro rozšíření schválení typu vozidla schváleného podle tohoto předpisu, jehož referenční hmotnost je vyšší než 2 380 kg, ale nepřesahuje 2 610 kg |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

2

| 13 | Schválení typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek jako samostatného technického celku |
| --- | --- |

13

| Dodatek 1 – | Vzor informačního dokumentu |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Sdělení o schválení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07 |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Uspořádání značky schválení typu |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Postup hodnocení emisních vlastností náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Sekvence pro tepelné stárnutí |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Zkušební cyklus pro vozidlový dynamometr nebo shromažďování údajů v silničním provozu |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

| Dodatek 7 – | Postup vypuštění a zvážení |
| --- | --- |

Dodatek 7 –

| odatek 8 – | DPříklad programu akumulace doby provozu včetně tepelné sekvence, sekvence spotřeby maziva a regenerační sekvence |
| --- | --- |

odatek 8 –

| Dodatek 9 – | Schéma průběhu programu akumulace doby provozu |
| --- | --- |

Dodatek 9 –

| 14 | Přístup k informacím OBD |
| --- | --- |

14

| 15 | Technické požadavky na motory a vozidla dual fuel na naftu a plyn |
| --- | --- |

15

| odatek 1 – | DTypy motorů a vozidel HDDF – ilustrace definic a hlavních požadavků |
| --- | --- |

odatek 1 –

| Dodatek 2 – | Mechanismy aktivace a deaktivace počitadla (počitadel), systém varování, omezení provozuschopnosti, servisní režim v případě motorů a vozidel dual fuel – popis a ilustrace |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Indikátor dual fuel HDDF, systém varování, omezení provozuschopnosti – požadavky na prokazování |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Požadavky na postup dodatečné zkoušky emisí pro motory dual fuel |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Dodatek 5 – | Dodatečné požadavky na postup zkoušky emisí s použitím PEMS pro motory dual fuel |
| --- | --- |

Dodatek 5 –

| Dodatek 6 – | Stanovení molárních poměrů složek a hodnot ugas pro motory dual fuel |
| --- | --- |

Dodatek 6 –

1.   Oblast působnosti

| 1.1 | Tento předpis platí pro motorová vozidla kategorií M1, M2, N1 a N2 s referenční hmotností přesahující 2 610 kg a pro všechna motorová vozidla kategorií M3 a N3 (1).
  Na žádost výrobce se schválení typu dokončeného vozidla udělené podle tohoto předpisu rozšíří na jeho nedokončené vozidlo s referenční hmotností menší než 2 610 kg. Schválení typu se rozšíří, jestliže výrobce může prokázat, že všechny kombinace karoserií, o nichž se předpokládá, že budou postaveny na nedokončené vozidlo, zvětší referenční hmotnost vozidla nad 2 610 kg.
  Na žádost výrobce se schválení typu vozidla udělené podle tohoto předpisu rozšíří na jeho varianty a verze s referenční hmotností vyšší než 2 380 kg, splňuje-li rovněž požadavky týkající se měření emisí skleníkových plynů a spotřeby paliva v souladu s bodem 4.2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

1.1

Tento předpis platí pro motorová vozidla kategorií M1

2

1

2

3

3

1

Na žádost výrobce se schválení typu dokončeného vozidla udělené podle tohoto předpisu rozšíří na jeho nedokončené vozidlo s referenční hmotností menší než 2 610 kg. Schválení typu se rozšíří, jestliže výrobce může prokázat, že všechny kombinace karoserií, o nichž se předpokládá, že budou postaveny na nedokončené vozidlo, zvětší referenční hmotnost vozidla nad 2 610 kg.

Na žádost výrobce se schválení typu vozidla udělené podle tohoto předpisu rozšíří na jeho varianty a verze s referenční hmotností vyšší než 2 380 kg, splňuje-li rovněž požadavky týkající se měření emisí skleníkových plynů a spotřeby paliva v souladu s bodem 4.2 tohoto předpisu.

| 1.2 | Rovnocenná schválení
  Podle tohoto předpisu se nemusí schvalovat: motory namontované ve vozidlech s referenční hmotností do 2 840 kg, pro které bylo uděleno schválení podle předpisů č. 83 nebo č. 154 jako rozšíření. |
| --- | --- |

1.2

Rovnocenná schválení

Podle tohoto předpisu se nemusí schvalovat: motory namontované ve vozidlech s referenční hmotností do 2 840 kg, pro které bylo uděleno schválení podle předpisů č. 83 nebo č. 154 jako rozšíření.

2.   Definice

Pro účely tohoto předpisu se rozumí:

| 2.1 | „cyklem stárnutí“ provoz vozidla nebo motoru (rychlost, otáčky a výkon) prováděný během doby akumulace provozu; |
| --- | --- |

2.1

„cyklem stárnutí

| 2.2 | „schválením motoru (rodiny motorů)“ schválení typu motoru (rodiny motorů) s ohledem na úroveň emisí plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic, kouř a palubní diagnostický systém (OBD); |
| --- | --- |

2.2

„schválením motoru (rodiny motorů)

| 2.3 | „schválením vozidla“ schválení typu vozidla s ohledem na úroveň emisí plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic a kouř z jeho motoru, na jeho palubní diagnostický systém (OBD) a montáž motoru do vozidla; |
| --- | --- |

2.3

„schválením vozidla

| 2.4 | „pomocnou strategií pro emise“ (AES) strategie pro emise, která se aktivuje nebo která nahrazuje či mění základní strategii pro emise za specifickým účelem nebo v reakci na specifický soubor okolních a/nebo provozních podmínek a která je aktivní pouze za těchto provozních podmínek; |
| --- | --- |

2.4

„pomocnou strategií pro emise

| 2.5 | „základní strategií pro emise“ (BES) strategie pro emise, která je aktivní v celém rozsahu otáček a zatížení motoru, dokud se neaktivuje AES; |
| --- | --- |

2.5

„základní strategií pro emise

| 2.6 | „nepřetržitou regenerací“ proces regenerace systému následného zpracování výfukových plynů, k němuž dochází buď nepřetržitě, nebo alespoň jednou během zkoušky WHTC se startem za tepla; |
| --- | --- |

2.6

„nepřetržitou regenerací

| 2.7 | „klikovou skříní“ prostory uvnitř nebo vně motoru, které jsou spojeny s jímkou oleje vnitřními nebo vnějšími kanály, z kterých mohou vycházet plyny a páry; |
| --- | --- |

2.7

„klikovou skříní

| 2.8 | „kritickými součástmi souvisejícími s emisemi“ následující součásti určené především k regulaci emisí: jakýkoli systém následného zpracování výfukových plynů, ECU a s ní související čidla a ovládací členy a systém recirkulace výfukových plynů (EGR) včetně všech příslušných filtrů, chladičů, regulačních ventilů a potrubí; |
| --- | --- |

2.8

„kritickými součástmi souvisejícími s emisemi

| 2.9 | „kritickou údržbou související s emisemi“ údržba prováděná na kritických součástech souvisejících s emisemi; |
| --- | --- |

2.9

„kritickou údržbou související s emisemi

| 2.10 | „odpojovací strategií“ strategie pro emise, která nesplňuje provozní požadavky základní a/nebo pomocné strategie pro emise, jak stanoví tato příloha; |
| --- | --- |

2.10

„odpojovací strategií

| 2.11 | „systémem ke snížení emisí NOx
  “ systém následného zpracování výfukových plynů, který má snížit emise oxidů dusíku (NOx) (např. pasivní a aktivní katalyzátory chudých NOx, adsorbenty NOx a systémy selektivní katalytické redukce (SCR)); |
| --- | --- |

2.11

„systémem ke snížení emisí NOx

x

x

x

| 2.12 | „diagnostickým chybovým kódem (DTC)“ numerický nebo alfanumerický identifikátor, který identifikuje nebo označuje chybnou funkci; |
| --- | --- |

2.12

„diagnostickým chybovým kódem (DTC)

| 2.13 | „naftovým režimem“ normální provozní režim motoru dual fuel, během něhož motor nepoužívá pro žádné podmínky provozu žádné plynné palivo; |
| --- | --- |

2.13

„naftovým režimem

| 2.14 | „jízdním cyklem“ sled, který sestává z nastartování motoru, doby provozu (vozidla), vypnutí motoru a doby do příštího nastartování motoru; |
| --- | --- |

2.14

„jízdním cyklem

| 2.15 | „motorem dual fuel“ systém motoru, který je navržen tak, aby byl provozován souběžně na motorovou naftu a plynné palivo, přičemž obě paliva se měří odděleně, a u kterého se množství spotřebovaného paliva v poměru k druhému palivu může v závislosti na provozu měnit; |
| --- | --- |

2.15

„motorem dual fuel

| 2.16 | „režimem dual fuel“ normální provozní režim motoru dual fuel, během kterého motor za některých provozních podmínek používá souběžně motorovou naftu a plynné palivo; |
| --- | --- |

2.16

„režimem dual fuel

| 2.17 | „vozidlem dual fuel“ vozidlo, které je poháněno motorem dual fuel a které dodává paliva používaná motorem z oddělených palubních systémů pro skladování; |
| --- | --- |

2.17

„vozidlem dual fuel

| 2.18 | „konstrukčním prvkem“ s ohledem na vozidlo nebo motor:


  a) | prvek systému motoru; |
| --- | --- | --- |

2.18

„konstrukčním prvkem

a)

prvek systému motoru;

| b) | řídicí systém, včetně: počítačového programového vybavení, elektronických řídicích systémů a počítačové logiky; |
| --- | --- |

b)

řídicí systém, včetně: počítačového programového vybavení, elektronických řídicích systémů a počítačové logiky;

| c) | kalibrace řídicího systému nebo |
| --- | --- |

c)

kalibrace řídicího systému nebo

| d) | výsledky jakéhokoli vzájemného působení systémů; |
| --- | --- |

d)

výsledky jakéhokoli vzájemného působení systémů;

| 2.19 | „monitorovacím systémem regulace emisí“ systém, který zajišťuje správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx a který je uskutečňován v systému motoru podle požadavků bodu 5.5;

  „
  systémem regulace emisí
  “ konstrukční prvky a strategie pro emise vypracované nebo kalibrované za účelem regulace emisí; |
| --- | --- |

2.19

„monitorovacím systémem regulace emisí

x

„
  systémem regulace emisí
  “ konstrukční prvky a strategie pro emise vypracované nebo kalibrované za účelem regulace emisí;

systémem regulace emisí

| 2.20 | „údržbou související s emisemi“ údržba, která podstatně ovlivňuje emise či pravděpodobně ovlivní zhoršení emisí vozidla či motoru během běžných podmínek provozu; |
| --- | --- |

2.20

„údržbou související s emisemi

| 2.21 | „strategií pro emise“ konstrukční prvek nebo soubor konstrukčních prvků, které jsou součástí celkové koncepce systému motoru nebo vozidla za účelem regulace emisí; |
| --- | --- |

2.21

„strategií pro emise

| 2.22 | „rodinou motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů“ výrobcem stanovená skupina motorů odpovídající definici rodiny motorů, která se však dále seskupuje podle motorů používajících stejný systém následného zpracování výfukových plynů; |
| --- | --- |

2.22

„rodinou motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů

| 2.23 | „rodinou motorů“ výrobcem stanovená skupina motorů, která má vzhledem ke své konstrukci vymezené v bodě 7 tohoto předpisu podobné emisní vlastnosti; |
| --- | --- |

2.23

„rodinou motorů

| 2.24 | „systémem motoru“ motor, systém regulace emisí a komunikační rozhraní (technické vybavení a hlášení) mezi elektronickou řídicí jednotkou nebo jednotkami motoru (dále jen „ECU“) a jinou hnací jednotkou nebo řídicí jednotkou vozidla; |
| --- | --- |

2.24

„systémem motoru

| 2.25 | „spuštěním motoru“ zapnutí zapalování, roztáčení a spuštění spalování, které je dokončeno v okamžiku, kdy otáčky motoru klesnou na hodnotu 150 ot/min pod normální otáčky volnoběhu zahřátého motoru; |
| --- | --- |

2.25

„spuštěním motoru

| 2.26 | „typem motoru“ kategorie motorů, které se neliší v zásadních vlastnostech motoru vymezených v příloze 1; |
| --- | --- |

2.26

„typem motoru

| 2.27 | „systémem následného zpracování výfukových plynů“ katalyzátor (oxidační, třícestný nebo jiný), filtr částic, systém ke snížení emisí NOx, systém ke snížení emisí NOx kombinovaný s filtrem částic nebo jiné zařízení ke snížení emisí, které je namontováno za motorem; |
| --- | --- |

2.27

„systémem následného zpracování výfukových plynů

x

x

| 2.28 | „plynnými znečišťujícími látkami“ emise oxidu uhelnatého, NOx, vyjádřené ekvivalentem NO2, a uhlovodíky (tj. celkové uhlovodíky, uhlovodíky jiné než methan a methan) ve výfukových plynech; |
| --- | --- |

2.28

„plynnými znečišťujícími látkami

x

2

| 2.29 | „obecným jmenovatelem“ údaj počitadla udávající, kolikrát bylo vozidlo provozováno za obecných podmínek; |
| --- | --- |

2.29

„obecným jmenovatelem

| 2.30 | „skupinou monitorovacích funkcí“ pro účely vyhodnocení výkonu rodiny motorů s OBD v provozu soubor monitorovacích funkcí OBD použitý pro určení správné funkce systému regulace emisí; |
| --- | --- |

2.30

„skupinou monitorovacích funkcí

| 2.31 | „počitadlem cyklů zapalování“ počitadlo uvádějící počet startů motoru, ke kterým u vozidla došlo; |
| --- | --- |

2.31

„počitadlem cyklů zapalování

| 2.32 | „poměrem výkonu v provozu“ (IUPR) poměr počtu období, během kterých existovaly podmínky, v rámci kterých monitorovací funkce či skupina monitorovacích funkcí mohly vzhledem k počtu jízdních cyklů, který je relevantní pro provoz této monitorovací funkce nebo skupiny monitorovacích funkcí, zjistit chybnou funkci; |
| --- | --- |

2.32

„poměrem výkonu v provozu

| 2.33 | „dolními otáčkami (nlo)“ nejnižší otáčky, při kterých má motor 50 % maximálního deklarovaného výkonu; |
| --- | --- |

2.33

„dolními otáčkami (nlo

| 2.34 | „chybnou funkcí“ selhání nebo zhoršení činnosti systému motoru, včetně systému OBD, u kterého se dá důvodně očekávat, že povede buď ke zvýšení hladiny kterékoli regulované znečišťující látky emitované systémem motoru, nebo ke snížení účinnosti systému OBD; |
| --- | --- |

2.34

„chybnou funkcí

| 2.35 | „indikátorem chybné funkce“ (MI) indikátor, který je součástí varovného systému a který zřetelně informuje řidiče vozidla v případě chybné funkce; |
| --- | --- |

2.35

„indikátorem chybné funkce

| 2.36 | „výrobcem“ osoba nebo subjekt, který je schvalovacímu orgánu odpovědný za všechna hlediska schvalování typu nebo postupu schválení a za zajištění shodnosti výroby. Osoba nebo subjekt přitom nemusí být nutně přímo zapojeny do všech fází výroby vozidla, systému, součásti nebo samostatného technického celku, které jsou předmětem postupu schvalování; |
| --- | --- |

2.36

„výrobcem

| 2.37 | „maximálním netto výkonem“ maximální hodnota netto výkonu naměřená při plném zatížení motoru; |
| --- | --- |

2.37

„maximálním netto výkonem

| 2.38 | „netto výkonem“ výkon získaný na zkušebním stavu na konci klikového hřídele nebo rovnocenného zařízení při odpovídajících otáčkách motoru nebo vozidla spolu s pomocným zařízením v souladu s předpisem EHK/OSN č. 85 a stanovený za referenčních atmosférických podmínek; |
| --- | --- |

2.38

„netto výkonem

| 2.39 | „údržbou nesouvisející s emisemi“ údržba, která neovlivňuje podstatným způsobem emise a která nemá trvalý vliv na zhoršení emisí vozidla nebo motoru během běžných podmínek v okamžiku, kdy je údržba provedena; |
| --- | --- |

2.39

„údržbou nesouvisející s emisemi

| 2.40 | „palubním diagnostickým systémem (OBD)“ systém na palubě vozidla nebo na motoru, který je schopen:


  a) | zjistit chybné funkce ovlivňující emisní vlastnosti systému motoru; |
| --- | --- | --- |

2.40

„palubním diagnostickým systémem

a)

zjistit chybné funkce ovlivňující emisní vlastnosti systému motoru;

| b) | indikovat jejich přítomnost prostřednictvím varovného systému a |
| --- | --- |

b)

indikovat jejich přítomnost prostřednictvím varovného systému a

| c) | určit pravděpodobnou oblast chybné funkce prostřednictvím informací ukládaných do paměti počítače a přenosem těchto informací mimo vozidlo; |
| --- | --- |

c)

určit pravděpodobnou oblast chybné funkce prostřednictvím informací ukládaných do paměti počítače a přenosem těchto informací mimo vozidlo;

| 2.41 | „rodinou motorů s OBD“ výrobcem stanovená skupina systémů motorů, které používají stejné metody monitorování a diagnostiky chybných funkcí souvisejících s emisemi; |
| --- | --- |

2.41

„rodinou motorů s OBD

| 2.42 | „sledem operací“ sled, který sestává z nastartování motoru, doby provozu (motoru), vypnutí motoru a doby do příštího nastartování motoru, je-li monitorování OBD spuštěno a pokud by se vyskytla chybná funkce, byla by odhalena; |
| --- | --- |

2.42

„sledem operací

| 2.43 | „původním zařízením k regulaci znečišťujících látek“ zařízení k regulaci znečišťujících látek nebo soustava takových zařízení, na které se vztahuje schválení typu vozidla; |
| --- | --- |

2.43

„původním zařízením k regulaci znečišťujících látek

| 2.44 | „základním motorem“ motor vybraný z rodiny motorů tak, aby jeho emisní vlastnosti byly reprezentativní pro tuto rodinu motorů; |
| --- | --- |

2.44

„základním motorem

| 2.45 | „systémem následného zpracování částic“ systém následného zpracování výfukových plynů určený ke snížení emisí znečišťujících částic pomocí mechanické, aerodynamické, difúzní nebo inerční separace; |
| --- | --- |

2.45

„systémem následného zpracování částic

| 2.46 | „částicemi (PM)“ jakýkoli materiál, který se zachytí na stanoveném filtračním médiu po zředění výfukových plynů čistým ředicím médiem při teplotě v rozmezí 315 K (42 °C) a 325 K (52 °C); jedná se především o uhlík, kondenzované uhlovodíky a sírany s přidruženou vodou; |
| --- | --- |

2.46

„částicemi (PM)

| 2.46.1 | „počtem pevných částic“ (počtem PM) se rozumí celkový počet částic v pevném stavu v emisích výfukových plynů vyčíslený podle metod ředění, odběru vzorků a měření uvedených v příloze 4; |
| --- | --- |

2.46.1

„počtem pevných částic

| 2.47 | „poměrným zatížením“ procentuální podíl maximálního využitelného momentu při daných otáčkách; |
| --- | --- |

2.47

„poměrným zatížením

| 2.48 | „monitorováním činnosti“ monitorování chybných funkcí, které sestává z kontrol funkčnosti a z monitorování parametrů, které nejsou přímo usouvztažňovány s mezními hodnotami emisí a provádí se u součástí nebo systémů za účelem ověření, zda pracují v příslušném rozsahu; |
| --- | --- |

2.48

„monitorováním činnosti

| 2.49 | „periodickou regenerací“ proces regenerace zařízení pro regulaci emisí, k němuž dochází pravidelně v době kratší než 100 hodin běžného chodu motoru; |
| --- | --- |

2.49

„periodickou regenerací

| 2.50 | „přenosným systémem pro měření emisí“ (PEMS) přenosný systém pro měření emisí splňující požadavky stanovené v dodatku 2 k příloze 8 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

2.50

„přenosným systémem pro měření emisí

| 2.51 | „jednotkou odběru výkonu“ motorem poháněné zařízení k pohonu pomocných a přídavných zařízení na vozidle; |
| --- | --- |

2.51

„jednotkou odběru výkonu

| 2.52 | „vhodnou poškozenou součástí nebo systémem“ (QDC) se rozumí součást nebo systém, který byl záměrně poškozen například prostřednictvím zrychleného stárnutí nebo se kterým bylo manipulováno řízeným způsobem a který byl přijat schvalovacím orgánem v souladu s ustanoveními přílohy 9B tohoto předpisu pro použití během prokazování správné činnosti OBD systému motoru; |
| --- | --- |

2.52

„vhodnou poškozenou součástí nebo systémem

| 2.53 | „činidlem“ médium, které je uloženo v nádrži ve vozidle a je dodáváno systémem následného zpracování výfukových plynů (v případě potřeby) podle požadavku systému regulace emisí; |
| --- | --- |

2.53

„činidlem

| 2.54 | „rekalibrováním“ jemné seřízení motoru na zemní plyn, aby se zajistila stejná výkonnost (výkon, spotřeba paliva) v jiné skupině zemního plynu; |
| --- | --- |

2.54

„rekalibrováním

| 2.55 | „referenční hmotností“ hmotnost vozidla v pohotovostním stavu zmenšená o jednotnou hmotnost řidiče 75 kg a zvětšená o jednotnou hmotnost 100 kg; |
| --- | --- |

2.55

„referenční hmotností

| 2.56 | „náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek“ zařízení k regulaci znečišťujících látek nebo soubor takových zařízení, který je určen jako náhrada původního zařízení k regulaci znečišťujících látek a může být schválen jako samostatný technický celek; |
| --- | --- |

2.56

„náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek

| 2.57 | „čtecím nástrojem“ externí zkušební zařízení používané pro normovanou komunikaci se systémem OBD mimo vozidlo v souladu s požadavky tohoto předpisu; |
| --- | --- |

2.57

„čtecím nástrojem

| 2.58 | „programem akumulace doby provozu“ cyklus stárnutí a akumulace doby provozu pro stanovení faktorů zhoršení u rodiny motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů; |
| --- | --- |

2.58

„programem akumulace doby provozu

| 2.59 | „servisním režimem“ zvláštní režim motoru dual fuel, který je aktivován pro účely oprav, nebo režim pro opuštění silničního provozu, pokud není provoz v režimu dual fuel možný (2); |
| --- | --- |

2.59

„servisním režimem

2

| 2.60 | „emisemi z výfuku“ emise plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic; |
| --- | --- |

2.60

„emisemi z výfuku

| 2.61 | „nedovolenými zásahy“ deaktivace nebo takové úpravy nebo změny systému regulace emisí nebo pohonného systému vozidla, včetně jakýchkoli softwarových či jiných logických ovládacích prvků těchto systémů, které zhorší emisní vlastnosti vozidla, ať již to bylo jejich záměrem, či nikoli; |
| --- | --- |

2.61

„nedovolenými zásahy

| 2.62 | „hmotností v nenaloženém stavu“ provozní hmotnost vozidla bez jednotné hmotnosti řidiče 75 kg, bez cestujících nebo nákladu, avšak s palivovou nádrží naplněnou na 90 % celkového objemu, s obvyklou sadou nářadí a případně s náhradním kolem; |
| --- | --- |

2.62

„hmotností v nenaloženém stavu

| 2.63 | „životností“ příslušná ujetá vzdálenost a/nebo časový interval, v rámci kterých musí být dodrženy příslušné mezní hodnoty pro emise plynných látek a emise částic; |
| --- | --- |

2.63

„životností

| 2.64 | „typem vozidla z hlediska emisí“ skupina vozidel, která se neliší v zásadních vlastnostech motoru a vozidla vymezených v příloze 1; |
| --- | --- |

2.64

„typem vozidla z hlediska emisí

| 2.65 | „filtrem částic vznětového motoru typu wall–flow“ filtr částic vznětového motoru (DPF), ve kterém je výfukový plyn tlačen proudem skrze stěnu, která filtruje pevné látky; |
| --- | --- |

2.65

„filtrem částic vznětového motoru typu wall–flow

| 2.66 | „Wobbeho indexem (dolním Wl nebo horním Wu)“ poměr odpovídající výhřevnosti plynu na jednotku objemu k druhé odmocnině poměrné hustoty plynu za stejných referenčních podmínek: |
| --- | --- |

2.66

„Wobbeho indexem (dolním Wl nebo horním Wu)

Formula

| 2.67 | „faktorem posunu λ (Sλ)“ výraz, který popisuje požadovanou pružnost systému řízení motoru z hlediska změny poměru přebytku vzduchu λ, jestliže motor pracuje s plynem rozdílného složení, než má čistý methan (výpočet Sλ viz dodatek 5 k příloze 4). |
| --- | --- |

2.67

„faktorem posunu λ (Sλ

λ

3.   Žádost o schválení

| 3.1 | Žádost o schválení typu systému motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku |
| --- | --- |

3.1

Žádost o schválení typu systému motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku

| 3.1.1 | Výrobce nebo jeho oprávněný zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o schválení typu systému motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku. |
| --- | --- |

3.1.1

Výrobce nebo jeho oprávněný zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o schválení typu systému motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku.

| 3.1.2 | Žádost uvedená v bodě 3.1.1 musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu, který je uveden v příloze 1. Pro tento účel se použije část 1 přílohy 1. |
| --- | --- |

3.1.2

Žádost uvedená v bodě 3.1.1 musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu, který je uveden v příloze 1. Pro tento účel se použije část 1 přílohy 1.

| 3.1.3 | Výrobce dodá společně s žádostí soubor dokumentace, který plně osvětluje jakékoliv konstrukční prvky ovlivňující emise, strategii regulace emisí systému motoru a prostředky, kterými tento systém řídí své výstupní veličiny, které souvisejí s emisemi, ať již je toto řízení přímé nebo nepřímé, opatření proti neoprávněným zásahům, a který plně osvětluje systém varování a upozornění tak, jak je požadováno v bodech 4 a 5 přílohy 11.
  Schvalovací orgán soubor dokumentace označí a opatří datem a uchová ho po dobu nejméně deseti let od udělení schválení.
  Soubor dokumentace se skládá z těchto částí:


  a) | údajů stanovených v bodě 5.1.4; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

Výrobce dodá společně s žádostí soubor dokumentace, který plně osvětluje jakékoliv konstrukční prvky ovlivňující emise, strategii regulace emisí systému motoru a prostředky, kterými tento systém řídí své výstupní veličiny, které souvisejí s emisemi, ať již je toto řízení přímé nebo nepřímé, opatření proti neoprávněným zásahům, a který plně osvětluje systém varování a upozornění tak, jak je požadováno v bodech 4 a 5 přílohy 11.

Schvalovací orgán soubor dokumentace označí a opatří datem a uchová ho po dobu nejméně deseti let od udělení schválení.

Soubor dokumentace se skládá z těchto částí:

a)

údajů stanovených v bodě 5.1.4;

| b) | souboru dokumentace o AES podle přílohy 2D tohoto předpisu, aby schvalovací orgány mohly posoudit řádné používání AES. |
| --- | --- |

b)

souboru dokumentace o AES podle přílohy 2D tohoto předpisu, aby schvalovací orgány mohly posoudit řádné používání AES.

Na žádost výrobce provede schvalovací orgán předběžné posouzení AES pro nové typy vozidel. V takovém případě předloží výrobce schvalovacímu orgánu návrh souboru dokumentace o AES dva až dvanáct měsíců před zahájením postupu schválení typu.

Na základě návrhu souboru dokumentace o AES předloženého výrobcem provede schvalovací orgán předběžné posouzení. Provede ho v souladu s metodikou popsanou v dodatku 2 k příloze 10. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech se schvalovací orgán může od této metodiky odchýlit.

Předběžné posouzení AES pro nové typy vozidel má pro účely schválení typu platnost 18 měsíců. Tato lhůta může být prodloužena o dalších 12 měsíců, pokud výrobce poskytne schvalovacímu orgánu důkaz o tom, že se na trhu neobjevily žádné nové technologie, které by předběžné posouzení AES změnily.

| 3.1.4 | K informacím uvedeným v bodě 3.1.3 výrobce dále přiloží následující informace:


  a) | v případě zážehových motorů prohlášení výrobce o minimálním procentu selhání zapalování z celkového počtu zážehů, které by buď vedly k překročení emisních limitů stanovených v příloze 9A, pokud by uvedené procento selhání bývalo bylo přítomno od začátku zkoušky emisí, jak stanoví příloha 4, nebo by mohly způsobit přehřátí jednoho či více katalyzátorů, což by vedlo k nevratnému poškození; |
| --- | --- | --- |

3.1.4

K informacím uvedeným v bodě 3.1.3 výrobce dále přiloží následující informace:

a)

v případě zážehových motorů prohlášení výrobce o minimálním procentu selhání zapalování z celkového počtu zážehů, které by buď vedly k překročení emisních limitů stanovených v příloze 9A, pokud by uvedené procento selhání bývalo bylo přítomno od začátku zkoušky emisí, jak stanoví příloha 4, nebo by mohly způsobit přehřátí jednoho či více katalyzátorů, což by vedlo k nevratnému poškození;

| b) | popis opatření přijatých v zájmu toho, aby se zabránilo nedovoleným úpravám a zásahům do počítače či počítačů pro regulaci emisí včetně zařízení pro aktualizaci využívající výrobcem schválený program či kalibraci; |
| --- | --- |

b)

popis opatření přijatých v zájmu toho, aby se zabránilo nedovoleným úpravám a zásahům do počítače či počítačů pro regulaci emisí včetně zařízení pro aktualizaci využívající výrobcem schválený program či kalibraci;

| c) | dokumentace systému OBD v souladu s požadavky stanovenými v bodě 8 přílohy 9B; |
| --- | --- |

c)

dokumentace systému OBD v souladu s požadavky stanovenými v bodě 8 přílohy 9B;

| d) | informace týkající se OBD za účelem přístupu do OBD v souladu s požadavky přílohy 14 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

d)

informace týkající se OBD za účelem přístupu do OBD v souladu s požadavky přílohy 14 tohoto předpisu;

| e) | prohlášení o dodržení emisí mimo cyklus podle požadavků stanovených v bodě 5.1.3 a bodě 10 přílohy 10; |
| --- | --- |

e)

prohlášení o dodržení emisí mimo cyklus podle požadavků stanovených v bodě 5.1.3 a bodě 10 přílohy 10;

| f) | prohlášení o dodržení výkonu OBD v provozu podle požadavků stanovených v dodatku 2 k příloze 9A; |
| --- | --- |

f)

prohlášení o dodržení výkonu OBD v provozu podle požadavků stanovených v dodatku 2 k příloze 9A;

| g) | prvotní plán na zkoušení v provozu v souladu s bodem 2.4 přílohy 8; |
| --- | --- |

g)

prvotní plán na zkoušení v provozu v souladu s bodem 2.4 přílohy 8;

| h) | případně kopie dalších schválení typu s příslušnými údaji, které umožní rozšířit schválení a stanovit faktory zhoršení; |
| --- | --- |

h)

případně kopie dalších schválení typu s příslušnými údaji, které umožní rozšířit schválení a stanovit faktory zhoršení;

| i) | případně soubory dokumentace vyžadované tímto předpisem nezbytné pro správnou montáž typu motoru schváleného jako samostatný technický celek. |
| --- | --- |

i)

případně soubory dokumentace vyžadované tímto předpisem nezbytné pro správnou montáž typu motoru schváleného jako samostatný technický celek.

| 3.1.5 | Výrobce předloží technické zkušebně odpovídající za zkoušky schválení typu motor či základní motor reprezentující typ, který má být schválen. |
| --- | --- |

3.1.5

Výrobce předloží technické zkušebně odpovídající za zkoušky schválení typu motor či základní motor reprezentující typ, který má být schválen.

| 3.1.6 | Změny značky systému, součásti nebo samostatného technického celku, k nimž dojde po schválení typu, platnost tohoto schválení typu automaticky neruší, pokud nedojde ke změně původních vlastností či technických parametrů takovým způsobem, který ovlivní funkčnost motoru či systému k regulaci emisí. |
| --- | --- |

3.1.6

Změny značky systému, součásti nebo samostatného technického celku, k nimž dojde po schválení typu, platnost tohoto schválení typu automaticky neruší, pokud nedojde ke změně původních vlastností či technických parametrů takovým způsobem, který ovlivní funkčnost motoru či systému k regulaci emisí.

| 3.2. | Žádost o schválení typu vozidla se schváleným systémem motoru z hlediska emisí |
| --- | --- |

3.2.

Žádost o schválení typu vozidla se schváleným systémem motoru z hlediska emisí

| 3.2.1 | Výrobce nebo jeho oprávněný zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o schválení typu vozidla se schváleným systémem motoru z hlediska emisí. |
| --- | --- |

3.2.1

Výrobce nebo jeho oprávněný zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o schválení typu vozidla se schváleným systémem motoru z hlediska emisí.

| 3.2.2 | Žádost uvedená v bodě 3.2.1 musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v části 2 přílohy 1. K této žádosti se přiloží kopie certifikátu schválení typu systému motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku. |
| --- | --- |

3.2.2

Žádost uvedená v bodě 3.2.1 musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v části 2 přílohy 1. K této žádosti se přiloží kopie certifikátu schválení typu systému motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku.

| 3.2.3 | Výrobce dodá soubor dokumentace, který plně osvětluje konstrukční prvky systému varování a upozornění, který je umístěn na palubě vozidla tak, jak je požadováno v příloze 11. Tento soubor dokumentace se poskytne v souladu s bodem 3.1.3. |
| --- | --- |

3.2.3

Výrobce dodá soubor dokumentace, který plně osvětluje konstrukční prvky systému varování a upozornění, který je umístěn na palubě vozidla tak, jak je požadováno v příloze 11. Tento soubor dokumentace se poskytne v souladu s bodem 3.1.3.

| 3.2.4 | K informacím uvedeným v bodě 3.2.3 výrobce dále přiloží následující informace:


  a) | popis opatření přijatých s cílem zabránit nedovoleným úpravám a zásahům do řídicích jednotek vozidla, na které se tento předpis vztahuje, včetně zařízení pro aktualizaci využívající výrobcem schválený program či kalibraci; |
| --- | --- | --- |

3.2.4

K informacím uvedeným v bodě 3.2.3 výrobce dále přiloží následující informace:

a)

popis opatření přijatých s cílem zabránit nedovoleným úpravám a zásahům do řídicích jednotek vozidla, na které se tento předpis vztahuje, včetně zařízení pro aktualizaci využívající výrobcem schválený program či kalibraci;

| b) | popis součástí OBD na palubě vozidla v souladu s požadavky stanovenými v bodě 8 přílohy 9B; |
| --- | --- |

b)

popis součástí OBD na palubě vozidla v souladu s požadavky stanovenými v bodě 8 přílohy 9B;

| c) | informace týkající se součástí OBD na palubě vozidla pro účely přístupu k OBD; |
| --- | --- |

c)

informace týkající se součástí OBD na palubě vozidla pro účely přístupu k OBD;

| d) | případně kopie dalších schválení typu s příslušnými údaji, které umožní rozšířit schválení. |
| --- | --- |

d)

případně kopie dalších schválení typu s příslušnými údaji, které umožní rozšířit schválení.

| 3.2.5 | Změny značky systému, součásti nebo samostatného technického celku, k nimž dojde po schválení typu, platnost tohoto schválení typu automaticky neruší, pokud nedojde ke změně původních vlastností či technických parametrů takovým způsobem, který ovlivní funkčnost motoru či systému k regulaci emisí. |
| --- | --- |

3.2.5

Změny značky systému, součásti nebo samostatného technického celku, k nimž dojde po schválení typu, platnost tohoto schválení typu automaticky neruší, pokud nedojde ke změně původních vlastností či technických parametrů takovým způsobem, který ovlivní funkčnost motoru či systému k regulaci emisí.

| 3.3 | Žádost o schválení typu vozidla z hlediska emisí |
| --- | --- |

3.3

Žádost o schválení typu vozidla z hlediska emisí

| 3.3.1 | Výrobce nebo jeho oprávněný zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o schválení typu vozidla z hlediska emisí. |
| --- | --- |

3.3.1

Výrobce nebo jeho oprávněný zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o schválení typu vozidla z hlediska emisí.

| 3.3.2 | Žádost uvedená v bodě 3.3.1 musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu, který je uveden v příloze 1. Pro tento účel se použijí části 1 a 2 uvedené přílohy. |
| --- | --- |

3.3.2

Žádost uvedená v bodě 3.3.1 musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu, který je uveden v příloze 1. Pro tento účel se použijí části 1 a 2 uvedené přílohy.

| 3.3.3 | Výrobce poskytne soubor dokumentace, který plně osvětluje jakékoliv konstrukční prvky ovlivňující emise, strategii regulace emisí systému motoru a prostředky, kterými tento systém řídí své výstupní veličiny, ať již je toto řízení přímé, nebo nepřímé, a který plně osvětluje systém varování a upozornění tak, jak je požadováno v příloze 11. Tento soubor dokumentace se poskytne v souladu s bodem 3.1.3. |
| --- | --- |

3.3.3

Výrobce poskytne soubor dokumentace, který plně osvětluje jakékoliv konstrukční prvky ovlivňující emise, strategii regulace emisí systému motoru a prostředky, kterými tento systém řídí své výstupní veličiny, ať již je toto řízení přímé, nebo nepřímé, a který plně osvětluje systém varování a upozornění tak, jak je požadováno v příloze 11. Tento soubor dokumentace se poskytne v souladu s bodem 3.1.3.

| 3.3.4 | K informacím podle bodu 3.3.3 výrobce dále předloží informace požadované v bodě 3.1.4 písm. a) až h) a v bodě 3.2.4 písm. a) až d). |
| --- | --- |

3.3.4

K informacím podle bodu 3.3.3 výrobce dále předloží informace požadované v bodě 3.1.4 písm. a) až h) a v bodě 3.2.4 písm. a) až d).

| 3.3.5 | Výrobce předloží technické zkušebně odpovídající za zkoušky schválení typu motor reprezentující typ, který má být schválen. |
| --- | --- |

3.3.5

Výrobce předloží technické zkušebně odpovídající za zkoušky schválení typu motor reprezentující typ, který má být schválen.

| 3.3.6 | Změny značky systému, součásti nebo samostatného technického celku, k nimž dojde po schválení typu, platnost tohoto schválení typu automaticky neruší, pokud nedojde ke změně původních vlastností či technických parametrů takovým způsobem, který ovlivní funkčnost motoru či systému k regulaci emisí. |
| --- | --- |

3.3.6

Změny značky systému, součásti nebo samostatného technického celku, k nimž dojde po schválení typu, platnost tohoto schválení typu automaticky neruší, pokud nedojde ke změně původních vlastností či technických parametrů takovým způsobem, který ovlivní funkčnost motoru či systému k regulaci emisí.

| 3.4 | Žádost o schválení typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek jako samostatného technického celku |
| --- | --- |

3.4

Žádost o schválení typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek jako samostatného technického celku

| 3.4.1 | Výrobce předloží schvalovacímu orgánu žádost o schválení typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek jako samostatného technického celku. |
| --- | --- |

3.4.1

Výrobce předloží schvalovacímu orgánu žádost o schválení typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek jako samostatného technického celku.

| 3.4.2 | Žádost musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v dodatku 1 k příloze 13. |
| --- | --- |

3.4.2

Žádost musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v dodatku 1 k příloze 13.

| 3.4.3 | Výrobce předloží prohlášení o dodržení požadavků týkajících se přístupu k informacím OBD. |
| --- | --- |

3.4.3

Výrobce předloží prohlášení o dodržení požadavků týkajících se přístupu k informacím OBD.

| 3.4.4 | Výrobce předloží technické zkušebně odpovídající za zkoušky schválení typu:


  a) | typ systému nebo systémů motorů schválených v souladu s tímto předpisem a vybavených novým původním zařízením k regulaci znečišťujících látek; |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Výrobce předloží technické zkušebně odpovídající za zkoušky schválení typu:

a)

typ systému nebo systémů motorů schválených v souladu s tímto předpisem a vybavených novým původním zařízením k regulaci znečišťujících látek;

| b) | jeden vzorek typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek; |
| --- | --- |

b)

jeden vzorek typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek;

| c) | další vzorek typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek v případě náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek určeného k montáži na vozidlo vybavené systémem OBD. |
| --- | --- |

c)

další vzorek typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek v případě náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek určeného k montáži na vozidlo vybavené systémem OBD.

| 3.4.5 | Pro účely bodu 3.4.4 písm. a) vybere žadatel po dohodě se schvalovacím orgánem zkušební motory.
  Zkušební podmínky musí splňovat požadavky stanovené v bodě 6 přílohy 4.
  Zkušební motory musejí vyhovovat těmto požadavkům:


  a) | nesmí mít závady na systému regulace emisí; |
| --- | --- | --- |

3.4.5

Pro účely bodu 3.4.4 písm. a) vybere žadatel po dohodě se schvalovacím orgánem zkušební motory.

Zkušební podmínky musí splňovat požadavky stanovené v bodě 6 přílohy 4.

Zkušební motory musejí vyhovovat těmto požadavkům:

a)

nesmí mít závady na systému regulace emisí;

| b) | všechny vadné nebo nadměrně opotřebované původní díly související s emisemi musí být opraveny nebo vyměněny; |
| --- | --- |

b)

všechny vadné nebo nadměrně opotřebované původní díly související s emisemi musí být opraveny nebo vyměněny;

| c) | musí být před zkouškami emisí řádně seřízeny a nastaveny podle pokynů výrobce. |
| --- | --- |

c)

musí být před zkouškami emisí řádně seřízeny a nastaveny podle pokynů výrobce.

| 3.4.6 | Pro účely bodu 3.4.4 písm. b) a c) musí být tento vzorek zřetelně a nesmazatelně označen obchodním názvem žadatele nebo jeho značkou a obchodním označením. |
| --- | --- |

3.4.6

Pro účely bodu 3.4.4 písm. b) a c) musí být tento vzorek zřetelně a nesmazatelně označen obchodním názvem žadatele nebo jeho značkou a obchodním označením.

| 3.4.7 | Pro účely bodu 3.4.4 písm. c) vzorek představuje vhodnou poškozenou součást. |
| --- | --- |

3.4.7

Pro účely bodu 3.4.4 písm. c) vzorek představuje vhodnou poškozenou součást.

4.   Schválení

| 4.1 | Za účelem získání schválení typu systému motoru nebo rodiny motoru jako samostatného technického celku, schválení typu vozidla se schváleným systémem motoru z hlediska emisí či schválení typu vozidla z hlediska emisí výrobce v souladu s ustanoveními tohoto předpisu prokáže, že se na vozidla či systémy motoru vztahují zkoušky a splňují požadavky stanovené v bodě 5 a přílohách 4, 6, 7, 9A, 9B, 9C, 10, 11 a 12. Výrobce rovněž zajistí shodu se specifikacemi referenčních paliv uvedenými v příloze 5.
  Za účelem získání schválení typu vozidla se schváleným systémem motoru z hlediska emisí či schválení typu vozidla z hlediska emisí zajistí výrobce shodu s požadavky na montáž stanovenými v bodě 6. |
| --- | --- |

4.1

Za účelem získání schválení typu systému motoru nebo rodiny motoru jako samostatného technického celku, schválení typu vozidla se schváleným systémem motoru z hlediska emisí či schválení typu vozidla z hlediska emisí výrobce v souladu s ustanoveními tohoto předpisu prokáže, že se na vozidla či systémy motoru vztahují zkoušky a splňují požadavky stanovené v bodě 5 a přílohách 4, 6, 7, 9A, 9B, 9C, 10, 11 a 12. Výrobce rovněž zajistí shodu se specifikacemi referenčních paliv uvedenými v příloze 5.

Za účelem získání schválení typu vozidla se schváleným systémem motoru z hlediska emisí či schválení typu vozidla z hlediska emisí zajistí výrobce shodu s požadavky na montáž stanovenými v bodě 6.

| 4.2 | Za účelem získání rozšíření schválení typu vozidla z hlediska emisí schváleného v rámci tohoto předpisu, jehož referenční hmotnost je vyšší než 2 380 kg, ale nepřesahuje 2 610 kg, musí výrobce splňovat požadavky stanovené v dodatku 1 k příloze 12. |
| --- | --- |

4.2

Za účelem získání rozšíření schválení typu vozidla z hlediska emisí schváleného v rámci tohoto předpisu, jehož referenční hmotnost je vyšší než 2 380 kg, ale nepřesahuje 2 610 kg, musí výrobce splňovat požadavky stanovené v dodatku 1 k příloze 12.

| 4.3 | Za účelem získání schválení typu motoru nebo rodiny motorů dual fuel jako samostatného technického celku, schválení typu vozidla dual fuel se schváleným motorem dual fuel z hlediska emisí nebo schválení typu vozidla dual fuel z hlediska emisí výrobce vozidla kromě splnění požadavků bodu 4.1 prokáže, že vozidla nebo motory dual fuel byly podrobeny zkouškám a splňují požadavky stanovené v příloze 15. |
| --- | --- |

4.3

Za účelem získání schválení typu motoru nebo rodiny motorů dual fuel jako samostatného technického celku, schválení typu vozidla dual fuel se schváleným motorem dual fuel z hlediska emisí nebo schválení typu vozidla dual fuel z hlediska emisí výrobce vozidla kromě splnění požadavků bodu 4.1 prokáže, že vozidla nebo motory dual fuel byly podrobeny zkouškám a splňují požadavky stanovené v příloze 15.

| 4.4 | Vyhrazeno (3) |
| --- | --- |

4.4

Vyhrazeno (3

| 4.5 | Za účelem získání schválení typu systému motoru nebo rodiny motoru jako samostatného technického celku či schválení typu vozidla z hlediska emisí výrobce zajistí shodu s požadavky na použitelnost paliv pro univerzální schválení pro všechna paliva, nebo v případě zážehového motoru na zemní plyn a zkapalněný ropný plyn (LPG) zajistí schválení omezené použitelnosti paliv, jak je stanoveno v bodě 4.6. |
| --- | --- |

4.5

Za účelem získání schválení typu systému motoru nebo rodiny motoru jako samostatného technického celku či schválení typu vozidla z hlediska emisí výrobce zajistí shodu s požadavky na použitelnost paliv pro univerzální schválení pro všechna paliva, nebo v případě zážehového motoru na zemní plyn a zkapalněný ropný plyn (LPG) zajistí schválení omezené použitelnosti paliv, jak je stanoveno v bodě 4.6.

| 4.5.1 | Tabulky shrnující požadavky pro schválení motorů na zemní plyn, LPG a motorů dual fuel jsou uvedeny v dodatku 4. |
| --- | --- |

4.5.1

Tabulky shrnující požadavky pro schválení motorů na zemní plyn, LPG a motorů dual fuel jsou uvedeny v dodatku 4.

| 4.6 | Požadavky na schválení typu s univerzální použitelností paliv
  Schválení typu s univerzální použitelností paliv se udělí, jsou-li splněny požadavky uvedené v bodech 4.6.1. až 4.6.6.1. |
| --- | --- |

4.6

Požadavky na schválení typu s univerzální použitelností paliv

Schválení typu s univerzální použitelností paliv se udělí, jsou-li splněny požadavky uvedené v bodech 4.6.1. až 4.6.6.1.

| 4.6.1 | Základní motor musí splňovat požadavky tohoto předpisu na odpovídající referenční paliva uvedená v příloze 5. Zvláštní požadavky se vztahují na motory na zemní plyn / biomethan (včetně motorů dual fuel), jak je uvedeno v bodě 4.6.3. |
| --- | --- |

4.6.1

Základní motor musí splňovat požadavky tohoto předpisu na odpovídající referenční paliva uvedená v příloze 5. Zvláštní požadavky se vztahují na motory na zemní plyn / biomethan (včetně motorů dual fuel), jak je uvedeno v bodě 4.6.3.

| 4.6.2 | Pokud výrobce umožní u dané rodiny motorů používání běžně prodávaných paliv, která nevyhovují referenčním palivům uvedeným v příloze 5 ani normě EN 228 CEN (v případě bezolovnatého benzinu) či normě EN 590 CEN (v případě motorové nafty), jako je například používání FAME B100 (norma EN 14214 CEN), směsí motorové nafty s obsahem FAME B20/B30 (norma EN 16709 CEN), parafinických naftových paliv (norma EN 15940 CEN) nebo jiných paliv, musí výrobce vedle požadavků uvedených v bodě 4.6.1 splnit tyto požadavky:


  a) | uvést paliva, na která je daná rodina motorů schopna provozu, v bodě 3.2.2.2.1 informačního dokumentu, který je stanoven v části 1 přílohy 1, a to buď odkazem na úřední normu, nebo na specifikaci běžně prodávaného paliva specifického pro danou značku, které nesplňuje úřední normu, jako jsou např. paliva uvedená v bodě 4.6.2. Výrobce rovněž prohlásí, že použitím uvedeného paliva není dotčena funkčnost systému OBD; |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Pokud výrobce umožní u dané rodiny motorů používání běžně prodávaných paliv, která nevyhovují referenčním palivům uvedeným v příloze 5 ani normě EN 228 CEN (v případě bezolovnatého benzinu) či normě EN 590 CEN (v případě motorové nafty), jako je například používání FAME B100 (norma EN 14214 CEN), směsí motorové nafty s obsahem FAME B20/B30 (norma EN 16709 CEN), parafinických naftových paliv (norma EN 15940 CEN) nebo jiných paliv, musí výrobce vedle požadavků uvedených v bodě 4.6.1 splnit tyto požadavky:

a)

uvést paliva, na která je daná rodina motorů schopna provozu, v bodě 3.2.2.2.1 informačního dokumentu, který je stanoven v části 1 přílohy 1, a to buď odkazem na úřední normu, nebo na specifikaci běžně prodávaného paliva specifického pro danou značku, které nesplňuje úřední normu, jako jsou např. paliva uvedená v bodě 4.6.2. Výrobce rovněž prohlásí, že použitím uvedeného paliva není dotčena funkčnost systému OBD;

| b) | stanovit korekční součinitel výkonu pro každé palivo uvedené podle bodu 9.4.2.8., případně v souladu s ustanoveními bodu 9.4.2.7, případně uvést součinitel pro každé palivo v bodě 3.2.2.2.2 informačního dokumentu, který je stanoven v části 1 přílohy 1; |
| --- | --- |

b)

stanovit korekční součinitel výkonu pro každé palivo uvedené podle bodu 9.4.2.8., případně v souladu s ustanoveními bodu 9.4.2.7, případně uvést součinitel pro každé palivo v bodě 3.2.2.2.2 informačního dokumentu, který je stanoven v části 1 přílohy 1;

| c) | prokázat, že základní motor splňuje požadavky vymezené v příloze 4 a dodatku 1 k příloze 10 tohoto předpisu, které se vztahují na uvedená paliva; schvalovací orgán může požádat, aby byly požadavky na prokazování dále rozšířeny o požadavky stanovené v příloze 7 a příloze 9A; |
| --- | --- |

c)

prokázat, že základní motor splňuje požadavky vymezené v příloze 4 a dodatku 1 k příloze 10 tohoto předpisu, které se vztahují na uvedená paliva; schvalovací orgán může požádat, aby byly požadavky na prokazování dále rozšířeny o požadavky stanovené v příloze 7 a příloze 9A;

| d) | splnit požadavky kontroly shodnosti uvedených paliv v provozu uvedené v příloze 8 včetně veškerých směsí uvedených paliv a paliv, která jsou v souladu s příslušnými tržními normami. |
| --- | --- |

d)

splnit požadavky kontroly shodnosti uvedených paliv v provozu uvedené v příloze 8 včetně veškerých směsí uvedených paliv a paliv, která jsou v souladu s příslušnými tržními normami.

Na žádost výrobce se požadavky stanovené v tomto bodě uplatní na paliva používaná pro vojenské účely.

Pro účely bodu 4.6.2 písm. a) se v případech, kdy jsou prováděny zkoušky emisí, aby se prokázala shoda s požadavky tohoto nařízení, ke zkušebnímu protokolu připojí zpráva o analýze zkušebního paliva, která bude sestávat alespoň z parametrů upřesněných v oficiální specifikaci vyhotovené výrobcem paliva.

| 4.6.3 | U motorů poháněných zemním plynem / biomethanem, včetně motorů dual fuel, je výrobce povinen prokázat schopnost základního motoru přizpůsobit se jakémukoli složení paliva obsahujícího zemní plyn / biomethan, které může být nabízeno na trhu. Takové prokázání se provede v souladu s tímto bodem a v případě motorů dual fuel v souladu s dodatečnými ustanoveními ohledně postupu přizpůsobení paliva stanovenými v bodě 6.4 přílohy 15 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.6.3

U motorů poháněných zemním plynem / biomethanem, včetně motorů dual fuel, je výrobce povinen prokázat schopnost základního motoru přizpůsobit se jakémukoli složení paliva obsahujícího zemní plyn / biomethan, které může být nabízeno na trhu. Takové prokázání se provede v souladu s tímto bodem a v případě motorů dual fuel v souladu s dodatečnými ustanoveními ohledně postupu přizpůsobení paliva stanovenými v bodě 6.4 přílohy 15 tohoto předpisu.

| 4.6.3.1 | U stlačeného zemního plynu / biomethanu (CNG) obecně existují dva druhy paliva: palivo s velkou výhřevností (plyn H) a palivo s malou výhřevností (plyn L), avšak s velkým rozptylem v obou skupinách; liší se výrazně svým obsahem energie vyjádřeným Wobbeho indexem a svým faktorem posunu λ (Sλ). Zemní plyny s faktorem posunu λ mezi 0,89 a 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) se považují za paliva s velkou výhřevností (skupina H), zatímco zemní plyny s faktorem posunu λ mezi 1,08 a 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) se považují za paliva s malou výhřevností (skupina L). Složení referenčních paliv odráží extrémní proměnlivost Sλ.
  Základní motor musí splňovat požadavky na referenční paliva GR (palivo 1) a G25 (palivo 2) tohoto předpisu uvedené v příloze 5, aniž by se provedlo jakékoli nové ruční nastavení systému přívodu paliva do motoru mezi oběma zkouškami (je vyžadována samočinná adaptace). Po změně paliva je přípustný jeden přizpůsobovací průběh jedním horkým cyklem WHTC bez měření. Po tomto přizpůsobovacím průběhu se motor zchladí v souladu s bodem 7.6.1 přílohy 4. |
| --- | --- |

4.6.3.1

U stlačeného zemního plynu / biomethanu (CNG) obecně existují dva druhy paliva: palivo s velkou výhřevností (plyn H) a palivo s malou výhřevností (plyn L), avšak s velkým rozptylem v obou skupinách; liší se výrazně svým obsahem energie vyjádřeným Wobbeho indexem a svým faktorem posunu λ (Sλ

λ

λ

λ

Základní motor musí splňovat požadavky na referenční paliva GR (palivo 1) a G25 (palivo 2) tohoto předpisu uvedené v příloze 5, aniž by se provedlo jakékoli nové ruční nastavení systému přívodu paliva do motoru mezi oběma zkouškami (je vyžadována samočinná adaptace). Po změně paliva je přípustný jeden přizpůsobovací průběh jedním horkým cyklem WHTC bez měření. Po tomto přizpůsobovacím průběhu se motor zchladí v souladu s bodem 7.6.1 přílohy 4.

R

25

| 4.6.3.1.1 | Na žádost výrobce se motor může zkoušet s třetím palivem (palivo 3), jestliže se faktor posunu λ (Sλ) pohybuje mezi 0,89 (tj. nižší skupina paliva GR) a 1,19 (tj. vyšší skupina paliva G25), například tehdy, je-li palivo 3 běžně prodávaným palivem. Výsledky této zkoušky se mohou použít jako základ pro hodnocení shodnosti výroby. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1

Na žádost výrobce se motor může zkoušet s třetím palivem (palivo 3), jestliže se faktor posunu λ (Sλ

R

25

| 4.6.3.2 | V případě zkapalněného zemního plynu / zkapalněného biomethanu (LNG) splňuje základní motor požadavky tohoto předpisu týkající se referenčních paliv GR (palivo 1) a G20 (palivo 2), jak je uvedeno v příloze 5, aniž by se provedlo jakékoli nové ruční nastavení systému přívodu paliva do motoru mezi oběma zkouškami (je vyžadována samočinná adaptace). Po změně paliva je přípustný jeden přizpůsobovací průběh jedním horkým cyklem WHTC bez měření. Po tomto přizpůsobovacím průběhu se motor zchladí v souladu s bodem 7.6.1 přílohy 4. |
| --- | --- |

4.6.3.2

V případě zkapalněného zemního plynu / zkapalněného biomethanu (LNG) splňuje základní motor požadavky tohoto předpisu týkající se referenčních paliv GR

20

| 4.6.4 | U motoru na stlačený zemní plyn / biomethan (CNG), který se může samočinně přizpůsobit jednak pro skupinu plynů H a jednak pro skupinu plynů L a u něhož se mezi skupinou H a skupinou L přepíná přepínačem, se musí základní motor zkoušet s odpovídajícím referenčním palivem uvedeným v příloze 5 pro každou skupinu při všech polohách přepínače. Tato paliva jsou GR (palivo 1) a G23 (palivo 3) pro skupinu plynů H a G25 (palivo 2) a G23 (palivo 3) pro skupinu plynů L. Základní motor musí splňovat požadavky tohoto předpisu v obou polohách přepínače bez jakéhokoli nového nastavení přívodu paliva mezi oběma zkouškami provedenými při všech polohách přepínače. Po změně paliva je přípustný jeden přizpůsobovací průběh jedním horkým cyklem WHTC bez měření. Po tomto přizpůsobovacím průběhu se motor zchladí v souladu s bodem 7.6.1 přílohy 4. |
| --- | --- |

4.6.4

U motoru na stlačený zemní plyn / biomethan (CNG), který se může samočinně přizpůsobit jednak pro skupinu plynů H a jednak pro skupinu plynů L a u něhož se mezi skupinou H a skupinou L přepíná přepínačem, se musí základní motor zkoušet s odpovídajícím referenčním palivem uvedeným v příloze 5 pro každou skupinu při všech polohách přepínače. Tato paliva jsou GR

23

25

23

| 4.6.4.1 | Na žádost výrobce se motor může zkoušet s třetím palivem (palivo 3) místo G23, jestliže se faktor posunu λ (Sλ) pohybuje mezi 0,89 (tj. nižší skupina paliva GR) a 1,19 (tj. vyšší skupina paliva G25), například tehdy, je-li palivo 3 běžně prodávaným palivem. Výsledky této zkoušky se mohou použít jako základ pro hodnocení shodnosti výroby. |
| --- | --- |

4.6.4.1

Na žádost výrobce se motor může zkoušet s třetím palivem (palivo 3) místo G23

λ

R

25

| 4.6.5 | U motorů na zemní plyn / biomethan se určí poměr výsledků měření emisí „r“ pro každou znečišťující látku takto:


  r = | výsledek měření emisí pro referenční palivo 2 |
| --- | --- | --- |
| výsledek měření emisí pro referenční palivo 1 |

4.6.5

U motorů na zemní plyn / biomethan se určí poměr výsledků měření emisí „r“ pro každou znečišťující látku takto:

r =

výsledek měření emisí pro referenční palivo 2

výsledek měření emisí pro referenční palivo 1

nebo

| ra = | výsledek měření emisí pro referenční palivo 2 |
| --- | --- |
| výsledek měření emisí pro referenční palivo 3 |

ra =

a

výsledek měření emisí pro referenční palivo 2

výsledek měření emisí pro referenční palivo 3

a

| rb = | výsledek měření emisí pro referenční palivo 1 |
| --- | --- |
| výsledek měření emisí pro referenční palivo 3 |

rb =

b

výsledek měření emisí pro referenční palivo 1

výsledek měření emisí pro referenční palivo 3

| 4.6.6 | U LPG je výrobce povinen prokázat schopnost základního motoru přizpůsobit se jakémukoli složení paliva, které může být nabízeno na trhu.
  U LPG kolísá složení C3/C4. Tato kolísání se odrážejí v referenčních palivech. Základní motor musí splňovat požadavky na emise s referenčními palivy A a B uvedenými v příloze 5, aniž by se provedlo jakékoli nové nastavení přívodu paliva mezi oběma zkouškami. Po změně paliva je přípustný jeden přizpůsobovací průběh jedním horkým cyklem WHTC bez měření. Po tomto přizpůsobovacím průběhu se motor zchladí v souladu s bodem 7.6.1 přílohy 4. |
| --- | --- |

4.6.6

U LPG je výrobce povinen prokázat schopnost základního motoru přizpůsobit se jakémukoli složení paliva, které může být nabízeno na trhu.

U LPG kolísá složení C3/C4. Tato kolísání se odrážejí v referenčních palivech. Základní motor musí splňovat požadavky na emise s referenčními palivy A a B uvedenými v příloze 5, aniž by se provedlo jakékoli nové nastavení přívodu paliva mezi oběma zkouškami. Po změně paliva je přípustný jeden přizpůsobovací průběh jedním horkým cyklem WHTC bez měření. Po tomto přizpůsobovacím průběhu se motor zchladí v souladu s bodem 7.6.1 přílohy 4.

| 4.6.6.1 | Poměr výsledků měření emisí „r“ se určí pro každou znečišťující látku takto:


  r = | výsledek měření emisí pro referenční palivo B |
| --- | --- | --- |
| výsledek měření emisí pro referenční palivo A |

4.6.6.1

Poměr výsledků měření emisí „r“ se určí pro každou znečišťující látku takto:

r =

výsledek měření emisí pro referenční palivo B

výsledek měření emisí pro referenční palivo A

| 4.7 | Požadavky na schválení typu s omezenou použitelností paliv u motorů vozidel poháněných zemním plynem / biomethanem nebo LPG, včetně motorů dual fuel.
  Schválení typu s omezenou použitelností paliv bude vydáno při splnění požadavků uvedených v bodech 4.7.1 až 4.7.2.3. |
| --- | --- |

4.7

Požadavky na schválení typu s omezenou použitelností paliv u motorů vozidel poháněných zemním plynem / biomethanem nebo LPG, včetně motorů dual fuel.

Schválení typu s omezenou použitelností paliv bude vydáno při splnění požadavků uvedených v bodech 4.7.1 až 4.7.2.3.

| 4.7.1 | Schválení typu z hlediska emisí z výfuku pro motor na stlačený zemní plyn a konstruovaný pro provoz jak se skupinou plynů H, tak se skupinou plynů L. |
| --- | --- |

4.7.1

Schválení typu z hlediska emisí z výfuku pro motor na stlačený zemní plyn a konstruovaný pro provoz jak se skupinou plynů H, tak se skupinou plynů L.

| 4.7.1.1 | Základní motor se zkouší s odpovídajícím referenčním palivem uvedeným v příloze 5 pro danou skupinu. Tato paliva jsou GR (palivo 1) a G23 (palivo 3) pro skupinu plynů H a G25 (palivo 2) a G23 (palivo 3) pro skupinu plynů L. Základní motor musí splňovat požadavky tohoto předpisu bez jakéhokoli nového nastavení přívodu paliva mezi oběma zkouškami. Po změně paliva je přípustný jeden přizpůsobovací průběh jedním horkým cyklem WHTC bez měření. Po tomto přizpůsobovacím průběhu se motor zchladí v souladu s bodem 7.6.1 přílohy 4. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Základní motor se zkouší s odpovídajícím referenčním palivem uvedeným v příloze 5 pro danou skupinu. Tato paliva jsou GR

23

25

23

| 4.7.1.2 | Na žádost výrobce se motor může zkoušet s třetím palivem (palivo 3) místo G23, jestliže se faktor posunu λ (Sλ) pohybuje mezi 0,89 (tj. nižší skupina paliva GR) a 1,19 (tj. vyšší skupina paliva G25), například tehdy, je-li palivo 3 běžně prodávaným palivem. Výsledky této zkoušky se mohou použít jako základ pro hodnocení shodnosti výroby. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Na žádost výrobce se motor může zkoušet s třetím palivem (palivo 3) místo G23

λ

R

25

| 4.7.1.3 | Poměr výsledků měření emisí „r“ se určí pro každou znečišťující látku takto:


  r = | výsledek měření emisí pro referenční palivo 2 |
| --- | --- | --- |
| výsledek měření emisí pro referenční palivo 1 |

4.7.1.3

Poměr výsledků měření emisí „r“ se určí pro každou znečišťující látku takto:

r =

výsledek měření emisí pro referenční palivo 2

výsledek měření emisí pro referenční palivo 1

nebo

| ra = | výsledek měření emisí pro referenční palivo 2 |
| --- | --- |
| výsledek měření emisí pro referenční palivo 3 |

ra =

a

výsledek měření emisí pro referenční palivo 2

výsledek měření emisí pro referenční palivo 3

a

| rb = | výsledek měření emisí pro referenční palivo 1 |
| --- | --- |
| výsledek měření emisí pro referenční palivo 3 |

rb =

b

výsledek měření emisí pro referenční palivo 1

výsledek měření emisí pro referenční palivo 3

| 4.7.1.4 | Při dodání zákazníkovi musí být na motoru štítek podle požadavků bodu 4.12.8 udávající, pro kterou skupinu plynů je motor schválen. |
| --- | --- |

4.7.1.4

Při dodání zákazníkovi musí být na motoru štítek podle požadavků bodu 4.12.8 udávající, pro kterou skupinu plynů je motor schválen.

| 4.7.2 | Schválení typu z hlediska emisí z výfuku pro motor na zemní plyn nebo LPG a konstruovaný pro provoz s jedním specifickým složením paliva |
| --- | --- |

4.7.2

Schválení typu z hlediska emisí z výfuku pro motor na zemní plyn nebo LPG a konstruovaný pro provoz s jedním specifickým složením paliva

| 4.7.2.1 | Základní motor musí splňovat požadavky na emise s referenčními palivy GR a G25v případě stlačeného zemního plynu, s referenčními palivy GR a G20 v případě zkapalněného zemního plynu nebo s referenčními palivy A a B v případě LPG podle požadavků přílohy 5 tohoto předpisu. Mezi zkouškami je přípustné jemné seřízení palivového systému. Toto jemné seřízení se skládá z překalibrování databáze palivového systému, aniž by přitom došlo ke změně základní strategie řízení nebo základní struktury databáze. V případě potřeby se připouští výměna částí, které mají přímý vztah k průtočnému množství paliva, jako jsou vstřikovací trysky. |
| --- | --- |

4.7.2.1

Základní motor musí splňovat požadavky na emise s referenčními palivy GR

25

R

20

| 4.7.2.2 | V případě stlačeného zemního plynu se na žádost výrobce může motor zkoušet s referenčními palivy GR a G23, kdy schválení typu platí pouze pro skupinu plynů H, nebo s referenčními palivy G25 a G23, kdy schválení typu platí pouze pro skupinu plynů L. |
| --- | --- |

4.7.2.2

V případě stlačeného zemního plynu se na žádost výrobce může motor zkoušet s referenčními palivy GR

23

25

23

| 4.7.2.3 | Při dodání zákazníkovi musí být na motoru štítek podle požadavků bodu 4.12.8 udávající, pro jakou skupinu složení paliva je motor kalibrován. |
| --- | --- |

4.7.2.3

Při dodání zákazníkovi musí být na motoru štítek podle požadavků bodu 4.12.8 udávající, pro jakou skupinu složení paliva je motor kalibrován.

| 4.8 | Požadavky na schválení typu pro konkrétní palivo v případě motorů na zkapalněný zemní plyn / zkapalněný biomethan (LNG)
  V případě zkapalněného zemního plynu / zkapalněného biomethanu lze udělit schválení typu pro konkrétní palivo, pokud jsou splněny požadavky uvedené v bodech 4.8.1 až 4.8.2. |
| --- | --- |

4.8

Požadavky na schválení typu pro konkrétní palivo v případě motorů na zkapalněný zemní plyn / zkapalněný biomethan (LNG)

V případě zkapalněného zemního plynu / zkapalněného biomethanu lze udělit schválení typu pro konkrétní palivo, pokud jsou splněny požadavky uvedené v bodech 4.8.1 až 4.8.2.

| 4.8.1 | Podmínky žádosti o schválení typu pro konkrétní palivo v případě motorů na zkapalněný zemní plyn / zkapalněný biomethan (LNG) |
| --- | --- |

4.8.1

Podmínky žádosti o schválení typu pro konkrétní palivo v případě motorů na zkapalněný zemní plyn / zkapalněný biomethan (LNG)

| 4.8.1.1 | Výrobce může požádat pouze o schválení typu pro konkrétní palivo u motoru kalibrovaného pro specifické složení plynu LNG (4) vedoucí k faktoru posunu λ, který se neliší o více než 3 procenta od faktoru posunu λ paliva G20 uvedeného v příloze 5 s obsahem ethanu nepřesahujícím 1,5 procenta. |
| --- | --- |

4.8.1.1

Výrobce může požádat pouze o schválení typu pro konkrétní palivo u motoru kalibrovaného pro specifické složení plynu LNG (4

20

| 4.8.1.2 | Ve všech ostatních případech žádá výrobce o univerzální schválení typu pro více paliv podle specifikací bodu 4.6.3.2. |
| --- | --- |

4.8.1.2

Ve všech ostatních případech žádá výrobce o univerzální schválení typu pro více paliv podle specifikací bodu 4.6.3.2.

| 4.8.2 | Zvláštní požadavky na zkoušky v případě schválení typu pro konkrétní palivo (LNG) |
| --- | --- |

4.8.2

Zvláštní požadavky na zkoušky v případě schválení typu pro konkrétní palivo (LNG)

| 4.8.2.1 | U rodiny motorů dual fuel, kde jsou motory kalibrovány pro specifické složení plynu LNG2, jež vede k faktoru posunu k faktoru posunu λ, který se neliší o více než 3 procenta od faktoru posunu λ paliva G20 uvedeného v příloze 5, a jehož obsah ethanu nepřesahuje 1,5 procenta, se základní motor zkouší pouze na referenční plynné palivo G20, jak je uvedeno v příloze 5. |
| --- | --- |

4.8.2.1

U rodiny motorů dual fuel, kde jsou motory kalibrovány pro specifické složení plynu LNG2

20

20

| 4.9 | Schválení typu z hlediska emisí z výfuku pro člena rodiny motorů |
| --- | --- |

4.9

Schválení typu z hlediska emisí z výfuku pro člena rodiny motorů

| 4.9.1 | S výjimkou případu uvedeného v bodě 4.8.2 se schválení typu základního motoru rozšíří bez dalšího zkoušení na všechny členy rodiny motorů pro všechna složení paliva ve skupině, pro kterou byl schválen základní motor (v případě motorů popsaných v bodě 4.7.2), nebo pro tutéž skupinu paliv (v případě motorů popsaných buď v bodě 4.6, nebo v bodě 4.7), pro kterou byl základní motor schválen jako typ. |
| --- | --- |

4.9.1

S výjimkou případu uvedeného v bodě 4.8.2 se schválení typu základního motoru rozšíří bez dalšího zkoušení na všechny členy rodiny motorů pro všechna složení paliva ve skupině, pro kterou byl schválen základní motor (v případě motorů popsaných v bodě 4.7.2), nebo pro tutéž skupinu paliv (v případě motorů popsaných buď v bodě 4.6, nebo v bodě 4.7), pro kterou byl základní motor schválen jako typ.

| 4.9.2 | Pokud technická zkušebna zjistí, že z hlediska vybraného základního motoru předložená žádost ne zcela reprezentuje rodinu motorů definovanou v části 1 přílohy 1, může technická zkušebna vybrat a zkoušet alternativní referenční zkušební motor, případně další referenční zkušební motor. |
| --- | --- |

4.9.2

Pokud technická zkušebna zjistí, že z hlediska vybraného základního motoru předložená žádost ne zcela reprezentuje rodinu motorů definovanou v části 1 přílohy 1, může technická zkušebna vybrat a zkoušet alternativní referenční zkušební motor, případně další referenční zkušební motor.

| 4.10 | Požadavky pro schvalování palubních diagnostických systémů |
| --- | --- |

4.10

Požadavky pro schvalování palubních diagnostických systémů

| 4.10.1 | Výrobce zajistí, aby veškeré systémy motoru a veškerá vozidla byla vybavena systémem OBD. |
| --- | --- |

4.10.1

Výrobce zajistí, aby veškeré systémy motoru a veškerá vozidla byla vybavena systémem OBD.

| 4.10.2 | Systém OBD musí být navržen, konstruován a instalován ve vozidle v souladu s přílohou 9A tak, aby umožnil identifikovat, zaznamenávat a sdělovat druhy zhoršení výkonu nebo chybných funkcí uvedené v dané příloze, a to během celé doby životnosti vozidla. |
| --- | --- |

4.10.2

Systém OBD musí být navržen, konstruován a instalován ve vozidle v souladu s přílohou 9A tak, aby umožnil identifikovat, zaznamenávat a sdělovat druhy zhoršení výkonu nebo chybných funkcí uvedené v dané příloze, a to během celé doby životnosti vozidla.

| 4.10.3 | Výrobce zajistí, aby systém OBD splňoval požadavky stanovené v příloze 9A včetně požadavků týkajících se výkonu palubní diagnostiky v provozu, a to za všech běžných a důvodně předvídatelných podmínek jízdy včetně běžných podmínek užívání stanovených v příloze 9B. |
| --- | --- |

4.10.3

Výrobce zajistí, aby systém OBD splňoval požadavky stanovené v příloze 9A včetně požadavků týkajících se výkonu palubní diagnostiky v provozu, a to za všech běžných a důvodně předvídatelných podmínek jízdy včetně běžných podmínek užívání stanovených v příloze 9B.

| 4.10.4 | Při zkoušení vhodné poškozené součásti je indikátor chybné funkce systému OBD aktivován v souladu s přílohou 9B. Indikátor chybné funkce systému OBD může být aktivován také tehdy, pokud jsou emise pod mezními hodnotami emisí uvedenými v příloze 9A. |
| --- | --- |

4.10.4

Při zkoušení vhodné poškozené součásti je indikátor chybné funkce systému OBD aktivován v souladu s přílohou 9B. Indikátor chybné funkce systému OBD může být aktivován také tehdy, pokud jsou emise pod mezními hodnotami emisí uvedenými v příloze 9A.

| 4.10.5 | Výrobce zajistí, že jsou dodržována ustanovení pro výkon rodiny motorů s OBD v provozu stanovená v příloze 9A. |
| --- | --- |

4.10.5

Výrobce zajistí, že jsou dodržována ustanovení pro výkon rodiny motorů s OBD v provozu stanovená v příloze 9A.

| 4.10.6 | Údaje týkající se výkonu OBD v provozu jsou systémem OBD uchovávány a zpřístupněny v nešifrované formě prostřednictvím standardního komunikačního protokolu OBD, a to v souladu s ustanoveními přílohy 9A. |
| --- | --- |

4.10.6

Údaje týkající se výkonu OBD v provozu jsou systémem OBD uchovávány a zpřístupněny v nešifrované formě prostřednictvím standardního komunikačního protokolu OBD, a to v souladu s ustanoveními přílohy 9A.

| 4.10.7 | Pokud se tak výrobce rozhodne, mohou v případě nových schválení typu do doby uvedené v bodě 13.2.3 systémy OBD splňovat alternativní ustanovení uvedená v příloze 9A a odkazující na tento bod. |
| --- | --- |

4.10.7

Pokud se tak výrobce rozhodne, mohou v případě nových schválení typu do doby uvedené v bodě 13.2.3 systémy OBD splňovat alternativní ustanovení uvedená v příloze 9A a odkazující na tento bod.

| 4.10.8 | Pokud se tak výrobce rozhodne, může ke sledování DPF v případě nových schválení typu do doby uvedené v bodě 13.2.3 použít alternativní ustanovení uvedená v bodě 2.3.2.2 přílohy 9A. |
| --- | --- |

4.10.8

Pokud se tak výrobce rozhodne, může ke sledování DPF v případě nových schválení typu do doby uvedené v bodě 13.2.3 použít alternativní ustanovení uvedená v bodě 2.3.2.2 přílohy 9A.

| 4.11 | Požadavky pro schvalování náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek |
| --- | --- |

4.11

Požadavky pro schvalování náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek

| 4.11.1 | Výrobce zajistí, aby náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, jež mají být namontována do systému motoru nebo do vozidel se schválením typu spadajících do oblasti působnosti tohoto předpisu, měla schválení typu jakožto samostatné technické celky, a to v souladu s požadavky bodů 4.11.2 až 4.11.5.
  Katalyzátory, zařízení na snižování emisí NOx a filtry částic se pro účely tohoto předpisu považují za zařízení k regulaci znečišťujících látek. |
| --- | --- |

4.11.1

Výrobce zajistí, aby náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, jež mají být namontována do systému motoru nebo do vozidel se schválením typu spadajících do oblasti působnosti tohoto předpisu, měla schválení typu jakožto samostatné technické celky, a to v souladu s požadavky bodů 4.11.2 až 4.11.5.

Katalyzátory, zařízení na snižování emisí NOx a filtry částic se pro účely tohoto předpisu považují za zařízení k regulaci znečišťujících látek.

x

| 4.11.2 | Původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, která patří k typu, na nějž se vztahuje bod 3.2.12 části 1 přílohy 1, a která jsou určena k montáži na vozidlo, k němuž odkazuje příslušný dokument o schválení typu, nemusejí splňovat všechny požadavky přílohy 13 za podmínky, že splňují požadavky bodů 2.1, 2.2 a 2.3 uvedené přílohy. |
| --- | --- |

4.11.2

Původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, která patří k typu, na nějž se vztahuje bod 3.2.12 části 1 přílohy 1, a která jsou určena k montáži na vozidlo, k němuž odkazuje příslušný dokument o schválení typu, nemusejí splňovat všechny požadavky přílohy 13 za podmínky, že splňují požadavky bodů 2.1, 2.2 a 2.3 uvedené přílohy.

| 4.11.3 | Výrobce zajistí, aby původní zařízení k regulaci znečišťujících látek nesla identifikační značení. |
| --- | --- |

4.11.3

Výrobce zajistí, aby původní zařízení k regulaci znečišťujících látek nesla identifikační značení.

| 4.11.4 | Identifikační značení uvedená v bodě 4.11.3 musí zahrnovat:


  a) | název či výrobní značku výrobce vozidla nebo motoru; |
| --- | --- | --- |

4.11.4

Identifikační značení uvedená v bodě 4.11.3 musí zahrnovat:

a)

název či výrobní značku výrobce vozidla nebo motoru;

| b) | značku a identifikační číslo původního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedeného v informacích podle bodu 3.2.12.2 části 1 přílohy 1. |
| --- | --- |

b)

značku a identifikační číslo původního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedeného v informacích podle bodu 3.2.12.2 části 1 přílohy 1.

| 4.11.5 | Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek má schválení typu v souladu s tímto předpisem v okamžiku, kdy konkrétní požadavky na zkoušení budou uvedeny v příloze 13 tohoto předpisu (5). |
| --- | --- |

4.11.5

Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek má schválení typu v souladu s tímto předpisem v okamžiku, kdy konkrétní požadavky na zkoušení budou uvedeny v příloze 13 tohoto předpisu (5

| 4.12 | Značky schválení a štítky pro systémy motorů a vozidla |
| --- | --- |

4.12

Značky schválení a štítky pro systémy motorů a vozidla

| 4.12.1 | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. První dvě číslice (v současnosti 07 odpovídající sérii změn 07) budou označovat sérii změn včleňujících do předpisu poslední technické změny v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu motoru nebo jinému typu vozidla. |
| --- | --- |

4.12.1

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. První dvě číslice (v současnosti 07 odpovídající sérii změn 07) budou označovat sérii změn včleňujících do předpisu poslední technické změny v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu motoru nebo jinému typu vozidla.

| 4.12.2 | Sdělení o schválení nebo o rozšíření nebo o odmítnutí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu motoru nebo typu vozidla podle tohoto předpisu musí být na formuláři dle vzoru v příloze 2A, 2B nebo 2C tohoto předpisu zaslána smluvním stranám Dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis. Uvedeny musí být rovněž hodnoty naměřené při schvalovací zkoušce typu. |
| --- | --- |

4.12.2

Sdělení o schválení nebo o rozšíření nebo o odmítnutí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu motoru nebo typu vozidla podle tohoto předpisu musí být na formuláři dle vzoru v příloze 2A, 2B nebo 2C tohoto předpisu zaslána smluvním stranám Dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis. Uvedeny musí být rovněž hodnoty naměřené při schvalovací zkoušce typu.

| 4.12.3 | Každý motor shodný s typem motoru schváleným dle tohoto předpisu nebo každé vozidlo shodné s typem vozidla schváleným dle tohoto předpisu se opatří, na nápadném a snadno přístupném místě, mezinárodní značkou schválení skládající se z: |
| --- | --- |

4.12.3

Každý motor shodný s typem motoru schváleným dle tohoto předpisu nebo každé vozidlo shodné s typem vozidla schváleným dle tohoto předpisu se opatří, na nápadném a snadno přístupném místě, mezinárodní značkou schválení skládající se z:

| 4.12.3.1 | Písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (6). |
| --- | --- |

4.12.3.1

Písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (6

| 4.12.3.2 | Čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení vpravo od kružnice předepsané v bodě 4.12.3.1. |
| --- | --- |

4.12.3.2

Čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení vpravo od kružnice předepsané v bodě 4.12.3.1.

| 4.12.3.3 | Součástí značky schválení je též pomlčka a další znak za číslem schválení, jehož účelem je odlišit, pro kterou fázi bylo schválení v souladu s bodem 13.2 uděleno, a který je uveden v tabulce 1 v příloze 3. |
| --- | --- |

4.12.3.3

Součástí značky schválení je též pomlčka a další znak za číslem schválení, jehož účelem je odlišit, pro kterou fázi bylo schválení v souladu s bodem 13.2 uděleno, a který je uveden v tabulce 1 v příloze 3.

| 4.12.3.3.1 | U vznětových motorů na motorovou naftu musí značka schválení obsahovat za označením státu písmeno „D“, jehož účelem je rozlišit, pro který typ motorů bylo schválení uděleno. |
| --- | --- |

4.12.3.3.1

U vznětových motorů na motorovou naftu musí značka schválení obsahovat za označením státu písmeno „D“, jehož účelem je rozlišit, pro který typ motorů bylo schválení uděleno.

| 4.12.3.3.2 | U vznětových motorů na ethanol (ED95) musí značka schválení obsahovat za označením státu písmena „ED“, jejichž účelem je rozlišit, pro který typ motorů bylo schválení uděleno. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2

U vznětových motorů na ethanol (ED95) musí značka schválení obsahovat za označením státu písmena „ED“, jejichž účelem je rozlišit, pro který typ motorů bylo schválení uděleno.

| 4.12.3.3.3 | U zážehových motorů na ethanol (E85) musí značka schválení obsahovat za označením státu znaky „E85“, jejichž účelem je rozlišit, pro který typ motorů bylo schválení uděleno. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3

U zážehových motorů na ethanol (E85) musí značka schválení obsahovat za označením státu znaky „E85“, jejichž účelem je rozlišit, pro který typ motorů bylo schválení uděleno.

| 4.12.3.3.4 | U benzinových zážehových motorů musí značka schválení obsahovat za označením státu písmeno „P“, jehož účelem je rozlišit, pro který typ motorů bylo schválení uděleno. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4

U benzinových zážehových motorů musí značka schválení obsahovat za označením státu písmeno „P“, jehož účelem je rozlišit, pro který typ motorů bylo schválení uděleno.

| 4.12.3.3.5 | U zážehových motorů na LPG musí značka schválení obsahovat za označením státu písmeno „Q“, jehož účelem je rozlišit, pro který typ motorů bylo schválení uděleno. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5

U zážehových motorů na LPG musí značka schválení obsahovat za označením státu písmeno „Q“, jehož účelem je rozlišit, pro který typ motorů bylo schválení uděleno.

| 4.12.3.3.6 | U motorů na zemní plyn / biomethan musí značka schválení obsahovat za označením státu písmeno či písmena, jejichž účelem je rozlišit, pro kterou skupinu plynů bylo schválení uděleno. Jedná se o toto písmeno či písmena:


  a) | H u motoru schváleného a kalibrovaného pro skupinu plynů H; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6

U motorů na zemní plyn / biomethan musí značka schválení obsahovat za označením státu písmeno či písmena, jejichž účelem je rozlišit, pro kterou skupinu plynů bylo schválení uděleno. Jedná se o toto písmeno či písmena:

a)

H u motoru schváleného a kalibrovaného pro skupinu plynů H;

| b) | L u motoru schváleného a kalibrovaného pro skupinu plynů L; |
| --- | --- |

b)

L u motoru schváleného a kalibrovaného pro skupinu plynů L;

| c) | HL u motoru schváleného a kalibrovaného jak pro skupinu plynů H, tak pro skupinu plynů L; |
| --- | --- |

c)

HL u motoru schváleného a kalibrovaného jak pro skupinu plynů H, tak pro skupinu plynů L;

| d) | Ht u motoru schváleného a kalibrovaného pro specifické složení plynu ve skupině plynů H a přestavitelného jemným seřízením palivového systému motoru pro jiný specifický plyn ve skupině plynů H; |
| --- | --- |

d)

Ht u motoru schváleného a kalibrovaného pro specifické složení plynu ve skupině plynů H a přestavitelného jemným seřízením palivového systému motoru pro jiný specifický plyn ve skupině plynů H;

t

| e) | Lt u motoru schváleného a kalibrovaného pro specifické složení plynu ve skupině plynů L a přestavitelného jemným seřízením palivového systému motoru pro jiný specifický plyn ve skupině plynů L; |
| --- | --- |

e)

Lt u motoru schváleného a kalibrovaného pro specifické složení plynu ve skupině plynů L a přestavitelného jemným seřízením palivového systému motoru pro jiný specifický plyn ve skupině plynů L;

t

| f) | HLt u motoru schváleného a kalibrovaného pro specifické složení plynu ve skupině plynů H nebo ve skupině plynů L a přestavitelného jemným seřízením palivového systému motoru pro jiný specifický plyn ve skupině plynů H nebo ve skupině plynů L; |
| --- | --- |

f)

HLt u motoru schváleného a kalibrovaného pro specifické složení plynu ve skupině plynů H nebo ve skupině plynů L a přestavitelného jemným seřízením palivového systému motoru pro jiný specifický plyn ve skupině plynů H nebo ve skupině plynů L;

t

| g) | CNGfr ve všech ostatních případech, kdy je motor poháněn stlačeným zemním plynem / biomethanem a konstruován pro provoz s jednou omezenou skupinou složení plynného paliva; |
| --- | --- |

g)

CNGfr ve všech ostatních případech, kdy je motor poháněn stlačeným zemním plynem / biomethanem a konstruován pro provoz s jednou omezenou skupinou složení plynného paliva;

fr

| h) | LNGfr v případech, kdy je motor poháněn zkapalněným zemním plynem a konstruován pro provoz s jednou omezenou skupinou složení plynného paliva; |
| --- | --- |

h)

LNGfr v případech, kdy je motor poháněn zkapalněným zemním plynem a konstruován pro provoz s jednou omezenou skupinou složení plynného paliva;

fr

| i) | LPGfr v případech, kdy je motor poháněn zkapalněným ropným plynem a konstruován pro provoz s jednou omezenou skupinou složení plynného paliva; |
| --- | --- |

i)

LPGfr v případech, kdy je motor poháněn zkapalněným ropným plynem a konstruován pro provoz s jednou omezenou skupinou složení plynného paliva;

fr

| j) | LNG20 u motoru schváleného a kalibrovaného pro specifické složení zkapalněného zemního plynu / zkapalněného biomethanu, jež vede k faktoru posunu λ, který se neliší o více než 3 procenta od faktoru posunu λ paliva G20 uvedeného v příloze 5 tohoto předpisu, a jehož obsah ethanu nepřesahuje 1,5 procenta; |
| --- | --- |

j)

LNG20 u motoru schváleného a kalibrovaného pro specifické složení zkapalněného zemního plynu / zkapalněného biomethanu, jež vede k faktoru posunu λ, který se neliší o více než 3 procenta od faktoru posunu λ paliva G20 uvedeného v příloze 5 tohoto předpisu, a jehož obsah ethanu nepřesahuje 1,5 procenta;

20

| k) | LNG u motoru schváleného a kalibrovaného pro jakékoliv jiné složení zkapalněného zemního plynu / zkapalněného biomethanu. |
| --- | --- |

k)

LNG u motoru schváleného a kalibrovaného pro jakékoliv jiné složení zkapalněného zemního plynu / zkapalněného biomethanu.

| 4.12.3.3.7 | U motorů dual fuel musí značka schválení za označením státu obsahovat řadu znaků, jejichž účelem je rozlišit, pro který motor dual fuel a se kterým rozsahem plynů bylo schválení uděleno.
  Tato řada znaků bude složena ze dvou znaků určujících typ motoru dual fuel, jak je definován v příloze 15, dále písmene či písmen stanoveného/stanovených v bodech 4.12.3.3.1 až 4.12.3.3.6 a odpovídajícího/odpovídajících složení zemního plynu / biomethanu používaného motorem.
  Dva znaky, jež určují typy motoru dual fuel podle definice v příloze 15 jsou:


  a) | 1A pro motory dual fuel typu 1A; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7

U motorů dual fuel musí značka schválení za označením státu obsahovat řadu znaků, jejichž účelem je rozlišit, pro který motor dual fuel a se kterým rozsahem plynů bylo schválení uděleno.

Tato řada znaků bude složena ze dvou znaků určujících typ motoru dual fuel, jak je definován v příloze 15, dále písmene či písmen stanoveného/stanovených v bodech 4.12.3.3.1 až 4.12.3.3.6 a odpovídajícího/odpovídajících složení zemního plynu / biomethanu používaného motorem.

Dva znaky, jež určují typy motoru dual fuel podle definice v příloze 15 jsou:

a)

1A pro motory dual fuel typu 1A;

| b) | 1B pro motory dual fuel typu 1B; |
| --- | --- |

b)

1B pro motory dual fuel typu 1B;

| c) | 2A pro motory dual fuel typu 2A; |
| --- | --- |

c)

2A pro motory dual fuel typu 2A;

| d) | 2B pro motory dual fuel typu 2B; |
| --- | --- |

d)

2B pro motory dual fuel typu 2B;

| e) | 3B pro motory dual fuel typu 3B. |
| --- | --- |

e)

3B pro motory dual fuel typu 3B.

| 4.12.3.4 | Kromě toho, že je značka schválení vyznačena na motoru, lze ji dohledat rovněž přes přístrojovou desku. Je tak snadno dostupná pro účely kontroly a instrukce, jak ji najít, jsou uvedeny v uživatelské příručce vozidla. |
| --- | --- |

4.12.3.4

Kromě toho, že je značka schválení vyznačena na motoru, lze ji dohledat rovněž přes přístrojovou desku. Je tak snadno dostupná pro účely kontroly a instrukce, jak ji najít, jsou uvedeny v uživatelské příručce vozidla.

| 4.12.4 | Jsou-li vozidlo nebo motor shodné s typem schváleným podle jednoho nebo několika jiných předpisů připojených k dohodě ve státě, který udělil schválení podle tohoto předpisu, nemusí se symbol předepsaný v bodě 4.12.3.1 opakovat. V takovém případě se čísla předpisu a schválení a doplňkové symboly všech předpisů, podle nichž byla udělena schválení, uvedou ve svislých sloupcích vpravo od symbolu předepsaného v bodě 4.12.3.1. |
| --- | --- |

4.12.4

Jsou-li vozidlo nebo motor shodné s typem schváleným podle jednoho nebo několika jiných předpisů připojených k dohodě ve státě, který udělil schválení podle tohoto předpisu, nemusí se symbol předepsaný v bodě 4.12.3.1 opakovat. V takovém případě se čísla předpisu a schválení a doplňkové symboly všech předpisů, podle nichž byla udělena schválení, uvedou ve svislých sloupcích vpravo od symbolu předepsaného v bodě 4.12.3.1.

| 4.12.5 | Značka schválení se umístí poblíž tabulky s údaji, připevněné výrobcem ke schválenému typu, nebo přímo na ni. |
| --- | --- |

4.12.5

Značka schválení se umístí poblíž tabulky s údaji, připevněné výrobcem ke schválenému typu, nebo přímo na ni.

| 4.12.6 | V příloze 3 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značek schválení. |
| --- | --- |

4.12.6

V příloze 3 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značek schválení.

| 4.12.7 | Na motoru schváleném jako samostatný technický celek se kromě značky schválení musí uvést: |
| --- | --- |

4.12.7

Na motoru schváleném jako samostatný technický celek se kromě značky schválení musí uvést:

| 4.12.7.1 | výrobní značka nebo obchodní název výrobce motoru; |
| --- | --- |

4.12.7.1

výrobní značka nebo obchodní název výrobce motoru;

| 4.12.7.2 | obchodní označení výrobce motoru. |
| --- | --- |

4.12.7.2

obchodní označení výrobce motoru.

| 4.12.8 | Štítky u motorů pracujících na zemní plyn / biomethan a na LPG
  U motorů na zemní plyn a na LPG se schválením typu s omezenou použitelností paliv se použijí následující štítky: |
| --- | --- |

4.12.8

Štítky u motorů pracujících na zemní plyn / biomethan a na LPG

U motorů na zemní plyn a na LPG se schválením typu s omezenou použitelností paliv se použijí následující štítky:

| 4.12.8.1 | Údaje
  Je třeba uvést následující údaje:
  V případě bodu 4.7.1.4 musí být na štítku uvedeno „POUŽÍVAT JEN SE ZEMNÍM PLYNEM SKUPINY H“. V případě potřeby se „H“ nahradí „L“.
  V případě bodu 4.7.2.3 musí být na štítku uvedeno „POUŽÍVAT JEN SE ZEMNÍM PLYNEM SPECIFIKACE ...“ nebo případně „POUŽÍVAT JEN SE ZKAPALNĚNÝM ROPNÝM PLYNEM SPECIFIKACE ...“. Musí se uvést všechny údaje z příslušné tabulky/tabulek v příloze 5 spolu s jednotlivými složkami a mezními hodnotami uvedenými výrobcem motoru.
  Písmena a číslice musí mít výšku nejméně 4 mm.

  Poznámka: Jestliže takové označení není možné z důvodu nedostatku místa, může se použít zjednodušený kód. V takovém případě musí být vysvětlení obsahující všechny výše uvedené údaje snadno dostupné každému, kdo plní palivovou nádrž nebo provádí údržbu nebo opravu motoru a jeho příslušenství, a také příslušným orgánům. Umístění a obsah tohoto vysvětlení budou stanoveny dohodou mezi výrobcem a schvalovacím orgánem. |
| --- | --- |

4.12.8.1

Údaje

Je třeba uvést následující údaje:

V případě bodu 4.7.1.4 musí být na štítku uvedeno „POUŽÍVAT JEN SE ZEMNÍM PLYNEM SKUPINY H“. V případě potřeby se „H“ nahradí „L“.

V případě bodu 4.7.2.3 musí být na štítku uvedeno „POUŽÍVAT JEN SE ZEMNÍM PLYNEM SPECIFIKACE ...“ nebo případně „POUŽÍVAT JEN SE ZKAPALNĚNÝM ROPNÝM PLYNEM SPECIFIKACE ...“. Musí se uvést všechny údaje z příslušné tabulky/tabulek v příloze 5 spolu s jednotlivými složkami a mezními hodnotami uvedenými výrobcem motoru.

Písmena a číslice musí mít výšku nejméně 4 mm.

Poznámka: Jestliže takové označení není možné z důvodu nedostatku místa, může se použít zjednodušený kód. V takovém případě musí být vysvětlení obsahující všechny výše uvedené údaje snadno dostupné každému, kdo plní palivovou nádrž nebo provádí údržbu nebo opravu motoru a jeho příslušenství, a také příslušným orgánům. Umístění a obsah tohoto vysvětlení budou stanoveny dohodou mezi výrobcem a schvalovacím orgánem.

Poznámka:

| 4.12.8.2 | Vlastnosti
  Štítky musí mít trvanlivost po dobu životnosti motoru. Štítky musí být snadno čitelné a jejich písmena a číslice musí být nesmazatelné. Kromě toho musí být připevnění štítků trvanlivé po dobu životnosti motoru a nesmí být možné, aby se daly odstranit, aniž by byly přitom zničeny nebo se jejich nápis stal nečitelným. |
| --- | --- |

4.12.8.2

Vlastnosti

Štítky musí mít trvanlivost po dobu životnosti motoru. Štítky musí být snadno čitelné a jejich písmena a číslice musí být nesmazatelné. Kromě toho musí být připevnění štítků trvanlivé po dobu životnosti motoru a nesmí být možné, aby se daly odstranit, aniž by byly přitom zničeny nebo se jejich nápis stal nečitelným.

| 4.12.8.3 | Umístění
  Štítky musí být umístěny na části motoru, která je nezbytná pro běžný provoz motoru a která obvykle nevyžaduje výměnu v průběhu života motoru. Kromě toho musí být tyto štítky umístěny tak, aby byly dobře viditelné poté, co byla na motor namontována všechna pomocná zařízení nutná pro provoz motoru. |
| --- | --- |

4.12.8.3

Umístění

Štítky musí být umístěny na části motoru, která je nezbytná pro běžný provoz motoru a která obvykle nevyžaduje výměnu v průběhu života motoru. Kromě toho musí být tyto štítky umístěny tak, aby byly dobře viditelné poté, co byla na motor namontována všechna pomocná zařízení nutná pro provoz motoru.

| 4.13 | Při žádosti o schválení typu vozidla z hlediska jeho motoru musí být označení uvedené v bodě 4.12.8 také umístěno těsně u otvoru k plnění paliva. |
| --- | --- |

4.13

Při žádosti o schválení typu vozidla z hlediska jeho motoru musí být označení uvedené v bodě 4.12.8 také umístěno těsně u otvoru k plnění paliva.

| 4.14 | Při žádosti o schválení typu vozidla se schváleným motorem musí být označení uvedené v bodě 4.12.8 umístěno také těsně u otvoru k plnění paliva. |
| --- | --- |

4.14

Při žádosti o schválení typu vozidla se schváleným motorem musí být označení uvedené v bodě 4.12.8 umístěno také těsně u otvoru k plnění paliva.

5.   Požadavky a zkoušky

| 5.1 | Obecně |
| --- | --- |

5.1

Obecně

| 5.1.1 | Výrobci vybaví vozidla a motory tak, aby součásti, které by mohly mít vliv na emise, byly navrženy, konstruovány a namontovány tak, aby vozidlo či motor při běžném použití vyhovoval tomuto předpisu a prováděcím opatřením k němu. |
| --- | --- |

5.1.1

Výrobci vybaví vozidla a motory tak, aby součásti, které by mohly mít vliv na emise, byly navrženy, konstruovány a namontovány tak, aby vozidlo či motor při běžném použití vyhovoval tomuto předpisu a prováděcím opatřením k němu.

| 5.1.2 | Výrobce přijme v souladu s tímto předpisem technická opatření k účinnému snížení emisí z výfuku, a to během běžné životnosti vozidla a za běžných podmínek používání. |
| --- | --- |

5.1.2

Výrobce přijme v souladu s tímto předpisem technická opatření k účinnému snížení emisí z výfuku, a to během běžné životnosti vozidla a za běžných podmínek používání.

| 5.1.2.1 | Opatření uvedená v bodě 5.1.2 se rovněž týkají provozní bezpečnosti hadic, spojek a přípojek užívaných v systému regulace emisí, které musí být konstruovány tak, aby odpovídaly původnímu konstrukčnímu záměru. |
| --- | --- |

5.1.2.1

Opatření uvedená v bodě 5.1.2 se rovněž týkají provozní bezpečnosti hadic, spojek a přípojek užívaných v systému regulace emisí, které musí být konstruovány tak, aby odpovídaly původnímu konstrukčnímu záměru.

| 5.1.2.2 | Výrobce zajistí, aby výsledky zkoušek emisí splňovaly danou mezní hodnotu podle konkrétních zkušebních podmínek stanovených tímto předpisem. |
| --- | --- |

5.1.2.2

Výrobce zajistí, aby výsledky zkoušek emisí splňovaly danou mezní hodnotu podle konkrétních zkušebních podmínek stanovených tímto předpisem.

| 5.1.2.3 | Jakýkoliv systém motoru a konstrukční prvek, který by mohl ovlivnit emise plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic, je navržen, konstruován, montován a instalován tak, aby motor za běžného užívání mohl splňovat ustanovení uvedená v tomto předpisu. Výrobce rovněž zajistí shodu s požadavky na emise mimo cyklus stanovenými v bodě 5.1.3 a příloze 10. |
| --- | --- |

5.1.2.3

Jakýkoliv systém motoru a konstrukční prvek, který by mohl ovlivnit emise plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic, je navržen, konstruován, montován a instalován tak, aby motor za běžného užívání mohl splňovat ustanovení uvedená v tomto předpisu. Výrobce rovněž zajistí shodu s požadavky na emise mimo cyklus stanovenými v bodě 5.1.3 a příloze 10.

| 5.1.2.4 | Použití odpojovacích strategií snižujících účinnost zařízení k regulaci emisí se zakazuje. |
| --- | --- |

5.1.2.4

Použití odpojovacích strategií snižujících účinnost zařízení k regulaci emisí se zakazuje.

| 5.1.2.5 | Za účelem získání schválení typu v případě motoru na benzin nebo E85 výrobce zajistí, že jsou splněny zvláštní požadavky pro hrdla palivových nádrží vozidel na benzin a E85 stanovené v bodě 6.3. |
| --- | --- |

5.1.2.5

Za účelem získání schválení typu v případě motoru na benzin nebo E85 výrobce zajistí, že jsou splněny zvláštní požadavky pro hrdla palivových nádrží vozidel na benzin a E85 stanovené v bodě 6.3.

| 5.1.3 | Požadavky na omezování emisí mimo cyklus |
| --- | --- |

5.1.3

Požadavky na omezování emisí mimo cyklus

| 5.1.3.1 | Mají-li přijatá technická opatření splňovat požadavky bodu 5.1.2, musí zohlednit:


  a) | obecné požadavky včetně požadavků týkajících se výkonu a zákazu odpojovacích strategií v souladu s přílohou 10; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1

Mají-li přijatá technická opatření splňovat požadavky bodu 5.1.2, musí zohlednit:

a)

obecné požadavky včetně požadavků týkajících se výkonu a zákazu odpojovacích strategií v souladu s přílohou 10;

| b) | požadavky na účinné snížení emisí z výfuku za různých okolních podmínek, o kterých se předpokládá, že by v nich vozidlo mohlo být provozováno, a dále za různých provozních podmínek, které mohou být předvídány; |
| --- | --- |

b)

požadavky na účinné snížení emisí z výfuku za různých okolních podmínek, o kterých se předpokládá, že by v nich vozidlo mohlo být provozováno, a dále za různých provozních podmínek, které mohou být předvídány;

| c) | požadavky s ohledem na laboratorní zkoušení emisí mimo cyklus při schvalování typu; |
| --- | --- |

c)

požadavky s ohledem na laboratorní zkoušení emisí mimo cyklus při schvalování typu;

| d) | požadavky týkající se prokazovací zkoušky PEMS při schvalování typu a jakékoliv dodatečné požadavky s ohledem na zkoušení emisí vozidla v provozu mimo cyklus, jak je stanoveno v tomto předpisu; |
| --- | --- |

d)

požadavky týkající se prokazovací zkoušky PEMS při schvalování typu a jakékoliv dodatečné požadavky s ohledem na zkoušení emisí vozidla v provozu mimo cyklus, jak je stanoveno v tomto předpisu;

| e) | požadavek, aby výrobce předložil prohlášení o dodržení požadavků omezujících emise mimo cyklus. |
| --- | --- |

e)

požadavek, aby výrobce předložil prohlášení o dodržení požadavků omezujících emise mimo cyklus.

| 5.1.3.2 | Výrobce splní konkrétní požadavky společně se souvisejícími zkušebními postupy, stanovenými v příloze 10. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Výrobce splní konkrétní požadavky společně se souvisejícími zkušebními postupy, stanovenými v příloze 10.

| 5.1.4 | Požadavky na dokumentaci |
| --- | --- |

5.1.4

Požadavky na dokumentaci

| 5.1.4.1 | Soubor dokumentace požadovaný v bodě 3 tohoto předpisu, který umožňuje schvalovacímu orgánu vyhodnotit strategie regulace emisí, palubní systémy ve vozidle a motor s cílem zajistit správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx, a také soubor dokumentace požadovaný v příloze 10 (emise mimo cyklus), přílohách 9A a 9B (OBD) a příloze 15 tohoto předpisu (motory dual fuel), musí obsahovat tyto informace:


  a) | úplný popis systému upozornění řidiče, který vyžaduje příloha 11, včetně souvisejících monitorovacích strategií; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1

Soubor dokumentace požadovaný v bodě 3 tohoto předpisu, který umožňuje schvalovacímu orgánu vyhodnotit strategie regulace emisí, palubní systémy ve vozidle a motor s cílem zajistit správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx

a)

úplný popis systému upozornění řidiče, který vyžaduje příloha 11, včetně souvisejících monitorovacích strategií;

| b) | popis opatření proti neoprávněným zásahům uvedených v bodě 3.1.4 písm. b) a v bodě 3.2.4 písm. a). |
| --- | --- |

b)

popis opatření proti neoprávněným zásahům uvedených v bodě 3.1.4 písm. b) a v bodě 3.2.4 písm. a).

| 5.1.4.2 | Soubor formální dokumentace může být stručný za předpokladu, že je z něj zřejmé, že byly identifikovány všechny výstupy, které připouští matice vytvořená z průběhu kontrol signálů jednotlivých vstupních jednotek. Dokumentace musí popisovat provozní funkce systému upozornění, který vyžaduje příloha 11, včetně parametrů nezbytných pro získávání informací spojených s tímto systémem. Tyto materiály uchovává schvalovací orgán. |
| --- | --- |

5.1.4.2

Soubor formální dokumentace může být stručný za předpokladu, že je z něj zřejmé, že byly identifikovány všechny výstupy, které připouští matice vytvořená z průběhu kontrol signálů jednotlivých vstupních jednotek. Dokumentace musí popisovat provozní funkce systému upozornění, který vyžaduje příloha 11, včetně parametrů nezbytných pro získávání informací spojených s tímto systémem. Tyto materiály uchovává schvalovací orgán.

| 5.1.4.3 | Rozšířený soubor dokumentace musí obsahovat:


  a) | informace o činnosti všech pomocných strategií pro emise a základních strategií pro emise včetně popisu parametrů, které jsou měněny kteroukoli pomocnou strategií pro emise, dále mezní podmínky činnosti pomocných strategií pro emise a údaje o tom, které pomocné strategie pro emise a základní strategie pro emise jsou schopny činnosti v podmínkách postupu zkoušek podle přílohy 10 tohoto předpisu; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3

Rozšířený soubor dokumentace musí obsahovat:

a)

informace o činnosti všech pomocných strategií pro emise a základních strategií pro emise včetně popisu parametrů, které jsou měněny kteroukoli pomocnou strategií pro emise, dále mezní podmínky činnosti pomocných strategií pro emise a údaje o tom, které pomocné strategie pro emise a základní strategie pro emise jsou schopny činnosti v podmínkách postupu zkoušek podle přílohy 10 tohoto předpisu;

| b) | popis řídicí jednotky palivového systému, způsob časování a okamžiky sepnutí ve všech pracovních režimech; |
| --- | --- |

b)

popis řídicí jednotky palivového systému, způsob časování a okamžiky sepnutí ve všech pracovních režimech;

| c) | úplný popis systému upozornění řidiče, který vyžaduje příloha 11 tohoto předpisu, včetně souvisejících monitorovacích strategií; |
| --- | --- |

c)

úplný popis systému upozornění řidiče, který vyžaduje příloha 11 tohoto předpisu, včetně souvisejících monitorovacích strategií;

| d) | popis opatření proti neoprávněným zásahům uvedených v bodě 3.1.4 písm. b) a v bodě 3.2.4 písm. a) tohoto předpisu. |
| --- | --- |

d)

popis opatření proti neoprávněným zásahům uvedených v bodě 3.1.4 písm. b) a v bodě 3.2.4 písm. a) tohoto předpisu.

| 5.1.4.4 | Rozšířený soubor dokumentace zůstane přísně důvěrný. Schvalovací orgán si jej může ponechat, případně si jej může se svolením schvalovacímu orgánu ponechat výrobce. V případě, že si soubor dokumentace ponechá výrobce, musí jej schvalovací orgán po kontrole a schválení identifikovat a datovat. Musí jej poskytnout schvalovacímu orgánu k přezkoumání během schvalování nebo kdykoli během doby platnosti schválení. |
| --- | --- |

5.1.4.4

Rozšířený soubor dokumentace zůstane přísně důvěrný. Schvalovací orgán si jej může ponechat, případně si jej může se svolením schvalovacímu orgánu ponechat výrobce. V případě, že si soubor dokumentace ponechá výrobce, musí jej schvalovací orgán po kontrole a schválení identifikovat a datovat. Musí jej poskytnout schvalovacímu orgánu k přezkoumání během schvalování nebo kdykoli během doby platnosti schválení.

| 5.1.5 | Ustanovení pro bezpečnost elektronického systému |
| --- | --- |

5.1.5

Ustanovení pro bezpečnost elektronického systému

| 5.1.5.1 | Obecné požadavky včetně zvláštních požadavků na bezpečnost elektronického systému jsou stanoveny v bodě 4 přílohy 9B tohoto předpisu a jsou popsány v bodě 2 přílohy 9A. |
| --- | --- |

5.1.5.1

Obecné požadavky včetně zvláštních požadavků na bezpečnost elektronického systému jsou stanoveny v bodě 4 přílohy 9B tohoto předpisu a jsou popsány v bodě 2 přílohy 9A.

| 5.2 | Požadavky týkající se emisí plynných znečišťujících látek a znečisťujících částic |
| --- | --- |

5.2

Požadavky týkající se emisí plynných znečišťujících látek a znečisťujících částic

| 5.2.1 | Při provádění zkoušek stanovených v příloze 4 nesmí emise plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic překročit množství uvedená v tabulce 1. |
| --- | --- |

5.2.1

Při provádění zkoušek stanovených v příloze 4 nesmí emise plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic překročit množství uvedená v tabulce 1.

| 5.2.2 | Pro zážehové motory, na které se vztahují zkoušky stanovené v příloze 6, je maximální povolený obsah oxidu uhelnatého ve výfukových plynech při běžných volnoběžných otáčkách takový, jaký uvádí výrobce vozidla. Maximální obsah oxidu uhelnatého nicméně nepřekročí 0,3 % obj.
  Při vysokých volnoběžných otáčkách, kdy rychlost motoru dosahuje minimálně 2 000 ot/min a lambda je 1 ± 0,03 nebo odpovídá specifikacím výrobce, objem oxidu uhelnatého ve výfukových plynech nepřekročí 0,2 % obj. |
| --- | --- |

5.2.2

Pro zážehové motory, na které se vztahují zkoušky stanovené v příloze 6, je maximální povolený obsah oxidu uhelnatého ve výfukových plynech při běžných volnoběžných otáčkách takový, jaký uvádí výrobce vozidla. Maximální obsah oxidu uhelnatého nicméně nepřekročí 0,3 % obj.

Při vysokých volnoběžných otáčkách, kdy rychlost motoru dosahuje minimálně 2 000 ot/min a lambda je 1 ± 0,03 nebo odpovídá specifikacím výrobce, objem oxidu uhelnatého ve výfukových plynech nepřekročí 0,2 % obj.

| 5.2.3 | Jestliže se jedná o uzavřenou klikovou skříň, výrobci zajistí, aby při zkouškách stanovených v bodech 6.10 a 6.11 přílohy 4 větrací systém motoru zabraňoval úniku emisí jakýchkoli plynů z klikové skříně do atmosféry. Jestliže je kliková skříň otevřeného typu, emise jsou měřeny a připočteny k emisím z výfuku, a to v návaznosti na ustanovení bodu 6.10 přílohy 4. |
| --- | --- |

5.2.3

Jestliže se jedná o uzavřenou klikovou skříň, výrobci zajistí, aby při zkouškách stanovených v bodech 6.10 a 6.11 přílohy 4 větrací systém motoru zabraňoval úniku emisí jakýchkoli plynů z klikové skříně do atmosféry. Jestliže je kliková skříň otevřeného typu, emise jsou měřeny a připočteny k emisím z výfuku, a to v návaznosti na ustanovení bodu 6.10 přílohy 4.

| 5.2.4 | Pro zkoušky zážehových motorů za použití systému zředění výfukových plynů je povoleno použít systémy analyzátorů odpovídající obecným požadavkům a kalibračním postupům stanoveným v předpisu OSN č. 83 nebo předpisu OSN č. 154. V tomto případě se nepoužijí ustanovení bodu 9 a dodatku 2 k příloze 4 tohoto předpisu.
  Použijí se však zkušební postupy v bodě 7 přílohy 4 tohoto předpisu a výpočty emisí stanovené v bodě 8 přílohy 4. |
| --- | --- |

5.2.4

Pro zkoušky zážehových motorů za použití systému zředění výfukových plynů je povoleno použít systémy analyzátorů odpovídající obecným požadavkům a kalibračním postupům stanoveným v předpisu OSN č. 83 nebo předpisu OSN č. 154. V tomto případě se nepoužijí ustanovení bodu 9 a dodatku 2 k příloze 4 tohoto předpisu.

Použijí se však zkušební postupy v bodě 7 přílohy 4 tohoto předpisu a výpočty emisí stanovené v bodě 8 přílohy 4.

| 5.3 | Mezní hodnoty emisí
  Tabulka 1 stanoví mezní hodnoty emisí pro tento předpis.

  Tabulka 1


  Mezní hodnoty emisí | Mezní hodnoty |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (*1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | hmotnost PM
  (mg/kWh) | počet PM
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 10 11 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 11
   (*2) |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 11
   (*2) |
| Poznámky:


  PI | zážehový motor |

5.3

Mezní hodnoty emisí

Tabulka 1 stanoví mezní hodnoty emisí pro tento předpis.

Tabulka 1

Tabulka 1

Mezní hodnoty emisí

Mezní hodnoty emisí

Mezní hodnoty

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

4

(mg/kWh)

NOX
   (*1)

X

*1

(mg/kWh)

NH3

3

(ppm)

hmotnost PM

(mg/kWh)

počet PM

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 10 11

11

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 10 11
   (*2)

11

*2

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 10 11
   (*2)

11

*2

Poznámky:

Poznámky:

PI

zážehový motor

| CI | vznětový motor |
| --- | --- |

CI

vznětový motor

| 5.4 | Životnost a faktory zhoršení
  Výrobce stanoví faktory zhoršení, které se budou používat k prokázání, zda emise plynných látek a emise částic rodiny motorů nebo rodiny motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů jsou v souladu s příslušnými mezními hodnotami emisí stanovenými v bodě 5.3 během níže stanovené běžné doby životnosti.
  Postupy k prokázání shodnosti rodiny motorů nebo rodiny motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů během běžné doby životnosti jsou stanoveny v příloze 7.
  Na zkoušky životnosti zařízení k regulaci znečišťujících látek prováděných pro účely schvalování typu a na zkoušky shodnosti vozidel či motorů v provozu se použijí tyto hodnoty týkající se najetých kilometrů či období:


  a) | 160 000 km nebo pět let podle toho, co nastane dříve, v případě motorů montovaných do vozidel kategorie M1, N1 a M2; |
| --- | --- | --- |

5.4

Životnost a faktory zhoršení

Výrobce stanoví faktory zhoršení, které se budou používat k prokázání, zda emise plynných látek a emise částic rodiny motorů nebo rodiny motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů jsou v souladu s příslušnými mezními hodnotami emisí stanovenými v bodě 5.3 během níže stanovené běžné doby životnosti.

Postupy k prokázání shodnosti rodiny motorů nebo rodiny motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů během běžné doby životnosti jsou stanoveny v příloze 7.

Na zkoušky životnosti zařízení k regulaci znečišťujících látek prováděných pro účely schvalování typu a na zkoušky shodnosti vozidel či motorů v provozu se použijí tyto hodnoty týkající se najetých kilometrů či období:

a)

160 000 km nebo pět let podle toho, co nastane dříve, v případě motorů montovaných do vozidel kategorie M1, N1 a M2;

1

1

2

| b) | 300 000 km nebo šest let podle toho, co nastane dříve, v případě motorů montovaných do vozidel kategorie N2, N3 s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nepřesahující 16 tun a kategorie M3 třídy I, II a třídy A B s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nepřesahující 7,5 tuny; |
| --- | --- |

b)

300 000 km nebo šest let podle toho, co nastane dříve, v případě motorů montovaných do vozidel kategorie N2, N3 s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nepřesahující 16 tun a kategorie M3 třídy I, II a třídy A B s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nepřesahující 7,5 tuny;

2

3

3

| c) | 700 000 km nebo sedm let podle toho, co nastane dříve, v případě motorů montovaných do vozidel kategorie N3 s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nad 16 tun a kategorie M3 třídy III a B s nejvyšší technicky přípustnou hmotností přesahující 7,5 tuny. |
| --- | --- |

c)

700 000 km nebo sedm let podle toho, co nastane dříve, v případě motorů montovaných do vozidel kategorie N3 s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nad 16 tun a kategorie M3 třídy III a B s nejvyšší technicky přípustnou hmotností přesahující 7,5 tuny.

3

3

| 5.5 | Požadavky na zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx |
| --- | --- |

5.5

Požadavky na zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx

| 5.5.1 | Při žádosti o schválení typu výrobci schvalovacímu orgánu předkládají informace, které dokládají, že systém ke snížení emisí NOx zachoval svoji funkci regulace emisí všech podmínek pravidelně se vyskytujících v regionu (např. Evropské unii), zejména při nízkých teplotách prostředí.
  Kromě toho výrobci schvalovacímu orgánu poskytnou informace o strategii fungování systému recirkulace výfukových plynů (ERG) včetně jeho fungování za nízkých okolních teplot.
  Tyto informace rovněž zahrnou popis veškerých dopadů na emise během fungování systému za nízkých okolních teplot.
  Informace o zkouškách a postupech pro splnění těchto požadavků jsou uvedeny v příloze 11. |
| --- | --- |

5.5.1

Při žádosti o schválení typu výrobci schvalovacímu orgánu předkládají informace, které dokládají, že systém ke snížení emisí NOx

Kromě toho výrobci schvalovacímu orgánu poskytnou informace o strategii fungování systému recirkulace výfukových plynů (ERG) včetně jeho fungování za nízkých okolních teplot.

Tyto informace rovněž zahrnou popis veškerých dopadů na emise během fungování systému za nízkých okolních teplot.

Informace o zkouškách a postupech pro splnění těchto požadavků jsou uvedeny v příloze 11.

6.   Instalace do vozidla

| 6.1 | Instalace motoru do vozidla bude provedena tak, aby bylo zajištěno splnění požadavků na schválení typu. Budou zohledněny následující požadavky z hlediska schválení typu motoru: |
| --- | --- |

6.1

Instalace motoru do vozidla bude provedena tak, aby bylo zajištěno splnění požadavků na schválení typu. Budou zohledněny následující požadavky z hlediska schválení typu motoru:

| 6.1.1 | podtlak v sání nesmí být vyšší než podtlak uvedený pro schválení typu motoru v části 1 přílohy 1; |
| --- | --- |

6.1.1

podtlak v sání nesmí být vyšší než podtlak uvedený pro schválení typu motoru v části 1 přílohy 1;

| 6.1.2 | protitlak ve výfuku nesmí být vyšší než protitlak uvedený pro schválení typu motoru v části 1 přílohy 1; |
| --- | --- |

6.1.2

protitlak ve výfuku nesmí být vyšší než protitlak uvedený pro schválení typu motoru v části 1 přílohy 1;

| 6.1.3 | výkon absorbovaný pomocnými zařízeními nezbytnými pro provoz motoru nesmí přesáhnout výkon uvedený pro schválení typu motoru v části 1 přílohy 1; |
| --- | --- |

6.1.3

výkon absorbovaný pomocnými zařízeními nezbytnými pro provoz motoru nesmí přesáhnout výkon uvedený pro schválení typu motoru v části 1 přílohy 1;

| 6.1.4 | vlastnosti následného zpracování výfukových plynů se musí shodovat s vlastnostmi uvedenými pro schválení typu motoru v části 1 přílohy 1. |
| --- | --- |

6.1.4

vlastnosti následného zpracování výfukových plynů se musí shodovat s vlastnostmi uvedenými pro schválení typu motoru v části 1 přílohy 1.

| 6.2 | Instalace motoru schváleného typu do vozidla |
| --- | --- |

6.2

Instalace motoru schváleného typu do vozidla

| 6.2.1 | Instalace motoru, jehož typ byl schválen jako samostatný technický celek, do vozidla musí navíc splňovat tyto požadavky:


  a) | pokud jde o zajištění shodnosti systému OBD, musí instalace v souladu s dodatkem 1 k příloze 9B tohoto předpisu splňovat požadavky výrobce na instalaci uvedené v části 1 přílohy 1; |
| --- | --- | --- |

6.2.1

Instalace motoru, jehož typ byl schválen jako samostatný technický celek, do vozidla musí navíc splňovat tyto požadavky:

a)

pokud jde o zajištění shodnosti systému OBD, musí instalace v souladu s dodatkem 1 k příloze 9B tohoto předpisu splňovat požadavky výrobce na instalaci uvedené v části 1 přílohy 1;

| b) | pokud jde o zajištění shodnosti systému zajišťujícího správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx, musí instalace v souladu s dodatkem 4 k příloze 11 tohoto předpisu splňovat požadavky výrobce na instalaci uvedené v části 1 přílohy 1 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o zajištění shodnosti systému zajišťujícího správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx, musí instalace v souladu s dodatkem 4 k příloze 11 tohoto předpisu splňovat požadavky výrobce na instalaci uvedené v části 1 přílohy 1 tohoto předpisu;

x

| c) | instalace motoru dual fuel, jehož typ je schválen jako samostatný technický celek, do vozidla musí dále splňovat zvláštní požadavky na instalaci a požadavky výrobce na instalaci stanovené v příloze 15 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

c)

instalace motoru dual fuel, jehož typ je schválen jako samostatný technický celek, do vozidla musí dále splňovat zvláštní požadavky na instalaci a požadavky výrobce na instalaci stanovené v příloze 15 tohoto předpisu.

| 6.3 | Plnicí hrdlo palivových nádrží u motoru na benzin nebo E85 |
| --- | --- |

6.3

Plnicí hrdlo palivových nádrží u motoru na benzin nebo E85

| 6.3.1 | Plnicí hrdlo palivové nádrže na benzin nebo E85 musí být konstruováno tak, aby se zabránilo plnění nádrže z palivového čerpadla hadicí s nátrubkem, který má vnější průměr 23,6 mm nebo větší. |
| --- | --- |

6.3.1

Plnicí hrdlo palivové nádrže na benzin nebo E85 musí být konstruováno tak, aby se zabránilo plnění nádrže z palivového čerpadla hadicí s nátrubkem, který má vnější průměr 23,6 mm nebo větší.

| 6.3.2 | Bod 6.3.1 se nepoužije pro vozidlo, u něhož jsou splněny obě následující podmínky:


  a) | vozidlo je navrženo a konstruováno tak, že žádné zařízení určené k regulaci emisí plynných znečišťujících látek nebude nepříznivě ovlivněno olovnatým benzinem; |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Bod 6.3.1 se nepoužije pro vozidlo, u něhož jsou splněny obě následující podmínky:

a)

vozidlo je navrženo a konstruováno tak, že žádné zařízení určené k regulaci emisí plynných znečišťujících látek nebude nepříznivě ovlivněno olovnatým benzinem;

| b) | vozidlo je v místě bezprostředně viditelném pro osobu, která plní palivovou nádrž, nápadně, zřetelně a nesmazatelně označeno symbolem pro bezolovnatý benzin podle normy ISO 2575:2004. Připouštějí se doplňková značení. |
| --- | --- |

b)

vozidlo je v místě bezprostředně viditelném pro osobu, která plní palivovou nádrž, nápadně, zřetelně a nesmazatelně označeno symbolem pro bezolovnatý benzin podle normy ISO 2575:2004. Připouštějí se doplňková značení.

| 6.3.3 | Musejí se učinit opatření k zamezení nadměrných emisí způsobených vypařováním a úniku paliva působeného chybějícím víčkem plnicího hrdla palivové nádrže. To je dosaženo jedním z následujících opatření:


  a) | neodnímatelné, automaticky se otvírající a zavírající víčko plnicího hrdla palivové nádrže; |
| --- | --- | --- |

6.3.3

Musejí se učinit opatření k zamezení nadměrných emisí způsobených vypařováním a úniku paliva působeného chybějícím víčkem plnicího hrdla palivové nádrže. To je dosaženo jedním z následujících opatření:

a)

neodnímatelné, automaticky se otvírající a zavírající víčko plnicího hrdla palivové nádrže;

| b) | konstrukční opatření, která zabrání nadměrným emisím způsobeným vypařováním v případě, že chybí víčko plnicího hrdla palivové nádrže; |
| --- | --- |

b)

konstrukční opatření, která zabrání nadměrným emisím způsobeným vypařováním v případě, že chybí víčko plnicího hrdla palivové nádrže;

| c) | nebo v případě vozidel M1 nebo N1 jakékoliv jiné opatření, které má stejný účinek. Jako příklad může kromě jiného sloužit připoutané víčko plnicího hrdla, víčko připevněné řetízkem nebo využití stejného klíčku pro víčko plnicího hrdla a zapalování vozidla. V tomto případě musí být možno klíček z víčka plnicího hrdla vyjmout jen v uzamčené poloze. |
| --- | --- |

c)

nebo v případě vozidel M1 nebo N1 jakékoliv jiné opatření, které má stejný účinek. Jako příklad může kromě jiného sloužit připoutané víčko plnicího hrdla, víčko připevněné řetízkem nebo využití stejného klíčku pro víčko plnicího hrdla a zapalování vozidla. V tomto případě musí být možno klíček z víčka plnicího hrdla vyjmout jen v uzamčené poloze.

1

1

7.   Rodina motorů

| 7.1 | Parametry vymezující rodinu motorů
  Rodina motorů určená výrobcem motoru musí být v souladu s bodem 5.2 přílohy 4.
  U motoru dual fuel musí rodina motorů rovněž splňovat další požadavky uvedené v bodě 3.1.1 přílohy 15. |
| --- | --- |

7.1

Parametry vymezující rodinu motorů

Rodina motorů určená výrobcem motoru musí být v souladu s bodem 5.2 přílohy 4.

U motoru dual fuel musí rodina motorů rovněž splňovat další požadavky uvedené v bodě 3.1.1 přílohy 15.

| 7.2 | Volba základního motoru
  Základní motor rodiny se vybere podle požadavků stanovených v bodě 5.2.4 přílohy 4.
  U motoru dual fuel musí rodina motorů rovněž splňovat další požadavky uvedené v bodě 3.1.2 přílohy 15. |
| --- | --- |

7.2

Volba základního motoru

Základní motor rodiny se vybere podle požadavků stanovených v bodě 5.2.4 přílohy 4.

U motoru dual fuel musí rodina motorů rovněž splňovat další požadavky uvedené v bodě 3.1.2 přílohy 15.

| 7.3 | Rozšíření k zahrnutí nového systému motoru do rodiny motorů |
| --- | --- |

7.3

Rozšíření k zahrnutí nového systému motoru do rodiny motorů

| 7.3.1 | Na žádost výrobce a po schválení schvalovacím orgánem se může nový systém motoru stát členem certifikované rodiny motorů, jsou-li splněna kritéria stanovená v bodě 7.1. |
| --- | --- |

7.3.1

Na žádost výrobce a po schválení schvalovacím orgánem se může nový systém motoru stát členem certifikované rodiny motorů, jsou-li splněna kritéria stanovená v bodě 7.1.

| 7.3.2 | Jestliže jsou konstrukční prvky systému základního motoru reprezentativní i pro nový systém motoru podle bodu 7.2 nebo u motorů dual fuel podle bodu 3.1.2 přílohy 15, zůstává systém základního motoru beze změny a výrobce pozmění informační dokument uvedený v příloze 1. |
| --- | --- |

7.3.2

Jestliže jsou konstrukční prvky systému základního motoru reprezentativní i pro nový systém motoru podle bodu 7.2 nebo u motorů dual fuel podle bodu 3.1.2 přílohy 15, zůstává systém základního motoru beze změny a výrobce pozmění informační dokument uvedený v příloze 1.

| 7.3.3 | Jestliže nový systém motoru vykazuje konstrukční prvky, které nejsou reprezentovány systémem základního motoru podle bodu 7.2 nebo u motorů dual fuel podle bodu 3.1.2 přílohy 15, avšak zároveň by reprezentoval celou rodinu podle uvedených bodů, stává se nový systém motoru novým základním motorem. V tomto případě musí být prokázáno, že nové konstrukční prvky splňují ustanovení tohoto předpisu a informační dokument uvedený v příloze 1 se změní. |
| --- | --- |

7.3.3

Jestliže nový systém motoru vykazuje konstrukční prvky, které nejsou reprezentovány systémem základního motoru podle bodu 7.2 nebo u motorů dual fuel podle bodu 3.1.2 přílohy 15, avšak zároveň by reprezentoval celou rodinu podle uvedených bodů, stává se nový systém motoru novým základním motorem. V tomto případě musí být prokázáno, že nové konstrukční prvky splňují ustanovení tohoto předpisu a informační dokument uvedený v příloze 1 se změní.

| 7.4. | Parametry vymezující rodinu motorů s OBD
  Rodinu motorů s OBD je možno vymezit základními konstrukčními parametry, které musí být společné systémům motorů této rodiny v souladu s bodem 6.1 přílohy 9B. |
| --- | --- |

7.4.

Parametry vymezující rodinu motorů s OBD

Rodinu motorů s OBD je možno vymezit základními konstrukčními parametry, které musí být společné systémům motorů této rodiny v souladu s bodem 6.1 přílohy 9B.

8.   Shodnost výroby

| 8.1 | Každý motor nebo vozidlo opatřené značkou schválení předepsanou tímto předpisem musí být vyrobeny tak, aby se shodovaly se schváleným typem z hlediska popisu uvedeného ve formuláři o schválení a v jeho přílohách. Postupy pro shodnost výroby se musí shodovat s postupy stanovenými v dodatku 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a dále musí splňovat požadavky uvedené v bodech 8.2 až 8.5. |
| --- | --- |

8.1

Každý motor nebo vozidlo opatřené značkou schválení předepsanou tímto předpisem musí být vyrobeny tak, aby se shodovaly se schváleným typem z hlediska popisu uvedeného ve formuláři o schválení a v jeho přílohách. Postupy pro shodnost výroby se musí shodovat s postupy stanovenými v dodatku 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a dále musí splňovat požadavky uvedené v bodech 8.2 až 8.5.

| 8.1.1 | Shodnost výroby se případně kontroluje na základě údajů v certifikátech schválení typu, jejichž vzor je uveden v přílohách 2A, 2B a 2C. |
| --- | --- |

8.1.1

Shodnost výroby se případně kontroluje na základě údajů v certifikátech schválení typu, jejichž vzor je uveden v přílohách 2A, 2B a 2C.

| 8.1.2 | Shodnost výroby je posuzována v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v tomto bodě a příslušnými statistickými metodami stanovenými v dodatcích 1, 2 a 3. |
| --- | --- |

8.1.2

Shodnost výroby je posuzována v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v tomto bodě a příslušnými statistickými metodami stanovenými v dodatcích 1, 2 a 3.

| 8.2 | Obecné požadavky |
| --- | --- |

8.2

Obecné požadavky

| 8.2.1 | S použitím dodatků 1, 2 nebo 3 se naměřené emise plynných znečišťujících látek nebo znečišťujících částic z motorů, které podléhají kontrole shodnosti výroby, upraví použitím příslušných faktorů zhoršení (DF) u těchto motorů, jak je uvedeno v doplňku k certifikátu schválení typu uděleném v souladu s tímto předpisem. |
| --- | --- |

8.2.1

S použitím dodatků 1, 2 nebo 3 se naměřené emise plynných znečišťujících látek nebo znečišťujících částic z motorů, které podléhají kontrole shodnosti výroby, upraví použitím příslušných faktorů zhoršení (DF) u těchto motorů, jak je uvedeno v doplňku k certifikátu schválení typu uděleném v souladu s tímto předpisem.

| 8.2.2 | Není-li schvalovací orgán spokojen s postupem kontroly u výrobce, použijí se ustanovení dodatku 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2). |
| --- | --- |

8.2.2

Není-li schvalovací orgán spokojen s postupem kontroly u výrobce, použijí se ustanovení dodatku 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

| 8.2.3 | Všechny motory, které budou podrobeny zkouškám, budou vybrány namátkově ze sériové výroby. |
| --- | --- |

8.2.3

Všechny motory, které budou podrobeny zkouškám, budou vybrány namátkově ze sériové výroby.

| 8.3 | Emise znečišťujících látek |
| --- | --- |

8.3

Emise znečišťujících látek

| 8.3.1 | Jestliže se měří emise znečišťujících látek a schválení typu motoru byla jednou nebo vícekrát rozšířena, provedou se zkoušky na motorech popsaných ve schvalovací dokumentaci, která se týká příslušného rozšíření. |
| --- | --- |

8.3.1

Jestliže se měří emise znečišťujících látek a schválení typu motoru byla jednou nebo vícekrát rozšířena, provedou se zkoušky na motorech popsaných ve schvalovací dokumentaci, která se týká příslušného rozšíření.

| 8.3.2 | Shodnost motoru, který byl podroben zkoušce emisí znečišťujících látek:
  Po předání motoru schvalovacímu orgánu nesmí výrobce provádět na vybraných motorech žádná seřízení. |
| --- | --- |

8.3.2

Shodnost motoru, který byl podroben zkoušce emisí znečišťujících látek:

Po předání motoru schvalovacímu orgánu nesmí výrobce provádět na vybraných motorech žádná seřízení.

| 8.3.2.1 | Z dané sériové výroby se namátkově vyberou tři dané motory. Motory budou pro kontrolu shodnosti výroby podrobeny zkouškám na WHTC a případně i na WHSC. Jako mezní hodnoty budou použity hodnoty uvedené v bodě 5.3. |
| --- | --- |

8.3.2.1

Z dané sériové výroby se namátkově vyberou tři dané motory. Motory budou pro kontrolu shodnosti výroby podrobeny zkouškám na WHTC a případně i na WHSC. Jako mezní hodnoty budou použity hodnoty uvedené v bodě 5.3.

| 8.3.2.2 | Pokud schvalovací orgán souhlasí se směrodatnou odchylkou výroby udanou výrobcem v souladu s dodatkem 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), provedou se zkoušky podle dodatku 1.
  Pokud schvalovací orgán nesouhlasí se směrodatnou odchylkou výroby udanou výrobcem v souladu s dodatkem 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), provedou se zkoušky podle dodatku 2.
  Na žádost výrobce se mohou zkoušky provést podle dodatku 3. |
| --- | --- |

8.3.2.2

Pokud schvalovací orgán souhlasí se směrodatnou odchylkou výroby udanou výrobcem v souladu s dodatkem 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), provedou se zkoušky podle dodatku 1.

Pokud schvalovací orgán nesouhlasí se směrodatnou odchylkou výroby udanou výrobcem v souladu s dodatkem 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), provedou se zkoušky podle dodatku 2.

Na žádost výrobce se mohou zkoušky provést podle dodatku 3.

| 8.3.2.3 | Na základě zkoušek vybraných motorů podle bodu 8.3.2.2 se sériová výroba daných motorů pokládá za shodnou, pokud podle zkušebních kritérií v příslušném dodatku bylo splněno kritérium vyhovění pro všechny znečisťující látky, a za neshodnou, pokud bylo splněno kritérium nevyhovění pro jednu znečisťující látku.
  Jestliže bylo dosaženo kritéria vyhovění u jedné znečišťující látky, nelze toto rozhodnutí změnit na základě výsledku jakýchkoli doplňkových zkoušek určených k dosažení určitého kritéria pro ostatní znečišťující látky.
  Jestliže nebylo dosaženo kritéria vyhovění pro všechny znečišťující látky a nebylo dosaženo kritéria nevyhovění pro jednu znečišťující látku, podrobí se zkoušce jiný motor (viz obrázek 1).
  Výrobce může kdykoli rozhodnout o zastavení zkoušek, jestliže nebylo dosaženo žádného kritéria. V takovém případě se zaznamená kritérium nevyhovění. |
| --- | --- |

8.3.2.3

Na základě zkoušek vybraných motorů podle bodu 8.3.2.2 se sériová výroba daných motorů pokládá za shodnou, pokud podle zkušebních kritérií v příslušném dodatku bylo splněno kritérium vyhovění pro všechny znečisťující látky, a za neshodnou, pokud bylo splněno kritérium nevyhovění pro jednu znečisťující látku.

Jestliže bylo dosaženo kritéria vyhovění u jedné znečišťující látky, nelze toto rozhodnutí změnit na základě výsledku jakýchkoli doplňkových zkoušek určených k dosažení určitého kritéria pro ostatní znečišťující látky.

Jestliže nebylo dosaženo kritéria vyhovění pro všechny znečišťující látky a nebylo dosaženo kritéria nevyhovění pro jednu znečišťující látku, podrobí se zkoušce jiný motor (viz obrázek 1).

Výrobce může kdykoli rozhodnout o zastavení zkoušek, jestliže nebylo dosaženo žádného kritéria. V takovém případě se zaznamená kritérium nevyhovění.

Obrázek 1

Obrázek 1

Schéma zkoušek shodnosti výroby

Schéma zkoušek shodnosti výroby

Image 1

| 8.3.3 | Zkoušky se provedou na nově vyrobených motorech. |
| --- | --- |

8.3.3

Zkoušky se provedou na nově vyrobených motorech.

| 8.3.3.1 | Na žádost výrobce se však mohou zkoušky provést na motorech, které byly v záběhu po dobu nejvýše 125 hodin. V tomto případě záběh provede výrobce, který však nesmí motory jakkoli seřizovat. |
| --- | --- |

8.3.3.1

Na žádost výrobce se však mohou zkoušky provést na motorech, které byly v záběhu po dobu nejvýše 125 hodin. V tomto případě záběh provede výrobce, který však nesmí motory jakkoli seřizovat.

| 8.3.3.2 | Pokud výrobce žádá o souhlas se záběhem podle bodu 8.3.3.1, může se tento záběh provést buď na:


  a) | všech motorech, které se zkoušejí; |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2

Pokud výrobce žádá o souhlas se záběhem podle bodu 8.3.3.1, může se tento záběh provést buď na:

a)

všech motorech, které se zkoušejí;

| b) | na prvním zkoušeném motoru, s určením součinitele vývoje emisí takto:


  i) | emise znečišťujících látek se změří jak na nově vyrobeném motoru, tak před dosažením maximální doby 125 hodin na prvním motoru, který se zkouší, v souladu s bodem 8.3.3.1; |
| --- | --- | --- |

b)

na prvním zkoušeném motoru, s určením součinitele vývoje emisí takto:

i)

emise znečišťujících látek se změří jak na nově vyrobeném motoru, tak před dosažením maximální doby 125 hodin na prvním motoru, který se zkouší, v souladu s bodem 8.3.3.1;

| ii) | součinitel vývoje emisí mezi oběma zkouškami se vypočte pro každou znečišťující látku:
  emise u druhé zkoušky / emise u první zkoušky;
  hodnota součinitele vývoje emisí může být menší než jedna. |
| --- | --- |

ii)

součinitel vývoje emisí mezi oběma zkouškami se vypočte pro každou znečišťující látku:

emise u druhé zkoušky / emise u první zkoušky;

hodnota součinitele vývoje emisí může být menší než jedna.

Další motory určené ke zkoušce se nezabíhají, avšak jejich hodnoty emisí naměřené u nově vyrobených motorů se upraví součinitelem vývoje emisí.

V tomto případě se uvažují tyto hodnoty:

| a) | hodnoty z druhé zkoušky pro první motor; |
| --- | --- |

a)

hodnoty z druhé zkoušky pro první motor;

| b) | u ostatních motorů hodnoty nově vyrobených motorů násobené součinitelem vývoje emisí. |
| --- | --- |

b)

u ostatních motorů hodnoty nově vyrobených motorů násobené součinitelem vývoje emisí.

| 8.3.3.3 | U motorů poháněných motorovou naftou, ethanolem (ED95), benzinem, E85, LNG20, LNG a LPG, včetně motorů dual fuel, mohou všechny uvedené zkoušky proběhnout s příslušným běžně prodávaným palivem. Na žádost výrobce lze však použít referenční paliva podle přílohy 5 tohoto předpisu. To znamená provedení zkoušek, které jsou popsány v bodě 4 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

8.3.3.3

U motorů poháněných motorovou naftou, ethanolem (ED95), benzinem, E85, LNG20

| 8.3.3.4 | U motorů na stlačený zemní plyn, včetně motorů dual fuel, se mohou všechny uvedené zkoušky provést s běžně prodávaným palivem takto:


  a) | u motorů označených písmenem H s běžně prodávaným palivem skupiny H (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00); |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4

U motorů na stlačený zemní plyn, včetně motorů dual fuel, se mohou všechny uvedené zkoušky provést s běžně prodávaným palivem takto:

a)

u motorů označených písmenem H s běžně prodávaným palivem skupiny H (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00);

λ

| b) | u motorů označených písmenem L s běžně prodávaným palivem skupiny L (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19); |
| --- | --- |

b)

u motorů označených písmenem L s běžně prodávaným palivem skupiny L (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19);

λ

| c) | u motorů označených písmenem HL s běžně prodávaným palivem s extrémním rozsahem faktoru posunu λ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

u motorů označených písmenem HL s běžně prodávaným palivem s extrémním rozsahem faktoru posunu λ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

λ

Na žádost výrobce lze však použít referenční paliva podle přílohy 5. To znamená provedení zkoušek, které jsou popsány v bodě 4.

| 8.3.3.5 | Nesoulad plynových motorů a motorů dual fuel
  V případě sporu způsobeného nevyhověním plynových motorů, včetně motorů dual fuel, při použití běžně prodávaného paliva se musí zkoušky provést s každým referenčním palivem, se kterým byl zkoušen základní motor, a na žádost výrobce popřípadě s dalším třetím palivem podle bodů 4.6.4.1 a 4.7.1.2 tohoto předpisu, s kterým byla případně provedena zkouška základního motoru.
  V příslušném případě se pak výsledky musí přepočítat s použitím příslušných faktorů „r“, „ra
  “ nebo „rb
  “ podle bodů 4.6.5, 4.6.6.1 a 4.7.1.3 tohoto předpisu. Jestliže r, ra nebo rb jsou menší než jedna, korekce se neprovádí.
  Naměřené výsledky a případně vypočtené výsledky musí prokázat, že motor splňuje mezní hodnoty se všemi odpovídajícími palivy (např. paliva 1, 2 a případně třetí palivo u motorů na zemní plyn nebo paliva A a B u motorů na LPG). |
| --- | --- |

8.3.3.5

Nesoulad plynových motorů a motorů dual fuel

V případě sporu způsobeného nevyhověním plynových motorů, včetně motorů dual fuel, při použití běžně prodávaného paliva se musí zkoušky provést s každým referenčním palivem, se kterým byl zkoušen základní motor, a na žádost výrobce popřípadě s dalším třetím palivem podle bodů 4.6.4.1 a 4.7.1.2 tohoto předpisu, s kterým byla případně provedena zkouška základního motoru.

V příslušném případě se pak výsledky musí přepočítat s použitím příslušných faktorů „r“, „ra
  “ nebo „rb
  “ podle bodů 4.6.5, 4.6.6.1 a 4.7.1.3 tohoto předpisu. Jestliže r, ra nebo rb jsou menší než jedna, korekce se neprovádí.

a

b

a

b

Naměřené výsledky a případně vypočtené výsledky musí prokázat, že motor splňuje mezní hodnoty se všemi odpovídajícími palivy (např. paliva 1, 2 a případně třetí palivo u motorů na zemní plyn nebo paliva A a B u motorů na LPG).

| 8.3.3.6 | Zkoušky shodnosti výroby motoru na plyn konstruovaného pro provoz s jedním specifickým složením paliva se provedou s palivem, pro které byl motor kalibrován. |
| --- | --- |

8.3.3.6

Zkoušky shodnosti výroby motoru na plyn konstruovaného pro provoz s jedním specifickým složením paliva se provedou s palivem, pro které byl motor kalibrován.

| 8.4 | Palubní diagnostický systém (OBD) |
| --- | --- |

8.4

Palubní diagnostický systém (OBD)

| 8.4.1 | Pokud schvalovací orgán usoudí, že jakost výroby je neuspokojivá, může si vyžádat ověření shodnosti výroby systému OBD. Toto ověření bude provedeno v souladu s následujícími pokyny:
  Ze sériové výroby bude namátkou vybrán motor, který bude podroben zkouškám popsaným v příloze 9B a v případě motorů dual fuel dalším zkouškám vyžadovaným v bodě 7 přílohy 15 tohoto předpisu. Zkoušky lze provést na motoru, který byl v záběhu po dobu nejvýše 125 hodin. |
| --- | --- |

8.4.1

Pokud schvalovací orgán usoudí, že jakost výroby je neuspokojivá, může si vyžádat ověření shodnosti výroby systému OBD. Toto ověření bude provedeno v souladu s následujícími pokyny:

Ze sériové výroby bude namátkou vybrán motor, který bude podroben zkouškám popsaným v příloze 9B a v případě motorů dual fuel dalším zkouškám vyžadovaným v bodě 7 přílohy 15 tohoto předpisu. Zkoušky lze provést na motoru, který byl v záběhu po dobu nejvýše 125 hodin.

| 8.4.2 | Výroba se pokládá za shodnou, pokud tento motor splňuje požadavky zkoušek popsaných v příloze 9B tohoto předpisu a v případě motorů dual fuel dodatečných zkoušek požadovaných v bodě 7 přílohy 15 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

8.4.2

Výroba se pokládá za shodnou, pokud tento motor splňuje požadavky zkoušek popsaných v příloze 9B tohoto předpisu a v případě motorů dual fuel dodatečných zkoušek požadovaných v bodě 7 přílohy 15 tohoto předpisu.

| 8.4.3 | Jestliže motor, který byl vybrán ze sériové výroby, nesplňuje požadavky bodu 8.4.1, je nutno ze sériové výroby vybrat další namátkový vzorek čtyř motorů a provést zkoušky popsané v příloze 9B a v případě motorů dual fuel dodatečné zkoušky požadované v bodě 7 přílohy 15 tohoto předpisu. Zkoušky lze provést na motoru, který byl v záběhu po dobu nejvýše 125 hodin. |
| --- | --- |

8.4.3

Jestliže motor, který byl vybrán ze sériové výroby, nesplňuje požadavky bodu 8.4.1, je nutno ze sériové výroby vybrat další namátkový vzorek čtyř motorů a provést zkoušky popsané v příloze 9B a v případě motorů dual fuel dodatečné zkoušky požadované v bodě 7 přílohy 15 tohoto předpisu. Zkoušky lze provést na motoru, který byl v záběhu po dobu nejvýše 125 hodin.

| 8.4.4 | Výroba se pokládá za shodnou, pokud nejméně tři motory z tohoto dalšího namátkového vzorku čtyř motorů splňují požadavky zkoušek popsaných v příloze 9B. |
| --- | --- |

8.4.4

Výroba se pokládá za shodnou, pokud nejméně tři motory z tohoto dalšího namátkového vzorku čtyř motorů splňují požadavky zkoušek popsaných v příloze 9B.

| 8.5 | Informace ECU požadované pro zkoušky vozidel v provozu |
| --- | --- |

8.5

Informace ECU požadované pro zkoušky vozidel v provozu

| 8.5.1 | Dostupnost informací datového toku vyžadovaných v bodě 9.4.2.1 v souladu s požadavky stanovenými v bodě 9.4.2.2 bude prokázána využitím vnějšího čtecího nástroje OBD popsaného v příloze 9B. |
| --- | --- |

8.5.1

Dostupnost informací datového toku vyžadovaných v bodě 9.4.2.1 v souladu s požadavky stanovenými v bodě 9.4.2.2 bude prokázána využitím vnějšího čtecího nástroje OBD popsaného v příloze 9B.

| 8.5.2 | Pokud nelze tyto informace řádně získat s využitím řádně fungujícího čtecího nástroje v souladu s přílohou 9B, bude motor považován za neshodný. |
| --- | --- |

8.5.2

Pokud nelze tyto informace řádně získat s využitím řádně fungujícího čtecího nástroje v souladu s přílohou 9B, bude motor považován za neshodný.

| 8.5.3 | Shodnost signálu točivého momentu ECU s požadavky uvedenými v bodech 9.4.2.2 a 9.4.2.3 bude prokázána při provádění zkoušky WHSC podle přílohy 4. |
| --- | --- |

8.5.3

Shodnost signálu točivého momentu ECU s požadavky uvedenými v bodech 9.4.2.2 a 9.4.2.3 bude prokázána při provádění zkoušky WHSC podle přílohy 4.

| 8.5.4. | Pokud zkušební zařízení nesplňuje požadavky na pomocná zařízení uvedené v předpise č. 85, bude měřený točivý moment upraven v souladu s metodou úprav stanovenou v příloze 4. |
| --- | --- |

8.5.4.

Pokud zkušební zařízení nesplňuje požadavky na pomocná zařízení uvedené v předpise č. 85, bude měřený točivý moment upraven v souladu s metodou úprav stanovenou v příloze 4.

| 8.5.5 | Shodnost signálu točivého momentu ECU je považována za dostatečnou, pokud vypočtený točivý moment zůstane v rámci tolerancí uvedených v bodě 9.4.2.5. |
| --- | --- |

8.5.5

Shodnost signálu točivého momentu ECU je považována za dostatečnou, pokud vypočtený točivý moment zůstane v rámci tolerancí uvedených v bodě 9.4.2.5.

| 8.5.6 | Poskytování a kontrolu shodnosti informací ECU nezbytných pro zkoušky vozidel v provozu bude pravidelně zajišťovat výrobce pro každý vyrobený typ motoru v rámci každé vyrobené rodiny motorů. |
| --- | --- |

8.5.6

Poskytování a kontrolu shodnosti informací ECU nezbytných pro zkoušky vozidel v provozu bude pravidelně zajišťovat výrobce pro každý vyrobený typ motoru v rámci každé vyrobené rodiny motorů.

| 8.5.7 | Výsledky průzkumu výrobce budou na vyžádání zpřístupněny schvalovacímu orgánu. |
| --- | --- |

8.5.7

Výsledky průzkumu výrobce budou na vyžádání zpřístupněny schvalovacímu orgánu.

| 8.5.8 | Výrobce musí na základě žádosti schvalovacímu orgánu prokázat dostupnost nebo shodnost informací ECU v sériové výrobě provedením příslušných zkoušek uvedených v bodech 8.5.1 až 8.5.4 na vzorku motorů vybraných ze stejného typu motoru. Při výběru vzorků včetně velikosti vzorku a statistických kritérií vyhovění/nevyhovění při kontrole shodnosti emisí se použijí pravidla uvedená v bodech 8.1 až 8.3. |
| --- | --- |

8.5.8

Výrobce musí na základě žádosti schvalovacímu orgánu prokázat dostupnost nebo shodnost informací ECU v sériové výrobě provedením příslušných zkoušek uvedených v bodech 8.5.1 až 8.5.4 na vzorku motorů vybraných ze stejného typu motoru. Při výběru vzorků včetně velikosti vzorku a statistických kritérií vyhovění/nevyhovění při kontrole shodnosti emisí se použijí pravidla uvedená v bodech 8.1 až 8.3.

9.   Shodnost vozidel nebo motorů v provozu

| 9.1 | Úvod
  Tento bod stanoví požadavky na shodnost v provozu u vozidel, jejichž typ je schválen podle tohoto předpisu. |
| --- | --- |

9.1

Úvod

Tento bod stanoví požadavky na shodnost v provozu u vozidel, jejichž typ je schválen podle tohoto předpisu.

| 9.2 | Shodnost v provozu |
| --- | --- |

9.2

Shodnost v provozu

| 9.2.1 | Opatření k zajištění shodnosti v provozu u vozidel nebo systémů motoru, jejichž typ byl schválen podle tohoto předpisu, jsou přijímána v souladu s dodatkem 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a vozidla nebo systémy motoru, jejichž typ byl schválen podle tohoto předpisu, splňují požadavky přílohy 8 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

9.2.1

Opatření k zajištění shodnosti v provozu u vozidel nebo systémů motoru, jejichž typ byl schválen podle tohoto předpisu, jsou přijímána v souladu s dodatkem 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a vozidla nebo systémy motoru, jejichž typ byl schválen podle tohoto předpisu, splňují požadavky přílohy 8 tohoto předpisu.

| 9.2.2 | Výrobce přijme technická opatření k účinnému snížení emisí z výfuku, a to během běžné životnosti vozidla a za běžných podmínek používání. Shodnost s ustanoveními tohoto předpisu je kontrolována během běžné doby životnosti systému motoru instalovaného ve vozidle za běžných podmínek používání, jak uvádí příloha 8 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

9.2.2

Výrobce přijme technická opatření k účinnému snížení emisí z výfuku, a to během běžné životnosti vozidla a za běžných podmínek používání. Shodnost s ustanoveními tohoto předpisu je kontrolována během běžné doby životnosti systému motoru instalovaného ve vozidle za běžných podmínek používání, jak uvádí příloha 8 tohoto předpisu.

| 9.2.3 | Výrobce předloží schvalovacímu orgánu, který udělil původní schválení typu, zprávu s výsledky zkoušení v provozu, a to v souladu s prvotním plánem předloženým při schvalování typu. Jakékoliv odchylky od prvotního plánu musí být schvalovacímu orgánu uspokojivě zdůvodněny. |
| --- | --- |

9.2.3

Výrobce předloží schvalovacímu orgánu, který udělil původní schválení typu, zprávu s výsledky zkoušení v provozu, a to v souladu s prvotním plánem předloženým při schvalování typu. Jakékoliv odchylky od prvotního plánu musí být schvalovacímu orgánu uspokojivě zdůvodněny.

| 9.2.4 | Jestliže schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, není spokojen se zprávou výrobce v souladu s bodem 10 přílohy 8 nebo s oznámeným důkazem o neuspokojivé shodnosti v provozu, může výrobci nařídit, aby provedl zkoušku za účelem potvrzení. Schvalovací orgán přezkoumá potvrzující zkušební protokol, který výrobce předloží. |
| --- | --- |

9.2.4

Jestliže schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, není spokojen se zprávou výrobce v souladu s bodem 10 přílohy 8 nebo s oznámeným důkazem o neuspokojivé shodnosti v provozu, může výrobci nařídit, aby provedl zkoušku za účelem potvrzení. Schvalovací orgán přezkoumá potvrzující zkušební protokol, který výrobce předloží.

| 9.2.5 | Jestliže schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, není spokojen s výsledky zkoušek v provozu či potvrzujících zkoušek podle kritérií definovaných v příloze 8 nebo na základě zkoušek v provozu provedených smluvní stranou, požádá výrobce, aby mu předložil plán nápravných opatření, jimiž se stav neshodnosti odstraní v souladu s bodem 9.3 tohoto předpisu a bodem 9 přílohy 8. |
| --- | --- |

9.2.5

Jestliže schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, není spokojen s výsledky zkoušek v provozu či potvrzujících zkoušek podle kritérií definovaných v příloze 8 nebo na základě zkoušek v provozu provedených smluvní stranou, požádá výrobce, aby mu předložil plán nápravných opatření, jimiž se stav neshodnosti odstraní v souladu s bodem 9.3 tohoto předpisu a bodem 9 přílohy 8.

| 9.2.6 | Jakákoli smluvní strana může provést a oznámit své kontrolní zkoušky na základě postupu pro zkoušení shodnosti v provozu, jak je popsáno v příloze 8. Zaznamenají se informace o pořízení, údržbě a účasti výrobce na činnostech. Schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, poskytne na požádání schvalovacího orgánu nezbytné informace o schválení typu, které umožní zkoušení v souladu s postupem uvedeným v příloze 8. |
| --- | --- |

9.2.6

Jakákoli smluvní strana může provést a oznámit své kontrolní zkoušky na základě postupu pro zkoušení shodnosti v provozu, jak je popsáno v příloze 8. Zaznamenají se informace o pořízení, údržbě a účasti výrobce na činnostech. Schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, poskytne na požádání schvalovacího orgánu nezbytné informace o schválení typu, které umožní zkoušení v souladu s postupem uvedeným v příloze 8.

| 9.2.7 | Jestliže smluvní strana zjistila, že typ motoru či vozidla není v souladu s příslušnými požadavky tohoto bodu (tj. bodu 9.2) a přílohy 8, musí to prostřednictvím svého schvalovacího orgánu neprodleně oznámit schvalovacímu orgánu, který udělil původní schválení typu. Po obdržení takového oznámení dotčený schvalovací orgán přijme nezbytná opatření co nejdříve a v každém případě do šesti měsíců ode dne podání žádosti.
  Po uvedeném oznámení schvalovací orgán smluvní strany, který udělil původní schválení typu, neprodleně informuje výrobce, že typ motoru či vozidla nesplňuje požadavky uvedených ustanovení. |
| --- | --- |

9.2.7

Jestliže smluvní strana zjistila, že typ motoru či vozidla není v souladu s příslušnými požadavky tohoto bodu (tj. bodu 9.2) a přílohy 8, musí to prostřednictvím svého schvalovacího orgánu neprodleně oznámit schvalovacímu orgánu, který udělil původní schválení typu. Po obdržení takového oznámení dotčený schvalovací orgán přijme nezbytná opatření co nejdříve a v každém případě do šesti měsíců ode dne podání žádosti.

Po uvedeném oznámení schvalovací orgán smluvní strany, který udělil původní schválení typu, neprodleně informuje výrobce, že typ motoru či vozidla nesplňuje požadavky uvedených ustanovení.

| 9.2.8 | Po oznámení popsaném v bodě 9.2.7 a v případech, kdy dřívější zkoušení v provozu ukázalo shodnost, schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, může vyzvat výrobce, aby provedl dodatečnou potvrzující zkoušku, a to po konzultaci s odborníky smluvní strany, která oznámila, že vozidlo nesplňuje požadavky.
  Jestliže takové údaje o zkoušení nejsou k dispozici, výrobce nejpozději do 60 pracovních dnů od obdržení oznámení popsaného v bodě 9.2.7 buď předloží schvalovacímu orgánu, který udělil původní schválení typu, plán nápravných opatření v souladu s bodem 9.3, nebo provede dodatečné zkoušení v provozu s rovnocenným vozidlem za účelem ověření, zda typ motoru či vozidla nesplňuje požadavky. Schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, smí výrobci poskytnout více času, pokud výrobce schvalovacímu orgánu uspokojivě prokáže, že k provedení dodatečné zkoušky je více času zapotřebí. |
| --- | --- |

9.2.8

Po oznámení popsaném v bodě 9.2.7 a v případech, kdy dřívější zkoušení v provozu ukázalo shodnost, schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, může vyzvat výrobce, aby provedl dodatečnou potvrzující zkoušku, a to po konzultaci s odborníky smluvní strany, která oznámila, že vozidlo nesplňuje požadavky.

Jestliže takové údaje o zkoušení nejsou k dispozici, výrobce nejpozději do 60 pracovních dnů od obdržení oznámení popsaného v bodě 9.2.7 buď předloží schvalovacímu orgánu, který udělil původní schválení typu, plán nápravných opatření v souladu s bodem 9.3, nebo provede dodatečné zkoušení v provozu s rovnocenným vozidlem za účelem ověření, zda typ motoru či vozidla nesplňuje požadavky. Schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, smí výrobci poskytnout více času, pokud výrobce schvalovacímu orgánu uspokojivě prokáže, že k provedení dodatečné zkoušky je více času zapotřebí.

| 9.2.9 | Odborníci smluvní strany, která oznámila nesplňující typ motoru či vozidla v souladu s bodem 9.2.7, budou přizváni k dodatečným zkouškám v provozu, popsaným v bodě 9.2.8. Výsledky zkoušek budou dále předloženy této smluvní straně a schvalovacím orgánům.
  Jestliže tyto zkoušky shodnosti v provozu či potvrzující zkoušky potvrdí neshodnost typu motoru či vozidla, schvalovací orgán požádá výrobce, aby předložil plán nápravných opatření, jimiž se stav neshodnosti odstraní. Plán nápravných opatření musí splňovat ustanovení uvedená v bodě 9.3 tohoto předpisu a v bodě 9 přílohy 8.
  Jestliže uvedené zkoušky shodnosti v provozu či potvrzující zkoušky potvrdí shodnost, výrobce předloží zprávu schvalovacímu orgánu, který udělil původní schválení typu. Schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, předloží zprávu smluvní straně, která oznámila, že typ vozidla nesplňuje požadavky, a orgánům schválení typu. Zpráva musí obsahovat výsledky zkoušek v souladu s bodem 10 přílohy 8. |
| --- | --- |

9.2.9

Odborníci smluvní strany, která oznámila nesplňující typ motoru či vozidla v souladu s bodem 9.2.7, budou přizváni k dodatečným zkouškám v provozu, popsaným v bodě 9.2.8. Výsledky zkoušek budou dále předloženy této smluvní straně a schvalovacím orgánům.

Jestliže tyto zkoušky shodnosti v provozu či potvrzující zkoušky potvrdí neshodnost typu motoru či vozidla, schvalovací orgán požádá výrobce, aby předložil plán nápravných opatření, jimiž se stav neshodnosti odstraní. Plán nápravných opatření musí splňovat ustanovení uvedená v bodě 9.3 tohoto předpisu a v bodě 9 přílohy 8.

Jestliže uvedené zkoušky shodnosti v provozu či potvrzující zkoušky potvrdí shodnost, výrobce předloží zprávu schvalovacímu orgánu, který udělil původní schválení typu. Schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, předloží zprávu smluvní straně, která oznámila, že typ vozidla nesplňuje požadavky, a orgánům schválení typu. Zpráva musí obsahovat výsledky zkoušek v souladu s bodem 10 přílohy 8.

| 9.2.10 | Schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, nadále informuje smluvní stranu, která zjistila, že typ motoru či vozidla není v souladu s příslušnými požadavky, o postupu a výsledcích diskuzí s výrobcem, ověřovacích zkouškách a nápravných opatřeních. |
| --- | --- |

9.2.10

Schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, nadále informuje smluvní stranu, která zjistila, že typ motoru či vozidla není v souladu s příslušnými požadavky, o postupu a výsledcích diskuzí s výrobcem, ověřovacích zkouškách a nápravných opatřeních.

| 9.3 | Nápravná opatření |
| --- | --- |

9.3

Nápravná opatření

| 9.3.1 | Na žádost schvalovacího orgánu a v návaznosti na zkoušení v provozu předloží výrobce schvalovacímu orgánu v souladu s bodem 9.2 plán nápravných opatření, a to nejpozději do 60 pracovních dnů od data obdržení oznámení vydaného schvalovacím orgánem. Schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, smí výrobci poskytnout více času, pokud výrobce schvalovacímu orgánu uspokojivě prokáže, že k provedení dodatečné zkoušky je více času zapotřebí.. |
| --- | --- |

9.3.1

Na žádost schvalovacího orgánu a v návaznosti na zkoušení v provozu předloží výrobce schvalovacímu orgánu v souladu s bodem 9.2 plán nápravných opatření, a to nejpozději do 60 pracovních dnů od data obdržení oznámení vydaného schvalovacím orgánem. Schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, smí výrobci poskytnout více času, pokud výrobce schvalovacímu orgánu uspokojivě prokáže, že k provedení dodatečné zkoušky je více času zapotřebí..

| 9.3.2 | Nápravná opatření se uplatňují na všechny motory v provozu, které patří ke stejné rodině motorů nebo rodině motorů s OBD, a mohou být rozšířena také na rodinu motorů a rodinu motorů s OBD, u kterých se může vyskytnout obdobná závada. Výrobce musí vyhodnotit, zda je potřeba změnit dokumentaci schválení typu, a výsledek předloží schvalovacímu orgánu. |
| --- | --- |

9.3.2

Nápravná opatření se uplatňují na všechny motory v provozu, které patří ke stejné rodině motorů nebo rodině motorů s OBD, a mohou být rozšířena také na rodinu motorů a rodinu motorů s OBD, u kterých se může vyskytnout obdobná závada. Výrobce musí vyhodnotit, zda je potřeba změnit dokumentaci schválení typu, a výsledek předloží schvalovacímu orgánu.

| 9.3.3 | Schvalovací orgán konzultuje výrobce s cílem zajistit dohodu o plánu nápravných opatření a provedení tohoto plánu. Pokud schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, zjistí, že dohody nelze dosáhnout, přijme nezbytná opatření, a to případně včetně odejmutí schválení typu, aby zajistil soulad vozidel ze sériové výroby, systémů, součástí nebo samostatných technických celků se schváleným typem. Schvalovací orgán uvědomí o přijatých opatřeních schvalovací orgány ostatních smluvních stran. V případě odejmutí schválení typu schvalovací orgán informuje o odejmutí a o důvodech tohoto odejmutí schvalovací orgány ostatních smluvních stran do 20 pracovních dnů. |
| --- | --- |

9.3.3

Schvalovací orgán konzultuje výrobce s cílem zajistit dohodu o plánu nápravných opatření a provedení tohoto plánu. Pokud schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, zjistí, že dohody nelze dosáhnout, přijme nezbytná opatření, a to případně včetně odejmutí schválení typu, aby zajistil soulad vozidel ze sériové výroby, systémů, součástí nebo samostatných technických celků se schváleným typem. Schvalovací orgán uvědomí o přijatých opatřeních schvalovací orgány ostatních smluvních stran. V případě odejmutí schválení typu schvalovací orgán informuje o odejmutí a o důvodech tohoto odejmutí schvalovací orgány ostatních smluvních stran do 20 pracovních dnů.

| 9.3.4 | Schvalovací orgán do 30 pracovních dnů od data obdržení plánu nápravných opatření od výrobce plán nápravných opatření schválí nebo zamítne. Schvalovací orgán ve stejné lhůtě rovněž oznámí výrobci a všem smluvním stranám, zda se plán nápravných opatření rozhodl schválit či zamítnout. |
| --- | --- |

9.3.4

Schvalovací orgán do 30 pracovních dnů od data obdržení plánu nápravných opatření od výrobce plán nápravných opatření schválí nebo zamítne. Schvalovací orgán ve stejné lhůtě rovněž oznámí výrobci a všem smluvním stranám, zda se plán nápravných opatření rozhodl schválit či zamítnout.

| 9.3.5 | Výrobce je odpovědný za provádění schváleného plánu nápravných opatření. |
| --- | --- |

9.3.5

Výrobce je odpovědný za provádění schváleného plánu nápravných opatření.

| 9.3.6 | Výrobce uchová záznam o každém navráceném, opraveném či upraveném systému motoru nebo vozidle a dílně, ve které byla oprava provedena. Schvalovací orgán má k těmto záznamům přístup na požádání, a to během provádění plánu a po dobu pěti let po jeho ukončení. |
| --- | --- |

9.3.6

Výrobce uchová záznam o každém navráceném, opraveném či upraveném systému motoru nebo vozidle a dílně, ve které byla oprava provedena. Schvalovací orgán má k těmto záznamům přístup na požádání, a to během provádění plánu a po dobu pěti let po jeho ukončení.

| 9.3.7 | Jakákoli oprava či změna uvedená v bodě 9.3.6 je zaznamenána v certifikátu, který výrobce předloží majiteli motoru nebo vozidla. |
| --- | --- |

9.3.7

Jakákoli oprava či změna uvedená v bodě 9.3.6 je zaznamenána v certifikátu, který výrobce předloží majiteli motoru nebo vozidla.

| 9.4 | Požadavky a zkoušky pro zkoušení vozidel v provozu |
| --- | --- |

9.4

Požadavky a zkoušky pro zkoušení vozidel v provozu

| 9.4.1 | Úvod
  Tento bod (bod 9.4) stanoví požadavky a zkoušky dat ECU při schvalování typu pro účely zkoušek vozidel v provozu. |
| --- | --- |

9.4.1

Úvod

Tento bod (bod 9.4) stanoví požadavky a zkoušky dat ECU při schvalování typu pro účely zkoušek vozidel v provozu.

| 9.4.2 | Obecné požadavky |
| --- | --- |

9.4.2

Obecné požadavky

| 9.4.2.1 | Pro účely zkoušek vozidel v provozu musí systém OBD v reálném čase poskytnout informace o vypočítaném zatížení (točivý moment motoru jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu a maximální točivý moment při momentálních otáčkách motoru), otáčkách motoru, teplotě chladiva motoru, momentální spotřebě paliva a maximálním referenčním točivém momentu motoru jako funkci otáček motoru s frekvencí nejméně 1 Hz, jako povinné informace datového toku. |
| --- | --- |

9.4.2.1

Pro účely zkoušek vozidel v provozu musí systém OBD v reálném čase poskytnout informace o vypočítaném zatížení (točivý moment motoru jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu a maximální točivý moment při momentálních otáčkách motoru), otáčkách motoru, teplotě chladiva motoru, momentální spotřebě paliva a maximálním referenčním točivém momentu motoru jako funkci otáček motoru s frekvencí nejméně 1 Hz, jako povinné informace datového toku.

| 9.4.2.2 | ECU může odhadnout točivý moment na výstupu s využitím zabudovaných algoritmů, s jejichž pomocí lze vypočítat výsledný vnitřní točivý moment a třecí točivý moment. |
| --- | --- |

9.4.2.2

ECU může odhadnout točivý moment na výstupu s využitím zabudovaných algoritmů, s jejichž pomocí lze vypočítat výsledný vnitřní točivý moment a třecí točivý moment.

| 9.4.2.3 | Točivý moment motoru v Nm, vypočtený na základě uvedených informací datového toku, umožní přímé porovnání s hodnotami naměřenými při stanovování výkonu motoru podle předpisu č. 85. V uvedených informacích datového toku budou uvedeny zejména veškeré případné opravy týkající se pomocných zařízení. |
| --- | --- |

9.4.2.3

Točivý moment motoru v Nm, vypočtený na základě uvedených informací datového toku, umožní přímé porovnání s hodnotami naměřenými při stanovování výkonu motoru podle předpisu č. 85. V uvedených informacích datového toku budou uvedeny zejména veškeré případné opravy týkající se pomocných zařízení.

| 9.4.2.4 | Přístup k informacím vyžadovaným v bodě 9.4.2.1 bude umožněn v souladu s požadavky uvedenými v příloze 9A a s normami, na něž odkazuje dodatek 6 k příloze 9B. |
| --- | --- |

9.4.2.4

Přístup k informacím vyžadovaným v bodě 9.4.2.1 bude umožněn v souladu s požadavky uvedenými v příloze 9A a s normami, na něž odkazuje dodatek 6 k příloze 9B.

| 9.4.2.5 | Průměrné zatížení při jednotlivých podmínkách provozu v Nm vypočítané podle informací požadovaných v bodě 9.4.2.1 se nesmí lišit od průměrného naměřeného zatížení při dané podmínce provozu o více než:


  a) | 7 procent při stanovení výkonu motoru v souladu s předpisem OSN č. 85; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5

Průměrné zatížení při jednotlivých podmínkách provozu v Nm vypočítané podle informací požadovaných v bodě 9.4.2.1 se nesmí lišit od průměrného naměřeného zatížení při dané podmínce provozu o více než:

a)

7 procent při stanovení výkonu motoru v souladu s předpisem OSN č. 85;

| b) | 10 procent při provádění zkoušky celosvětově harmonizovaného cyklu v ustáleném stavu (dále jen „WHSC“), kromě režimů 1 a 13, podle přílohy 4 bodu 7.7. |
| --- | --- |

b)

10 procent při provádění zkoušky celosvětově harmonizovaného cyklu v ustáleném stavu (dále jen „WHSC“), kromě režimů 1 a 13, podle přílohy 4 bodu 7.7.

Předpis OSN č. 85 připouští, aby se skutečné maximální zatížení motoru lišilo od referenčního maximálního zatížení o 5 procent s cílem zohlednit variabilitu výrobního procesu. U výše uvedených hodnot je tato tolerance zohledněna.

| 9.4.2.6 | Vnější přístup k informacím požadovaným v bodě 9.4.2.1 nesmí ovlivnit emise nebo výkon vozidla. |
| --- | --- |

9.4.2.6

Vnější přístup k informacím požadovaným v bodě 9.4.2.1 nesmí ovlivnit emise nebo výkon vozidla.

| 9.4.2.7 | Pokud rozdíl mezi hodnotou točivého momentu naměřenou s uvedeným běžně prodávaným palivem podle bodu 4.6.2 a hodnotou točivého momentu vypočítanou podle informací požadovaných v bodě 9.4.2.1 překročí jednu z hodnot uvedených v bodě 9.4.2.5, použije se bod 9.4.2.8. |
| --- | --- |

9.4.2.7

Pokud rozdíl mezi hodnotou točivého momentu naměřenou s uvedeným běžně prodávaným palivem podle bodu 4.6.2 a hodnotou točivého momentu vypočítanou podle informací požadovaných v bodě 9.4.2.1 překročí jednu z hodnot uvedených v bodě 9.4.2.5, použije se bod 9.4.2.8.

| 9.4.2.8 | Pro rodinu motorů se stanoví korekční součinitel výkonu pro každé další běžně prodávané palivo povolené výrobcem. Korekční součinitel se vypočítá jako poměr mezi průměrným nejvyšším naměřeným točivým momentem [Nm] u referenčního paliva podle přílohy 5 a průměrným nejvyšším naměřeným točivým momentem [Nm] u uvedeného běžně prodávaného paliva. |
| --- | --- |

9.4.2.8

Pro rodinu motorů se stanoví korekční součinitel výkonu pro každé další běžně prodávané palivo povolené výrobcem. Korekční součinitel se vypočítá jako poměr mezi průměrným nejvyšším naměřeným točivým momentem [Nm] u referenčního paliva podle přílohy 5 a průměrným nejvyšším naměřeným točivým momentem [Nm] u uvedeného běžně prodávaného paliva.

| 9.4.3 | Ověření dostupnosti a shodnosti informací ECU požadovaných pro zkoušky vozidel v provozu |
| --- | --- |

9.4.3

Ověření dostupnosti a shodnosti informací ECU požadovaných pro zkoušky vozidel v provozu

| 9.4.3.1 | Dostupnost informací datového toku požadovaných v bodě 9.4.2.1 v souladu s požadavky stanovenými v bodě 9.4.2.2 bude prokázána využitím vnějšího čtecího nástroje OBD popsaného v příloze 9B. |
| --- | --- |

9.4.3.1

Dostupnost informací datového toku požadovaných v bodě 9.4.2.1 v souladu s požadavky stanovenými v bodě 9.4.2.2 bude prokázána využitím vnějšího čtecího nástroje OBD popsaného v příloze 9B.

| 9.4.3.2 | Pokud nelze tuto informaci řádně získat s využitím řádně fungujícího čtecího nástroje, bude motor považován za nevyhovující. |
| --- | --- |

9.4.3.2

Pokud nelze tuto informaci řádně získat s využitím řádně fungujícího čtecího nástroje, bude motor považován za nevyhovující.

| 9.4.3.3 | Shodnost signálu točivého momentu ECU s obecnými požadavky uvedenými v bodě 9.4.2 se prokáže při stanovení výkonu motoru podle předpisu OSN č. 85 a při provádění zkoušky WHSC podle přílohy 4. |
| --- | --- |

9.4.3.3

Shodnost signálu točivého momentu ECU s obecnými požadavky uvedenými v bodě 9.4.2 se prokáže při stanovení výkonu motoru podle předpisu OSN č. 85 a při provádění zkoušky WHSC podle přílohy 4.

| 9.4.3.3.1 | Shodnost signálu točivého momentu ECU s požadavky uvedenými v bodě 9.4.2 se prokáže u každého člena rodiny motorů při stanovení výkonu motoru podle předpisu OSN č. 85. Za tímto účelem se provedou dodatečná měření v různých provozních bodech částečného zatížení a otáčkách motoru (například v režimech WHSC a v některých dalších namátkově vybraných bodech). Případný korekční součinitel výkonu pro rodinu motorů podle bodu 9.4.2.8 se určí pomocí základního motoru rodiny motorů. |
| --- | --- |

9.4.3.3.1

Shodnost signálu točivého momentu ECU s požadavky uvedenými v bodě 9.4.2 se prokáže u každého člena rodiny motorů při stanovení výkonu motoru podle předpisu OSN č. 85. Za tímto účelem se provedou dodatečná měření v různých provozních bodech částečného zatížení a otáčkách motoru (například v režimech WHSC a v některých dalších namátkově vybraných bodech). Případný korekční součinitel výkonu pro rodinu motorů podle bodu 9.4.2.8 se určí pomocí základního motoru rodiny motorů.

| 9.4.3.4 | Pokud zkoušený motor nesplňuje požadavky na pomocná zařízení uvedené v předpise č. 85, bude měřený točivý moment upraven v souladu s metodou úprav výkonu stanovenou v bodě 6.3.5 přílohy 4. |
| --- | --- |

9.4.3.4

Pokud zkoušený motor nesplňuje požadavky na pomocná zařízení uvedené v předpise č. 85, bude měřený točivý moment upraven v souladu s metodou úprav výkonu stanovenou v bodě 6.3.5 přílohy 4.

| 9.4.3.5 | Shodnost signálu točivého momentu ECU je považována za prokázanou, pokud se signál točivého momentu pohybuje v rámci tolerancí uvedených v bodě 9.4.2.5. |
| --- | --- |

9.4.3.5

Shodnost signálu točivého momentu ECU je považována za prokázanou, pokud se signál točivého momentu pohybuje v rámci tolerancí uvedených v bodě 9.4.2.5.

10.   Postihy za neshodnost výroby

| 10.1 | Schválení udělené typu motoru nebo vozidlu podle tohoto předpisu může být odejmuto, nejsou-li splněny požadavky stanovené v bodě 8.1, nebo jestliže vybraný motor/motory nebo vozidlo/vozidla neobstály úspěšně při zkouškách stanovených v bodě 8.3. |
| --- | --- |

10.1

Schválení udělené typu motoru nebo vozidlu podle tohoto předpisu může být odejmuto, nejsou-li splněny požadavky stanovené v bodě 8.1, nebo jestliže vybraný motor/motory nebo vozidlo/vozidla neobstály úspěšně při zkouškách stanovených v bodě 8.3.

| 10.2 | Pokud smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, musí o tom ihned ostatní smluvní strany, které uplatňují tento předpis, informovat formulářem sdělení dle vzoru v příloze 2A, 2B nebo 2C tohoto předpisu. |
| --- | --- |

10.2

Pokud smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, musí o tom ihned ostatní smluvní strany, které uplatňují tento předpis, informovat formulářem sdělení dle vzoru v příloze 2A, 2B nebo 2C tohoto předpisu.

11.   Změna schváleného typu a rozšíření schválení

| 11.1 | Každá změna schváleného typu se musí oznámit schvalovacímu orgánu, který typ schválil. Tento orgán potom může buď: |
| --- | --- |

11.1

Každá změna schváleného typu se musí oznámit schvalovacímu orgánu, který typ schválil. Tento orgán potom může buď:

| 11.1.1 | dojít k závěru, že změny zřejmě nemají hodnotitelný negativní vliv a že změněný typ v každém případě stále splňuje požadavky, nebo |
| --- | --- |

11.1.1

dojít k závěru, že změny zřejmě nemají hodnotitelný negativní vliv a že změněný typ v každém případě stále splňuje požadavky, nebo

| 11.1.2 | požadovat od technické zkušebny pro schvalovací zkoušky nový zkušební protokol. |
| --- | --- |

11.1.2

požadovat od technické zkušebny pro schvalovací zkoušky nový zkušební protokol.

| 11.2 | Potvrzení nebo odmítnutí schválení s uvedením změn se postupem dle bodu 4.12.2 výše zašle smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis. |
| --- | --- |

11.2

Potvrzení nebo odmítnutí schválení s uvedením změn se postupem dle bodu 4.12.2 výše zašle smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis.

| 11.3 | Schvalovací orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí každému formuláři sdělení o takovém rozšíření pořadové číslo a informuje o tom formulářem sdělení dle vzoru v příloze 2A, 2B nebo 2C tohoto předpisu ostatní smluvní strany Dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis. |
| --- | --- |

11.3

Schvalovací orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí každému formuláři sdělení o takovém rozšíření pořadové číslo a informuje o tom formulářem sdělení dle vzoru v příloze 2A, 2B nebo 2C tohoto předpisu ostatní smluvní strany Dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis.

12   Definitivní ukončení výroby

Pokud držitel schválení zcela ukončí výrobu typu schváleného v souladu s tímto předpisem, musí o tom informovat schvalovací orgán, který schválení typu udělil. Po obdržení náležitého sdělení o této skutečnosti uvedený schvalovací orgán informuje formulářem sdělení dle vzoru v příloze 2A, 2B nebo 2C k tomuto předpisu ostatní smluvní strany Dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis.

13.   Přechodná ustanovení

| 13.1. | Obecná ustanovení |
| --- | --- |

13.1.

Obecná ustanovení

| 13.1.1 | Od úředního data vstupu série změn 07 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení typu podle tohoto předpisu ve znění série změn 07. |
| --- | --- |

13.1.1

Od úředního data vstupu série změn 07 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení typu podle tohoto předpisu ve znění série změn 07.

| 13.2 | Schválení typu |
| --- | --- |

13.2

Schválení typu

| 13.2.1 | Od úředního data nabytí účinnosti série změn 07 udělí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, schválení novým typům vozidla nebo motoru jen tehdy, jestliže splňují požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 07. |
| --- | --- |

13.2.1

Od úředního data nabytí účinnosti série změn 07 udělí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, schválení novým typům vozidla nebo motoru jen tehdy, jestliže splňují požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 07.

| 13.2.2 | Odchylně od bodu 13.2.1 musí nové typy zážehových motorů, motorů dual fuel typu 1A a motorů dual fuel typu 1B (v režimu dual fuel) a vozidla vybavená těmito motory s účinkem od 1. ledna 2023 splňovat nejvyšší povolený faktor shodnosti pro počet PM podle bodu 6.3 přílohy 8. Od data vstupu tohoto předpisu v platnost však musí být faktor shodnosti počtu částic v okénku práce a faktor shodnosti počtu částic v okénku hmotnosti CO2 uveden ve výsledcích prokazovací zkoušky PEMS týkající se sdělení o schválení typu pro účely monitorování. |
| --- | --- |

13.2.2

Odchylně od bodu 13.2.1 musí nové typy zážehových motorů, motorů dual fuel typu 1A a motorů dual fuel typu 1B (v režimu dual fuel) a vozidla vybavená těmito motory s účinkem od 1. ledna 2023 splňovat nejvyšší povolený faktor shodnosti pro počet PM podle bodu 6.3 přílohy 8. Od data vstupu tohoto předpisu v platnost však musí být faktor shodnosti počtu částic v okénku práce a faktor shodnosti počtu částic v okénku hmotnosti CO2

| 13.2.3 | Od úředního data vstupu série změn 07 v platnost nejsou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, povinny přijmout schválení typu, které nebylo uděleno podle tohoto předpisu ve znění série změn 07. |
| --- | --- |

13.2.3

Od úředního data vstupu série změn 07 v platnost nejsou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, povinny přijmout schválení typu, které nebylo uděleno podle tohoto předpisu ve znění série změn 07.

| 13.2.4 | Odchylně od bodu 13.2.3, od dvou let po úředním datu vstupu série změn 07 v platnost, v případě nových vozidel vybavených zážehovými motory, motory dual fuel typu 1A a motory dual fuel typu 1B (v režimu dual fuel), která nesplňují nejvyšší povolený faktor shodnosti pro počet PM podle bodu 6.3 přílohy 8 a požadavky tohoto předpisu, nejsou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, povinny přijmout schválení typu, které nebylo uděleno podle tohoto předpisu ve znění série změn 07. Od úředního data vstupu série změn 07 v platnost v platnost však musí být faktor shodnosti počtu částic v okénku práce a faktor shodnosti počtu částic v okénku hmotnosti CO2 uveden ve výsledcích prokazovací zkoušky PEMS týkající se sdělení o schválení typu pro účely monitorování. |
| --- | --- |

13.2.4

Odchylně od bodu 13.2.3, od dvou let po úředním datu vstupu série změn 07 v platnost, v případě nových vozidel vybavených zážehovými motory, motory dual fuel typu 1A a motory dual fuel typu 1B (v režimu dual fuel), která nesplňují nejvyšší povolený faktor shodnosti pro počet PM podle bodu 6.3 přílohy 8 a požadavky tohoto předpisu, nejsou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, povinny přijmout schválení typu, které nebylo uděleno podle tohoto předpisu ve znění série změn 07. Od úředního data vstupu série změn 07 v platnost v platnost však musí být faktor shodnosti počtu částic v okénku práce a faktor shodnosti počtu částic v okénku hmotnosti CO2

| 13.2.5 | Od úředního data vstupu série změn 07 v platnost nejsou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, povinny přijmout schválení typu pro vozidlo, jehož referenční hmotnost je vyšší než 2 380 kg, ale nepřesahuje 2 610 kg, které nebylo uděleno podle tohoto předpisu ve znění série změn 07. |
| --- | --- |

13.2.5

Od úředního data vstupu série změn 07 v platnost nejsou smluvní strany, které uplatňují tento předpis, povinny přijmout schválení typu pro vozidlo, jehož referenční hmotnost je vyšší než 2 380 kg, ale nepřesahuje 2 610 kg, které nebylo uděleno podle tohoto předpisu ve znění série změn 07.

| 13.3 | Vyhrazeno |
| --- | --- |

13.3

Vyhrazeno

| 13.4 | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- |

13.4

Zvláštní ustanovení

| 13.4.1 | Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, mohou nadále udělovat schválení pro systémy motoru nebo vozidla, které splňují požadavky předchozích sérií změn nebo požadavky podle kteréhokoli stupně změn tohoto předpisu za podmínky, že vozidla jsou určena k prodeji nebo vývozu do zemí, které ve svých vnitrostátních předpisech uplatňují související požadavky. |
| --- | --- |

13.4.1

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, mohou nadále udělovat schválení pro systémy motoru nebo vozidla, které splňují požadavky předchozích sérií změn nebo požadavky podle kteréhokoli stupně změn tohoto předpisu za podmínky, že vozidla jsou určena k prodeji nebo vývozu do zemí, které ve svých vnitrostátních předpisech uplatňují související požadavky.

| 13.4.2 | Náhradní motory pro vozidla v provozu
  Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, mohou nadále udělovat schválení pro motory, které splňují požadavky předchozích sérií změn tohoto předpisu nebo požadavky podle kteréhokoli stupně změn tohoto předpisu za podmínky, že motor je určen jako náhradní součást pro vozidlo v provozu a že pro tento motor platilo dřívější znění předpisu k datu uvedení tohoto vozidla do provozu. |
| --- | --- |

13.4.2

Náhradní motory pro vozidla v provozu

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, mohou nadále udělovat schválení pro motory, které splňují požadavky předchozích sérií změn tohoto předpisu nebo požadavky podle kteréhokoli stupně změn tohoto předpisu za podmínky, že motor je určen jako náhradní součást pro vozidlo v provozu a že pro tento motor platilo dřívější znění předpisu k datu uvedení tohoto vozidla do provozu.

| 13.4.3 | Jsou-li použita zvláštní ustanovení popsaná v bodě 13.4.1 nebo 13.4.2, uvede se informace o těchto ustanoveních ve sdělení o schválení typu v bodě 1.6 doplňku příloh 2A a 2C. |
| --- | --- |

13.4.3

Jsou-li použita zvláštní ustanovení popsaná v bodě 13.4.1 nebo 13.4.2, uvede se informace o těchto ustanoveních ve sdělení o schválení typu v bodě 1.6 doplňku příloh 2A a 2C.

| 13.4.3.1 | V případě schválení v souladu se zvláštními ustanoveními stanovenými v bodě 13.4.1 musí sdělení o schválení typu obsahovat na konci úvodní strany následující text, ve kterém je xx nahrazeno odpovídajícím číslem série změn:

  „Motor v souladu s předpisem OSN č. 49 ve znění série změn xx“. |
| --- | --- |

13.4.3.1

V případě schválení v souladu se zvláštními ustanoveními stanovenými v bodě 13.4.1 musí sdělení o schválení typu obsahovat na konci úvodní strany následující text, ve kterém je xx nahrazeno odpovídajícím číslem série změn:

„Motor v souladu s předpisem OSN č. 49 ve znění série změn xx“.

| 13.4.3.2 | V případě schválení v souladu se zvláštními ustanoveními stanovenými v bodě 13.4.2 musí sdělení o schválení typu obsahovat na konci úvodní strany následující text, ve kterém je xx nahrazeno odpovídajícím číslem série změn:

  „Náhradní motor v souladu s předpisem OSN č. 49 ve znění série změn xx“. |
| --- | --- |

13.4.3.2

V případě schválení v souladu se zvláštními ustanoveními stanovenými v bodě 13.4.2 musí sdělení o schválení typu obsahovat na konci úvodní strany následující text, ve kterém je xx nahrazeno odpovídajícím číslem série změn:

„Náhradní motor v souladu s předpisem OSN č. 49 ve znění série změn xx“.

| 13.4.4 | Je vhodné, aby se upravené požadavky na zkoušky v provozu podle bodu 9 nepoužívaly retroaktivně na motory a vozidla, které nebyly schváleny v souladu s uvedenými požadavky. Proto se vozidla, na která se vztahují zkoušky v provozu podle bodu 9, vždy zkouší podle ustanovení uvedených v odpovídající úrovni tohoto předpisu, která byla použitelná v době schválení typu. |
| --- | --- |

13.4.4

Je vhodné, aby se upravené požadavky na zkoušky v provozu podle bodu 9 nepoužívaly retroaktivně na motory a vozidla, které nebyly schváleny v souladu s uvedenými požadavky. Proto se vozidla, na která se vztahují zkoušky v provozu podle bodu 9, vždy zkouší podle ustanovení uvedených v odpovídající úrovni tohoto předpisu, která byla použitelná v době schválení typu.

| 14. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění zkoušek schválení typu a schvalovacích orgánů
  Smluvní strany Dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za zkoušky pro schválení typu a schvalovacích orgánů, které udělují schválení typu a kterým je nutné zasílat formuláře potvrzující udělení či rozšíření nebo zamítnutí či odnětí schválení vydané v jiných zemích. |
| --- | --- |

14.

Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění zkoušek schválení typu a schvalovacích orgánů

Smluvní strany Dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za zkoušky pro schválení typu a schvalovacích orgánů, které udělují schválení typu a kterým je nutné zasílat formuláře potvrzující udělení či rozšíření nebo zamítnutí či odnětí schválení vydané v jiných zemích.

---

(1)  Podle definice v oddíle 2 Úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) – (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) – https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

1

(2)  Například v případě prázdné palivové nádrže.

2

(3)  Tento bod je vyhrazen pro alternativní systém OBD pro lehká nákladní vozidla a požadavky na regulaci emisí NOx.

3

x

(4)  Obvykle by se jednalo o zkapalněný biomethan.

4

(5)  Postup stárnutí v příloze 13 musí být finalizován dříve než návrh schválení typu.

5

(6)  Rozlišovací čísla smluvních stran Dohody z roku 1958 jsou uvedena v příloze 3 úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions

6

(*1)  Přípustnou úroveň NO2 v mezní hodnotě NOX lze stanovit v pozdější fázi.

*1

2

X

(*2)  Mezní hodnota se použije od data stanoveného v řádku B tabulky 1 dodatku 9 k příloze 1 tohoto předpisu.

*2

---

Dodatek 1

Postup zkoušek kontroly shodnosti výroby, pokud je směrodatná odchylka vyhovující

A.1.1

V tomto dodatku je popsán postup, který se použije pro ověření shodnosti výroby z hlediska emisí znečišťujících látek, pokud je směrodatná odchylka výroby udaná výrobcem vyhovující.

A.1.2

Při vzorku o velikosti nejméně tří motorů je postup výběru vzorku nastaven tak, aby byla pravděpodobnost, že série vyhoví zkoušce, při 40 % vadných motorů rovna 0,95 (riziko výrobce = 5 %), a pravděpodobnost, že série bude přijata, byla při 65 % vadných motorů rovna 0,10 (riziko spotřebitele = 10 %).

A.1.3

Přičemž:

| L | = | přirozený logaritmus mezní hodnoty pro znečišťující látku; |
| --- | --- | --- |
| xi | = | přirozený logaritmus hodnoty naměřené u i-tého motoru vzorku (po uplatnění příslušného DF); |
| s | = | odhadnutá směrodatná odchylka výroby (po stanovení přirozených logaritmů měřených hodnot); |
| n | = | velikost vzorku. |

L

=

přirozený logaritmus mezní hodnoty pro znečišťující látku;

xi

=

přirozený logaritmus hodnoty naměřené u i-tého motoru vzorku (po uplatnění příslušného DF);

s

=

odhadnutá směrodatná odchylka výroby (po stanovení přirozených logaritmů měřených hodnot);

n

=

velikost vzorku.

A.1.4

Image 2

A.1.5

| a) | je-li statistický údaj zkoušky větší než hodnota kritéria vyhovění uvedená pro velikost vzorku v tabulce 2, bylo splněno kritérium vyhovění pro danou znečišťující látku; |
| --- | --- |

a)

je-li statistický údaj zkoušky větší než hodnota kritéria vyhovění uvedená pro velikost vzorku v tabulce 2, bylo splněno kritérium vyhovění pro danou znečišťující látku;

| b) | je-li statistický údaj zkoušky menší než hodnota kritéria nevyhovění uvedená pro velikost vzorku v tabulce 2, bylo splněno kritérium nevyhovění pro danou znečišťující látku; |
| --- | --- |

b)

je-li statistický údaj zkoušky menší než hodnota kritéria nevyhovění uvedená pro velikost vzorku v tabulce 2, bylo splněno kritérium nevyhovění pro danou znečišťující látku;

| c) | nastane-li jiný případ, přezkouší se další motor podle bodu 8.3.2 a postup výpočtu se aplikuje na velikost vzorku o jeden motor větší.

  Tabulka 2


  Hodnoty kritérií vyhovění a nevyhovění pro plán výběru vzorků podle dodatku 1

  Nejmenší velikost vzorku: 3


  Kumulativní počet zkoušených motorů (velikost vzorku) | Hodnota kritéria vyhovění An | Hodnota kritéria nevyhovění Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | –4,724 |
| 4 | 3,261 | –4,790 |
| 5 | 3,195 | –4,856 |
| 6 | 3,129 | –4,922 |
| 7 | 3,063 | –4,988 |
| 8 | 2,997 | –5,054 |
| 9 | 2,931 | –5,120 |
| 10 | 2,865 | –5,185 |
| 11 | 2,799 | –5,251 |
| 12 | 2,733 | –5,317 |
| 13 | 2,667 | –5,383 |
| 14 | 2,601 | –5,449 |
| 15 | 2,535 | –5,515 |
| 16 | 2,469 | –5,581 |
| 17 | 2,403 | –5,647 |
| 18 | 2,337 | –5,713 |
| 19 | 2,271 | –5,779 |
| 20 | 2,205 | –5,845 |
| 21 | 2,139 | –5,911 |
| 22 | 2,073 | –5,977 |
| 23 | 2,007 | –6,043 |
| 24 | 1,941 | –6,109 |
| 25 | 1,875 | –6,175 |
| 26 | 1,809 | –6,241 |
| 27 | 1,743 | –6,307 |
| 28 | 1,677 | –6,373 |
| 29 | 1,611 | –6,439 |
| 30 | 1,545 | –6,505 |
| 31 | 1,479 | –6,571 |
| 32 | –2,112 | –2,112 |

c)

nastane-li jiný případ, přezkouší se další motor podle bodu 8.3.2 a postup výpočtu se aplikuje na velikost vzorku o jeden motor větší.

Tabulka 2

Hodnoty kritérií vyhovění a nevyhovění pro plán výběru vzorků podle dodatku 1

Nejmenší velikost vzorku: 3

Kumulativní počet zkoušených motorů (velikost vzorku)

Hodnota kritéria vyhovění An

Hodnota kritéria nevyhovění Bn

3

3,327

–4,724

4

3,261

–4,790

5

3,195

–4,856

6

3,129

–4,922

7

3,063

–4,988

8

2,997

–5,054

9

2,931

–5,120

10

2,865

–5,185

11

2,799

–5,251

12

2,733

–5,317

13

2,667

–5,383

14

2,601

–5,449

15

2,535

–5,515

16

2,469

–5,581

17

2,403

–5,647

18

2,337

–5,713

19

2,271

–5,779

20

2,205

–5,845

21

2,139

–5,911

22

2,073

–5,977

23

2,007

–6,043

24

1,941

–6,109

25

1,875

–6,175

26

1,809

–6,241

27

1,743

–6,307

28

1,677

–6,373

29

1,611

–6,439

30

1,545

–6,505

31

1,479

–6,571

32

–2,112

–2,112

---

Dodatek 2

Postup zkoušek kontroly shodnosti výroby, pokud je směrodatná odchylka nevyhovující nebo není k dispozici

A.2.1

V tomto dodatku je popsán postup, který se použije pro ověření shodnosti výroby z hlediska emisí znečišťujících látek, pokud je směrodatná odchylka výroby udaná výrobcem buď nevyhovující, nebo není k dispozici.

A.2.2

Při vzorku o velikosti nejméně tří motorů je postup výběru vzorku nastaven tak, aby byla pravděpodobnost, že série vyhoví zkoušce, při 40 % vadných motorů rovna 0,95 (riziko výrobce = 5 %), a pravděpodobnost, že série bude přijata, byla při 65 % vadných motorů rovna 0,10 (riziko spotřebitele = 10 %).

A.2.3

Rozdělení měřených hodnot znečišťujících látek uvedených v bodě 5.3 tohoto předpisu se po uplatnění příslušného DF pokládá za logaritmicko-normální a tyto hodnoty se musí nejdříve transformovat stanovením jejich přirozených logaritmů. Písmenné značky m0 a m značí minimální a maximální velikosti vzorku (m0 = 3 a m = 32) a písmenná značka n značí velikost vzorku.

A.2.4

Image 3

Image 4

Image 5

A.2.5

Pro m0 ≤ n ≤ m:

| a) | série je vyhovující, jestliže |
| --- | --- |

a)

Image 7

| b) | série je nevyhovující, jestliže; |
| --- | --- |

b)

Image 8

| c) | je nutné další měření, jestliže |
| --- | --- |

c)

Image 9

A.2.6

Pro výpočet následujících hodnot statistického výsledku zkoušek jsou užitečné tyto rekurzivní vzorce:

Image 10

Image 11

Image 12

Tabulka 3

Hodnoty kritérií vyhovění a nevyhovění pro plán výběru vzorků podle dodatku 2

Nejmenší velikost vzorku: 3

| Kumulativní počet zkoušených motorů (velikost vzorku) | Hodnota kritéria vyhovění An | Hodnota kritéria nevyhovění Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | –0,80381 | 16,64743 |
| 4 | –0,76339 | 7,68627 |
| 5 | –0,72982 | 4,67136 |
| 6 | –0,69962 | 3,25573 |
| 7 | –0,67129 | 2,45431 |
| 8 | –0,64406 | 1,94369 |
| 9 | –0,61750 | 1,59105 |
| 10 | –0,59135 | 1,33295 |
| 11 | –0,56542 | 1,13566 |
| 12 | –0,53960 | 0,97970 |
| 13 | –0,51379 | 0,85307 |
| 14 | –0,48791 | 0,74801 |
| 15 | –0,46191 | 0,65928 |
| 16 | –0,43573 | 0,58321 |
| 17 | –0,40933 | 0,51718 |
| 18 | –0,38266 | 0,45922 |
| 19 | –0,35570 | 0,40788 |
| 20 | –0,32840 | 0,36203 |
| 21 | –0,30072 | 0,32078 |
| 22 | –0,27263 | 0,28343 |
| 23 | –0,24410 | 0,24943 |
| 24 | –0,21509 | 0,21831 |
| 25 | –0,18557 | 0,18970 |
| 26 | –0,15550 | 0,16328 |
| 27 | –0,12483 | 0,13880 |
| 28 | –0,09354 | 0,11603 |
| 29 | –0,06159 | 0,09480 |
| 30 | –0,02892 | 0,07493 |
| 31 | –0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

Kumulativní počet zkoušených motorů (velikost vzorku)

Hodnota kritéria vyhovění An

Hodnota kritéria nevyhovění Bn

3

–0,80381

16,64743

4

–0,76339

7,68627

5

–0,72982

4,67136

6

–0,69962

3,25573

7

–0,67129

2,45431

8

–0,64406

1,94369

9

–0,61750

1,59105

10

–0,59135

1,33295

11

–0,56542

1,13566

12

–0,53960

0,97970

13

–0,51379

0,85307

14

–0,48791

0,74801

15

–0,46191

0,65928

16

–0,43573

0,58321

17

–0,40933

0,51718

18

–0,38266

0,45922

19

–0,35570

0,40788

20

–0,32840

0,36203

21

–0,30072

0,32078

22

–0,27263

0,28343

23

–0,24410

0,24943

24

–0,21509

0,21831

25

–0,18557

0,18970

26

–0,15550

0,16328

27

–0,12483

0,13880

28

–0,09354

0,11603

29

–0,06159

0,09480

30

–0,02892

0,07493

31

–0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Dodatek 3

Postup zkoušek kontroly shodnosti výroby na žádost výrobce

A.3.1

Tento dodatek popisuje postup, který se použije na žádost výrobce k ověření shodnosti výroby z hlediska emisí znečišťujících látek.

A.3.2

Při vzorku o velikosti nejméně tří motorů je postup výběru vzorku nastaven tak, aby byla pravděpodobnost, že série vyhoví zkoušce, při 30 % vadných motorů rovna 0,90 (riziko výrobce = 10 %), a pravděpodobnost, že série bude přijata, při 65 % vadných motorů rovna 0,10 (riziko spotřebitele = 10 %).

A.3.3

Přičemž:

| n | = | velikost vzorku. |
| --- | --- | --- |

n

=

velikost vzorku.

A.3.4

Pro vzorek se vypočte statistický údaj zkoušek, který kvantifikuje kumulativní počet nevyhovujících zkoušek při n-tých zkouškách.

A.3.5

| a) | je-li statistický údaj zkoušek menší nebo rovný hodnotě kritéria vyhovění uvedeného pro velikost vzorku v tabulce 4, bylo dosaženo kritéria vyhovění pro danou znečišťující látku; |
| --- | --- |

a)

je-li statistický údaj zkoušek menší nebo rovný hodnotě kritéria vyhovění uvedeného pro velikost vzorku v tabulce 4, bylo dosaženo kritéria vyhovění pro danou znečišťující látku;

| b) | je-li statistický údaj zkoušek větší nebo rovný hodnotě kritéria nevyhovění uvedeného pro velikost vzorku v tabulce 4, bylo dosaženo kritéria nevyhovění pro danou znečišťující látku; |
| --- | --- |

b)

je-li statistický údaj zkoušek větší nebo rovný hodnotě kritéria nevyhovění uvedeného pro velikost vzorku v tabulce 4, bylo dosaženo kritéria nevyhovění pro danou znečišťující látku;

| c) | nastane-li jiný případ, přezkouší se další motor podle bodu 8.3.2 tohoto předpisu a postup výpočtu se aplikuje na velikost vzorku o jeden motor větší. |
| --- | --- |

c)

nastane-li jiný případ, přezkouší se další motor podle bodu 8.3.2 tohoto předpisu a postup výpočtu se aplikuje na velikost vzorku o jeden motor větší.

V tabulce 4 jsou hodnoty kritéria vyhovění a kritéria nevyhovění vypočteny podle mezinárodní normy ISO 8422/1991.

Tabulka 4

Hodnoty kritérií vyhovění a nevyhovění pro plán výběru vzorků podle dodatku 3

Nejmenší velikost vzorku: 3

| Kumulativní počet zkoušených motorů (velikost vzorku) | Hodnota kritéria vyhovění | Hodnota kritéria nevyhovění |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Kumulativní počet zkoušených motorů (velikost vzorku)

Hodnota kritéria vyhovění

Hodnota kritéria nevyhovění

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

DODATEK 4

Shrnutí postupu schvalování u motorů na zemní plyn, motorů na LPG a motorů dual fuel na zemní plyn / biomethan nebo LPG

Schvalování motorů na LPG

| | Bod 4.6: Požadavky na schválení typu s univerzální použitelností paliv | Počet zkušebních kroků | Výpočet „r“ | Bod 4.7: Požadavky na schválení typu s omezenou použitelností paliv u zážehových motorů vozidel na zemní plyn nebo LPG | Počet zkušebních kroků | Výpočet „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| odkaz na bod 4.6.6
  motor na LPG použitelný pro jakékoli složení paliva | palivo A a palivo B | 2 | | | | |
| odkaz na bod 4.7.2
  motor na LPG použitelný pro jedno specifické složení paliva | | | | palivo A a palivo B,
  jemné seřízení palivového systému mezi zkouškami povoleno | 2 | |

Bod 4.6: Požadavky na schválení typu s univerzální použitelností paliv

Počet zkušebních kroků

Výpočet „r“

Bod 4.7: Požadavky na schválení typu s omezenou použitelností paliv u zážehových motorů vozidel na zemní plyn nebo LPG

Počet zkušebních kroků

Výpočet „r“

odkaz na bod 4.6.6

motor na LPG použitelný pro jakékoli složení paliva

palivo A a palivo B

2

Image 13

odkaz na bod 4.7.2

motor na LPG použitelný pro jedno specifické složení paliva

palivo A a palivo B,

jemné seřízení palivového systému mezi zkouškami povoleno

2

Schvalování motorů na zemní plyn

| | Bod 4.6: Požadavky na schválení typu s univerzální použitelností paliv | Počet zkušebních kroků | Výpočet „r“ | Bod 4.7: Požadavky na schválení typu s omezenou použitelností paliv u zážehových motorů vozidel na zemní plyn nebo LPG | Počet zkušebních kroků | Výpočet „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| odkaz na bod 4.6.3
  motor na NG použitelný pro jakékoli složení paliva | GR (1) a G25 (2)
  Na žádost výrobce se motor může zkoušet s dalším běžně prodávaným palivem (3),
  jestliže Sλ = 0,89 až 1,19 | 2
  (max. 3) | a je-li zkouška s náhradním palivem;


  a | | | |
| odkaz na bod 4.6.4
  motor na NG, který je adaptabilní pomocí přepínače | GR (1) a G23 (3) pro H
  a G25 (2) a G23 (3) pro L
  Na žádost výrobce se motor může zkoušet s běžně prodávaným palivem (3) místo G23, jestliže Sλ = 0,89 až 1,19 | 2 pro skupinu H a
  2 pro skupinu L
  v příslušné poloze vypínače 4 | a | | | |
| odkaz na bod 4.7.1
  motor na NG použitelný jednak pro plyny skupiny H a jednak pro plyny skupiny L | | | | GR (1) a G23 (3) pro H nebo
  G25 (2) a G23 (3) pro L
  Na žádost výrobce se motor může zkoušet s běžně prodávaným palivem (3) místo G23, jestliže Sλ = 0,89 až 1,19 | 2 pro skupinu H
  nebo
  2 pro skupinu L
  2 | pro skupinu H
  nebo


  pro skupinu L |
| odkaz na bod 4.7.2 motor na NG použitelný pro jedno specifické složení paliva | | | | GR (1) a G25 (2),
  jemné seřízení palivového systému mezi zkouškami povoleno;
  Na žádost výrobce se motor může zkoušet s palivem
  GR (1) a G23 (3) pro H nebo
  G25 (2) a G23 (3) pro L | 2
  nebo
  2 pro skupinu H
  nebo
  2 pro skupinu L
  2 | |

Bod 4.6: Požadavky na schválení typu s univerzální použitelností paliv

Počet zkušebních kroků

Výpočet „r“

Bod 4.7: Požadavky na schválení typu s omezenou použitelností paliv u zážehových motorů vozidel na zemní plyn nebo LPG

Počet zkušebních kroků

Výpočet „r“

odkaz na bod 4.6.3

motor na NG použitelný pro jakékoli složení paliva

GR (1) a G25 (2)

Na žádost výrobce se motor může zkoušet s dalším běžně prodávaným palivem (3),

jestliže Sλ = 0,89 až 1,19

2

(max. 3)

Image 14

a je-li zkouška s náhradním palivem;

Image 15

a

Image 16

odkaz na bod 4.6.4

motor na NG, který je adaptabilní pomocí přepínače

GR (1) a G23 (3) pro H

a G25 (2) a G23 (3) pro L

Na žádost výrobce se motor může zkoušet s běžně prodávaným palivem (3) místo G23, jestliže Sλ = 0,89 až 1,19

2 pro skupinu H a

2 pro skupinu L

v příslušné poloze vypínače 4

Image 17

a

Image 18

odkaz na bod 4.7.1

motor na NG použitelný jednak pro plyny skupiny H a jednak pro plyny skupiny L

GR (1) a G23 (3) pro H nebo

G25 (2) a G23 (3) pro L

Na žádost výrobce se motor může zkoušet s běžně prodávaným palivem (3) místo G23, jestliže Sλ = 0,89 až 1,19

2 pro skupinu H

nebo

2 pro skupinu L

2

Image 19

pro skupinu H

nebo

Image 20

pro skupinu L

odkaz na bod 4.7.2 motor na NG použitelný pro jedno specifické složení paliva

GR (1) a G25 (2),

jemné seřízení palivového systému mezi zkouškami povoleno;

Na žádost výrobce se motor může zkoušet s palivem

GR (1) a G23 (3) pro H nebo

G25 (2) a G23 (3) pro L

2

nebo

2 pro skupinu H

nebo

2 pro skupinu L

2

Schvalování motorů dual fuel na zemní plyn / biomethan nebo LPG

| Typ dual fuel (1) | Naftový režim | Režim dual fuel |
| --- | --- | --- |
| CNG | LNG | LNG20 | LPG |
| 1A | | Univerzální nebo omezené
  (2 zkoušky) | Univerzální (2 zkoušky) | Pro konkrétní palivo
  (1 zkouška) | Univerzální nebo omezené
  (2 zkoušky) |
| 1B | Univerzální
  (1 zkouška) | Univerzální nebo omezené
  (2 zkoušky) | Univerzální (2 zkoušky) | Pro konkrétní palivo
  (1 zkouška) | Univerzální nebo omezené
  (2 zkoušky) |
| 2A | | Univerzální nebo omezené
  (2 zkoušky) | Univerzální (2 zkoušky) | Pro konkrétní palivo
  (1 zkouška) | Univerzální nebo omezené
  (2 zkoušky) |
| 2B | Univerzální
  (1 zkouška) | Univerzální nebo omezené
  (2 zkoušky) | Univerzální (2 zkoušky) | Pro konkrétní palivo
  (1 zkouška) | Univerzální nebo omezené
  (2 zkoušky) |
| 3B | Univerzální
  (1 zkouška) | Univerzální nebo omezené
  (2 zkoušky) | Univerzální (2 zkoušky) | Pro konkrétní palivo
  (1 zkouška) | Univerzální nebo omezené
  (2 zkoušky) |

Typ dual fuel (1)

Naftový režim

Režim dual fuel

CNG

LNG

LNG20

LPG

1A

Univerzální nebo omezené

(2 zkoušky)

Univerzální (2 zkoušky)

Pro konkrétní palivo

(1 zkouška)

Univerzální nebo omezené

(2 zkoušky)

1B

Univerzální

(1 zkouška)

Univerzální nebo omezené

(2 zkoušky)

Univerzální (2 zkoušky)

Pro konkrétní palivo

(1 zkouška)

Univerzální nebo omezené

(2 zkoušky)

2A

Univerzální nebo omezené

(2 zkoušky)

Univerzální (2 zkoušky)

Pro konkrétní palivo

(1 zkouška)

Univerzální nebo omezené

(2 zkoušky)

2B

Univerzální

(1 zkouška)

Univerzální nebo omezené

(2 zkoušky)

Univerzální (2 zkoušky)

Pro konkrétní palivo

(1 zkouška)

Univerzální nebo omezené

(2 zkoušky)

3B

Univerzální

(1 zkouška)

Univerzální nebo omezené

(2 zkoušky)

Univerzální (2 zkoušky)

Pro konkrétní palivo

(1 zkouška)

Univerzální nebo omezené

(2 zkoušky)

---

(1)  
  1 Podle definic v příloze 15.

---

PŘÍLOHA 1

Vzory informačního dokumentu

Tento informační dokument se vztahuje ke schválení podle předpisu č. 49. Odkazuje na opatření proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze systémů motorů a vozidel. Týká se:

| — | schválení typu motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku, |
| --- | --- |

—

schválení typu motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku,

| — | schválení typu vozidla se schváleným motorem z hlediska emisí, |
| --- | --- |

—

schválení typu vozidla se schváleným motorem z hlediska emisí,

| — | schválení typu vozidla z hlediska emisí. |
| --- | --- |

—

schválení typu vozidla z hlediska emisí.

Následující informace, jsou-li třeba, se spolu se soupisem obsahu předkládají v trojím vyhotovení. Všechny nákresy musí být vyhotoveny ve vhodném měřítku, musí být dostatečně podrobné a musí mít formát A4 nebo být na tento formát složeny. Případné fotografie musí být dostatečně podrobné.

Mají-li systémy, součásti nebo samostatné technické celky uvedené v této příloze elektronické řízení, musí být dodány informace o jeho výkonu.

Požadované informace

Informační dokument ve všech případech obsahuje:

| | Obecné informace |
| --- | --- |

Obecné informace

| | Navíc by v případě potřeby měly být rovněž poskytnuty tyto informace:


  Část 1: | Základní vlastnosti (základního) motoru a typy motorů v rámci rodiny motorů |
| --- | --- | --- |

Navíc by v případě potřeby měly být rovněž poskytnuty tyto informace:

Část 1:

Základní vlastnosti (základního) motoru a typy motorů v rámci rodiny motorů

| Část 2: | Základní vlastnosti součástí a systémů pro motorová vozidla z hlediska emisí z výfuku |
| --- | --- |

Část 2:

Základní vlastnosti součástí a systémů pro motorová vozidla z hlediska emisí z výfuku

Dodatek k informačnímu dokumentu: Informace o podmínkách zkoušky

Fotografie a/nebo nákresy základního motoru, typu motoru a popřípadě motorového prostoru.

Seznam dalších případných příloh.

Datum, spis

Vysvětlivky týkající se vyplnění tabulky

Písmena A, B, C, D, E, která odpovídají členům rodiny motorů, budou nahrazena skutečnými názvy členů rodiny motorů.

V případě, že u některé vlastnosti motoru platí stejná hodnota/popis pro všechny členy dané rodiny motorů, buňky pro A až E se sloučí.

V případě, že se rodina skládá z více než 5 členů, lze přidat další sloupce.

V případě žádosti o schválení typu motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku se vyplní obecná část a část 1.

V případě žádosti o schválení typu vozidla se schváleným motorem z hlediska emisí se vyplní obecná část a část 2.

V případě žádosti o schválení typu vozidla z hlediska emisí se vyplní obecná část a části 1 a 2.

| | | Základní motor nebo typ motoru | Členové rodiny motorů |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Obecně |
| 0.l. | Značka (obchodní název výrobce) | |
| 0.2. | Typ | |
| | | |
| 0.2.0.3. | Typ motoru jako samostatný technický celek / rodina motorů jako samostatný technický celek / vozidlo se schváleným motorem z hlediska emisí / vozidlo z hlediska emisí1 | |
| 0.2.1. | Obchodní označení (je-li k dispozici) | | | | | | |
| 0.3. | Způsob označení typu, je-li na samostatném technickém celku vyznačen2 | | | | | | |
| 0.3.1. | Umístění takového označení | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 0.5. | Název a adresa výrobce | |
| | | |
| 0.7. | U součástí a samostatných technických celků umístění a způsob připevnění značky schválení typu | | | | | | |
| 0.8. | Název a adresa montážního závodu (závodů) | | | | | | |
| 0.9. | Název a adresa případného zástupce výrobce | |

Základní motor nebo typ motoru

Členové rodiny motorů

A

B

C

D

E

0.

Obecně

0.l.

Značka (obchodní název výrobce)

0.2.

Typ

0.2.0.3.

Typ motoru jako samostatný technický celek / rodina motorů jako samostatný technický celek / vozidlo se schváleným motorem z hlediska emisí / vozidlo z hlediska emisí1

0.2.1.

Obchodní označení (je-li k dispozici)

0.3.

Způsob označení typu, je-li na samostatném technickém celku vyznačen2

0.3.1.

Umístění takového označení

0.5.

Název a adresa výrobce

0.7.

U součástí a samostatných technických celků umístění a způsob připevnění značky schválení typu

0.8.

Název a adresa montážního závodu (závodů)

0.9.

Název a adresa případného zástupce výrobce

1.   Část 1

Základní vlastnosti (základního) motoru a typy motorů v rámci rodiny motorů

| | | Základní motor nebo typ motoru | Členové rodiny motorů |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2. | Motor s vnitřním spalováním | | | | | | |
| 3.2.1. | Specifické údaje o motoru | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Pracovní princip: zážehový / vznětový / dual fuel1

  Cyklus: čtyřtakt/dvoutakt/rotační1 | |
| 3.2.1.1.1. | Typ motoru dual fuel:
  typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.1.2. | Plynový energetický poměr za část zkušebního cyklu WHTC prováděnou za tepla: ...%14 | | | | | | |
| 3.2.1.2. | Počet a uspořádání válců | | | | | | |
| 3.2.1.2.1. | Vrtání3 mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2. | Zdvih3 mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3. | Pořadí zapalování | | | | | | |
| 3.2.1.3. | Zdvihový objem motoru4 v cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4. | Objemový kompresní poměr5 | | | | | | |
| 3.2.1.5. | Výkresy spalovacího prostoru, hlavy pístu a u zážehových motorů pístních kroužků | | | | | | |
| 3.2.1.6. | Běžné volnoběžné otáčky5 ot/min | | | | | | |
| 3.2.1.6.1. | Zvýšené volnoběžné otáčky5 ot/min | | | | | | |
| 3.2.1.6.2. | Volnoběh na motorovou naftu: ano/ne1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.7. | Obsah oxidu uhelnatého ve výfukových plynech při volnoběžných otáčkách5: % podle výrobce (jen pro zážehové motory) | | | | | | |
| 3.2.1.8. | Maximální netto výkon6... kW při ... ot/min (hodnota podle výrobce) | | | | | | |
| 3.2.1.9. | Maximální přípustné otáčky motoru podle výrobce: ot/min | | | | | | |
| 3.2.1.10. | Maximální netto točivý moment6 (Nm) při (ot/min) (hodnota podle výrobce) | | | | | | |
| 3.2.1.11. | Odkazy výrobce na soubor dokumentace vyžadovaný bodem 3.1, 3.2 a 3.3 tohoto předpisu, který umožňuje schvalovacímu orgánu vyhodnotit strategie regulace emisí, palubní systémy ve vozidle a motor s cílem zajistit správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx | | | | | | |
| 3.2.2. | Palivo | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Těžká nákladní vozidla: motorová nafta / benzin / zkapalněný ropný plyn (LPG) / zemní plyn (NG-H) / zemní plyn (NG-L) / zemní plyn (NG-HL) / ethanol (ED95) / ethanol (E85)1 | | | | | | |
| 3.2.2.2.1. | Paliva, která jsou kompatibilní s využitím motoru uváděným výrobcem v souladu s bodem 4.6.2 tohoto předpisu (je-li relevantní) | | | | | | |
| 3.2.2.2.2. | Korekční součinitel výkonu podle bodu 9.4.2.8 pro každé uvedené palivo (je-li relevantní) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.4. | Dodávka paliva | | | | | | |
| 3.2.4.2. | Vstřikem paliva (pouze u vznětových motorů nebo motorů dual fuel): ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.1. | Popis systému | | | | | | |
| 3.2.4.2.2. | Pracovní princip: přímý vstřik / komůrkový / vírová komůrka1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3. | Vstřikovací čerpadlo | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3. | Maximální dodávka paliva1,5 ... mm3 / zdvih nebo cyklus při otáčkách motoru ... ot/min nebo charakteristický diagram
  (Jestliže se použije regulace přeplňovacího tlaku, uvede se charakteristická dodávka paliva a přeplňovací tlak v závislosti na otáčkách motoru.) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4. | Statické časování vstřiku5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5. | Křivka předvstřiku5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6. | Postup kalibrace: zkušební stav / motor1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.4. | Regulátor | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1. | Typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2. | Bod omezení otáček | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1. | Otáčky, při kterých začíná omezení při zatížení (ot/min) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2. | Nejvyšší otáčky bez zatížení (ot/min) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3. | Volnoběžné otáčky (ot/min) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5. | Vstřikovací potrubí | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1. | Délka (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2. | Vnitřní průměr (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3. | Vstřikování se společným tlakovým potrubím, značka a typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.6. | Vstřikovač (vstřikovače) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3. | Otevírací tlak5: kPa nebo charakteristický diagram5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.7. | Systém pro studený start | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3. | Popis | | | | | | |
| 3.2.4.2.8. | Pomocný startovací prostředek | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3. | Popis systému | | | | | | |
| 3.2.4.2.9. | Elektronicky řízený vstřik: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3. | Popis systému (v případě jiné dodávky paliva, než je jeho trvalý vstřik, uveďte odpovídající podrobnosti.) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1. | Značka a typ řídicí jednotky (ECU) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2. | Značka a typ regulátoru paliva | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3. | Značka a typ čidla průtoku vzduchu | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4. | Značka a typ rozdělovače paliva | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5. | Značka a typ skříně klapky | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6. | Značka a typ čidla teploty vody | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7. | Značka a typ čidla teploty vzduchu | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8. | Značka a typ čidla tlaku vzduchu | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9. | Softwarové kalibrační číslo (čísla) | | | | | | |
| 3.2.4.3. | Vstřikem paliva (pouze u zážehových motorů): ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.4.3.1. | Pracovní princip: vstřik do sacího potrubí (jednobodový/vícebodový/přímý vstřik1/jiný (uveďte jaký)) | | | | | | |
| 3.2.4.3.2. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.4.3.3. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4. | Popis systému (v případě jiné dodávky paliva, než je jeho trvalý vstřik, uveďte odpovídající podrobnosti.) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1. | Značka a typ řídicí jednotky (ECU) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2. | Značka a typ regulátoru paliva | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3. | Značka a typ čidla průtoku vzduchu | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4. | Značka a typ rozdělovače paliva | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5. | Značka a typ regulátoru tlaku | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6. | Značka a typ mikrospínače | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7. | Značka a typ šroubu pro nastavení volnoběžných otáček | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8. | Značka a typ skříně klapky | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9. | Značka a typ čidla teploty vody | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10. | Značka a typ čidla teploty vzduchu | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11. | Značka a typ čidla tlaku vzduchu | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12. | Softwarové kalibrační číslo (čísla) | | | | | | |
| 3.2.4.3.5. | Vstřikovače: otevírací tlak5 (kPa) nebo charakteristický diagram5 | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1. | Značka | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2. | Typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.6. | Časování vstřiku | | | | | | |
| 3.2.4.3.7. | Systém pro studený start | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1. | Pracovní princip (principy) | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2. | Pracovní omezení/seřízení1,5 | | | | | | |
| 3.2.4.4. | Podávací palivové čerpadlo | | | | | | |
| 3.2.4.4.1. | Tlak5 (kPa) nebo charakteristický diagram5 | | | | | | |
| 3.2.5. | Elektrický systém | | | | | | |
| 3.2.5.1. | Jmenovité napětí (V), na kostře kladný/záporný pól(1) | | | | | | |
| 3.2.5.2. | Generátor | | | | | | |
| 3.2.5.2.1. | Typ | | | | | | |
| 3.2.5.2.2. | Jmenovitý výkon: VA | | | | | | |
| 3.2.6. | Systém zapalování (jen zážehové motory) | | | | | | |
| 3.2.6.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.6.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.6.3. | Pracovní princip | | | | | | |
| 3.2.6.4. | Křivka nebo mapa předvstřiku zapalování5 | | | | | | |
| 3.2.6.5. | Statické časování zapalování5 (stupně před horní úvratí) | | | | | | |
| 3.2.6.6. | Zapalovací svíčky | | | | | | |
| 3.2.6.6.1. | Značka | | | | | | |
| 3.2.6.6.2. | Typ | | | | | | |
| 3.2.6.6.3. | Nastavení mezery (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7. | Zapalovací cívka (cívky) | | | | | | |
| 3.2.6.7.1. | Značka | | | | | | |
| 3.2.6.7.2. | Typ | | | | | | |
| 3.2.7. | Systém chlazení: kapalina/vzduch1 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.7.2. | Kapalina | | | | | | |
| 3.2.7.2.1. | Druh kapaliny | | | | | | |
| 3.2.7.2.2. | Oběhové čerpadlo (čerpadla): ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.7.2.3. | Vlastnosti | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.7.2.4. | Převodový poměr (poměry) pohonu | | | | | | |
| 3.2.7.3. | Vzduch | | | | | | |
| 3.2.7.3.1. | Ventilátor: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.7.3.2. | Vlastnosti | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.7.3.3. | Převodový poměr (poměry) pohonu | | | | | | |
| 3.2.8. | Systém sání | | | | | | |
| 3.2.8.1. | Přeplňování: ano/ne 1 | | | | | | |
| 3.2.8.1.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.8.1.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.8.1.3. | Popis systému (např. maximální plnicí tlak ... kPa; popřípadě odpouštěcí zařízení) | | | | | | |
| 3.2.8.2. | Mezichladič: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.8.2.1. | Typ: vzduch-vzduch / vzduch-voda1 | | | | | | |
| 3.2.8.3. | Podtlak v sání při jmenovitých otáčkách a při 100% zatížení (pouze u vznětových motorů) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1. | Přípustná minimální hodnota (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2. | Přípustná maximální hodnota (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4. | Popis a nákres potrubí sání a jeho příslušenství (sběrná komora, ohřev, přídavné vstupy sání atd.) | | | | | | |
| 3.2.8.4.1. | Popis sacího potrubí motoru (přiložte nákresy a/nebo fotografie) | | | | | | |
| 3.2.9. | Výfukový systém | | | | | | |
| 3.2.9.1. | Popis nebo nákresy výfukového potrubí motoru | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Popis nebo nákres výfukového systému | | | | | | |
| 3.2.9.2.1. | Popis a/nebo nákres prvků výfukového systému, které tvoří součást systému motoru | | | | | | |
| 3.2.9.3. | Maximální přípustný protitlak výfuku při jmenovitých otáčkách motoru a při 100% zatížení (pouze u vznětových motorů) (kPa)7 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7. | Objem výfukového systému (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Přípustný objem výfukového systému (systém vozidla a motoru): (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.2. | Objem výfukového systému, který je součástí systému motoru: ... dm3 | | | | | | |
| 3.2.10. | Minimální průřezy vstupních a výstupních průchodů | | | | | | |
| 3.2.11. | Časování ventilů nebo obdobné údaje |
| 3.2.11.1. | Maximální zdvih ventilů, úhly otevření a zavření nebo podrobnosti časování jiných systémů řízení ve vztahu k úvratím. Maximální a minimální hodnoty časování u systémů s proměnným časováním | | | | | | |
| 3.2.11.2. | Referenční a/nebo seřizovací rozpětí7 | | | | | | |
| 3.2.12. | Opatření proti znečišťování ovzduší |
| | |
| 3.2.12.1.1. | Zařízení pro recyklaci plynů z klikové skříně: ano/ne1

  Pokud ano, popis a nákresy
  Pokud ne, je požadována shoda s bodem 6.10 přílohy 4 tohoto předpisu | | | | | | |
| 3.2.12.2. | Přídavná zařízení k omezování emisí škodlivin (jsou-li užita a nejsou-li uvedena v jiném bodě) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1. | Katalyzátor: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1. | Počet katalyzátorů a jejich částí (níže požadované informace uveďte pro každý samostatný celek) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2. | Rozměry, tvar a objem katalyzátoru (katalyzátorů) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3. | Druh katalytické činnosti | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4. | Celková náplň drahých kovů | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5. | Poměrná koncentrace | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6. | Nosič (struktura a materiál) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7. | Hustota komůrek | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8. | Druh pouzdra katalyzátoru (katalyzátorů) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9. | Umístění katalyzátoru (katalyzátorů) (místo a vztažná vzdálenost ve výfukovém potrubí) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10. | Tepelný kryt: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11. | Systémy/metody regenerace systémů následného zpracování výfukových plynů, popis | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.5. | Běžné rozmezí provozní teploty (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6. | Pomocná činidla: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7. | Druh a koncentrace činidla potřebného pro katalytickou činnost | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8. | Běžné rozmezí provozní teploty činidla K | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9. | Mezinárodní norma | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10. | Častost doplňování činidla: průběžně / při údržbě1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12. | Značka katalyzátoru | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13. | Identifikační číslo části | | | | | | |
| 3.2.12.2.2. | Kyslíková sonda: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1. | Značka | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2. | Umístění | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3. | Regulační rozsah | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4. | Typ | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5. | Identifikační číslo části | | | | | | |
| 3.2.12.2.3. | Přípusť vzduchu: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1. | Druh (pulsující vzduch, vzduchové čerpadlo atd.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4. | Recirkulace výfukových plynů (EGR): ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1. | Vlastnosti (značka, typ, průtok atd.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6. | Filtr znečišťujících částic: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1. | Rozměry, tvar a objem filtru částic | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2. | Konstrukce filtru částic | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3. | Umístění (vztažná vzdálenost ve výfukovém potrubí) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4. | Postup nebo systém regenerace, popis nebo nákres | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5. | Značka filtru částic | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6. | Identifikační číslo části | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7. | Běžné rozmezí provozní teploty (K) a tlaku (kPa) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8. | U periodické regenerace | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.1.1. | Počet cyklů zkoušek WHTC bez regenerace (n) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.2.1. | Počet cyklů zkoušek WHTC s regenerací (nR) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9. | Ostatní systémy: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1. | Popis a činnost | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Palubní diagnostický systém (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1. | Počet rodin motorů s OBD v rámci dané rodiny motorů | |
| 3.2.12.2.7.0.2. | Seznam rodin motorů s OBD (v příslušném případě) | Rodina motorů s OBD 1: ... |
| Rodina motorů s OBD 2: ... |
| atd. ... |
| 3.2.12.2.7.0.3. | Číslo rodiny motorů s OBD, do které náleží základní motor / člen rodiny motorů | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4. | Odkazy výrobce na dokumentaci OBD stanovenou v bodě 3.1.4 písm. c) a v bodě 3.3.4 tohoto předpisu a uvedenou v příloze 9A tohoto předpisu pro účely schvalování systému OBD | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5. | Odkaz výrobce na dokumentaci pro montáž systému motoru vybaveného OBD do vozidla (v případě potřeby) | | | | | | |
| 3.2.12.7.0.6. | V případě potřeby odkaz výrobce na dokumentaci vztahující se k montáži motoru dual fuel do vozidla | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Seznam a účel všech součástí sledovaných systémem OBD8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Písemný popis (obecné principy fungování) pro | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1. | Zážehové motory8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1. | Monitorování katalyzátoru8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2. | Detekce selhání zapalování8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3. | Monitorování kyslíkové sondy8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4. | Ostatní součásti, které systém OBD monitoruje | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2. | Vznětové motory8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1. | Monitorování katalyzátoru8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2. | Monitorování filtru částic8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3. | Monitorování elektronického systému přívodu paliva8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4. | Monitorování systému ke snížení emisí NOx
  8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5. | Ostatní prvky monitorované systémem OBD8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Kritéria pro aktivaci indikátoru chybné funkce (MI) (stanovený počet cyklů nebo statistická metoda)8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5. | Seznam všech výstupních kódů OBD a použitých formátů (vždy s vysvětlením)8 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.6.5. | Standard komunikačního protokolu OBD8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7. | Odkazy výrobce na informace o systémech OBD stanovené v bodě 3.1.4 písm. d) a bodě 3.3.4 tohoto předpisu za účelem splnění ustanovení o přístupu k systému OBD ve vozidle, nebo | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1. | Jako alternativu k odkazům výrobce uvedeným v bodě 3.2.12.2.7.7 odkaz na dodatek k této příloze, který obsahuje následující tabulku vyplněnou podle uvedeného příkladu:
  Konstrukční část – Chybový kód – Strategie monitorování – Kritéria zjištění chyb – Kritéria pro aktivaci indikátoru chybné funkce (MI) – Sekundární parametry – Stabilizace – Předváděcí zkouška
  Katalyzátor SCR – P20EE – Signály čidla NOx 1 a 2 – Rozdíl mezi signály z čidla 1 a 2 – Druhý cyklus – Otáčky motoru, zatížení motoru, teplota katalyzátoru, působení činidla, hmotnostní průtok výfukových plynů – Jeden zkušební cyklus OBD (WHTC, část prováděná za tepla) – Zkušební cyklus OBD (WHTC, část prováděná za tepla) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Ostatní systémy (popis a činnost) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Systémy pro zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Systém upozornění řidiče | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1. | Motor s trvalou deaktivací systému upozornění řidiče, využívaný záchrannými službami nebo ve vozidlech zkonstruovaných a vyrobených k použití ozbrojenými složkami, civilní ochranou, požární službou a službami odpovídajícími za udržování veřejného pořádku: ano/ne1 | |
| 3.2.12.2.8.2.2. | Aktivace funkce popojíždění „deaktivovat po opětovném startu“ / „deaktivovat po doplnění paliva“ / „deaktivovat po zaparkování“1,7 | |
| 3.2.12.2.8.3. | Počet rodin motorů s OBD v rámci uvažované rodiny motorů při zajišťování správné funkce opatření k regulaci emisí NOx | |
| 3.2.12.2.8.3.1. | Seznam rodin motorů OBD v rámci posuzované rodiny motorů při zajišťování správné funkce opatření k regulaci emisí NOx (v příslušném případě) | Rodina motorů s OBD 1: ...
  Rodina motorů s OBD 2: ...
  atd. ... |
| 3.2.12.2.8.3.2. | Referenční číslo posuzované rodiny motorů OBD při zajišťování správné funkce opatření k regulaci emisí NOX, do níž patří základní motor / člen rodiny motorů | |
| 3.2.12.2.8.4. | Seznam rodin motorů s OBD (v příslušném případě) | Rodina motorů s OBD 1: ...
  Rodina motorů s OBD 2: ...
  atd. ... |
| 3.2.12.2.8.5. | Číslo rodiny motorů s OBD, do které náleží základní motor / člen rodiny motorů | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5. | Vyhřívaná/nevyhřívaná nádrž na činidlo a systém dávkování (viz bod 2.4 přílohy 11) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.7. | Tam, kde je to vhodné, odkaz výrobce na dokumentaci k montáži systému motoru pro zajištění správné funkce opatření k regulaci NOx do vozidla | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.17. | Specifické informace vztahující se na motory pro těžká nákladní vozidla poháněné plynnými palivy a na motory dual fuel (u jinak uspořádaných systémů uveďte rovnocenné údaje) (je-li relevantní) | | | | | | |
| 3.2.17.1. | Palivo: zkapalněný ropný plyn / zemní plyn (NG-H) / zemní plyn (NG-L) / zemní plyn (NG-HL)1 | | | | | | |
| 3.2.17.2. | Regulátor (regulátory) tlaku nebo odpařovač / regulátor (regulátory) tlaku1 | | | | | | |
| 3.2.17.2.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.17.2.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.17.2.3. | Počet stupňů redukce tlaku | | | | | | |
| 3.2.17.2.4. | Tlak v koncovém stupni minimální (kPa) – maximální (kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5. | Počet hlavních seřizovacích bodů | | | | | | |
| 3.2.17.2.6. | Počet seřizovacích bodů volnoběhu | | | | | | |
| 3.2.17.2.7. | Číslo schválení typu | | | | | | |
| 3.2.17.3. | Palivový systém: směšovač / přípusť plynu / vstřik kapaliny / přímý vstřik1 | | | | | | |
| 3.2.17.3.1. | Řízení směsi | | | | | | |
| 3.2.17.3.2. | Popis systému nebo schéma a výkresy | | | | | | |
| 3.2.17.3.3. | Číslo schválení typu | | | | | | |
| 3.2.17.4. | Směšovač | | | | | | |
| 3.2.17.4.1. | Počet | | | | | | |
| 3.2.17.4.2. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.17.4.3. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.17.4.4. | Umístění | | | | | | |
| 3.2.17.4.5. | Možnosti seřizování | | | | | | |
| 3.2.17.4.6. | Číslo schválení typu | | | | | | |
| 3.2.17.5. | Vstřik do sacího potrubí | | | | | | |
| 3.2.17.5.1. | Způsob vstřiku: jednobodový/vícebodový1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.2. | Způsob vstřiku: spojitě/simultánně/sekvenčně1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.3. | Vstřikovací zařízení | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3. | Možnosti seřizování | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4. | Číslo schválení typu | | | | | | |
| 3.2.17.5.4. | Podávací čerpadlo (je-li použito) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3. | Číslo schválení typu | | | | | | |
| 3.2.17.5.5. | Vstřikovač (vstřikovače) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3. | Číslo schválení typu | | | | | | |
| 3.2.17.6. | Přímý vstřik | | | | | | |
| 3.2.17.6.1. | Vstřikovací čerpadlo / regulátor tlaku1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3. | Časování vstřiku | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4. | Číslo schválení typu | | | | | | |
| 3.2.17.6.2. | Vstřikovač (vstřikovače) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3. | Otevírací tlak nebo charakteristický diagram1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4. | Číslo schválení typu | | | | | | |
| 3.2.17.7. | Elektronická řídicí jednotka (ECU) | | | | | | |
| 3.2.17.7.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.17.7.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.17.7.3. | Možnosti seřizování | | | | | | |
| 3.2.17.7.4. | Softwarové kalibrační číslo (čísla) | | | | | | |
| 3.2.17.8. | Specifické vybavení pro zemní plyn jako palivo | | | | | | |
| 3.2.17.8.1. | Varianta 1 (pouze pro případ schválení typu motoru pro některá daná složení paliva) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1. | Vybavení automatickou přizpůsobivostí? ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2. | Kalibrace pro specifické složení zemního plynu (NG-H) / zemního plynu (NG-L) / zemního plynu (NG-HL)1
  Transformace na specifické složení zemního plynu (NG-Ht) / zemního plynu (NG-Lt) / zemního plynu (NG-HLt)1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1. | methan (CH4) ... základ (% mol)
  ethan (C2H6) ... základ (% mol)
  propan (C3H8) ... základ (% mol)
  butan (C4H10) ... základ (% mol)
  C5/C5+: ... základ (% mol)
  kyslík (O2) ... základ (% mol)
  inertní plyny (N2, He atd.) ... základ (% mol) | min. (% mol)
  min. (% mol)
  min. (% mol)
  min. (% mol)
  min. (% mol)
  min. (% mol)
  min. (% mol) | max. (% mol)
  max. (% mol)
  max. (% mol)
  max. (% mol)
  max. (% mol)
  max. (% mol)
  max. (% mol) |
| | |
| 3.2.17.9. | V případě potřeby odkaz výrobce na dokumentaci vztahující se k montáži motoru dual fuel do vozidla14 | | | | | | |
| 3.5.4. | Emise CO2 pro motory velkého výkonu | | | | | | |
| 3.5.4.1. | Hmotnostní emise CO2, zkouška WHSC16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.1.1. | Pro motory dual fuel, hmotnostní emise CO2, zkouška WHSC v naftovém režimu13: ... g/kWh
  Pro motory dual fuel, hmotnostní emise CO2, zkouška WHSC v režimu dual fuel13 (v příslušném případě): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2. | Hmotnostní emise CO2, zkouška WHSC17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2.1. | Pro motory dual fuel, hmotnostní emise CO2, zkouška WHTC v naftovém režimu13: ... g/kWh
  Pro motory dual fuel, hmotnostní emise CO2, zkouška WHTC v režimu dual fuel13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.3. | Hmotnostní emise CO2, zkouška WHSC v režimu dual fuel14 (je-li relevantní): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.4. | Hmotnostní emise CO2, zkouška WHTC16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.5. | Hmotnostní emise CO2, zkouška WHTC v naftovém režimu17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.6. | Hmotnostní emise CO2, zkouška WHTC v režimu dual fuel14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5. | Spotřeba paliva u těžkých užitkových motorů | | | | | | |
| 3.5.5.1. | Spotřeba paliva, zkouška WHSC16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.1.1. | Pro motory dual fuel, spotřeba paliva, zkouška WHSC v naftovém režimu13: ... g/kWh
  Pro motory dual fuel, spotřeba paliva, zkouška WHSC v režimu dual fuel13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2. | Spotřeba paliva – zkouška WHSC v naftovém režimu17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2.1. | Pro motory dual fuel, spotřeba paliva, zkouška WHTC v naftovém režimu13: ... g/kWh
  Pro motory dual fuel, spotřeba paliva, zkouška WHTC v režimu dual fuel13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.3. | Spotřeba paliva – zkouška WHSC v režimu dual fuel14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.4. | Spotřeba paliva, zkouška WHTC5,16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.5. | Spotřeba paliva – zkouška WHTC v naftovém režimu13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.6. | Spotřeba paliva – zkouška WHTC v režimu dual fuel14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.6. | Přípustné teploty podle výrobce | | | | | | |
| 3.6.1. | Chladicí systém | | | | | | |
| 3.6.1.1. | Chlazení kapalinou, maximální teplota na výstupu (K) | | | | | | |
| 3.6.1.2. | Chlazení vzduchem | | | | | | |
| 3.6.1.2.1. | Vztažný bod | | | | | | |
| 3.6.1.2.2. | Maximální teplota ve vztažném bodě (K) | | | | | | |
| 3.6.2. | Maximální výstupní teplota mezichladiče plnicího vzduchu (K) | | | | | | |
| 3.6.3. | Maximální teplota výfukových plynů ve výfukovém potrubí (potrubích) v blízkosti výstupní příruby (přírub) sběrného výfukového potrubí nebo turbodmychadla (turbodmychadel) (K) | | | | | | |
| 3.6.4. | Teplota paliva minimální (K) – maximální (K)
  u vznětových motorů ve vstupu do vstřikovacího čerpadla, u plynových motorů v koncovém stupni regulátoru tlaku | | | | | | |
| 3.6.5. | Teplota maziva
  minimální (K) – maximální (K) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.8. | Systém mazání | | | | | | |
| 3.8.1. | Popis systému | | | | | | |
| 3.8.1.1. | Umístění nádrže maziva | | | | | | |
| 3.8.1.2. | Systém dodávky maziva (čerpadlem / vstřikem do sání / směsi s palivem atd.)1 | | | | | | |
| 3.8.2. | Čerpadlo maziva | | | | | | |
| 3.8.2.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.8.2.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.8.3. | Směs s palivem | | | | | | |
| 3.8.3.1. | Procentní složení | | | | | | |
| 3.8.4. | Chladič oleje: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.8.4.1. | Nákres (nákresy) | | | | | | |
| 3.8.4.1.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.8.4.1.2. | Typ (typy) | | | | | | |

Základní motor nebo typ motoru

Členové rodiny motorů

A

B

C

D

E

3.2.

Motor s vnitřním spalováním

3.2.1.

Specifické údaje o motoru

3.2.1.1.

Pracovní princip: zážehový / vznětový / dual fuel1

Cyklus: čtyřtakt/dvoutakt/rotační1

3.2.1.1.1.

Typ motoru dual fuel:

typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B1,14

3.2.1.1.2.

Plynový energetický poměr za část zkušebního cyklu WHTC prováděnou za tepla: ...%14

3.2.1.2.

Počet a uspořádání válců

3.2.1.2.1.

Vrtání3 mm

3.2.1.2.2.

Zdvih3 mm

3.2.1.2.3.

Pořadí zapalování

3.2.1.3.

Zdvihový objem motoru4 v cm3

3.2.1.4.

Objemový kompresní poměr5

3.2.1.5.

Výkresy spalovacího prostoru, hlavy pístu a u zážehových motorů pístních kroužků

3.2.1.6.

Běžné volnoběžné otáčky5 ot/min

3.2.1.6.1.

Zvýšené volnoběžné otáčky5 ot/min

3.2.1.6.2.

Volnoběh na motorovou naftu: ano/ne1,14

3.2.1.7.

Obsah oxidu uhelnatého ve výfukových plynech při volnoběžných otáčkách5: % podle výrobce (jen pro zážehové motory)

3.2.1.8.

Maximální netto výkon6... kW při ... ot/min (hodnota podle výrobce)

3.2.1.9.

Maximální přípustné otáčky motoru podle výrobce: ot/min

3.2.1.10.

Maximální netto točivý moment6 (Nm) při (ot/min) (hodnota podle výrobce)

3.2.1.11.

Odkazy výrobce na soubor dokumentace vyžadovaný bodem 3.1, 3.2 a 3.3 tohoto předpisu, který umožňuje schvalovacímu orgánu vyhodnotit strategie regulace emisí, palubní systémy ve vozidle a motor s cílem zajistit správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx

3.2.2.

Palivo

3.2.2.2.

Těžká nákladní vozidla: motorová nafta / benzin / zkapalněný ropný plyn (LPG) / zemní plyn (NG-H) / zemní plyn (NG-L) / zemní plyn (NG-HL) / ethanol (ED95) / ethanol (E85)1

3.2.2.2.1.

Paliva, která jsou kompatibilní s využitím motoru uváděným výrobcem v souladu s bodem 4.6.2 tohoto předpisu (je-li relevantní)

3.2.2.2.2.

Korekční součinitel výkonu podle bodu 9.4.2.8 pro každé uvedené palivo (je-li relevantní)

3.2.4.

Dodávka paliva

3.2.4.2.

Vstřikem paliva (pouze u vznětových motorů nebo motorů dual fuel): ano/ne1

3.2.4.2.1.

Popis systému

3.2.4.2.2.

Pracovní princip: přímý vstřik / komůrkový / vírová komůrka1

3.2.4.2.3.

Vstřikovací čerpadlo

3.2.4.2.3.1.

Značka (značky)

3.2.4.2.3.2.

Typ (typy)

3.2.4.2.3.3.

Maximální dodávka paliva1,5 ... mm3 / zdvih nebo cyklus při otáčkách motoru ... ot/min nebo charakteristický diagram

(Jestliže se použije regulace přeplňovacího tlaku, uvede se charakteristická dodávka paliva a přeplňovací tlak v závislosti na otáčkách motoru.)

3.2.4.2.3.4.

Statické časování vstřiku5

3.2.4.2.3.5.

Křivka předvstřiku5

3.2.4.2.3.6.

Postup kalibrace: zkušební stav / motor1

3.2.4.2.4.

Regulátor

3.2.4.2.4.1.

Typ

3.2.4.2.4.2.

Bod omezení otáček

3.2.4.2.4.2.1.

Otáčky, při kterých začíná omezení při zatížení (ot/min)

3.2.4.2.4.2.2.

Nejvyšší otáčky bez zatížení (ot/min)

3.2.4.2.4.2.3.

Volnoběžné otáčky (ot/min)

3.2.4.2.5.

Vstřikovací potrubí

3.2.4.2.5.1.

Délka (mm)

3.2.4.2.5.2.

Vnitřní průměr (mm)

3.2.4.2.5.3.

Vstřikování se společným tlakovým potrubím, značka a typ

3.2.4.2.6.

Vstřikovač (vstřikovače)

3.2.4.2.6.1.

Značka (značky)

3.2.4.2.6.2.

Typ (typy)

3.2.4.2.6.3.

Otevírací tlak5: kPa nebo charakteristický diagram5

3.2.4.2.7.

Systém pro studený start

3.2.4.2.7.1.

Značka (značky)

3.2.4.2.7.2.

Typ (typy)

3.2.4.2.7.3.

Popis

3.2.4.2.8.

Pomocný startovací prostředek

3.2.4.2.8.1.

Značka (značky)

3.2.4.2.8.2.

Typ (typy)

3.2.4.2.8.3.

Popis systému

3.2.4.2.9.

Elektronicky řízený vstřik: ano/ne1

3.2.4.2.9.1.

Značka (značky)

3.2.4.2.9.2.

Typ (typy)

3.2.4.2.9.3.

Popis systému (v případě jiné dodávky paliva, než je jeho trvalý vstřik, uveďte odpovídající podrobnosti.)

3.2.4.2.9.3.1.

Značka a typ řídicí jednotky (ECU)

3.2.4.2.9.3.2.

Značka a typ regulátoru paliva

3.2.4.2.9.3.3.

Značka a typ čidla průtoku vzduchu

3.2.4.2.9.3.4.

Značka a typ rozdělovače paliva

3.2.4.2.9.3.5.

Značka a typ skříně klapky

3.2.4.2.9.3.6.

Značka a typ čidla teploty vody

3.2.4.2.9.3.7.

Značka a typ čidla teploty vzduchu

3.2.4.2.9.3.8.

Značka a typ čidla tlaku vzduchu

3.2.4.2.9.3.9.

Softwarové kalibrační číslo (čísla)

3.2.4.3.

Vstřikem paliva (pouze u zážehových motorů): ano/ne1

3.2.4.3.1.

Pracovní princip: vstřik do sacího potrubí (jednobodový/vícebodový/přímý vstřik1/jiný (uveďte jaký))

3.2.4.3.2.

Značka (značky)

3.2.4.3.3.

Typ (typy)

3.2.4.3.4.

Popis systému (v případě jiné dodávky paliva, než je jeho trvalý vstřik, uveďte odpovídající podrobnosti.)

3.2.4.3.4.1.

Značka a typ řídicí jednotky (ECU)

3.2.4.3.4.2.

Značka a typ regulátoru paliva

3.2.4.3.4.3.

Značka a typ čidla průtoku vzduchu

3.2.4.3.4.4.

Značka a typ rozdělovače paliva

3.2.4.3.4.5.

Značka a typ regulátoru tlaku

3.2.4.3.4.6.

Značka a typ mikrospínače

3.2.4.3.4.7.

Značka a typ šroubu pro nastavení volnoběžných otáček

3.2.4.3.4.8.

Značka a typ skříně klapky

3.2.4.3.4.9.

Značka a typ čidla teploty vody

3.2.4.3.4.10.

Značka a typ čidla teploty vzduchu

3.2.4.3.4.11.

Značka a typ čidla tlaku vzduchu

3.2.4.3.4.12.

Softwarové kalibrační číslo (čísla)

3.2.4.3.5.

Vstřikovače: otevírací tlak5 (kPa) nebo charakteristický diagram5

3.2.4.3.5.1.

Značka

3.2.4.3.5.2.

Typ

3.2.4.3.6.

Časování vstřiku

3.2.4.3.7.

Systém pro studený start

3.2.4.3.7.1.

Pracovní princip (principy)

3.2.4.3.7.2.

Pracovní omezení/seřízení1,5

3.2.4.4.

Podávací palivové čerpadlo

3.2.4.4.1.

Tlak5 (kPa) nebo charakteristický diagram5

3.2.5.

Elektrický systém

3.2.5.1.

Jmenovité napětí (V), na kostře kladný/záporný pól(1)

3.2.5.2.

Generátor

3.2.5.2.1.

Typ

3.2.5.2.2.

Jmenovitý výkon: VA

3.2.6.

Systém zapalování (jen zážehové motory)

3.2.6.1.

Značka (značky)

3.2.6.2.

Typ (typy)

3.2.6.3.

Pracovní princip

3.2.6.4.

Křivka nebo mapa předvstřiku zapalování5

3.2.6.5.

Statické časování zapalování5 (stupně před horní úvratí)

3.2.6.6.

Zapalovací svíčky

3.2.6.6.1.

Značka

3.2.6.6.2.

Typ

3.2.6.6.3.

Nastavení mezery (mm)

3.2.6.7.

Zapalovací cívka (cívky)

3.2.6.7.1.

Značka

3.2.6.7.2.

Typ

3.2.7.

Systém chlazení: kapalina/vzduch1

3.2.7.2.

Kapalina

3.2.7.2.1.

Druh kapaliny

3.2.7.2.2.

Oběhové čerpadlo (čerpadla): ano/ne1

3.2.7.2.3.

Vlastnosti

3.2.7.2.3.1.

Značka (značky)

3.2.7.2.3.2.

Typ (typy)

3.2.7.2.4.

Převodový poměr (poměry) pohonu

3.2.7.3.

Vzduch

3.2.7.3.1.

Ventilátor: ano/ne1

3.2.7.3.2.

Vlastnosti

3.2.7.3.2.1.

Značka (značky)

3.2.7.3.2.2.

Typ (typy)

3.2.7.3.3.

Převodový poměr (poměry) pohonu

3.2.8.

Systém sání

3.2.8.1.

Přeplňování: ano/ne 1

3.2.8.1.1.

Značka (značky)

3.2.8.1.2.

Typ (typy)

3.2.8.1.3.

Popis systému (např. maximální plnicí tlak ... kPa; popřípadě odpouštěcí zařízení)

3.2.8.2.

Mezichladič: ano/ne1

3.2.8.2.1.

Typ: vzduch-vzduch / vzduch-voda1

3.2.8.3.

Podtlak v sání při jmenovitých otáčkách a při 100% zatížení (pouze u vznětových motorů)

3.2.8.3.1.

Přípustná minimální hodnota (kPa)

3.2.8.3.2.

Přípustná maximální hodnota (kPa)

3.2.8.4.

Popis a nákres potrubí sání a jeho příslušenství (sběrná komora, ohřev, přídavné vstupy sání atd.)

3.2.8.4.1.

Popis sacího potrubí motoru (přiložte nákresy a/nebo fotografie)

3.2.9.

Výfukový systém

3.2.9.1.

Popis nebo nákresy výfukového potrubí motoru

3.2.9.2.

Popis nebo nákres výfukového systému

3.2.9.2.1.

Popis a/nebo nákres prvků výfukového systému, které tvoří součást systému motoru

3.2.9.3.

Maximální přípustný protitlak výfuku při jmenovitých otáčkách motoru a při 100% zatížení (pouze u vznětových motorů) (kPa)7

3.2.9.7.

Objem výfukového systému (dm3)

3.2.9.7.1.

Přípustný objem výfukového systému (systém vozidla a motoru): (dm3)

3.2.9.7.2.

Objem výfukového systému, který je součástí systému motoru: ... dm3

3.2.10.

Minimální průřezy vstupních a výstupních průchodů

3.2.11.

Časování ventilů nebo obdobné údaje

3.2.11.1.

Maximální zdvih ventilů, úhly otevření a zavření nebo podrobnosti časování jiných systémů řízení ve vztahu k úvratím. Maximální a minimální hodnoty časování u systémů s proměnným časováním

3.2.11.2.

Referenční a/nebo seřizovací rozpětí7

3.2.12.

Opatření proti znečišťování ovzduší

3.2.12.1.1.

Zařízení pro recyklaci plynů z klikové skříně: ano/ne1

Pokud ano, popis a nákresy

Pokud ne, je požadována shoda s bodem 6.10 přílohy 4 tohoto předpisu

3.2.12.2.

Přídavná zařízení k omezování emisí škodlivin (jsou-li užita a nejsou-li uvedena v jiném bodě)

3.2.12.2.1.

Katalyzátor: ano/ne1

3.2.12.2.1.1.

Počet katalyzátorů a jejich částí (níže požadované informace uveďte pro každý samostatný celek)

3.2.12.2.1.2.

Rozměry, tvar a objem katalyzátoru (katalyzátorů)

3.2.12.2.1.3.

Druh katalytické činnosti

3.2.12.2.1.4.

Celková náplň drahých kovů

3.2.12.2.1.5.

Poměrná koncentrace

3.2.12.2.1.6.

Nosič (struktura a materiál)

3.2.12.2.1.7.

Hustota komůrek

3.2.12.2.1.8.

Druh pouzdra katalyzátoru (katalyzátorů)

3.2.12.2.1.9.

Umístění katalyzátoru (katalyzátorů) (místo a vztažná vzdálenost ve výfukovém potrubí)

3.2.12.2.1.10.

Tepelný kryt: ano/ne1

3.2.12.2.1.11.

Systémy/metody regenerace systémů následného zpracování výfukových plynů, popis

3.2.12.2.1.11.5.

Běžné rozmezí provozní teploty (K)

3.2.12.2.1.11.6.

Pomocná činidla: ano/ne1

3.2.12.2.1.11.7.

Druh a koncentrace činidla potřebného pro katalytickou činnost

3.2.12.2.1.11.8.

Běžné rozmezí provozní teploty činidla K

3.2.12.2.1.11.9.

Mezinárodní norma

3.2.12.2.1.11.10.

Častost doplňování činidla: průběžně / při údržbě1

3.2.12.2.1.12.

Značka katalyzátoru

3.2.12.2.1.13.

Identifikační číslo části

3.2.12.2.2.

Kyslíková sonda: ano/ne1

3.2.12.2.2.1.

Značka

3.2.12.2.2.2.

Umístění

3.2.12.2.2.3.

Regulační rozsah

3.2.12.2.2.4.

Typ

3.2.12.2.2.5.

Identifikační číslo části

3.2.12.2.3.

Přípusť vzduchu: ano/ne1

3.2.12.2.3.1.

Druh (pulsující vzduch, vzduchové čerpadlo atd.)

3.2.12.2.4.

Recirkulace výfukových plynů (EGR): ano/ne1

3.2.12.2.4.1.

Vlastnosti (značka, typ, průtok atd.)

3.2.12.2.6.

Filtr znečišťujících částic: ano/ne1

3.2.12.2.6.1.

Rozměry, tvar a objem filtru částic

3.2.12.2.6.2.

Konstrukce filtru částic

3.2.12.2.6.3.

Umístění (vztažná vzdálenost ve výfukovém potrubí)

3.2.12.2.6.4.

Postup nebo systém regenerace, popis nebo nákres

3.2.12.2.6.5.

Značka filtru částic

3.2.12.2.6.6.

Identifikační číslo části

3.2.12.2.6.7.

Běžné rozmezí provozní teploty (K) a tlaku (kPa)

3.2.12.2.6.8.

U periodické regenerace

3.2.12.2.6.8.1.1.

Počet cyklů zkoušek WHTC bez regenerace (n)

3.2.12.2.6.8.2.1.

Počet cyklů zkoušek WHTC s regenerací (nR)

3.2.12.2.6.9.

Ostatní systémy: ano/ne1

3.2.12.2.6.9.1.

Popis a činnost

3.2.12.2.7.

Palubní diagnostický systém (OBD)

3.2.12.2.7.0.1.

Počet rodin motorů s OBD v rámci dané rodiny motorů

3.2.12.2.7.0.2.

Seznam rodin motorů s OBD (v příslušném případě)

Rodina motorů s OBD 1: ...

Rodina motorů s OBD 2: ...

atd. ...

3.2.12.2.7.0.3.

Číslo rodiny motorů s OBD, do které náleží základní motor / člen rodiny motorů

3.2.12.2.7.0.4.

Odkazy výrobce na dokumentaci OBD stanovenou v bodě 3.1.4 písm. c) a v bodě 3.3.4 tohoto předpisu a uvedenou v příloze 9A tohoto předpisu pro účely schvalování systému OBD

3.2.12.2.7.0.5.

Odkaz výrobce na dokumentaci pro montáž systému motoru vybaveného OBD do vozidla (v případě potřeby)

3.2.12.7.0.6.

V případě potřeby odkaz výrobce na dokumentaci vztahující se k montáži motoru dual fuel do vozidla

3.2.12.2.7.2.

Seznam a účel všech součástí sledovaných systémem OBD8

3.2.12.2.7.3.

Písemný popis (obecné principy fungování) pro

3.2.12.2.7.3.1.

Zážehové motory8

3.2.12.2.7.3.1.1.

Monitorování katalyzátoru8

3.2.12.2.7.3.1.2.

Detekce selhání zapalování8

3.2.12.2.7.3.1.3.

Monitorování kyslíkové sondy8

3.2.12.2.7.3.1.4.

Ostatní součásti, které systém OBD monitoruje

3.2.12.2.7.3.2.

Vznětové motory8

3.2.12.2.7.3.2.1.

Monitorování katalyzátoru8

3.2.12.2.7.3.2.2.

Monitorování filtru částic8

3.2.12.2.7.3.2.3.

Monitorování elektronického systému přívodu paliva8

3.2.12.2.7.3.2.4.

Monitorování systému ke snížení emisí NOx
  8

3.2.12.2.7.3.2.5.

Ostatní prvky monitorované systémem OBD8

3.2.12.2.7.4.

Kritéria pro aktivaci indikátoru chybné funkce (MI) (stanovený počet cyklů nebo statistická metoda)8

3.2.12.2.7.5.

Seznam všech výstupních kódů OBD a použitých formátů (vždy s vysvětlením)8

3.2.12.2.7.6.5.

Standard komunikačního protokolu OBD8

3.2.12.2.7.7.

Odkazy výrobce na informace o systémech OBD stanovené v bodě 3.1.4 písm. d) a bodě 3.3.4 tohoto předpisu za účelem splnění ustanovení o přístupu k systému OBD ve vozidle, nebo

3.2.12.2.7.7.1.

Jako alternativu k odkazům výrobce uvedeným v bodě 3.2.12.2.7.7 odkaz na dodatek k této příloze, který obsahuje následující tabulku vyplněnou podle uvedeného příkladu:

Konstrukční část – Chybový kód – Strategie monitorování – Kritéria zjištění chyb – Kritéria pro aktivaci indikátoru chybné funkce (MI) – Sekundární parametry – Stabilizace – Předváděcí zkouška

Katalyzátor SCR – P20EE – Signály čidla NOx 1 a 2 – Rozdíl mezi signály z čidla 1 a 2 – Druhý cyklus – Otáčky motoru, zatížení motoru, teplota katalyzátoru, působení činidla, hmotnostní průtok výfukových plynů – Jeden zkušební cyklus OBD (WHTC, část prováděná za tepla) – Zkušební cyklus OBD (WHTC, část prováděná za tepla)

3.2.12.2.8.

Ostatní systémy (popis a činnost)

3.2.12.2.8.1.

Systémy pro zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx

3.2.12.2.8.2.

Systém upozornění řidiče

3.2.12.2.8.2.1.

Motor s trvalou deaktivací systému upozornění řidiče, využívaný záchrannými službami nebo ve vozidlech zkonstruovaných a vyrobených k použití ozbrojenými složkami, civilní ochranou, požární službou a službami odpovídajícími za udržování veřejného pořádku: ano/ne1

3.2.12.2.8.2.2.

Aktivace funkce popojíždění „deaktivovat po opětovném startu“ / „deaktivovat po doplnění paliva“ / „deaktivovat po zaparkování“1,7

3.2.12.2.8.3.

Počet rodin motorů s OBD v rámci uvažované rodiny motorů při zajišťování správné funkce opatření k regulaci emisí NOx

3.2.12.2.8.3.1.

Seznam rodin motorů OBD v rámci posuzované rodiny motorů při zajišťování správné funkce opatření k regulaci emisí NOx (v příslušném případě)

Rodina motorů s OBD 1: ...

Rodina motorů s OBD 2: ...

atd. ...

3.2.12.2.8.3.2.

Referenční číslo posuzované rodiny motorů OBD při zajišťování správné funkce opatření k regulaci emisí NOX, do níž patří základní motor / člen rodiny motorů

3.2.12.2.8.4.

Seznam rodin motorů s OBD (v příslušném případě)

Rodina motorů s OBD 1: ...

Rodina motorů s OBD 2: ...

atd. ...

3.2.12.2.8.5.

Číslo rodiny motorů s OBD, do které náleží základní motor / člen rodiny motorů

3.2.12.2.8.8.5.

Vyhřívaná/nevyhřívaná nádrž na činidlo a systém dávkování (viz bod 2.4 přílohy 11)

3.2.12.2.8.7.

Tam, kde je to vhodné, odkaz výrobce na dokumentaci k montáži systému motoru pro zajištění správné funkce opatření k regulaci NOx do vozidla

3.2.17.

Specifické informace vztahující se na motory pro těžká nákladní vozidla poháněné plynnými palivy a na motory dual fuel (u jinak uspořádaných systémů uveďte rovnocenné údaje) (je-li relevantní)

3.2.17.1.

Palivo: zkapalněný ropný plyn / zemní plyn (NG-H) / zemní plyn (NG-L) / zemní plyn (NG-HL)1

3.2.17.2.

Regulátor (regulátory) tlaku nebo odpařovač / regulátor (regulátory) tlaku1

3.2.17.2.1.

Značka (značky)

3.2.17.2.2.

Typ (typy)

3.2.17.2.3.

Počet stupňů redukce tlaku

3.2.17.2.4.

Tlak v koncovém stupni minimální (kPa) – maximální (kPa)

3.2.17.2.5.

Počet hlavních seřizovacích bodů

3.2.17.2.6.

Počet seřizovacích bodů volnoběhu

3.2.17.2.7.

Číslo schválení typu

3.2.17.3.

Palivový systém: směšovač / přípusť plynu / vstřik kapaliny / přímý vstřik1

3.2.17.3.1.

Řízení směsi

3.2.17.3.2.

Popis systému nebo schéma a výkresy

3.2.17.3.3.

Číslo schválení typu

3.2.17.4.

Směšovač

3.2.17.4.1.

Počet

3.2.17.4.2.

Značka (značky)

3.2.17.4.3.

Typ (typy)

3.2.17.4.4.

Umístění

3.2.17.4.5.

Možnosti seřizování

3.2.17.4.6.

Číslo schválení typu

3.2.17.5.

Vstřik do sacího potrubí

3.2.17.5.1.

Způsob vstřiku: jednobodový/vícebodový1

3.2.17.5.2.

Způsob vstřiku: spojitě/simultánně/sekvenčně1

3.2.17.5.3.

Vstřikovací zařízení

3.2.17.5.3.1.

Značka (značky)

3.2.17.5.3.2.

Typ (typy)

3.2.17.5.3.3.

Možnosti seřizování

3.2.17.5.3.4.

Číslo schválení typu

3.2.17.5.4.

Podávací čerpadlo (je-li použito)

3.2.17.5.4.1.

Značka (značky)

3.2.17.5.4.2.

Typ (typy)

3.2.17.5.4.3.

Číslo schválení typu

3.2.17.5.5.

Vstřikovač (vstřikovače)

3.2.17.5.5.1.

Značka (značky)

3.2.17.5.5.2.

Typ (typy)

3.2.17.5.5.3.

Číslo schválení typu

3.2.17.6.

Přímý vstřik

3.2.17.6.1.

Vstřikovací čerpadlo / regulátor tlaku1

3.2.17.6.1.1.

Značka (značky)

3.2.17.6.1.2.

Typ (typy)

3.2.17.6.1.3.

Časování vstřiku

3.2.17.6.1.4.

Číslo schválení typu

3.2.17.6.2.

Vstřikovač (vstřikovače)

3.2.17.6.2.1.

Značka (značky)

3.2.17.6.2.2.

Typ (typy)

3.2.17.6.2.3.

Otevírací tlak nebo charakteristický diagram1

3.2.17.6.2.4.

Číslo schválení typu

3.2.17.7.

Elektronická řídicí jednotka (ECU)

3.2.17.7.1.

Značka (značky)

3.2.17.7.2.

Typ (typy)

3.2.17.7.3.

Možnosti seřizování

3.2.17.7.4.

Softwarové kalibrační číslo (čísla)

3.2.17.8.

Specifické vybavení pro zemní plyn jako palivo

3.2.17.8.1.

Varianta 1 (pouze pro případ schválení typu motoru pro některá daná složení paliva)

3.2.17.8.1.0.1.

Vybavení automatickou přizpůsobivostí? ano/ne1

3.2.17.8.1.0.2.

Kalibrace pro specifické složení zemního plynu (NG-H) / zemního plynu (NG-L) / zemního plynu (NG-HL)1

Transformace na specifické složení zemního plynu (NG-Ht) / zemního plynu (NG-Lt) / zemního plynu (NG-HLt)1

3.2.17.8.1.1.

methan (CH4) ... základ (% mol)

ethan (C2H6) ... základ (% mol)

propan (C3H8) ... základ (% mol)

butan (C4H10) ... základ (% mol)

C5/C5+: ... základ (% mol)

kyslík (O2) ... základ (% mol)

inertní plyny (N2, He atd.) ... základ (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

min. (% mol)

max. (% mol)

max. (% mol)

max. (% mol)

max. (% mol)

max. (% mol)

max. (% mol)

max. (% mol)

3.2.17.9.

V případě potřeby odkaz výrobce na dokumentaci vztahující se k montáži motoru dual fuel do vozidla14

3.5.4.

Emise CO2 pro motory velkého výkonu

3.5.4.1.

Hmotnostní emise CO2, zkouška WHSC16: ... (g/kWh)

3.5.4.1.1.

Pro motory dual fuel, hmotnostní emise CO2, zkouška WHSC v naftovém režimu13: ... g/kWh

Pro motory dual fuel, hmotnostní emise CO2, zkouška WHSC v režimu dual fuel13 (v příslušném případě): ... g/kWh

3.5.4.2.

Hmotnostní emise CO2, zkouška WHSC17: ... g/kWh

3.5.4.2.1.

Pro motory dual fuel, hmotnostní emise CO2, zkouška WHTC v naftovém režimu13: ... g/kWh

Pro motory dual fuel, hmotnostní emise CO2, zkouška WHTC v režimu dual fuel13: ... g/kWh

3.5.4.3.

Hmotnostní emise CO2, zkouška WHSC v režimu dual fuel14 (je-li relevantní): ... g/kWh

3.5.4.4.

Hmotnostní emise CO2, zkouška WHTC16: ... (g/kWh)

3.5.4.5.

Hmotnostní emise CO2, zkouška WHTC v naftovém režimu17: ... g/kWh

3.5.4.6.

Hmotnostní emise CO2, zkouška WHTC v režimu dual fuel14: ... g/kWh

3.5.5.

Spotřeba paliva u těžkých užitkových motorů

3.5.5.1.

Spotřeba paliva, zkouška WHSC16: ... (g/kWh)

3.5.5.1.1.

Pro motory dual fuel, spotřeba paliva, zkouška WHSC v naftovém režimu13: ... g/kWh

Pro motory dual fuel, spotřeba paliva, zkouška WHSC v režimu dual fuel13: ... g/kWh

3.5.5.2.

Spotřeba paliva – zkouška WHSC v naftovém režimu17: ... g/kWh

3.5.5.2.1.

Pro motory dual fuel, spotřeba paliva, zkouška WHTC v naftovém režimu13: ... g/kWh

Pro motory dual fuel, spotřeba paliva, zkouška WHTC v režimu dual fuel13: ... g/kWh

3.5.5.3.

Spotřeba paliva – zkouška WHSC v režimu dual fuel14: ... g/kWh

3.5.5.4.

Spotřeba paliva, zkouška WHTC5,16: ... (g/kWh)

3.5.5.5.

Spotřeba paliva – zkouška WHTC v naftovém režimu13: ... g/kWh

3.5.5.6.

Spotřeba paliva – zkouška WHTC v režimu dual fuel14: ... g/kWh

3.6.

Přípustné teploty podle výrobce

3.6.1.

Chladicí systém

3.6.1.1.

Chlazení kapalinou, maximální teplota na výstupu (K)

3.6.1.2.

Chlazení vzduchem

3.6.1.2.1.

Vztažný bod

3.6.1.2.2.

Maximální teplota ve vztažném bodě (K)

3.6.2.

Maximální výstupní teplota mezichladiče plnicího vzduchu (K)

3.6.3.

Maximální teplota výfukových plynů ve výfukovém potrubí (potrubích) v blízkosti výstupní příruby (přírub) sběrného výfukového potrubí nebo turbodmychadla (turbodmychadel) (K)

3.6.4.

Teplota paliva minimální (K) – maximální (K)

u vznětových motorů ve vstupu do vstřikovacího čerpadla, u plynových motorů v koncovém stupni regulátoru tlaku

3.6.5.

Teplota maziva

minimální (K) – maximální (K)

3.8.

Systém mazání

3.8.1.

Popis systému

3.8.1.1.

Umístění nádrže maziva

3.8.1.2.

Systém dodávky maziva (čerpadlem / vstřikem do sání / směsi s palivem atd.)1

3.8.2.

Čerpadlo maziva

3.8.2.1.

Značka (značky)

3.8.2.2.

Typ (typy)

3.8.3.

Směs s palivem

3.8.3.1.

Procentní složení

3.8.4.

Chladič oleje: ano/ne1

3.8.4.1.

Nákres (nákresy)

3.8.4.1.1.

Značka (značky)

3.8.4.1.2.

Typ (typy)

2.   Část 2

Základní vlastnosti součástí a systémů pro motorová vozidla z hlediska emisí z výfuku

| | | Základní motor nebo typ motoru | Členové rodiny motorů |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1. | Výrobce motoru | |
| 3.1.1. | Kód motoru podle výrobce (vyznačen na motoru nebo jinak identifikován) | | | | | | |
| 3.1.2. | Číslo schválení (v případě potřeby) včetně identifikačního označení paliva | | | | | | |
| 3.2.2. | Palivo | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.2.3. | Hrdlo palivové nádrže: zúžené hrdlo / označení | | | | | | |
| 3.2.2.4.1. | Vozidlo dual fuel: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.3. | Palivová (palivové) nádrž (nádrže) | | | | | | |
| 3.2.3.1. | Provozní palivová (palivové) nádrž (nádrže) | | | | | | |
| 3.2.3.1.1. | Počet nádrží a objem každé z nich | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Záložní palivová nádrž (nádrže) | | | | | | |
| 3.2.3.2.1. | Počet nádrží a objem každé z nich | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8. | Systém sání | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8.3.3. | Skutečný podtlak v systému sání při jmenovitých otáčkách motoru a při 100% zatížení vozidla (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2. | Čistič sání, nákresy | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3. | Tlumič sání, nákresy | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1. | Značka (značky) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2. | Typ (typy) | | | | | | |
| 3.2.9. | Výfukový systém | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Popis nebo nákres výfukového systému | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.2.2. | Popis a/nebo nákres prvků výfukového systému, které netvoří součást systému motoru | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.3.1. | Skutečný protitlak výfukových plynů při jmenovitých otáčkách motoru a při 100% zatížení (pouze u vznětových motorů) (kPa) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7. | Objem kompletního výfukového systému (systém vozidla a motoru) (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Přípustný objem výfukového systému (systém vozidla a motoru) ... (dm3) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Palubní diagnostický systém (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0. | Použití alternativního schválení podle bodu 2.4 přílohy 9A tohoto předpisu: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1. | Součásti OBD na palubě vozidla | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Odkaz výrobce na soubor dokumentace k montáži systému OBD schváleného motoru do vozidla (v případě potřeby) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Písemný popis a/nebo výkres indikátoru chybné funkce (MI)10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Písemný popis a/nebo výkres komunikačního rozhraní OBD mimo vozidlo10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8. | Součásti OBD na palubě vozidla | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.0. | Použití alternativního schválení podle bodu 2.4 přílohy 9A tohoto předpisu: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.1. | Součásti OBD na palubě vozidla | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.2. | Odkaz výrobce na soubor dokumentace k montáži systému OBD schváleného motoru do vozidla (v případě potřeby) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.3. | Písemný popis a/nebo výkres indikátoru chybné funkce (MI)10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.4. | Písemný popis a/nebo výkres komunikačního rozhraní OBD mimo vozidlo10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.5. | Standard komunikačního protokolu OBD4 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Systémy pro zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0. | Použití alternativního schválení podle bodu 2.1 přílohy 1111 tohoto předpisu: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Systémy pro zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Systém upozornění řidiče | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1. | Motor s trvalou deaktivací systému upozornění řidiče, využívaný záchrannými službami nebo ve vozidlech zkonstruovaných a vyrobených k použití ozbrojenými složkami, civilní ochranou, požární službou a službami odpovídajícími za udržování veřejného pořádku: ano/ne1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.2. | Aktivace funkce popojíždění „deaktivovat po opětovném startu“ / „deaktivovat po doplnění paliva“ / „deaktivovat po zaparkování“1,7 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Odkaz výrobce na soubor dokumentace vztahující se k montáži systému zajišťujícího správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx na schválený motor (v případě potřeby) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4. | Písemný popis a/nebo výkres varovného signálu10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5. | Vyhřívaná/nevyhřívaná nádrž na činidlo a systém dávkování (viz bod 2.4 přílohy 11 tohoto předpisu) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8. | Součásti palubních systémů vozidla zajišťujících správnou funkci opatření k regulaci emisí NOX | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.1. | Seznam součástí palubních systémů vozidla zajišťujících správnou funkci opatření k regulaci emisí NOX | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.2. | Odkaz výrobce na soubor dokumentace vztahující se k montáži systému zajišťujícího správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx na schválený motor (v případě potřeby) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.3. | Písemný popis a/nebo výkres varovného signálu10 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5. | Vyhřívaná/nevyhřívaná nádrž na činidlo a systém dávkování (viz bod 2.4 přílohy 11) | | | | | | |

Základní motor nebo typ motoru

Členové rodiny motorů

A

B

C

D

E

3.1.

Výrobce motoru

3.1.1.

Kód motoru podle výrobce (vyznačen na motoru nebo jinak identifikován)

3.1.2.

Číslo schválení (v případě potřeby) včetně identifikačního označení paliva

3.2.2.

Palivo

3.2.2.3.

Hrdlo palivové nádrže: zúžené hrdlo / označení

3.2.2.4.1.

Vozidlo dual fuel: ano/ne1

3.2.3.

Palivová (palivové) nádrž (nádrže)

3.2.3.1.

Provozní palivová (palivové) nádrž (nádrže)

3.2.3.1.1.

Počet nádrží a objem každé z nich

3.2.3.2.

Záložní palivová nádrž (nádrže)

3.2.3.2.1.

Počet nádrží a objem každé z nich

3.2.8.

Systém sání

3.2.8.3.3.

Skutečný podtlak v systému sání při jmenovitých otáčkách motoru a při 100% zatížení vozidla (kPa)

3.2.8.4.2.

Čistič sání, nákresy

3.2.8.4.2.1.

Značka (značky)

3.2.8.4.2.2.

Typ (typy)

3.2.8.4.3.

Tlumič sání, nákresy

3.2.8.4.3.1.

Značka (značky)

3.2.8.4.3.2.

Typ (typy)

3.2.9.

Výfukový systém

3.2.9.2.

Popis nebo nákres výfukového systému

3.2.9.2.2.

Popis a/nebo nákres prvků výfukového systému, které netvoří součást systému motoru

3.2.9.3.1.

Skutečný protitlak výfukových plynů při jmenovitých otáčkách motoru a při 100% zatížení (pouze u vznětových motorů) (kPa)

3.2.9.7.

Objem kompletního výfukového systému (systém vozidla a motoru) (dm3)

3.2.9.7.1.

Přípustný objem výfukového systému (systém vozidla a motoru) ... (dm3)

3.2.12.2.7.

Palubní diagnostický systém (OBD)

3.2.12.2.7.0.

Použití alternativního schválení podle bodu 2.4 přílohy 9A tohoto předpisu: ano/ne1

3.2.12.2.7.1.

Součásti OBD na palubě vozidla

3.2.12.2.7.2.

Odkaz výrobce na soubor dokumentace k montáži systému OBD schváleného motoru do vozidla (v případě potřeby)

3.2.12.2.7.3.

Písemný popis a/nebo výkres indikátoru chybné funkce (MI)10

3.2.12.2.7.4.

Písemný popis a/nebo výkres komunikačního rozhraní OBD mimo vozidlo10

3.2.12.2.7.8.

Součásti OBD na palubě vozidla

3.2.12.2.7.8.0.

Použití alternativního schválení podle bodu 2.4 přílohy 9A tohoto předpisu: ano/ne1

3.2.12.2.7.8.1.

Součásti OBD na palubě vozidla

3.2.12.2.7.8.2.

Odkaz výrobce na soubor dokumentace k montáži systému OBD schváleného motoru do vozidla (v případě potřeby)

3.2.12.2.7.8.3.

Písemný popis a/nebo výkres indikátoru chybné funkce (MI)10

3.2.12.2.7.8.4.

Písemný popis a/nebo výkres komunikačního rozhraní OBD mimo vozidlo10

3.2.12.2.7.8.5.

Standard komunikačního protokolu OBD4

3.2.12.2.8.

Systémy pro zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx

3.2.12.2.8.0.

Použití alternativního schválení podle bodu 2.1 přílohy 1111 tohoto předpisu: ano/ne1

3.2.12.2.8.1.

Systémy pro zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx

3.2.12.2.8.2.

Systém upozornění řidiče

3.2.12.2.8.2.1.

Motor s trvalou deaktivací systému upozornění řidiče, využívaný záchrannými službami nebo ve vozidlech zkonstruovaných a vyrobených k použití ozbrojenými složkami, civilní ochranou, požární službou a službami odpovídajícími za udržování veřejného pořádku: ano/ne1

3.2.12.2.8.2.2.

Aktivace funkce popojíždění „deaktivovat po opětovném startu“ / „deaktivovat po doplnění paliva“ / „deaktivovat po zaparkování“1,7

3.2.12.2.8.3.

Odkaz výrobce na soubor dokumentace vztahující se k montáži systému zajišťujícího správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx na schválený motor (v případě potřeby)

3.2.12.2.8.4.

Písemný popis a/nebo výkres varovného signálu10

3.2.12.2.8.5.

Vyhřívaná/nevyhřívaná nádrž na činidlo a systém dávkování (viz bod 2.4 přílohy 11 tohoto předpisu)

3.2.12.2.8.8.

Součásti palubních systémů vozidla zajišťujících správnou funkci opatření k regulaci emisí NOX

3.2.12.2.8.8.1.

Seznam součástí palubních systémů vozidla zajišťujících správnou funkci opatření k regulaci emisí NOX

3.2.12.2.8.8.2.

Odkaz výrobce na soubor dokumentace vztahující se k montáži systému zajišťujícího správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx na schválený motor (v případě potřeby)

3.2.12.2.8.8.3.

Písemný popis a/nebo výkres varovného signálu10

3.2.12.2.8.8.5.

Vyhřívaná/nevyhřívaná nádrž na činidlo a systém dávkování (viz bod 2.4 přílohy 11)

Poznámky:

| 1 | Nehodící se škrtněte (pokud vyhovuje více položek, mohou nastat případy, kdy není třeba škrtat nic). |
| --- | --- |

1

| 2 | Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které nejsou důležité pro popis typu vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku, kterých se týká tento informační dokument, nahradí se takové znaky v dokumentaci znakem „?“ (např. ABC??123??). |
| --- | --- |

2

| 3 | Tento údaj se zaokrouhlí na nejbližší desetinu milimetru. |
| --- | --- |

3

| 4 | Tato hodnota se vypočte a zaokrouhlí na nejbližší cm3. |
| --- | --- |

4

| 5 | Uveďte povolenou odchylku. |
| --- | --- |

5

| 6 | Stanoveno podle požadavků předpisu č. 85. |
| --- | --- |

6

| 7 | Vyplňte minimální a maximální hodnoty pro každou variantu. |
| --- | --- |

7

| 8 | Je nutné doložit v případě, že se jedná o jedinou rodinu motorů s OBD a pokud nebylo již doloženo v souboru dokumentace uvedeném na řádku 3.2.12.2.7.0.4 části 1 přílohy 1. |
| --- | --- |

8

| 9 | Spotřeba paliva při kombinované zkoušce WHTC zahrnující část prováděnou za studena a část prováděnou za tepla podle přílohy 12. |
| --- | --- |

9

| 10 | Zdokumentuje se, není-li již zdokumentováno v souladu s řádkem 3.2.12.2.7.2 části 2 přílohy 1. |
| --- | --- |

10

| 11 | Bod 2.1 přílohy 11 je vyhrazen pro budoucí alternativní schválení. |
| --- | --- |

11

| 12 | Nehodící se škrtněte. |
| --- | --- |

12

| 13 | Motory dual fuel |
| --- | --- |

13

| 14 | U motoru nebo vozidla dual fuel (typy podle definic v příloze 15 tohoto předpisu). |
| --- | --- |

14

| 15 | U motoru nebo vozidla dual fuel se typ plynného paliva používaného v režimu dual fuel neproškrtne. |
| --- | --- |

15

| 16 | Kromě motorů nebo vozidel dual fuel (typy podle definic v příloze 15 tohoto předpisu). |
| --- | --- |

16

| 17 | U motorů dual fuel typů 1B, 2B a 3B (typy podle definic v příloze 15). |
| --- | --- |

17

---

Dodatek k informačnímu dokumentu

Informace o podmínkách zkoušky

| 1. | Zapalovací svíčky |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Značka |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Typ |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Mezera mezi kontakty |
| --- | --- |

1.3

| 2. | Zapalovací cívka |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Značka |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Typ |
| --- | --- |

2.2

| 3. | Použité mazivo |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Značka |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Typ (jestliže jsou mazivo a palivo smíšeny, uveďte procento oleje ve směsi) |
| --- | --- |

3.2

| 4. | Příslušenství poháněné motorem |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Výkon absorbovaný pomocnými zařízeními je nutno určit jen tehdy,


  a) | jestliže pomocné zařízení není do motoru namontováno a/nebo |
| --- | --- | --- |

4.1

a)

jestliže pomocné zařízení není do motoru namontováno a/nebo

| b) | jestliže je do motoru namontováno pomocné zařízení, které není nutné.

  Poznámka: požadavky na příslušenství poháněné motorem se liší podle toho, zda se jedná o zkoušku emisí nebo zkoušku ke stanovení výkonu |
| --- | --- |

b)

jestliže je do motoru namontováno pomocné zařízení, které není nutné.

Poznámka: požadavky na příslušenství poháněné motorem se liší podle toho, zda se jedná o zkoušku emisí nebo zkoušku ke stanovení výkonu

| 4.2 | Výčet a údaje pro identifikaci |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Výkon absorbovaný při otáčkách motoru specifických pro zkoušku emisí

  Tabulka 1


  Výkon absorbovaný při otáčkách motoru specifických pro zkoušku emisí


  Zařízení | |
| --- | --- | --- |
| | Volnoběh | Dolní otáčky | Horní otáčky | Preferované otáčky2 | n95h |
| Pa

  Pomocná zařízení požadovaná podle přílohy 4 dodatku 6 | | | | | |
| Pb

  Pomocná zařízení nepožadovaná podle přílohy 4 dodatku 6 | | | | | |

4.3

Tabulka 1

Výkon absorbovaný při otáčkách motoru specifických pro zkoušku emisí

Zařízení

Volnoběh

Dolní otáčky

Horní otáčky

Preferované otáčky2

n95h

Pa

Pomocná zařízení požadovaná podle přílohy 4 dodatku 6

Pb

Pomocná zařízení nepožadovaná podle přílohy 4 dodatku 6

| 5. | Výkon motoru (uvedený výrobcem) (1) |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Zkušební otáčky motoru pro zkoušku emisí podle přílohy 42, (*1) tohoto předpisu


  Dolní otáčky (nlo) | ... | ot/min |
| --- | --- | --- | --- |
| Horní otáčky (nhi) | ... | ot/min |
| Volnoběžné otáčky | ... | ot/min |
| Preferované otáčky | ... | ot/min |
| n95h | ... | ot/min |

5.1

Dolní otáčky (nlo)

...

ot/min

Horní otáčky (nhi)

...

ot/min

Volnoběžné otáčky

...

ot/min

Preferované otáčky

...

ot/min

n95h

...

ot/min

| 5.2 | Deklarované hodnoty pro zkoušku ke stanovení výkonu podle předpisu č. 85 nebo deklarované hodnoty pro zkoušku ke stanovení výkonu v režimu dual fuel podle předpisu č. 85*


  5.2.1 | Volnoběžné otáčky | ... | ot/min |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.2 | Otáčky při maximálním výkonu | ... | ot/min |
| 5.2.3 | Maximální výkon | ... | kW |
| 5.2.4 | Otáčky při maximálním točivém momentu | ... | ot/min |
| 5.2.5 | Maximální točivý moment | ... | Nm |

5.2

5.2.1

Volnoběžné otáčky

...

ot/min

5.2.2

Otáčky při maximálním výkonu

...

ot/min

5.2.3

Maximální výkon

...

kW

5.2.4

Otáčky při maximálním točivém momentu

...

ot/min

5.2.5

Maximální točivý moment

...

Nm

| 6. | Informace o seřízení dynamometru pro zatížení (jsou-li použitelné) |
| --- | --- |

6.

| 6.1 | Vyhrazeno pro typ karoserie vozidla (nepoužije se) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Vyhrazeno pro typ převodovky (nepoužije se) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Informace o seřízení dynamometru s pevnou křivkou zatížení (je-li použito) |
| --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Použití alternativní metody seřízení dynamometru pro zatížení (ano/ne (2)) |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Setrvačná hmotnost (kg) |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Skutečný výkon absorbovaný při rychlosti 80 km/h včetně ztrát při jízdě na dynamometru (kW) |
| --- | --- |

6.3.3

| 6.3.4 | Skutečný výkon absorbovaný při rychlosti 50 km/h včetně ztrát při jízdě na dynamometru (kW) |
| --- | --- |

6.3.4

| 6.4 | Informace o seřízení dynamometru s nastavitelnou křivkou zatížení (je-li použito) |
| --- | --- |

6.4

| 6.4.1 | Informace o dojezdu na zkušební dráze |
| --- | --- |

6.4.1

| 6.4.2 | Značka a typ pneumatik |
| --- | --- |

6.4.2

| 6.4.3 | Rozměry pneumatik (přední/zadní) |
| --- | --- |

6.4.3

| 6.4.4 | Tlak pneumatik (přední/zadní) (kPa) |
| --- | --- |

6.4.4

| 6.4.5 | Hmotnost vozidla při zkoušce včetně řidiče (kg) |
| --- | --- |

6.4.5

| 6.4.6 | Údaje o dojezdu na silnici (v případě použití)

  Tabulka 2


  Údaje o dojezdu na silnici


  V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Průměrný přepočtený čas dojezdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

6.4.6

Tabulka 2

Údaje o dojezdu na silnici

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Průměrný přepočtený čas dojezdu

120

100

80

60

40

20

| 6.4.7. | Průměrný přepočtený silniční výkon (je-li použit)

  Tabulka 3


  Průměrný přepočtený silniční výkon


  V (km/h) | Přepočtený výkon (kW) |
| --- | --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

6.4.7.

Tabulka 3

Průměrný přepočtený silniční výkon

V (km/h)

Přepočtený výkon (kW)

120

100

80

60

40

20

| 7. | Zkušební podmínky pro zkoušky OBD |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Zkušební cyklus používaný k ověření systému OBD |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Počet stabilizačních cyklů použitých před ověřovacími zkouškami OBD |
| --- | --- |

7.2

---

(1)  Informace týkající se výkonu motoru se musí podávat jen u základního motoru.

(*1)  V případě motorů dual fuel typu 1B, typu 2B a typu 3B definovaných v příloze 15 opakujte informace pro režim dual fuel i naftový režim.

(2)  Nehodící se škrtněte.

---

PŘÍLOHA 2A

Sdělení o schválení typu motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Vydal: | název správního orgánu:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 21

Vydal:

název správního orgánu:

...

...

...

| týkající se: (2) | udělení schválení
  rozšíření schválení
  zamítnutí schválení
  odnětí schválení
  definitivního ukončení výroby |
| --- | --- |

týkající se: (2)

udělení schválení

rozšíření schválení

zamítnutí schválení

odnětí schválení

definitivního ukončení výroby

typu motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

| Číslo schválení ... | Číslo rozšíření ... |
| --- | --- |
| Důvod rozšíření ... |

Číslo schválení ...

Číslo rozšíření ...

Důvod rozšíření ...

ODDÍL I

| 0.1 | Značka (obchodní název výrobce) |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Typ |
| --- | --- |

0.2

| 0.2.1 | Obchodní označení (je-li k dispozici) |
| --- | --- |

0.2.1

| 0.3 | Způsob označení typu, je-li na samostatném technickém celku vyznačen (3) |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Umístění takového označení |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Název a adresa výrobce |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Umístění a způsob upevnění značky schválení typu |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Název (názvy) a adresa (adresy) montážního závodu (montážních závodů) |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Jméno a adresa případného zástupce výrobce |
| --- | --- |

0.7

ODDÍL II

| 1. | Doplňující informace (přicházejí-li v úvahu): viz doplněk |
| --- | --- |

1.

| 2. | Technická zkušebna provádějící zkoušky |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum zkušebního protokolu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Číslo zkušebního protokolu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Poznámky (jsou-li nějaké): viz doplněk |
| --- | --- |

5.

| 6. | Místo |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Podpis
  Přílohy: Soubor informací.
  Zkušební protokol. |
| --- | --- |

8.

Přílohy: Soubor informací.

Zkušební protokol.

---

(1)  Rozlišovací číslo země, která schválení udělila/rozšířila/zamítla nebo odňala (viz ustanovení předpisu týkající se schválení).

(2)  Nehodící se škrtněte (v některých případech připadá v úvahu více možností a není třeba nic vypustit).

(3)  Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které nejsou důležité pro popis typu vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku, kterých se týká tento informační dokument, nahradí se takové znaky v dokumentaci znakem „?“ (např. ABC?123??).

---

Doplněk ke sdělení o schválení typu č. ...

týkajícímu se schválení typu motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku z hlediska emisí z výfuku podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

1.

Další informace

1.1

Údaje, které je potřebné uvést ke schválení typu vozidla s namontovaným motorem

1.1.1

Značka motoru (název podniku)

1.1.2

Typ a obchodní název (uveďte případné varianty)

1.1.3

Kód výrobce vyznačený na motoru

1.1.4

Vyhrazeno

1.1.5

Kategorie motoru: nafta / benzin / zkapalněný ropný plyn (LPG) / zemní plyn (NG-H) / zemní plyn (NG-L) / zemní plyn (NG-HL) / ethanol (ED95) / ethanol (E85) / LNG / LNG20 (1)

1.1.5.1

Typ motoru dual fuel: typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (1)
  , (*1)

1.1.6

Název a adresa výrobce

1.1.7

Jméno a adresa případného zástupce výrobce

1.2

Jestliže motor uvedený v bodě 1.1 byl schválen jako samostatný technický celek

1.2.1

Číslo schválení typu pro motor / rodinu motorů (1)

1.2.2

Kalibrační číslo softwaru řídicí jednotky motoru (ECU)

1.3

Údaje, které je potřebné uvést ke schválení typu pro motor / rodinu motorů (1) jako samostatného technického celku (podmínky, které se musí dodržet při montáži motoru do vozidla)

1.3.1

Maximální a/nebo minimální podtlak v sání

1.3.2

Maximální přípustný protitlak

1.3.3

Objem výfukového systému

1.3.4

Případné omezení užití

1.4

Faktor zhoršení (DF): vypočtený/stanovený (1)

V následující tabulce uveďte hodnoty DF a emisí při případné zkoušce WHSC a při zkoušce WHTC:

1.4.1

Tabulka 4

Zkouška WHSC

| | Zkouška WHSC (je-li relevantní) (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| DF | CO | THC | NMHC (‡) | NOX | hmotnost PM | NH3 | počet PM |
| multiplikační/aditivní1 | | | | | | | |
| Emise | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOX

  (mg/kWh) | hmotnost PM
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | počet PM
  (#/kWh) |
| Výsledek zkoušky | | | (mg/kWh) | | | | |
| Vypočteno s použitím DF | | | | | | | |
| Hmotnostní emise CO2: ... g/kWh
  Spotřeba paliva: ... g/kWh |
| Poznámky: |

Zkouška WHSC (je-li relevantní) (*2)
  ,
   (*3)

DF

CO

THC

NMHC (‡)

NOX

hmotnost PM

NH3

počet PM

multiplikační/aditivní1

Emise

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOX

(mg/kWh)

hmotnost PM

(mg/kWh)

NH3

ppm

počet PM

(#/kWh)

Výsledek zkoušky

(mg/kWh)

Vypočteno s použitím DF

Hmotnostní emise CO2: ... g/kWh

Spotřeba paliva: ... g/kWh

Poznámky:

1.4.2

Tabulka 5

Zkouška WHTC

| Zkouška WHTC (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| DF | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | hmotnost PM | NH3 | počet PM |
| multiplikační/aditivní1 | | | | | | | | |
| Emise | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | hmotnost PM
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | počet PM
  (#/kWh) |
| Studený start | | | | | | | | |
| Teplý start bez regenerace | | | | | | | | |
| Teplý start s regenerací(1) | | | | | | | | |
| kr,u (multiplikační/aditivní) 1 | | | | | | | | |
| kr,d (multiplikační/aditivní) 1 |
| Vážený výsledek zkoušky | | | | | | | | |
| Konečný výsledek zkoušky s použitím DF | | | | | | | | |
| Hmotnostní emise CO2 ... g/kWh |
| Spotřeba paliva: ... g/kWh |
| Poznámky: |

Zkouška WHTC (*4)
  ,
   (*5)

DF

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

hmotnost PM

NH3

počet PM

multiplikační/aditivní1

Emise

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

hmotnost PM

(mg/kWh)

NH3

ppm

počet PM

(#/kWh)

Studený start

Teplý start bez regenerace

Teplý start s regenerací(1)

kr,u (multiplikační/aditivní) 1

kr,d (multiplikační/aditivní) 1

Vážený výsledek zkoušky

Konečný výsledek zkoušky s použitím DF

Hmotnostní emise CO2 ... g/kWh

Spotřeba paliva: ... g/kWh

Poznámky:

1.4.3

Tabulka 6

Zkouška při volnoběhu

| Zkouška | Hodnota CO
  (% obj.) | Lambda1 | Otáčky motoru (ot/min) | Teplota oleje v motoru (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zkouška při nízkých volnoběžných otáčkách | | nepoužije se | | |
| Zkouška při vysokých volnoběžných otáčkách | | | | |

Zkouška

Hodnota CO

(% obj.)

Lambda1

Otáčky motoru (ot/min)

Teplota oleje v motoru (°C)

Zkouška při nízkých volnoběžných otáčkách

nepoužije se

Zkouška při vysokých volnoběžných otáčkách

1.4.4.

Tabulka 6a

Prokazovací zkouška PEMS

| Typ vozidla (např. M3, N3 a využití vozidla, např. nákladní automobil bez přívěsu, s návěsem nebo přívěsem, městský autobus) | |
| --- | --- |
| Popis vozidla (např. model vozidla, prototyp) | |
| Vyhovující a nevyhovující výsledky (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | počet PM |
| Faktor shodnosti v okénku práce (3) | | | | | | |
| Faktor shodnosti v okénku hmotnosti CO2
   (3) | | | | | | |
| Informace o jízdě: | V městském provozu | V provozu mimo město | V dálničním provozu |
| Části doby jízdy charakterizované jízdou v městském provozu, v provozu mimo město a v dálničním provozu, jak je popsáno v bodě 4.5 přílohy 8 | | | |
| Části doby jízdy charakterizované akcelerací, zpomalováním, jízdou rovnoměrnou rychlostí a stáním, jak je popsáno v bodě 4.5.5 přílohy 8 | | | |
| | Minimálně | Maximálně |
| Průměrný výkon v okénku práce (%) | | |
| Trvání okénka hmotnosti CO2 (s) | | |
| Okénko práce: procento platných okének | |
| Okénko hmotnosti CO2: procento platných okének | |
| Poměr shody spotřeby paliva | |

Typ vozidla (např. M3, N3 a využití vozidla, např. nákladní automobil bez přívěsu, s návěsem nebo přívěsem, městský autobus)

Popis vozidla (např. model vozidla, prototyp)

Vyhovující a nevyhovující výsledky (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

počet PM

Faktor shodnosti v okénku práce (3)

Faktor shodnosti v okénku hmotnosti CO2
   (3)

Informace o jízdě:

V městském provozu

V provozu mimo město

V dálničním provozu

Části doby jízdy charakterizované jízdou v městském provozu, v provozu mimo město a v dálničním provozu, jak je popsáno v bodě 4.5 přílohy 8

Části doby jízdy charakterizované akcelerací, zpomalováním, jízdou rovnoměrnou rychlostí a stáním, jak je popsáno v bodě 4.5.5 přílohy 8

Minimálně

Maximálně

Průměrný výkon v okénku práce (%)

Trvání okénka hmotnosti CO2 (s)

Okénko práce: procento platných okének

Okénko hmotnosti CO2: procento platných okének

Poměr shody spotřeby paliva

1.5

Měření výkonu

1.5.1.

Tabulka 7

Výkon motoru měřený na zkušebním stavu

| Číslo zkoušky | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Měřené otáčky motoru (ot/min) | | | | | | | |
| Měřený průtok paliva (g/h) | | | | | | | |
| Měřený točivý moment (Nm) | | | | | | | |
| Měřený výkon (kW) | | | | | | | |
| Barometrický tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodních par (kPa) | | | | | | | |
| Teplota nasávaného vzduchu (K) | | | | | | | |
| Korekční součinitel výkonu | | | | | | | |
| Korigovaný výkon (kW) | | | | | | | |
| Pomocný pohon (kW)1 | | | | | | | |
| Netto výkon (kW) | | | | | | | |
| Netto točivý moment (Nm) | | | | | | | |
| Korigovaná specifická spotřeba paliva (g/kWh) | | | | | | | |

Číslo zkoušky

1

2

3

4

5

6

7

Měřené otáčky motoru (ot/min)

Měřený průtok paliva (g/h)

Měřený točivý moment (Nm)

Měřený výkon (kW)

Barometrický tlak (kPa)

Tlak vodních par (kPa)

Teplota nasávaného vzduchu (K)

Korekční součinitel výkonu

Korigovaný výkon (kW)

Pomocný pohon (kW)1

Netto výkon (kW)

Netto točivý moment (Nm)

Korigovaná specifická spotřeba paliva (g/kWh)

1.5.2

Další údaje

1.6

Zvláštní ustanovení

1.6.1

Udělení schválení pro vozidla k vývozu (viz bod 13.4.1 tohoto předpisu)

1.6.1.1

Schválení pro vozidla k vývozu uděleno v souladu s bodem 1.6.1: ano/ne2

1.6.1.2

Poskytnutí popisu udělených schválení uvedených v bodě 1.6.1.1, včetně série změn tohoto předpisu a úrovně požadavků na emise, na které se toto schválení vztahuje

1.6.2

Náhradní motory pro vozidla v provozu (viz bod 13.4.2 tohoto předpisu)

1.6.2.1

Schválení pro náhradní motory pro vozidla v provozu uděleno v souladu s bodem 1.6.2: ano/ne2

1.6.2.2

Poskytnutí popisu udělených schválení pro náhradní motory pro vozidla v provozu uvedených v bodě 1.6.2.1, včetně série změn tohoto předpisu a úrovně požadavků na emise, na které se toto schválení vztahuje

1.7

Alternativní schválení (viz bod 2.4 přílohy 9A)

1.7.1

Alternativní schválení uděleno v souladu s bodem 1.7: ano/ne2

1.7.2

Poskytnutí popisu alternativního schválení v souladu s bodem 1.7.1

---

(1)  Nehodící se škrtněte (pokud vyhovuje více položek, mohou nastat případy, kdy není třeba škrtat nic).

1

(*1)  Motory dual fuel.

*1

(*2)  V případě motorů uvažovaných v bodech 4.6.3 a 4.6.6 tohoto předpisu opakujte v příslušném případě informace o všech zkoušených palivech.

*2

(*3)  V případě motorů dual fuel typu 1B, typu 2B a typu 3B definovaných v příloze 15 tohoto předpisu opakujte informace pro režim dual fuel i naftový režim.

*3

(‡)  V případech stanovených v tabulce 1 přílohy 15 tohoto předpisu pro motory dual fuel a pro zážehové motory.

‡

(*4)  V případě motorů uvažovaných v bodech 4.6.3 a 4.6.6 tohoto předpisu opakujte v příslušném případě informace o všech zkoušených palivech.

*4

(*5)  V případě motorů dual fuel typu 1B, typu 2B a typu 3B definovaných v příloze 15 tohoto předpisu opakujte informace pro režim dual fuel i naftový režim.

*5

(‡)  V případech stanovených v tabulce 1 přílohy 15 tohoto předpisu pro motory dual fuel a pro zážehové motory.

‡

(2)  Nehodící se škrtněte.

2

(3)  Je-li to relevantní, je třeba uvést CFfinal

3

final

---

PŘÍLOHA 2B

Sdělení o schválení typu vozidla se schváleným motorem z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Vydal: | název správního orgánu:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 22

Vydal:

název správního orgánu:

...

...

...

| týkající se: (2) | udělení schválení
  rozšíření schválení
  zamítnutí schválení
  odnětí schválení
  definitivního ukončení výroby |
| --- | --- |

týkající se: (2)

udělení schválení

rozšíření schválení

zamítnutí schválení

odnětí schválení

definitivního ukončení výroby

typu vozidla se schváleným motorem z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

| Číslo schválení ... | ... Číslo rozšíření |
| --- | --- |
| Důvod rozšíření: ... |

Číslo schválení ...

... Číslo rozšíření

Důvod rozšíření: ...

ODDÍL I

| 0.1 | Značka (obchodní název výrobce) |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Typ |
| --- | --- |

0.2

| 0.3 | Způsob označení typu, je-li na vozidle vyznačen (3) |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Umístění takového označení |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Kategorie vozidla (4) |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Název a adresa výrobce |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Název (názvy) a adresa (adresy) montážního závodu (montážních závodů) |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Jméno a adresa případného zástupce výrobce |
| --- | --- |

0.7

ODDÍL II

| 1. | Doplňující informace (přicházejí-li v úvahu): viz doplněk |
| --- | --- |

1.

| 2. | Technická zkušebna provádějící zkoušky |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum zkušebního protokolu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Číslo zkušebního protokolu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Případné poznámky: viz doplněk |
| --- | --- |

5.

| 6. | Místo |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Podpis |
| --- | --- |

8.

Přílohy: Soubor informací.

Zkušební protokol.

V případě rozšíření schválení typu pro vozidlo, jehož referenční hmotnost je vyšší než 2 380 kg, ale nepřesahuje 2 610 kg, musí být součástí popisu hlášení emisí CO2 (g/km) a spotřeby paliva (l/100 km) v souladu s dodatkem 1 k příloze 12.

---

(1)  Rozlišovací číslo země, která schválení udělila/rozšířila/zamítla nebo odňala (viz ustanovení předpisu týkající se schválení).

(2)  Nehodící se škrtněte (v některých případech připadá v úvahu více možností a není třeba nic vypustit).

(3)  Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které nejsou důležité pro popis typu vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku, kterých se týká tento informační dokument, nahradí se takové znaky v dokumentaci znakem „?“ (např. ABC?123??).

(4)  Podle definic „Úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3)“ (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).

---

Doplněk ke sdělení o schválení typu č. ...

týkajícímu se schválení typu vozidla se schváleným motorem z hlediska emisí znečištujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

1.

Další informace

1.1

Údaje, které je třeba vyplnit, týkající se schválení typu vozidla s nainstalovaným schváleným motorem

1.1.1

Značka motoru (název podniku)

1.1.2

Typ a obchodní název (uveďte případné varianty)

1.1.3

Kód výrobce vyznačený na motoru

1.1.4

Kategorie motoru

1.1.5

Kategorie motoru: motorová nafta / benzin / zkapalněný ropný plyn (LPG) / zemní plyn (NG-H) / zemní plyn (NG-L) / zemní plyn (NG-HL) / ethanol (ED95) / ethanol (E85) / dual-fuel (1)

1.1.5.1

Typ motoru dual fuel: typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B  (1) (df)

1.1.6

Název a adresa výrobce

1.1.7

Jméno a adresa případného zástupce výrobce

1.2

Vozidlo

1.2.1

Číslo schválení typu pro motor / rodinu motorů (1)

1.2.2

Kalibrační číslo softwaru řídicí jednotky motoru (ECU)

1.3

Údaje, které je potřebné uvést ke schválení typu motoru / rodiny motorů (1) jako samostatného technického celku (podmínky, které se musí dodržet při montáži motoru do vozidla)

1.3.1

Maximální a/nebo minimální podtlak v sání

1.3.2

Maximální přípustný protitlak

1.3.3

Objem výfukového systému

1.3.4

Případné omezení užití

1.4

Faktor zhoršení (DF): vypočtený/stanovený (1)

V následující tabulce uveďte hodnoty DF a emisí při případné zkoušce WHSC a při zkoušce WHTC.

Jsou-li motory zkoušeny za použití různých referenčních paliv, musí být tabulka vyplněna pro každé zkoušené referenční palivo.

U motorů dual fuel typů 1B a 2B se tabulky vyplní pro každý zkoušený režim (režim dual fuel a naftový režim).

1.4.1.

Tabulka 4

Zkouška WHSC

| | Zkouška WHSC (vyžaduje-li se) (*1), (*2) |
| --- | --- |
| DF
  multiplikační/aditivní (1) | CO | THC | NHMC (†) | NOX | hmotnost PM | NH3 | počet PM |
| | | | | | | |
| Emise | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NHMC (†) (mg/kWh) | NOX

  (mg/kWh) | hmotnost PM
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | počet PM
  (#/kWh) |
| Výsledek zkoušky | | | | | | | |
| Vypočteno s použitím DF | | | | | | | |
| Hmotnostní emise CO2 (hmotnostní emise, g/kWh)
  Spotřeba paliva ((d)) (g/kWh) |

Zkouška WHSC (vyžaduje-li se) (*1), (*2)

DF

multiplikační/aditivní (1)

CO

THC

NHMC (†)

NOX

hmotnost PM

NH3

počet PM

Emise

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NHMC (†) (mg/kWh)

NOX

(mg/kWh)

hmotnost PM

(mg/kWh)

NH3

ppm

počet PM

(#/kWh)

Výsledek zkoušky

Vypočteno s použitím DF

Hmotnostní emise CO2 (hmotnostní emise, g/kWh)

Spotřeba paliva ((d)) (g/kWh)

1.4.2.

Tabulka 5

Zkouška WHTC

| | Zkouška WHTC |
| --- | --- |
| DF
  multiplikační/aditivní 1 | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | hmotnost PM | NH3 | počet PM |
| | | | | | | | |
| Emise | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) (mg/kWh) | CH4
   (‡) (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | hmotnost PM
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | počet PM |
| Studený start | | | | | | | | |
| Teplý start bez regenerace | | | | | | | | |
| Teplý start s regenerací 1 | | | | | | | | |
| kr,u (multiplikační/aditivní)1

  kr,d (multiplikační/aditivní)1 | | | | | | | | |
| Vážený výsledek zkoušky | | | | | | | | |
| Konečný výsledek zkoušky s použitím DF | | | | | | | | |
| Emise CO2
   ((d)) (hmotnostní emise, g/kWh)
  Spotřeba paliva ((d)) (g/kWh) |

Zkouška WHTC

DF

multiplikační/aditivní 1

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

hmotnost PM

NH3

počet PM

Emise

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡) (mg/kWh)

CH4
   (‡) (mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

hmotnost PM

(mg/kWh)

NH3

ppm

počet PM

Studený start

Teplý start bez regenerace

Teplý start s regenerací 1

kr,u (multiplikační/aditivní)1

kr,d (multiplikační/aditivní)1

Vážený výsledek zkoušky

Konečný výsledek zkoušky s použitím DF

Emise CO2
   ((d)) (hmotnostní emise, g/kWh)

Spotřeba paliva ((d)) (g/kWh)

1.4.3

Tabulka 6

Zkouška při volnoběhu

| Zkouška | Hodnota CO
  (% obj.) | Lambda1 | Otáčky motoru (ot/min ) | Teplota oleje v motoru (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zkouška při nízkých volnoběžných otáčkách | | N/A | | |
| Zkouška při vysokých volnoběžných otáčkách | | | | |

Zkouška

Hodnota CO

(% obj.)

Lambda1

Otáčky motoru (ot/min )

Teplota oleje v motoru (°C)

Zkouška při nízkých volnoběžných otáčkách

N/A

Zkouška při vysokých volnoběžných otáčkách

1.4.4

Tabulka 6a

Prokazovací zkouška PEMS

| Typ vozidla (např. M3, N3 a využití vozidla, např. nákladní automobil bez přívěsu, s návěsem nebo přívěsem, městský autobus) | |
| --- | --- |
| Popis vozidla (např. model vozidla, prototyp) | |
| Vyhovující a nevyhovující výsledky (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Počet PM |
| Faktor shodnosti v okénku práce (3) | | | | | | |
| Faktor shodnosti v okénku hmotnosti CO2
   (3) | | | | | | |
| Informace o jízdě: | V městském provozu | V provozu mimo město | V dálničním provozu |
| Části doby jízdy charakterizované jízdou v městském provozu, v provozu mimo město a v dálničním provozu, jak je popsáno v bodě 4.5 přílohy 8 | | | |
| Části doby jízdy charakterizované akcelerací, zpomalováním, jízdou rovnoměrnou rychlostí a stáním, jak je popsáno v bodě 4.5.5 přílohy 8 | | | |
| | Minimálně | Maximálně |
| Průměrný výkon v okénku práce (%) | | |
| Trvání okénka hmotnosti CO2 (s) | | |
| Okénko práce: procento platných okének | |
| Okénko hmotnosti CO2: procento platných okének | |
| Poměr shody spotřeby paliva | |

Typ vozidla (např. M3, N3 a využití vozidla, např. nákladní automobil bez přívěsu, s návěsem nebo přívěsem, městský autobus)

Popis vozidla (např. model vozidla, prototyp)

Vyhovující a nevyhovující výsledky (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Počet PM

Faktor shodnosti v okénku práce (3)

Faktor shodnosti v okénku hmotnosti CO2
   (3)

Informace o jízdě:

V městském provozu

V provozu mimo město

V dálničním provozu

Části doby jízdy charakterizované jízdou v městském provozu, v provozu mimo město a v dálničním provozu, jak je popsáno v bodě 4.5 přílohy 8

Části doby jízdy charakterizované akcelerací, zpomalováním, jízdou rovnoměrnou rychlostí a stáním, jak je popsáno v bodě 4.5.5 přílohy 8

Minimálně

Maximálně

Průměrný výkon v okénku práce (%)

Trvání okénka hmotnosti CO2 (s)

Okénko práce: procento platných okének

Okénko hmotnosti CO2: procento platných okének

Poměr shody spotřeby paliva

1.5

Měření výkonu

1.5.1

Tabulka 7

Výkon motoru měřený na zkušebním stavu

| Číslo zkoušky | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Měřené otáčky motoru (ot/min) | | | | | | | |
| Měřený průtok paliva (g/h) | | | | | | | |
| Měřený točivý moment (Nm) | | | | | | | |
| Měřený výkon (kW) | | | | | | | |
| Barometrický tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodních par (kPa) | | | | | | | |
| Teplota nasávaného vzduchu (K) | | | | | | | |
| Korekční součinitel výkonu | | | | | | | |
| Korigovaný výkon (kW) | | | | | | | |
| Pomocný pohon (kW)1 | | | | | | | |
| Netto výkon (kW) | | | | | | | |
| Netto točivý moment (Nm) | | | | | | | |
| Korigovaná specifická spotřeba paliva (g/kWh) | | | | | | | |

Číslo zkoušky

1

2

3

4

5

6

7

Měřené otáčky motoru (ot/min)

Měřený průtok paliva (g/h)

Měřený točivý moment (Nm)

Měřený výkon (kW)

Barometrický tlak (kPa)

Tlak vodních par (kPa)

Teplota nasávaného vzduchu (K)

Korekční součinitel výkonu

Korigovaný výkon (kW)

Pomocný pohon (kW)1

Netto výkon (kW)

Netto točivý moment (Nm)

Korigovaná specifická spotřeba paliva (g/kWh)

1.5.2

Další údaje

1.6

Zvláštní ustanovení

1.6.1

Udělení schválení pro vozidla k vývozu (viz bod 13.4.1 tohoto předpisu)

1.6.1.1

Schválení pro vozidla k vývozu udělena v souladu s bodem 1.6.1: ano/ne (2)

1.6.1.2

Poskytnutí popisu udělených schválení uvedených v bodě 1.6.1.1, včetně série změn tohoto předpisu a úrovně požadavků na emise, na které se toto schválení vztahuje

1.6.2

Náhradní motory pro vozidla v provozu (viz bod 13.4.2 tohoto předpisu)

1.6.2.1

Schválení pro náhradní motory pro vozidla v provozu udělena v souladu s bodem 1.6.2: ano/ne (2)

1.6.2.2

Poskytnutí popisu udělených schválení pro náhradní motory pro vozidla v provozu uvedených v bodě 1.6.2.1, včetně série změn tohoto předpisu a úrovně požadavků na emise, na které se toto schválení vztahuje

1.7

Alternativní schválení (viz bod 2.4 přílohy 9A)

1.7.1

Alternativní schválení udělena v souladu s bodem 1.7: ano/ne (2)

1.7.2

Poskytnutí popisu alternativního schválení v souladu s bodem 1.7.1.

---

(1)  Nehodící se škrtněte (pokud vyhovuje více položek, mohou nastat případy, kdy není třeba škrtat nic).

1

(df)  Motory dual fuel

df

(*1)  V případě motorů uvažovaných v bodech 4.6.3 a 4.6.6 tohoto předpisu opakujte v příslušném případě informace o všech zkoušených palivech.

*1

(*2)  V případě motorů dual fuel typu 1B, typu 2B a typu 3B definovaných v příloze 15 tohoto předpisu opakujte informace pro režim dual fuel i naftový režim.

*2

(†)  V případech stanovených v tabulce 1 přílohy 15 tohoto předpisu pro motory dual fuel a pro zážehové motory

†

((d))  Vyžaduje-li to tento předpis.

(d)

(‡)  V případech stanovených v tabulce 1 přílohy 15 tohoto předpisu pro motory dual fuel a pro zážehové motory.

‡

((d))  Vyžaduje-li to tento předpis.

(d)

(2)  Nehodící se škrtněte.

2

(3)  Je-li to relevantní, je třeba uvést CFfinal.

3

final

---

PŘÍLOHA 2C

Sdělení o schválení typu vozidla z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Vydal: | název správního orgánu:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 23

Vydal:

název správního orgánu:

...

...

...

| týkající se: (2) | udělení schválení
  rozšíření schválení
  zamítnutí schválení
  odnětí schválení
  definitivního ukončení výroby |
| --- | --- |

týkající se: (2)

udělení schválení

rozšíření schválení

zamítnutí schválení

odnětí schválení

definitivního ukončení výroby

typu vozidla z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

| Číslo schválení ... | ... Číslo rozšíření
  Důvod rozšíření ... |
| --- | --- |

Číslo schválení ...

... Číslo rozšíření

Důvod rozšíření ...

ODDÍL I

| 0.1 | Značka (obchodní název výrobce) |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Typ |
| --- | --- |

0.2

| 0.2.1 | Obchodní označení (je-li k dispozici) |
| --- | --- |

0.2.1

| 0.3 | Způsob označení typu, je-li na vozidle vyznačen (3) |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Umístění takového označení |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Kategorie vozidla (4) |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Název a adresa výrobce |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Název (názvy) a adresa (adresy) montážního závodu (montážních závodů) |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Jméno a adresa případného zástupce výrobce |
| --- | --- |

0.7

ODDÍL II

| 1. | Doplňující informace (přicházejí-li v úvahu): viz doplněk |
| --- | --- |

1.

| 2. | Technická zkušebna provádějící zkoušky |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum zkušebního protokolu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Číslo zkušebního protokolu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Poznámky (jsou-li nějaké): viz doplněk |
| --- | --- |

5.

| 6. | Místo |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum |
| --- | --- |

7.

| 8. | Podpis |
| --- | --- |

8.

Přílohy: Soubor informací.

Zkušební protokol.

Doplněk

V případě rozšíření schválení typu pro vozidlo, jehož referenční hmotnost je vyšší než 2 380 kg, ale nepřesahuje 2 610 kg, musí být součástí popisu hlášení emisí CO2 (g/km) a spotřeby paliva (l/100 km) v souladu s dodatkem 1 k příloze 12.

---

(1)  Rozlišovací číslo země, která schválení udělila/rozšířila/zamítla nebo odňala (viz ustanovení předpisu týkající se schválení).

(2)  Nehodící se škrtněte (v některých případech připadá v úvahu více možností a není třeba nic vypustit).

(3)  Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které nejsou důležité pro popis typu vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku, kterých se týká tento informační dokument, nahradí se takové znaky v dokumentaci znakem „?“ (např. ABC?123??).

(4)  Podle definic „Úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3)“ (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).

---

Doplněk ke sdělení o schválení typu č. ...

týkajícímu se schválení typu vozidla z hlediska emisí znečišťujících látek podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07

1.

Další informace

1.1

Údaje, které je potřebné uvést ke schválení typu vozidla s namontovaným motorem

1.1.1

Značka motoru (název podniku)

1.1.2

Typ a obchodní název (uveďte případné varianty)

1.1.3

Kód výrobce vyznačený na motoru

1.1.4

Kategorie vozidla

1.1.5

Kategorie motoru: nafta / benzin / zkapalněný ropný plyn (LPG) / zemní plyn (NG-H) / zemní plyn (NG-L) / zemní plyn (NG-HL) / ethanol (ED95) / ethanol (E85) / LNG / LNG20 (1)

1.1.5.1

Typ motoru dual fuel: typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (1)
  , (*1)

1.1.6

Název a adresa výrobce

1.1.7

Jméno a adresa případného zástupce výrobce

1.2

Vozidlo

1.2.1

Číslo schválení typu pro motor / rodinu motorů (1)

1.2.2

Kalibrační číslo softwaru řídicí jednotky motoru (ECU)

1.3

Údaje, které je potřebné uvést ke schválení typu motoru / rodiny motorů (1) (podmínky, které se musí dodržet při montáži motoru do vozidla)

1.3.1

Maximální a/nebo minimální podtlak v sání

1.3.2

Maximální přípustný protitlak

1.3.3

Objem výfukového systému

1.3.4

Případné omezení užití

1.4

Faktor zhoršení (DF): vypočtený/stanovený (1)

V následující tabulce uveďte hodnoty DF a emisí při případné zkoušce WHSC a při zkoušce WHTC:

1.4.1

Tabulka 4

Zkouška WHSC

| | Zkouška WHSC (je-li relevantní) (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| DF
  multiplikační/aditivní1 | CO | THC | NMHC (‡) | NOX | hmotnost PM | NH3 | počet PM |
| | | | | | | |
| Emise | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOX

  (mg/kWh) | hmotnost PM
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | počet PM
  (#/kWh) |
| Výsledek zkoušky | | | (mg/kWh) | | | | |
| Vypočteno s použitím DF | | | | | | | |
| Hmotnostní emise CO2: ... g/kWh
  Spotřeba paliva: ... g/kWh |
| Poznámky: |

Zkouška WHSC (je-li relevantní) (*2)
  ,
   (*3)

DF

multiplikační/aditivní1

CO

THC

NMHC (‡)

NOX

hmotnost PM

NH3

počet PM

Emise

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOX

(mg/kWh)

hmotnost PM

(mg/kWh)

NH3

ppm

počet PM

(#/kWh)

Výsledek zkoušky

(mg/kWh)

Vypočteno s použitím DF

Hmotnostní emise CO2: ... g/kWh

Spotřeba paliva: ... g/kWh

Poznámky:

1.4.2

Tabulka 5

Zkouška WHTC

| Zkouška WHTC (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| DF | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | hmotnost PM | NH3 | počet PM |
| multiplikační/aditivní1 | | | | | | | | |
| Emise | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | hmotnost PM
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | počet PM
  (#/kWh) |
| Studený start | | | | | | | | |
| Teplý start bez regenerace | | | | | | | | |
| Teplý start s regenerací(1) | | | | | | | | |
| kr,u (multiplikační/aditivní) 1 | | | | | | | | |
| kr,d (multiplikační/aditivní) 1 |
| Vážený výsledek zkoušky | | | | | | | | |
| Konečný výsledek zkoušky s použitím DF | | | | | | | | |
| Hmotnostní emise CO2 ... g/kWh |
| Spotřeba paliva: ... g/kWh |
| Poznámky: |

Zkouška WHTC (*4)
  ,
   (*5)

DF

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

hmotnost PM

NH3

počet PM

multiplikační/aditivní1

Emise

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

hmotnost PM

(mg/kWh)

NH3

ppm

počet PM

(#/kWh)

Studený start

Teplý start bez regenerace

Teplý start s regenerací(1)

kr,u (multiplikační/aditivní) 1

kr,d (multiplikační/aditivní) 1

Vážený výsledek zkoušky

Konečný výsledek zkoušky s použitím DF

Hmotnostní emise CO2 ... g/kWh

Spotřeba paliva: ... g/kWh

Poznámky:

1.4.3

Tabulka 6

Zkouška při volnoběhu

| Zkouška | Hodnota CO
  (% obj.) | Lambda1 | Otáčky motoru (ot/min) | Teplota oleje v motoru (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zkouška při nízkých volnoběžných otáčkách | | nepoužije se | | |
| Zkouška při vysokých volnoběžných otáčkách | | | | |

Zkouška

Hodnota CO

(% obj.)

Lambda1

Otáčky motoru (ot/min)

Teplota oleje v motoru (°C)

Zkouška při nízkých volnoběžných otáčkách

nepoužije se

Zkouška při vysokých volnoběžných otáčkách

1.4.4

Tabulka 6a

Prokazovací zkouška PEMS

| Typ vozidla (např. M3, N3 a využití vozidla, např. nákladní automobil bez přívěsu, s návěsem nebo přívěsem, městský autobus) | |
| --- | --- |
| Popis vozidla (např. model vozidla, prototyp) | |
| Vyhovující a nevyhovující výsledky (2): | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | počet PM |
| Faktor shodnosti v okénku práce (3) | | | | | | |
| Faktor shodnosti v okénku hmotnosti CO2
   (3) | | | | | | |
| Informace o jízdě: | V městském provozu | V provozu mimo město | V dálničním provozu |
| Části doby jízdy charakterizované jízdou v městském provozu, v provozu mimo město a v dálničním provozu, jak je popsáno v bodě 4.5 přílohy 8 | | | |
| Části doby jízdy charakterizované akcelerací, zpomalováním, jízdou rovnoměrnou rychlostí a stáním, jak je popsáno v bodě 4.5.5 přílohy 8 | | | |
| | Minimálně | Maximálně |
| Průměrný výkon v okénku práce (%) | | |
| Trvání okénka hmotnosti CO2 (s) | | |
| Okénko práce: procento platných okének | |
| Okénko hmotnosti CO2: procento platných okének | |
| Poměr shody spotřeby paliva | |

Typ vozidla (např. M3, N3 a využití vozidla, např. nákladní automobil bez přívěsu, s návěsem nebo přívěsem, městský autobus)

Popis vozidla (např. model vozidla, prototyp)

Vyhovující a nevyhovující výsledky (2):

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

počet PM

Faktor shodnosti v okénku práce (3)

Faktor shodnosti v okénku hmotnosti CO2
   (3)

Informace o jízdě:

V městském provozu

V provozu mimo město

V dálničním provozu

Části doby jízdy charakterizované jízdou v městském provozu, v provozu mimo město a v dálničním provozu, jak je popsáno v bodě 4.5 přílohy 8

Části doby jízdy charakterizované akcelerací, zpomalováním, jízdou rovnoměrnou rychlostí a stáním, jak je popsáno v bodě 4.5.5 přílohy 8

Minimálně

Maximálně

Průměrný výkon v okénku práce (%)

Trvání okénka hmotnosti CO2 (s)

Okénko práce: procento platných okének

Okénko hmotnosti CO2: procento platných okének

Poměr shody spotřeby paliva

1.5

Měření výkonu

1.5.1

Tabulka 7

Výkon motoru měřený na zkušebním stavu

| Číslo zkoušky | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Měřené otáčky motoru (ot/min) | | | | | | | |
| Měřený průtok paliva (g/h) | | | | | | | |
| Měřený točivý moment (Nm) | | | | | | | |
| Měřený výkon (kW) | | | | | | | |
| Barometrický tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodních par (kPa) | | | | | | | |
| Teplota nasávaného vzduchu (K) | | | | | | | |
| Korekční součinitel výkonu | | | | | | | |
| Korigovaný výkon (kW) | | | | | | | |
| Pomocný pohon (kW)1 | | | | | | | |
| Netto výkon (kW) | | | | | | | |
| Netto točivý moment (Nm) | | | | | | | |
| Korigovaná specifická spotřeba paliva (g/kWh) | | | | | | | |

Číslo zkoušky

1

2

3

4

5

6

7

Měřené otáčky motoru (ot/min)

Měřený průtok paliva (g/h)

Měřený točivý moment (Nm)

Měřený výkon (kW)

Barometrický tlak (kPa)

Tlak vodních par (kPa)

Teplota nasávaného vzduchu (K)

Korekční součinitel výkonu

Korigovaný výkon (kW)

Pomocný pohon (kW)1

Netto výkon (kW)

Netto točivý moment (Nm)

Korigovaná specifická spotřeba paliva (g/kWh)

1.5.2

Další údaje

1.6

Zvláštní ustanovení

1.6.1

Udělení schválení pro vozidla k vývozu (viz bod 13.4.1 tohoto předpisu)

1.6.1.1

Schválení pro vozidla k vývozu uděleno v souladu s bodem 1.6.1: ano/ne2

1.6.1.2

Poskytnutí popisu udělených schválení uvedených v bodě 1.6.1.1, včetně série změn tohoto předpisu a úrovně požadavků na emise, na které se toto schválení vztahuje

1.7

Alternativní schválení (viz bod 2.4 přílohy 9A)

1.7.1

Alternativní schválení uděleno v souladu s bodem 1.7: ano/ne2

1.7.2

Poskytnutí popisu alternativního schválení v souladu s bodem 1.7.1

---

(1)  Nehodící se škrtněte (pokud vyhovuje více položek, mohou nastat případy, kdy není třeba škrtat nic).

1

(*1)  Motory dual fuel.

*1

(*2)  V případě motorů uvažovaných v bodech 4.6.3 a 4.6.6 tohoto předpisu opakujte v příslušném případě informace o všech zkoušených palivech.

*2

(*3)  V případě motorů dual fuel typu 1B, typu 2B a typu 3B definovaných v příloze 15 tohoto předpisu opakujte informace pro režim dual fuel i naftový režim.

*3

(‡)  V případech stanovených v tabulce 1 přílohy 15 tohoto předpisu pro motory dual fuel a pro zážehové motory.

‡

(*4)  V případě motorů uvažovaných v bodech 4.6.3 a 4.6.6 tohoto předpisu opakujte v příslušném případě informace o všech zkoušených palivech.

*4

(*5)  V případě motorů dual fuel typu 1B, typu 2B a typu 3B definovaných v příloze 15 tohoto předpisu opakujte informace pro režim dual fuel i naftový režim.

*5

(‡)  V případech stanovených v tabulce 1 přílohy 15 tohoto předpisu pro motory dual fuel a pro zážehové motory.

‡

(2)  Nehodící se škrtněte.

2

(3)  Je-li to relevantní, je třeba uvést CFfinal.

3

final

---

PŘÍLOHA 2D

Soubor dokumentace AES

1.

Soubor dokumentace o AES musí obsahovat tyto informace:

2.

| a) | prohlášení výrobce, že systém motoru nebo rodina motorů typově schválené jako samostatný technický celek nebo vozidlo se systémem motoru schváleným z hlediska emisí nebo vozidlo typově schválené z hlediska emisí neobsahují žádnou odpojovací strategii; |
| --- | --- |

a)

prohlášení výrobce, že systém motoru nebo rodina motorů typově schválené jako samostatný technický celek nebo vozidlo se systémem motoru schváleným z hlediska emisí nebo vozidlo typově schválené z hlediska emisí neobsahují žádnou odpojovací strategii;

| b) | popis motoru a použitých strategií a zařízení pro regulaci emisí, softwaru nebo hardwaru a jakýchkoli podmínek, za nichž tyto strategie a zařízení nebudou fungovat tak, jako fungují při zkouškách pro schválení typu; |
| --- | --- |

b)

popis motoru a použitých strategií a zařízení pro regulaci emisí, softwaru nebo hardwaru a jakýchkoli podmínek, za nichž tyto strategie a zařízení nebudou fungovat tak, jako fungují při zkouškách pro schválení typu;

| c) | prohlášení o verzích softwaru použitých pro regulaci AES/BES, včetně vhodných kontrolních součtů těchto verzí softwaru a pokynů pro schvalovací orgán, jak tyto kontrolní součty číst; prohlášení musí být aktualizováno a zasláno schvalovacímu orgánu, který má v držení tento soubor dokumentace, pokaždé když se objeví nová verze softwaru, která má dopad na AES/BES; |
| --- | --- |

c)

prohlášení o verzích softwaru použitých pro regulaci AES/BES, včetně vhodných kontrolních součtů těchto verzí softwaru a pokynů pro schvalovací orgán, jak tyto kontrolní součty číst; prohlášení musí být aktualizováno a zasláno schvalovacímu orgánu, který má v držení tento soubor dokumentace, pokaždé když se objeví nová verze softwaru, která má dopad na AES/BES;

| d) | podrobné technické vysvětlení všech AES včetně posouzení rizik, které bude obsahovat odhad rizik vyplývajících z přítomnosti a absence AES a tyto informace:


  i) | údaje o prvku (prvcích) hardwaru, který (které) musí být chráněn(y) prostřednictvím AES (v příslušných případech); |
| --- | --- | --- |

d)

podrobné technické vysvětlení všech AES včetně posouzení rizik, které bude obsahovat odhad rizik vyplývajících z přítomnosti a absence AES a tyto informace:

i)

údaje o prvku (prvcích) hardwaru, který (které) musí být chráněn(y) prostřednictvím AES (v příslušných případech);

| ii) | důkaz o náhlém a nenapravitelném poškození motoru, kterému nelze zabránit pravidelnou údržbou a ke kterému by došlo v případě absence AES (v příslušných případech); |
| --- | --- |

ii)

důkaz o náhlém a nenapravitelném poškození motoru, kterému nelze zabránit pravidelnou údržbou a ke kterému by došlo v případě absence AES (v příslušných případech);

| iii) | odůvodněné vysvětlení, proč je třeba použít AES při startování nebo zahřívání motoru (v příslušných případech); |
| --- | --- |

iii)

odůvodněné vysvětlení, proč je třeba použít AES při startování nebo zahřívání motoru (v příslušných případech);

| e) | popis řídicí jednotky palivového systému, způsob časování a okamžiky sepnutí ve všech pracovních režimech; |
| --- | --- |

e)

popis řídicí jednotky palivového systému, způsob časování a okamžiky sepnutí ve všech pracovních režimech;

| f) | popis hierarchických vztahů mezi AES (tj. v případě, kdy může působit současně více než jedna AES), údaj o tom, která AES je při odezvě primární, způsob, jakým na sebe strategie vzájemně působí, včetně vývojových diagramů, rozhodovací logiky a způsobu, jak tato hierarchie zajišťuje, že emise ze všech AES jsou regulovány na nejnižší praktickou úroveň); |
| --- | --- |

f)

popis hierarchických vztahů mezi AES (tj. v případě, kdy může působit současně více než jedna AES), údaj o tom, která AES je při odezvě primární, způsob, jakým na sebe strategie vzájemně působí, včetně vývojových diagramů, rozhodovací logiky a způsobu, jak tato hierarchie zajišťuje, že emise ze všech AES jsou regulovány na nejnižší praktickou úroveň);

| g) | seznam parametrů, které AES měří a/nebo vypočítává, spolu s účelem každého měřeného a/nebo vypočítávaného parametru a způsobem, jak se každý z těchto parametrů týká poškození motoru, včetně metody výpočtu a způsobu, jak dobře tyto vypočtené parametry odpovídají skutečnému stavu kontrolovaného parametru, a jakékoli výsledné tolerance nebo bezpečnostního koeficientu zahrnutého do analýzy; |
| --- | --- |

g)

seznam parametrů, které AES měří a/nebo vypočítává, spolu s účelem každého měřeného a/nebo vypočítávaného parametru a způsobem, jak se každý z těchto parametrů týká poškození motoru, včetně metody výpočtu a způsobu, jak dobře tyto vypočtené parametry odpovídají skutečnému stavu kontrolovaného parametru, a jakékoli výsledné tolerance nebo bezpečnostního koeficientu zahrnutého do analýzy;

| h) | seznam kontrolních parametrů pro motor/emise, které jsou upraveny v závislosti na naměřeném nebo vypočteném parametru (naměřených nebo vypočtených parametrech), a rozsah úpravy pro každý kontrolní parametr pro motor/emise; vztah mezi kontrolními parametry pro motor/emise a naměřenými nebo vypočtenými parametry; |
| --- | --- |

h)

seznam kontrolních parametrů pro motor/emise, které jsou upraveny v závislosti na naměřeném nebo vypočteném parametru (naměřených nebo vypočtených parametrech), a rozsah úpravy pro každý kontrolní parametr pro motor/emise; vztah mezi kontrolními parametry pro motor/emise a naměřenými nebo vypočtenými parametry;

| i) | hodnocení toho, jak bude AES regulovat emise v reálném provozu na nejnižší praktickou úroveň, včetně podrobné analýzy očekávaného zvýšení celkového objemu regulovaných znečišťujících látek a emisí CO2 pomocí AES, ve srovnání s BES. |
| --- | --- |

i)

hodnocení toho, jak bude AES regulovat emise v reálném provozu na nejnižší praktickou úroveň, včetně podrobné analýzy očekávaného zvýšení celkového objemu regulovaných znečišťujících látek a emisí CO2 pomocí AES, ve srovnání s BES.

3.

Soubor dokumentace o AES je omezen na 100 stran a zahrnuje všechny hlavní prvky umožňující schvalovacímu orgánu posoudit AES (podle požadavků dodatku 2 k příloze 10), účinnost systému upozornění a opatření proti neoprávněným úpravám. Složka může být doplněna přílohami a dalšími připojenými dokumenty obsahujícími dodatečné a doplňující prvky, je-li to nezbytné. Výrobce zašle schvalovacímu orgánu novou verzi souboru dokumentace o AES pokaždé, když jsou provedeny nějaké změny AES. Nová verze se omezí na změny a jejich dopad. Novou verzi AES hodnotí a schvaluje schvalovací orgán.

4.

Tabulka 1

Popis souboru dokumentace

| Části | Bod | Popis | Vysvětlení |
| --- | --- | --- | --- |
| Úvodní dokumenty | | Úvodní dopis schvalovacímu orgánu | Odkaz na dokument s uvedením verze, data vydání dokumentu, podpisu příslušné osoby v organizaci výrobce |
| | Tabulka s přehledem verzí | Obsah změn všech verzí: a s částí, která je změněna |
| | Popis dotyčných druhů (emisí) | |
| | Tabulka připojených dokumentů | Seznam všech připojených dokumentů |
| | Křížové odkazy | Odkaz na písmena a) až i) přílohy 2D (kde lze najít jednotlivé požadavky předpisu) |
| | Prohlášení o absenci odpojovacího zařízení | + podpis |
| Základní dokument | 0 | Zkratková slova / zkratky | |
| 1. | OBECNÝ POPIS | |
| 1.1. | Obecný popis motoru | Popis hlavních vlastností: zdvihový objem motoru, následné zpracování,... |
| 1.2. | Obecná architektura systému | Blokové schéma systému: soupis čidel a ovládacích prvků, vysvětlení obecných funkcí motoru |
| 1.3. | Čtení softwaru a verze kalibrace | Např. vysvětlení týkající se skenovacího přístroje |
| 2. | Základní emisní strategie (BES) | |
| 2.x. | BES x | Popis strategie x |
| 2.y. | BES y | Popis strategie y |
| 3. | Pomocné emisní strategie | |
| 3.0. | Představení AES | Hierarchické vztahy mezi AES: popis a odůvodnění (např. bezpečnost, spolehlivost atd.) |
| 3.x. | AES x | 3.x.1 Odůvodnění AES
  3.x.2 Naměřené a/nebo vymodelované parametry pro charakterizaci AES
  3.x.3 Způsob fungování AES – použité parametry
  3.x.4 Účinek AES na emise znečišťujících látek a CO2 |
| 3.y. | AES y | 3.y.1
  3.y.2
  atd. |
| 4. | Popis systému upozornění řidiče, včetně souvisejících monitorovacích strategií | |
| 5. | Popis opatření proti neoprávněným úpravám | |
| Stostránkové omezení končí zde. |
| Příloha | | Seznam typů, na něž se tato BES–AES vztahuje: včetně označení schválení typu, označení softwaru, kalibračního čísla, kontrolních součtů každé verze a každé elektronické řídicí jednotky (motoru a/nebo následného zpracování (pokud existuje)) |
| Připojené dokumenty | | Technická poznámka pro odůvodnění AES č. xxx | Posouzení rizik nebo odůvodnění na základě provedení zkoušek nebo příklad náhlého poškození, pokud existuje |
| | Technická poznámka pro odůvodnění AES č. yyy | |
| | Zkušební protokol týkající se kvantifikace dopadů konkrétní AES | Zkušební protokol všech konkrétních zkoušek provedených za účelem odůvodnění AES, podrobnosti týkající se zkušebních podmínek, popis vozidla / datum zkoušek emisí / dopad na emise CO2 s aktivací AES / bez aktivace AES |

Části

Bod

Popis

Vysvětlení

Úvodní dokumenty

Úvodní dopis schvalovacímu orgánu

Odkaz na dokument s uvedením verze, data vydání dokumentu, podpisu příslušné osoby v organizaci výrobce

Tabulka s přehledem verzí

Obsah změn všech verzí: a s částí, která je změněna

Popis dotyčných druhů (emisí)

Tabulka připojených dokumentů

Seznam všech připojených dokumentů

Křížové odkazy

Odkaz na písmena a) až i) přílohy 2D (kde lze najít jednotlivé požadavky předpisu)

Prohlášení o absenci odpojovacího zařízení

- podpis

Základní dokument

0

Zkratková slova / zkratky

1.

OBECNÝ POPIS

1.1.

Obecný popis motoru

Popis hlavních vlastností: zdvihový objem motoru, následné zpracování,...

1.2.

Obecná architektura systému

Blokové schéma systému: soupis čidel a ovládacích prvků, vysvětlení obecných funkcí motoru

1.3.

Čtení softwaru a verze kalibrace

Např. vysvětlení týkající se skenovacího přístroje

2.

Základní emisní strategie (BES)

2.x.

BES x

Popis strategie x

2.y.

BES y

Popis strategie y

3.

Pomocné emisní strategie

3.0.

Představení AES

Hierarchické vztahy mezi AES: popis a odůvodnění (např. bezpečnost, spolehlivost atd.)

3.x.

AES x

3.x.1 Odůvodnění AES

3.x.2 Naměřené a/nebo vymodelované parametry pro charakterizaci AES

3.x.3 Způsob fungování AES – použité parametry

3.x.4 Účinek AES na emise znečišťujících látek a CO2

3.y.

AES y

3.y.1

3.y.2

atd.

4.

Popis systému upozornění řidiče, včetně souvisejících monitorovacích strategií

5.

Popis opatření proti neoprávněným úpravám

Stostránkové omezení končí zde.

Příloha

Seznam typů, na něž se tato BES–AES vztahuje: včetně označení schválení typu, označení softwaru, kalibračního čísla, kontrolních součtů každé verze a každé elektronické řídicí jednotky (motoru a/nebo následného zpracování (pokud existuje))

Připojené dokumenty

Technická poznámka pro odůvodnění AES č. xxx

Posouzení rizik nebo odůvodnění na základě provedení zkoušek nebo příklad náhlého poškození, pokud existuje

Technická poznámka pro odůvodnění AES č. yyy

Zkušební protokol týkající se kvantifikace dopadů konkrétní AES

Zkušební protokol všech konkrétních zkoušek provedených za účelem odůvodnění AES, podrobnosti týkající se zkušebních podmínek, popis vozidla / datum zkoušek emisí / dopad na emise CO2 s aktivací AES / bez aktivace AES

---

PŘÍLOHA 3

Uspořádání značek schválení typu

Na značce schválení, která byla systému motoru nebo vozidlu vydána a kterou je systém motoru nebo vozidla opatřen v souladu s bodem 4 tohoto předpisu, musí být číslo schválení typu provázeno písmenným znakem přiděleným podle tabulky 1 v této příloze, který udává, na kterou fázi požadavků je schválení omezeno. Dále by značka schválení měla rovněž obsahovat znak (znaky) přidělené podle tabulky 2 této přílohy, které udávají typ motoru.

Tato příloha stanoví, jak má tato značka vypadat, a uvádí příklady jejího uspořádání.

Následující schéma znázorňuje základní uspořádání, proporce a obsah značky. Jsou v něm vysvětleny významy čísel a písmenných znaků a poskytnuty odkazy na prameny, jejichž pomocí lze stanovit odpovídající alternativy pro každý konkrétní případ schválení.

Image 24

Příklad 1

Vznětový motor používající jako palivo motorovou naftu (B7)

Image 25

Výše uvedená značka schválení, kterou byly motor nebo vozidlo opatřeny v souladu s bodem 4 tohoto předpisu udává, že dotčený typ motoru nebo vozidla byl schválen ve Švédsku (E5) podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07 pod číslem schválení 2439. Písmeno za číslem schválení udává fázi požadavků v souladu s tabulkou 1 (v daném případě fázi A). Samostatná značka za označením státu (a nad číslem předpisu) udává dále typ motoru v souladu s tabulkou 2 (v daném případě „D“ jako motorová nafta).

Příklad 2

Vznětový motor používající jako palivo ethanol (ED95)

Image 26

Výše uvedená značka schválení, kterou byly motor nebo vozidlo opatřeny v souladu s bodem 4 tohoto předpisu udává, že dotčený typ motoru nebo vozidla byl schválen ve Švédsku (E5) podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07 pod číslem schválení 2439. Písmeno za číslem schválení udává fázi požadavků v souladu s tabulkou 1 (v daném případě fázi B). Samostatná značka za označením státu (a nad číslem předpisu) udává dále typ motoru v souladu s tabulkou 2 (v daném případě „ED“ jako ethanol (ED95)).

Příklad 3

Zážehový motor používající jako palivo zemní plyn

Image 27

Výše uvedená značka schválení, kterou byly motor nebo vozidlo opatřeny v souladu s bodem 4 tohoto předpisu udává, že dotčený typ motoru nebo vozidla byl schválen ve Švédsku (E5) podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07 pod číslem schválení 2439. Písmeno za číslem schválení udává fázi požadavků v souladu s tabulkou 1 (v daném případě fázi C). Samostatná značka za označením státu (a nad číslem předpisu) udává dále skupinu paliva podle bodu 4.12.3.3.6 tohoto předpisu (v daném případě HLt).

Příklad 4

Zážehový motor používající jako palivo zkapalněný ropný plyn

Image 28

Výše uvedená značka schválení, kterou byly motor nebo vozidlo opatřeny v souladu s bodem 4 tohoto předpisu udává, že dotčený typ motoru nebo vozidla byl schválen ve Švédsku (E5) podle předpisu č. 49 ve znění série změn 07 pod číslem schválení 2439. Písmeno za číslem schválení udává fázi požadavků v souladu s tabulkou 1 (v daném případě fázi C). Samostatná značka za označením státu (a nad číslem předpisu) udává dále typ motoru v souladu s tabulkou 2 (v daném případě „Q“ jako LPG).

Příklad 5

Image 29

Výše uvedená značka schválení, kterou je opatřen motor/vozidlo na zemní plyn kalibrovaný a schválený pro skupinu plynů H a L, udává, že dotčený typ motoru/vozidla byl schválen ve Švédsku (E5) podle předpisu č. 49 (v daném případě fázi C) a podle předpisu č. 85 (1). První dvě číslice čísla schválení udávají, že v době udělení příslušných schválení předpis č. 49 zahrnoval sérii změn 07 a předpis č. 85 byl v původním znění.

Tabulka 1

Písmena odkazující na požadavky na systémy OBD a SCR

| Písmeno | OTL pro NOx
  1 | OTL pro PM2 | OTL pro CO6 | IUPR13 | Jakost činidla | Dodatečná monitorovací zařízení OBD12 | Požadavky ohledně výkonové hranice14 | Studený start a počet PM | Data provedení: nové typy | Datum, kdy mohou smluvní strany odmítnout schválení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A9
  10

  B10 | Řádek „zaváděcí období“ v tabulkách 1 a 2 přílohy 9A | Monitorování činnosti3 | nepoužije se | Zaváděcí7 | Zaváděcí4 | nepoužije se | 20 % | nepoužije se | 27. ledna 2013 | 1. září 20159

  31. prosince 201610 |
| B11 | Řádek „zaváděcí období“ v tabulkách 1 a 2 přílohy 9A | nepoužije se | Řádek „zaváděcí období“ v tabulce 2 přílohy 9A | nepoužije se | Zaváděcí4 | nepoužije se | 20 % | nepoužije se | 1. září 2014 | 31. prosince 2016 |
| C | Řádek „obecné požadavky“ v tabulkách 1 a 2 přílohy 9A | Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 1 přílohy 9A | Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 2 přílohy 9A | Obecné8 | Obecné5 | Ano | 20 % | nepoužije se | 31. prosince 2015 | 1. září 2019 |
| D | Řádek „obecné požadavky“ v tabulkách 1 a 2 přílohy 9A | Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 1 přílohy 9A | Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 2 přílohy 9A | Obecné8 | Obecné5 | Ano | 10 % | nepoužije se | 1. září 2018 | 31. prosince 2021 |
| E | Řádek „obecné požadavky“ v tabulkách 1 a 2 přílohy 9A | Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 1 přílohy 9A | Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 2 přílohy 9A | Obecné8 | Obecné5 | Ano | 10 % | Ano | 7. ledna 202215 | |
| Poznámky:


  1 | Požadavky na monitorování „OTL pro NOx“ stanovené v tabulce 1 přílohy 9A pro vznětové motory a motory dual fuel a vozidla s těmito motory a v tabulce 2 přílohy 9A pro zážehové motory a vozidla se zážehovými motory. |

Písmeno

OTL pro NOx
  1

OTL pro PM2

OTL pro CO6

IUPR13

Jakost činidla

Dodatečná monitorovací zařízení OBD12

Požadavky ohledně výkonové hranice14

Studený start a počet PM

Data provedení: nové typy

Datum, kdy mohou smluvní strany odmítnout schválení

A9
  10

B10

Řádek „zaváděcí období“ v tabulkách 1 a 2 přílohy 9A

Monitorování činnosti3

nepoužije se

Zaváděcí7

Zaváděcí4

nepoužije se

20 %

nepoužije se

27. ledna 2013

1. září 20159

31. prosince 201610

B11

Řádek „zaváděcí období“ v tabulkách 1 a 2 přílohy 9A

nepoužije se

Řádek „zaváděcí období“ v tabulce 2 přílohy 9A

nepoužije se

Zaváděcí4

nepoužije se

20 %

nepoužije se

1. září 2014

31. prosince 2016

C

Řádek „obecné požadavky“ v tabulkách 1 a 2 přílohy 9A

Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 1 přílohy 9A

Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 2 přílohy 9A

Obecné8

Obecné5

Ano

20 %

nepoužije se

31. prosince 2015

1. září 2019

D

Řádek „obecné požadavky“ v tabulkách 1 a 2 přílohy 9A

Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 1 přílohy 9A

Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 2 přílohy 9A

Obecné8

Obecné5

Ano

10 %

nepoužije se

1. září 2018

31. prosince 2021

E

Řádek „obecné požadavky“ v tabulkách 1 a 2 přílohy 9A

Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 1 přílohy 9A

Řádek „obecné požadavky“ v tabulce 2 přílohy 9A

Obecné8

Obecné5

Ano

10 %

Ano

7. ledna 202215

Poznámky:

1

Požadavky na monitorování „OTL pro NOx“ stanovené v tabulce 1 přílohy 9A pro vznětové motory a motory dual fuel a vozidla s těmito motory a v tabulce 2 přílohy 9A pro zážehové motory a vozidla se zážehovými motory.

| 2 | Požadavky na monitorování „OTL pro PM“ stanovené v tabulce 1 přílohy 9A pro vznětové motory a motory dual fuel a vozidla s těmito motory. |
| --- | --- |

2

Požadavky na monitorování „OTL pro PM“ stanovené v tabulce 1 přílohy 9A pro vznětové motory a motory dual fuel a vozidla s těmito motory.

| 3 | Požadavky na „monitorování činnosti“ stanovené v bodě 2.3.2.2 přílohy 9A. |
| --- | --- |

3

Požadavky na „monitorování činnosti“ stanovené v bodě 2.3.2.2 přílohy 9A.

| 4 | „Zaváděcí“ požadavky na jakost činidla stanovené v bodě 7.1.1.1 přílohy 11. |
| --- | --- |

4

„Zaváděcí“ požadavky na jakost činidla stanovené v bodě 7.1.1.1 přílohy 11.

| 5 | „Obecné“ požadavky na jakost činidla stanovené v bodě 7.1.1 přílohy 11. |
| --- | --- |

5

„Obecné“ požadavky na jakost činidla stanovené v bodě 7.1.1 přílohy 11.

| 6 | Požadavky na monitorování „OTL pro CO“ stanovené v tabulce 2 přílohy 9A pro zážehové motory a vozidla. |
| --- | --- |

6

Požadavky na monitorování „OTL pro CO“ stanovené v tabulce 2 přílohy 9A pro zážehové motory a vozidla.

| 7 | S výjimkou prohlášení požadovaného v bodě 6.4.1 přílohy 9A. |
| --- | --- |

7

S výjimkou prohlášení požadovaného v bodě 6.4.1 přílohy 9A.

| 8 | Včetně prohlášení požadovaného v bodě 6.4.1 přílohy 9A. |
| --- | --- |

8

Včetně prohlášení požadovaného v bodě 6.4.1 přílohy 9A.

| 9 | Pro zážehové motory a vozidla vybavená těmito motory. |
| --- | --- |

9

Pro zážehové motory a vozidla vybavená těmito motory.

| 10 | Pro vznětové motory a dual fuel motory a vozidla vybavená těmito motory. |
| --- | --- |

10

Pro vznětové motory a dual fuel motory a vozidla vybavená těmito motory.

| 11 | Vztahuje se pouze na zážehové motory a vozidla vybavená těmito motory. |
| --- | --- |

11

Vztahuje se pouze na zážehové motory a vozidla vybavená těmito motory.

| 12 | „Dodatečná ustanovení týkající se požadavků na monitorování“ stanovených v bodě 2.3.1.2 přílohy 9A. |
| --- | --- |

12

„Dodatečná ustanovení týkající se požadavků na monitorování“ stanovených v bodě 2.3.1.2 přílohy 9A.

| 13 | Specifikace IUPR jsou uvedeny v přílohách 9A a 9C tohoto předpisu. Na vznětové motory se IUPR nevztahuje. |
| --- | --- |

13

Specifikace IUPR jsou uvedeny v přílohách 9A a 9C tohoto předpisu. Na vznětové motory se IUPR nevztahuje.

| 14 | Požadavek týkající se řízení volnoběžných otáček (ISC) je uveden v dodatku 1 k příloze 8. |
| --- | --- |

14

Požadavek týkající se řízení volnoběžných otáček (ISC) je uveden v dodatku 1 k příloze 8.

| 15 | S výhradou přechodných opatření stanovených v bodě 13.2.2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

15

S výhradou přechodných opatření stanovených v bodě 13.2.2 tohoto předpisu.

Tabulka 2

Kódy typu motoru pro značky schválení

| Typ motoru | Kód |
| --- | --- |
| Vznětový motor na motorovou naftu | D |
| Vznětový motor na ethanol (ED95) | ED |
| Zážehový motor na ethanol (E85) | E85 |
| Zážehový motor na benzin | P |
| Zážehový motor na LPG | Q |
| Zážehový motor na zemní plyn | Viz bod 4.12.3.3.6 tohoto předpisu |
| Motory dual fuel | Viz bod 4.12.3.3.7 tohoto předpisu |

Typ motoru

Kód

Vznětový motor na motorovou naftu

D

Vznětový motor na ethanol (ED95)

ED

Zážehový motor na ethanol (E85)

E85

Zážehový motor na benzin

P

Zážehový motor na LPG

Q

Zážehový motor na zemní plyn

Viz bod 4.12.3.3.6 tohoto předpisu

Motory dual fuel

Viz bod 4.12.3.3.7 tohoto předpisu

---

(1)  Předpis č. 85 se uvádí pouze pro ilustraci.

---

PŘÍLOHA 4

Zkušební postup

1

Základem této přílohy je celosvětově harmonizovaný postup certifikace pro motory velkého výkonu a těžká užitková vozidla (WHDC), celosvětový technický předpis GTR č. 4.

2

Vyhrazeno (1)

3

Definice, symboly a zkratky

3.1

Pro účely tohoto předpisu se rozumí:

3.1.1

„deklarovaným maximálním výkonem (Pmax)“ maximální výkon v kW EHK (netto výkon) podle prohlášení výrobce v jeho žádosti o schválení;

3.1.2

„dobou zpoždění“ časový rozdíl mezi změnou složky, která se má v referenčním bodě měřit, a odezvou systému u 10 % posledních udávaných hodnot (t10), přičemž je jako referenční bod vymezena odběrná sonda. U plynných znečišťujících látek se jedná o dobu dopravy měřené složky od odběrné sondy k detektoru;

3.1.3

„posunem“ rozdíl mezi odezvou na nulu a na kalibrační plyn pro plný rozsah měřicího přístroje před zkouškou emisí a po ní;

3.1.4

„postupem ředění plného toku“ proces míšení celkového průtoku výfukových plynů s ředicím médiem před oddělováním frakce zředěných výfukových plynů určené k analýze;

3.1.5

„horními otáčkami (nhi)“ nejvyšší otáčky, při kterých motor dosahuje 70 % maximálního deklarovaného výkonu;

3.1.6

„dolními otáčkami (nlo)“ nejnižší otáčky, při kterých má motor 55 % maximálního deklarovaného výkonu;

3.1.7

„maximálním výkonem (Pmax)“ maximální výkon v kW podle prohlášení výrobce;

3.1.8

„otáčkami maximálního točivého momentu“ otáčky motoru, při kterých je dosaženo maximálního točivého momentu uvedeného výrobcem;

3.1.9

„normalizovaným točivým momentem“ točivý moment motoru v procentech normalizovaný na maximální využitelný točivý moment při daných otáčkách motoru;

3.1.10

„požadavkem operátora“ vstup zadaný operátorem motoru k řízení výstupu motoru. Operátorem muže být osoba (tj. ruční vstup), nebo regulátor (tj. automatický vstup), které mechanicky nebo elektronicky signalizují vstup, kterým se požaduje výstup motoru. Vstup se může uskutečnit pedálem nebo signálem akcelerátoru, pákou nebo signálem ovládání škrticí klapky, pákou nebo signálem ovládání dodávky paliva, pákou nebo signálem ovládání otáček, nebo nastavením nebo signálem regulátoru;

3.1.11

„postupem ředění části toku“ proces oddělení části celkového průtoku výfukových plynů a jejího následného míšení s příslušným množstvím ředicího média před filtrem k odběru vzorků částic;

3.1.12

"zkušebním cyklem v ustáleném stavu s lineárními přechody“ zkušební cyklus se sledem zkušebních režimů, ve kterých je motor v ustáleném stavu a z nichž je každý vymezen určitými otáčkami, točivým momentem a lineárním přechodem mezi jednotlivými režimy (WHSC);

3.1.13

„jmenovitými otáčkami“ nejvyšší otáčky při plném zatížení dovolené regulátorem, které uvádí výrobce v prodejní a servisní dokumentaci, nebo, není-li takový regulátor použit, otáčky při kterých je dosaženo maximálního výkonu motoru uvedeného výrobcem v prodejní a servisní dokumentaci;

3.1.14

„dobou odezvy“ časový rozdíl mezi změnou složky, která se má v referenčním bodě měřit, a odezvou systému u 90 % posledních udávaných hodnot (t90), přičemž je jako referenční bod vymezena odběrná sonda, změna měřené složky je nejméně 60 % plného rozsahu (FS) a probíhá za méně než 0,1 s.; doba odezvy systému se skládá z doby zpoždění k systému a doby náběhu systému;

3.1.15

„dobou náběhu“ časový rozdíl mezi odezvou u 10 % a 90 % posledních udávaných hodnot (t90 – t10);

3.1.16

„odezvou na kalibrační plyn pro plný rozsah“ střední odezva na kalibrační plyn pro plný rozsah v průběhu časového intervalu 30 s;

3.1.17

„specifickými emisemi“ hmotnost emisí vyjádřená v g/kWh;

3.1.18

„zkušebním cyklem“ sled fází zkoušky, z nichž každá je definována určitými otáčkami a točivým momentem, které musí mít motor v ustáleném stavu (WHSC) nebo v neustáleném stavu (WHTC);

3.1.19

„dobou transformace“ časový rozdíl mezi změnou složky, která se má v referenčním bodě měřit, a odezvou systému u 50 % posledních udávaných hodnot (t50), přičemž je jako referenční bod vymezena odběrná sonda. Doba transformace se používá k synchronizaci signálů různých měřicích přístrojů;

3.1.20

„zkušebním cyklem v neustáleném stavu“ zkušební cyklus se sledem normalizovaných hodnot otáček a točivého momentu, které se v čase poměrně rychle mění (WHTC);

3.1.21

„odezvou na nulu“ střední odezva na nulovací plyn v průběhu časového intervalu 30 s.

Obrázek 1

Obrázek 1

Definice odezvy systému

Definice odezvy systému

Image 30

3.2

| Značka | Jednotka | Význam |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | – | Sklon regresní přímky |
| a
  0 | – | Pořadnice regresní přímky s osou y |
| A/F
  st | – | Stechiometrický poměr vzduchu a paliva |
| c | ppm / obj. % | Koncentrace |
| c
  d | ppm / obj. % | Koncentrace na suchém základě |
| c
  w | ppm / obj. % | Koncentrace na vlhkém základě |
| cb | ppm / obj. % | Koncentrace pozadí |
| C
  d | – | Koeficient výtoku SSV |
| c
  gas | ppm / obj. % | Koncentrace plynných složek částice na cm3 |
| | částice na cm3 | Střední koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu korigovaná na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa) částic na cm3 |
| cs,i | částice na cm3 | Diskrétní změřená hodnota koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu udaná počitadlem částic, korigovaná koincidencí a na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa) |
| d | m | Průměr |
| di | | Průměr elektrické mobility částice (30, 50 nebo 100 nm) |
| d
  V | m | Průměr hrdla Venturiho trubice |
| D
  0 | m3/s | Úsek na ose souřadnic příslušející kalibrační funkci PDP |
| D | – | Faktor ředění |
| Δt | s | Časový interval |
| e | | Počet emitovaných částic na kWh |
| e
  gas | g/kWh | Specifické emise plynných složek |
| e
  PM | g/kWh | Specifické emise částic |
| e
  r | g/kWh | Specifické emise během regenerace |
| e
  w | g/kWh | Vážené specifické emise |
| E
  CO2 | % | Rušivý vliv CO2 u analyzátoru NOx |
| E
  E | % | Účinnost vztažená k ethanu |
| E
  H2O | % | Rušivý vliv vody u analyzátoru NOx |
| E
  M | % | Účinnost vztažená k methanu |
| E
  NOx | % | Účinnost konvertoru NOx |
| f | Hz | Frekvence snímání údajů |
| f
  a | – | Faktor ovzduší v laboratoři |
| F
  s | – | Stechiometrický faktor |
| | – | Redukční koeficient střední koncentrace částic z odstraňovače těkavých částic, který je specifický pro nastavení ředění použité u zkoušky |
| H
  a | g/kg | Absolutní vlhkost nasávaného vzduchu |
| H
  d | g/kg | Absolutní vlhkost ředicího média |
| i | – | Index označující okamžité měření (např. 1 Hz) |
| k | – | Kalibrační koeficient ke korigování měření počitadla počtu částic na úroveň referenčního přístroje, jestliže se tato korekce neprovádí interně v počitadle počtu částic. Když se kalibrační koeficient používá interně v počitadle počtu částic, použije se ve výše uvedené rovnici místo „k“ hodnota 1 |
| k
  c | – | Specifický faktor uhlíku |
| k
  f,d | m3/kg paliva | Doplňující objem spalování u suchého výfukového plynu |
| k
  f,w | m3/kg paliva | Doplňující objem spalování u vlhkého výfukového plynu |
| k
  h,D | – | Korekční faktor vlhkosti pro NOx pro vznětové motory |
| k
  h,G | – | Korekční faktor vlhkosti pro NOx pro zážehové motory |
| kr | | Korekce na regeneraci podle bodu 6.6.2 nebo v případě motorů bez zařízení k následnému zpracování výfukových plynů s periodickou regenerací kr
   = 1 |
| k
  r,d | 2.– | Korekční faktor na regeneraci směrem dolů |
| k
  r,u | 3.– | Korekční faktor na regeneraci směrem nahoru |
| k
  w,a | – | Korekční faktor převodu ze suchého stavu na vlhký stav pro nasávaný vzduch |
| k
  w,d | – | Korekční faktor převodu ze suchého stavu na vlhký stav pro ředicí médium |
| k
  w,e | – | Korekční faktor převodu ze suchého stavu na vlhký stav pro zředěný výfukový plyn |
| k
  w,r | – | Korekční faktor převodu ze suchého stavu na vlhký stav pro surový výfukový plyn |
| K
  V | – | Kalibrační funkce CFV |
| λ | – | Poměr přebytečného vzduchu |
| mb | mg | Hmotnost vzorku částic odebraného z ředicího média |
| m
  d | kg | Hmotnost vzorku zředěných výfukových plynů prošlých filtry k odběru vzorků částic |
| m
  ed | kg | Celková hmotnost zředěných výfukových plynů za cyklus |
| m
  edf | kg | Hmotnost rovnocenného zředěného výfukového plynu za zkušební cyklus |
| m
  ew | kg | Celková hmotnost výfukových plynů za cyklus |
| mex | kg | Celková hmotnost zředěného výfukového plynu odebraného z ředicího tunelu pro vzorky k měření počtu částic |
| m
  f | mg | Hmotnost filtru k odběru vzorků částic |
| m
  gas | g | Hmotnost plynných emisí za zkušební cyklus |
| mp | mg | Hmotnost odebraného vzorku částic |
| m
  PM | g | Hmotnost emisí částic za zkušební cyklus |
| mPM,corr | g/zkouška | Hmotnost částic korigovaná pro odběr toku vzorku k měření počtu částic |
| m
  se | kg | Hmotnost vzorku výfukových plynů za zkušební cyklus |
| m
  sed | kg | Hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel ředicím tunelem |
| m
  sep | kg | Hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel odběrnými filtry částic |
| m
  ssd | kg | Hmotnost sekundárního ředicího média |
| M | Nm | Točivý moment |
| M
  a | g/mol | Molární hmotnost nasávaného vzduchu |
| M
  d | g/mol | Molární hmotnost ředicího média |
| M
  e | g/mol | Molární hmotnost výfukových plynů |
| M
  f | Nm | Točivý moment absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají namontovat |
| M
  gas | g/mol | Molární hmotnost plynných složek |
| M
  r | Nm | Točivý moment absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají odmontovat |
| N | – | Počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu |
| n | – | Počet měření |
| nr | – | Počet měření během regenerace |
| n | ot/min | Otáčky motoru |
| n
  hi | ot/min | Horní otáčky motoru |
| n
  lo | ot/min | Dolní otáčky motoru |
| n
  pref | ot/min | Preferované otáčky motoru |
| n
  p | r/s | Otáčky čerpadla PDP |
| Ncold | – | Celkový počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu WHTC se startem za studena |
| Nhot | – | Celkový počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu WHTC se startem za tepla |
| Nin | | Koncentrace počtu částic před komponentem |
| Nout | | Koncentrace počtu částic za komponentem |
| p
  a | kPa | Tlak nasycených par vzduchu nasávaného motorem |
| p
  b | kPa | Celkový atmosférický tlak |
| p
  d | kPa | Tlak nasycených par ředicího média |
| p
  p | kPa | Absolutní tlak |
| p
  r | kPa | Tlak vodních par po chladicí lázni |
| p
  s | kPa | Atmosférický tlak suchého vzduchu |
| P | kW | Výkon |
| P
  f | kW | Výkon absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají namontovat |
| P
  r | kW | Výkon absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají odmontovat |
| qex | kg/s | Hmotnostní průtok vzorku k měření počtu částic |
| qm

  ad | kg/s | Hmotnostní průtok nasávaného vzduchu v suchém stavu |
| qm

  aw | kg/s | Hmotnostní průtok nasávaného vzduchu ve vlhkém stavu |
| qm

  Ce | kg/s | Hmotnostní průtok uhlíku v surovém výfukovém plynu |
| qm

  Cf | kg/s | Hmotnostní průtok uhlíku do motoru |
| qm

  Cp | kg/s | Hmotnostní průtok uhlíku v systému s ředěním části toku |
| qm

  dew | kg/s | Hmotnostní průtok zředěného výfukového plynu na vlhkém základě |
| qm

  dw | kg/s | Hmotnostní průtok ředicího média na vlhkém základě |
| qm

  edf | kg/s | Hmotnostní průtok rovnocenného zředěného výfukového plynu na vlhkém základě |
| qm

  ew | kg/s | Hmotnostní průtok výfukového plynu na vlhkém základě |
| qm

  ex | kg/s | Hmotnostní průtok vzorku odebraného z ředicího tunelu |
| qm

  f | kg/s | Hmotnostní průtok paliva |
| qm

  p | kg/s | Průtok vzorku výfukového plynu do systému s ředěním části toku |
| qsw | kg/s | Hmotnostní průtok zpětného toku do ředicího tunelu ke kompenzaci odebraného vzorku k měření počtu částic |
| qv

  CVS | m3/s | Objemový průtok CVS |
| qv

  s | dm3/min | Systémový průtok analyzátoru výfukových plynů |
| qv

  t | cm3/min | Průtok sledovacího plynu |
| r2 | – | Koeficient určení |
| r
  d | – | Ředicí poměr |
| r
  D | – | Poměr průměru SSV |
| r
  h | – | Faktor odezvy FID na uhlovodíky |
| r
  m | – | Faktor odezvy FID na methanol |
| r
  p | – | Poměr tlaku SSV |
| r
  s | – | Průměrný poměr odběru vzorků |
| s | | Směrodatná odchylka |
| | kg/m3 | Hustota |
| ρe | kg/m3 | Hustota výfukového plynu |
| | – | Směrodatná odchylka |
| T | K | Absolutní teplota |
| T
  a | K | Absolutní teplota nasávaného vzduchu |
| t | s | Čas |
| t
  10 | s | Čas mezi skokovým vstupem a 10 % konečné udávané hodnoty |
| t
  50 | s | Čas mezi skokovým vstupem a 50 % konečné udávané hodnoty |
| t
  90 | s | Čas mezi skokovým vstupem a 90 % konečné udávané hodnoty |
| u | – | Poměr mezi hustotou (nebo molární hmotností) plynných složek a výfukového plynu dělený 1 000 |
| V
  0 | m3/r | Objemový průtok PDP načerpaný za otáčku |
| V
  s | dm3 | Objem systému analyzátoru výfukových plynů |
| W
  act | kWh | Skutečná práce ve zkušebním cyklu |
| Wact,cold | kWh | Skutečná práce ve zkušebním cyklu WHTC se startem za studena podle bodu 7.8.6 |
| Wact, hot | kWh | Skutečná práce ve zkušebním cyklu WHTC se startem za tepla podle bodu 7.8.6 |
| W
  ref | kWh | Práce referenčního cyklu ve zkušebním cyklu |
| X
  0 | m3/r | Kalibrační funkce PDP |

Značka

Jednotka

Význam

a
  1

–

Sklon regresní přímky

a
  0

–

Pořadnice regresní přímky s osou y

A/F
  st

–

Stechiometrický poměr vzduchu a paliva

c

ppm / obj. %

Koncentrace

c
  d

ppm / obj. %

Koncentrace na suchém základě

c
  w

ppm / obj. %

Koncentrace na vlhkém základě

cb

ppm / obj. %

Koncentrace pozadí

C
  d

–

Koeficient výtoku SSV

c
  gas

ppm / obj. %

Koncentrace plynných složek částice na cm3

Image 31

částice na cm3

Střední koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu korigovaná na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa) částic na cm3

cs,i

částice na cm3

Diskrétní změřená hodnota koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu udaná počitadlem částic, korigovaná koincidencí a na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa)

d

m

Průměr

di

Průměr elektrické mobility částice (30, 50 nebo 100 nm)

d
  V

m

Průměr hrdla Venturiho trubice

D
  0

m3/s

Úsek na ose souřadnic příslušející kalibrační funkci PDP

D

–

Faktor ředění

Δt

s

Časový interval

e

Počet emitovaných částic na kWh

e
  gas

g/kWh

Specifické emise plynných složek

e
  PM

g/kWh

Specifické emise částic

e
  r

g/kWh

Specifické emise během regenerace

e
  w

g/kWh

Vážené specifické emise

E
  CO2

%

Rušivý vliv CO2 u analyzátoru NOx

E
  E

%

Účinnost vztažená k ethanu

E
  H2O

%

Rušivý vliv vody u analyzátoru NOx

E
  M

%

Účinnost vztažená k methanu

E
  NOx

%

Účinnost konvertoru NOx

f

Hz

Frekvence snímání údajů

f
  a

–

Faktor ovzduší v laboratoři

F
  s

–

Stechiometrický faktor

Image 32

–

Redukční koeficient střední koncentrace částic z odstraňovače těkavých částic, který je specifický pro nastavení ředění použité u zkoušky

H
  a

g/kg

Absolutní vlhkost nasávaného vzduchu

H
  d

g/kg

Absolutní vlhkost ředicího média

i

–

Index označující okamžité měření (např. 1 Hz)

k

–

Kalibrační koeficient ke korigování měření počitadla počtu částic na úroveň referenčního přístroje, jestliže se tato korekce neprovádí interně v počitadle počtu částic. Když se kalibrační koeficient používá interně v počitadle počtu částic, použije se ve výše uvedené rovnici místo „k“ hodnota 1

k
  c

–

Specifický faktor uhlíku

k
  f,d

m3/kg paliva

Doplňující objem spalování u suchého výfukového plynu

k
  f,w

m3/kg paliva

Doplňující objem spalování u vlhkého výfukového plynu

k
  h,D

–

Korekční faktor vlhkosti pro NOx pro vznětové motory

k
  h,G

–

Korekční faktor vlhkosti pro NOx pro zážehové motory

kr

Korekce na regeneraci podle bodu 6.6.2 nebo v případě motorů bez zařízení k následnému zpracování výfukových plynů s periodickou regenerací kr
   = 1

k
  r,d

2.–

Korekční faktor na regeneraci směrem dolů

k
  r,u

3.–

Korekční faktor na regeneraci směrem nahoru

k
  w,a

–

Korekční faktor převodu ze suchého stavu na vlhký stav pro nasávaný vzduch

k
  w,d

–

Korekční faktor převodu ze suchého stavu na vlhký stav pro ředicí médium

k
  w,e

–

Korekční faktor převodu ze suchého stavu na vlhký stav pro zředěný výfukový plyn

k
  w,r

–

Korekční faktor převodu ze suchého stavu na vlhký stav pro surový výfukový plyn

K
  V

–

Kalibrační funkce CFV

λ

–

Poměr přebytečného vzduchu

mb

mg

Hmotnost vzorku částic odebraného z ředicího média

m
  d

kg

Hmotnost vzorku zředěných výfukových plynů prošlých filtry k odběru vzorků částic

m
  ed

kg

Celková hmotnost zředěných výfukových plynů za cyklus

m
  edf

kg

Hmotnost rovnocenného zředěného výfukového plynu za zkušební cyklus

m
  ew

kg

Celková hmotnost výfukových plynů za cyklus

mex

kg

Celková hmotnost zředěného výfukového plynu odebraného z ředicího tunelu pro vzorky k měření počtu částic

m
  f

mg

Hmotnost filtru k odběru vzorků částic

m
  gas

g

Hmotnost plynných emisí za zkušební cyklus

mp

mg

Hmotnost odebraného vzorku částic

m
  PM

g

Hmotnost emisí částic za zkušební cyklus

mPM,corr

g/zkouška

Hmotnost částic korigovaná pro odběr toku vzorku k měření počtu částic

m
  se

kg

Hmotnost vzorku výfukových plynů za zkušební cyklus

m
  sed

kg

Hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel ředicím tunelem

m
  sep

kg

Hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel odběrnými filtry částic

m
  ssd

kg

Hmotnost sekundárního ředicího média

M

Nm

Točivý moment

M
  a

g/mol

Molární hmotnost nasávaného vzduchu

M
  d

g/mol

Molární hmotnost ředicího média

M
  e

g/mol

Molární hmotnost výfukových plynů

M
  f

Nm

Točivý moment absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají namontovat

M
  gas

g/mol

Molární hmotnost plynných složek

M
  r

Nm

Točivý moment absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají odmontovat

N

–

Počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu

n

–

Počet měření

nr

–

Počet měření během regenerace

n

ot/min

Otáčky motoru

n
  hi

ot/min

Horní otáčky motoru

n
  lo

ot/min

Dolní otáčky motoru

n
  pref

ot/min

Preferované otáčky motoru

n
  p

r/s

Otáčky čerpadla PDP

Ncold

–

Celkový počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu WHTC se startem za studena

Nhot

–

Celkový počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu WHTC se startem za tepla

Nin

Koncentrace počtu částic před komponentem

Nout

Koncentrace počtu částic za komponentem

p
  a

kPa

Tlak nasycených par vzduchu nasávaného motorem

p
  b

kPa

Celkový atmosférický tlak

p
  d

kPa

Tlak nasycených par ředicího média

p
  p

kPa

Absolutní tlak

p
  r

kPa

Tlak vodních par po chladicí lázni

p
  s

kPa

Atmosférický tlak suchého vzduchu

P

kW

Výkon

P
  f

kW

Výkon absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají namontovat

P
  r

kW

Výkon absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají odmontovat

qex

kg/s

Hmotnostní průtok vzorku k měření počtu částic

qm

  ad

kg/s

Hmotnostní průtok nasávaného vzduchu v suchém stavu

qm

  aw

kg/s

Hmotnostní průtok nasávaného vzduchu ve vlhkém stavu

qm

  Ce

kg/s

Hmotnostní průtok uhlíku v surovém výfukovém plynu

qm

  Cf

kg/s

Hmotnostní průtok uhlíku do motoru

qm

  Cp

kg/s

Hmotnostní průtok uhlíku v systému s ředěním části toku

qm

  dew

kg/s

Hmotnostní průtok zředěného výfukového plynu na vlhkém základě

qm

  dw

kg/s

Hmotnostní průtok ředicího média na vlhkém základě

qm

  edf

kg/s

Hmotnostní průtok rovnocenného zředěného výfukového plynu na vlhkém základě

qm

  ew

kg/s

Hmotnostní průtok výfukového plynu na vlhkém základě

qm

  ex

kg/s

Hmotnostní průtok vzorku odebraného z ředicího tunelu

qm

  f

kg/s

Hmotnostní průtok paliva

qm

  p

kg/s

Průtok vzorku výfukového plynu do systému s ředěním části toku

qsw

kg/s

Hmotnostní průtok zpětného toku do ředicího tunelu ke kompenzaci odebraného vzorku k měření počtu částic

qv

  CVS

m3/s

Objemový průtok CVS

qv

  s

dm3/min

Systémový průtok analyzátoru výfukových plynů

qv

  t

cm3/min

Průtok sledovacího plynu

r2

–

Koeficient určení

r
  d

–

Ředicí poměr

r
  D

–

Poměr průměru SSV

r
  h

–

Faktor odezvy FID na uhlovodíky

r
  m

–

Faktor odezvy FID na methanol

r
  p

–

Poměr tlaku SSV

r
  s

–

Průměrný poměr odběru vzorků

s

Směrodatná odchylka

kg/m3

Hustota

ρe

kg/m3

Hustota výfukového plynu

–

Směrodatná odchylka

T

K

Absolutní teplota

T
  a

K

Absolutní teplota nasávaného vzduchu

t

s

Čas

t
  10

s

Čas mezi skokovým vstupem a 10 % konečné udávané hodnoty

t
  50

s

Čas mezi skokovým vstupem a 50 % konečné udávané hodnoty

t
  90

s

Čas mezi skokovým vstupem a 90 % konečné udávané hodnoty

u

–

Poměr mezi hustotou (nebo molární hmotností) plynných složek a výfukového plynu dělený 1 000

V
  0

m3/r

Objemový průtok PDP načerpaný za otáčku

V
  s

dm3

Objem systému analyzátoru výfukových plynů

W
  act

kWh

Skutečná práce ve zkušebním cyklu

Wact,cold

kWh

Skutečná práce ve zkušebním cyklu WHTC se startem za studena podle bodu 7.8.6

Wact, hot

kWh

Skutečná práce ve zkušebním cyklu WHTC se startem za tepla podle bodu 7.8.6

W
  ref

kWh

Práce referenčního cyklu ve zkušebním cyklu

X
  0

m3/r

Kalibrační funkce PDP

3.3

| w
  ALF | Obsah vodíku v palivu, % hmot. |
| --- | --- |
| w
  BET | Obsah uhlíku v palivu, % hmot. |
| w
  GAM | Obsah síry v palivu, % hmot. |
| w
  DEL | Obsah dusíku v palivu, % hmot. |
| w
  EPS | Obsah kyslíku v palivu, % hmot. |
| α | Molární poměr vodíku (H/C) |
| γ | Molární poměr síry (S/C) |
| δ | Molární poměr dusíku (N/C) |
| ε | Molární poměr kyslíku (O/C) |
| vztaženo na palivo CHαOεNδSγ |

w
  ALF

Obsah vodíku v palivu, % hmot.

w
  BET

Obsah uhlíku v palivu, % hmot.

w
  GAM

Obsah síry v palivu, % hmot.

w
  DEL

Obsah dusíku v palivu, % hmot.

w
  EPS

Obsah kyslíku v palivu, % hmot.

α

Molární poměr vodíku (H/C)

γ

Molární poměr síry (S/C)

δ

Molární poměr dusíku (N/C)

ε

Molární poměr kyslíku (O/C)

vztaženo na palivo CHαOεNδSγ

3.4

| C1 | Uhlovodíky ekvivalentní uhlíku 1 |
| --- | --- |
| CH4 | Methan |
| C2H6 | Ethan |
| C3H8 | Propan |
| CO | Oxid uhelnatý |
| CO2 | Oxid uhličitý |
| DOP | Dioktylftalát |
| HC | Uhlovodíky |
| H2O | Voda |
| NMHC | Uhlovodíky jiné než methan |
| NOx | Oxidy dusíku |
| NO | Oxid dusnatý |
| NO2 | Oxid dusičitý |
| částice | Částice |

C1

Uhlovodíky ekvivalentní uhlíku 1

CH4

Methan

C2H6

Ethan

C3H8

Propan

CO

Oxid uhelnatý

CO2

Oxid uhličitý

DOP

Dioktylftalát

HC

Uhlovodíky

H2O

Voda

NMHC

Uhlovodíky jiné než methan

NOx

Oxidy dusíku

NO

Oxid dusnatý

NO2

Oxid dusičitý

částice

Částice

3.5

| CFV | Venturiho trubice s kritickým prouděním |
| --- | --- |
| CLD | Chemoluminiscenční detektor |
| CVS | Odběr vzorků s konstantním objemem |
| deNOx | Systém následného zpracování NOx |
| EGR | Recirkulace výfukových plynů |
| ET | Odpařovací trubka |
| FID | Plamenoionizační detektor |
| FTIR | Analyzátor využívající Fourierovu transformaci infračerveného pásma |
| GC | Plynový chromatograf |
| HCLD | Vyhřívaný chemoluminiscenční detektor |
| HFID | Vyhřívaný plamenoionizační detektor |
| LDS | Laserový diodový spektrometr |
| LPG | Zkapalněný ropný plyn |
| NDIR | Nedisperzní analyzátor s absorpcí v infračerveném pásmu |
| NG | Zemní plyn |
| NMC | Separátor uhlovodíků jiných než methan |
| OT | Výstupní trubka |
| PDP | Objemové dávkovací čerpadlo |
| Per cent FS | % plného rozsahu |
| PCF | Předsazený třídič oddělující částice podle velikosti |
| PFS | Systém s ředěním části toku |
| PNC | Počitadlo počtu částic |
| PND | Zařízení k ředění počtu částic |
| PTS | Systém přenosu částic |
| PTT | Přenosová trubka částic |
| SSV | Venturiho trubice s podzvukovým prouděním |
| VGT | Turbína s proměnnou geometrií |
| VPR | Separátor těkavých částic |
| WHSC | Celosvětově harmonizovaný cyklus v ustáleném stavu |
| WHTC | Celosvětově harmonizovaný cyklus v neustáleném stavu |

CFV

Venturiho trubice s kritickým prouděním

CLD

Chemoluminiscenční detektor

CVS

Odběr vzorků s konstantním objemem

deNOx

Systém následného zpracování NOx

EGR

Recirkulace výfukových plynů

ET

Odpařovací trubka

FID

Plamenoionizační detektor

FTIR

Analyzátor využívající Fourierovu transformaci infračerveného pásma

GC

Plynový chromatograf

HCLD

Vyhřívaný chemoluminiscenční detektor

HFID

Vyhřívaný plamenoionizační detektor

LDS

Laserový diodový spektrometr

LPG

Zkapalněný ropný plyn

NDIR

Nedisperzní analyzátor s absorpcí v infračerveném pásmu

NG

Zemní plyn

NMC

Separátor uhlovodíků jiných než methan

OT

Výstupní trubka

PDP

Objemové dávkovací čerpadlo

Per cent FS

% plného rozsahu

PCF

Předsazený třídič oddělující částice podle velikosti

PFS

Systém s ředěním části toku

PNC

Počitadlo počtu částic

PND

Zařízení k ředění počtu částic

PTS

Systém přenosu částic

PTT

Přenosová trubka částic

SSV

Venturiho trubice s podzvukovým prouděním

VGT

Turbína s proměnnou geometrií

VPR

Separátor těkavých částic

WHSC

Celosvětově harmonizovaný cyklus v ustáleném stavu

WHTC

Celosvětově harmonizovaný cyklus v neustáleném stavu

4.

Systém motoru musí být konstruován, vyroben a namontován tak, aby umožnil motoru za běžného používání splnit požadavky této přílohy během celé jeho životnosti, jak stanoví tento předpis, a to i tehdy, když je namontován do vozidla.

5.

Provozní požadavky

5.1

Emise plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic z motoru musí být určeny na základě cyklů zkoušek WHTC a WHSC, jak je popsáno v bodě 7. Měřicí systémy musí splňovat požadavky na linearitu v bodě 9.2 a požadavky v bodě 9.3. (měření plynných emisí), bodě 9.4 (měření částic) a v dodatku 2 k této příloze.

Schvalovacím orgánem mohou být schváleny i jiné systémy nebo analyzátory, jestliže se potvrdí, že poskytují rovnocenné výsledky v souladu s bodem 5.1.1.

5.1.1

Určení rovnocennosti systému se musí zakládat na korelační studii zahrnující sedm párů vzorků (nebo více párů) a porovnávající uvažovaný systém s jedním ze systémů uvedených v této příloze.

„Výsledky“ představují konkrétní váženou hodnotu emisí cyklu. Korelační zkoušky se musí provést v téže laboratoři, na tomtéž zkušebním stanovišti a s tímtéž motorem a pokud možno se provedou současně. Jak je popsáno v dodatku 3 bodě A.3.3, rovnocennost průměrných hodnot zkušebních párů se určuje na základě statistických údajů F-testu a t-testu, které byly v ohledu zkušebního stanoviště a motoru získány za totožných podmínek, jak je popsáno výše. Odlehlé hodnoty se určí v souladu s normou ISO 5725 a vyloučí se z databáze. Systémy, které se použijí ke korelačním zkouškám, podléhají schválení schvalovacím orgánem.

5.2

Rodina motorů

5.2.1

Rodina motorů je určena konstrukčními parametry. Ty musí být pro všechny motory jedné rodiny společné. Zda motory patří do stejné rodiny motorů, může rozhodnout výrobce, pokud jsou dodržena kritéria vyjmenovaná v bodě 5.2.3. Rodina motorů musí být schválena schvalovacím orgánem. Výrobce schvalovacímu orgánu poskytne příslušné informace o hodnotách emisí motorů v rodině motorů.

5.2.2

V některých případech se mohou parametry navzájem ovlivňovat. Tyto vlivy se musí brát v úvahu, aby se zajistilo, že do stejné rodiny motorů jsou zahrnuty pouze motory, které mají z hlediska emisí znečišťujících látek podobné vlastnosti. Tyto případy musí být určeny výrobcem a oznámeny schvalovacímu orgánu. Budou brány v úvahu jako kritérium při stanovování nové rodiny motorů.

Zařízení nebo prvky, které nejsou uvedeny v bodě 5.2.3 a které mají silný vliv na hodnoty emisí, musí být označeny výrobcem na základě osvědčené technické praxe a oznámeny schvalovacímu orgánu. Budou brány v úvahu jako kritérium při stanovování nové rodiny motorů.

Kromě parametrů v bodě 5.2.3 může výrobce zavést další kritéria, která umožní vymezení rodin motorů menší velikosti. Takové parametry nemusí nutně ovlivňovat hodnoty emisí.

5.2.3

Parametry vymezující rodinu motorů

5.2.3.1

| a) | dvoudobý; |
| --- | --- |

a)

dvoudobý;

| b) | čtyřdobý; |
| --- | --- |

b)

čtyřdobý;

| c) | rotační motor; |
| --- | --- |

c)

rotační motor;

| d) | jiné. |
| --- | --- |

d)

jiné.

5.2.3.2

Uspořádání válců

5.2.3.2.1

| a) | do tvaru V; |
| --- | --- |

a)

do tvaru V;

| b) | v řadě; |
| --- | --- |

b)

v řadě;

| c) | radiálně; |
| --- | --- |

c)

radiálně;

| d) | jinak (F, W atd.). |
| --- | --- |

d)

jinak (F, W atd.).

5.2.3.2.2

Motory se stejným blokem mohou patřit do stejné rodiny, pokud jsou rozteče vrtání jejich válců totožné.

5.2.3.3

| a) | vzduch; |
| --- | --- |

a)

vzduch;

| b) | voda; |
| --- | --- |

b)

voda;

| c) | olej. |
| --- | --- |

c)

olej.

5.2.3.4

Zdvihový objem jednotlivých válců

5.2.3.4.1

Aby motory se zdvihovým objemem válce ≥ 0,75 dm3 mohly být považovány za motory patřící do jedné rodiny motorů, nesmí rozptyl jejich zdvihových objemů válce přesahovat 15 % nejvyššího zdvihového objemu válce v této rodině motorů.

5.2.3.4.2

Aby motory se zdvihovým objemem válce < 0,75 dm3 mohly být považovány za motory patřící do jedné rodiny motorů, nesmí rozptyl jejich zdvihových objemů válce přesahovat 30 % nejvyššího zdvihového objemu válce v této rodině motorů.

5.2.3.4.3

Motory se zdvihovým objemem válce, který přesahuje mezní hodnoty vymezené v bodech 5.2.3.4.1 a 5.2.3.4.2, mohou být považovány za motory patřící do jedné rodiny po schválení schvalovacím orgánem. Schválení musí být založeno na technických materiálech (výpočty, simulace, výsledky pokusů atd.), které prokážou, že překročení mezních hodnot nemá významný vliv na emise výfukových plynů.

5.2.3.5

| a) | atmosférické sání; |
| --- | --- |

a)

atmosférické sání;

| b) | přeplňování; |
| --- | --- |

b)

přeplňování;

| c) | přeplňování s chladičem. |
| --- | --- |

c)

přeplňování s chladičem.

5.2.3.6

| a) | motorová nafta; |
| --- | --- |

a)

motorová nafta;

| b) | zemní plyn (NG); |
| --- | --- |

b)

zemní plyn (NG);

| c) | zkapalněný zemní plyn (LPG); |
| --- | --- |

c)

zkapalněný zemní plyn (LPG);

| d) | ethanol. |
| --- | --- |

d)

ethanol.

5.2.3.7

| a) | přímý vstřik; |
| --- | --- |

a)

přímý vstřik;

| b) | dělený spalovací prostor; |
| --- | --- |

b)

dělený spalovací prostor;

| c) | jiné typy. |
| --- | --- |

c)

jiné typy.

5.2.3.8

| a) | zážehový; |
| --- | --- |

a)

zážehový;

| b) | vznětový. |
| --- | --- |

b)

vznětový.

5.2.3.9

| a) | konfigurace; |
| --- | --- |

a)

konfigurace;

| b) | počet ventilů na jeden válec. |
| --- | --- |

b)

počet ventilů na jeden válec.

5.2.3.10

| a) | Způsob dodávky kapalného paliva


  i) | čerpadlo a (vysokotlaké) potrubí a vstřikovací tryska; |
| --- | --- | --- |

a)

Způsob dodávky kapalného paliva

i)

čerpadlo a (vysokotlaké) potrubí a vstřikovací tryska;

| ii) | řadové čerpadlo nebo čerpadlo s rozdělovačem; |
| --- | --- |

ii)

řadové čerpadlo nebo čerpadlo s rozdělovačem;

| iii) | čerpací jednotka nebo vstřikovací jednotka; |
| --- | --- |

iii)

čerpací jednotka nebo vstřikovací jednotka;

| iv) | vstřikování se společným tlakovým potrubím; |
| --- | --- |

iv)

vstřikování se společným tlakovým potrubím;

| v) | karburátor/karburátory; |
| --- | --- |

v)

karburátor/karburátory;

| vi) | jiné. |
| --- | --- |

vi)

jiné.

| b) | Způsob dodávky plynného paliva


  i) | plyn; |
| --- | --- | --- |

b)

Způsob dodávky plynného paliva

i)

plyn;

| ii) | kapalina; |
| --- | --- |

ii)

kapalina;

| iii) | směšovače; |
| --- | --- |

iii)

směšovače;

| iv) | jiné. |
| --- | --- |

iv)

jiné.

| c) | Jiné typy. |
| --- | --- |

c)

Jiné typy.

5.2.3.11

| a) | recirkulace výfukových plynů (EGR); |
| --- | --- |

a)

recirkulace výfukových plynů (EGR);

| b) | vstřikování vody; |
| --- | --- |

b)

vstřikování vody;

| c) | přípusť vzduchu; |
| --- | --- |

c)

přípusť vzduchu;

| d) | jiná. |
| --- | --- |

d)

jiná.

5.2.3.12

Přítomnost nebo nepřítomnost elektronické řídicí jednotky (ECU) v motoru je považována za základní parametr rodiny motorů.

V případě elektronicky řízených motorů musí výrobce předložit technické materiály, které zdůvodní seskupení těchto motorů do jedné rodiny, tj. důvody, proč se předpokládá, že tyto motory budou splňovat stejné požadavky na hodnoty emisí.

Těmito materiály mohou být výpočty, simulace, odhady, popisy parametrů vstřikování, výsledky pokusů atd.

Sledovanými vlastnostmi jsou například:

| a) | časování; |
| --- | --- |

a)

časování;

| b) | tlak vstřikování; |
| --- | --- |

b)

tlak vstřikování;

| c) | vícenásobný vstřik; |
| --- | --- |

c)

vícenásobný vstřik;

| d) | přeplňovací tlak; |
| --- | --- |

d)

přeplňovací tlak;

| e) | VGT; |
| --- | --- |

e)

VGT;

| f) | EGR. |
| --- | --- |

f)

EGR.

5.2.3.13

Činnost a kombinace následujících zařízení jsou považovány za kritéria členství v rodině motorů:

| a) | oxidační katalyzátor; |
| --- | --- |

a)

oxidační katalyzátor;

| b) | třícestný katalyzátor; |
| --- | --- |

b)

třícestný katalyzátor;

| c) | systém ke snížení emisí NOx se selektivní redukcí NOx (přidávání redukčního činidla); |
| --- | --- |

c)

systém ke snížení emisí NOx se selektivní redukcí NOx (přidávání redukčního činidla);

| d) | ostatní systémy ke snížení emisí NOx; |
| --- | --- |

d)

ostatní systémy ke snížení emisí NOx;

| e) | filtr částic s pasivní regenerací; |
| --- | --- |

e)

filtr částic s pasivní regenerací;

| f) | filtr částic s aktivní regenerací; |
| --- | --- |

f)

filtr částic s aktivní regenerací;

| g) | jiné filtry částic; |
| --- | --- |

g)

jiné filtry částic;

| h) | jiná zařízení. |
| --- | --- |

h)

jiná zařízení.

Byl-li motor schválen bez systému následného zpracování výfukových plynů, ať už jako základní motor nebo jako motor z rodiny motorů, pak tento motor může být zařazen do stejné rodiny motorů, jestliže je vybaven oxidačním katalyzátorem a nevyžaduje jiné palivové vlastnosti.

Má-li zvláštní palivové požadavky (např. filtry částic vyžadující zvláštní přísady v palivu k zajištění procesu regenerace), rozhodnutí o zařazení do stejné rodiny musí být založeno na technických materiálech poskytnutých výrobcem. Tyto dokumenty doloží, že očekávané hodnoty emisí takto vybaveného motoru jsou v souladu se stejnými mezními hodnotami jako motory, které tak vybavené nejsou.

Byl-li motor schválen se systémem následného zpracování výfukových plynů, ať už jako základní motor nebo jako motor z rodiny motorů, jejíž základní motor je vybaven stejným systémem následného zpracování výfukových plynů, pak tento motor nesmí být zařazen do stejné rodiny motorů, jestliže není vybaven systémem následného zpracování výfukových plynů.

5.2.4

Volba základního motoru

5.2.4.1

Poté, co byla rodina motorů schválena schvalovacím orgánem, je základním kritériem pro výběr základního motoru rodiny motorů největší dodávka paliva na jeden zdvih při deklarovaných otáčkách maximálního točivého momentu motoru. V případě, kdy toto hlavní kritérium splňují zároveň dva nebo více motorů, užije se jako druhé kritérium pro volbu základního motoru největší dodávka paliva na jeden zdvih při jmenovitých otáčkách.

5.2.4.2

Poté, co byla rodina motorů schválena schvalovacím orgánem, je základním kritériem pro výběr základního motoru rodiny motorů největší zdvihový objem. V případě, kdy toto hlavní kritérium splňují zároveň dva nebo více motorů, užije se jako druhé kritérium pro volbu základního motoru v následujícím pořadí:

| a) | největší dodávka paliva na jeden zdvih při otáčkách deklarovaného jmenovitého výkonu; |
| --- | --- |

a)

největší dodávka paliva na jeden zdvih při otáčkách deklarovaného jmenovitého výkonu;

| b) | největší předstih zážehu; |
| --- | --- |

b)

největší předstih zážehu;

| c) | nejmenší poměr recirkulace výfukových plynů. |
| --- | --- |

c)

nejmenší poměr recirkulace výfukových plynů.

5.2.4.3

Schvalovací orgán může dojít k závěru, že nejhorší případ emisí rodiny motorů je možno nejlépe určit zkouškou dalších motorů. V takovém případě výrobce motoru předloží příslušné informace, aby bylo možno určit, které motory v rodině motorů mají s největší pravděpodobností nejvyšší hodnoty emisí.

Jestliže motory rodiny motorů mají další vlastnosti, které by mohly být pokládány za vlastnosti ovlivňující emise výfukových plynů, musí se tyto vlastnosti také určit a brát v úvahu při volbě základního motoru.

Jestliže pro motory v jedné rodině motorů platí stejné hodnoty emisí v rámci různých životností, musí to být při volbě základního motoru bráno v úvahu.

6.

Podmínky zkoušek

6.1

Změří se absolutní teplota (Ta) v sání vzduchu pro motor vyjádřená v kelvinech a suchý atmosférický tlak (p
  s) vyjádřený v kPa a podle následujících ustanovení se určí parametr f
  a. Ve víceválcových motorech s rozvětveným sacím potrubím, např. při uspořádání motoru do V, se použije průměrná teplota oddělených větví. Parametr f
  a se uvede v protokolu o zkoušce spolu s výsledky zkoušky. Pro lepší opakovatelnost a reprodukovatelnost výsledků zkoušky se doporučuje, aby parametr f
  abyl takový, že platí: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Vznětové motory:
  Motory s atmosférickým sáním a motory mechanicky přeplňované:


  (1)
  Motory přeplňované turbokompresorem s chlazením nasávaného vzduchu nebo bez tohoto chlazení:


  (2) |
| --- | --- |

a)

Vznětové motory:

Motory s atmosférickým sáním a motory mechanicky přeplňované:

Image 33
  (1)

Motory přeplňované turbokompresorem s chlazením nasávaného vzduchu nebo bez tohoto chlazení:

Image 34
  (2)

| b) | Zážehové motory:


  (3) |
| --- | --- |

b)

Zážehové motory:

Image 35
  (3)

6.2

Teplota přeplňovacího vzduchu musí být zaznamenána a musí se při jmenovitých otáčkách a plném zatížení pohybovat v rozmezí ±5 K od maximální teploty přeplňovacího vzduchu uvedené výrobcem. Teplota chladicího média musí být nejméně 293 K (20 °C).

Je-li použit laboratorní zkušební systém nebo vnější dmychadlo, musí být průtok chladicího média nastaven tak, aby dosáhl teploty přeplňovacího vzduchu v rozmezí ±5 K od maximální teploty přeplňovacího vzduchu uvedené výrobcem při jmenovitých otáčkách a plném zatížení. Výše uvedené nastavení teploty chladicího média a průtoku chladicího média v chladiči přeplňovacího vzduchu se po dobu trvání celého cyklu nesmí měnit, pokud to nezpůsobí nereprezentativní přechlazení přeplňovacího vzduchu. Objem chladiče přeplňovaného vzduchu musí být určen na základě osvědčené technické praxe a musí být reprezentativní pro namontovaný sériově vyráběný motor v provozu. Laboratorní systém musí být konstruován tak, aby v něm docházelo k co nejmenší akumulaci kondenzátu. Před zkouškou emisí musí být veškerý naakumulovaný kondenzát vypuštěn a všechna vypouštěcí zařízení se musí úplně uzavřít.

Jestliže výrobce motoru specifikuje mezní hodnoty poklesu tlaku při průchodu chladicím systémem přeplňovacího vzduchu, musí se zajistit, aby pokles tlaku při průchodu chladicím systémem přeplňovacího vzduchu za podmínek motoru stanovených výrobcem byl v mezích specifikovaných výrobcem. Pokles tlaku se měří v místech určených výrobcem.

6.3

Základem měření specifických emisí je výkon motoru a práce ve zkušebním cyklu, jak je stanoveno v bodech 6.3.1 až 6.3.5.

6.3.1

Motor se zkouší s pomocnými zařízeními, jejichž seznam je uveden v dodatku 6.

Jestliže nejsou pomocná zařízení instalována podle požadavků, jejich výkon se vezme v úvahu v souladu s body 6.3.2 až 6.3.5.

6.3.2

Jestliže není vhodné montovat pomocné zařízení požadované podle dodatku 6 k této příloze na zkušební stav, určí se výkon absorbovaný těmito zařízeními a odečte se od změřeného výkonu motoru (referenčního a skutečného) v celém rozsahu otáček motoru cyklu WHTC a v rozsahu zkušebních otáček cyklu WHSC.

6.3.3

Není-li možné pomocná zařízení, která se nevyžadují podle dodatku 6 k této příloze, odmontovat, může se určit výkon absorbovaný těmito zařízeními a přičte se ke změřenému výkonu motoru (referenčnímu a skutečnému) v celém rozsahu otáček motoru cyklu WHTC a v rozsahu zkušebních otáček cyklu WHSC. Převyšuje-li tato hodnota 3 % maximálního výkonu při otáčkách užitých při zkoušce, je třeba to prokázat schvalovacímu orgánu.

6.3.4

Výkon absorbovaný pomocnými zařízeními je nutno určit jen u:

| a) | pomocných zařízení požadovaných podle dodatku 6 k této příloze, která nejsou namontována do motoru,
  a/nebo |
| --- | --- |

a)

pomocných zařízení požadovaných podle dodatku 6 k této příloze, která nejsou namontována do motoru,

a/nebo

| b) | pomocných zařízení nepožadovaných podle dodatku 6 k této příloze, která jsou namontována do motoru. |
| --- | --- |

b)

pomocných zařízení nepožadovaných podle dodatku 6 k této příloze, která jsou namontována do motoru.

Hodnoty výkonu pomocných zařízení motoru a metodu měření/výpočtu k určení výkonu absorbovaného pomocnými zařízeními motoru předloží výrobce motoru pro celý provozní rozsah zkušebních cyklů a schválí je schvalovací orgán.

6.3.5

Výpočet práce referenčního cyklu a skutečné práce cyklu (viz body 7.4.8 a 7.8.6) vychází z výpočtu výkonu motoru podle bodu 6.3.1. V tom případě jsou P
  f a P
  r v rovnici 4 rovné nule a P se rovná P
  m.

Jsou-li pomocná zařízení motoru namontována podle bodů 6.3.2 a/nebo 6.3.3, použije se výkon absorbovaný těmito zařízeními ke korekci každé hodnoty P
  m,i výkonu v právě probíhajícím zkušebním cyklu takto:

Image 36
  (4)

kde:

| P
  m,i | je změřený výkon motoru, kW |
| --- | --- |
| P
  f,i | je výkon absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají namontovat, kW |
| P
  r,i | je výkon absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají odmontovat, kW |

P
  m,i

je změřený výkon motoru, kW

P
  f,i

je výkon absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají namontovat, kW

P
  r,i

je výkon absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají odmontovat, kW

6.4

Musí se použít systém sání motoru nebo laboratorní zkušební systém, jehož vstupní odpor vzduchu se liší nejvýše o ±300 Pa od maximální hodnoty uvedené výrobcem pro čistý čistič vzduchu u motoru běžícího při jmenovitých otáčkách a s plným zatížením. Statický rozdíl tlaku na vstupním odporu se měří v místě určeném výrobcem.

6.5

Musí se použít výfukový systém motoru nebo laboratorní zkušební systém, jehož protitlak ve výfuku činí 80 až 100 % maximální hodnoty uvedené výrobcem při jmenovitých otáčkách a s plným zatížením. Jestliže je maximální odpor 5 kPa nebo menší, nastavený bod musí být nejméně 1,0 kPa od maxima. Výfukový systém musí splňovat požadavky na odběr vzorků výfukového plynu stanovené v bodech 9.3.10 a 9.3.11.

6.6

Jestliže je motor vybaven systémem následného zpracování výfukových plynů, musí mít výfuková trubka stejný průměr, jako se používá v praxi, nebo jak stanoví výrobce, do vzdálenosti nejméně čtyři průměry trubky proti směru proudění od expanzní části, která obsahuje zařízení k následnému zpracování výfukových plynů. Vzdálenost mezi přírubou sběrného výfukového potrubí nebo výstupem z turbodmychadla a systémem následného zpracování výfukových plynů musí být stejná jako v uspořádání na vozidle nebo musí mít hodnotu uvedenou výrobcem. Protitlak ve výfuku, popřípadě odpor, musí splňovat stejná kritéria, jak je uvedeno výše, a mohou být seřízeny ventilem. U zařízení k následnému zpracování výfukových plynů s proměnlivým odporem je maximální odpor výfuku definován při podmínce následného zpracování (záběh/stárnutí a regenerace / úroveň zaplnění) specifikované výrobcem. Jestliže je maximální odpor 5 kPa nebo menší, nastavený bod musí být nejméně 1,0 kPa od maxima. Nádrž obsahující zařízení k následnému zpracování výfukových plynů se může při orientační zkoušce a při mapování vlastností motoru vyjmout a může se nahradit rovnocennou nádrží s neaktivním nosičem katalyzátoru.

Emise naměřené během zkušebního cyklu musí být reprezentativní pro emise ve skutečném provozu. Jestliže je motor vybaven systémem následného zpracování výfukových plynů, který vyžaduje použití činidla, musí být činidlo, jež se má použít při všech zkouškách, udáno výrobcem.

Motory vybavené systémem následného zpracování výfukových plynů s kontinuální regenerací nevyžadují zvláštní postup zkoušky, avšak proces regenerace je nutno prokázat podle bodu 6.6.1.

U motorů vybavených systémem následného zpracování výfukových plynů, které jsou periodicky regenerovány, jak je popsáno v bodě 6.6.2, musí být výsledky hodnot emisí upraveny tak, aby braly v úvahu jednotlivé regenerace. V takovém případě průměrná hodnota emisí závisí na frekvenci regenerace z hlediska těch částí zkoušek, během kterých k regeneraci dochází.

6.6.1

Emise se měří na systému následného zpracování výfukových plynů stabilizovaném tak, aby docházelo k opakovatelnému chování z hlediska emisí. K procesu regenerace musí dojít během zkoušky WHTC se startem za tepla nejméně jednou a výrobce musí udat normální podmínky, za nichž dochází k regeneraci (množství úsad sazí, teplota, protitlak výfukových plynů atd.).

Aby se prokázalo, že je regenerační proces nepřetržitý, musí být provedeny nejméně tři zkoušky WHTC se startem za tepla. Pro účely tohoto prokázání se musí motor zahřát podle bodu 7.4.1, stabilizovat podle bodu 7.6.3 a musí se provést první zkouška WHTC se startem za tepla. Následné zkoušky se startem za tepla se zahájí po stabilizaci motoru podle bodu 7.6.3. Během zkoušek musí být zaznamenány teplota a tlak ve výfuku (teplota před a za systémem následného zpracování výfukových plynů, protitlak ve výfuku atd.).

Jestliže v průběhu zkoušek nastanou podmínky deklarované výrobcem a výsledky tří (nebo více) zkoušek WHTC se startem za tepla se neliší o více než ±25 % nebo 0,005 g/kWh, podle toho, která hodnota je větší, pokládá se systém následného zpracování výfukových plynů za druh s kontinuální regenerací a platí obecná ustanovení pro zkoušky podle bodu 7.6 (WHTC) a bodu 7.7 (WHSC).

Má-li systém následného zpracování výfukových plynů bezpečnostní režim, který se přepíná na režim periodické regenerace, zkouška se provádí podle bodu 6.6.2. V tomto zvláštním případě mohou být příslušné mezní hodnoty emisí překročeny a nebudou váženy.

6.6.2

U systému následného zpracování výfukových plynů, který je založen na procesu periodické regenerace, se emise na stabilizovaném systému k následnému zpracování výfukových plynů měří nejméně třemi zkouškami WHTC se startem za tepla, přičemž jedna je s regenerací a dvě bez regenerace, a výsledky se zváží podle rovnice 5.

K procesu regenerace musí dojít během zkoušky WHTC se startem za tepla nejméně jednou. Motor může být vybaven přepínačem, který umožňuje zamezit procesu regenerace nebo ho umožnit za předpokladu, že toto nemá žádný vliv na původní kalibrování motoru.

Výrobce určí běžné podmínky, za nichž k regeneraci dochází (množství úsad sazí, teplota, protitlak výfukových plynů atd.), a jejich dobu trvání. Výrobce poskytne rovněž údaje o četnosti regenerace vyjádřené počtem zkoušek, během nichž dojde k regeneraci, v porovnání s počtem zkoušek bez regenerace. Přesný postup určení této četnosti bude založen na údajích z provozu a osvědčeném technickém úsudku a dohodne se s orgánem pro certifikaci.

Výrobce poskytne systém následného zpracování výfukových plynů, který byl zatížen, aby bylo během zkoušky WHTC dosaženo regenerace. Pro účely této zkoušky se musí motor zahřát podle bodu 7.4.1, stabilizovat podle bodu 7.6.3 a musí se provést zkouška WHTC se startem za tepla. K regeneraci nesmí dojít během zahřívání motoru.

Průměrné specifické hodnoty emisí mezi fázemi regenerace se určí aritmetickým průměrem výsledků několika rovnoměrně rozložených zkoušek WHTC se startem za tepla (g/kWh). Musí být provedena nejméně jedna zkouška WHTC se startem za tepla co nejblíže před zkouškou regenerace a jedna zkouška WHTC se startem za tepla ihned po zkoušce regenerace. Lze zvolit alternativní řešení, kdy výrobce poskytne údaje, kterými prokáže, že emise jsou mezi fázemi regenerace konstantní (±25 % nebo 0,005 g/kWh, podle toho, která hodnota je vyšší). V tomto případě je možno použít emise pouze jedné zkoušky WHTC se startem za tepla.

Během zkoušky regenerace se zaznamenávají všechny údaje, které jsou potřebné ke zjištění regenerace (emise CO nebo NOx, teplota před systémem následného zpracování výfukových plynů a za ním, protitlak výfukových plynů atd.).

Během zkoušky regenerace mohou být překročeny příslušné mezní hodnoty emisí.

Schéma postupu zkoušky je na obrázku 2.

Obrázek 2

Obrázek 2

Schéma periodické regenerace

Schéma periodické regenerace

Image 37

Emise při zkoušce WHTC se startem za tepla se zváží takto:

Image 38
  (5)

kde:

| n | je počet zkoušek WHTC se startem za tepla bez regenerace |
| --- | --- |
| nr | je počet zkoušek WHTC se startem za tepla s regenerací, (nejméně jedna zkouška) |
| | jsou průměrné specifické emise bez regenerace, g/kWh |
| | jsou průměrné specifické emise s regenerací, g/kWh |

n

je počet zkoušek WHTC se startem za tepla bez regenerace

nr

r

je počet zkoušek WHTC se startem za tepla s regenerací, (nejméně jedna zkouška)

Image 39

jsou průměrné specifické emise bez regenerace, g/kWh

Image 40

jsou průměrné specifické emise s regenerací, g/kWh

Pro určení
  Image 41
  platí následující ustanovení:

| a) | Jestliže regenerace zaujímá více než jednu zkoušku WHTC se startem za tepla, provedou se následující úplné zkoušky WHTC se startem za tepla a pokračuje se v měření emisí bez stabilizace a bez zastavování motoru, dokud není regenerace ukončena, a vypočte se průměr ze zkoušek WHTC se startem za tepla. |
| --- | --- |

a)

Jestliže regenerace zaujímá více než jednu zkoušku WHTC se startem za tepla, provedou se následující úplné zkoušky WHTC se startem za tepla a pokračuje se v měření emisí bez stabilizace a bez zastavování motoru, dokud není regenerace ukončena, a vypočte se průměr ze zkoušek WHTC se startem za tepla.

| b) | Jestliže se regenerace ukončí v průběhu některé ze zkoušek WHTC se startem za tepla, ve zkoušce se pokračuje v celé její délce. |
| --- | --- |

b)

Jestliže se regenerace ukončí v průběhu některé ze zkoušek WHTC se startem za tepla, ve zkoušce se pokračuje v celé její délce.

Po dohodě se schvalovacím orgánem se mohou použít korekční faktory na regeneraci, a to buď multiplikační (písmeno c)), nebo aditivní (písmeno d)), které jsou založeny na osvědčeném technickém úsudku.

| c) | Multiplikační korekční faktory se vypočtou takto:


  (nahoru)(6)


  (dolů) (6a) |
| --- | --- |

c)

Multiplikační korekční faktory se vypočtou takto:

Image 42
  (nahoru)(6)

Image 43
  (dolů) (6a)

| d) | Aditivní korekční faktory se vypočtou takto:

  k
  r,u = e
  w - e (nahoru) (7)
  kr,d = ew - er (dolů) (8) |
| --- | --- |

d)

Aditivní korekční faktory se vypočtou takto:

k
  r,u = e
  w - e (nahoru) (7)

k

r,u

e

w

e

kr,d = ew - er (dolů) (8)

r,d

w

r

Pokud jde o výpočet specifických emisí podle bodu 8.6.3, použijí se tyto korekční faktory na regeneraci:

| e) | u zkoušky bez regenerace se k
  r,u násobí hodnotou specifických emisí e v rovnici 69 nebo se přičte k této hodnotě v rovnici 70; |
| --- | --- |

e)

u zkoušky bez regenerace se k
  r,u násobí hodnotou specifických emisí e v rovnici 69 nebo se přičte k této hodnotě v rovnici 70;

k

r,u

e

| f) | u zkoušky s regenerací se k
  r,d násobí hodnotou specifických emisí e v rovnici 69 nebo se přičte k této hodnotě v rovnici 70. |
| --- | --- |

f)

u zkoušky s regenerací se k
  r,d násobí hodnotou specifických emisí e v rovnici 69 nebo se přičte k této hodnotě v rovnici 70.

k

r,d

e

Na žádost výrobce mohou být korekční faktory na regeneraci

| g) | rozšířeny na ostatní členy stejné rodiny motorů; |
| --- | --- |

g)

rozšířeny na ostatní členy stejné rodiny motorů;

| h) | rozšířeny na jiné rodiny motorů používající stejný systém následného zpracování výfukových plynů, pokud toto rozšíření předběžně povolil schvalovací orgán nebo orgán pro certifikaci na základě výrobcem předaných technických dokladů, že emise jsou podobné. |
| --- | --- |

h)

rozšířeny na jiné rodiny motorů používající stejný systém následného zpracování výfukových plynů, pokud toto rozšíření předběžně povolil schvalovací orgán nebo orgán pro certifikaci na základě výrobcem předaných technických dokladů, že emise jsou podobné.

6.7

Musí se použít systém chlazení motoru s dostatečnou kapacitou k udržení běžných pracovních teplot motoru předepsaných výrobcem.

6.8

Údaje o mazacím oleji musí být uvedeny výrobcem a olej musí být reprezentativní pro mazací oleje na trhu. Vlastnosti mazacího oleje použitého při zkoušce musí být zaznamenány a předloženy zároveň s výsledky zkoušky.

6.9

Referenční paliva jsou uvedena v příloze 5.

Teplota paliva musí být v souladu s doporučeními výrobce.

6.10

Žádné emise z klikové skříně nesmí být vypouštěny přímo do okolního ovzduší, s následující výjimkou: motory vybavené turbodmychadly, čerpadly, ventilátory nebo přeplňovacími dmychadly pro sání vzduchu mohou uvolňovat emise z klikové skříně do okolního ovzduší, jsou-li emise při všech zkouškách emisí přičítány (fyzicky nebo matematicky) k emisím z výfuku. Výrobci, kteří této výjimky využijí, musí motory nastavit tak, aby všechny emise z klikové skříně mohly být odvedeny do odběrného systému.

Pro účely tohoto bodu se emise z klikové skříně, které se v celém průběhu provozu odvádějí do proudu výfukových plynů před zařízením k následnému zpracování výfukových plynů, nepokládají za vypouštěné přímo do okolního ovzduší.

Volné emise z klikové skříně musí být odváděny do výfukového systému za účelem měření emisí takto:

| a) | Potrubí musí být z materiálu s hladkým povrchem, elektricky vodivého a nereagujícího s emisemi z klikové skříně. Trubky musí být co nejkratší. |
| --- | --- |

a)

Potrubí musí být z materiálu s hladkým povrchem, elektricky vodivého a nereagujícího s emisemi z klikové skříně. Trubky musí být co nejkratší.

| b) | Počet ohybů potrubí, kterým se ve zkušebně odvádějí plyny z klikové skříně, musí být co nejmenší a poloměr všech nevyhnutelných ohybů musí být co největší. |
| --- | --- |

b)

Počet ohybů potrubí, kterým se ve zkušebně odvádějí plyny z klikové skříně, musí být co nejmenší a poloměr všech nevyhnutelných ohybů musí být co největší.

| c) | Potrubí, kterým se ve zkušebně odvádějí plyny z klikové skříně, musí být vyhřívané, tenkostěnné nebo izolované a musí splňovat specifikace výrobce motoru týkající se protitlaku v klikové skříni. |
| --- | --- |

c)

Potrubí, kterým se ve zkušebně odvádějí plyny z klikové skříně, musí být vyhřívané, tenkostěnné nebo izolované a musí splňovat specifikace výrobce motoru týkající se protitlaku v klikové skříni.

| d) | Potrubí, kterým se odvádějí plyny z klikové skříně, musí ústit do proudu výfukových plynů za každým systémem následného zpracování výfukových plynů, za každým odporem, který je namontován do výfuku, a v dostatečné vzdálenosti před všemi odběrnými sondami, aby se před odběrem zajistilo úplné smíšení s výfukovými plyny z motoru. Potrubí, kterým se vedou plyny z klikové skříně, musí zasahovat do volného proudu výfukových plynů, aby se zabránilo jevům mezní vrstvy a aby se podporovalo smíšení. Výstup z potrubí, kterým se vedou plyny z klikové skříně, může být orientován v libovolném směru vzhledem k toku surového výfukového plynu. |
| --- | --- |

d)

Potrubí, kterým se odvádějí plyny z klikové skříně, musí ústit do proudu výfukových plynů za každým systémem následného zpracování výfukových plynů, za každým odporem, který je namontován do výfuku, a v dostatečné vzdálenosti před všemi odběrnými sondami, aby se před odběrem zajistilo úplné smíšení s výfukovými plyny z motoru. Potrubí, kterým se vedou plyny z klikové skříně, musí zasahovat do volného proudu výfukových plynů, aby se zabránilo jevům mezní vrstvy a aby se podporovalo smíšení. Výstup z potrubí, kterým se vedou plyny z klikové skříně, může být orientován v libovolném směru vzhledem k toku surového výfukového plynu.

6.11.1

Na vhodném místě se během cyklů zkoušek emisí změří tlak v klikové skříni. Měří se manometrem se skloněnou trubicí v otvoru pro měřidlo hladiny oleje.

6.11.1.1

Tlak ve sběrném potrubí sání se měří s přesností ±1 kPa.

6.11.1.2

Tlak v klikové skříni se měří s přesností ±0,01 kPa.

7.

Zkušební postupy

7.1

K měření specifických emisí je třeba, aby motor prošel zkušebními cykly stanovenými v bodech 7.2.1 a 7.2.2. K měření specifických emisí je třeba určit hmotnost složek ve výfukových plynech a odpovídající práci motoru v průběhu cyklu. Složky se určí metodami odběru popsanými v bodech 7.1.1 a 7.1.2.

7.1.1

U plynulého odběru vzorků se nepřetržitě měří koncentrace složky v surovém nebo ve zředěném výfukovém plynu. Tato koncentrace se vynásobí nepřetržitým průtokem výfukového plynu (surového nebo zředěného) v místě odběru emisí k určení hmotnostního průtoku složky. Emise složky se v průběhu zkušebního cyklu neustále sčítají. Tento součet je celkovou hmotností vypouštěné složky.

7.1.2

U odběru dávek se plynule odebírá vzorek surového nebo zředěného výfukového plynu a ukládá se pro pozdější měření. Odebraný vzorek musí být proporcionální k průtoku surového nebo zředěného výfukového plynu. U jednotlivých odebraných dávek jsou plynné zředěné složky shromážděny ve vaku a částice jsou zachyceny na filtru. Koncentrace složek v odebraných dávkách se vynásobí celkovou hmotností výfukového plynu nebo hmotnostního průtoku (surového nebo zředěného plynu), z nichž byla dávka během zkušebního cyklu odebrána. Výsledkem je celková hmotnost nebo hmotnostní průtok vypouštěné složky. K výpočtu koncentrace znečišťujících částic se částice zachycené z proporcionálně odebraného výfukového plynu na filtru vydělí množstvím přefiltrovaného výfukového plynu.

7.1.3

V této příloze jsou popsány dva postupy měření, které jsou funkčně rovnocenné. Oba postupy se mohou použít pro každý ze zkušebních cyklů WHTC a WHSC:

| a) | vzorky plynných složek se odebírají plynule ze surového výfukového plynu a částice se určí s použitím systému s ředěním části toku; |
| --- | --- |

a)

vzorky plynných složek se odebírají plynule ze surového výfukového plynu a částice se určí s použitím systému s ředěním části toku;

| b) | plynné složky a částice se určí s použitím systému s ředěním plného toku (systém CVS). |
| --- | --- |

b)

plynné složky a částice se určí s použitím systému s ředěním plného toku (systém CVS).

Tyto dva postupy (např. měření plynných složek v surovém výfukovém plynu a měření částic v systému s ředěním plného toku) je možné jakkoli kombinovat.

7.2

Zkušební cykly

7.2.1

Zkušební cyklus v neustáleném stavu WHTC je uveden v dodatku 1 jako sled každou sekundu se střídajících normalizovaných hodnot otáček a točivého momentu. Před zkouškou motoru na zkušebním stanovišti musí být normalizované hodnoty převedeny pro konkrétní zkoušený motor na základě mapovací křivky na skutečné hodnoty. Tento převod se označuje jako denormalizace a zkušební cyklus takto vytvořený jako referenční cyklus motoru, který má být zkoušen. S těmito referenčními hodnotami otáček a točivého momentu se na zkušebním stanovišti provede zkušební cyklus a zaznamenají se skutečné hodnoty otáček, točivého momentu a výkonu. K ověření zkoušky se po jejím dokončení provede regresní analýza mezi referenčními a skutečnými hodnotami otáček, točivého momentu a výkonu.

K provedení výpočtu emisí specifických pro brzdu se vypočte skutečná práce cyklu integrováním skutečného výkonu motoru během cyklu. K potvrzení správnosti cyklu je třeba, aby skutečná práce cyklu byla v předepsaných mezích práce referenčního cyklu.

Pro plynné znečišťující látky se může použít kontinuální odběr vzorků (ze surového nebo zředěného výfukového plynu) nebo odběr dávek (zředěný výfukový plyn). Vzorek částic se zředí stabilizovaným ředicím médiem (jako je okolní vzduch) a zachytí se jedním vhodným filtrem. Schéma postupu zkoušky WHTC je na obrázku 3.

Obrázek 3

Obrázek 3

Zkušební cyklus WHTC

Zkušební cyklus WHTC

Image 44

7.2.2

Zkušební cyklus WHSC v ustáleném stavu s lineárními přechody se skládá z několika normalizovaných režimů otáček a zatížení, které musí být převedeny pro konkrétní zkoušený motor na základě mapovací křivky na skutečné hodnoty. Motor musí pracovat v každém režimu po předepsanou dobu, přičemž se v prvních 20 ±1 sekundách lineárně mění otáčky a zatížení. K ověření zkoušky se po jejím dokončení provede regresní analýza mezi referenčními a skutečnými hodnotami otáček, točivého momentu a výkonu.

Koncentrace každé plynné znečišťující látky, průtok výfukových plynů a výkon se určuje v průběhu celého zkušebního cyklu. Plynné znečišťující látky mohou být zaznamenávány nepřetržitě nebo odebrány pomocí odběrného vaku. Vzorek částic se zředí stabilizovaným ředicím médiem (jako je okolní vzduch). V průběhu celého postupu zkoušky se odebere jeden vzorek a zachytí se jedním vhodným filtrem.

K provedení výpočtu emisí specifických pro brzdu se vypočte skutečná práce cyklu integrováním skutečného výkonu motoru během cyklu.

Zkouška WHSC je popsána v tabulce 1. S výjimkou prvního režimu se začátek každého režimu stanoví jako začátek lineárního přechodu z předcházejícího režimu.

Tabulka 1

Zkušební cyklus WHSC

| Režim | Normalizované otáčky
  % | Normalizovaný točivý moment
  % | Trvání režimu (s),
  včetně 20s lineárního přechodu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| | | | |
| Součet | | | 1 895 |

Režim

Normalizované otáčky

%

Normalizovaný točivý moment

%

Trvání režimu (s),

včetně 20s lineárního přechodu

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Součet

1 895

7.3

Následující vývojový diagram uvádí obecné pokyny, které by měly být během zkoušky dodrženy. Podrobnosti o každém kroku jsou uvedeny v příslušných bodech. Odchylky od obecných pokynů jsou povoleny, je-li to vhodné, avšak konkrétní požadavky v příslušných bodech jsou závazné.

Při zkoušce WHTC se zkušební postup skládá ze zkoušky se startem za studena, po které následuje buď přirozené, nebo nucené chlazení motoru, fáze stabilizace za tepla a start za tepla.

Při zkoušce WHSC se zkušební postup skládá ze zkoušky se startem za tepla, po kterém následuje stabilizace v režimu WHSC 9.

Image 45

7.4

Měření motoru, kontroly vlastností motoru a kalibrace systému před zkouškou se vykonají před postupem mapování motoru v souladu s obecným průběhem zkoušky znázorněným v bodě 7.3.

Jako základ pro generování referenčního cyklu WHTC a WHSC musí být motor zmapován v provozu s plným zatížením k určení křivek závislostí otáček na maximálním točivém momentu a závislostí otáček na maximálním výkonu. Mapovací křivky se použijí k denormalizaci otáček motoru (bod 7.4.6) a točivého momentu motoru (bod 7.4.7).

7.4.1

Motor se musí zahřát provozem mezi 75 a 100 % jeho maximálního výkonu nebo podle doporučení výrobce a osvědčeného technického úsudku. Ke konci zahřívání musí být provoz takový, aby se teplota chladiva motoru a mazacího oleje stabilizovala v rozmezí ±2 % jejich středních hodnot po dobu nejméně 2 minut, nebo dokud nezačne teplotu motoru řídit termostat.

7.4.2

Minimální a maximální mapovací otáčky jsou definovány takto:

| Minimální otáčky pro mapování | = | volnoběžné otáčky |
| --- | --- | --- |
| Maximální otáčky pro mapování | = | n
  hi x 1,02 nebo otáčky, při kterých točivý moment plného zatížení klesne na nulu, podle toho, která hodnota je menší |

Minimální otáčky pro mapování

=

volnoběžné otáčky

Maximální otáčky pro mapování

=

n
  hi x 1,02 nebo otáčky, při kterých točivý moment plného zatížení klesne na nulu, podle toho, která hodnota je menší

7.4.3

Když byl motor stabilizován podle bodu 7.4.1, provede se mapování motoru následujícím postupem:

| a) | motor se odlehčí a běží při volnoběžných otáčkách; |
| --- | --- |

a)

motor se odlehčí a běží při volnoběžných otáčkách;

| b) | motor běží podle maximálního požadavku operátora při minimálních otáčkách pro mapování; |
| --- | --- |

b)

motor běží podle maximálního požadavku operátora při minimálních otáčkách pro mapování;

| c) | otáčky motoru se zvyšují se středním přírůstkem (8 ± 1) min-1/s z minimálních otáček pro mapování na maximální otáčky pro mapování, nebo při konstantním poměru tak, aby přechod od minimálních do maximálních mapovacích otáček trval 4 až 6 minut. Zaznamenávají se hodnoty otáček motoru a točivého momentu rychlostí nejméně jednoho bodu za sekundu. |
| --- | --- |

c)

otáčky motoru se zvyšují se středním přírůstkem (8 ± 1) min-1/s z minimálních otáček pro mapování na maximální otáčky pro mapování, nebo při konstantním poměru tak, aby přechod od minimálních do maximálních mapovacích otáček trval 4 až 6 minut. Zaznamenávají se hodnoty otáček motoru a točivého momentu rychlostí nejméně jednoho bodu za sekundu.

Pokud se ke stanovení negativního referenčního točivého momentu použije bod 7.4.7 písm. b), může mapovací křivka pokračovat přímo s minimálním požadavkem operátora od maximálních do minimálních mapovacích otáček.

7.4.4

Má-li výrobce za to, že výše uvedená metoda mapování není pro určitý motor bezpečná nebo mu neodpovídá, mohou být použity alternativní metody mapování. Tyto jiné metody musí splňovat záměr vymezených mapovacích postupů k určení maximálního točivého momentu dosažitelného při všech otáčkách motoru, kterých je dosaženo v průběhu zkušebních cyklů. Odchylky od metod mapování uvedených v tomto bodě musí být z důvodů spolehlivosti nebo reprezentativnosti schváleny schvalovacím orgánem zároveň se zdůvodněním jejich použití. V žádném případě se však nesmí pro křivku točivého momentu použít sestupné změny otáček motoru u regulovaných motorů nebo u motorů přeplňovaných turbodmychadlem.

7.4.5

Motor nemusí být zmapován před každým jednotlivým zkušebním cyklem. Motor se musí znovu zmapovat před zkušebním cyklem, jestliže:

| a) | podle technického úsudku uplynula neúměrně dlouhá doba od posledního mapování nebo |
| --- | --- |

a)

podle technického úsudku uplynula neúměrně dlouhá doba od posledního mapování nebo

| b) | byly na motoru vykonány mechanické změny nebo následná kalibrování, které mohou mít vliv na výkon motoru. |
| --- | --- |

b)

byly na motoru vykonány mechanické změny nebo následná kalibrování, které mohou mít vliv na výkon motoru.

7.4.6

Ke generování referenčních cyklů se normalizované otáčky podle dodatku 1 (WHTC) a tabulky 1 (WHSC) denormalizují s použitím následující rovnice:

n
  ref = n
  norm x (0,45 x n
  lo + 0,45 x n
  pref + 0,1 x n
  hi – n
  idle) x 2,0327 + n
  idle (9)

K určení n
  pref se vypočte integrál maximálního točivého momentu z n
  idle po n95h z mapovací křivky motoru určené podle bodu 7.4.3.

Otáčky motoru na obrázku 4 a 5 jsou definovány takto:

| n
  norm | jsou normalizované otáčky v dodatku 1 a tabulce 1 vydělené 100 |
| --- | --- |
| n
  lo | jsou nejnižší otáčky, při kterých výkon dosahuje 55 % maximálního výkonu |
| n
  pref | jsou otáčky motoru, při kterých integrál maximálního mapovaného točivého momentu představuje 51 % celého integrálu mezi nidle a n95h |
| n
  hi | jsou nejvyšší otáčky, při kterých výkon dosahuje 70 % maximálního výkonu |
| n
  idle | jsou volnoběžné otáčky |
| n
  95h | jsou nejvyšší otáčky, při kterých výkon dosahuje 95 % maximálního výkonu |

n
  norm

jsou normalizované otáčky v dodatku 1 a tabulce 1 vydělené 100

n
  lo

jsou nejnižší otáčky, při kterých výkon dosahuje 55 % maximálního výkonu

n
  pref

jsou otáčky motoru, při kterých integrál maximálního mapovaného točivého momentu představuje 51 % celého integrálu mezi nidle a n95h

n
  hi

jsou nejvyšší otáčky, při kterých výkon dosahuje 70 % maximálního výkonu

n
  idle

jsou volnoběžné otáčky

n
  95h

jsou nejvyšší otáčky, při kterých výkon dosahuje 95 % maximálního výkonu

U motorů (hlavně zážehových) s prudce klesající křivkou regulátoru, kdy zastavení přívodu paliva brání motoru v provozu do n
  hi nebo do n
  95h, platí následující ustanovení:

| n
  hi | v rovnici 9 se nahradí výrazem n
  Pmax x 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | se nahradí výrazem n
  Pmax x 1,02 |

n
  hi

v rovnici 9 se nahradí výrazem n
  Pmax x 1,02

n
  95h

se nahradí výrazem n
  Pmax x 1,02

Obrázek 4:

Obrázek 4:

Definice zkušebních otáček

Definice zkušebních otáček

Image 46

Obrázek 5

Obrázek 5

Definice npref

Definice npref

Image 47

7.4.7

Hodnoty točivého momentu v režimu dynamometru motoru podle dodatku 1 k této příloze (WHTC) a tabulky 1 (WHSC) jsou normalizovány na maximální točivý moment při příslušných otáčkách. Ke generování referenčních cyklů musí být hodnoty točivého momentu pro každou individuální hodnotu referenčních otáček určenou podle bodu 7.4.6 denormalizovány s použitím křivky mapování, která byla stanovena podle bodu 7.4.3, takto:

Image 48
  (10)

kde:

| M
  norm,i | je normalizovaný točivý moment, v % |
| --- | --- |
| M
  max,i | je maximální točivý moment z mapovací křivky, Nm |
| M
  f,i | je točivý moment absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají namontovat, Nm |
| M
  r,i | je točivý moment absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají odmontovat, Nm |

M
  norm,i

je normalizovaný točivý moment, v %

M
  max,i

je maximální točivý moment z mapovací křivky, Nm

M
  f,i

je točivý moment absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají namontovat, Nm

M
  r,i

je točivý moment absorbovaný pomocnými zařízeními motoru, jež se mají odmontovat, Nm

Jsou-li pomocná zařízení motoru namontována v souladu s bodem 6.3.1 a dodatkem 6 k této příloze, rovná se M
  f a M
  r nule.

Negativní hodnoty točivého momentu v bodech, v nichž je motor poháněn (m v dodatku 1 k této příloze), musí pro účely generování referenčního cyklu přejímat referenční hodnoty určené podle každého z následujících způsobů:

| a) | negativních 40 % z pozitivního točivého momentu, který je k dispozici v přidruženém bodu otáček; |
| --- | --- |

a)

negativních 40 % z pozitivního točivého momentu, který je k dispozici v přidruženém bodu otáček;

| b) | mapování negativního točivého momentu požadovaného k pohonu motoru z maximálních na minimální mapovací otáčky; |
| --- | --- |

b)

mapování negativního točivého momentu požadovaného k pohonu motoru z maximálních na minimální mapovací otáčky;

| c) | určení negativního točivého momentu požadovaného k pohonu motoru při volnoběžných otáčkách a při nhi a lineární interpolace mezi těmito dvěma body. |
| --- | --- |

c)

určení negativního točivého momentu požadovaného k pohonu motoru při volnoběžných otáčkách a při nhi a lineární interpolace mezi těmito dvěma body.

7.4.8

Práce referenčního cyklu se určí za zkušební cyklus synchronním výpočtem okamžitých hodnot výkonu motoru z referenčních otáček a referenčního točivého momentu, jak je stanoveno v bodech 7.4.6 a 7.4.7. K výpočtu práce referenčního cyklu Wref (kWh) se hodnoty okamžitého výkonu motoru integrují za zkušební cyklus. Jestliže nejsou namontována pomocná zařízení v souladu s bodem 6.3.1, korigují se okamžité hodnoty výkonu s použitím rovnice (4) podle bodu 6.3.5.

Stejná metoda se použije k integrování jak referenčního, tak skutečného výkonu motoru. Jestliže se mají určit hodnoty mezi sousedními referenčními hodnotami nebo sousedními změřenými hodnotami, provede se lineární interpolace. Při integrování práce skutečného cyklu se všechny negativní hodnoty točivého momentu nastaví na nulu a započítají se. Jestliže se integrování provede při frekvenci menší než 5 Hz a jestliže se během daného časového úseku hodnota točivého momentu mění z pozitivní na negativní nebo z negativní na pozitivní, vypočte se negativní podíl a nastaví se na nulu. Pozitivní podíl se započítá do integrované hodnoty.

7.5

Postupy před zkouškou

7.5.1

Přístroje a odběrné sondy se nainstalují, jak je požadováno. Výfuková trubka se připojí k systému s ředěním plného toku, jestliže je použit.

7.5.2

Před začátkem odběru vzorků emisí se učiní následující kroky:

| a) | V průběhu 8 hodin předcházejících odběru emisí podle bodu 9.3.4 se přezkouší těsnost systému. |
| --- | --- |

a)

V průběhu 8 hodin předcházejících odběru emisí podle bodu 9.3.4 se přezkouší těsnost systému.

| b) | Pro odběr dávek se připojí čisté prostředky k ukládání, jako jsou vyprázdněné vaky. |
| --- | --- |

b)

Pro odběr dávek se připojí čisté prostředky k ukládání, jako jsou vyprázdněné vaky.

| c) | Spustí se všechny měřicí přístroje podle instrukcí výrobce přístrojů a osvědčeného technického úsudku. |
| --- | --- |

c)

Spustí se všechny měřicí přístroje podle instrukcí výrobce přístrojů a osvědčeného technického úsudku.

| d) | Nastartují se ředicí systémy, odběrná čerpadla, chladicí ventilátory a systém pro shromažďování údajů. |
| --- | --- |

d)

Nastartují se ředicí systémy, odběrná čerpadla, chladicí ventilátory a systém pro shromažďování údajů.

| e) | Seřídí se průtoky vzorků na požadované úrovně, s použitím obtoků, je-li to žádoucí. |
| --- | --- |

e)

Seřídí se průtoky vzorků na požadované úrovně, s použitím obtoků, je-li to žádoucí.

| f) | Výměníky tepla v systému odběru vzorků se předehřejí nebo předchladí, aby se nalézaly ve svých provozních rozsazích teplot pro zkoušku. |
| --- | --- |

f)

Výměníky tepla v systému odběru vzorků se předehřejí nebo předchladí, aby se nalézaly ve svých provozních rozsazích teplot pro zkoušku.

| g) | Vyhřívané nebo chlazené součásti, jako jsou odběrná potrubí, filtry, chladiče a čerpadla se stabilizují na své provozní teploty. |
| --- | --- |

g)

Vyhřívané nebo chlazené součásti, jako jsou odběrná potrubí, filtry, chladiče a čerpadla se stabilizují na své provozní teploty.

| h) | Systém k ředění toku výfukových plynů se uvede do činnosti nejméně 10 minut před začátkem sledu zkoušek. |
| --- | --- |

h)

Systém k ředění toku výfukových plynů se uvede do činnosti nejméně 10 minut před začátkem sledu zkoušek.

| i) | Všechna elektronická integrační zařízení se před začátkem každého intervalu zkoušky vynulují nebo znovu vynulují. |
| --- | --- |

i)

Všechna elektronická integrační zařízení se před začátkem každého intervalu zkoušky vynulují nebo znovu vynulují.

7.5.3

Vyberou se pracovní rozsahy analyzátoru plynu. Jsou přípustné analyzátory emisí s automatickým nebo ručním přepínáním pracovních rozsahů. V průběhu zkušebního cyklu se nesmí přepínat pracovní rozsah analyzátorů emisí. Zároveň se také v průběhu zkušebního cyklu nesmí přepínat zesílení analogového provozního zesilovače (zesilovačů) analyzátoru.

Odezva na nulu a na kalibrační plyn pro plný rozsah stupnice se určí u všech analyzátorů, které používají mezinárodně vysledovatelné plyny, jež odpovídají specifikacím bodu 9.3.3. U analyzátorů FID se musí nastavit plný rozsah na bázi uhlíkového čísla jedna (C1).

7.5.4

Nejméně jednu hodinu před zkouškou se filtr vloží do Petriho misky, která je chráněna před znečištěním prachem a umožňuje výměnu vzduchu, a umístí se do vážicí komory ke stabilizaci. Na konci doby stabilizace se filtr zváží a zaznamená se vlastní hmotnost filtru. Filtr se pak uloží do uzavřené Petriho misky nebo do utěsněného držáku filtru až do doby, kdy bude potřebný ke zkoušce. Filtr se musí použít do osmi hodin po vyjmutí z vážicí komory.

7.5.5

Celkový tok zředěného výfukového plynu v systému s ředěním plného toku nebo tok zředěného výfukového plynu systémem s ředěním části toku musí být seřízen tak, aby nemohlo docházet ke kondenzaci vody v systému a aby se na čele filtru dosáhlo teploty mezi 315 K (42 °C) a 325 K (52 °C).

7.5.6

Systém k odběru vzorků částic se nastartuje a nechá se běžet s obtokem. Hladina částic pozadí v ředicím médiu se může určit odběrem vzorků ředicího média před vstupem výfukového plynu do ředicího tunelu. Měření se může provést před zkouškou nebo po ní. Jestliže se měří jak na začátku, tak na konci cyklu, může se vypočítat průměrná hodnota výsledků. Jestliže se k měření pozadí použije jiný systém k odběru vzorků, měří se současně s vlastní zkouškou.

7.6

Provedení zkoušky WHTC

7.6.1

Může se použít způsob přirozeného nebo nuceného chlazení. U nuceného chlazení se na základě osvědčeného technického úsudku nastaví systémy, které ženou do motoru chladicí vzduch a chladný olej do systému mazání motoru, a odvádějí tak přes systém chlazení motoru teplo z chladicí kapaliny a ze systému následného zpracování výfukových plynů. V případě nuceného ochlazení systému následného zpracování výfukových plynů se nesmí chladicí vzduch použít, dokud se tento systém neochladí pod teplotu, při které dojde k jeho katalytické aktivaci. Není přípustný žádný způsob ochlazování, který by vedl k nereprezentativním emisím.

7.6.2

Zkouška se startem za studena se zahájí, když teploty maziva motoru, chladiva a systémů následného zpracování jsou všechny v rozmezí 293 K až 303 K (20 °C až 30 °C). Motor se pak nastartuje jedním z následujících postupů:

| a) | motor se nastartuje postupem doporučeným výrobcem v příručce uživatele, s použitím buď sériově vyrobeného startéru a dostatečně nabité baterie, nebo jiného vhodného napájení; nebo |
| --- | --- |

a)

motor se nastartuje postupem doporučeným výrobcem v příručce uživatele, s použitím buď sériově vyrobeného startéru a dostatečně nabité baterie, nebo jiného vhodného napájení; nebo

| b) | motor se nastartuje dynamometrem. Motor musí být poháněn nejvýše na ±25 % svých běžných provozních roztáčecích otáček. Roztáčení se přeruší nejpozději 1 sekundu po rozběhnutí motoru. Nenastartuje-li motor po 15 sekundách roztáčení, roztáčení se zastaví a určí se příčina selhání startu, kromě případu, kdy příručka pro uživatele nebo příručka pro údržbu a opravy uvádí, že delší doba roztáčení je normální. |
| --- | --- |

b)

motor se nastartuje dynamometrem. Motor musí být poháněn nejvýše na ±25 % svých běžných provozních roztáčecích otáček. Roztáčení se přeruší nejpozději 1 sekundu po rozběhnutí motoru. Nenastartuje-li motor po 15 sekundách roztáčení, roztáčení se zastaví a určí se příčina selhání startu, kromě případu, kdy příručka pro uživatele nebo příručka pro údržbu a opravy uvádí, že delší doba roztáčení je normální.

7.6.3

Bezprostředně po ukončení zkoušky se startem za studena se motor stabilizuje pro zkoušku se startem za tepla provedením stabilizace za tepla v trvání 10 ± 1 minut.

7.6.4

Motor se nastartuje na konci fáze stabilizace za tepla definované v bodě 7.6.3 a ke startování se použijí postupy uvedené v bodě 7.6.2.

7.6.5

Postup zkoušky jak se startem za studena, tak se startem za tepla začíná nastartováním motoru. Jakmile motor běží, spustí se řízení cyklu, aby činnost motoru odpovídala prvnímu bodu seřízení v cyklu.

Zkouška WHTC se provede podle referenčního cyklu, který je stanoven v bodě 7.4. Body seřízení, které určují otáčky a točivý moment motoru, musí být udávány s frekvencí 5 Hz nebo vyšší (doporučuje se frekvence 10 Hz). Body seřízení se vypočtou lineární interpolací mezi hodnotami seřízení 1 Hz referenčního cyklu. Skutečné otáčky motoru a točivý moment se registrují nejméně jednou za sekundu v průběhu celého zkušebního cyklu (frekvence 1 Hz) a signály se mohou elektronicky filtrovat.

7.6.6

Na začátku postupu zkoušky se měřicí zařízení spustí současně:

| a) | zahájí se odběr nebo analýza ředicího média, je-li použit systém s ředěním plného toku; |
| --- | --- |

a)

zahájí se odběr nebo analýza ředicího média, je-li použit systém s ředěním plného toku;

| b) | zahájí se odběr nebo analýza surového nebo zředěného výfukového plynu podle použité metody; |
| --- | --- |

b)

zahájí se odběr nebo analýza surového nebo zředěného výfukového plynu podle použité metody;

| c) | zahájí se měření množství zředěného výfukového plynu a požadovaných teplot a tlaků; |
| --- | --- |

c)

zahájí se měření množství zředěného výfukového plynu a požadovaných teplot a tlaků;

| d) | zahájí se záznam hmotnostního průtoku výfukového plynu, jestliže je použita analýza surového výfukového plynu; |
| --- | --- |

d)

zahájí se záznam hmotnostního průtoku výfukového plynu, jestliže je použita analýza surového výfukového plynu;

| e) | zahájí se záznam zpětnovazebních hodnot otáček a točivého momentu dynamometru. |
| --- | --- |

e)

zahájí se záznam zpětnovazebních hodnot otáček a točivého momentu dynamometru.

Jestliže se měří emise v surovém výfukovém plynu, měří se průběžně koncentrace emisí ((NM)HC, CO a NOx) a hmotnostní průtok výfukového plynu a ukládá se s frekvencí nejméně 2 Hz do počítačového systému. Všechny ostatní údaje se mohou zaznamenávat s frekvencí nejméně 1 Hz. U analogových analyzátorů se zaznamená doba odezvy a kalibrační údaje je možno použít on-line nebo off-line při vyhodnocování údajů.

Jestliže se používá systém s ředěním plného toku, měří se kontinuálně HC a NOx v ředicím tunelu při frekvenci snímání údajů nejméně 2 Hz. Průměrné koncentrace se určí integrováním signálů analyzátoru po dobu trvání zkušebního cyklu. Doba odezvy systému nesmí být delší než 20 s a popřípadě musí být koordinována s kolísáním toku CVS a s odchylkami doby trvání odběru vzorků / zkušebního cyklu. CO, CO2 a NMHC se mohou určit integrováním signálu nepřetržitého měření nebo analýzou koncentrací plynů shromážděných v průběhu cyklu ve vaku k jímání vzorků. Koncentrace plynných znečišťujících látek v ředicím médiu se určí v místě před vstupem výfukového plynu do ředicího tunelu integrováním nebo shromážděním ve vaku k jímání pozadí. Všechny ostatní parametry, které je třeba měřit, se zaznamenávají s frekvencí nejméně jedno měření za sekundu (1 Hz).

7.6.7

Na začátku postupu zkoušky se přepne systém odběru vzorků částic z obtoku na shromažďování částic.

Jestliže je použit systém s ředěním části toku, musí být čerpadlo (čerpadla) k odběru vzorků seřízeno (seřízena) tak, aby se průtok sondou k odběru vzorků částic nebo přenosovou trubkou udržoval v poměru k hmotnostnímu průtoku výfukových plynů, určenému podle bodu 9.4.6.1.

Jestliže je použit systém s ředěním plného toku, musí být čerpadlo (čerpadla) k odběru vzorků seřízeno (seřízena) tak, aby se průtok sondou k odběru vzorků částic nebo přenosovou trubkou udržoval na hodnotě nastaveného průtoku s přípustnou odchylkou ±2,5 %. Jestliže se použije kompenzace průtoku (tj. proporcionální řízení toku vzorků), musí se prokázat, že poměr průtoku hlavním tunelem vůči průtoku vzorků částic kolísá nejvýše o ±2,5 % jeho nastavené hodnoty (s výjimkou prvních 10 sekund odběru vzorků). Musí se zaznamenávat průměrné hodnoty teploty a tlaku na vstupu do plynoměru (plynoměrů) nebo do přístrojů k měření průtoku. Jestliže není možno udržet nastavený průtok v průběhu úplného cyklu v mezích ±2,5 % vzhledem k vysokému zatížení filtru částicemi, je zkouška neplatná. Zkouška se musí opakovat s menším průtokem odebíraného vzorku.

7.6.8

Jestliže se motor zastaví v kterémkoli okamžiku v průběhu zkoušky se startem za studena, je zkouška neplatná. Motor se musí stabilizovat a znovu nastartovat podle požadavků bodu 7.6.2 a zkouška se musí opakovat.

Jestliže se motor zastaví v kterémkoli okamžiku v průběhu zkoušky se startem za tepla, je zkouška se startem za tepla neplatná. Motor se musí stabilizovat podle bodu 7.6.3 a zkouška se startem za tepla se musí opakovat. V tomto případě není potřebné opakovat zkoušku se startem za studena.

Jestliže dojde v průběhu zkušebního cyklu k chybné funkci některého z požadovaných zkušebních zařízení, je zkouška neplatná a musí se opakovat podle výše uvedených ustanovení.

7.7

Provedení zkoušky WHSC

7.7.1

Ředicí systém a motor se nastartuje a zahřeje podle bodu 7.4.1. Po zahřátí se motor a odběrný systém stabilizují provozem motoru v režimu 9 (viz bod 7.2.2 tabulka 1) po dobu nejméně 10 minut, přičemž je současně v chodu ředicí systém. Mohou se jímat předběžné vzorky emisí částic. Tyto odběrné filtry nemusí být stabilizovány ani váženy a mohou být vyřazeny. Průtoky se nastaví přibližně na hodnoty vybrané pro zkoušku. Po stabilizaci se motor zastaví.

7.7.2

5 ± 1 minut po ukončení stabilizace režimem 9, jak je popsáno v bodě 7.7.1, se motor nastartuje podle postupu pro startování doporučeného výrobcem v příručce pro uživatele, s použitím buď sériově vyrobeného startéru, nebo dynamometru, podle bodu 7.6.2.

7.7.3

Zkouška začne poté, co motor běží, a do jedné minuty poté, co je činnost motoru řízena tak, aby mohl začít první režim cyklu (volnoběh).

Cyklus WHSC se provede podle pořadí zkušebních režimů, jak je uvedeno v tabulce 1 bodu 7.2.2.

7.7.4

Na začátku postupu zkoušky se měřicí zařízení spustí současně:

| a) | zahájí se odběr nebo analýza ředicího média, je-li použit systém s ředěním plného toku; |
| --- | --- |

a)

zahájí se odběr nebo analýza ředicího média, je-li použit systém s ředěním plného toku;

| b) | zahájí se odběr nebo analýza surového nebo zředěného výfukového plynu podle použité metody; |
| --- | --- |

b)

zahájí se odběr nebo analýza surového nebo zředěného výfukového plynu podle použité metody;

| c) | zahájí se měření množství zředěného výfukového plynu a požadovaných teplot a tlaků; |
| --- | --- |

c)

zahájí se měření množství zředěného výfukového plynu a požadovaných teplot a tlaků;

| d) | zahájí se záznam hmotnostního průtoku výfukového plynu, jestliže je použita analýza surového výfukového plynu; |
| --- | --- |

d)

zahájí se záznam hmotnostního průtoku výfukového plynu, jestliže je použita analýza surového výfukového plynu;

| e) | zahájí se záznam zpětnovazebních hodnot otáček a točivého momentu dynamometru. |
| --- | --- |

e)

zahájí se záznam zpětnovazebních hodnot otáček a točivého momentu dynamometru.

Jestliže se měří emise v surovém výfukovém plynu, měří se průběžně koncentrace emisí ((NM)HC, CO a NOx) a hmotnostní průtok výfukového plynu a ukládá se s frekvencí nejméně 2 Hz do počítačového systému. Všechny ostatní údaje se mohou zaznamenávat s frekvencí nejméně 1 Hz. U analogových analyzátorů se zaznamená doba odezvy a kalibrační údaje je možno použít on-line nebo off-line při vyhodnocování údajů.

Jestliže se používá systém s ředěním plného toku, měří se kontinuálně HC a NOx v ředicím tunelu při frekvenci snímání údajů nejméně 2 Hz. Průměrné koncentrace se určí integrováním signálů analyzátoru po dobu trvání zkušebního cyklu. Doba odezvy systému nesmí být delší než 20 s a popřípadě musí být koordinována s kolísáním toku CVS a s odchylkami doby trvání odběru vzorků / zkušebního cyklu. CO, CO2 a NMHC se mohou určit integrováním signálu nepřetržitého měření nebo analýzou koncentrací plynů shromážděných v průběhu cyklu ve vaku k jímání vzorků. Koncentrace plynných znečišťujících látek v ředicím médiu se určí v místě před vstupem výfukového plynu do ředicího tunelu integrováním nebo shromážděním ve vaku k jímání pozadí. Všechny ostatní parametry, které je třeba měřit, se zaznamenávají s frekvencí nejméně jedno měření za sekundu (1 Hz).

7.7.5

Na začátku postupu zkoušky se přepne systém odběru vzorků částic z obtoku na shromažďování částic. Jestliže je použit systém s ředěním části toku, musí být čerpadlo (čerpadla) k odběru vzorků seřízeno (seřízena) tak, aby se průtok sondou k odběru vzorků částic nebo přenosovou trubkou udržoval v poměru k hmotnostnímu průtoku výfukových plynů, určenému podle bodu 9.4.6.1.

Jestliže je použit systém s ředěním plného toku, musí být čerpadlo (čerpadla) k odběru vzorků seřízeno (seřízena) tak, aby se průtok sondou k odběru vzorků částic nebo přenosovou trubkou udržoval na hodnotě nastaveného průtoku s přípustnou odchylkou ±2,5 %. Jestliže se použije kompenzace průtoku (tj. proporcionální řízení toku vzorků), musí se prokázat, že poměr průtoku hlavním tunelem vůči průtoku vzorků částic kolísá nejvýše o ±2,5 % jeho nastavené hodnoty (s výjimkou prvních 10 sekund odběru vzorků). Musí se zaznamenávat průměrné hodnoty teploty a tlaku na vstupu do plynoměru (plynoměrů) nebo do přístrojů k měření průtoku. Jestliže není možno udržet nastavený průtok v průběhu úplného cyklu v mezích ±2,5 % vzhledem k vysokému zatížení filtru částicemi, je zkouška neplatná. Zkouška se musí opakovat s menším průtokem odebíraného vzorku.

7.7.6

Jestliže se motor kdykoli v průběhu cyklu zastaví, je zkouška neplatná. Motor se musí stabilizovat podle bodu 7.7.1 a znovu nastartovat podle bodu 7.7.2 a zkouška se musí opakovat.

Jestliže dojde v průběhu zkušebního cyklu k chybné funkci některého z požadovaných zkušebních zařízení, je zkouška neplatná a musí se opakovat podle výše uvedených ustanovení.

7.8

Postupy po provedení zkoušky

7.8.1

Při ukončení zkoušky se zastaví měření hmotnostního průtoku výfukového plynu, objemu zředěného výfukového plynu, průtok plynu do odběrných vaků a čerpadlo k odběru vzorků částic. U integrovaného systému analyzátoru musí odběr vzorků pokračovat, dokud neuplynou časové intervaly odezvy systému.

7.8.2

U každé proporcionální dávky odebraných vzorků, jako je vzorek v jímacím vaku nebo vzorek částic, se ověří, že byl udržován proporcionální odběr podle bodů 7.6.7 a 7.7.5. Každý vzorek, který nesplňuje požadavky, se pokládá za neplatný.

7.8.3

Filtr částic se musí umístit do zakrytých nebo utěsněných nádržek nebo se uzavřou držáky filtru, aby se odběrné filtry chránily proti kontaminaci z okolí. Takto chráněný filtr se vrátí do vážicí komory. Filtr se musí stabilizovat po dobu nejméně jedné hodiny a pak se zváží podle bodu 9.4.5. Celková hmotnost filtru se zaznamená.

7.8.4

Co nejdříve, avšak nejpozději do 30 minut po ukončení zkušebního cyklu nebo v průběhu stabilizace (pouze v případě písmene b)), se určí odezvy na nulu a na kalibrační plyn pro plný rozsah pro použité měřicí rozsahy analyzátoru plynů. Pro účely tohoto bodu je zkušební cyklus definován takto:

| a) | pro WHTC: úplný sled: za studena – stabilizace – za tepla; |
| --- | --- |

a)

pro WHTC: úplný sled: za studena – stabilizace – za tepla;

| b) | pro zkoušku WHTC se startem za tepla (bod 6.6): sled: stabilizace – za tepla; |
| --- | --- |

b)

pro zkoušku WHTC se startem za tepla (bod 6.6): sled: stabilizace – za tepla;

| c) | pro zkoušku WHTC se startem za tepla a s vícenásobnou regenerací (bod 6.6): celkový počet zkoušek se startem za tepla; |
| --- | --- |

c)

pro zkoušku WHTC se startem za tepla a s vícenásobnou regenerací (bod 6.6): celkový počet zkoušek se startem za tepla;

| d) | pro WHSC: zkušební cyklus. |
| --- | --- |

d)

pro WHSC: zkušební cyklus.

Pro posun analyzátoru platí následující ustanovení:

| a) | odezvy na nulu a na plný rozsah před zkouškou, a dále na nulu a na plný rozsah po zkoušce se mohou přímo vložit do rovnice 66 podle bodu 8.6.1, aniž by se určil posun; |
| --- | --- |

a)

odezvy na nulu a na plný rozsah před zkouškou, a dále na nulu a na plný rozsah po zkoušce se mohou přímo vložit do rovnice 66 podle bodu 8.6.1, aniž by se určil posun;

| b) | jestliže je posun mezi výsledky před zkouškou a po zkoušce menší než 1 % plného rozsahu stupnice, mohou se použít změřené koncentrace bez korekce, nebo se mohou korigovat posunem podle bodu 8.6.1; |
| --- | --- |

b)

jestliže je posun mezi výsledky před zkouškou a po zkoušce menší než 1 % plného rozsahu stupnice, mohou se použít změřené koncentrace bez korekce, nebo se mohou korigovat posunem podle bodu 8.6.1;

jestliže se rozdíl posunu mezi výsledky před zkouškou a po zkoušce rovná 1 % plného rozsahu stupnice nebo je větší než tato hodnota, zkouška je neplatná, nebo se změřené koncentrace musí korigovat posunem podle bodu 8.6.1.

7.8.5

Co možno nejdříve se provedou následující úkony:

| a) | vzorky plynů v jímacím vaku se analyzují nejpozději do 30 minut po ukončení zkoušky se startem za tepla nebo v době stabilizace před zkouškou se startem za studena; |
| --- | --- |

a)

vzorky plynů v jímacím vaku se analyzují nejpozději do 30 minut po ukončení zkoušky se startem za tepla nebo v době stabilizace před zkouškou se startem za studena;

| b) | vzorky pozadí se analyzují do 60 minut po ukončení zkoušky se startem za tepla. |
| --- | --- |

b)

vzorky pozadí se analyzují do 60 minut po ukončení zkoušky se startem za tepla.

7.8.6

Před vypočtením skutečné práce cyklu se vypustí všechny body měření zaznamenané v průběhu startování motoru. Skutečná práce cyklu se určí za celý cyklus tak, že se synchronně použijí hodnoty skutečných otáček a skutečného točivého momentu k výpočtu okamžitých hodnot výkonu motoru. Okamžité hodnoty výkonu motoru se integrují za celý zkušební cyklus k výpočtu skutečné práce cyklu Wact (kWh). Jestliže nejsou namontována pomocná zařízení v souladu s bodem 6.3.1, korigují se okamžité hodnoty výkonu s použitím rovnice (4) podle bodu 6.3.5.

K integraci skutečného výkonu motoru se použije tatáž metodika popsaná v bodě 7.4.8.

Skutečná práce cyklu Wact se použije k porovnání s prací referenčního cyklu Wref a k výpočtu emisí specifických pro brzdu (viz bod 8.6.3).

Wact musí být mezi 85 % a 105 % hodnoty Wref.

7.8.7

Jak pro WHTC, tak pro WHSC se provedou lineární regrese skutečných hodnot (n
  act, M
  act, P
  act) na referenční hodnoty (n
  ref, M
  ref, P
  ref).

Pro minimalizaci zkreslujícího účinku časové prodlevy mezi skutečnými hodnotami a hodnotami referenčního cyklu se může celý sled skutečných signálů otáček a točivého momentu časově posunout před sled referenčních otáček a točivého momentu nebo za něj. Jsou-li skutečné signály posunuty, musí se otáčky a točivý moment posunout o stejnou hodnotu a ve stejném směru.

Použije se metoda nejmenších čtverců s nejvhodnější rovnicí, která má tvar:

y = a
  1
  x + a
  0 (11)

kde:

| y | je skutečná hodnota otáček (ot/min), točivého momentu (Nm) nebo výkonu (kW) |
| --- | --- |
| a
  1 | je sklon regresní přímky |
| x | je referenční hodnota otáček (ot/min), točivého momentu (Nm) nebo výkonu (kW) |
| a
  0 | je pořadnice regresní přímky s osou y |

y

je skutečná hodnota otáček (ot/min), točivého momentu (Nm) nebo výkonu (kW)

a
  1

je sklon regresní přímky

x

je referenční hodnota otáček (ot/min), točivého momentu (Nm) nebo výkonu (kW)

a
  0

je pořadnice regresní přímky s osou y

Pro každou regresní přímku se vypočte směrodatná chyba odhadnuté hodnoty (SEE) y jako funkce x a koeficient určení (r2).

Doporučuje se, aby se tato analýza vykonala při 1 Hz. Aby byla zkouška pokládána za platnou, musí být splněna kritéria tabulky 2 (WHTC) nebo tabulky 3 (WHSC).

Tabulka 2

Dovolené odchylky regresní přímky u cyklu WHTC

| | Rychlost | Točivý moment | Výkon |
| --- | --- | --- | --- |
| Směrodatná chyba odhadu (SEE) y jako funkce x | nejvýše 5 % maximálních otáček při zkoušce | nejvýše 10 % maximálního točivého momentu motoru | nejvýše 10 % maximálního výkonu motoru |
| Sklon regresní přímky, a
  1 | 0,95 až 1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89 – 1,03 |
| Koeficient určení, r
  2 | nejméně 0,970 | nejméně 0,850 | nejméně 0,910 |
| Pořadnice regresní přímky s osou y, a
  0 | nejvýše 10 % otáček volnoběhu | ±20 Nm nebo ±2 % maximálního točivého momentu podle toho, která hodnota je větší | ±4 kW nebo ±2 % maximálního výkonu podle toho, která hodnota je větší |

Rychlost

Točivý moment

Výkon

Směrodatná chyba odhadu (SEE) y jako funkce x

nejvýše 5 % maximálních otáček při zkoušce

nejvýše 10 % maximálního točivého momentu motoru

nejvýše 10 % maximálního výkonu motoru

Sklon regresní přímky, a
  1

0,95 až 1,03

0,83 – 1,03

0,89 – 1,03

Koeficient určení, r
  2

nejméně 0,970

nejméně 0,850

nejméně 0,910

Pořadnice regresní přímky s osou y, a
  0

nejvýše 10 % otáček volnoběhu

±20 Nm nebo ±2 % maximálního točivého momentu podle toho, která hodnota je větší

±4 kW nebo ±2 % maximálního výkonu podle toho, která hodnota je větší

Tabulka 3

Dovolené odchylky regresní přímky u cyklu WHSC

| | Rychlost | Točivý moment | Výkon |
| --- | --- | --- | --- |
| Směrodatná chyba odhadu (SEE) y jako funkce x | nejvýše 1 % maximálních otáček při zkoušce | nejvýše 2 % maximálního točivého momentu motoru | nejvýše 2 % maximálního výkonu motoru |
| Sklon regresní přímky, a
  1 | 0,99 až 1,01 | 0,98 – 1,02 | 0,98 – 1,02 |
| Koeficient určení, r
  2 | nejméně 0,990 | nejméně 0,950 | nejméně 0,950 |
| Pořadnice regresní přímky s osou y, a
  0 | nejvýše 1 % maximálních otáček při zkoušce | ±20 Nm nebo ±2 % maximálního točivého momentu podle toho, která hodnota je větší | ±4 kW nebo ±2 % maximálního výkonu podle toho, která hodnota je větší |

Rychlost

Točivý moment

Výkon

Směrodatná chyba odhadu (SEE) y jako funkce x

nejvýše 1 % maximálních otáček při zkoušce

nejvýše 2 % maximálního točivého momentu motoru

nejvýše 2 % maximálního výkonu motoru

Sklon regresní přímky, a
  1

0,99 až 1,01

0,98 – 1,02

0,98 – 1,02

Koeficient určení, r
  2

nejméně 0,990

nejméně 0,950

nejméně 0,950

Pořadnice regresní přímky s osou y, a
  0

nejvýše 1 % maximálních otáček při zkoušce

±20 Nm nebo ±2 % maximálního točivého momentu podle toho, která hodnota je větší

±4 kW nebo ±2 % maximálního výkonu podle toho, která hodnota je větší

Pouze pro účely regrese je možné před regresním výpočtem vypustit body měření uvedené v tabulce 4. Avšak tyto body nelze vypustit při výpočtu práce cyklu a při výpočtu emisí. Tyto body se mohou vypustit pro celý cyklus nebo kteroukoli jeho část.

Tabulka 4

Přípustná vypuštění bodů měření z regresní analýzy

| Případ | Podmínky | Přípustná vypuštění bodů měření |
| --- | --- | --- |
| Minimální požadavek operátora (bod volnoběhu) | n
  ref = 0 %
  a

  M
  ref = 0 %
  a

  M
  act > (M
  ref – 0,02 M
  max. mapovaný točivý moment)
  a

  M
  act < (M
  ref + 0,02 M
  max. mapovaný točivý moment) | otáčky a výkon |
| Minimální požadavek operátora (bod, kdy je motor poháněn zkušebním stavem) | M
  ref < 0 % | výkon a točivý moment |
| Minimální požadavek operátora | n
  act ≤ 1.02 n
  ref a M
  act > M
  ref

  nebo

  n
  act > n
  ref a M
  act ≤ M
  ref'

  nebo

  n
  act > 1,02 n
  ref a M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref +
  0,02 M
  max. mapovaný točivý moment) | výkon a buď točivý moment, nebo otáčky |
| Maximální požadavek operátora | n
  act < n
  ref a M
  act ≥ M
  ref

  nebo

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref a M
  act < M
  ref

  nebo

  n
  act < 0,98 n
  ref a M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref –
  0,02 M
  max. mapovaný točivý moment) | výkon a buď točivý moment, nebo otáčky |

Případ

Podmínky

Přípustná vypuštění bodů měření

Minimální požadavek operátora (bod volnoběhu)

n
  ref = 0 %

a

M
  ref = 0 %

a

M
  act > (M
  ref – 0,02 M
  max. mapovaný točivý moment)

a

M
  act < (M
  ref + 0,02 M
  max. mapovaný točivý moment)

otáčky a výkon

Minimální požadavek operátora (bod, kdy je motor poháněn zkušebním stavem)

M
  ref < 0 %

výkon a točivý moment

Minimální požadavek operátora

n
  act ≤ 1.02 n
  ref a M
  act > M
  ref

nebo

n
  act > n
  ref a M
  act ≤ M
  ref'

nebo

n
  act > 1,02 n
  ref a M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref +

0,02 M
  max. mapovaný točivý moment)

výkon a buď točivý moment, nebo otáčky

Maximální požadavek operátora

n
  act < n
  ref a M
  act ≥ M
  ref

nebo

n
  act ≥ 0,98 n
  ref a M
  act < M
  ref

nebo

n
  act < 0,98 n
  ref a M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref –

0,02 M
  max. mapovaný točivý moment)

výkon a buď točivý moment, nebo otáčky

8.

Konečné výsledky zkoušky se zaokrouhlí jedenkrát na takový počet míst za desetinnou čárkou, který je uveden v příslušné normě pro emise, plus jedna doplňková významná číslice podle normy ASTM E 29-06B. Není přípustné žádné zaokrouhlování mezilehlých hodnot použitých k určení konečného výsledku emisí specifických pro brzdu.

Výpočet uhlovodíků a/nebo uhlovodíků jiných než methan je založen na molárním poměru uhlíku/vodíku/kyslíku (C/H/O) v palivu:

| | CH1,86O0,006 pro motorovou naftu (B7), |
| --- | --- |

CH1,86O0,006 pro motorovou naftu (B7),

| | CH2,92O0,46 pro ethanol pro určené vznětové motory (ED95), |
| --- | --- |

CH2,92O0,46 pro ethanol pro určené vznětové motory (ED95),

| | CH1,93O0,032 pro benzin (E10), |
| --- | --- |

CH1,93O0,032 pro benzin (E10),

| | CH2,74O0,385 pro ethanol (E85), |
| --- | --- |

CH2,74O0,385 pro ethanol (E85),

| | CH2,525 pro LPG (zkapalněný ropný plyn), |
| --- | --- |

CH2,525 pro LPG (zkapalněný ropný plyn),

| | CH4 pro NG (zemní plyn) a biomethan. |
| --- | --- |

CH4 pro NG (zemní plyn) a biomethan.

Příklady postupů výpočtu jsou uvedeny v dodatku 5 k této příloze.

Výpočet emisí na molárním základě podle přílohy 7 celosvětového technického předpisu GTR č. 11 týkající se zkušebního protokolu o emisích výfukových plynů u nesilničních mobilních strojů (NRMM) je přípustný s předchozím souhlasem schvalovacího orgánu.

8.1

Jestliže se emise měří na suchém základě, převede se změřená koncentrace na vlhký základ podle následujícího vzorce:

c
  w = kw
  × c
  d (12)

kde:

| c
  d | je koncentrace v suchém stavu v ppm nebo % objemu |
| --- | --- |
| kw | je korekční faktor suchého/vlhkého stavu (k
  w,a, k
  w,e, nebo k
  w,d podle toho, která rovnice se použila) |

c
  d

je koncentrace v suchém stavu v ppm nebo % objemu

kw

je korekční faktor suchého/vlhkého stavu (k
  w,a, k
  w,e, nebo k
  w,d podle toho, která rovnice se použila)

8.1.1

Image 49
  (13)

nebo

Image 50
  (14)

nebo

Image 51
  (15)

přičemž

Image 52
  (16)

a

Image 53
  (17)

kde:

| H
  a | je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu |
| --- | --- |
| w
  ALF | je obsah vodíku v palivu, % hmot. |
| q
  mf,i | je okamžitý hmotnostní průtok paliva, kg/s |
| q
  mad,I | je okamžitý hmotnostní průtok suchého nasávaného vzduchu, kg/s |
| p
  r | je tlak vodních par po chladicí lázni, kPa |
| p
  b | je celkový atmosférický tlak, kPa |
| w
  DEL | je obsah dusíku v palivu, % hmot. |
| w
  EPS | je obsah kyslíku v palivu, % hmot. |
| α | je molární poměr vodíku v palivu |
| c
  CO2 | je koncentrace CO2 v suchém stavu, % |
| c
  CO | je koncentrace CO v suchém stavu, % |

H
  a

H

a

je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu

w
  ALF

w

ALF

je obsah vodíku v palivu, % hmot.

q
  mf,i

q

mf,i

je okamžitý hmotnostní průtok paliva, kg/s

q
  mad,I

q

mad,I

je okamžitý hmotnostní průtok suchého nasávaného vzduchu, kg/s

p
  r

p

r

je tlak vodních par po chladicí lázni, kPa

p
  b

p

b

je celkový atmosférický tlak, kPa

w
  DEL

w

DEL

je obsah dusíku v palivu, % hmot.

w
  EPS

w

EPS

je obsah kyslíku v palivu, % hmot.

α

je molární poměr vodíku v palivu

c
  CO2

c

CO2

je koncentrace CO2 v suchém stavu, %

2

c
  CO

c

CO

je koncentrace CO v suchém stavu, %

Rovnice (13) a (14) jsou v zásadě totožné, přičemž se faktor 1,008 v rovnicích (13) a (15) přibližně blíží přesnější hodnotě jmenovatele v rovnici (14).

8.1.2

Image 54
  (18)

nebo

Image 55
  (19)

přičemž

Image 56
  (20)

kde:

| α | je molární poměr vodíku v palivu |
| --- | --- |
| c
  CO2w | je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu, % |
| c
  CO2d | je koncentrace CO2 v suchém stavu, % |
| H
  d | je vlhkost ředicího média, g vody v 1 kg vzduchu v suchém stavu |
| H
  a | je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu |
| D | je faktor ředění (viz bod 8.5.2.3.2) |

α

je molární poměr vodíku v palivu

c
  CO2w

je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu, %

c
  CO2d

je koncentrace CO2 v suchém stavu, %

H
  d

je vlhkost ředicího média, g vody v 1 kg vzduchu v suchém stavu

H
  a

je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu

D

je faktor ředění (viz bod 8.5.2.3.2)

8.1.3

Image 57
  (21)

přičemž

Image 58
  (22)

kde:

| H
  d | je vlhkost ředicího média, g vody v 1 kg vzduchu v suchém stavu |
| --- | --- |

H
  d

je vlhkost ředicího média, g vody v 1 kg vzduchu v suchém stavu

8.2

Protože emise NOx závisejí na podmínkách okolního vzduchu, koriguje se koncentrace NOx s ohledem na vlhkost s použitím faktorů uvedených v bodě 8.2.1 nebo 8.2.2. Vlhkost nasávaného vzduchu Ha lze vypočítat z hodnot změřené relativní vlhkosti, změřeného rosného bodu, změřeného tlaku vodních par nebo z měření psychrometrem, s použitím všeobecně přijatých rovnic.

8.2.1

Image 59
  (23)

kde:

| H
  a | je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu |
| --- | --- |

H
  a

je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu

8.2.2

Image 60
  (24)

kde:

| H
  a | je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu |
| --- | --- |

H
  a

je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu

8.3

Hmotnost filtru k odběru vzorků částic je nutno korigovat jeho vztlakovým účinkem ve vzduchu. Korekce vztlakovým účinkem závisí na hustotě filtru k odběru vzorků částic, hustotě vzduchu a hustotě kalibračního závaží vah a neuvažuje vztlakový účinek samotných znečišťujících částic. Vztlakovým účinkem se musí korigovat jak hmotnost obalu filtru, tak celková hmotnost filtru.

Jestliže hustota materiálu filtru není známa, použijí se následující hodnoty hustoty:

| a) | filtr ze skleněných vláken pokrytých teflonem: 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

a)

filtr ze skleněných vláken pokrytých teflonem: 2 300 kg/m3;

| b) | filtr tvořený teflonovou membránou: 2 144 kg/m3; |
| --- | --- |

b)

filtr tvořený teflonovou membránou: 2 144 kg/m3;

| c) | filtr s teflonovou membránou a polymethylpentenovým nosným kroužkem: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

filtr s teflonovou membránou a polymethylpentenovým nosným kroužkem: 920 kg/m3.

Pro kalibrační závaží z nerezové oceli se použije hustota 8 000 kg/m3. Jsou-li kalibrační závaží z jiného materiálu, musí být známa jejich hustota.

Použije se tato rovnice:

Image 61
  (25)

přičemž

Image 62
  (26)

kde:

| m
  uncor | je nekorigovaná hmotnost filtru částic, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | je hustota vzduchu, kg/m3 |
| ρ
  w | je hustota kalibračního závaží vah, kg/m3 |
| ρ
  f | je hustota filtru k odběru vzorků částic, kg/m3 |
| p
  b | je celkový atmosférický tlak, kPa |
| T
  a | je teplota vzduchu prostředí, v kterém jsou váhy, K |
| 28,836 | je molární hmotnost vzduchu při referenční vlhkosti (282,5 K), g/mol |
| 8,3144 | je molární plynová konstanta |

m
  uncor

je nekorigovaná hmotnost filtru částic, mg

ρ
  a

je hustota vzduchu, kg/m3

ρ
  w

je hustota kalibračního závaží vah, kg/m3

ρ
  f

je hustota filtru k odběru vzorků částic, kg/m3

p
  b

je celkový atmosférický tlak, kPa

T
  a

je teplota vzduchu prostředí, v kterém jsou váhy, K

28,836

je molární hmotnost vzduchu při referenční vlhkosti (282,5 K), g/mol

8,3144

je molární plynová konstanta

Hmotnost vzorku částic m
  p použitá v bodech 8.4.3 a 8.5.3 se vypočte takto:

Image 63
  (27)

kde:

| m
  f,G | je celková hmotnost filtru částic korigovaná vztlakovým účinkem, mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | je celková hmotnost obalu filtru částic korigovaná vztlakovým účinkem, mg |

m
  f,G

je celková hmotnost filtru částic korigovaná vztlakovým účinkem, mg

m
  f,T

je celková hmotnost obalu filtru částic korigovaná vztlakovým účinkem, mg

8.4

K výpočtu hmotnosti emisí se používají signály okamžité koncentrace plynných složek, které se násobí okamžitým hmotnostním průtokem výfukových plynů. Hmotnostní průtok výfukových plynů se může měřit přímo nebo se může vypočítat s použitím metody měření nasávaného vzduchu a průtoku paliva, metody sledovacího plynu nebo měření nasávaného vzduchu a poměru vzduchu a paliva. Zvláštní pozornost je třeba věnovat dobám odezvy jednotlivých přístrojů. Tyto rozdíly je nutno brát v úvahu při časové synchronizaci signálů. U částic se používají signály hmotnostního průtoku výfukových plynů k regulaci systému s ředěním části toku pro odběr vzorku proporcionálního hmotnostnímu průtoku výfukových plynů. Proporcionalitu je třeba kontrolovat regresní analýzou mezi tokem vzorku a tokem výfukového plynu podle bodu 9.4.6.1. Schéma principu úplného systému je znázorněno na obrázku 6.

Obrázek 6

Obrázek 6

Schéma systému k měření emisí v surovém výfukovém plynu a v části toku

Schéma systému k měření emisí v surovém výfukovém plynu a v části toku

Image 64

8.4.1

Určení hmotnostního průtoku výfukového plynu

8.4.1.1

K výpočtu emisí v surovém výfukovém plynu a k regulaci systému s ředěním části toku je nutné znát hmotnostní průtok výfukového plynu. K určení hmotnostního průtoku výfukových plynů lze použít některou z metod popsaných v bodech 8.4.1.3 až 8.4.1.7.

8.4.1.2

K výpočtu emisí musí být doba odezvy u kterékoli z metod popsaných v bodech 8.4.1.3 až 8.4.1.7 rovna nebo kratší, než je doba odezvy analyzátoru ≤ 10 s, požadovaná podle bodu 9.3.5.

K regulaci systému s ředěním části toku se požaduje rychlejší odezva. U systému s ředěním části toku s on-line regulací se požaduje doba odezvy ≤ 0,3 sekundy. U systému s ředěním části toku s prediktivní regulací na základě předem zaznamenané zkoušky se požaduje doba odezvy systému měření průtoku výfukových plynů ≤ 5 sekund s dobou náběhu ≤ 1 sekunda. Dobu odezvy systému stanoví výrobce přístroje. Kombinované požadavky na dobu odezvy systému měření průtoku výfukového plynu a systému s ředěním části toku jsou uvedeny v bodě 9.4.6.1.

8.4.1.3

Přímé měření okamžitého průtoku výfukových plynů se musí provádět pomocí systémů, jako jsou:

| a) | přístroje k měření rozdílu tlaků, např. průtoková tryska (podrobnosti viz norma ISO 5167); |
| --- | --- |

a)

přístroje k měření rozdílu tlaků, např. průtoková tryska (podrobnosti viz norma ISO 5167);

| b) | ultrazvukový průtokoměr; |
| --- | --- |

b)

ultrazvukový průtokoměr;

| c) | vírový průtokoměr. |
| --- | --- |

c)

vírový průtokoměr.

Je třeba přijmout bezpečnostní opatření, aby se zabránilo chybám měření, které způsobí chyby hodnot emisí. K těmto bezpečnostním opatřením patří opatrná instalace přístroje do výfukového zařízení motoru podle doporučení výrobce přístroje a v souladu s osvědčenou technickou praxí. Instalace zařízení nesmí ovlivnit zejména vlastnosti motoru a emise.

Průtokoměry musí splňovat požadavky na linearitu podle bodu 9.2.

8.4.1.4

Vhodnými průtokoměry se měří průtok vzduchu a paliva. Výpočet okamžitého průtoku výfukového plynu se provádí takto:

qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f,i (28)

kde:

| qm

  ew,i | je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  aw,i | je okamžitý hmotnostní průtok nasávaného vzduchu, kg/s |
| qm

  f,i | je okamžitý hmotnostní průtok paliva, kg/s |

qm

  ew,i

je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s

qm

  aw,i

je okamžitý hmotnostní průtok nasávaného vzduchu, kg/s

qm

  f,i

je okamžitý hmotnostní průtok paliva, kg/s

Průtokoměry musí splňovat požadavky na linearitu podle bodu 9.2, avšak musí být dostatečně přesné, aby splňovaly také požadavky na linearitu pro průtok výfukového plynu.

8.4.1.5

Tato metoda zahrnuje měření koncentrace sledovacího plynu ve výfukových plynech.

Známé množství inertního plynu (např. čistého helia) se vpustí do toku výfukového plynu jako sledovací plyn. Plyn se smíchá s výfukovým plynem a tím se zředí, nesmí však reagovat ve výfukovém potrubí. Pak se měří koncentrace plynu ve vzorku výfukového plynu.

Aby se zajistilo dokonalé smísení sledovacího plynu, musí být odběrná sonda vzorku výfukového plynu umístěna ve vzdálenosti nejméně 1 m nebo třicetinásobku průměru výfukové trubky (podle toho, která vzdálenost je větší) za bodem vstřiku sledovacího plynu ve směru proudění. Odběrná sonda může být umístěna blíže k bodu vstřiku, jestliže se ověří dokonalé smísení porovnáním koncentrace sledovacího plynu s referenční koncentrací, je-li sledovací plyn vstříknut před vstupem do motoru.

Průtok sledovacího plynu se nastaví tak, aby koncentrace sledovacího plynu při volnoběhu motoru po smíchání byla nižší než plný rozsah stupnice analyzátoru sledovacího plynu.

Výpočet průtoku výfukového plynu se provede takto:

Image 65
  (29)

kde:

| qm

  ew,i | je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s |
| --- | --- |
| qv

  t | je průtok sledovacího plynu, cm3/min |
| c
  mix,i | je okamžitá koncentrace sledovacího plynu po smísení, ppm |
| ρe | je hustota výfukového plynu, kg/m3 (srov. tabulka 5) |
| c
  b | je koncentrace pozadí sledovacího plynu v nasávaném vzduchu, ppm |

qm

  ew,i

je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s

qv

  t

je průtok sledovacího plynu, cm3/min

c
  mix,i

je okamžitá koncentrace sledovacího plynu po smísení, ppm

ρe

je hustota výfukového plynu, kg/m3 (srov. tabulka 5)

c
  b

je koncentrace pozadí sledovacího plynu v nasávaném vzduchu, ppm

Koncentraci pozadí sledovacího plynu (c
  b) je možno určit jako průměrnou hodnotu z koncentrace pozadí změřené bezprostředně před zkouškou a po zkoušce.

Je-li koncentrace pozadí menší než 1 % koncentrace sledovacího plynu po smísení (c
  mix.i) při nejvyšším průtoku výfukového plynu, je možno koncentraci pozadí nebrat v úvahu.

Celý systém musí splňovat požadavky na linearitu průtoku výfukového plynu podle bodu 9.2.

8.4.1.6

Touto metodou se určuje výpočet hmotnostního průtoku výfukového plynu z průtoku vzduchu a z poměru vzduchu k palivu. Okamžitá hmotnost výfukového plynu se vypočte takto:

Image 66
  (30)

přičemž

Image 67
  (31)

Image 68
  (32)

kde:

| qm

  aw,i | je okamžitý hmotnostní průtok nasávaného vzduchu, kg/s |
| --- | --- |
| A/F
  st | je stechiometrický poměr vzduchu a paliva, kg/kg |
| λi | je okamžitý poměr přebytečného vzduchu |
| c
  CO2d | je koncentrace CO2 v suchém stavu, % |
| c
  COd | je koncentrace CO v suchém stavu, ppm |
| c
  HCw | je koncentrace HC ve vlhkém stavu, ppm |

qm

  aw,i

je okamžitý hmotnostní průtok nasávaného vzduchu, kg/s

A/F
  st

je stechiometrický poměr vzduchu a paliva, kg/kg

λi

je okamžitý poměr přebytečného vzduchu

c
  CO2d

je koncentrace CO2 v suchém stavu, %

c
  COd

je koncentrace CO v suchém stavu, ppm

c
  HCw

je koncentrace HC ve vlhkém stavu, ppm

Průtokoměr vzduchu a analyzátory musí splňovat požadavky na linearitu podle bodu 9.2 a celý systém musí splňovat požadavky na linearitu průtoku výfukového plynu podle bodu 9.2.

Je-li k měření poměru nadbytečného vzduchu použito zařízení k měření poměru vzduchu a paliva, např. čidlo typu zirkonium, musí splňovat požadavky bodu 9.3.2.7.

8.4.1.7

Tato metoda zahrnuje výpočet hmotnosti výfukového plynu z průtoku paliva a plynných složek výfukového plynu obsahujících uhlík. Okamžitá hmotnost výfukového plynu se vypočte takto:

Image 69
  (33)

přičemž

k
  c= (cCO2d – cCO2d,a) x 0,5441 + cCOd/18522 + cHCw/17355(34)

a

k
  fd = – 0,055586 x w
  ALF + 0,0080021 x w
  DEL + 0,0070046 x w
  EPS(35)

kde:

| qmf,i | je okamžitý hmotnostní průtok paliva, kg/s |
| --- | --- |
| Ha | je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu |
| w
  BET | je obsah uhlíku v palivu, % hmot. |
| w
  ALF | je obsah vodíku v palivu, % hmot. |
| w
  DEL | je obsah dusíku v palivu, % hmot. |
| w
  EPS | je obsah kyslíku v palivu, % hmot. |
| c
  CO2d | je koncentrace CO2 v suchém stavu, % |
| c
  CO2d,a | je koncentrace CO2 v suchém stavu v nasávaném vzduchu, % |
| c
  COd | je koncentrace CO v suchém stavu, ppm |
| c
  HCw | je koncentrace HC ve vlhkém stavu, ppm |

qmf,i

je okamžitý hmotnostní průtok paliva, kg/s

Ha

je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu

w
  BET

je obsah uhlíku v palivu, % hmot.

w
  ALF

je obsah vodíku v palivu, % hmot.

w
  DEL

je obsah dusíku v palivu, % hmot.

w
  EPS

je obsah kyslíku v palivu, % hmot.

c
  CO2d

je koncentrace CO2 v suchém stavu, %

c
  CO2d,a

je koncentrace CO2 v suchém stavu v nasávaném vzduchu, %

c
  COd

je koncentrace CO v suchém stavu, ppm

c
  HCw

je koncentrace HC ve vlhkém stavu, ppm

8.4.2

Určení plynných složek

8.4.2.1

Plynné složky v surovém výfukovém plynu emitované ze zkoušeného motoru se měří měřicími systémy a systémy odběru vzorků popsanými v bodě 9.3 a dodatku 2 k této příloze. Údaje se vyhodnotí podle bodu 8.4.2.2.

V bodech 8.4.2.3 a 8.4.2.4 jsou popsány dva postupy výpočtu, které jsou rovnocenné pro referenční palivo podle přílohy 5. Postup podle bodu 8.4.2.3 je jednodušší, protože k poměru mezi složkami a hustotou výfukového plynu používá tabulku hodnot u. Postup podle bodu 8.4.2.4 je přesnější pro jakosti paliva, které jsou odlišné od specifikací v příloze 5, avšak vyžaduje elementární analýzu složení paliva.

8.4.2.2

Údaje týkající se emisí se zaznamenávají a ukládají v souladu s bodem 7.6.6.

K výpočtu hmotnostních emisí plynných složek se průběhy zaznamenaných koncentrací a průběh hmotnostního průtoku výfukového plynu časově synchronizují podle doby transformace definované v bodě 3.1. Proto se doba odezvy každého analyzátoru plynných emisí a systému hmotnostního průtoku výfukového plynu určí podle příslušného z bodů 8.4.1.2 a 9.3.5 a zaznamená se.

8.4.2.3

Hmotnost znečišťujících látek (g/zkouška) se určí výpočtem okamžitých hmotnostních emisí z koncentrací surových znečišťujících látek a hmotnostního průtoku výfukového plynu, vyrovnaných podle doby transformace, jak je stanoveno v bodě 8.4.2.2, integrováním okamžitých hodnot v průběhu cyklu a vynásobením integrovaných hodnot hodnotami u z tabulky 5. Je-li měřeno na suchém základě, před prováděním dalších výpočtů se uplatní na hodnoty okamžité koncentrace korekce suchého/vlhkého stavu podle bodu 8.1.

K výpočtu NOx se hmotnostní emise případně vynásobí korekčním faktorem vlhkosti k
  h,D nebo k
  h,G, jak je stanoveno podle bodu 8.2.

Použije se následující rovnice:

m
  gas =
  Image 70
  (g/zkouška)(36)

kde:

| u
  gas | je příslušná hodnota složky výfukového plynu z tabulky 5 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | je okamžitá koncentrace složky ve výfukovém plynu, ppm |
| qm

  ew,i | je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s |
| f | je frekvence snímání údajů, Hz |
| n | je počet provedených měření |

u
  gas

je příslušná hodnota složky výfukového plynu z tabulky 5

c
  gas,i

je okamžitá koncentrace složky ve výfukovém plynu, ppm

qm

  ew,i

je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s

f

je frekvence snímání údajů, Hz

n

je počet provedených měření

Tabulka 5

Hodnoty u a hustoty složek surovém výfukovém plynu

| Palivo | ρ
  e | Plyn |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas
   (2) |
| Motorová nafta (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Ethanol
  (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (3) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (4) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (5) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Ethanol
  (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Palivo

ρ
  e

Plyn

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (2)

Motorová nafta (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Ethanol

(ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (3)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (4)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (5)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Ethanol

(E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4

Hmotnost znečišťujících látek (g/zkouška) se určí výpočtem okamžitých hmotnostních emisí z koncentrací surových znečišťujících látek, hodnot u a hmotnostního průtoku výfukového plynu, vyrovnaných podle doby transformace, jak je stanoveno v bodě 8.4.2.2, a integrováním okamžitých hodnot v průběhu cyklu. Je-li měřeno na suchém základě, před prováděním dalších výpočtů se uplatní na hodnoty okamžité koncentrace korekce suchého/vlhkého stavu podle bodu 8.1.

K výpočtu NOx se hmotnostní emise vynásobí korekčním faktorem vlhkosti k
  h,D nebo k
  h,G, jak je stanoveno podle bodu 8.2.

Použije se následující rovnice:

m
  gas =
  Image 71
  (g/zkouška)(37)

kde:

| u
  gas | se vypočte z rovnice 38 nebo 39 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | je okamžitá koncentrace složky ve výfukovém plynu, ppm |
| qm

  ew,i | je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s |
| f | je frekvence snímání údajů, Hz |
| n | je počet provedených měření |

u
  gas

se vypočte z rovnice 38 nebo 39

c
  gas,i

je okamžitá koncentrace složky ve výfukovém plynu, ppm

qm

  ew,i

je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s

f

je frekvence snímání údajů, Hz

n

je počet provedených měření

Okamžité hodnoty u se vypočtou takto:

u
  gas,

  i
   = M
  gas / (Me,i x 1 000) (38)

nebo

u
  gas,i =ρgas / (ρe,i x 1 000) (39)

přičemž

ρgas = M
  gas / 22,414 (40)

kde:

| M
  gas | je molární hmotnost složky plynu, g/mol (viz dodatek 5 k této příloze) |
| --- | --- |
| Me,i | je okamžitá molární hmotnost výfukového plynu, g/mol |
| ρgas | je hustota složky plynu, kg/m3 |
| ρe,i | je okamžitá hustota výfukového plynu, kg/m3 |

M
  gas

je molární hmotnost složky plynu, g/mol (viz dodatek 5 k této příloze)

Me,i

je okamžitá molární hmotnost výfukového plynu, g/mol

ρgas

je hustota složky plynu, kg/m3

ρe,i

je okamžitá hustota výfukového plynu, kg/m3

Molární hmotnost výfukových plynů M
  e se vypočte pro obecné složení paliva CHαOεNδSγ , za předpokladu úplného spalování, takto:

Image 72
  (41)

kde:

| qm

  aw,i | je okamžitý hmotnostní průtok nasávaného vzduchu na vlhkém základě, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f,i | je okamžitý hmotnostní průtok paliva, kg/s |
| H
  a | je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu |
| M
  a | je molární hmotnost nasávaného vzduchu v suchém stavu = 28,965 g/mol |

qm

  aw,i

je okamžitý hmotnostní průtok nasávaného vzduchu na vlhkém základě, kg/s

qm

  f,i

je okamžitý hmotnostní průtok paliva, kg/s

H
  a

je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu

M
  a

je molární hmotnost nasávaného vzduchu v suchém stavu = 28,965 g/mol

Hustota výfukových plynů ρe se odvodí takto:

Image 73
  (42)

kde:

| qm

  ad,i | je okamžitý hmotnostní průtok nasávaného vzduchu na suchém základě, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f,i | je okamžitý hmotnostní průtok paliva, kg/s |
| H
  a | je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu |
| k
  fw | je specifický faktor paliva pro vlhký výfukový plyn (rovnice 16) v bodě 8.1.1 |

qm

  ad,i

je okamžitý hmotnostní průtok nasávaného vzduchu na suchém základě, kg/s

qm

  f,i

je okamžitý hmotnostní průtok paliva, kg/s

H
  a

je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu

k
  fw

je specifický faktor paliva pro vlhký výfukový plyn (rovnice 16) v bodě 8.1.1

8.4.3

Určení částic

8.4.3.1

Hmotnost částic se vypočte podle rovnice 27 uvedené v bodě 8.3. K vyhodnocení koncentrace částic se zaznamená celková hmotnost vzorku (m
  sep), který prošel filtrem za zkušební cyklus.

S předchozím souhlasem schvalovacího orgánu se může hmotnost částic korigovat obsahem částic v ředicím médiu, jak stanoví bod 7.5.6, v souladu s osvědčenou technickou praxí a specifickými konstrukčními vlastnostmi použitého systému k měření částic.

8.4.3.2

V závislosti na konstrukci systému se vypočte hmotnost částic (g/zkouška) jednou z metod uvedených v bodě 8.4.3.2.1 nebo 8.4.3.2.2 po korekci vztlakovým účinkem hmotnosti filtru se vzorkem částic podle bodu 8.3.

8.4.3.2.1

m
  PM = m
  p / (r
  s x 1 000) (43)

kde:

| m
  p | je hmotnost částic odebraných za celý cyklus, mg |
| --- | --- |
| r
  s | je průměrný poměr odběru vzorků za celý cyklus |

m
  p

je hmotnost částic odebraných za celý cyklus, mg

r
  s

je průměrný poměr odběru vzorků za celý cyklus

přičemž

r
  s =
  Image 74
  (44)

kde:

| m
  se | je hmotnost vzorku za celý cyklus, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | je celkový hmotnostní průtok výfukových plynů za celý cyklus, kg |
| m
  sep | je hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel odběrnými filtry částic, kg |
| m
  sed | je hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel ředicím tunelem, kg |

m
  se

je hmotnost vzorku za celý cyklus, kg

m
  ew

je celkový hmotnostní průtok výfukových plynů za celý cyklus, kg

m
  sep

je hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel odběrnými filtry částic, kg

m
  sed

je hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel ředicím tunelem, kg

V případě systému s odběrem celkového vzorku jsou hodnoty m
  sep a m
  sed stejné.

8.4.3.2.2

m
  PM =
  Image 75
  (45)

kde:

| m
  p | je hmotnost částic odebraných za celý cyklus, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | je hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel odběrnými filtry částic, kg |
| m
  edf | je hmotnost rovnocenného zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg |

m
  p

je hmotnost částic odebraných za celý cyklus, mg

m
  sep

je hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel odběrnými filtry částic, kg

m
  edf

je hmotnost rovnocenného zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg

Celková hmotnost rovnocenného zředěného výfukového plynu za celý cyklus se určí takto:

m
  edf =
  Image 76
  (46)

qm

  edf,i = qm

  ew,i x r
  d,i(47)

r
  d,i =
  Image 77
  (48)

kde:

| qm

  edf,i | je okamžitý hmotnostní průtok rovnocenných zředěných výfukových plynů, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s |
| r
  d,i | je okamžitý ředicí poměr |
| qm

  dew,i | je okamžitý hmotnostní průtok zředěných výfukových plynů, kg/s |
| qm

  dw,i | je okamžitý hmotnostní průtok ředicího média, kg/s |
| f | je frekvence snímání údajů, Hz |
| n | je počet provedených měření |

qm

  edf,i

je okamžitý hmotnostní průtok rovnocenných zředěných výfukových plynů, kg/s

qm

  ew,i

je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s

r
  d,i

je okamžitý ředicí poměr

qm

  dew,i

je okamžitý hmotnostní průtok zředěných výfukových plynů, kg/s

qm

  dw,i

je okamžitý hmotnostní průtok ředicího média, kg/s

f

je frekvence snímání údajů, Hz

n

je počet provedených měření

8.5

K výpočtu hmotnostních emisí se použijí signály měření koncentrací plynných složek, a to buď integrací za celý cyklus, nebo odběrem do jímacích vaků, které se vynásobí hmotnostním průtokem zředěných výfukových plynů. Hmotnostní průtok výfukových plynů se měří systémem odběru s konstantním objemem (CVS), který může používat objemové dávkovací čerpadlo (PDP), Venturiho trubici s kritickým prouděním (CFV) nebo Venturiho trubici s podzvukovým prouděním (SSV) s kompenzací průtoku nebo bez této kompenzace.

K odběru do jímacích vaků a k odběru vzorků částic se odebírá proporcionální vzorek ze zředěného výfukového plynu ze systému CVS. U systému bez kompenzace průtoku se nesmí poměr průtoku vzorku a průtoku systému CVS lišit o více než ±2,5 % od hodnoty seřízené pro zkoušku. U systému s kompenzací průtoku musí být každá jednotlivá hodnota průtoku konstantní s maximální odchylkou ± 2,5% od příslušné cílového hodnoty průtoku.

Schéma principu úplného systému je znázorněno na obrázku 7.

Obrázek 7-

Obrázek 7-

Schéma systému měření plného toku

Schéma systému měření plného toku

Image 78

8.5.1

Určení průtoku zředěného výfukového plynu

8.5.1.1

Pro výpočet emisí ve zředěném výfukovém plynu je nutné znát hmotnostní průtok zředěného výfukového plynu. Celkový hmotnostní průtok zředěného výfukového plynu za cyklus (kg/zkouška) se vypočte z hodnot změřených v průběhu cyklu a z odpovídajících údajů o kalibraci zařízení k měření průtoku (V
  0 pro PDP, K
  V pro CFV, C
  d pro SSV) jednou z metod popsaných v bodech 8.5.1.2 až 8.5.1.4. Jestliže celkový průtok vzorku částic (m
  sep) přesáhne 0,5 % celkového průtoku CVS (m
  ed), musí se průtok CVS korigovat hodnotou m
  sep nebo se musí průtok vzorku částic vést zpět do systému CVS před průtokoměr.

8.5.1.2

Hmotnostní průtok za celý cyklus se vypočte následujícím způsobem, jestliže se teplota zředěného výfukového plynu udržuje v průběhu celého cyklu na konstantní hodnotě v rozmezí ±6 K použitím výměníku tepla:

Image 79
  (49)

kde:

| V
  0 | je objem plynu načerpaného za otáčku při podmínkách zkoušky, m3/ot |
| --- | --- |
| n
  P | je celkový počet otáček čerpadla za zkoušku |
| p
  p | je absolutní tlak na vstupu čerpadla, kPa |
| T | je střední teplota zředěného výfukového plynu na vstupu čerpadla, K |

V
  0

je objem plynu načerpaného za otáčku při podmínkách zkoušky, m3/ot

n
  P

je celkový počet otáček čerpadla za zkoušku

p
  p

je absolutní tlak na vstupu čerpadla, kPa

T

je střední teplota zředěného výfukového plynu na vstupu čerpadla, K

Jestliže se použije systém s kompenzací průtoku (tj. bez výměníku tepla), pak se okamžité hmotnostní emise vypočtou a integrují za celý cyklus. V tomto případě se okamžitá hmotnost zředěného výfukového plynu vypočte takto:

m
  ed,i = 1,293 x V
  0 x n
  P,i x p
  p x 273 / (101,3 x T) (50)

kde:

| n
  P,i | je celkový počet otáček čerpadla za časový interval |
| --- | --- |

n
  P,i

je celkový počet otáček čerpadla za časový interval

8.5.1.3

Hmotnostní průtok za celý cyklus se vypočte následujícím způsobem, jestliže se teplota zředěného výfukového plynu udržuje v průběhu celého cyklu na konstantní hodnotě v rozmezí ±11 K použitím výměníku tepla:

m
  ed = 1,293 x t x K
  v x p
  p / T
  0,5 (51)

kde:

| t | je doba trvání cyklu, s |
| --- | --- |
| K
  V | je kalibrační koeficient Venturiho trubice s kritickým prouděním pro normální podmínky |
| p
  p | je absolutní tlak na vstupu do Venturiho trubice, kPa |
| T | je absolutní teplota na vstupu Venturiho trubice, K |

t

je doba trvání cyklu, s

K
  V

je kalibrační koeficient Venturiho trubice s kritickým prouděním pro normální podmínky

p
  p

je absolutní tlak na vstupu do Venturiho trubice, kPa

T

je absolutní teplota na vstupu Venturiho trubice, K

Jestliže se použije systém s kompenzací průtoku (tj. bez výměníku tepla), pak se okamžité hmotnostní emise vypočtou a integrují za celý cyklus. V tomto případě se okamžitá hmotnost zředěného výfukového plynu vypočte takto:

m
  ed,i = 1,293 x Δti x K
  V x p
  p / T
  0,5 (52)

kde:

| Δti | je časový interval, s |
| --- | --- |

Δti

je časový interval, s

8.5.1.4

Hmotnostní průtok za celý cyklus se vypočte následujícím způsobem, jestliže se teplota zředěného výfukového plynu udržuje v průběhu celého cyklu v rozmezí ±11 K použitím výměníku tepla:

m
  ed = 1,293 x Q
  SSV (53)

přičemž

Image 80
  (54)

kde:

| A
  0 | je 0,005692 v jednotkách SI |
| --- | --- |
| d
  V | je průměr hrdla SSV, mm |
| C
  d | je koeficient výtoku SSV |
| p
  p | je absolutní tlak na vstupu do Venturiho trubice, kPa |
| T | je teplota na vstupu Venturiho trubice, K |
| r
  p | je poměr absolutního statického tlaku v hrdle SSV a na vstupu SSV, |
| r
  D | je poměr průměru hrdla SSV d, k vnitřnímu průměru přívodní trubky D |

A
  0

je 0,005692 v jednotkách SI
  Image 81

d
  V

je průměr hrdla SSV, mm

C
  d

je koeficient výtoku SSV

p
  p

je absolutní tlak na vstupu do Venturiho trubice, kPa

T

je teplota na vstupu Venturiho trubice, K

r
  p

je poměr absolutního statického tlaku v hrdle SSV a na vstupu SSV,
  Image 82

r
  D

je poměr průměru hrdla SSV d, k vnitřnímu průměru přívodní trubky D

Jestliže se použije systém s kompenzací průtoku (tj. bez výměníku tepla), pak se okamžité hmotnostní emise vypočtou a integrují za celý cyklus. V tomto případě se okamžitá hmotnost zředěného výfukového plynu vypočte takto:

m
  ed = 1,293 x Q
  SSV x Δt
  i (55)

kde:

| Δt
  i | je časový interval, s |
| --- | --- |

Δt
  i

je časový interval, s

Výpočet v reálném čase je spuštěn přiměřenou hodnotou C
  d, např. 0,98, nebo přiměřenou hodnotou Q
  ssv. Je-li výpočet spuštěn hodnotou Q
  ssv, použije se k vyhodnocení Reynoldsova čísla počáteční hodnota Q
  ssv.

V průběhu všech zkoušek emisí musí být Reynoldsovo číslo v hrdle zařízení SSV v rozmezí Reynoldsových čísel, které byly použity k vytvoření kalibrační křivky určené podle bodu 9.5.4.

8.5.2

Určení plynných složek

8.5.2.1

Plynné složky ve zředěném výfukovém plynu emitovaném ze zkoušeného motoru se měří postupy popsanými v dodatku 2 k této příloze. Ředění výfukového plynu se provede pomocí filtrovaného okolního vzduchu, syntetického vzduchu nebo dusíku. Průtok ředicím systémem s ředěním plného toku musí být dostatečně velký, aby se zcela vyloučila kondenzace vody v ředicím i odběrném systému. Vyhodnocení údajů a postupy výpočtů jsou popsány v bodech 8.5.2.2 a 8.5.2.3.

8.5.2.2

Údaje týkající se emisí se zaznamenávají a ukládají v souladu s bodem 7.6.6.

8.5.2.3

Výpočet hmotnostních emisí

8.5.2.3.1

U systémů s výměníkem tepla se určí hmotnost znečišťujících látek z následující rovnice:

m
  gas = u
  gas x c
  gas x m
  ed (g/zkouška) (56)

kde:

| u
  gas | je příslušná hodnota složky výfukového plynu z tabulky 6 |
| --- | --- |
| c
  gas | je střední koncentrace složky korigovaná pozadím, ppm |
| m
  ed | je celková hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg |

u
  gas

je příslušná hodnota složky výfukového plynu z tabulky 6

c
  gas

je střední koncentrace složky korigovaná pozadím, ppm

m
  ed

je celková hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg

Jestliže se měří na suchém základě, použije se korekce suchého/vlhkého stavu podle bodu 8.1.

K výpočtu NOx se hmotnostní emise vynásobí korekčním faktorem vlhkosti k
  h,D nebo k
  h,G, jak je stanoveno podle bodu 8.2.

Hodnoty u jsou uvedeny v tabulce 6. Pro výpočet hodnot u
  gas se předpokládalo, že hustota zředěného výfukového plynu je rovna hustotě vzduchu. Proto jsou hodnoty u
  gas identické s hodnotami jednotlivých plynných složek, avšak odlišné pro HC.

Tabulka 6

Hodnoty u pro zředěný výfukový plyn a pro hustoty složek

| Palivo | ρ
  de | | | Plyn | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρ
  gas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (6) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (7) | | | |
| Motorová nafta (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Ethanol (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (8) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (9) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Benzin (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| Ethanol (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Palivo

ρ
  de

Plyn

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(6)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (7)

Motorová nafta (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

Ethanol (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (8)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (9)

0,001519

0,001104

0,000553

Propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Benzin (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

Ethanol (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

Alternativně je možno vypočítat hodnoty u s použitím přesného postupu výpočtu, který je obecně popsán v bodě 8.4.2.4, takto:

Image 83
  (57)

kde:

| M
  gas | je molární hmotnost složky plynu, g/mol (viz dodatek 5 k této příloze) |
| --- | --- |
| M
  e | je molární hmotnost výfukového plynu, g/mol |
| M
  d | je molární hmotnost ředicího média = 28,965 g/mol |
| D | je faktor ředění (viz bod 8.5.2.3.2) |

M
  gas

je molární hmotnost složky plynu, g/mol (viz dodatek 5 k této příloze)

M
  e

je molární hmotnost výfukového plynu, g/mol

M
  d

je molární hmotnost ředicího média = 28,965 g/mol

D

je faktor ředění (viz bod 8.5.2.3.2)

8.5.2.3.2

Aby se určily netto koncentrace znečišťujících látek, musí se od změřených koncentrací odečíst střední koncentrace pozadí plynných znečišťujících látek v ředicím médiu. Střední hodnoty koncentrací pozadí se mohou určit metodou vaku k jímání vzorků nebo průběžným měřením s integrací. Použije se tato rovnice:

c
  gas = c
  gas,e – c
  d x (1 – (1/D)) (58)

kde:

| c
  gas,e | je koncentrace složky naměřená ve zředěném výfukovém plynu, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | je koncentrace složky změřená v ředicím médiu, ppm |
| D | je faktor ředění |

c
  gas,e

je koncentrace složky naměřená ve zředěném výfukovém plynu, ppm

c
  d

je koncentrace složky změřená v ředicím médiu, ppm

D

je faktor ředění

Faktor ředění se vypočte takto:

| a) | pro motory na naftu a pro plynové motory na LPG

  D =

  (59) |
| --- | --- |

a)

pro motory na naftu a pro plynové motory na LPG

D =
  Image 84
  (59)

| b) | pro motory na zemní plyn

  D =

  (60)
  kde:


  c
  CO2,e | je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu ve zředěném výfukovém plynu % obj. |
| --- | --- | --- |
| c
  HC,e | je koncentrace HC ve vlhkém stavu ve zředěném výfukovém plynu, ppm C1 |
| c
  NMHC,e | je koncentrace NMHC ve vlhkém stavu ve zředěném výfukovém plynu, ppm C1 |
| c
  CO,e | je koncentrace CO ve vlhkém stavu ve zředěných výfukových plynech, ppm |
| F
  S | je stechiometrický faktor |

b)

pro motory na zemní plyn

D =
  Image 85
  (60)

kde:

c
  CO2,e

je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu ve zředěném výfukovém plynu % obj.

c
  HC,e

je koncentrace HC ve vlhkém stavu ve zředěném výfukovém plynu, ppm C1

c
  NMHC,e

je koncentrace NMHC ve vlhkém stavu ve zředěném výfukovém plynu, ppm C1

c
  CO,e

je koncentrace CO ve vlhkém stavu ve zředěných výfukových plynech, ppm

F
  S

je stechiometrický faktor

Stechiometrický faktor se vypočte takto:

F
  S =
  Image 86
  (61)

kde:

| α | je molární poměr vodíku v palivu (H/C) |
| --- | --- |

α

je molární poměr vodíku v palivu (H/C)

Jestliže není složení paliva známo, mohou se použít tyto stechiometrické faktory:

| F
  S (motorová nafta) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (LPG) | = | 11,6 |
| F
  S (NG) | = | 9,5 |
| F
  S (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11.5 |

F
  S (motorová nafta)

=

13,4

F
  S (LPG)

=

11,6

F
  S (NG)

=

9,5

F
  S (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11.5

8.5.2.3.3

U systémů bez výměníku tepla se hmotnost znečišťujících látek (g/zkouška) určí výpočtem okamžitých hmotnostních emisí a integrováním okamžitých hodnot za celý cyklus. Také korekce pozadím se použije přímo na okamžité hodnoty koncentrací. Použije se následující rovnice:

m
  gas =
  Image 87
  (62)

kde:

| c
  gas,e | je koncentrace složky naměřená ve zředěném výfukovém plynu, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | je koncentrace složky změřená v ředicím médiu, ppm |
| m
  ed,i | je okamžitá hmotnost zředěného výfukového plynu, kg |
| m
  ed | je celková hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg |
| u
  gas | je hodnota podle tabulky 6 |
| D | je faktor ředění |

c
  gas,e

je koncentrace složky naměřená ve zředěném výfukovém plynu, ppm

c
  d

je koncentrace složky změřená v ředicím médiu, ppm

m
  ed,i

je okamžitá hmotnost zředěného výfukového plynu, kg

m
  ed

je celková hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg

u
  gas

je hodnota podle tabulky 6

D

je faktor ředění

8.5.3

Určení částic

8.5.3.1

Hmotnost částic (g/zkouška) se vypočte po korekci vztlakovým účinkem filtru se vzorkem částic podle bodu 8.3 takto:

m
  PM =
  Image 88
  (63)

kde:

| m
  p | je hmotnost částic odebraných za celý cyklus, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | je hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel odběrnými filtry částic, kg |
| m
  ed | je hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg |

m
  p

je hmotnost částic odebraných za celý cyklus, mg

m
  sep

je hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel odběrnými filtry částic, kg

m
  ed

je hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg

přičemž

m
  sep = m
  set – m
  ssd (64)

kde:

| m
  set | je hmotnost dvojitě ředěného výfukového plynu, který prošel filtrem částic, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | je hmotnost sekundárního ředicího média, kg |

m
  set

je hmotnost dvojitě ředěného výfukového plynu, který prošel filtrem částic, kg

m
  ssd

je hmotnost sekundárního ředicího média, kg

Jestliže se určuje hladina částic pozadí v ředicím médiu podle bodu 7.5.6, může se hmotnost částic korigovat pozadím. V tomto případě se hmotnost částic (g/zkouška) vypočte takto:

m
  PM =
  Image 89
  (65)

kde:

| m
  sep | je hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel odběrnými filtry částic, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | je hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg |
| m
  sd | je hmotnost ředicího média odebraného systémem odběru vzorků částic pozadí, kg |
| m
  b | je hmotnost částic pozadí odebraných z ředicího média, mg |
| D | je faktor ředění určený podle bodu 8.5.2.3.2. |

m
  sep

je hmotnost zředěného výfukového plynu, který prošel odběrnými filtry částic, kg

m
  ed

je hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg

m
  sd

je hmotnost ředicího média odebraného systémem odběru vzorků částic pozadí, kg

m
  b

je hmotnost částic pozadí odebraných z ředicího média, mg

D

je faktor ředění určený podle bodu 8.5.2.3.2.

8.6

Všeobecné výpočty

8.6.1

V úvahu se vezme ověření posunu podle bodu 7.8.4 a korigovaná hodnota koncentrace se vypočte takto:

Image 90
  (66)

kde:

| c
  ref,z | je referenční koncentrace nulovacího plynu (obvykle nula), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | je referenční koncentrace kalibračního plynu pro plný rozsah, ppm |
| c
  pre,z | je koncentrace nulovacího plynu v analyzátoru před zkouškou, ppm |
| c
  pre,s | je koncentrace kalibračního plynu pro plný rozsah v analyzátoru před zkouškou, ppm |
| c
  post,z | je koncentrace nulovacího plynu v analyzátoru po zkoušce, ppm |
| c
  post,s | je koncentrace kalibračního plynu pro plný rozsah v analyzátoru po zkoušce, ppm |
| cgas | je koncentrace plynu v odebraném vzorku, ppm |

c
  ref,z

je referenční koncentrace nulovacího plynu (obvykle nula), ppm

c
  ref,s

je referenční koncentrace kalibračního plynu pro plný rozsah, ppm

c
  pre,z

je koncentrace nulovacího plynu v analyzátoru před zkouškou, ppm

c
  pre,s

je koncentrace kalibračního plynu pro plný rozsah v analyzátoru před zkouškou, ppm

c
  post,z

je koncentrace nulovacího plynu v analyzátoru po zkoušce, ppm

c
  post,s

je koncentrace kalibračního plynu pro plný rozsah v analyzátoru po zkoušce, ppm

cgas

je koncentrace plynu v odebraném vzorku, ppm

Pro každou složku se vypočtou dvě sady výsledků specifických emisí podle bodu 8.6.3 poté, co se provedou jakékoli jiné korekce. Jedna sada se vypočte podle nekorigovaných koncentrací a druhá sada se vypočte podle koncentrací korigovaných posunem podle rovnice 66.

V závislosti na použitém měřicím systému a metodě výpočtu se vypočtou nekorigované výsledné hodnoty emisí s použitím rovnic 36, 37, 56, 58 nebo 62. U výpočtu korigovaných emisí se hodnota c
  gas v rovnicích 36, 37, 56, 58 nebo 62 nahradí hodnotou c
  cor zjištěnou podle rovnice 66. Jestliže se v příslušné rovnici použijí okamžité hodnoty koncentrace c
  gas,i, použije se korigovaná hodnota také jako okamžitá hodnota c
  cor,i. V rovnicích 58 a 62 se korekce použije jak na měřenou koncentraci, tak na koncentraci pozadí.

Porovnání se musí vyjádřit procentem z nekorigovaných výsledků. Rozdíl mezi nekorigovanými a korigovanými hodnotami emisí specifických pro zkušební stav musí být ±4 % nekorigovaných hodnot emisí specifických pro zkušební stav nebo ±4 % příslušné mezní hodnoty, podle toho, která hodnota je větší. Jestliže je posun větší než 4 %, zkouška je neplatná.

Jestliže se použije korekce o posun, uvedou se ve zkušebním protokolu o emisích jen výsledky emisí korigované s ohledem na posun.

8.6.2

Výpočet NMHC a CH4 závisí na použité kalibrační metodě. FID k měření bez NMC (dolní cesta na obrázku 11 v dodatku 2 k této příloze) se kalibruje propanem. Ke kalibraci FID v sérii s NMC (horní cesta na obrázku 11 v dodatku 2 k této příloze) jsou přípustné následující metody:

| a) | kalibrační plyn – propan; propan obtéká NMC; |
| --- | --- |

a)

kalibrační plyn – propan; propan obtéká NMC;

| b) | kalibrační plyn – methan; methan protéká NMC. |
| --- | --- |

b)

kalibrační plyn – methan; methan protéká NMC.

Koncentrace NMHC a CH4 se pro písmeno a) vypočtou takto:

Image 91
  =
  Image 92
  (67)

Image 93
  =
  Image 94
  (68)

Koncentrace NMHC a CH4 se pro písmeno b) vypočtou takto:

Image 95
  =
  Image 96
  (67a)

Image 97
  =
  Image 98
  (68a)

kde:

| c
  HC(w/NMC) | je koncentrace HC, když vzorek plynu protéká NMC, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | je koncentrace HC, když vzorek plynu obtéká NMC, ppm |
| r
  h | je faktor odezvy methanu, jak je určen podle bodu 9.3.7.2 |
| E
  M | je účinnost methanu určená podle bodu 9.3.8.1 |
| E
  E | je účinnost ethanu určená podle bodu 9.3.8.2 |

c
  HC(w/NMC)

je koncentrace HC, když vzorek plynu protéká NMC, ppm

c
  HC(w/oNMC)

je koncentrace HC, když vzorek plynu obtéká NMC, ppm

r
  h

je faktor odezvy methanu, jak je určen podle bodu 9.3.7.2

E
  M

je účinnost methanu určená podle bodu 9.3.8.1

E
  E

je účinnost ethanu určená podle bodu 9.3.8.2

Jestliže je r
  h < 1,05, je možno tuto veličinu z rovnic 67, 67a a 68a vypustit.

8.6.3

Specifické emise e
  gas nebo e
  PM (g/kWh) se vypočtou pro každou jednotlivou složku následujícím způsobem v závislosti na druhu zkušebního cyklu.

Pro zkoušku WHSC, zkoušku WHTC za tepla nebo zkoušku WHTC za studena se použije tato rovnice:

Image 99
  (69)

kde:

| m | jsou hmotnostní emise složky, g/zkouška |
| --- | --- |
| W
  act | je skutečná práce cyklu stanovená podle bodu 7.8.6, kWh |

m

jsou hmotnostní emise složky, g/zkouška

W
  act

je skutečná práce cyklu stanovená podle bodu 7.8.6, kWh

Pro zkoušku WHTC je konečným výsledkem zkoušky vážený průměr ze zkoušky se startem za studena a zkoušky se startem za tepla podle této rovnice:

Image 100
  (70)

kde:

| m
  cold | jsou hmotnostní emise složky při zkoušce se startem za studena, g/zkouška |
| --- | --- |
| m
  hot | jsou hmotnostní emise složky při zkoušce se startem za tepla, g/zkouška |
| W
  act,cold | je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za studena, kWh |
| W
  act,hot | je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za tepla, kWh |

m
  cold

jsou hmotnostní emise složky při zkoušce se startem za studena, g/zkouška

m
  hot

jsou hmotnostní emise složky při zkoušce se startem za tepla, g/zkouška

W
  act,cold

je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za studena, kWh

W
  act,hot

je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za tepla, kWh

Jedná-li se o případ s periodickou regenerací podle bodu 6.6.2, korekční faktor na regeneraci k
  r,u se vynásobí výslednou hodnotou specifických emisí e stanovenou podle rovnice 69 nebo se korekční faktor na regeneraci k
  r,d přičte k výsledné hodnotě specifických emisí e stanovené podle rovnice 70.

9.

Tato příloha neobsahuje podrobnosti o zařízeních nebo systémech k měření průtoku, tlaku a teploty. Jsou stanoveny pouze požadavky na linearitu takových zařízení nebo systémů, která je nutná k provádění zkoušek emisí, a to v bodě 9.2.

9.1

Použije se dynamometr pro zkoušky motorů, který má potřebné vlastnosti k provedení příslušného zkušebního cyklu popsaného v bodech 7.2.1 a 7.2.2.

Přístroje k měření točivého momentu a otáček musí měřit výkon na hřídeli dostatečně přesně, aby byla splněna kritéria k potvrzení platnosti zkoušky. Mohou být potřebné doplňkové výpočty. Přesnost měřicího zařízení musí být taková, aby byly dodrženy požadavky na linearitu stanovené v bodě 9.2 tabulce 7.

9.2

Kalibrace všech měřicích přístrojů a systémů musí odpovídat vnitrostátním nebo mezinárodním normám. Měřicí přístroje a systémy musí splňovat požadavky na linearitu uvedené v tabulce 7. Ověření linearity podle bodu 9.2.1 se provede u analyzátorů plynů nejméně každé tři měsíce nebo po každé opravě nebo změně systému, která by mohla ovlivnit kalibraci. U ostatních přístrojů a systémů se ověření linearity provedou podle toho, jak to vyžadují postupy vnitřních auditů nebo výrobci přístrojů, nebo podle požadavků normy ISO 9000.

Tabulka 7

Požadavky na linearitu přístrojů a měřicích systémů

| Měřicí systém | |χ
  min
  × (a1 – 1)+ a0
  | | Sklon
  a1 | Standardní chyba
  SEE | Koeficient určení
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Otáčky motoru | ≤ 0,05 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Točivý moment motoru | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Průtok paliva | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Průtok vzduchu | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Průtok výfukového plynu | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Průtok ředicího média | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Průtok zředěného výfukového plynu | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Průtok vzorku | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Analyzátory plynů | ≤ 0,5 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Děliče plynů | ≤ 0,5 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Teplota | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Tlak | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Váhy na částice | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Měřicí systém

|χ
  min
  × (a1 – 1)+ a0
  |

Sklon

a1

Standardní chyba

SEE

Koeficient určení

r2

Otáčky motoru

≤ 0,05 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Točivý moment motoru

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Průtok paliva

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Průtok vzduchu

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Průtok výfukového plynu

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Průtok ředicího média

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Průtok zředěného výfukového plynu

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Průtok vzorku

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Analyzátory plynů

≤ 0,5 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Děliče plynů

≤ 0,5 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Teplota

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Tlak

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Váhy na částice

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1

Ověřování linearity

9.2.1.1

Linearita se ověří u každého měřicího systému uvedeného v tabulce 7. U ověřovaného měřicího systému se musí použít nejméně deset referenčních hodnot, nebo jak je specifikováno jinak. Pro ověřování linearity nezávislého tlaku a teploty se vyberou nejméně tři referenční hodnoty. Naměřené hodnoty se porovnají s referenčními hodnotami pomocí lineární regrese metodou nejmenších čtverců podle rovnice 11 v bodě 7.8.7. Maximální mezní hodnoty v tabulce 7 odkazují na maximální hodnoty očekávané v průběhu zkoušek.

9.2.1.2

Měřicí systémy se zahřejí podle doporučení výrobce přístroje. S měřicími systémy se pracuje při jejich specifikovaných teplotách, tlacích a průtocích.

9.2.1.3

Linearita se ověřuje pro každý normálně používaný pracovní rozsah v následujících krocích:

| a) | Přístroj se nastaví na nulu zavedením signálu nuly. U analyzátorů plynů se zavede přímo do vstupu do analyzátoru čištěný syntetický vzduch (nebo dusík). |
| --- | --- |

a)

Přístroj se nastaví na nulu zavedením signálu nuly. U analyzátorů plynů se zavede přímo do vstupu do analyzátoru čištěný syntetický vzduch (nebo dusík).

| b) | Přístroj se nastaví na hodnotu pro plný rozsah zavedením signálu pro plný rozsah. U analyzátorů plynů se zavede přímo do vstupu do analyzátoru vhodný kalibrační plyn pro plný rozsah. |
| --- | --- |

b)

Přístroj se nastaví na hodnotu pro plný rozsah zavedením signálu pro plný rozsah. U analyzátorů plynů se zavede přímo do vstupu do analyzátoru vhodný kalibrační plyn pro plný rozsah.

| c) | Opakuje se postup nulování podle písmene a). |
| --- | --- |

c)

Opakuje se postup nulování podle písmene a).

| d) | Provede se ověření použitím nejméně 10 referenčních hodnot (včetně nuly), které jsou v rozsahu od nuly do nejvyšších hodnot očekávaných v průběhu zkoušek emisí. U analyzátorů plynů se zavedou přímo do vstupu do analyzátoru plyny o známých koncentracích podle bodu 9.3.3.2. |
| --- | --- |

d)

Provede se ověření použitím nejméně 10 referenčních hodnot (včetně nuly), které jsou v rozsahu od nuly do nejvyšších hodnot očekávaných v průběhu zkoušek emisí. U analyzátorů plynů se zavedou přímo do vstupu do analyzátoru plyny o známých koncentracích podle bodu 9.3.3.2.

| e) | Referenční hodnoty se měří a změřené hodnoty se zaznamenávají po dobu 30 s při frekvenci nejméně 1 Hz. |
| --- | --- |

e)

Referenční hodnoty se měří a změřené hodnoty se zaznamenávají po dobu 30 s při frekvenci nejméně 1 Hz.

| f) | Střední aritmetické hodnoty za dobu 30 s se použijí k výpočtu parametrů lineární regrese s aplikací nejmenších čtverců podle rovnice 11 v bodě 7.8.7. |
| --- | --- |

f)

Střední aritmetické hodnoty za dobu 30 s se použijí k výpočtu parametrů lineární regrese s aplikací nejmenších čtverců podle rovnice 11 v bodě 7.8.7.

| g) | Parametry lineární regrese musí splňovat požadavky tabulky 7 v bodě 9.2. |
| --- | --- |

g)

Parametry lineární regrese musí splňovat požadavky tabulky 7 v bodě 9.2.

| h) | Nastavení nuly se znovu zkontroluje, a jestliže je to potřebné, opakuje se postup ověření. |
| --- | --- |

h)

Nastavení nuly se znovu zkontroluje, a jestliže je to potřebné, opakuje se postup ověření.

9.3

Systém k měření a odběru vzorků plynných emisí

9.3.1

Specifikace analyzátorů

9.3.1.1

Analyzátory musí mít takový měřicí rozsah a dobu odezvy, které umožní dosáhnout přesnosti požadované k měření koncentrací složek výfukového plynu v neustáleném a ustáleném stavu.

Elektromagnetická kompatibilita zařízení musí být taková, aby minimalizovala přídavné chyby.

9.3.1.2

Přesnost definovaná jako odchylka hodnoty udávané analyzátorem od referenční hodnoty, nesmí přesáhnout ±2 % udávané hodnoty nebo ±0,3 % plného rozsahu stupnice, podle toho, která hodnota je větší.

9.3.1.3

Přesnost, definovaná jako 2,5násobek směrodatné odchylky deseti opakovaných odezev na daný kalibrační plyn nebo kalibrační plyn pro plný rozsah, nesmí být pro žádný použitý měřicí rozsah nad 155 ppm (nebo ppm C) větší než 1 % koncentrace na plném rozsahu stupnice nebo větší než 2 % každého měřicího rozsahu použitého pod 155 ppm (nebo ppm C).

9.3.1.4

Odezva analyzátoru mezi špičkami na nulovací plyn a na kalibrační plyn nebo na kalibrační plyn pro plný rozsah v průběhu kterékoli periody trvající 10 s nesmí překročit 2 % plného rozsahu stupnice na všech použitých rozsazích.

9.3.1.5

Posun odezvy na nulu musí specifikovat výrobce přístroje.

9.3.1.6

Posun odezvy na kalibrační plyn pro plný rozsah musí specifikovat výrobce přístroje.

9.3.1.7

Doba náběhu analyzátoru namontovaného v měřicím systému nesmí být delší než 2,5 s.

9.3.1.8

Výfukové plyny se mohou měřit ve vlhkém nebo v suchém stavu. Zařízení pro sušení plynu, je-li použito, musí mít minimální vliv na složení měřených plynů. Použití chemických sušiček k odstraňování vody ze vzorku není přijatelným postupem.

9.3.2

Analyzátory plynů

9.3.2.1

Použijí se zásady měření popsané v bodech 9.3.2.2 až 9.3.2.7. Podrobný popis měřicích systémů je uveden v dodatku 2 k této příloze. Plyny, které se měří, se musí analyzovat dále uvedenými přístroji. Pro nelineární analyzátory je přípustné použít linearizační obvody.

9.3.2.2

Analyzátor oxidu uhelnatého musí být nedisperzní s absorpcí v infračerveném pásmu (NDIR).

9.3.2.3

Analyzátor oxidu uhličitého musí být nedisperzní s absorpcí v infračerveném pásmu (NDIR).

9.3.2.4

Analyzátor uhlovodíků musí být typu vyhřívaného plamenoionizačního detektoru (HFID) s detektorem, ventily, potrubím atd. vyhřívaný tak, aby se teplota plynu udržovala na hodnotě 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). Pro motory na zemní plyn a zážehové motory se může volitelně použít analyzátor uhlovodíků typu nevyhřívaného plamenoionizačního detektoru (FID), v závislosti na použité metodě (viz dodatek 2 k této příloze, bod A.2.1.3).

9.3.2.5

Určování frakce methanu a frakce uhlovodíků jiné než methan se provádí vyhřívaným separátorem uhlovodíků jiných než methan (NMC) a dvěma zařízením FID, jak je popsáno v dodatku 2 k této příloze v bodech A.2.1.4 a A.2.1.5. Koncentrace složek se určí podle bodu 8.6.2.

9.3.2.6

K měření NOx jsou specifikovány dva měřicí přístroje a každý z nich se smí použít za podmínky, že splňuje kritéria určená v bodě 9.3.2.6.1 pro jeden nebo v bodě 9.3.2.6.2 pro druhý přístroj. K určení rovnocennosti systému pro alternativní postup měření podle bodu 5.1.1 je přípustný pouze CLD.

9.3.2.6.1

Měří-li se na suchém základě, musí být analyzátor oxidů dusíku typu chemoluminiscenčního detektoru (CLD) nebo vyhřívaného chemoluminiscenčního detektoru (HCLD) s konvertorem NO2/NO. Pokud se měří na vlhkém základě, musí se použít HCLD s konvertorem udržovaný na teplotě nad 328 K (55 °C) za podmínky vyhovujícího výsledku zkoušky rušivého vlivu vodní páry (viz bod 9.3.9.2.2). Jak u CLD, tak u HCLD se musí odběrné vedení udržovat na teplotě stěny v rozmezí od 328 K do 473 K (od 55 °C do 200 °C) až ke konvertoru pro měření na suchém základě a až k analyzátoru pro měření na vlhkém základě.

9.3.2.6.2

K měření koncentrace NOx se použije nedisperzní analyzátor s absorpcí v ultrafialovém pásmu (NDUV). Jestliže analyzátor NDUV měří jen NO, umístí se před analyzátor konvertor NO2/NO. Teplota NDUV se musí udržovat na hodnotě, která znemožní kondenzaci vody, jestliže není instalován vysoušeč vzorku před konvertorem NO2/NO, pokud je použit, nebo před analyzátorem.

9.3.2.7

Zařízením k měření poměru vzduchu a paliva použitým k určení průtoku výfukového plynu podle bodu 8.4.1.6 musí být čidlo poměru vzduchu a paliva se širokým rozsahem nebo lambda čidlo typu zirkonium. Čidlo se musí namontovat přímo do výfukového potrubí, kde je teplota výfukového plynu dostatečně vysoká, aby nedocházelo ke kondenzaci vody.

Přesnost čidla se zabudovanou elektronikou musí být v rozmezí:

| ±3 % udávané hodnoty | u | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ±5 % udávané hodnoty | u | 2 ≤ λ < 5 |
| ±10 % udávané hodnoty | u | 5 ≤ λ |

±3 % udávané hodnoty

u

λ < 2

±5 % udávané hodnoty

u

2 ≤ λ < 5

±10 % udávané hodnoty

u

5 ≤ λ

Aby bylo dosaženo výše uvedené přesnosti, musí se snímač kalibrovat podle pokynů výrobce přístroje.

9.3.3

Musí se respektovat doba trvanlivosti všech plynů.

9.3.3.1

Požadovaná čistota plynů je vymezena mezními hodnotami znečištění, které jsou uvedeny níže. K dispozici musí být tyto plyny:

| a) | Pro surový výfukový plyn
  čištěný dusík
  (znečištění ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  čištěný kyslík (čistota > 99,5 % obj. O2)
  směs vodíku s heliem (palivo pro hořák FID)
  (40 % ± 1 % vodíku, zbytek helium)
  (znečištění ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  čištěný syntetický vzduch
  (znečištění ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (obsah kyslíku v rozmezí 18–21 % obj.), |
| --- | --- |

a)

Pro surový výfukový plyn

čištěný dusík

(znečištění ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

čištěný kyslík (čistota > 99,5 % obj. O2)

směs vodíku s heliem (palivo pro hořák FID)

(40 % ± 1 % vodíku, zbytek helium)

(znečištění ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

čištěný syntetický vzduch

(znečištění ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(obsah kyslíku v rozmezí 18–21 % obj.),

| b) | Pro zředěný výfukový plyn (volitelně pro surový výfukový plyn)
  čištěný dusík
  (znečištění ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  čištěný kyslík
  (čistota > 99,5 % obj. O2)
  směs vodíku s heliem (palivo pro hořák FID)
  (40 % ± 1 % vodíku, zbytek helium)
  (znečištění ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  čištěný syntetický vzduch
  (znečištění ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (obsah kyslíku v rozmezí 20,5–21,5 % obj.)
  Jestliže nejsou k dispozici lahve na plyn, je možno použít čistič plynu, pokud je možno prokázat úrovně znečištění. |
| --- | --- |

b)

Pro zředěný výfukový plyn (volitelně pro surový výfukový plyn)

čištěný dusík

(znečištění ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

čištěný kyslík

(čistota > 99,5 % obj. O2)

směs vodíku s heliem (palivo pro hořák FID)

(40 % ± 1 % vodíku, zbytek helium)

(znečištění ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

čištěný syntetický vzduch

(znečištění ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(obsah kyslíku v rozmezí 20,5–21,5 % obj.)

Jestliže nejsou k dispozici lahve na plyn, je možno použít čistič plynu, pokud je možno prokázat úrovně znečištění.

9.3.3.2

K dispozici musí být směsi plynů s následujícím chemickým složením, jestliže přicházejí v úvahu. Jiné kombinace plynů jsou přípustné za podmínky, že plyny navzájem nereagují. Musí se zaznamenat datum expirace kalibračních plynů podle údajů výrobce.

C3H8 a čištěný syntetický vzduch (viz bod 9.3.3.1);

CO a čištěný dusík;

NO a čištěný dusík;

NO2 a čištěný syntetický vzduch;

CO2 a čištěný dusík;

CH4 a čištěný syntetický vzduch;

C2H6 a čištěný syntetický vzduch.

Skutečná koncentrace kalibračního plynu a kalibračního plynu pro plný rozsah se smí lišit od jmenovité hodnoty v rozmezí ±1 % a musí odpovídat vnitrostátním nebo mezinárodním normám. Všechny koncentrace kalibračního plynu se musí udávat v objemových jednotkách (objemové % nebo objemové ppm).

9.3.3.3

Plyny použité ke kalibraci a ke kalibraci plného rozsahu se mohou také získat děliči plynů (přesnými směšovacími zařízeními), ředěním čištěným N2 nebo čištěným syntetickým vzduchem. Přesnost děliče plynů musí být taková, aby byla koncentrace smíchaných kalibračních plynů určena s přesností ±2 %. Tato přesnost znamená, že primární plyny použité ke smíšení musí být známy s přesností nejméně ±1 % a musí odpovídat vnitrostátním nebo mezinárodním normám pro plyny. Ověření se vykoná při rozsahu od 15 % do 50 % plného rozsahu stupnice pro každou kalibraci provedenou s použitím děliče plynů. Jestliže první ověření selhalo, je možno provést doplňující ověření s použitím jiného kalibračního plynu.

Volitelně je možno ověřit směšovací zařízení přístrojem, který je ze své podstaty lineární, např. použitím plynu NO s detektorem CLD. Hodnota pro plný rozsah přístroje se nastaví kalibračním plynem pro plný rozsah přímo zavedeným do přístroje. Dělič plynů se ověří při použitých nastaveních a jmenovitá hodnota se porovná s koncentrací změřenou přístrojem. Zjištěný rozdíl musí být v každém bodu v rozmezí ±1 % jmenovité hodnoty.

K ověření linearity podle bodu 9.2.1 musí mít dělič plynů přesnost ±1 %.

9.3.3.4

Plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku jsou směsí propanu, kyslíku a dusíku. Musí obsahovat propan s 350 ppm C ± 75 ppm C uhlovodíků. Hodnota koncentrace se určí, s odchylkami dovolenými pro kalibrační plyny, chromatografickou analýzou celkových uhlovodíků, včetně nečistot, nebo dynamickým smíšením. Koncentrace kyslíku požadované pro zkoušky motorů se zážehovým a vznětovým zapalováním jsou uvedeny v tabulce 8, zbytek je čištěný dusík.

Tabulka 8

Plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku

| Typ motoru | Koncentrace O2 (%) |
| --- | --- |
| vznětový | 21 (20 až 22 ) |
| zážehový a vznětový | 10 (9 až 11 ) |
| zážehový a vznětový | 5 (4 až 6 ) |
| zážehový | 0 (0 až 1 ) |

Typ motoru

Koncentrace O2 (%)

vznětový

21 (20 až 22 )

zážehový a vznětový

10 (9 až 11 )

zážehový a vznětový

5 (4 až 6 )

zážehový

0 (0 až 1 )

9.3.4

Musí se přezkoušet těsnost systému. K tomuto účelu se odpojí sonda z výfukového systému a uzavře se její konec. Uvede se do chodu čerpadlo analyzátoru. Po počáteční stabilizaci musí všechny průtokoměry ukazovat přibližně nulu, nedochází-li k úniku. V opačném případě je třeba zkontrolovat odběrná potrubí a odstranit závadu.

Maximální přípustná netěsnost na straně podtlaku je 0,5 % skutečného průtoku v provozu v části systému, který je zkoušen. K odhadu průtoků ve skutečném provozu je možné použít průtoky analyzátorem a průtoky obtokem.

Další možností je vyprázdnění systému na podtlak nejméně 20 kPa (80 kPa absolutních). Po počáteční periodě stabilizace nesmí přírůstek tlaku Δp (kPa/min) v systému přesáhnout:

Δp = p / Vs × 0,005 × qvs (71)

kde:

| V
  s | je objem systému, l |
| --- | --- |
| qv

  s | je průtok v systému, l/min |

V
  s

je objem systému, l

qv

  s

je průtok v systému, l/min

Jinou metodou je zavedení skokové změny koncentrace na začátku odběrného potrubí přepnutím z nulovacího plynu na kalibrační plyn pro plný rozsah. Jestliže správně kalibrovaný analyzátor po přiměřené době udává hodnotu ≤ 99 % zavedené koncentrace, svědčí to o problému s těsností, který je potřebné odstranit.

9.3.5

K vyhodnocení doby odezvy musí být nastavení systému naprosto stejná jako při měření v průběhu zkoušky (tj. tlak, průtoky, nastavení filtrů na analyzátorech a všechny ostatní vlivy na dobu odezvy). Doba odezvy se určí změnou plynu přímo na vstupu odběrné sondy. Ke změně plynu musí dojít v době kratší než 0,1 sekundy. Plyny použité ke zkoušce musí vyvolat změnu koncentrace nejméně 60 % plného rozsahu stupnice.

Zaznamená se křivka koncentrace každé jednotlivé složky plynu. Doba odezvy se definuje jako časový rozdíl mezi změnou plynu a odpovídající změnou zaznamenané koncentrace. Doba odezvy systému (t
  90) se skládá z doby zpoždění k měřicímu detektoru a dobou náběhu detektoru. Doba prodlevy se definuje jako doba od okamžiku změny (t
  0) k dosažení odezvy v hodnotě 10 % konečné udávané hodnoty (t
  10). Doba náběhu se definuje jako doba mezi okamžikem dosažení 10 % konečné udávané hodnoty a okamžikem dosažení 90 % konečné udávané hodnoty (t
  90 – t
  10).

K časové synchronizaci signálů analyzátoru a průtoku výfukového plynu se doba transformace definuje jako doba mezi okamžikem změny (t
  0) a okamžikem, kdy odezva dosáhne 50 % konečné udávané hodnoty (t
  50).

Doba odezvy systému musí být ≤ 10 s při době náběhu ≤ 2,5 s podle bodu 9.3.1.7 pro všechny regulované složky (CO, NOx, HC nebo NMHC) a pro všechny použité rozsahy. Jestliže se použije NMC k měření NMHC, může doba odezvy systému přesáhnout 10 s.

9.3.6

Účinnost konvertoru používaného ke konverzi NO2 na NO se zkouší podle bodů 9.3.6.1 až 9.3.6.8 (viz obrázek 8).

Obrázek 8

Obrázek 8

Schéma zařízení k určení účinnosti konvertoru NO2

Schéma zařízení k určení účinnosti konvertoru NO2

Image 101

9.3.6.1

Účinnost konvertoru se zkouší ozonizátorem s použitím zkušební sestavy podle schématu na obrázku 8 a dále popsaným postupem.

9.3.6.2

Detektory CLD a HCLD se kalibrují podle specifikací výrobce v nejčastěji používaném provozním rozsahu nulovacím plynem a kalibračním plynem pro plný rozsah (jehož obsah NO musí odpovídat asi 80 % pracovního rozsahu, a koncentrace NO2 ve směsi plynů musí být nižší než 5 % koncentrace NO). Analyzátor NOx je nastaven na režim NO tak, aby kalibrační plyn pro plný rozsah neprocházel konvertorem. Zaznamená se koncentrace udaná přístrojem.

9.3.6.3

Účinnost konvertoru vyjádřená v procentech se vypočte takto:

Image 102
  (72)

kde:

| a | je koncentrace NOx podle bodu 9.3.6.6 |
| --- | --- |
| b | je koncentrace NOx podle bodu 9.3.6.7 |
| c | je koncentrace NO podle bodu 9.3.6.4 |
| d | je koncentrace NO podle bodu 9.3.6.5 |

a

je koncentrace NOx podle bodu 9.3.6.6

b

je koncentrace NOx podle bodu 9.3.6.7

c

je koncentrace NO podle bodu 9.3.6.4

d

je koncentrace NO podle bodu 9.3.6.5

9.3.6.4

Přípojkou T se do proudu plynu kontinuálně přidává kyslík nebo nulovací vzduch, dokud není indikovaná koncentrace asi o 20 % nižší než indikovaná kalibrační koncentrace stanovená v bodě 9.3.6.2 (analyzátor je v režimu NO).

Udávaná koncentrace (c) se zaznamená. Ozonizátor zůstává během celého tohoto procesu deaktivován.

9.3.6.5

Ozonizátor se aktivuje, aby vyráběl dostatek ozonu ke snížení koncentrace NO přibližně na 20 % (nejméně 10 %) kalibrační koncentrace uvedené v bodě 9.3.6.2. Udávaná koncentrace (d) se zaznamená (analyzátor je v režimu NO).

9.3.6.6

Analyzátor se přepne do režimu NOx, takže směs plynů (skládající se z NO, NO2, O2 a N2) nyní prochází konvertorem. Udávaná koncentrace (a) se zaznamená (analyzátor je v režimu NOx).

9.3.6.7

Ozonizátor se deaktivuje. Směs plynů popsaná v bodě 9.3.6.6 prochází konvertorem do detektoru. Udávaná koncentrace (b) se zaznamená (analyzátor je v režimu NOx).

9.3.6.8

Je-li ozonizátor deaktivován, přepnutím do režimu NO se uzavře průtok kyslíku nebo syntetického vzduchu. Údaj NOx na analyzátoru se nesmí lišit o více než ±5 % od hodnoty změřené podle bodu 9.3.6.2 (analyzátor je v režimu NO).

9.3.6.9

Účinnost konvertoru se musí ověřit nejméně jednou za měsíc.

9.3.6.10

Účinnost konvertoru E
  NOx nesmí být menší než 95 %.

Jestliže s analyzátorem nastaveným na nejčastěji používaný rozsah nemůže ozonizátor dosáhnout snížení z 80 % na 20 % podle bodu 9.3.6.5, použije se nejvyšší rozsah, kterým se dosáhne takového snížení.

9.3.7

Seřízení FID

9.3.7.1

Analyzátor FID musí být seřízen podle pokynů výrobce přístroje. Pro optimalizaci odezvy v nejobvyklejším pracovním rozsahu se použije kalibrační plyn pro plný rozsah, který je směsí propanu se vzduchem.

Do analyzátoru se při průtocích paliva a vzduchu nastavených podle doporučení výrobce zavede kalibrační plyn pro plný rozsah obsahující 350 ± 75 ppm C. Odezva se při daném průtoku paliva určí z rozdílu mezi odezvou na kalibrační plyn pro plný rozsah a odezvou na nulovací plyn. Průtok paliva se postupně seřídí nad hodnotu uvedenou výrobcem a pod tuto hodnotu. Při těchto průtocích paliva se zaznamená odezva na kalibrační plyn pro plný rozsah a na nulu. Rozdíl mezi odezvou na kalibrační plyn pro plný rozsah a na nulu se vynese jako křivka a průtok paliva se seřídí ke straně křivky s bohatou směsí. To je počáteční seřízení průtoku, které může vyžadovat další optimalizaci v závislosti na výsledcích faktorů odezvy na uhlovodíky a na kontrole rušivého vlivu kyslíku podle bodů 9.3.7.2 a 9.3.7.3. Jestliže rušivý vliv kyslíku nebo faktory odezvy na uhlovodíky nesplňují následující specifikace, seřídí se postupně průtok vzduchu nad hodnotu specifikovanou výrobcem a pod tuto hodnotu a postupy podle bodů 9.3.7.2 a 9.3.7.3 se opakují pro každou hodnotu průtoku.

Optimalizaci je možno volitelně provést použitím postupů uvedených v dokumentu SAE (SAE paper) č. 770141.

9.3.7.2

Ověření linearity analyzátoru se provede směsí propanu se vzduchem a čištěným syntetickým vzduchem podle bodu 9.2.1.3.

Faktory odezvy se určí při uvedení analyzátoru do provozu a po intervalech větší údržby. Faktor odezvy (r
  h) pro určitý druh uhlovodíku je poměrem mezi hodnotou C1 indikovanou analyzátorem FID a koncentrací plynu v láhvi vyjádřenou v ppm C1.

Koncentrace zkušebního plynu musí být taková, aby dávala odezvu na přibližně 80 % plného rozsahu stupnice. Koncentrace musí být známa s přesností ±2 %, vztaženo ke gravimetrické normalizované hodnotě vyjádřené objemově. Kromě toho musí být láhev s plynem stabilizována po dobu 24 hodin při teplotě 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).

Zkušební plyny, které se použijí, a rozsahy odpovídajícího faktoru odezvy jsou:

| a) | methan a čištěný syntetický vzduch 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15; |
| --- | --- |

a)

methan a čištěný syntetický vzduch 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15;

| b) | propylen a čištěný syntetický vzduch 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1; |
| --- | --- |

b)

propylen a čištěný syntetický vzduch 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1;

| c) | toluen a čištěný syntetický vzduch 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1. |
| --- | --- |

c)

toluen a čištěný syntetický vzduch 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1.

Tyto hodnoty jsou vztaženy k faktoru odezvy r
  h rovnajícímu se hodnotě 1 pro propan a čištěný syntetický vzduch.

9.3.7.3

Pouze u analyzátorů surového výfukového plynu se provede kontrola rušivého vlivu kyslíku při uvádění analyzátoru do provozu a po intervalech větší údržby.

Zvolí se měřicí rozsah, v němž se hodnota pro plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku bude pohybovat v horní polovině. Zkouška se provede při teplotě vyhřívaného prostoru nastavené na požadovanou hodnotu. Specifikace plynů ke kontrole rušivého vlivu kyslíku jsou uvedeny v bodě 9.3.3.4.

| a) | analyzátor se nastaví na nulu; |
| --- | --- |

a)

analyzátor se nastaví na nulu;

| b) | pro zážehové motory se analyzátor kalibruje směsí s 0 % kyslíku. U vznětových motorů se přístroj kalibruje směsí obsahující 21 % kyslíku; |
| --- | --- |

b)

pro zážehové motory se analyzátor kalibruje směsí s 0 % kyslíku. U vznětových motorů se přístroj kalibruje směsí obsahující 21 % kyslíku;

| c) | znovu se překontroluje odezva na nulu. Jestliže se změnila o více než 0,5 % plného rozsahu stupnice, provedou se znovu kroky a) a b) tohoto bodu; |
| --- | --- |

c)

znovu se překontroluje odezva na nulu. Jestliže se změnila o více než 0,5 % plného rozsahu stupnice, provedou se znovu kroky a) a b) tohoto bodu;

| d) | vpustí se plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku obsahující 5 % a 10 % kyslíku; |
| --- | --- |

d)

vpustí se plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku obsahující 5 % a 10 % kyslíku;

| e) | znovu se překontroluje odezva na nulu. Jestliže se změnila o více než ±1 % plného rozsahu stupnice, zkouška se zopakuje; |
| --- | --- |

e)

znovu se překontroluje odezva na nulu. Jestliže se změnila o více než ±1 % plného rozsahu stupnice, zkouška se zopakuje;

| f) | rušivý vliv kyslíku E
  O2 se vypočte pro každou směs použitou v kroku d) takto:
  EO2 = (cref,d – c) × 100 / cref,d (73)
  přičemž odezva analyzátoru je

  c =

  (74)
  kde:


  c
  ref,b | je referenční koncentrace HC během kroku b), ppm C |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | je referenční koncentrace HC během kroku d), ppm C |
| c
  FS,b | je koncentrace HC na plném rozsahu během kroku b), ppm C |
| c
  FS,d | je koncentrace HC na plném rozsahu během kroku d), ppm C |
| c
  m,b | je změřená koncentrace HC během kroku b), ppm C |
| c
  m,d | je změřená koncentrace HC během kroku d), ppm C |

f)

rušivý vliv kyslíku E
  O2 se vypočte pro každou směs použitou v kroku d) takto:

EO2 = (cref,d – c) × 100 / cref,d (73)

přičemž odezva analyzátoru je

c =
  Image 103
  (74)

kde:

c
  ref,b

je referenční koncentrace HC během kroku b), ppm C

c
  ref,d

je referenční koncentrace HC během kroku d), ppm C

c
  FS,b

je koncentrace HC na plném rozsahu během kroku b), ppm C

c
  FS,d

je koncentrace HC na plném rozsahu během kroku d), ppm C

c
  m,b

je změřená koncentrace HC během kroku b), ppm C

c
  m,d

je změřená koncentrace HC během kroku d), ppm C

| g) | rušivý vliv kyslíku E
  O2 musí být před zkouškou menší než ± 1,5 % pro všechny požadované plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku; |
| --- | --- |

g)

rušivý vliv kyslíku E
  O2 musí být před zkouškou menší než ± 1,5 % pro všechny požadované plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku;

| h) | jestliže rušivý vliv kyslíku E
  O2 je větší než ± 1,5 %, může se zkorigovat tím, že se postupně seřídí průtok vzduchu nad hodnotu specifikovanou výrobcem a pod tuto hodnotu, a totéž se provede s průtokem paliva a odebíraného vzorku; |
| --- | --- |

h)

jestliže rušivý vliv kyslíku E
  O2 je větší než ± 1,5 %, může se zkorigovat tím, že se postupně seřídí průtok vzduchu nad hodnotu specifikovanou výrobcem a pod tuto hodnotu, a totéž se provede s průtokem paliva a odebíraného vzorku;

| i) | kontrola rušivého vlivu kyslíku se opakuje pro každé nové seřízení. |
| --- | --- |

i)

kontrola rušivého vlivu kyslíku se opakuje pro každé nové seřízení.

9.3.8

NMC se používá k odstraňování uhlovodíků jiných než methan ze vzorku plynu tak, že se oxidují všechny uhlovodíky kromě methanu. V ideálním případě je konverze methanu 0 % a konverze ostatních uhlovodíků představovaných ethanem 100 %. K přesnému měření NMHC se určí obě účinnosti a použijí se k výpočtu hmotnostního průtoku emisí NMHC (viz bod 8.6.2).

9.3.8.1

Kalibrační plyn methanu se vede detektorem FID s obtokem NMC a bez tohoto obtoku a obě koncentrace se zaznamenají. Účinnost se určí takto:

Image 104
  (75)

kde:

| c
  HC(w/NMC) | je koncentrace HC při průtoku CH4 přes NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | je koncentrace HC při obtoku CH4 mimo NMC, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

je koncentrace HC při průtoku CH4 přes NMC, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

je koncentrace HC při obtoku CH4 mimo NMC, ppm C

9.3.8.2

Kalibrační plyn ethanu se vede detektorem FID s obtokem NMC a bez tohoto obtoku a obě koncentrace se zaznamenají. Účinnost se určí takto:

Image 105
  (76)

kde:

| c
  HC(w/NMC) | je koncentrace HC při průtoku C2H6 přes NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | je koncentrace HC při obtoku C2H6 mimo NMC, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

je koncentrace HC při průtoku C2H6 přes NMC, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

je koncentrace HC při obtoku C2H6 mimo NMC, ppm C

9.3.9

Jiné plyny, než je analyzovaný plyn, mohou ovlivňovat indikované hodnoty několika způsoby. K pozitivnímu rušení dochází u přístrojů NDIR, když má rušivý plyn stejný účinek jako měřený plyn, avšak v menší míře. K negativnímu rušení dochází u přístrojů NDIR, když rušivý plyn rozšiřuje pásmo absorpce měřeného plynu, a v přístrojích CLD, když rušivý plyn utlumuje reakci. Kontroly rušivého vlivu podle bodů 9.3.9.1 a 9.3.9.3 se musí provádět před uvedením analyzátoru do provozu a po intervalech větší údržby.

9.3.9.1

Činnost analyzátoru CO může rušit voda a CO2. Proto se nechá při pokojové teplotě probublávat vodou kalibrační plyn CO2 pro plný rozsah s koncentrací od 80 % do 100 % plného rozsahu stupnice při maximálním pracovním rozsahu používaném při zkoušce a zaznamená se odezva analyzátoru. Odezva analyzátoru nesmí být větší než 2 % střední koncentrace CO očekávané v průběhu zkoušky.

Postupy ke zjišťování rušivého vlivu CO2 a H2O se také mohou provádět odděleně. Jestliže jsou úrovně CO2 a H2O vyšší než maximální úrovně očekávané při zkouškách, musí se každá zjištěná hodnota rušivého vlivu snížit vynásobením zjištěného rušivého vlivu poměrem hodnoty maximální očekávané koncentrace ke skutečné hodnotě použité v průběhu tohoto postupu. Je možno provádět oddělené postupy ke zjišťování rušivého vlivu koncentrací H2O, které jsou nižší než maximální úrovně očekávané během zkoušky, avšak zjištěný rušivý vliv H2O se zvětší vynásobením zjištěného rušivého vlivu poměrem hodnoty maximální očekávané koncentrace H2O ke skutečné hodnotě použité v průběhu tohoto postupu. Součet takto upravených dvou hodnot rušivého vlivu musí splňovat požadavky na dovolené odchylky specifikované v tomto bodě.

9.3.9.2

Dva plyny, kterým se musí věnovat pozornost u analyzátorů CLD (a HCLD), jsou CO2 a vodní pára. Rušivé odezvy těchto plynů jsou úměrné jejich koncentracím, a vyžadují proto techniky zkoušení k určení utlumujícího rušivého vlivu při jejich nejvyšších koncentracích, jichž bylo dosaženo při zkouškách. Jestliže analyzátor CLD používá algoritmy ke kompenzaci rušivého vlivu pracující s přístroji, které měří H2O a/nebo CO2, musí se rušivý vliv vyhodnotit s těmito přístroji v činnosti a s použitím kompenzačních algoritmů.

9.3.9.2.1

Kalibrační plyn CO2 pro plný rozsah s koncentrací od 80 % do 100 % plného rozsahu stupnice při maximálním pracovním rozsahu se nechá procházet analyzátorem NDIR a zaznamená se hodnota CO2 jako hodnota A. Tento plyn se pak ředí na přibližně 50 % kalibračním plynem NO pro plný rozsah a nechá se procházet NDIR a CLD, přičemž se hodnoty CO2 a NO zaznamenají jako hodnoty B a C. Pak se uzavře přívod CO2 a detektorem (H)CLD prochází jen kalibrační plyn NO pro plný rozsah a hodnota NO se zaznamená jako hodnota D.

Rušivý vliv, vyjádřený v procentech, se vypočte takto:

Image 106
  (77)

kde:

| A | je koncentrace nezředěného CO2 změřená analyzátorem NDIR, % |
| --- | --- |
| B | je koncentrace zředěného CO2 změřená analyzátorem NDIR, % |
| C | je koncentrace zředěného NO změřená detektorem (H)CLD, ppm |
| D | je koncentrace nezředěného NO změřená detektorem (H)CLD, ppm |

A

je koncentrace nezředěného CO2 změřená analyzátorem NDIR, %

B

je koncentrace zředěného CO2 změřená analyzátorem NDIR, %

C

je koncentrace zředěného NO změřená detektorem (H)CLD, ppm

D

je koncentrace nezředěného NO změřená detektorem (H)CLD, ppm

Se souhlasem schvalovacího orgánu lze použít alternativní metody ředění a kvantifikování hodnot kalibračního plynu CO2 a NO pro plný rozsah, např. dynamické směšování.

9.3.9.2.2

Tato kontrola se uplatní jen na měření koncentrace vlhkého plynu. Výpočet rušivého vlivu vodní páry musí zohlednit ředění kalibračního plynu NO pro plný rozsah vodní párou a úpravu koncentrace vodní páry ve směsi na hodnotu očekávanou při zkoušce.

Kalibrační plyn NO pro plný rozsah s koncentrací 80 % až 100 % plného rozsahu stupnice v normálním pracovním rozsahu se nechá procházet detektorem (H)CLD a zaznamená se hodnota NO jako hodnota D. Kalibrační plyn NO pro plný rozsah se pak nechá při pokojové teplotě probublávat vodou a procházet detektorem (H)CLD a zaznamená se hodnota NO jako hodnota C. Určí se teplota vody a zaznamená se jako hodnota F. Určí se tlak nasycených par směsi, který odpovídá teplotě probublávané vody (F), a zaznamená se jako hodnota G.

Koncentrace vodní páry (v %) ve směsi se vypočte takto:

H = 100 x (G / pb) (78)

a zaznamená se jako hodnota H. Očekávaná koncentrace zředěného kalibračního plynu NO pro plný rozsah (ve vodní páře) se vypočte takto:

De = D x (1– H / 100) (79)

a zaznamená se jako hodnota D
  e. U výfukového plynu se odhadne maximální koncentrace vodní páry (v %) očekávaná při zkoušce z maximální koncentrace CO2 ve výfukovém plynu A takto:

H
  m = α/2 x A (80)

a zaznamená se jako H
  m.

Rušivý vliv vodní páry, vyjádřený v procentech, se vypočte takto:

E
  H2O = 100 x ((D
  e – C) / D
  e) x (H
  m / H) (81)

kde:

| D
  e | je očekávaná koncentrace zředěného NO, ppm |
| --- | --- |
| C | je změřená koncentrace zředěného NO, ppm |
| H
  m | je maximální koncentrace vodní páry, % |
| H | je skutečná koncentrace vodní páry, % |

D
  e

je očekávaná koncentrace zředěného NO, ppm

C

je změřená koncentrace zředěného NO, ppm

H
  m

je maximální koncentrace vodní páry, %

H

je skutečná koncentrace vodní páry, %

9.3.9.2.3

Kombinovaný rušivý vliv CO2 a vody nesmí přesáhnout 2 % plného rozsahu stupnice.

9.3.9.3

Uhlovodíky a H2O mohou mít pozitivní rušivý vliv na analyzátor NDUV tím, že způsobují odezvu podobnou jako NOx. Jestliže analyzátor NDUV pracuje s kompenzačními algoritmy, které používají měření jiných plynů k ověření tohoto rušivého vlivu, musí se zároveň taková měření provádět za účelem přezkoušení algoritmů v průběhu ověřování rušivého vlivu působících na analyzátor.

9.3.9.3.1

Analyzátor NDUV se spustí, uvede v činnost, vynuluje a kalibruje pro plný rozsah podle návodu výrobce přístroje. K provedení tohoto ověření se doporučuje oddělit výfukový plyn z motoru. Ke kvantifikování NOx ve výfukovém plynu se použije CLD. Odezva CLD se použije jako referenční hodnota. Ve výfukovém plynu se měří také HC analyzátorem FID. Odezva FID se použije jako referenční hodnota uhlovodíků.

Výfukový plyn z motoru se zavede do analyzátoru NDUV před vysoušečem vzorku plynu, jestliže je použit při zkoušce. Ponechá se určitý čas, aby se odezva analyzátoru stabilizovala. Doba stabilizace může zahrnovat čas k odvodnění přenosového potrubí a čas potřebný k odezvě analyzátoru. V době, kdy všechny analyzátory měří koncentraci vzorku, se musí zaznamenávat údaje nahromaděné v průběhu 30 s a vypočítávat aritmetické průměry ze tří analyzátorů.

Střední hodnota z CLD se odečte od střední hodnoty z NDUV. Tento rozdíl se vynásobí poměrem očekávané střední koncentrace HC ke koncentraci HC změřené v průběhu ověřování takto:

Image 107
  (82)

kde:

| c
  NOx,CLD | je koncentrace NOx změřená analyzátorem CLD, ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | je koncentrace NOx změřená analyzátorem NDUV, ppm |
| c
  HC,e | je maximální očekávaná koncentrace HC, ppm |
| c
  HC,m | je měřená koncentrace HC, ppm |

c
  NOx,CLD

je koncentrace NOx změřená analyzátorem CLD, ppm

c
  NOx,NDUV

je koncentrace NOx změřená analyzátorem NDUV, ppm

c
  HC,e

je maximální očekávaná koncentrace HC, ppm

c
  HC,m

je měřená koncentrace HC, ppm

9.3.9.3.2

Kombinovaný rušivý vliv HC a vody nesmí přesáhnout 2 % koncentrace NOx očekávané v průběhu zkoušky.

9.3.9.4

Vysoušeč vzorku odstraňuje vodu, která jinak může mít na měření NOx rušivý vliv.

9.3.9.4.1

U analyzátorů CLD na suché bázi se musí prokázat, že pro největší očekávanou koncentraci vodní páry Hm (viz bod 9.3.9.2.2) vysoušeč vzorku udržuje vlhkost v CLD na hodnotě ≤ 5 g vody/kg suchého vzduchu (nebo na přibližně 0,8 % obj. H2O), což odpovídá 100 % relativní vlhkosti při 3,9 °C a 101,3 kPa. Tato specifikace vlhkosti také odpovídá přibližně 25 % relativní vlhkosti při 25 °C a 101,3 kPa. To je možno prokázat měřením teploty na výstupu z tepelného odvlhčovače nebo měřením vlhkosti v místě těsně před CLD. Je také možno měřit vlhkost ve výstupu z CLD, jestliže do CLD proudí pouze tok z odvlhčovače.

9.3.9.4.2

Tekutá voda, která zůstává v nedokonale konstruovaném vysoušeči vzorku, může ze vzorku odebírat NO2. Jestliže je použit vysoušeč vzorku v kombinaci s analyzátorem NDUV bez před ním umístěného konvertoru NO2/NO, mohl by proto odebírat NO2 ze vzorku před měřením NOx.

Vysoušeč vzorku musí být schopen změřit nejméně 95 % celkového množství NO2 při maximální očekávané koncentraci NO2.

9.3.10

Odběrné sondy plynných emisí musí být namontovány nejméně 0,5 m nebo trojnásobek průměru výfukové trubky, podle toho, která hodnota je větší, proti směru toku plynů od místa výstupu z výfukového systému, avšak dostatečně blízko k motoru, aby se zajistila teplota výfukového plynu v sondě nejméně 343 K (70 °C).

U víceválcového motoru s rozvětveným sběrným výfukovým potrubím musí být vstup sondy umístěn dostatečně daleko po toku plynů, aby se zajistilo, že odebíraný vzorek je reprezentativní pro střední hodnotu emisí výfuku ze všech válců. U víceválcových motorů s oddělenými větvemi sběrného potrubí, jako například při uspořádání motoru do tvaru V, se doporučuje kombinovat sběrné potrubí proti směru toku plynů od sběrné sondy. Není-li to z praktických důvodů proveditelné, je možno odebrat vzorek z větve s nejvyššími emisemi CO2. Pro výpočet emisí z výfuku se musí použít celkový hmotnostní průtok výfukových plynů.

Jestliže je motor vybaven systémem následného zpracování výfukových plynů, musí se vzorek výfukového plynu odebrat za tímto systémem po směru toku.

9.3.11

Výfuková trubka mezi motorem a systémem s ředěním plného toku musí splňovat požadavky stanovené v dodatku 2 k této příloze. Sonda (sondy) k odběru vzorků plynných emisí musí být instalována (instalovány) v ředicím tunelu v bodě, ve kterém je ředicí médium dobře promíseno s výfukovým plynem a který musí být v bezprostřední blízkosti odběrné sondy částic.

Odběr je všeobecně možno provádět dvěma způsoby:

| a) | emise se odebírají do odběrného vaku v průběhu celého cyklu a změří se po ukončení zkoušky; pro HC se vak k jímání vzorků ohřeje na 464 ±11 K (191 ±11 °C), pro NOx musí mít vak k jímání vzorků teplotu nad rosným bodem; |
| --- | --- |

a)

emise se odebírají do odběrného vaku v průběhu celého cyklu a změří se po ukončení zkoušky; pro HC se vak k jímání vzorků ohřeje na 464 ±11 K (191 ±11 °C), pro NOx musí mít vak k jímání vzorků teplotu nad rosným bodem;

| b) | emise se odebírají nepřetržitě a integrují se za celý cyklus. |
| --- | --- |

b)

emise se odebírají nepřetržitě a integrují se za celý cyklus.

Koncentrace pozadí se určuje před ředicím tunelem podle písmene a) nebo b) a odečte se od koncentrací emisí určených podle bodu 8.5.2.3.2.

9.4

Měření částic a odběrný systém

9.4.1

K určení hmotnosti částic se požadují: systém k ředění a k odběru vzorků částic, filtr k odběru vzorků částic, mikrogramové váhy a vážicí komora s řízenou teplotou a vlhkostí. Systém k odběru vzorků částic musí být konstruován tak, aby zajišťoval odběr reprezentativního vzorku částic, úměrného proudu výfukového plynu.

9.4.2

Pro určení částic je nutno použít ředění vzorku filtrovaným okolním vzduchem nebo syntetickým vzduchem nebo dusíkem (ředicí médium). Ředicí systém se seřídí takto:

| a) | musí se zcela vyloučit kondenzace vody v ředicím i odběrném systému; |
| --- | --- |

a)

musí se zcela vyloučit kondenzace vody v ředicím i odběrném systému;

| b) | udržuje se teplota zředěného výfukového plynu na hodnotě mezi 315 K (42 °C) a 325 K (52 °C) v rozmezí 20 cm před a za držákem (držáky) filtru; |
| --- | --- |

b)

udržuje se teplota zředěného výfukového plynu na hodnotě mezi 315 K (42 °C) a 325 K (52 °C) v rozmezí 20 cm před a za držákem (držáky) filtru;

| c) | ředicí médium musí mít teplotu v rozmezí mezi 293 K a 325 K (20 °C až 52 °C) v bezprostřední blízkosti vstupu do ředicího tunelu; |
| --- | --- |

c)

ředicí médium musí mít teplotu v rozmezí mezi 293 K a 325 K (20 °C až 52 °C) v bezprostřední blízkosti vstupu do ředicího tunelu;

| d) | minimální ředicí poměr musí být v rozmezí 5:1 až 7:1 a nejméně 2:1 v primárním ředicím stupni a musí vycházet z maximálního průtoku výfukového plynu z motoru; |
| --- | --- |

d)

minimální ředicí poměr musí být v rozmezí 5:1 až 7:1 a nejméně 2:1 v primárním ředicím stupni a musí vycházet z maximálního průtoku výfukového plynu z motoru;

| e) | u systému s ředěním části toku musí být čas přítomnosti v systému od bodu vpuštění ředicího média k držáku (držákům) filtru mezi 0,5 s a 5 s; |
| --- | --- |

e)

u systému s ředěním části toku musí být čas přítomnosti v systému od bodu vpuštění ředicího média k držáku (držákům) filtru mezi 0,5 s a 5 s;

| f) | u systému s ředěním plného toku musí být celkový čas přítomnosti v systému od bodu vpuštění ředicího média k držáku (držákům) filtru mezi 1 s a 5 s a čas přítomnosti v sekundárním ředicím systému, jestliže je použit, od bodu vpuštění sekundárního ředicího média k držáku (držákům) filtru musí být nejméně 0,5 s. |
| --- | --- |

f)

u systému s ředěním plného toku musí být celkový čas přítomnosti v systému od bodu vpuštění ředicího média k držáku (držákům) filtru mezi 1 s a 5 s a čas přítomnosti v sekundárním ředicím systému, jestliže je použit, od bodu vpuštění sekundárního ředicího média k držáku (držákům) filtru musí být nejméně 0,5 s.

Odvlhčení ředicího média před vstupem do ředicího systému je přípustné a je zvláště užitečné, jestliže má ředicí médium velkou vlhkost.

9.4.3

Odběr vzorků částic

9.4.3.1

Sonda k odběru vzorků částic musí být namontována v bezprostřední blízkosti sondy k odběru vzorku plynných emisí, avšak dostatečně daleko, aby nedošlo k vzájemnému rušení. Proto se na odběr vzorků částic vztahují rovněž ustanovení o montáži v bodě 9.3.10. Odběrné potrubí musí splňovat požadavky dodatku 2 k této příloze.

U víceválcového motoru s rozvětveným sběrným výfukovým potrubím musí být vstup sondy umístěn dostatečně daleko po toku plynů, aby se zajistilo, že odebíraný vzorek je reprezentativní pro střední hodnotu emisí výfuku ze všech válců. U víceválcových motorů s oddělenými větvemi sběrného potrubí, jako například při uspořádání motoru do tvaru V, se doporučuje kombinovat sběrné potrubí proti směru toku plynů od sběrné sondy. Není-li to z praktických důvodů proveditelné, je možno odebrat vzorek z větve s nejvyššími emisemi částic. Pro výpočet emisí z výfuku se musí použít celkový hmotnostní průtok výfukových plynů.

9.4.3.2

Sonda k odběru vzorků částic musí být namontována v ředicím tunelu v bezprostřední blízkosti sondy k odběru vzorku plynných emisí, avšak dostatečně daleko, aby nedošlo k vzájemnému rušení. Proto se na odběr vzorků částic vztahují rovněž ustanovení o montáži v bodě 9.3.11. Odběrné potrubí musí splňovat požadavky dodatku 2 k této příloze.

9.4.4

Vzorek zředěného výfukového plynu se odebírá v průběhu celého postupu zkoušky pomocí filtru, který splňuje požadavky bodů 9.4.4.1 až 9.4.4.3.

9.4.4.1

Všechny druhy filtrů musí mít účinnost zachycování 0,3 μm DOP (dioktylftalátů) nebo PAO (polyalfaolefinů) 99 %. K prokázání tohoto požadavku lze použít měření výrobcem pomocí odběrného filtru, která jsou obsažena v hodnocení výrobku. Materiálem filtrů musí být buď:

| a) | fluorkarbon (PTFE) pokrytý skelnými vlákny nebo |
| --- | --- |

a)

fluorkarbon (PTFE) pokrytý skelnými vlákny nebo

| b) | membrána z fluorkarbonu (PTFE). |
| --- | --- |

b)

membrána z fluorkarbonu (PTFE).

9.4.4.2

Filtr musí mít kruhový tvar se jmenovitým průměrem 47 mm (dovolená odchylka 46,50 mm ± 0,6 mm) a mít exponovaný průměr (průměr skvrny na filtru) nejméně 38 mm.

9.4.4.3

Rychlost, kterou proudí plyn na filtr, musí být mezi 0,90 m/s a 1,00 m/s, s méně než 5 % zaznamenaných hodnot průtoku, které překračují tento rozsah. Jestliže celková hmotnost částic na filtru přesáhne 400 μg, může se snížit rychlost, kterou proudí plyn na filtr, na 0,50 m/s. Rychlost, kterou proudí plyn na filtr, se vypočte jako objemový průtok vzorku při tlaku, který je před filtrem, a při teplotě čela filtru, děleno exponovanou plochou filtru.

9.4.5

Prostředí komory (nebo místnosti) musí být prosté jakéhokoli okolního znečištění (jako je prach, aerosol, nebo polotěkavý materiál), které by se mohlo usazovat na filtrech částic. Vážicí komora musí splňovat požadované specifikace po dobu nejméně 60 minut před vážením filtrů.

9.4.5.1

Teplota v komoře (nebo místnosti), ve které se filtry částic stabilizují a váží, se musí po celou dobu stabilizování a vážení udržovat na teplotě 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C). Vlhkost se musí udržovat na rosném bodu 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Jestliže jsou prostředí pro stabilizaci a pro vážení oddělená, musí se teplota prostředí pro stabilizaci udržovat s dovolenou odchylkou 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C), avšak požadavek na rosný bod zůstává na 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Zaznamenává se vlhkost a teplota okolí.

9.4.5.2

Nejméně dva nepoužité referenční filtry musí být zváženy, pokud možno současně s vážením filtrů pro odběr vzorků, avšak nejpozději do 12 hodin od vážení těchto filtrů. Filtry musí být z téhož materiálu jako filtry pro odběr vzorků. Vážení se korigují vztlakovým účinkem.

Jestliže se hmotnost kteréhokoli z referenčních filtrů mezi váženími filtrů pro odběr vzorků změní o více než 10 μg, musí se všechny filtry pro odběr vzorků vyřadit a zkouška emisí se musí opakovat.

Referenční filtry se musí periodicky nahrazovat podle osvědčeného technického úsudku, nejméně však jednou ročně.

9.4.5.3

Analytické váhy používané k určení hmotností filtrů musí splňovat požadavky na ověření linearity uvedené v bodě 9.2 tabulce 7. Z toho vyplývá přesnost (směrodatná odchylka) nejméně 2 μg a rozlišovací schopnost nejméně 1 μg (jednotka stupnice = 1 μg).

K zajištění přesného vážení filtrů se doporučuje, aby byly váhy instalovány takto:

| a) | byly na plošině izolující vibrace, která je chrání před vnějším hlukem a vibracemi; |
| --- | --- |

a)

byly na plošině izolující vibrace, která je chrání před vnějším hlukem a vibracemi;

| b) | byly stíněny proti konvektivnímu proudění vzduchu elektricky uzemněným krytem odvádějícím statickou elektřinu. |
| --- | --- |

b)

byly stíněny proti konvektivnímu proudění vzduchu elektricky uzemněným krytem odvádějícím statickou elektřinu.

9.4.5.4

Filtr se musí před vážením neutralizovat, např. poloniovým neutralizátorem nebo jiným přístrojem s podobným účinkem. Použije-li se filtr s membránou z PTFE, měří se statická elektřina a doporučuje se, aby byla v rozmezí ±2,0 V od neutrální hodnoty.

V prostředí vah se musí minimalizovat náboj statické elektřiny. Možné metody jsou:

| a) | váhy musí být elektricky uzemněny; |
| --- | --- |

a)

váhy musí být elektricky uzemněny;

| b) | použije se pinzeta z nerezavějící oceli, jestliže se manipuluje se vzorky částic ručně; |
| --- | --- |

b)

použije se pinzeta z nerezavějící oceli, jestliže se manipuluje se vzorky částic ručně;

| c) | pinzeta musí být uzemněna zemnicím páskem nebo se zemnicí pásek připojí k operátorovi tak, aby tento pásek měl společné uzemnění s vahami. Zemnicí pásky musí být opatřeny vhodným odporem, který ochrání operátora před náhodným elektrickým šokem. |
| --- | --- |

c)

pinzeta musí být uzemněna zemnicím páskem nebo se zemnicí pásek připojí k operátorovi tak, aby tento pásek měl společné uzemnění s vahami. Zemnicí pásky musí být opatřeny vhodným odporem, který ochrání operátora před náhodným elektrickým šokem.

9.4.5.5

Všechny části ředicího systému a systému odběru vzorků mezi výfukovou trubkou a držákem filtru, které jsou ve styku se surovým výfukovým plynem a se zředěným výfukovým plynem, musí být konstruovány tak, aby se minimalizovaly úsady nebo změny částic. Všechny části musí být z elektricky vodivých materiálů, které nereagují se složkami výfukového plynu, a musí být elektricky uzemněny, aby se zabránilo elektrostatickým účinkům.

9.4.5.6

U každého průtokoměru, který se použije v systému k odběru vzorků částic a s ředěním části toku, se provede ověření linearity podle bodu 9.2.1 tak často, jak je nutné ke splnění požadavků tohoto předpisu na přesnost. K měření referenčních hodnot průtoku se musí použít přesný průtokoměr, který splňuje mezinárodní a/nebo vnitrostátní normy. Pro kalibraci systému k měření toku z rozdílů průtoků viz bod 9.4.6.2.

9.4.6

Systém s ředěním části toku musí být konstruován tak, aby odděloval proporcionální vzorek surového výfukového plynu od proudu výfukových plynů z motoru, tedy reagoval na odchylky průtoku proudu výfukových plynů. Proto je zásadní, aby byl ředicí poměr nebo poměr odběru vzorků r
  d nebo r
  s určen v mezích přesnosti podle bodu 9.4.6.2.

9.4.6.1

K regulaci systému s ředěním části toku je nutná rychlá odezva systému. Doba transformace systému se určí postupem podle bodu 9.4.6.6. Je-li kombinovaná doba transformace systému k měření průtoku výfukového plynu (viz bod 8.4.1.2) a systému s ředěním části toku ≤ 0,3 s, použije se regulace on-line. Je-li doba transformace delší než 0,3 s, je nutno použít prediktivní regulaci na základě předem zaznamenané zkoušky. V takovém případě musí být kombinovaná doba náběhu ≤ 1 s a kombinovaná doba zpoždění ≤ 10 s.

Celková doba odezvy musí být nastavena tak, aby byl zajištěn reprezentativní vzorek částic qm

  p,i úměrný hmotnostnímu průtoku výfukových plynů. K určení úměrnosti se provede regresní analýza qm

  p,i a qm

  ew,i s frekvencí snímání údajů nejméně 5 Hz a musí být splněna tato kritéria:

| a) | koeficient určení r
  2 lineární regrese mezi qm

  p,i a qm

  ew,i nesmí být menší než 0,95; |
| --- | --- |

a)

koeficient určení r
  2 lineární regrese mezi qm

  p,i a qm

  ew,i nesmí být menší než 0,95;

| b) | normální chyba odhadnuté hodnoty qm

  p,i ve vztahu k qm

  ew,i nesmí překročit 5 % maximální hodnoty qm

  p; |
| --- | --- |

b)

normální chyba odhadnuté hodnoty qm

  p,i ve vztahu k qm

  ew,i nesmí překročit 5 % maximální hodnoty qm

  p;

| c) | úsek qm

  p regresní přímky nesmí překročit ±2 % maximální hodnoty qm

  p. |
| --- | --- |

c)

úsek qm

  p regresní přímky nesmí překročit ±2 % maximální hodnoty qm

  p.

Jsou-li společné doby transformace systému pro odběr částic t
  50,P a signálu hmotnostního průtoku výfukových plynů t
  50,F > 0,3 s, vyžaduje se prediktivní regulace. V takovém případě se provede předběžná zkouška a k regulaci průtoku vzorku do systému částic se může použít signál hmotnostního průtoku výfukových plynů z předběžné zkoušky. Správné regulace systému s ředěním části toku se dosáhne, pokud se časová křivka qm

  ew,pre z předběžné zkoušky, která reguluje qm

  p, posune o „prediktivní“ čas t
  50,P + t
  50,F.

Ke zjištění korelace mezi qm

  p,i a qm

  ew,i se použijí údaje shromážděné během skutečné zkoušky, přičemž qm

  ew,i se časově upraví o t50,F vztaženo k qm

  p,i (t
  50,P nemá vliv na časovou synchronizaci). To znamená, že časový posun mezi qm

  ew a qm

  p je rozdílem jejich dob transformace, které byly určeny podle bodu 9.4.6.6.

9.4.6.2

U systémů s ředěním části toku má zvláštní význam přesnost toku vzorku qm

  p, pokud se neměří přímo, ale určuje se měřením toku z rozdílů průtoků:

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw (83)

V tomto případě musí být maximální chyba rozdílu taková, aby hodnota qm

  p byla přesná v rozmezí ±5 %, je-li ředicí poměr menší než 15. Tuto chybu je možné vypočítat postupem střední kvadratické odchylky chyb každého přístroje.

Přijatelnou přesnost qm

  p lze získat některým z těchto postupů:

| a) | Absolutní přesnosti qm

  dew a qm

  dw jsou ±0,2 %, čímž je zaručena pro qm

  p přesnost ≤5 % při ředicím poměru 15. Při vyšších ředicích poměrech však dochází k větším chybám. |
| --- | --- |

a)

Absolutní přesnosti qm

  dew a qm

  dw jsou ±0,2 %, čímž je zaručena pro qm

  p přesnost ≤5 % při ředicím poměru 15. Při vyšších ředicích poměrech však dochází k větším chybám.

| b) | Kalibrace qm

  dw vztažená k qm

  dew se provádí tak, že je dosaženo stejné přesnosti qm

  p jako podle písmene a). Podrobnosti viz bod 9.4.6.3. |
| --- | --- |

b)

Kalibrace qm

  dw vztažená k qm

  dew se provádí tak, že je dosaženo stejné přesnosti qm

  p jako podle písmene a). Podrobnosti viz bod 9.4.6.3.

| c) | Přesnost qm

  p se určuje nepřímo z přesnosti ředicího poměru určeného sledovacím plynem, např. CO2. Vyžaduje se přesnost pro qm

  p rovnocenná postupu podle písmene a). |
| --- | --- |

c)

Přesnost qm

  p se určuje nepřímo z přesnosti ředicího poměru určeného sledovacím plynem, např. CO2. Vyžaduje se přesnost pro qm

  p rovnocenná postupu podle písmene a).

| d) | Absolutní přesnost qm

  dew a qm

  dw je v rozmezí ±2 % plného rozsahu stupnice, maximální chyba rozdílu mezi qm

  dew a qm

  dw je v rozmezí ±0,2 % a chyba linearity je v rozmezí ±0,2 % nejvyšší hodnoty qm

  dew pozorované během zkoušky. |
| --- | --- |

d)

Absolutní přesnost qm

  dew a qm

  dw je v rozmezí ±2 % plného rozsahu stupnice, maximální chyba rozdílu mezi qm

  dew a qm

  dw je v rozmezí ±0,2 % a chyba linearity je v rozmezí ±0,2 % nejvyšší hodnoty qm

  dew pozorované během zkoušky.

9.4.6.3

Průtokoměr nebo přístroje k měření průtoku musí být kalibrovány jedním z následujících postupů, aby průtok sondou qm

  p do tunelu splňoval požadavky na přesnost podle bodu 9.4.6.2:

| a) | Průtokoměr pro qm

  dw se zapojí v sérii s průtokoměrem pro qm

  dew, rozdíl mezi dvěma průtokoměry se kalibruje pro nejméně pět nastavených hodnot, přičemž hodnoty průtoku jsou rovnoměrně rozloženy mezi nejnižší hodnotou qm

  dw použitou při zkoušce a hodnotou qm

  dew použitou při zkoušce. Ředicí tunel může být v obtoku. |
| --- | --- |

a)

Průtokoměr pro qm

  dw se zapojí v sérii s průtokoměrem pro qm

  dew, rozdíl mezi dvěma průtokoměry se kalibruje pro nejméně pět nastavených hodnot, přičemž hodnoty průtoku jsou rovnoměrně rozloženy mezi nejnižší hodnotou qm

  dw použitou při zkoušce a hodnotou qm

  dew použitou při zkoušce. Ředicí tunel může být v obtoku.

| b) | Kalibrovaný průtokoměr se zapojí do série s průtokoměrem pro qm

  dew a zkontroluje se přesnost hodnoty použité pro zkoušku. Kalibrovaný průtokoměr se zapojí do série s průtokoměrem pro qm

  dw a zkontroluje se přesnost pro nejméně pět nastavení odpovídajících ředicímu poměru mezi 3 a 50, vztaženo na hodnotu qm

  dew použitou při zkoušce. |
| --- | --- |

b)

Kalibrovaný průtokoměr se zapojí do série s průtokoměrem pro qm

  dew a zkontroluje se přesnost hodnoty použité pro zkoušku. Kalibrovaný průtokoměr se zapojí do série s průtokoměrem pro qm

  dw a zkontroluje se přesnost pro nejméně pět nastavení odpovídajících ředicímu poměru mezi 3 a 50, vztaženo na hodnotu qm

  dew použitou při zkoušce.

| c) | Přenosová trubka (TT) se odpojí od výfuku a připojí se k ní kalibrovaný přístroj k měření průtoku s vhodným rozsahem pro měření qm

  p. Hodnota qm

  dew se nastaví na hodnotu použitou při zkoušce a qm

  dw se postupně nastaví na nejméně pět hodnot odpovídajících ředicím poměrům mezi 3 a 50. Jinou možnou alternativou je speciální kalibrační vedení toku, kdy tok proudí mimo tunel, ale celkový tok a tok ředicího média proudí příslušnými průtokoměry jako při skutečné zkoušce. |
| --- | --- |

c)

Přenosová trubka (TT) se odpojí od výfuku a připojí se k ní kalibrovaný přístroj k měření průtoku s vhodným rozsahem pro měření qm

  p. Hodnota qm

  dew se nastaví na hodnotu použitou při zkoušce a qm

  dw se postupně nastaví na nejméně pět hodnot odpovídajících ředicím poměrům mezi 3 a 50. Jinou možnou alternativou je speciální kalibrační vedení toku, kdy tok proudí mimo tunel, ale celkový tok a tok ředicího média proudí příslušnými průtokoměry jako při skutečné zkoušce.

| d) | Do přenosové trubky TT se přivede sledovací plyn. Tímto sledovacím plynem může být některá ze složek výfukového plynu, např. CO2 nebo NOx. Po ředění v tunelu se měří složka, kterou je sledovací plyn. Měření se provádí pro pět ředicích poměrů mezi 3 a 50. Přesnost průtoku vzorku se určí z ředicího poměru r
  d:

  qm

  p = qm

  dew /r
  d (84) |
| --- | --- |

d)

Do přenosové trubky TT se přivede sledovací plyn. Tímto sledovacím plynem může být některá ze složek výfukového plynu, např. CO2 nebo NOx. Po ředění v tunelu se měří složka, kterou je sledovací plyn. Měření se provádí pro pět ředicích poměrů mezi 3 a 50. Přesnost průtoku vzorku se určí z ředicího poměru r
  d:

qm

  p = qm

  dew /r
  d (84)

Aby se zaručila přesnost qm

  p, je nutno vzít v úvahu přesnost analyzátorů plynů.

9.4.6.4

Rozhodně se doporučuje provést kontrolu průtoku uhlíku ve skutečném výfukovém plynu, aby se zjistily problémy týkající se měření a regulace a aby se ověřila správná činnost systému s ředěním části toku. Kontrolu průtoku uhlíku je nutno provést přinejmenším vždy, když je namontován nový motor nebo když dojde k významné změně konfigurace zkušebního stanoviště.

Motor musí běžet při plném zatížení s maximálním točivým momentem a jemu příslušných otáčkách nebo v jiném ustáleném režimu, při němž vzniká 5 % nebo více emisí CO2. Systém odběru vzorků s ředěním části toku musí pracovat s faktorem ředění přibližně 15:1.

Provádí-li se kontrola průtoku uhlíku, použije se postup uvedený v dodatku 4. Průtoky uhlíku se vypočítají podle rovnic 112 až 114 v dodatku 4 k této příloze. Všechny průtoky uhlíku se musí shodovat v mezích 3 %.

9.4.6.5

Kontrola před zkouškou se provádí v rozmezí dvou hodin před zkouškou následujícím způsobem.

Přesnost průtokoměrů se zkontroluje stejným postupem, jaký se používá pro kalibraci (viz bod 9.4.6.2) u nejméně dvou bodů, včetně hodnot průtoku qm

  dw, které odpovídají ředicím poměrům mezi 5 a 15 pro hodnotu qm

  dew použitou při zkoušce.

Pokud lze na základě záznamů o postupu kalibrace podle bodu 9.4.6.2 prokázat, že kalibrace průtokoměru je stabilní po delší dobu, je možno kontrolu před zkouškou vypustit.

9.4.6.6

Nastavení systému pro vyhodnocení doby transformace musí být naprosto stejné jako při měření ve skutečné zkoušce. Doba transformace se určí následující metodou.

Nezávislý referenční průtokoměr s měřicím rozsahem vhodným pro průtok sondou se zapojí do série se sondou bezprostředně u ní. Tento průtokoměr musí mít dobu transformace kratší než 100 ms pro velikost stupně zvětšení průtoku použitého při měření doby odezvy a dostatečně malé škrcení toku tak, aby neovlivňovalo dynamické vlastnosti systému s ředěním části toku, a musí být v souladu s osvědčenou technickou praxí.

Do průtoku výfukového plynu (nebo průtoku vzduchu, pokud se průtok výfukového plynu určuje výpočtem) ve vstupu do systému s ředěním části toku se zavede skoková změna, z malé hodnoty průtoku na nejméně 90 % maximálního průtoku výfukového plynu. Spouštěč skokové změny musí být stejný jako spouštěč použitý ke spuštění prediktivní regulace při skutečné zkoušce. Signál ke skokové změně průtoku výfukového plynu a odezva průtokoměru se zaznamenávají s frekvencí odběru vzorku nejméně 10 Hz.

Na základě těchto údajů se určí doba transformace pro systém s ředěním části toku, což je doba od počátku signálu ke skokové změně průtoku do bodu 50 % odezvy průtokoměru. Stejným způsobem se určí doby transformace signálu q
  mp systému s ředěním části toku a signálu q
  mew,i průtokoměru výfukových plynů. Tyto signály se používají při regresních kontrolách prováděných po každé zkoušce (viz bod 9.4.6.1).

Výpočet se opakuje pro nejméně pět signálů ke zvýšení a poklesu průtoku a z výsledků se vypočte průměrná hodnota. Od této hodnoty se odečte vnitřní doba transformace (< 100 ms) referenčního průtokoměru. Výsledkem je „prediktivní“ hodnota systému s ředěním části toku, která se použije podle bodu 9.4.6.1.

9.5

Kalibrace systému CVS

9.5.1

Systém CVS se musí kalibrovat přesným průtokoměrem a zařízením škrtícím průtok. Průtok systémem se měří při různých nastaveních škrcení a měří se parametry regulace systému a určuje se jejich vztah k průtoku.

Mohou se použít různé typy průtokoměrů, např. kalibrovaná Venturiho trubice, kalibrovaný laminární průtokoměr, kalibrovaný turbinový průtokoměr.

9.5.2

Všechny parametry čerpadla se musí měřit současně s parametry kalibrační Venturiho trubice, která je zapojena v sérii s čerpadlem. Nakreslí se křivka závislosti vypočteného průtoku (v m3/s na vstupu čerpadla při absolutním tlaku a absolutní teplotě) na korelační funkci, která je hodnotou specifické kombinace parametrů čerpadla. Pak se určí lineární rovnice vztahu mezi průtokem čerpadla a korelační funkcí. Jestliže má systém CVS pohon s více rychlostmi, provede se kalibrace pro každou použitou rychlost.

V průběhu kalibrace se musí udržovat stabilní teplota.

Úniky ze všech spojů a potrubí mezi kalibrační Venturiho trubicí a čerpadlem CVS se musí udržovat na hodnotě nižší než 0,3 % nejnižší hodnoty průtoku (při maximálním škrcení a nejnižších otáčkách čerpadla PDP).

9.5.2.1

Průtok vzduchu (qv

  CVS) při každém nastavení škrcení (nejméně šest nastavení) se vypočte v normálních m3/s z údajů průtokoměru s použitím metody předepsané výrobcem. Pak se průtok vzduchu přepočte na průtok čerpadla (V
  0) v m3/ot. při absolutní teplotě a absolutním tlaku na vstupu čerpadla takto:

V
  0 =
  Image 108
  (85)

kde:

| qv

  CVS | je průtok vzduchu při normálních podmínkách (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | je teplota na vstupu čerpadla, K |
| p
  p | je absolutní tlak na vstupu čerpadla, kPa |
| n | jsou otáčky čerpadla, ot/s |

qv

  CVS

je průtok vzduchu při normálních podmínkách (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

je teplota na vstupu čerpadla, K

p
  p

je absolutní tlak na vstupu čerpadla, kPa

n

jsou otáčky čerpadla, ot/s

Aby se vzalo v úvahu vzájemné ovlivňování kolísání tlaku v čerpadle a míry ztrát v čerpadle, vypočte se korelační funkce (X
  0) mezi otáčkami čerpadla, rozdílem tlaku mezi vstupem a výstupem čerpadla a absolutním tlakem na výstupu čerpadla takto:

Image 109
  (86)

kde:

| Δp
  p | je rozdíl tlaku mezi vstupem a výstupem čerpadla, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | je absolutní tlak na výstupu čerpadla, kPa |

Δp
  p

je rozdíl tlaku mezi vstupem a výstupem čerpadla, kPa

p
  p

je absolutní tlak na výstupu čerpadla, kPa

Lineární úpravou metodou nejmenších čtverců se odvodí tato kalibrační rovnice:

Image 110
  (87)

| D
  0 a m | jsou úsek na ose souřadnic a sklon, které popisují regresní přímky. |
| --- | --- |

D
  0 a m

jsou úsek na ose souřadnic a sklon, které popisují regresní přímky.

U systému CVS s více rychlostmi musí být kalibrační křivky sestrojené pro různé rozsahy průtoku čerpadla přibližně rovnoběžné a hodnoty úseku na ose souřadnic (D
  0) se musí zvětšovat s poklesem rozsahů průtoku čerpadla.

Hodnoty vypočtené z rovnice se mohou lišit maximálně o ± 0,5 % od změřené hodnoty V
  0. Hodnoty m budou u různých čerpadel různé. Úsady částic způsobí v průběhu času zmenšování skluzu čerpadla, což se projeví v nižších hodnotách m. Proto se kalibrace musí provést při uvedení čerpadla do provozu, po větší údržbě, a pokud ověření celého systému ukazuje změnu míry ztrát.

9.5.3

Kalibrace CFV vychází z rovnice průtoku pro Venturiho trubici s kritickým prouděním. Průtok plynu je funkcí tlaku a teploty na vstupu Venturiho trubice.

K určení rozsahu kritického proudění se sestrojí křivka K
  v jako funkce tlaku na vstupu Venturiho trubice. Při kritickém (škrceném) průtoku má K
  v poměrně konstantní hodnotu. Při poklesu tlaku (zvětšujícím se podtlaku) se průtok Venturiho trubicí uvolňuje a K
  v se zmenšuje, což ukazuje, že CFV pracuje mimo přípustný rozsah.

9.5.3.1

Průtok vzduchu (qv

  CVS) při každém nastavení škrcení (nejméně osm nastavení) se vypočte v normálních m3/s z údajů průtokoměru s použitím metody předepsané výrobcem. Kalibrační koeficient se vypočte z kalibračních údajů pro každé nastavení takto:

Image 111
  (88)

kde:

| qv

  CVS | je průtok vzduchu při normálních podmínkách (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | je teplota na vstupu Venturiho trubice, K |
| p
  p | je absolutní tlak na vstupu do Venturiho trubice, kPa |

qv

  CVS

je průtok vzduchu při normálních podmínkách (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

je teplota na vstupu Venturiho trubice, K

p
  p

je absolutní tlak na vstupu do Venturiho trubice, kPa

Vypočte se střední hodnota K
  V a směrodatná odchylka. Směrodatná odchylka nesmí překročit ± 0,3 % střední hodnoty K
  V.

9.5.4

Kalibrace SSV vychází z rovnice průtoku pro Venturiho trubici s podzvukovým prouděním. Průtok plynu je funkcí vstupního tlaku a teploty, poklesu tlaku mezi vstupem a hrdlem SVV, jak vyjadřuje rovnice 53 (viz bod 8.5.1.4).

9.5.4.1

Průtok vzduchu (Q
  SSV) se při každém nastavení škrcení (nejméně 16 nastavení) vypočte v normálních m3/s z údajů průtokoměru s použitím metody předepsané výrobcem. Koeficient výtoku se vypočte z kalibračních údajů pro každé nastavení takto:

Image 112
  (89)

kde:

| Q
  SSV | je průtok vzduchu při normálních podmínkách (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | je teplota na vstupu Venturiho trubice, K |
| d
  V | je průměr hrdla SSV, mm |
| r
  p | je poměr absolutního statického tlaku v hrdle SSV a na vstupu SSV = |
| r
  D | je poměr průměru hrdla SSV d
  V, k vnitřnímu průměru přívodní trubky D |

Q
  SSV

je průtok vzduchu při normálních podmínkách (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

je teplota na vstupu Venturiho trubice, K

d
  V

je průměr hrdla SSV, mm

r
  p

je poměr absolutního statického tlaku v hrdle SSV a na vstupu SSV =
  Image 113

r
  D

je poměr průměru hrdla SSV d
  V, k vnitřnímu průměru přívodní trubky D

K určení rozsahu podzvukového proudění se sestrojí křivka C
  d jako funkce Reynoldsova čísla Re v hrdle SSV. Re v hrdle SSV se vypočte podle této rovnice:

Image 114
  (90)

přičemž

Image 115
  (91)

kde:

| A1 | je 27,43831 v jednotkách SI |
| --- | --- |
| Q
  SSV | je průtok vzduchu při normálních podmínkách (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d
  V | je průměr hrdla SSV, m |
| μ | je absolutní nebo dynamická viskozita plynu, kg/ms |
| b | je 1,458 × 106 (empirická konstanta), kg/m s K0,5 |
| S | je 110,4 (empirická konstanta), K |

A1

je 27,43831 v jednotkách SI
  Image 116

Q
  SSV

je průtok vzduchu při normálních podmínkách (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d
  V

je průměr hrdla SSV, m

μ

je absolutní nebo dynamická viskozita plynu, kg/ms

b

je 1,458 × 106 (empirická konstanta), kg/m s K0,5

S

je 110,4 (empirická konstanta), K

Vzhledem k tomu, že Q
  SSV je údajem potřebným pro vzorec k výpočtu Re, musí výpočty začít s počátečním odhadem hodnoty pro Q
  SSV nebo C
  d kalibrační Venturiho trubice a musí se opakovat tak dlouho, dokud Q
  SSV nekonverguje. Konvergenční metoda musí mít přesnost 0,1 % hodnoty měřené v příslušném bodě měření nebo větší přesnost.

Pro minimálně šestnáct bodů v oblasti podzvukového proudění musí být hodnoty C
  d vypočtené na základě výsledné rovnice pro přizpůsobení kalibrační křivky v rozmezí ±0,5 % naměřené hodnoty C
  d pro každý kalibrační bod.

9.5.5

Celková přesnost systému CVS pro odběr vzorků a analytického systému se určí zavedením známého množství znečišťujícího plynu do systému, když pracuje normálním způsobem. Znečišťující látka se analyzuje a vypočte se hmotnost podle bodu 8.5.2.3, kromě propanu, u něhož se pro faktor u použije místo hodnoty 0,000483 pro HC hodnota 0,000507. Použije se jeden ze dvou následujících postupů.

9.5.5.1

Známé množství čistého plynu (oxid uhelnatý nebo propan) se vpustí do systému CVS kalibrovanou clonou s kritickým prouděním. Jestliže je tlak na vstupu dostatečně velký, není průtok, který se seřídí clonou s kritickým prouděním, závislý na tlaku na výstupu clony (kritické proudění). Systém CVS musí být v činnosti jako při normální zkoušce emisí z výfuku po dobu 5 až 10 minut. Vzorek plynu se analyzuje obvyklým zařízením (vak k jímání vzorků nebo metoda integrace) a vypočte se hmotnost plynu.

Takto určená hmotnost se smí lišit nejvýše o ±3 % od známé hmotnosti vpuštěného plynu.

9.5.5.2

Změří se hmotnost malé láhve naplněné oxidem uhelnatým nebo propanem s přesností ±0,01 g. Systém CVS je v činnosti jako při normální zkoušce emisí z výfuku po dobu 5 až 10 minut, přičemž se oxid uhelnatý nebo propan vpouští do systému. Množství čistého plynu, které bylo vypuštěno z láhve, se určí z hmotnostního rozdílu zjištěného vážením. Vzorek plynu se analyzuje obvyklým zařízením (vak k jímání vzorků nebo metoda integrace) a vypočte se hmotnost plynu.

Takto určená hmotnost se smí lišit nejvýše o ±3 % od známé hmotnosti vpuštěného plynu.

10.

Postup zkoušky měření počtu částic

10.1

Počet emitovaných částic se měří nepřetržitým odběrem vzorků buď ze systému s ředěním části toku, jak je popsáno v dodatku 2 k této příloze, bodech A.2.2.1 a A.2.2.2, nebo ze systému s ředěním plného toku, jak je popsáno v dodatku 2 k této příloze, bodech A.2.2.3 a A.2.2.4.

10.1.1

Ředicí medium, které se použije jak v primárním, tak případně v sekundárním ředění výfukového plynu v ředicím systému, musí projít filtry, jež splňují požadavky na vzduchové filtry částic s vysokou účinností (HEPA) stanovené v dodatku 2 k této příloze, bodech A.2.2.2 nebo A.2.2.4. Ředicí médium může být předtím, než projde filtrem HEPA, volitelně pročištěno aktivním uhlím, aby se v něm snížily a stabilizovaly koncentrace uhlovodíků. Doporučuje se vložit doplňkový hrubý filtr částic před filtr HEPA a za čistič s aktivním uhlím, je-li použit.

10.2

Ke kompenzaci hmotnostního toku odebraného z ředicího systému pro odběr vzorků k měření počtu částic se odebraný hmotnostní tok (filtrovaný) vrátí zpět do ředicího systému. Alternativně se může celkový hmotnostní tok v ředicím systému korigovat matematicky odebraným tokem pro odběr vzorků k měření počtu částic. Když je celkový hmotnostní tok odebraný z ředicího systému pro odběr vzorků k měření počtu částic menší než 0,5 % celkového ředěného toku výfukového plynu v ředicím tunelu (med), je možno vypustit tuto korekci nebo vrácení toku zpět.

10.3

Kompenzace pro tok vzorků k měření počtu částic – systémy s ředěním části toku

10.3.1

U systémů s ředěním části toku se hmotnostního toku odebraného z ředicího systému pro odběr vzorků k měření počtu částic dosáhne řízením proporcionality odběru vzorků. Toho se dosáhne buď směrováním toku vzorků k měření počtu částic zpět do ředicího systému před zařízení k měření průtoku, nebo matematickou korekcí, jak je uvedeno v bodě 10.3.2. U systémů s ředěním části toku, u kterých se odebírá celkový vzorek, se musí hmotnostní tok odebraný z ředicího systému pro odběr vzorků k měření počtu částic korigovat také při výpočtu hmotnosti částic, jak je uvedeno v bodě 10.3.3.

10.3.2

| a) | V případě, kdy se tok odebraný z ředicího systému pro odběr vzorků k měření počtu částic odstraní, nahradí se rovnice 83 v bodě 9.4.6.2 touto rovnicí:


  (92)
  kde:


  qmp | = | tok vzorku výfukového plynu do systému s ředěním části toku, kg/s |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | hmotnostní průtok zředěného výfukového plynu, kg/s |
| qmdw | = | hmotnostní průtok ředicího vzduchu, kg/s |
| qex | = | hmotnostní průtok vzorku k měření počtu částic, kg/s |

a)

V případě, kdy se tok odebraný z ředicího systému pro odběr vzorků k měření počtu částic odstraní, nahradí se rovnice 83 v bodě 9.4.6.2 touto rovnicí:

Image 117
  (92)

kde:

qmp

=

tok vzorku výfukového plynu do systému s ředěním části toku, kg/s

qmdew

=

hmotnostní průtok zředěného výfukového plynu, kg/s

qmdw

=

hmotnostní průtok ředicího vzduchu, kg/s

qex

=

hmotnostní průtok vzorku k měření počtu částic, kg/s

Signál qex
  posílaný do řídicího zařízení systému části toku musí mít vždy přesnost 0,1 % hodnoty qmdew
  a měl by být vysílán s frekvencí nejméně 1 Hz.

| b) | V případě, kdy se tok odebraný z ředicího systému pro odběr vzorků k měření počtu částic úplně nebo zčásti odstraní, avšak ekvivalentní tok se směruje zpět do ředicího systému před zařízení k měření průtoku, nahradí se rovnice 83 v bodě 9.4.6.2 touto rovnicí:


  (93)
  kde:


  qmp | = | tok vzorku výfukového plynu do systému s ředěním části toku, kg/s |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | hmotnostní průtok zředěného výfukového plynu, kg/s |
| qmdw | = | hmotnostní průtok ředicího vzduchu, kg/s |
| qex | = | hmotnostní průtok vzorku k měření počtu částic, kg/s |
| qsw | = | hmotnostní průtok zpětného toku do ředicího tunelu ke kompenzaci odebraného vzorku k měření počtu částic, kg/s |

b)

V případě, kdy se tok odebraný z ředicího systému pro odběr vzorků k měření počtu částic úplně nebo zčásti odstraní, avšak ekvivalentní tok se směruje zpět do ředicího systému před zařízení k měření průtoku, nahradí se rovnice 83 v bodě 9.4.6.2 touto rovnicí:

Image 118
  (93)

kde:

qmp

=

tok vzorku výfukového plynu do systému s ředěním části toku, kg/s

qmdew

=

hmotnostní průtok zředěného výfukového plynu, kg/s

qmdw

=

hmotnostní průtok ředicího vzduchu, kg/s

qex

=

hmotnostní průtok vzorku k měření počtu částic, kg/s

qsw

=

hmotnostní průtok zpětného toku do ředicího tunelu ke kompenzaci odebraného vzorku k měření počtu částic, kg/s

Rozdíl mezi qex
  a qsw
  posílaný do řídicího zařízení systému s ředěním části toku musí mít vždy přesnost 0,1 % hodnoty qmdew
  . Signál (nebo signály) musí být vysílán (vysílány) s frekvencí nejméně 1 Hz.

10.3.3

Když se tok vzorku k měření počtu částic odebere ze systému s ředěním části toku, u kterého se odebírá celkový vzorek, musí se hmotnost částic (mPM
  ) vypočtená podle bodu 8.4.3.2.1 nebo 8.4.3.2.2 pro použití na korekci hodnoty odebraného toku korigovat následujícím způsobem. Tato korekce je nutná i v případě, že se filtrovaný odebíraný tok vede zpět do systémů s ředěním části toku.

Image 119
  (94)

kde:

| mPM,corr | = | hmotnost částic korigovaná pro odběr toku vzorku k měření počtu částic, g/zkouška |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | hmotnost částic stanovená podle bodu 8.4.3.2.1 nebo 8.4.3.2.2, g/zkouška |
| msed | = | celková hmotnost zředěného výfukového plynu procházejícího ředicím tunelem, kg |
| mex | = | celková hmotnost zředěného výfukového plynu odebraného z ředicího tunelu pro vzorky k měření počtu částic, kg |

mPM,corr

=

hmotnost částic korigovaná pro odběr toku vzorku k měření počtu částic, g/zkouška

mPM

=

hmotnost částic stanovená podle bodu 8.4.3.2.1 nebo 8.4.3.2.2, g/zkouška

msed

=

celková hmotnost zředěného výfukového plynu procházejícího ředicím tunelem, kg

mex

=

celková hmotnost zředěného výfukového plynu odebraného z ředicího tunelu pro vzorky k měření počtu částic, kg

10.3.4

U měření počtu částic se k řízení systému s ředěním části toku, za účelem získat vzorek proporcionální k hmotnostnímu toku výfukových plynů, použije hmotnostní průtok výfukových plynů určený kteroukoli z metod popsaných v bodech 8.4.1.3 až 8.4.1.7. Proporcionalitu je třeba kontrolovat regresní analýzou mezi tokem vzorku a tokem výfukového plynu podle bodu 9.4.6.1.

10.4.

Určení počtu částic

10.4.1

U systémů s ředěním části toku se doby setrvání v odběrném systému vzorků k měření počtu částic a v měřicím systému dosáhne časovou synchronizací signálu počtu částic se zkušebním cyklem a s hmotnostním průtokem výfukového plynu podle postupu stanoveného v bodě 8.4.2.2. Doba transformace odběru vzorků k měření počtu částic a měřicího systému se stanoví podle bodu A.8.1.3.7 dodatku 8 k této příloze.

10.4.2

Když se odebírají vzorky k měření počtu částic s použitím systému s ředěním části toku podle postupů stanovených v bodě 8.4, vypočte se počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu z následující rovnice:

Image 120
  (95)

kde:

| N | = | počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu |
| --- | --- | --- |
| medf | = | hmotnost ekvivalentního zředěného výfukového plynu v průběhu zkušebního cyklu, určená podle bodu 8.4.3.2.1 nebo 8.4.3.2.2, kg/zkouška |
| k | = | kalibrační koeficient ke korigování měření počitadla počtu částic na úroveň referenčního přístroje, jestliže se tato korekce neprovádí interně v počitadle počtu částic. Když se kalibrační koeficient používá interně v počitadle počtu částic, použije se ve výše uvedené rovnici místo k hodnota 1 |
| | = | střední koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu korigovaná na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa), částice na cm3 |
| | = | redukční koeficient střední koncentrace částic z odstraňovače těkavých částic, který je specifický pro nastavení ředění použité u zkoušky |
| | = | se vypočte z následující rovnice: |

N

=

počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu

medf

=

hmotnost ekvivalentního zředěného výfukového plynu v průběhu zkušebního cyklu, určená podle bodu 8.4.3.2.1 nebo 8.4.3.2.2, kg/zkouška

k

=

kalibrační koeficient ke korigování měření počitadla počtu částic na úroveň referenčního přístroje, jestliže se tato korekce neprovádí interně v počitadle počtu částic. Když se kalibrační koeficient používá interně v počitadle počtu částic, použije se ve výše uvedené rovnici místo k hodnota 1

Image 121

=

střední koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu korigovaná na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa), částice na cm3

Image 122

=

redukční koeficient střední koncentrace částic z odstraňovače těkavých částic, který je specifický pro nastavení ředění použité u zkoušky

Image 123

=

se vypočte z následující rovnice:

Image 124
  (96)

kde:

| cs,i | = | diskrétní změřená hodnota koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu udaná počitadlem částic, korigovaná koincidencí a na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa), částice na cm3 |
| --- | --- | --- |
| n | = | počet měření koncentrace částic vykonaných v průběhu zkoušky |

cs,i

=

diskrétní změřená hodnota koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu udaná počitadlem částic, korigovaná koincidencí a na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa), částice na cm3

n

=

počet měření koncentrace částic vykonaných v průběhu zkoušky

10.4.3

Když se odebírají vzorky k měření počtu částic s použitím systému s ředěním části toku podle postupů stanovených v bodě 8.5, vypočte se počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu z následující rovnice:

Image 125
  (97)

kde:

| N | = | počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu |
| --- | --- | --- |
| med | = | celkový tok zředěného výfukového plynu v průběhu zkušebního cyklu, vypočtený podle kterékoli z metod popsaných v bodech 8.5.1.2 až 8.5.1.4, kg/zkouška |
| k | = | kalibrační koeficient ke korigování měření počitadla počtu částic na úroveň referenčního přístroje, jestliže se tato korekce neprovádí interně v počitadle počtu částic. Když se kalibrační koeficient používá interně v počitadle počtu částic, použije se ve výše uvedené rovnici místo k hodnota 1 |
| | = | střední korigovaná koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu korigovaná na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa), částice na cm3 |
| | = | redukční koeficient střední koncentrace částic z odstraňovače těkavých částic, který je specifický pro nastavení ředění použité u zkoušky |
| | = | se vypočte z následující rovnice: |

N

=

počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu

med

=

celkový tok zředěného výfukového plynu v průběhu zkušebního cyklu, vypočtený podle kterékoli z metod popsaných v bodech 8.5.1.2 až 8.5.1.4, kg/zkouška

k

=

kalibrační koeficient ke korigování měření počitadla počtu částic na úroveň referenčního přístroje, jestliže se tato korekce neprovádí interně v počitadle počtu částic. Když se kalibrační koeficient používá interně v počitadle počtu částic, použije se ve výše uvedené rovnici místo k hodnota 1

Image 126

=

střední korigovaná koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu korigovaná na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa), částice na cm3

Image 127

=

redukční koeficient střední koncentrace částic z odstraňovače těkavých částic, který je specifický pro nastavení ředění použité u zkoušky

Image 128

=

se vypočte z následující rovnice:

Image 129
  (98)

kde:

| cs,i | = | diskrétní změřená hodnota koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu udaná počitadlem částic, korigovaná koincidencí a na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa), částice na cm3 |
| --- | --- | --- |
| n | = | počet měření koncentrace částic vykonaných v průběhu zkoušky |

cs,i

=

diskrétní změřená hodnota koncentrace částic ve zředěném výfukovém plynu udaná počitadlem částic, korigovaná koincidencí a na normální podmínky (273,2 K a 101,33 kPa), částice na cm3

n

=

počet měření koncentrace částic vykonaných v průběhu zkoušky

10.4.4

Výsledek zkoušky

10.4.4.1

Pro každou individuální zkoušku WHSC, zkoušku WHTC za tepla nebo zkoušku WHTC za studena se vypočtou specifické emise vyjádřené v počtu částic/kWh takto:

Image 130
  (99)

kde:

| e | = | počet emitovaných částic na kWh, |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | skutečná práce cyklu podle bodu 7.8.6, v kWh. |

e

=

počet emitovaných částic na kWh,

Wact

=

skutečná práce cyklu podle bodu 7.8.6, v kWh.

10.4.4.2

U motorů vybavených systémy následného zpracování výfukových plynů s periodickou regenerací se použijí obecná ustanovení bodu 6.6.2. Vážené hodnoty emisí v průběhu zkoušky WHTC se startem za tepla se zjistí podle rovnice 5, kde
  Image 131
  je průměrný počet částic/kWh bez regenerace a 
  Image 132
  je průměrný počet částic/kWh s regenerací. Výpočet korekčních faktorů na regeneraci se provádí podle rovnic 6, 6a, 7, případně 8.

10.4.4.3

U zkoušky WHTC je konečným výsledkem zkoušky vážený průměr zkoušek se startem za studena a se startem za tepla (případně včetně periodické regenerace), vypočtený podle jedné z následujících rovnic:

| a) | v případě multiplikační korekce na regeneraci, nebo u motorů bez zařízení k následnému zpracování výfukových plynů s periodickou regenerací


  (100) |
| --- | --- |

a)

v případě multiplikační korekce na regeneraci, nebo u motorů bez zařízení k následnému zpracování výfukových plynů s periodickou regenerací

Image 133
  (100)

| (b) | v případě aditivní korekce na regeneraci


  (101)
  kde:


  Ncold | = | celkový počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu WHTC se startem za studena |
| --- | --- | --- | --- |
| Nhot | = | celkový počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu WHTC se startem za tepla |
| Wact,cold | = | skutečná práce ve zkušebním cyklu WHTC se startem za studena podle bodu 7.8.6, kWh |
| Wact, hot | = | skutečná práce ve zkušebním cyklu WHTC se startem za tepla podle bodu 7.8.6, kWh |
| kr | = | korekce na regeneraci podle bodu 6.6.2 nebo v případě motorů bez zařízení k následnému zpracování výfukových plynů s periodickou regenerací kr
   = 1 |

(b)

v případě aditivní korekce na regeneraci

Image 134
  (101)

kde:

Ncold

=

celkový počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu WHTC se startem za studena

Nhot

=

celkový počet částic emitovaných v průběhu zkušebního cyklu WHTC se startem za tepla

Wact,cold

=

skutečná práce ve zkušebním cyklu WHTC se startem za studena podle bodu 7.8.6, kWh

Wact, hot

=

skutečná práce ve zkušebním cyklu WHTC se startem za tepla podle bodu 7.8.6, kWh

kr

=

korekce na regeneraci podle bodu 6.6.2 nebo v případě motorů bez zařízení k následnému zpracování výfukových plynů s periodickou regenerací kr
   = 1

10.4.4.4

Konečné výsledky zkoušky WHSC a výsledné vážené průměry zkoušky WHTC se zaokrouhlí v jednom kroku na tři významná číselná místa podle ASTM E 29-06B. Není přípustné žádné zaokrouhlování mezilehlých hodnot, které jsou podkladem k výsledku konečných specifických emisí na brzdě.

10.5

Určení počtu částic v pozadí

10.5.1

Na žádost výrobce motoru se mohou odebírat vzorky pozadí v ředicím tunelu, před zkouškou nebo po ní, počínaje místem, které je ve směru proudění za filtry částic a filtry uhlovodíků situovanými na vstupu systému k měření počtu částic, za účelem určení koncentrace částic pozadí v tunelu.

10.5.2

Není dovoleno odečítat koncentrace částic pozadí v ředicím tunelu pro účely schválení typu, avšak může se tak učinit na žádost výrobce, s předchozím souhlasem schvalovacího orgánu, u zkoušek kontroly shodnosti výroby, jestliže lze prokázat, že podíl pozadí v tunelu je významný. V takovém případě se pak může odečíst od hodnot změřených ve zředěném výfukovém plynu.

---

(1)  Číslování této přílohy odpovídá číslování celosvětového technického předpisu GTR č. 4 týkajícího se WHDC. Některé body předpisu WHDC však nebylo nutno do této přílohy zařadit.

1

(1)  V závislosti na palivu.

1

(2)  Při λ = 2, suchý vzduch, 273 K, 101,3 kPa.

2

(3)  Hodnota u s přesností v rozmezí 0,2 % pro hmotnostní složení: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

3

u

(4)  NMHC na základě CH2,93 (pro celek HC se použije koeficient u
  gas CH4)

4

2,93

u

gas

4

(5)  Hodnota u s přesností v rozmezí 0,2 % pro hmotnostní složení: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

5

u

(6)  V závislosti na palivu.

6

(7)  Při λ = 2, suchý vzduch, 273 K, 101,3 kPa.

7

(8)  Hodnota u s přesností v rozmezí 0,2 % pro hmotnostní složení: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

8

u

(9)  NMHC na základě CH2,93 (pro celek HC se použije koeficient u
  gas CH4)

9

2,93

u

gas

4

(10)  Hodnota u s přesností v rozmezí 0,2 % pro hmotnostní složení: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

10

u

---

Příloha 4 - Dodatek 1

Plán průběhu zkoušky WHTC s motorem na dynamometru

| Čas | Normalizované otáčky | Normalizovaný točivý moment |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24,0 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37,0 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2,0 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m = pohon zkušebním stavem |

Čas

Normalizované otáčky

Normalizovaný točivý moment

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24,0

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37,0

m

1 099

35,1

2,0

1 100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1 519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m = pohon zkušebním stavem

---

Příloha 4 - Dodatek 2

Měřicí zařízení

A.2.1

Tento dodatek obsahuje základní požadavky a celkový popis systémů k odběru vzorků a analytických systémů k měření emisí plynných látek a emisí částic. Jelikož různá uspořádání mohou přinášet rovnocenné výsledky, nepožaduje se přesná shoda s obrázky v tomto dodatku. K získávání dalších informací a ke koordinaci funkcí částí systému se mohou použít součásti, jako jsou přístroje, ventily, elektromagnety, čerpadla, přístroje k měření průtoku a spínače. Jiné součásti, které nejsou potřebné k zachování přesnosti některých systémů, mohou být vyloučeny, jestliže je jejich vyloučení založeno na osvědčeném odborném úsudku.

A.2.1.1

Analytický systém

A.2.1.2

Je popsán analytický systém pro určení plynných emisí v surových (obrázek 9) nebo ve zředěných (obrázek 10) výfukových plynech na základě použití:

| a) | analyzátoru HFID nebo FID pro měření uhlovodíků; |
| --- | --- |

a)

analyzátoru HFID nebo FID pro měření uhlovodíků;

| b) | analyzátorů NDIR pro měření oxidu uhelnatého a oxidu uhličitého; |
| --- | --- |

b)

analyzátorů NDIR pro měření oxidu uhelnatého a oxidu uhličitého;

| c) | detektoru HCLD nebo CLD pro měření oxidů dusíku. |
| --- | --- |

c)

detektoru HCLD nebo CLD pro měření oxidů dusíku.

Vzorek všech složek by měl být odebrán jednou odběrnou sondou a interně rozdělen do jednotlivých analyzátorů. Případně lze použít dvě odběrné sondy umístěné v bezprostřední blízkosti. Musí se dbát na to, aby nedocházelo v jakémkoli bodě analytického systému k žádné nežádoucí kondenzaci složek výfuku (včetně vody a kyseliny sírové).

Obrázek 9

Obrázek 9

Schéma systému pro analýzu CO, CO2, NOx a HC v surových výfukových plynech

Schéma systému pro analýzu CO, CO2

x

Image 135

Obrázek 10

Obrázek 10

Schéma systému pro analýzu CO, CO2, NOx a HC ve zředěných výfukových plynech

Schéma systému pro analýzu CO, CO2

x

Image 136

| A.2.1.3 | Popis součástí na obrázcích 9 a 10


  EP | Výfuková trubka |
| --- | --- | --- |
| SP1 | Odběrná sonda surového výfukového plynu (pouze obrázek 9) |

A.2.1.3

Popis součástí na obrázcích 9 a 10

EP

Výfuková trubka

SP1

Odběrná sonda surového výfukového plynu (pouze obrázek 9)

Doporučuje se sonda přímého tvaru, z nerezavějící oceli, s uzavřeným koncem a s více otvory. Vnitřní průměr nesmí být větší než vnitřní průměr odběrného potrubí. Tloušťka stěny sondy nesmí být větší než 1 mm. Sonda musí mít nejméně tři otvory ve třech různých radiálních rovinách o takové velikosti, aby odebíraly přibližně stejný tok vzorku. Sonda musí pokrývat nejméně 80 % průměru výfukové trubky. Lze použít jednu nebo dvě odběrné sondy.

| SP2 | Odběrná sonda vzorků HC ze zředěného výfukového plynu (pouze obrázek 10) |
| --- | --- |

SP2

Odběrná sonda vzorků HC ze zředěného výfukového plynu (pouze obrázek 10)

Sonda musí:

| a) | být vymezena jako první část délky 254 mm až 762 mm vyhřívaného odběrného potrubí HSL1; |
| --- | --- |

a)

být vymezena jako první část délky 254 mm až 762 mm vyhřívaného odběrného potrubí HSL1;

| b) | mít minimální vnitřní průměr 5 mm; |
| --- | --- |

b)

mít minimální vnitřní průměr 5 mm;

| c) | být namontována v ředicím tunelu DT (obrázek 15) v bodě, kde jsou dobře promíchány ředicí médium a výfukový plyn (tj. ve vzdálenosti přibližně 10 průměrů tunelu ve směru proudění plynu od bodu, ve kterém vstupuje výfukový plyn do ředicího tunelu); |
| --- | --- |

c)

být namontována v ředicím tunelu DT (obrázek 15) v bodě, kde jsou dobře promíchány ředicí médium a výfukový plyn (tj. ve vzdálenosti přibližně 10 průměrů tunelu ve směru proudění plynu od bodu, ve kterém vstupuje výfukový plyn do ředicího tunelu);

| d) | být dostatečně vzdálena (radiálně) od ostatních sond a od stěny tunelu tak, aby nebyla ovlivňována vlněním nebo víry; |
| --- | --- |

d)

být dostatečně vzdálena (radiálně) od ostatních sond a od stěny tunelu tak, aby nebyla ovlivňována vlněním nebo víry;

| e) | být vyhřívána tak, aby se teplota proudu plynů ve výstupu ze sondy zvýšila na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), nebo na 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) u zážehových motorů; |
| --- | --- |

e)

být vyhřívána tak, aby se teplota proudu plynů ve výstupu ze sondy zvýšila na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), nebo na 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) u zážehových motorů;

| f) | být v případě měření analyzátorem FID nevyhřívaná (studená). |
| --- | --- |

f)

být v případě měření analyzátorem FID nevyhřívaná (studená).

| SP3 | Odběrná sonda vzorků CO, CO2 a NOx ze zředěného výfukového plynu (pouze obrázek 10) |
| --- | --- |

SP3

Odběrná sonda vzorků CO, CO2 a NOx ze zředěného výfukového plynu (pouze obrázek 10)

2

x

Sonda musí:

| a) | být v téže rovině jako SP2; |
| --- | --- |

a)

být v téže rovině jako SP2;

| b) | být dostatečně vzdálena (radiálně) od ostatních sond a od stěny tunelu tak, aby nebyla ovlivňována vlněním nebo víry; |
| --- | --- |

b)

být dostatečně vzdálena (radiálně) od ostatních sond a od stěny tunelu tak, aby nebyla ovlivňována vlněním nebo víry;

| c) | být vyhřívána a izolována po celé své délce tak, aby měla teplotu nejméně 328 K (55 °C) za účelem zabránit kondenzaci vody. |
| --- | --- |

c)

být vyhřívána a izolována po celé své délce tak, aby měla teplotu nejméně 328 K (55 °C) za účelem zabránit kondenzaci vody.

| HF1 | Vyhřívaný předfiltr (volitelný) |
| --- | --- |

HF1

Vyhřívaný předfiltr (volitelný)

Filtr musí mít stejnou teplotu jako HSL1.

| HF2 | Vyhřívaný filtr |
| --- | --- |

HF2

Vyhřívaný filtr

Filtr musí ze vzorku plynu oddělit všechny pevné částice, než tento vzorek vstoupí do analyzátoru. Filtr musí mít stejnou teplotu jako HSL1. Filtr se musí měnit podle potřeby.

| HSL1 | Vyhřívané odběrné potrubí |
| --- | --- |

HSL1

Vyhřívané odběrné potrubí

Odběrné potrubí vede vzorek plynu z jediné sondy k dělicímu bodu (dělicím bodům) a k analyzátoru HC.

Odběrné potrubí musí:

| a) | mít vnitřní průměr nejméně 4 mm a nejvýše 13,5 mm; |
| --- | --- |

a)

mít vnitřní průměr nejméně 4 mm a nejvýše 13,5 mm;

| b) | být vyrobeno z nerezavějící oceli nebo z PTFE; |
| --- | --- |

b)

být vyrobeno z nerezavějící oceli nebo z PTFE;

| c) | udržovat teplotu stěny na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), měřeno na každém odděleně regulovaném vyhřívaném úseku, jestliže výfukový plyn v odběrné sondě dosahuje teploty 463 K (190 °C) nebo méně; |
| --- | --- |

c)

udržovat teplotu stěny na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), měřeno na každém odděleně regulovaném vyhřívaném úseku, jestliže výfukový plyn v odběrné sondě dosahuje teploty 463 K (190 °C) nebo méně;

| d) | udržovat teplotu stěn na hodnotě nad 453 K (180 °C), jestliže je teplota výfukového plynu v odběrné sondě vyšší než 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

d)

udržovat teplotu stěn na hodnotě nad 453 K (180 °C), jestliže je teplota výfukového plynu v odběrné sondě vyšší než 463 K (190 °C);

| e) | udržovat teplotu plynu těsně před vyhřívaným filtrem HF2 a před HFID na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). |
| --- | --- |

e)

udržovat teplotu plynu těsně před vyhřívaným filtrem HF2 a před HFID na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C).

| HSL2 | Vyhřívané odběrné potrubí k měření NOx |
| --- | --- |

HSL2

Vyhřívané odběrné potrubí k měření NOx

x

Odběrné potrubí musí:

| a) | udržovat teplotu stěny od 328 K do 473 K (od 55 °C do 200 °C) až ke konvertoru pro měření na suchém základě, a až k analyzátoru pro měření na vlhkém základě; |
| --- | --- |

a)

udržovat teplotu stěny od 328 K do 473 K (od 55 °C do 200 °C) až ke konvertoru pro měření na suchém základě, a až k analyzátoru pro měření na vlhkém základě;

| b) | být vyrobeno z nerezavějící oceli nebo z PTFE; |
| --- | --- |

b)

být vyrobeno z nerezavějící oceli nebo z PTFE;

| HP | Vyhřívané odběrné čerpadlo |
| --- | --- |

HP

Vyhřívané odběrné čerpadlo

Čerpadlo musí být vyhříváno na teplotu HSL.

| SL | Odběrné potrubí pro CO a CO2 |
| --- | --- |

SL

Odběrné potrubí pro CO a CO2

2

Potrubí musí být vyrobeno z PTFE nebo z nerezavějící oceli. Může být vyhřívané nebo nevyhřívané.

| HC | Analyzátor HFID |
| --- | --- |

HC

Analyzátor HFID

Vyhřívaný plamenoionizační detektor (HFID) nebo plamenoionizační detektor (FID) k určení uhlovodíků. Teplota HFID se musí udržovat na hodnotě od 453 K do 473 K (od 180 °C do 200 °C).

| CO, CO2 | Analyzátor NDIR |
| --- | --- |

CO, CO2

2

Analyzátor NDIR

Analyzátory NDIR k určení oxidu uhelnatého a oxidu uhličitého (volitelné k určení ředicího poměru k měření částic).

| NOx | Analyzátor CLD nebo analyzátor NDUV |
| --- | --- |

NOx

x

Analyzátor CLD nebo analyzátor NDUV

Analyzátor CLD, HCLD nebo NDUV k určení oxidů dusíku. Jestliže se použije HCLD, musí se udržovat na teplotě od 328 K do 473 K (od 55 °C do 200 °C).

| B | Vysoušeč vzorku (volitelný pro měření NO) |
| --- | --- |

B

Vysoušeč vzorku (volitelný pro měření NO)

K ochlazení a ke kondenzaci vody ze vzorku výfukových plynů. Je volitelný, jestliže v analyzátoru nedochází k rušivému vlivu vodní páry, který je uveden v bodě 9.3.9.2.2 této přílohy. Jestliže se voda odstraňuje kondenzací, musí se monitorovat teplota vzorku plynu nebo rosný bod buď v odlučovači vody, nebo za ním. Teplota vzorku plynu nebo rosný bod nesmí překročit 280 K (7 °C). Pro odstranění vody ze vzorku nejsou přípustné chemické vysoušeče.

| BK | Vak k jímání pozadí (volitelný; pouze obrázek 10) |
| --- | --- |

BK

Vak k jímání pozadí (volitelný; pouze obrázek 10)

K měření koncentrací pozadí.

| BG | Vak k jímání vzorků (volitelný; pouze obrázek 10) |
| --- | --- |

BG

Vak k jímání vzorků (volitelný; pouze obrázek 10)

K měření koncentrací ve vzorcích.

| A.2.1.4 | Metoda využívající separátor uhlovodíků jiných než methan (NMC)
  Separátor oxiduje všechny uhlovodíky kromě CH4 na CO2 a H2O tak, aby při průchodu vzorku přístrojem NMC měřil detektor HFID jen CH4. Kromě běžné sestavy k odběru HC (viz obrázky 9 a 10) se namontuje druhá sestava k odběru HC vybavená separátorem, jak je znázorněno na obrázku 11. To umožňuje současné měření celku uhlovodíků, CH4 a NMHC.
  Musí se určit katalytický účinek separátoru na CH4 a C2H6 při teplotě nejméně 600 K (327 °C) před zkouškou a při hodnotách H2O, které jsou reprezentativní pro podmínky v proudu výfukových plynů. Musí být znám rosný bod a obsah O2 v odebraném vzorku výfukových plynů. Určí se relativní odezva FID na CH4 a C2H6 v souladu s bodem 9.3.8 této přílohy. |
| --- | --- |

A.2.1.4

Metoda využívající separátor uhlovodíků jiných než methan (NMC)

Separátor oxiduje všechny uhlovodíky kromě CH4 na CO2 a H2O tak, aby při průchodu vzorku přístrojem NMC měřil detektor HFID jen CH4. Kromě běžné sestavy k odběru HC (viz obrázky 9 a 10) se namontuje druhá sestava k odběru HC vybavená separátorem, jak je znázorněno na obrázku 11. To umožňuje současné měření celku uhlovodíků, CH4 a NMHC.

4

2

2

4

4

Musí se určit katalytický účinek separátoru na CH4 a C2H6 při teplotě nejméně 600 K (327 °C) před zkouškou a při hodnotách H2O, které jsou reprezentativní pro podmínky v proudu výfukových plynů. Musí být znám rosný bod a obsah O2 v odebraném vzorku výfukových plynů. Určí se relativní odezva FID na CH4 a C2H6 v souladu s bodem 9.3.8 této přílohy.

4

2

6

2

2

4

2

6

Obrázek 11

Obrázek 11

Schéma analýzy methanu s NMC

Schéma analýzy methanu s NMC

Image 137

| A.2.1.5 | Popis součástí na obrázku 11


  NMC | Separátor uhlovodíků jiných než methan |
| --- | --- | --- |

A.2.1.5

Popis součástí na obrázku 11

NMC

Separátor uhlovodíků jiných než methan

Pro oxidování všech uhlovodíků kromě methanu.

HC

Vyhřívaný plamenoionizační detektor (HFID) nebo plamenoionizační detektor (FID) k měření koncentrací HC a CH4. Teplota HFID se musí udržovat na hodnotě od 453 K do 473 K (od 180 °C do 200 °C).

4

| V1 | Vícecestný ventil |
| --- | --- |

V1

Vícecestný ventil

K volbě nulovacího plynu a kalibračního plynu pro plný rozsah.

| R | Regulátor tlaku |
| --- | --- |

R

Regulátor tlaku

Pro řízení tlaku v odběrném potrubí a toku k HFID.

| A.2.2 | Systém ředění a odběru vzorků částic |
| --- | --- |

A.2.2

Systém ředění a odběru vzorků částic

| A.2.2.1 | Popis systému s ředěním části toku
  Je popsán systém ředění založený na ředění části toku výfukových plynů. Rozdělení proudu výfukových plynů a následný postup ředění se může provést různými druhy systémů ředění. K následnému odběru částic prochází systémem pro odběr vzorků částic všechen zředěný výfukový plyn nebo jen část zředěného výfukového plynu. První postup se označuje jako odběr celkového vzorku, druhý postup jako odběr dílčího vzorku. Výpočet ředicího poměru závisí na druhu použitého systému.
  Jak je vidět na obrázku 12, kde je znázorněn systém s odběrem celkového vzorku, surový výfukový plyn se převádí z výfukové trubky (EP) odběrnou sondou (SP) a přenosovou trubkou (TT) do ředicího tunelu (DT). Celkový průtok tunelem se nastavuje regulátorem průtoku FC2 a odběrným čerpadlem (P) systému pro odběr vzorků částic (viz obrázek 16). Průtok ředicího média se řídí regulátorem průtoku FC1, který může používat qm

  ew nebo qm

  aw a qm

  f jako řídicí signály pro požadovaný dělicí poměr výfukového plynu. Průtok vzorku do DT je rozdílem celkového průtoku a průtoku ředicího média. Průtok ředicího média se měří průtokoměrem FM1, celkový průtok průtokoměrem FM3 systému pro odběr vzorků částic (viz obrázek 16). Ředicí poměr se vypočte z těchto dvou průtoků. |
| --- | --- |

A.2.2.1

Popis systému s ředěním části toku

Je popsán systém ředění založený na ředění části toku výfukových plynů. Rozdělení proudu výfukových plynů a následný postup ředění se může provést různými druhy systémů ředění. K následnému odběru částic prochází systémem pro odběr vzorků částic všechen zředěný výfukový plyn nebo jen část zředěného výfukového plynu. První postup se označuje jako odběr celkového vzorku, druhý postup jako odběr dílčího vzorku. Výpočet ředicího poměru závisí na druhu použitého systému.

Jak je vidět na obrázku 12, kde je znázorněn systém s odběrem celkového vzorku, surový výfukový plyn se převádí z výfukové trubky (EP) odběrnou sondou (SP) a přenosovou trubkou (TT) do ředicího tunelu (DT). Celkový průtok tunelem se nastavuje regulátorem průtoku FC2 a odběrným čerpadlem (P) systému pro odběr vzorků částic (viz obrázek 16). Průtok ředicího média se řídí regulátorem průtoku FC1, který může používat qm

  ew nebo qm

  aw a qm

  f jako řídicí signály pro požadovaný dělicí poměr výfukového plynu. Průtok vzorku do DT je rozdílem celkového průtoku a průtoku ředicího média. Průtok ředicího média se měří průtokoměrem FM1, celkový průtok průtokoměrem FM3 systému pro odběr vzorků částic (viz obrázek 16). Ředicí poměr se vypočte z těchto dvou průtoků.

qm

ew

qm

aw

qm

f

Obrázek 12

Obrázek 12

Schéma systému s ředěním části toku (typ s odběrem celkového vzorku)

Schéma systému s ředěním části toku (typ s odběrem celkového vzorku)

Image 138

Jak je vidět na obrázku 13, kde je znázorněn systém s odběrem dílčího vzorku, surový výfukový plyn se převádí z výfukové trubky EP odběrnou sondou SP a přenosovou trubkou TT do ředicího tunelu DT. Celkový průtok tunelem je regulován regulátorem průtoku FC1, který je připojen k toku ředicího média, nebo k sacímu ventilátoru, který působí na celkový průtok tunelem. Regulátor průtoku FC1 může používat qm

  ew nebo qm

  aw a qm

  f jako řídicí signály pro požadovaný dělicí poměr výfukového plynu. Průtok vzorku do DT je rozdílem celkového průtoku a průtoku ředicího média. Průtok ředicího média se měří průtokoměrem FM1, celkový průtok průtokoměrem FM2. Ředicí poměr se vypočte z těchto dvou průtoků. Systémem k odběru vzorků částic se z DT odebere vzorek částic (viz obrázek 16).

qm

ew

qm

aw

qm

f

Obrázek 13

Obrázek 13

Schéma systému s ředěním části toku (typ pro odběr dílčího vzorku)

Schéma systému s ředěním části toku (typ pro odběr dílčího vzorku)

Image 139

| A.2.2.2 | Popis součástí na obrázcích 12 a 13


  EP | Výfuková trubka |
| --- | --- | --- |

A.2.2.2

Popis součástí na obrázcích 12 a 13

EP

Výfuková trubka

Výfuková trubka může být izolována. Ke zmenšení tepelné setrvačnosti výfukové trubky se doporučuje, aby poměr tloušťky stěny k průměru trubky byl nejvýše 0,015. Používání ohebných úseků se musí omezit na poměr délky k průměru nejvýše 12. Ohyby se musí co nejvíce omezit, aby se zmenšily úsady vzniklé působením setrvačných sil. Jestliže k systému patří tlumič výfuku zkušebního stavu, musí být i tento tlumič izolován. Doporučuje se, aby trubka byla přímá od vstupu sondy v délce nejméně šesti průměrů trubky proti směru proudění a tří průměrů trubky ve směru proudění.

| SP | Odběrná sonda |
| --- | --- |

SP

Odběrná sonda

Použije se sonda některého z následujících druhů:

| a) | otevřená trubka směřující proti proudu plynu v ose výfukové trubky; |
| --- | --- |

a)

otevřená trubka směřující proti proudu plynu v ose výfukové trubky;

| b) | otevřená trubka směřující po proudu plynu v ose výfukové trubky; |
| --- | --- |

b)

otevřená trubka směřující po proudu plynu v ose výfukové trubky;

| c) | sonda s více otvory podle SP v bodě A.2.1.3; |
| --- | --- |

c)

sonda s více otvory podle SP v bodě A.2.1.3;

| d) | sonda s konickým krytem směřující proti proudu v ose výfukové trubky podle obrázku 14. |
| --- | --- |

d)

sonda s konickým krytem směřující proti proudu v ose výfukové trubky podle obrázku 14.

Sonda musí mít na vstupu vnitřní průměr nejméně 4 mm. Poměr průměru výfukové trubky k průměru sondy musí být nejméně 4.

Když se použije sonda druhu a), musí být bezprostředně před držákem filtru (proti směru proudění) namontován předsazený odstředivý separátor (cyklon nebo lapač prachu), který má bod separování mezi 2,5 μm a 10 μm pro účinnost 50 %.

Obrázek 14

Obrázek 14

Schéma sondy s konickým krytem

Schéma sondy s konickým krytem

Image 140

| TT | Přenosová trubka výfukového plynu |
| --- | --- |

TT

Přenosová trubka výfukového plynu

Přenosová trubka musí být co nejkratší, avšak:

| a) | nesmí být delší než 0,26 m, jestliže je izolovaná na 80 % celkové délky, měřeno mezi koncem sondy a ředicím stupněm,
  nebo |
| --- | --- |

a)

nesmí být delší než 0,26 m, jestliže je izolovaná na 80 % celkové délky, měřeno mezi koncem sondy a ředicím stupněm,

nebo

| b) | nesmí být delší než 1 m, jestliže je vyhřívaná nad 150 °C na 90 % celkové délky, měřeno mezi koncem sondy a ředicím stupněm. |
| --- | --- |

b)

nesmí být delší než 1 m, jestliže je vyhřívaná nad 150 °C na 90 % celkové délky, měřeno mezi koncem sondy a ředicím stupněm.

Musí mít průměr stejný nebo větší než průměr sondy, avšak ne větší než 25 mm, a musí vystupovat z ředicího tunelu soustředně k jeho střednici a směřovat ve směru proudění.

Ve vztahu k ustanovení písmene a) musí být trubka izolována materiálem s maximální tepelnou vodivostí 0,05 W/mK a s radiální tloušťkou izolace odpovídající průměru sondy.

| FC1 | Regulátor průtoku |
| --- | --- |

FC1

Regulátor průtoku

Regulátor průtoku se použije k regulaci průtoku ředicího média tlakovým ventilátorem PB a/nebo sacím ventilátorem SB. Může být připojen k signálům čidla výfukových plynů podle bodu 8.4.1 této přílohy. Regulátor průtoku může být namontován před nebo za příslušným ventilátorem. Používá-li se přívod tlakového vzduchu, řídí FC1 přímo průtok vzduchu.

| FM1 | Průtokoměr |
| --- | --- |

FM1

Průtokoměr

Plynoměr nebo jiný přístroj k měření průtoku ředicího média. FM1 je volitelný, jestliže je tlakový ventilátor PB kalibrován k měření průtoku.

| DAF | Filtr ředicího média |
| --- | --- |

DAF

Filtr ředicího média

Ředicí médium (okolní vzduch, syntetický vzduch, nebo dusík) musí být filtrován filtrem s vysokou účinností (HEPA), který má počáteční minimální účinnost zachycování 99,97 % podle EN 1822-1 (třída filtru H14 nebo lepší), ASTM F 1471-93 nebo rovnocenné normy.

| FM2 | Průtokoměr (typ pro odběr dílčího vzorku, pouze obrázek 13) |
| --- | --- |

FM2

Průtokoměr (typ pro odběr dílčího vzorku, pouze obrázek 13)

Plynoměr nebo jiný přístroj k měření průtoku zředěného výfukového plynu. FM2 je volitelný, jestliže je sací ventilátor SB kalibrován k měření průtoku.

| PB | Tlakový ventilátor (typ pro odběr dílčího vzorku, pouze obrázek 13) |
| --- | --- |

PB

Tlakový ventilátor (typ pro odběr dílčího vzorku, pouze obrázek 13)

K řízení průtoku ředicího média může být PB připojen k regulátorům průtoku FC1 nebo FC2. PB se nepožaduje, jestliže se použije škrticí klapka. PB se může použít k měření průtoku ředicího média, jestliže je kalibrován.

| SB | Sací ventilátor (typ pro odběr dílčího vzorku, pouze obrázek 13) |
| --- | --- |

SB

Sací ventilátor (typ pro odběr dílčího vzorku, pouze obrázek 13)

SB se může použít k měření průtoku zředěného výfukového plynu, jestliže je kalibrován.

| DT | Ředicí tunel (ředění části toku) |
| --- | --- |

DT

Ředicí tunel (ředění části toku)

Ředicí tunel:

| a) | musí mít dostatečnou délku, aby se výfukové plyny a ředicí médium úplně promísily za podmínek turbulentního toku (Reynoldsovo číslo, Re, větší než 4 000, kde Re je založeno na vnitřním průměru ředicího tunelu) u systému s odběrem dílčího vzorku; tj. úplné promísení se nepožaduje u systému s odběrem celkového vzorku; |
| --- | --- |

a)

musí mít dostatečnou délku, aby se výfukové plyny a ředicí médium úplně promísily za podmínek turbulentního toku (Reynoldsovo číslo, Re, větší než 4 000, kde Re je založeno na vnitřním průměru ředicího tunelu) u systému s odběrem dílčího vzorku; tj. úplné promísení se nepožaduje u systému s odběrem celkového vzorku;

| b) | musí být vyroben z nerezavějící oceli; |
| --- | --- |

b)

musí být vyroben z nerezavějící oceli;

| c) | může být vyhříván na teplotu stěny nejvýše 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

může být vyhříván na teplotu stěny nejvýše 325 K (52 °C);

| d) | může být izolován. |
| --- | --- |

d)

může být izolován.

PSP
  Sonda k odběru vzorků částic (typ pro odběr dílčího vzorku, pouze obrázek 13)

PSP

Sonda k odběru vzorků částic je vstupním úsekem přenosové trubky částic PTT (viz bod A.2.2.6) a:

| a) | musí být instalována směrem proti proudu plynu v místě, kde je ředicí médium dobře promíšeno s výfukovým plynem, tj. ve střednici ředicího tunelu DT a ve vzdálenosti přibližně 10 průměrů tunelu ve směru proudění od místa, kde výfukový plyn vstupuje do ředicího tunelu; |
| --- | --- |

a)

musí být instalována směrem proti proudu plynu v místě, kde je ředicí médium dobře promíšeno s výfukovým plynem, tj. ve střednici ředicího tunelu DT a ve vzdálenosti přibližně 10 průměrů tunelu ve směru proudění od místa, kde výfukový plyn vstupuje do ředicího tunelu;

| b) | musí mít vnitřní průměr nejméně 8 mm; |
| --- | --- |

b)

musí mít vnitřní průměr nejméně 8 mm;

| c) | může být vyhřívána na teplotu stěny nejvýše 325 K (52 °C) buď přímým vyhříváním, nebo předehříváním ředicího média za podmínky, že teplota ředicího média nepřesáhne 325 K (52 °C) před vstupem výfukového plynu do ředicího tunelu; |
| --- | --- |

c)

může být vyhřívána na teplotu stěny nejvýše 325 K (52 °C) buď přímým vyhříváním, nebo předehříváním ředicího média za podmínky, že teplota ředicího média nepřesáhne 325 K (52 °C) před vstupem výfukového plynu do ředicího tunelu;

| d) | může být izolována. |
| --- | --- |

d)

může být izolována.

| A.2.2.3 | Popis systému s ředěním plného toku
  Na obrázku 15 je popsán ředicí systém s ředěním celého toku surového výfukového plynu v ředicím tunelu DT pomocí postupu CVS (odběr vzorků s konstantním objemem).
  Průtok zředěného výfukového plynu se měří objemovým dávkovacím čerpadlem PDP, Venturiho trubicí s kritickým prouděním CFV nebo Venturiho trubicí s podzvukovým prouděním SSV. Výměník tepla (HE) nebo elektronická kompenzace průtoku (EFC) se mohou použít k proporcionálnímu odběru vzorků částic a k určení průtoku. Jelikož se určení hmotnosti částic zakládá na průtoku celkového zředěného výfukového plynu, není nutný výpočet ředicího poměru.
  K následnému jímání částic prochází vzorek zředěného výfukového plynu do systému k odběru vzorků částic s dvojitým ředěním (viz obrázek 17). Systém s dvojitým ředěním, přestože je zčásti ředicím systémem, je popisován jako modifikace systému pro odběr vzorků částic, protože většina jeho částí je shodná s typickým systémem k odběru vzorků částic. |
| --- | --- |

A.2.2.3

Popis systému s ředěním plného toku

Na obrázku 15 je popsán ředicí systém s ředěním celého toku surového výfukového plynu v ředicím tunelu DT pomocí postupu CVS (odběr vzorků s konstantním objemem).

Průtok zředěného výfukového plynu se měří objemovým dávkovacím čerpadlem PDP, Venturiho trubicí s kritickým prouděním CFV nebo Venturiho trubicí s podzvukovým prouděním SSV. Výměník tepla (HE) nebo elektronická kompenzace průtoku (EFC) se mohou použít k proporcionálnímu odběru vzorků částic a k určení průtoku. Jelikož se určení hmotnosti částic zakládá na průtoku celkového zředěného výfukového plynu, není nutný výpočet ředicího poměru.

K následnému jímání částic prochází vzorek zředěného výfukového plynu do systému k odběru vzorků částic s dvojitým ředěním (viz obrázek 17). Systém s dvojitým ředěním, přestože je zčásti ředicím systémem, je popisován jako modifikace systému pro odběr vzorků částic, protože většina jeho částí je shodná s typickým systémem k odběru vzorků částic.

Obrázek 15

Obrázek 15

Schéma systému s ředěním plného toku (CVS)

Schéma systému s ředěním plného toku (CVS)

Image 141

| A.2.2.4 | Popis součástí na obrázku 15


  EP | Výfuková trubka |
| --- | --- | --- |

A.2.2.4

Popis součástí na obrázku 15

EP

Výfuková trubka

Délka výfukové trubky od výstupu ze sběrného potrubí motoru, výstupu turbodmychadla nebo ze zařízení k následnému zpracování výfukových plynů k ředicímu tunelu nesmí překročit 10 m. Jestliže délka systému překračuje 4 m, musí být všechno potrubí, které překračuje 4 m, izolováno, s výjimkou kouřoměru namontovaného do potrubí, jestliže je použit. Radiální tloušťka izolace musí být nejméně 25 mm. Tepelná vodivost izolačního materiálu musí mít hodnotu nejvýše 0,1 W/mK, měřeno při 673 K. K omezení tepelné setrvačnosti výfukové trubky se doporučuje, aby poměr tloušťky stěny k průměru byl nejvýše 0,015. Používání ohebných úseků se musí omezit na délku rovnající se nejvýše 12 průměrům.

| PDP | Objemové dávkovací čerpadlo |
| --- | --- |

PDP

Objemové dávkovací čerpadlo

PDP měří celkový průtok zředěného výfukového plynu z počtu otáček čerpadla a z výtlaku čerpadla. Protitlak výfukového systému se nesmí uměle snižovat čerpadlem PDP nebo systémem vpouštění ředicího média. Statický protitlak výfukového plynu měřený při činnosti systému PDP musí zůstat v rozmezí ±1,5 kPa od statického tlaku, který byl změřen při identických otáčkách motoru a při stejném zatížení motoru bez připojení k systému PDP. Teplota směsi plynu měřená bezprostředně před PDP musí zůstat v rozmezí ±6 K od průměrné provozní teploty zjištěné v průběhu zkoušky, když se nepoužije kompenzace průtoku (EFC). Kompenzace průtoku je přípustná jen tehdy, jestliže teplota na vstupu PDP nepřekračuje 323 K (50 °C).

| CFV | Venturiho trubice s kritickým prouděním |
| --- | --- |

CFV

Venturiho trubice s kritickým prouděním

CFV měří celkový průtok zředěného výfukového plynu udržováním průtoku v režimu škrcení (kritické proudění). Statický protitlak výfukového plynu měřený při činnosti systému CFV musí zůstat v rozmezí ±1,5 kPa od statického tlaku, který byl změřen při identických otáčkách motoru a při stejném zatížení motoru bez připojení k systému CFV. Teplota směsi plynu měřená bezprostředně před CFV musí zůstat v rozmezí ±11 K od průměrné provozní teploty zjištěné v průběhu zkoušky, když se nepoužije kompenzace průtoku (EFC).

| SSV | Venturiho trubice s podzvukovým prouděním |
| --- | --- |

SSV

Venturiho trubice s podzvukovým prouděním

Venturiho trubice s podzvukovým prouděním SSV měří celkový průtok zředěného výfukového plynu s použitím funkce průtoku plynu Venturiho trubicí s podzvukovým prouděním v závislosti na tlaku ve vstupu a na teplotě a na poklesu tlaku mezi vstupem trubice a jejím hrdlem. Statický protitlak výfukového plynu měřený při činnosti systému SSV musí zůstat v rozmezí ±1,5 kPa od statického tlaku, který byl změřen při identických otáčkách motoru a při stejném zatížení motoru bez připojení k systému SSV. Teplota směsi plynu měřená bezprostředně před SSV musí zůstat v rozmezí ±11 K od průměrné provozní teploty zjištěné v průběhu zkoušky, když se nepoužije kompenzace průtoku (EFC).

| HE | Výměník tepla (volitelný) |
| --- | --- |

HE

Výměník tepla (volitelný)

Výměník tepla musí mít dostatečnou kapacitu, aby udržoval teplotu ve výše stanovených mezních hodnotách. Jestliže se použije EFC, není výměník tepla vyžadován.

| EFC | Elektronická kompenzace průtoku (volitelná) |
| --- | --- |

EFC

Elektronická kompenzace průtoku (volitelná)

Jestliže se teplota na vstupu do PDP, CFV nebo do SSV neudržuje v rámci výše uvedených mezních hodnot, požaduje se použití systému kompenzace průtoku za účelem kontinuálního měření průtoku a řízení proporcionálního odběru vzorku v systému s dvojitým ředěním. K tomu účelu se použijí signály kontinuálně měřeného průtoku, kterými se udržuje proporcionalita průtoku vzorku filtry částic systému s dvojitým ředěním (viz obrázek 17) v rozmezí ±2,5 %.

| DT | Ředicí tunel (ředění plného toku) |
| --- | --- |

DT

Ředicí tunel (ředění plného toku)

Ředicí tunel:

| a) | musí mít dostatečně malý průměr, aby vytvářel turbulentní průtok (Reynoldsovo číslo, Re, větší než 4 000, kde Re je založeno na vnitřním průměru ředicího tunelu), a musí být dostatečně dlouhý, aby se výfukové plyny a ředicí médium úplně promísily; |
| --- | --- |

a)

musí mít dostatečně malý průměr, aby vytvářel turbulentní průtok (Reynoldsovo číslo, Re, větší než 4 000, kde Re je založeno na vnitřním průměru ředicího tunelu), a musí být dostatečně dlouhý, aby se výfukové plyny a ředicí médium úplně promísily;

| b) | může být izolován; |
| --- | --- |

b)

může být izolován;

| c) | může být vyhříván na teplotu stěny, která je dostatečná k zabránění kondenzace vody. |
| --- | --- |

c)

může být vyhříván na teplotu stěny, která je dostatečná k zabránění kondenzace vody.

Výfukové plyny motoru musí být v bodě, v kterém vstupují do ředicího tunelu, usměrňovány do směru toku a musí být důkladně promíšeny. Může se použít směšovací clona.

U systému s dvojitým ředěním se vede vzorek z ředicího tunelu do sekundárního ředicího tunelu, kde se dále ředí, a pak prochází filtry k odběru vzorku (obrázek 17). Sekundární ředicí systém musí dodávat dostatek sekundárního ředicího média k udržování proudu dvojitě ředěného výfukového plynu bezprostředně před filtrem částic na teplotě mezi 315 K (42 °C) a 325 K (52 °C).

| DAF | Filtr ředicího média |
| --- | --- |

DAF

Filtr ředicího média

Ředicí médium (okolní vzduch, syntetický vzduch, nebo dusík) musí být filtrován filtrem s vysokou účinností (HEPA), který má počáteční minimální účinnost zachycování 99,97 % podle EN 1822-1 (třída filtru H14 nebo lepší), ASTM F 1471-93 nebo rovnocenné normy.

| PSP | Sonda k odběru vzorků částic |
| --- | --- |

PSP

Sonda k odběru vzorků částic

Sonda je vstupním úsekem přenosové trubky částic PTT a:

| a) | musí být instalována směrem proti proudu plynu v místě, kde je ředicí médium dobře promíšeno s výfukovým plynem, tj. ve střednici ředicího tunelu DT a ve vzdálenosti přibližně 10 průměrů tunelu ve směru proudění od místa, kde výfukový plyn vstupuje do ředicího tunelu; |
| --- | --- |

a)

musí být instalována směrem proti proudu plynu v místě, kde je ředicí médium dobře promíšeno s výfukovým plynem, tj. ve střednici ředicího tunelu DT a ve vzdálenosti přibližně 10 průměrů tunelu ve směru proudění od místa, kde výfukový plyn vstupuje do ředicího tunelu;

| b) | musí mít vnitřní průměr nejméně 8 mm; |
| --- | --- |

b)

musí mít vnitřní průměr nejméně 8 mm;

| c) | může být vyhřívána na teplotu stěny nepřesahující 325 K (52 °C) buď přímým vyhříváním, nebo předehříváním ředicího média za podmínky, že teplota ředicího média nepřesáhne 325 K (52 °C) před vstupem výfukového plynu do ředicího tunelu; |
| --- | --- |

c)

může být vyhřívána na teplotu stěny nepřesahující 325 K (52 °C) buď přímým vyhříváním, nebo předehříváním ředicího média za podmínky, že teplota ředicího média nepřesáhne 325 K (52 °C) před vstupem výfukového plynu do ředicího tunelu;

| d) | může být izolována. |
| --- | --- |

d)

může být izolována.

| A.2.2.5 | Popis systému odběru vzorků částic
  Ke sběru částic na filtru částic je nutný systém odběru vzorků částic, který je znázorněn na obrázcích 16 a 17. U systému s ředěním části toku a s odběrem celkového vzorku, při kterém prochází celý vzorek zředěného výfukového plynu filtry, tvoří obvykle ředicí systém a odběrný systém jediný celek (viz obrázek 12). U systému s ředěním části toku a s odběrem dílčího vzorku nebo u systému s ředěním plného toku, při kterém prochází filtry jen část zředěného výfukového plynu, tvoří obvykle ředicí systém a odběrný systém oddělené celky.
  U systému s ředěním části toku se odebírá vzorek zředěného výfukového plynu odběrným čerpadlem P z ředicího tunelu DT sondou k odběru vzorků částic PSP a přenosovou trubkou částic PTT, jak je znázorněno na obrázku 16. Vzorek prochází držákem (držáky) filtrů FH, v nichž jsou filtry k odběru vzorků částic. Průtok vzorku je řízen regulátorem průtoku FC2.
  U systému s ředěním plného toku se použije systém k odběru vzorků částic s dvojitým ředěním, jak je znázorněn na obrázku 17. Vzorek zředěného výfukového plynu se vede z ředicího tunelu DT sondou k odběru vzorků částic PSP a přenosovou trubkou částic PTT do sekundárního ředicího tunelu SDT, kde se ještě jednou ředí. Vzorek pak prochází držákem (držáky) filtrů FH, v nichž jsou filtry k odběru vzorků částic. Průtok ředicího média je obvykle konstantní, kdežto průtok vzorku je řízen regulátorem průtoku FC2. Jestliže se použije elektronická kompenzace EFC (viz obrázek 15), použije se celkový průtok zředěného výfukového plynu jako řídicí signál pro FC2. |
| --- | --- |

A.2.2.5

Popis systému odběru vzorků částic

Ke sběru částic na filtru částic je nutný systém odběru vzorků částic, který je znázorněn na obrázcích 16 a 17. U systému s ředěním části toku a s odběrem celkového vzorku, při kterém prochází celý vzorek zředěného výfukového plynu filtry, tvoří obvykle ředicí systém a odběrný systém jediný celek (viz obrázek 12). U systému s ředěním části toku a s odběrem dílčího vzorku nebo u systému s ředěním plného toku, při kterém prochází filtry jen část zředěného výfukového plynu, tvoří obvykle ředicí systém a odběrný systém oddělené celky.

U systému s ředěním části toku se odebírá vzorek zředěného výfukového plynu odběrným čerpadlem P z ředicího tunelu DT sondou k odběru vzorků částic PSP a přenosovou trubkou částic PTT, jak je znázorněno na obrázku 16. Vzorek prochází držákem (držáky) filtrů FH, v nichž jsou filtry k odběru vzorků částic. Průtok vzorku je řízen regulátorem průtoku FC2.

U systému s ředěním plného toku se použije systém k odběru vzorků částic s dvojitým ředěním, jak je znázorněn na obrázku 17. Vzorek zředěného výfukového plynu se vede z ředicího tunelu DT sondou k odběru vzorků částic PSP a přenosovou trubkou částic PTT do sekundárního ředicího tunelu SDT, kde se ještě jednou ředí. Vzorek pak prochází držákem (držáky) filtrů FH, v nichž jsou filtry k odběru vzorků částic. Průtok ředicího média je obvykle konstantní, kdežto průtok vzorku je řízen regulátorem průtoku FC2. Jestliže se použije elektronická kompenzace EFC (viz obrázek 15), použije se celkový průtok zředěného výfukového plynu jako řídicí signál pro FC2.

Obrázek 16

Obrázek 16

Schéma systému odběru vzorků částic

Schéma systému odběru vzorků částic

Image 142

Obrázek 17

Obrázek 17

Schéma systému odběru vzorků částic s dvojitým ředěním

Schéma systému odběru vzorků částic s dvojitým ředěním

Image 143

| A.2.2.6 | Popis součástí na obrázcích 16 (jen systém s částí toku) a 17 (jen systém s plným tokem)


  PTT | Přenosová trubka částic |
| --- | --- | --- |

A.2.2.6

Popis součástí na obrázcích 16 (jen systém s částí toku) a 17 (jen systém s plným tokem)

PTT

Přenosová trubka částic

Přenosová trubka:

| a) | musí být inertní pro částice; |
| --- | --- |

a)

musí být inertní pro částice;

| b) | může být vyhříván na teplotu stěny nejvýše 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

může být vyhříván na teplotu stěny nejvýše 325 K (52 °C);

| c) | může být izolována.


  SDT | Sekundární ředicí tunel (pouze obrázek 17) |
| --- | --- | --- |

c)

může být izolována.

SDT

Sekundární ředicí tunel (pouze obrázek 17)

Sekundární ředicí tunel:

| a) | musí mít dostatečnou délku a průměr, aby splňoval požadavky bodu 9.4.2 písm. f) této přílohy na dobu setrvání v něm; |
| --- | --- |

a)

musí mít dostatečnou délku a průměr, aby splňoval požadavky bodu 9.4.2 písm. f) této přílohy na dobu setrvání v něm;

| b) | může být vyhříván na teplotu stěny nejvýše 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

může být vyhříván na teplotu stěny nejvýše 325 K (52 °C);

| c) | může být izolován.


  FH | Držák filtru |
| --- | --- | --- |

c)

může být izolován.

FH

Držák filtru

Držák filtru:

| a) | musí mít přechod v kuželovitém tvaru rozbíhající se v úhlu 12,5° (od střednice) od průměru přenosové trubky k exponovanému průměru čela filtru; |
| --- | --- |

a)

musí mít přechod v kuželovitém tvaru rozbíhající se v úhlu 12,5° (od střednice) od průměru přenosové trubky k exponovanému průměru čela filtru;

| b) | může být vyhříván na teplotu stěny nejvýše 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

může být vyhříván na teplotu stěny nejvýše 325 K (52 °C);

| c) | může být izolován. |
| --- | --- |

c)

může být izolován.

Jsou přípustná vícenásobná vyměňovací zařízení filtru (automatická vyměňovací zařízení), pokud nedojde k žádné interakci mezi filtry k odběru vzorků částic.

Filtry s membránou z PTFE musí být namontovány ve zvláštním pouzdru uvnitř držáku filtru.

Když se použije sonda s otevřenou trubicí orientovanou proti směru proudění, musí být bezprostředně před držákem filtru (proti směru proudění) namontován předsazený odstředivý separátor s 50% pravděpodobností zachycení částic o velikosti mezi 2,5 μm a 10 μm.

| P | Odběrné čerpadlo |
| --- | --- |
| FC2 | Regulátor průtoku |

P

Odběrné čerpadlo

FC2

Regulátor průtoku

K regulaci průtoku vzorku částic se použije regulátor průtoku.

| FM3 | Průtokoměr |
| --- | --- |

FM3

Průtokoměr

Plynoměr nebo zařízení k měření průtoku k určení průtoku vzorku částic filtrem částic. Může být namontován před nebo za odběrným čerpadlem P.

| FM4 | Průtokoměr |
| --- | --- |

FM4

Průtokoměr

Plynoměr nebo zařízení k určení sekundárního průtoku ředicího média filtrem částic.

| BV | Kulový ventil (volitelný) |
| --- | --- |

BV

Kulový ventil (volitelný)

Kulový ventil nesmí mít vnitřní průměr menší, než je vnitřní průměr přenosové trubky částic PTT, a musí mít dobu přepínání kratší než 0,5 s.

---

Příloha 4 - Dodatek 3

Statistické údaje

A.3.1   Střední hodnota a směrodatná odchylka

Aritmetická střední hodnota se vypočte takto:

Image 144
  (102)

Směrodatná odchylka se vypočte takto:

Image 145
  (103)

A.3.2   Regresní analýza

Sklon regresní přímky se vypočte takto:

Image 146
  (104)

Pořadnice regresní přímky s osou y se vypočte takto:

Image 147
  (105)

Standardní chyba odhadu (SEE) se vypočte takto:

Formula
  (106)

Koeficient určení se vypočte takto:

Image 148
  (107)

A.3.3   Určení rovnocennosti systémů

Určení rovnocennosti systémů podle bodu 5.1.1 této přílohy je založeno na korelační studii zahrnující sedm (nebo více) párů vzorků a porovnávající uvažovaný systém s jedním z přijatých referenčních systémů uvedených v této příloze za použití příslušného zkušebního cyklu (zkušebních cyklů). Jako kritéria rovnocennosti se použijí F-test a dvouvýběrový Studentův t-test.

Tato statistická metoda ověřuje hypotézu, že se směrodatná odchylka vzorku a střední hodnota vzorku naměřených emisí u uvažovaného systému neliší od směrodatné odchylky vzorku a střední hodnoty vzorku emisí naměřených u referenčního systému. Hypotéza se musí ověřit na základě 10% hladiny významnosti hodnot F a t. Kritické hodnoty F a t pro sedm až deset párů vzorků jsou uvedeny v tabulce 9. Pokud jsou hodnoty F a t, vypočtené podle níže uvedené rovnice, vyšší než kritické hodnoty F a t, uvažovaný systém není rovnocenný.

Použije se následující postup. Indexy R a C označují referenční a uvažovaný systém:

| a) | Provede se nejméně sedm zkoušek u uvažovaného a referenčního systému v souběžném provozu. Počet zkoušek je označen jako n
  R a n
  C. |
| --- | --- |

a)

Provede se nejméně sedm zkoušek u uvažovaného a referenčního systému v souběžném provozu. Počet zkoušek je označen jako n
  R a n
  C.

| b) | Vypočítají se střední hodnoty


  a 


  a směrodatné odchylky s
  R a s
  C. |
| --- | --- |

b)

Image 149

Image 150

| c) | Vypočte se hodnota F:


  (108)
  (větší ze dvou směrodatných odchylek s
  R nebo s
  C musí být v čitateli). |
| --- | --- |

c)

Vypočte se hodnota F:

Image 151
  (108)

(větší ze dvou směrodatných odchylek s
  R nebo s
  C musí být v čitateli).

| d) | Vypočte se hodnota t:


  (109) |
| --- | --- |

d)

Vypočte se hodnota t:

Formula
  (109)

| e) | Vypočtené hodnoty F a t se porovnají s kritickými hodnotami F a t, které odpovídají příslušnému počtu zkoušek a jsou uvedeny v tabulce 9. Jsou-li vybrány větší velikosti vzorku, dohledají se ve statistických tabulkách údaje pro 10% hladinu významnosti (90% hladina spolehlivosti). |
| --- | --- |

e)

Vypočtené hodnoty F a t se porovnají s kritickými hodnotami F a t, které odpovídají příslušnému počtu zkoušek a jsou uvedeny v tabulce 9. Jsou-li vybrány větší velikosti vzorku, dohledají se ve statistických tabulkách údaje pro 10% hladinu významnosti (90% hladina spolehlivosti).

| f) | Určí se stupně volnosti df:


  pro F-test | : | df1 = n
  R –1, df2 = n
  C –1 (110) |
| --- | --- | --- | --- |
| pro t-test | : | df = (n
  C + n
  R –2)/2 (111) |

f)

Určí se stupně volnosti df:

pro F-test

:

df1 = n
  R –1, df2 = n
  C –1 (110)

pro t-test

:

df = (n
  C + n
  R –2)/2 (111)

| g) | Určí se rovnocennost:


  i) | je-li F < F
  crit a t < t
  crit, pak je uvažovaný systém s referenčním systémem této přílohy rovnocenný; |
| --- | --- | --- |

g)

Určí se rovnocennost:

i)

je-li F < F
  crit a t < t
  crit, pak je uvažovaný systém s referenčním systémem této přílohy rovnocenný;

| ii) | je-li F ≥ F
  crit nebo t ≥ t
  crit, pak uvažovaný systém s referenčním systémem této přílohy rovnocenný není. |
| --- | --- |

ii)

je-li F ≥ F
  crit nebo t ≥ t
  crit, pak uvažovaný systém s referenčním systémem této přílohy rovnocenný není.

Tabulka 9

Hodnoty t a F pro zvolené velikosti vzorku

| Velikost vzorku | F-test | | t-test | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6 , 6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7 , 7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8 , 8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9 , 9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Velikost vzorku

F-test

t-test

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6 , 6

3,055

6

1,943

8

7 , 7

2,785

7

1,895

9

8 , 8

2,589

8

1,860

10

9 , 9

2,440

9

1,833

---

Příloha 4 - Dodatek 4

Kontrola průtoku uhlíku

A.4.1   Úvod

Až na velmi malou část pochází veškerý uhlík přítomný ve výfukových plynech z paliva a až na velmi malou část se všechen projeví ve výfukových plynech jako CO2. Z této skutečnosti vychází postup kontroly ověřování systému na základě měření CO2.

Průtok uhlíku do systémů k měření výfukových plynů je určen z průtoku paliva. Průtok uhlíku v různých bodech odběru v systémech k odběru vzorků emisí a částic je určen z koncentrací CO2 a průtoků plynů v těchto bodech.

V tomto ohledu poskytuje známý zdroj průtoku uhlíku motor a pozorováním téhož průtoku uhlíku ve výfukové trubce a na výstupu systému k odběru vzorků částic s ředěním části toku se ověřuje těsnost a přesnost měření průtoku. Tato kontrola má tu výhodu, že součásti jsou v provozu ve skutečných podmínkách zkoušky motoru, pokud jde o teplotu a průtok.

Na obrázku 18 jsou znázorněny body odběru vzorku, v nichž se kontrolují průtoky uhlíku. Dále jsou uvedeny specifické rovnice pro průtok uhlíku v každém bodu odběru vzorku.

Obrázek 18

Měřicí body pro kontrolu průtoku uhlíku

Image 152

A.4.2   Průtok uhlíku do motoru (místo 1)

Hmotnostní průtok uhlíku do motoru pro palivo CHaOε je dán rovnicí:

Formula
  (112)

kde:

| qm

  f | je hmotnostní průtok paliva, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

je hmotnostní průtok paliva, kg/s

A.4.3   Průtok uhlíku v surovém výfukovém plynu (místo 2)

Hmotnostní průtok uhlíku ve výfukové trubce motoru se určí z koncentrace CO2 v surových výfukových plynech a hmotnostního průtoku výfukového plynu:

Image 153
  (113)

kde:

| c
  CO2,r | je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu v surovém výfukovém plynu, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu v okolním vzduchu, % |
| qm

  ew | je hmotnostní průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu, kg/s |
| M
  e | je molární hmotnost výfukového plynu, g/mol |

c
  CO2,r

je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu v surovém výfukovém plynu, %

c
  CO2,a

je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu v okolním vzduchu, %

qm

  ew

je hmotnostní průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu, kg/s

M
  e

je molární hmotnost výfukového plynu, g/mol

Měří-li se CO2 na suchém základě, převede se na vlhký základ podle bodu 8.1 této přílohy.

A.4.4   Průtok uhlíku v ředicím systému (místo 3)

U systémů s ředěním části toku je nutné vzít v úvahu i dělicí poměr. Průtok uhlíku se určí z koncentrace CO2 po zředění, z hmotnostního průtoku výfukového plynu a průtoku vzorku:

Image 154
  (114)

kde:

| c
  CO2,d | je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu ve zředěném výfukovém plynu na výstupu ředicího tunelu, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu v okolním vzduchu, % |
| qm

  ew | je hmotnostní průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu, kg/s |
| qm

  p | je průtok vzorku výfukového plynu do systému s ředěním části toku, kg/s |
| M
  e | je molární hmotnost výfukového plynu, g/mol |

c
  CO2,d

je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu ve zředěném výfukovém plynu na výstupu ředicího tunelu, %

c
  CO2,a

je koncentrace CO2 ve vlhkém stavu v okolním vzduchu, %

qm

  ew

je hmotnostní průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu, kg/s

qm

  p

je průtok vzorku výfukového plynu do systému s ředěním části toku, kg/s

M
  e

je molární hmotnost výfukového plynu, g/mol

Měří-li se CO2 na suchém základě, převede se na vlhký základ podle bodu 8.1 této přílohy.

A.4.5   Výpočet molární hmotnosti výfukového plynu

Molární hmotnost výfukového plynu se vypočte podle rovnice 41 (viz bod 8.4.2.4 této přílohy).

Další možností je použití těchto molárních hmotností výfukového plynu:

| M
  e (motorová nafta) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  e (LPG) | = | 28,6 g/mol |
| M
  e (NG) | = | 28,3 g/mol |

M
  e (motorová nafta)

=

28,9 g/mol

M
  e (LPG)

=

28,6 g/mol

M
  e (NG)

=

28,3 g/mol

---

Příloha 4 - dodatek 5

Příklad postupu výpočtu

A.5.1   Postup denormalizace pro otáčky a točivý moment

Jako příklad se denormalizují tyto zkušební body:

| % otáček | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| % točivého momentu | = | 82 % |

% otáček

=

43 %

% točivého momentu

=

82 %

Dány jsou následující hodnoty:

| n
  lo | = | 1 015 min-1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 ot/min |
| n
  pref | = | 1 300 ot/min |
| n
  idle | = | 600 min-1 |

n
  lo

=

1 015 min-1

n
  hi

=

2 200 ot/min

n
  pref

=

1 300 ot/min

n
  idle

=

600 min-1

výsledek:

skutečné otáčky =
  Image 155
  = = 1 178 ot/min

přičemž maximální točivý moment zjištěný z mapovací křivky při otáčkách 1 178 ot/min je 700 Nm.

skutečný točivý moment =
  Image 156
  = 574 Nm

A.5.2   Základní údaje pro stechiometrické výpočty

| Atomová hmotnost vodíku | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| Atomová hmotnost uhlíku | 12,011 g/atom |
| Atomová hmotnost síry | 32,065 g/atom |
| Atomová hmotnost dusíku | 14,0067 g/atom |
| Atomová hmotnost kyslíku | 15,9994 g/atom |
| Atomová hmotnost argonu | 39,9 g/atom |
| Molární hmotnost vody | 18,01534 g/mol |
| Molární hmotnost oxidu uhličitého | 44,01 g/mol |
| Molární hmotnost oxidu uhelnatého | 28,011 g/mol |
| Molární hmotnost kyslíku | 31,9988 g/mol |
| Molární hmotnost dusíku | 28,011 g/mol |
| Molární hmotnost oxidu dusnatého | 30,008 g/mol |
| Molární hmotnost oxidu dusičitého | 46,01 g/mol |
| Molární hmotnost oxidu siřičitého | 64,066 g/mol |
| Molární hmotnost suchého vzduchu | 28,965 g/mol |

Atomová hmotnost vodíku

1,00794 g/atom

Atomová hmotnost uhlíku

12,011 g/atom

Atomová hmotnost síry

32,065 g/atom

Atomová hmotnost dusíku

14,0067 g/atom

Atomová hmotnost kyslíku

15,9994 g/atom

Atomová hmotnost argonu

39,9 g/atom

Molární hmotnost vody

18,01534 g/mol

Molární hmotnost oxidu uhličitého

44,01 g/mol

Molární hmotnost oxidu uhelnatého

28,011 g/mol

Molární hmotnost kyslíku

31,9988 g/mol

Molární hmotnost dusíku

28,011 g/mol

Molární hmotnost oxidu dusnatého

30,008 g/mol

Molární hmotnost oxidu dusičitého

46,01 g/mol

Molární hmotnost oxidu siřičitého

64,066 g/mol

Molární hmotnost suchého vzduchu

28,965 g/mol

Za předpokladu nulových účinků stlačitelnosti se všechny plyny, které jsou přítomny v procesech sání, spalování a výfuku, mohou považovat za ideální, a veškeré objemové výpočty jsou tudíž založeny na molárním objemu 22,414 l/mol podle Avogadrovy hypotézy.

A.5.3   Plynné emise (motorová nafta)

Údaje měření v jednom bodu zkušebního cyklu (frekvence snímání údajů 1 Hz) pro výpočet okamžitých hmotnostních emisí jsou uvedeny níže. V tomto příkladu se měří CO a NOx na suchém základě a HC na vlhkém základě. Koncentrace HC je udána v ekvivalentu propanu (C3) a je ji třeba násobit třemi, aby se získala hodnota v ekvivalentu C1. Postup výpočtu je pro ostatní body cyklu stejný.

V příkladu výpočtu jsou pro lepší ilustraci uvedeny zaokrouhlené dílčí výsledky různých kroků. Je nutno poznamenat, že u skutečných výpočtů není přípustné zaokrouhlovat dílčí výsledky (viz bod 8 této přílohy).

| Ta,i

  (K) | Ha,i

  (g/kg) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmaw,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | cHC,i

  (ppm) | cCO,i

  (ppm) | cNOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Uvažuje se následující složení paliva:

| Složka | Molární poměr | % hmotnostní |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Složka

Molární poměr

% hmotnostní

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Krok 1: Korekce suchého/vlhkého stavu (bod 8.1 této přílohy):

Rovnice 16:

k
  f = 0,055584 x 13,45 – 0,0001083 x 86,5 – 0,0001562 x 0,05 = 0,7382

Rovnice 13:

k
  w,a=
  Image 157
  = 0,9331

Rovnice 12:

c
  CO,i (wet) = 40 x 0,9331 = 37,3 ppm

c
  NOx,i (wet) = 500 x 0,9331 = 466,6 ppm

Krok 2: Korekce NOx s ohledem na teplotu a vlhkost (bod 8.2.1 této přílohy):

Rovnice 23:

Image 158
  = 0,9576

Krok 3: Výpočet okamžitých emisí pro každý daný bod cyklu (bod 8.4.2.3 této přílohy):

Rovnice 36:

m
  HC,i = 10 x 3 x 0,155 = 4,650

m
  CO,i = 37,3 x 0,155 = 5,782

m
  Nox,I = 466,6 x 0,9576 x 0,155 = 69,26

Krok 4: Výpočet hmotnostních emisí za celý cyklus integrací hodnot okamžitých emisí a hodnot u z tabulky 5 (bod 8.4.2.3 této přílohy):

Následující výpočet se předpokládá pro cyklus zkoušky WHTC (1 800 s) a stejné emise v každém bodě cyklu.

Rovnice 36:

m
  HC = 0,000479 x
  Image 159
  = 4,01 g/zkouška

m
  CO = 0,000966 x
  Image 160
  = 10,05 g/zkouška

m
  NOx = 0,001586 x
  Image 161
  = 197,72 g/zkouška

Krok 5: Výpočet specifických emisí (bod 8.6.3 této přílohy):

Rovnice 69:

e
  HC = 4,01 / 40 = 0,10 g/kWh

e
  CO= 10,05 / 40 = 0,25 g/kWh

e
  NOx = 197,72 / 40 = 4,94 g/kWh

A.5.4   Emise částic (motorová nafta)

| pb,b

  (kPa) | pb,a

  (kPa) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | qmdw,i

  (kg/s) | qmdew,i

  (kg/s) | muncor,b

  (mg) | muncor,a

  (mg) | msep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

(kPa)

pb,a

(kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Krok 1: Výpočet m
  edf (bod 8.4.3.2.2 této přílohy):

Rovnice 48:

r
  d,I =
  Image 162
  = 4

Rovnice 47:

qm

  edf,I = 0,155 x 4 = 0,620 kg/s

Rovnice 46:

m
  edf =
  Image 163
  = 1,116 kg/zkouška

Krok 2: Korekce hmotnosti částic vztlakovým účinkem (bod 8.3 této přílohy):

Před zkouškou:

Rovnice 26:

ρ
  a,b =
  Image 164
  = 1,164 kg/m3

Rovnice 25:

m
  f,T =
  Image 165
  = 90,0325 mg

Po zkoušce:

Rovnice 26:

ρ
  a,a =
  Image 166
  = 1,176 kg/m3

Rovnice 25:

m
  f,G =
  Image 167
  = 91,7334 mg

Rovnice 27:

m
  p = 91,7334 mg – 90,0325 mg = 1,7009 mg

Krok 3: Výpočet hmotnosti emisí částic (bod 8.4.3.2.2 této přílohy):

Rovnice 45:

m
  edf =
  Image 168
  = 1,253 g/zkouška

Krok 4: Výpočet specifických emisí (bod 8.6.3 této přílohy):

Rovnice 69:

e
  PM = 1,253 / 40 = 0,031 g/kWh

A.5.5   Faktor posunu λ (Sλ)

A.5.5.1   Výpočet faktoru posunu λ (Sλ) (1)

Image 169

kde:

| Sλ | = | faktor posunu λ |
| --- | --- | --- |
| inert % | = | % objemových inertních plynů v palivu (tj. N2, CO2, He atd.) |
| | = | % objemových původního kyslíku v palivu |
| n a m | = | vztahují se na střední hodnoty CnHm, které představují uhlovodíky v palivu, tj.: |

Sλ

=

faktor posunu λ

inert %

=

% objemových inertních plynů v palivu (tj. N2, CO2, He atd.)

Image 170

=

% objemových původního kyslíku v palivu

n a m

=

vztahují se na střední hodnoty CnHm, které představují uhlovodíky v palivu, tj.:

Image 171

Image 172

kde:

| CH4 | = | % objemových methanu v palivu |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | % objemových všech uhlovodíků C2 (např.: C2H6, C2H4 atd.) v palivu; |
| C3 | = | % objemových všech uhlovodíků C3 (např.: C3H8, C3H6 atd.) v palivu; |
| C4 | = | % objemových všech uhlovodíků C4 (např.: C4H10, C4H8 atd.) v palivu; |
| C5 | = | % objemových všech uhlovodíků C5 (např.: C5H12, C5H10 atd.) v palivu; |
| ředicí médium | = | % objemových ředicích plynů v palivu (tj. O2*, N2, CO2, He atd.) |

CH4

=

% objemových methanu v palivu

C2

=

% objemových všech uhlovodíků C2 (např.: C2H6, C2H4 atd.) v palivu;

C3

=

% objemových všech uhlovodíků C3 (např.: C3H8, C3H6 atd.) v palivu;

C4

=

% objemových všech uhlovodíků C4 (např.: C4H10, C4H8 atd.) v palivu;

C5

=

% objemových všech uhlovodíků C5 (např.: C5H12, C5H10 atd.) v palivu;

ředicí médium

=

% objemových ředicích plynů v palivu (tj. O2*, N2, CO2, He atd.)

A.5.5.2   Příklady výpočtu faktoru posunu λ Sλ:

Příklad 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (objemových)

Image 173

Image 174

Image 175

Příklad 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (objemových)

Image 176

Image 177

Image 178

Příklad 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Image 179

Formula

Image 180

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels – SAE J1829, June 1987 (Stechiometrické poměry vzduch/palivo u automobilových paliv – SAE J1829 z června 1987). John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals (Základy spalovacích motorů), McGraw-Hill, 1988, kapitola 3.4 „Combustion stoichiometry“ („Stechiometrie spalování“) (s. 68 až 72).

---

Příloha 4 -dodatek 6

Montáž pomocných zařízení pro zkoušku emisí

| Číslo | Pomocné zařízení | Namontováno při zkoušce emisí |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sací systém | |
| Sací potrubí | Ano |
| Systém regulace emisí z klikové skříně | Ano |
| Řídicí zařízení pro sací potrubí s dvojím vstupem | Ano |
| Průtokoměr vzduchu | Ano |
| Vedení nasávaného vzduchu | Ano, nebo zařízení zkušebny |
| Vzduchový filtr | Ano, nebo zařízení zkušebny |
| Tlumič sání | Ano, nebo zařízení zkušebny |
| Omezovač otáček | Ano |
| 2 | Zařízení pro předehřívání sacího potrubí | Ano, nastaví se pokud možno do co nejpříznivějšího stavu |
| 3 | Výfukový systém | |
| Sběrné výfukové potrubí | Ano |
| Spojovací potrubí | Ano |
| Tlumič | Ano |
| Výfuková trubka | Ano |
| Výfuková brzda | Ne, nebo zcela otevřená |
| Přeplňovací zařízení | Ano |
| 4 | Čerpadlo pro přívod paliva | Ano |
| 5 | Zařízení pro plynové motory | |
| Elektronický řídicí systém, průtokoměr vzduchu atd. | Ano |
| Zařízení ke snížení tlaku | Ano |
| Odpařovač | Ano |
| Směšovač | Ano |
| 6 | Zařízení pro vstřikování paliva | |
| Předfiltr | Ano |
| Filtr | Ano |
| Čerpadlo | Ano |
| Vysokotlaké potrubí | Ano |
| Vstřikovač | Ano |
| Ventil přívodu vzduchu | Ano |
| Elektronický řídicí systém, čidla atd. | Ano |
| Regulátor/systém ovládání | Ano |
| Automatická zarážka plného zatížení u ozubené tyče v závislosti na atmosférických podmínkách | Ano |
| 7 | Zařízení k chlazení kapalinou | |
| Chladič | Ne |
| Ventilátor | Ne |
| Kryt ventilátoru | Ne |
| Vodní čerpadlo | Ano |
| Termostat | Ano, může být fixován ve zcela otevřené poloze |
| 8 | Chlazení vzduchem | |
| Kryt | Ne |
| Ventilátor nebo dmychadlo | Ne |
| Zařízení k regulaci teploty | Ne |
| 9 | Elektrická zařízení | |
| Generátor | Ne |
| Cívka nebo cívky | Ano |
| Kabeláž | Ano |
| Elektronický řídicí systém | Ano |
| 10 | Přeplňovací zařízení | |
| Kompresor poháněný přímo motorem a/nebo výfukovými plyny | Ano |
| Chladič přeplňovacího vzduchu | Ano, nebo systém zkušebny |
| Čerpadlo chladicí kapaliny nebo ventilátor (poháněné motorem) | Ne |
| Zařízení regulující průtok chladicí kapaliny | Ano |
| 11 | Zařízení k regulaci znečišťujících látek (systém následného zpracování výfukových plynů) | Ano |
| 12 | Startovací zařízení | Ano, nebo systém zkušebny |
| 13 | Čerpadlo mazacího oleje | Ano |

Číslo

Pomocné zařízení

Namontováno při zkoušce emisí

1

Sací systém

Sací potrubí

Ano

Systém regulace emisí z klikové skříně

Ano

Řídicí zařízení pro sací potrubí s dvojím vstupem

Ano

Průtokoměr vzduchu

Ano

Vedení nasávaného vzduchu

Ano, nebo zařízení zkušebny

Vzduchový filtr

Ano, nebo zařízení zkušebny

Tlumič sání

Ano, nebo zařízení zkušebny

Omezovač otáček

Ano

2

Zařízení pro předehřívání sacího potrubí

Ano, nastaví se pokud možno do co nejpříznivějšího stavu

3

Výfukový systém

Sběrné výfukové potrubí

Ano

Spojovací potrubí

Ano

Tlumič

Ano

Výfuková trubka

Ano

Výfuková brzda

Ne, nebo zcela otevřená

Přeplňovací zařízení

Ano

4

Čerpadlo pro přívod paliva

Ano

5

Zařízení pro plynové motory

Elektronický řídicí systém, průtokoměr vzduchu atd.

Ano

Zařízení ke snížení tlaku

Ano

Odpařovač

Ano

Směšovač

Ano

6

Zařízení pro vstřikování paliva

Předfiltr

Ano

Filtr

Ano

Čerpadlo

Ano

Vysokotlaké potrubí

Ano

Vstřikovač

Ano

Ventil přívodu vzduchu

Ano

Elektronický řídicí systém, čidla atd.

Ano

Regulátor/systém ovládání

Ano

Automatická zarážka plného zatížení u ozubené tyče v závislosti na atmosférických podmínkách

Ano

7

Zařízení k chlazení kapalinou

Chladič

Ne

Ventilátor

Ne

Kryt ventilátoru

Ne

Vodní čerpadlo

Ano

Termostat

Ano, může být fixován ve zcela otevřené poloze

8

Chlazení vzduchem

Kryt

Ne

Ventilátor nebo dmychadlo

Ne

Zařízení k regulaci teploty

Ne

9

Elektrická zařízení

Generátor

Ne

Cívka nebo cívky

Ano

Kabeláž

Ano

Elektronický řídicí systém

Ano

10

Přeplňovací zařízení

Kompresor poháněný přímo motorem a/nebo výfukovými plyny

Ano

Chladič přeplňovacího vzduchu

Ano, nebo systém zkušebny

Čerpadlo chladicí kapaliny nebo ventilátor (poháněné motorem)

Ne

Zařízení regulující průtok chladicí kapaliny

Ano

11

Zařízení k regulaci znečišťujících látek (systém následného zpracování výfukových plynů)

Ano

12

Startovací zařízení

Ano, nebo systém zkušebny

13

Čerpadlo mazacího oleje

Ano

---

Příloha 4 - dodatek 7

Postup pro měření čpavku

A.7.1

Tento dodatek popisuje postup pro měření čpavku (NH3). U nelineárních analyzátorů je přípustné použití linearizačních obvodů.

A.7.2

Pro měření NH3 jsou určeny dva principy měření a každý z principů lze použít za předpokladu, že splňuje kritéria specifikovaná v bodě A.7.2.1 nebo A.7.2.2. Pro měření NH3 nejsou povoleny sušičky plynu.

A.7.2.1

Laserový diodový spektrometr (LDS)

A.7.2.1.1

LDS využívá principu jednopaprskové spektroskopie. Je zvolena absorpční čára NH3 v blízkém infračerveném spektrálním pásmu, která je skenována jednopaprskovým diodovým laserem.

A.7.2.1.2

Analyzátor se instaluje buď přímo na výfukovou trubku (in-situ), nebo ve skříňce analyzátoru používajícího extrakční odběr vzorků podle pokynů výrobce přístroje. V případě instalace ve skříňce analyzátoru musí být cesta vzorku (odběrné potrubí, předfiltr (předfiltry) a ventily) vyrobena z nerezavějící oceli nebo z polytetrafluoretylenu (PTFE) a vyhřívána na 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) pro minimalizaci ztrát NH3 a artefaktů vzorkování. Kromě toho by odběrné potrubí mělo být co nejkratší.

Musí být minimalizován vliv teploty a tlaku výfukových plynů, instalačního prostředí a vibrací na měření nebo musí být použity kompenzační techniky.

Případný obalový vzduch využitý ve spojení s měřením in-situ k ochraně přístroje nesmí ovlivnit koncentraci žádné složky výfukového plynu měřené za přístrojem, nebo bude odběr vzorků ostatních složek výfukového plynu proveden před přístrojem.

A.7.2.1.3

Spektrální rozlišení laseru bude v rozmezí 0,5 cm-1, aby se minimalizovala křížová interference jiných plynů přítomných ve výfukovém plynu.

A.7.2.2

Analyzátor využívající Fourierovu transformaci infračerveného pásma (dále jen FTIR)

A.7.2.2.1

FTIR využívá principu spektroskopie širokého vlnového infračerveného pásma. Umožňuje souběžné měření složek výfukového plynu, jejichž standardizovaná spektra přístroj obsahuje. Absorpční spektrum (intenzita / vlnová délka) se vypočítává z naměřeného interferogramu (intenzita/čas) pomocí Fourierovy transformační metody.

A.7.2.2.2

Analyzátor FTIR se instaluje podle požadavků výrobce přístroje. Pro vyhodnocení se zvolí vlnová délka NH3. Cesta vzorku (odběrné potrubí, předfiltr (předfiltry) a ventily) musí být vyrobena z nerezavějící oceli nebo z polytetrafluorethylenu (PTFE) a vyhřívána na 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) pro minimalizaci ztrát NH3 a artefaktů vzorkování. Kromě toho by odběrné potrubí mělo být co nejkratší.

A.7.2.2.3

Spektrální rozlišení vlnové délky NH3 bude v rozmezí 0,5 cm-1, aby se minimalizovala křížová interference jiných plynů přítomných ve výfukovém plynu.

A.7.3

Postup a vyhodnocení zkoušky emisí

A.7.3.1

Před zkouškou emisí se zvolí rozsah analyzátoru. Analyzátory emisí s automatickým nebo manuálním přepínáním rozsahu jsou přípustné. Během zkušebního cyklu nebude rozsah analyzátorů měněn.

Pokud se pro přístroj nepoužijí ustanovení bodu A.7.3.4.2, určí se odezva na nulu a na plný rozsah. Pro odezvu na kalibrační plyn pro plný rozsah se použije plyn NH3 splňující specifikace podle bodu A.7.4.2.7. Je povoleno použití referenčních komor obsahujících kalibrační plyn NH3 pro plný rozsah.

A.7.3.2

Na počátku zkušební sekvence bude souběžně zahájen sběr údajů pro NH3. Koncentrace NH3 se musí měřit trvale a ukládat do počítačového systému s frekvencí alespoň 1 Hz.

A.7.3.3

Po dokončení zkoušky odběr vzorků pokračuje, než uplynou časové intervaly odezvy systémů. Určení posunu analyzátoru podle bodu A.7.3.4.1 se vyžaduje pouze v případě, že nejsou k dispozici údaje podle bodu A.7.3.4.2.

A.7.3.4

Posun analyzátoru

A.7.3.4.1

Jakmile to je prakticky možné, nejpozději však do 30 minut po dokončení zkušebního cyklu nebo během doby stabilizace, je třeba určit odezvu na nulu a na kalibrační plyn pro plný rozsah analyzátoru. Rozdíl mezi výsledky získanými před zkouškou a po zkoušce musí být menší než 2 % plného rozsahu.

A.7.3.4.2

| a) | jestliže posun nuly a odezvy na kalibrační plyn pro plný rozsah specifikované výrobcem přístroje podle bodů A.7.4.2.3. a A.7.4.2.4 splňuje požadavky bodu A.7.3.4.1; |
| --- | --- |

a)

jestliže posun nuly a odezvy na kalibrační plyn pro plný rozsah specifikované výrobcem přístroje podle bodů A.7.4.2.3. a A.7.4.2.4 splňuje požadavky bodu A.7.3.4.1;

| b) | jestliže časový interval pro posun nuly a odezvy na kalibrační plyn pro plný rozsah specifikovaný výrobcem přístroje podle bodů A.7.4.2.3 a A.7.4.2.4 překračuje dobu trvání zkoušky. |
| --- | --- |

b)

jestliže časový interval pro posun nuly a odezvy na kalibrační plyn pro plný rozsah specifikovaný výrobcem přístroje podle bodů A.7.4.2.3 a A.7.4.2.4 překračuje dobu trvání zkoušky.

A.7.3.5

Průměrná koncentrace NH3 (ppm/zkouška) se určuje integrováním okamžitých hodnot za celý cyklus. Použije se následující rovnice:

c
  NH3 =
  Image 181
  v ppm/zkouška) (115)

kde:

| c
  NH3,I | je okamžitá koncentrace NH3 ve výfukových plynech, ppm |
| --- | --- |
| n | je počet provedených měření |

c
  NH3,I

je okamžitá koncentrace NH3 ve výfukových plynech, ppm

n

je počet provedených měření

Pro WHTC bude konečný výsledek zkoušky určen pomocí následující rovnice:

Image 182
  (116)

kde:

| c
  NH3,cold | je průměrná koncentrace NH3 při zkoušce se startem za studena, ppm |
| --- | --- |
| c
  NH3,hot | je průměrná koncentrace NH3 při zkoušce se startem za tepla, ppm |

c
  NH3,cold

je průměrná koncentrace NH3 při zkoušce se startem za studena, ppm

c
  NH3,hot

je průměrná koncentrace NH3 při zkoušce se startem za tepla, ppm

A.7.4

Specifikace a ověření analyzátoru

A.7.4.1

Analyzátor musí splňovat požadavky na linearitu specifikované v tabulce 7 této přílohy. Ověření linearity podle bodu 9.2.1 této přílohy se provádí nejméně každých 12 měsíců nebo vždy, když se provede na systému oprava nebo změna, která by mohla ovlivnit kalibraci. S předchozím schválením schvalovacího orgánu je povoleno méně než 10 referenčních bodů, lze-li prokázat rovnocennou přesnost.

Pro ověření linearity se použije plyn NH3 splňující specifikace podle bodu A.7.4.2.7. Je povoleno použití referenčních komor obsahujících kalibrační plyn NH3 pro plný rozsah.

Přístroje, jejichž signály se užívají pro kompenzační algoritmy, musí splňovat požadavky na linearitu specifikované v tabulce 7 této přílohy. Ověření linearity se provádí podle požadavků postupů interního auditu, výrobců přístroje nebo v souladu s požadavky normy ISO 9000.

A.7.4.2

Analyzátory musí mít měřicí rozsah a dobu odezvy odpovídající přesnosti požadované k měření koncentrace NH3 v neustáleném a ustáleném stavu.

A.7.4.2.1

Analyzátor musí mít za všech zkušebních podmínek minimální detekční limit < 2 ppm.

A.7.4.2.2

Přesnost vymezená jako odchylka hodnoty udávané analyzátorem od referenční hodnoty nesmí přesáhnout ±3 % udávané hodnoty nebo ±2 ppm podle toho, která hodnota je vyšší.

A.7.4.2.3

Posun odezvy na nulu a odpovídající časový interval specifikuje výrobce přístroje.

A.7.4.2.4

Posun odezvy na kalibrační plyn pro plný rozsah a odpovídající časový interval specifikuje výrobce přístroje.

A.7.4.2.5

Doba odezvy systému musí být ≤ 20 s.

A.7.4.2.6

Doba náběhu analyzátoru musí být ≤ 5 s.

A.7.4.2.7

Musí být k dispozici směs plynů, které mají následující chemické složení.

NH3 a čištěný dusík.

Skutečná koncentrace kalibračního plynu musí být v mezích ±3 % jmenovité hodnoty. Koncentrace NH3 se musí udávat v objemových jednotkách (objemové % nebo objemové ppm).

Musí se zaznamenat datum expirace kalibračních plynů podle údajů výrobce.

A.7.5

Schvalovací orgán může schválit jiné systémy nebo analyzátory, jestliže se zjistí, že poskytují rovnocenné výsledky v souladu s bodem 5.1.1 této přílohy.

„Výsledky“ znamenají koncentrace NH3 pro průměrný cyklus.

---

Příloha 4 - dodatek 8

Zařízení k měření počtu emitovaných částic

A.8.1

Specifikace

A.8.1.1

Přehled systému

A.8.1.1.1

Systém pro odběr vzorků částic se skládá ze sondy nebo odběrného místa, jimiž se odebírá vzorek z homogenně promíseného toku v ředicím systému, jak je popsáno v dodatku 2 k této příloze, bodech A.2.2.1 a A.2.2.2 nebo A.2.2.3 a A.2.2.4, separátoru těkavých částic (VPR), který je před počitadlem částic (PNC), a vhodného přenosového potrubí.

A.8.1.1.2

Doporučuje se, aby před vstupem do VPR byl použit předsazený třídič oddělující částice podle velikosti (např. cyklon, lapač hrubých částic apod.). Alternativně je však možné použít odběrnou sondu působící jako vhodné zařízení k oddělování částic podle velikosti, která je znázorněna v dodatku 2 k této příloze, na obrázku 14. U systémů s ředěním části toku je povoleno použít stejný předsazený třídič pro odběr vzorku k měření hmotnosti částic a k měření počtu částic, přičemž vzorek k měření počtu částic se odebírá z ředicího systému za předsazeným třídičem. Alternativně je možno použít předsazené třídiče, kdy se vzorek ke zjištění počtu částic odebírá z ředicího systému před předsazeným třídičem k měření hmotnosti částic.

A.8.1.2

Obecné požadavky

A.8.1.2.1

Konec sondy k odběru vzorků nebo místo k odběru částic a přenosová trubka částic (PTT) dohromady tvoří systém k přenosu částic (PTS). PTS převádí vzorek z ředicího tunelu do vstupu VPR. PTS musí splňovat následující podmínky:

U systémů s ředěním plného toku a u systémů s ředěním části toku, u kterých se odebírá dílčí vzorek (jak je popsáno v dodatku 2 k této příloze, bodě A.2.2.1), musí být odběrná sonda instalována v blízkosti osy ředicího tunelu, ve vzdálenosti mezi 10 a 20 průměry tunelu ve směru proudění od místa, kde výfukový plyn vstupuje do ředicího tunelu, tato sonda směřuje proti směru proudění do toku plynu protékajícího tunelem a osa jejího vrcholu je rovnoběžná s osou ředicího tunelu. Odběrná sonda musí být umístěna v ředicím traktu tak, aby vzorek byl odebírán z homogenní směsi ředicí médium / výfukový plyn;

U systémů s ředěním části toku, u kterých se odebírá celkový vzorek (jak je popsáno v dodatku 2 k této příloze, bodě A.2.2.1), musí být odběrné místo částic nebo odběrná sonda umístěny ve zvláštní přenosové trubce částic, před držákem filtru částic, průtokoměrem a všemi místy rozdvojení odběru vzorků nebo obtoku. Odběrné místo nebo odběrná sonda musí být umístěny tak, aby vzorek byl odebírán z homogenní směsi ředicí médium / výfukový plyn. Rozměry odběrné sondy částic by měly být takové, aby nenarušovaly funkci systému s ředěním části toku.

Vzorek plynu protékající PTS musí splňovat následující podmínky:

U systémů s ředěním plného toku musí mít Reynoldsovo číslo (Re) < 1 700.

U systémů s ředěním části toku musí mít Reynoldsovo číslo (Re) < 1 700 v PTT, tj. ve směru proudění za odběrnou sondou nebo odběrným místem.

Musí mít dobu setrvání vzorku v PTS ≤ 3 s.

Každá jiná konfigurace odběru vzorků pro PTS, pro kterou může být prokázána rovnocenná penetrace částic 30 nm, se pokládá za přijatelnou.

Výstupní trubka (OT), kterou se vede zředěný vzorek z VPR do vstupu do PNC, musí mít následující vlastnosti:

Vnitřní průměr ≥ 4 mm.

Doba, po kterou vzorek toku plynu setrvává ve výstupní trubce (OT), musí být ≤ 0,8 s.

Každá jiná konfigurace odběru vzorků pro výstupní trubku (OT), pro kterou může být prokázána rovnocenná penetrace částic 30 nm, se pokládá za přijatelnou.

A.8.1.2.2

VPR musí obsahovat zařízení k ředění vzorku a k odstraňování těkavých částic.

A.8.1.2.3

Všechny části ředicího systému a systému odběru vzorků od výfukové trubky až k PNC, které jsou ve styku se surovým výfukovým plynem a se zředěným výfukovým plynem, musí být konstruovány tak, aby se minimalizovalo usazování částic. Všechny části musí být z elektricky vodivých materiálů, které nereagují se složkami výfukového plynu, a musí být elektricky uzemněny, aby se zabránilo elektrostatickým účinkům.

A.8.1.2.4

Systém k odběru vzorků částic musí být proveden podle osvědčené praxe v odběru vzorků aerosolů, což zahrnuje vyloučení ostrých ohybů a náhlých změn průřezů, používání hladkých vnitřních povrchů a minimalizování délky odběrného potrubí. Plynulé změny průřezu jsou přípustné.

A.8.1.3

Zvláštní požadavky

A.8.1.3.1

Vzorek částic nesmí procházet čerpadlem předtím, než projde zařízením PNC.

A.8.1.3.2

Doporučuje se předsazený třídič oddělující částice vzorku podle velikosti.

A.8.1.3.3

Jednotka pro stabilizaci vzorku musí:

A.8.1.3.3.1

být schopna ředit vzorek v jednom nebo více stupních, aby se dosáhlo koncentrace počtu částic pod horní hranicí režimu počítání jednotlivých částic v zařízení PNC a teploty plynu na vstupu do PNC nižší než 35 °C;

A.8.1.3.3.2

obsahovat počáteční stupeň ředění za ohřevu, z něhož vychází vzorek s teplotou ≥ 150 °C a ≤ 400 °C a ředěný faktorem nejméně 10;

A.8.1.3.3.3

řídit vyhřívané fáze na konstantní jmenovité provozní teploty, v rozsahu specifikovaném v bodě A.8.1.3.3.2, s dovolenou odchylkou ± 10 °C. Poskytovat údaj o tom, zda vyhřívané fáze jsou nebo nejsou na svých správných provozních teplotách;

A.8.1.3.3.4

dosáhnout redukčního koeficientu koncentrace částic (fr(di)), jak je definován dále v bodě A.8.2.2.2, pro částice o průměrech elektrické mobility 30 nm, který není o více než 30 % vyšší, a částice o průměrech elektrické mobility 50 nm, který není o více než 20 % vyšší, a který není více než o 5 % nižší, než koeficient pro částice o průměru elektrické mobility 100 nm pro VPR jako celek;

A.8.1.3.3.5

dosáhnout také > 99,0 % odpaření částic tetrakontanu (CH3(CH2)38CH3) o průměru 30 nm, s koncentrací na vstupu ≥ 10 000 cm-3, pomocí ohřátí a snížení parciálních tlaků tetrakontanu.

A.8.1.3.4

PNC musí:

A.8.1.3.4.1

pracovat za provozních podmínek plného toku;

A.8.1.3.4.2

mít přesnost počítání ±10 % napříč rozsahem 1 cm-3 k horní hranici režimu počítání jednotlivých částic v zařízení PNC ověřitelnou podle uznávané normy. Při koncentracích pod 100 cm-3 se mohou požadovat měření, která jsou zprůměrována v rozsahu prodloužených period odběru vzorků, aby se prokázala přesnost PNC s vysokým stupněm statistické věrohodnosti;

A.8.1.3.4.3

mít rozlišitelnost údajů nejméně 0,1 částic cm-3 při koncentracích menších než 100 cm-3;

A.8.1.3.4.4

mít lineární odezvu na koncentrace částic v celém měřicím rozsahu v režimu počítání jednotlivých částic;

A.8.1.3.4.5

mít frekvenci udávání dat rovnající se 0,5 Hz nebo větší;

A.8.1.3.4.6

mít dobu odezvy t90 pro rozsah měřených koncentrací kratší než 5 s;

A.8.1.3.4.7

obsahovat korekční funkci koincidence až do korekce maximálně 10 % a smět použít koeficient vnitřní kalibrace, jak je stanoveno v bodě A.8.2.1.3, avšak nesmět použít žádný jiný algoritmus ke korekci účinnosti počítání nebo k jejímu definování;

A.8.1.3.4.8

mít při velikostech částic o průměru elektrické mobility 23 nm (± 1 nm) účinnost počítání 50 % (±12 %) a při velikostech 41 nm (± 1 nm) účinnost počítání > 90 %. Těchto účinností počítání lze dosáhnout prostředky interními (například regulací včleněnou do koncepce přístroje) nebo externími (například pomocí předsazené separace oddělující částice podle velikosti);

A.8.1.3.4.9

jestliže PNC používá pracovní kapalinu, musí být tato kapalina měněna v intervalech specifikovaných výrobcem přístroje.

A.8.1.3.5

Pokud nejsou tlak a/nebo teplota na vstupu PNC udržovány na známé konstantní úrovni v bodě, ve kterém se řídí průtok PNC, musí se měřit a zaznamenávat za účelem korigování měření koncentrace částic na standardní podmínky.

A.8.1.3.6

Součet dob, ve kterých vzorek setrvává v PTS, VPR a OT, plus doba odezvy t90 zařízení PNC, nesmí být větší než 20 s.

A.8.1.3.7

Průběh koncentrace se zaznamená. K časové synchronizaci signálů koncentrace počtu částic a toku výfukového plynu je doba transformace definována jako čas od okamžiku změny (t0) do okamžiku, kdy odezva dosáhne 50 % konečné udané hodnoty (t50).

A.8.1.4

Tato část popisuje doporučenou praxi měření počtu částic. Je však přijatelný každý systém, který splňuje požadavky na vlastnosti stanovené v bodech A.8.1.2. a A.8.1.3.

Na obrázcích 19 a 20 jsou schémata doporučených konfigurací systému k odběru vzorků částic pro systémy s ředěním části toku a systémy s ředěním plného toku.

Obrázek 19

Obrázek 19

Schéma doporučeného systému k odběru vzorků částic – odběr z části toku

Schéma doporučeného systému k odběru vzorků částic – odběr z části toku

Image 183

Obrázek 20

Obrázek 20

Schéma doporučeného systému k odběru vzorků částic – odběr z plného toku

Schéma doporučeného systému k odběru vzorků částic – odběr z plného toku

Image 184

| A.8.1.4.1 | Popis systému k odběru vzorků
  Systém k odběru vzorků částic se skládá z konce odběrné sondy nebo z odběrného místa v ředicím systému, přenosové trubky částic (PTT), předsazeného třídiče oddělujícího částice podle velikosti (PCF) a ze separátoru těkavých částic (VPR), který je před jednotkou k měření koncentrace počtu částic (PNC). Separátor VPR obsahuje zařízení k ředění vzorku (zařízení k ředění počtu částic: PND1 a PND2) a zařízení na odpařování částic (odpařovací trubka ET). Sonda k odběru vzorků nebo odběrné místo vzorků z toku zkoušeného plynu musí být v ředicím traktu uspořádány tak, aby se odebíral reprezentativní vzorek toku plynu z homogenní směsi ředicího média a výfukového plynu. Součet dob, po které vzorek setrvává v systému, plus doba odezvy t90 zařízení PNC, nesmí být větší než 20 s. |
| --- | --- |

A.8.1.4.1

Popis systému k odběru vzorků

Systém k odběru vzorků částic se skládá z konce odběrné sondy nebo z odběrného místa v ředicím systému, přenosové trubky částic (PTT), předsazeného třídiče oddělujícího částice podle velikosti (PCF) a ze separátoru těkavých částic (VPR), který je před jednotkou k měření koncentrace počtu částic (PNC). Separátor VPR obsahuje zařízení k ředění vzorku (zařízení k ředění počtu částic: PND1 a PND2) a zařízení na odpařování částic (odpařovací trubka ET). Sonda k odběru vzorků nebo odběrné místo vzorků z toku zkoušeného plynu musí být v ředicím traktu uspořádány tak, aby se odebíral reprezentativní vzorek toku plynu z homogenní směsi ředicího média a výfukového plynu. Součet dob, po které vzorek setrvává v systému, plus doba odezvy t90 zařízení PNC, nesmí být větší než 20 s.

1

2

90

| A.8.1.4.2 | Systém přenosu částic
  Konec sondy k odběru vzorků nebo místo k odběru částic a přenosová trubka částic (PTT) dohromady tvoří systém k přenosu částic (PTS). Systém PTS převádí vzorek z ředicího tunelu do vstupu prvního zařízení k ředění počtu částic. PTS musí splňovat následující podmínky:
  U systémů s ředěním plného toku a u systémů s ředěním části toku, u kterých se odebírá dílčí vzorek (jak je popsáno v dodatku 2 k této příloze, bodě A.2.2.1), musí být odběrná sonda instalována v blízkosti osy ředicího tunelu, ve vzdálenosti mezi 10 a 20 průměry tunelu ve směru proudění od místa, kde výfukový plyn vstupuje do ředicího tunelu, tato sonda směřuje proti směru proudění do toku plynu protékajícího tunelem a osa jejího vrcholu je rovnoběžná s osou ředicího tunelu. Odběrná sonda musí být umístěna v ředicím traktu tak, aby vzorek byl odebírán z homogenní směsi ředicí médium / výfukový plyn;
  U systémů s ředěním části toku, u kterých se odebírá celkový vzorek (jak je popsáno v dodatku 2 k této příloze, bodě A.2.2.1) musí být odběrné místo částic umístěno ve zvláštní přenosové trubce částic, před držákem filtru částic, průtokoměrem a všemi místy rozdvojení odběru vzorků nebo obtoku. Odběrné místo nebo odběrná sonda musí být umístěny tak, aby vzorek byl odebírán z homogenní směsi ředicí médium / výfukový plyn.
  Vzorek plynu protékající PTS musí splňovat následující podmínky:
  Musí mít Reynoldsovo číslo (Re) < 1 700.
  Musí mít dobu setrvání vzorku v PTS ≤ 3 s.
  Každá jiná konfigurace odběru vzorků pro PTS, pro kterou může být prokázána rovnocenná penetrace částic o průměru elektrické mobility 30 nm, se pokládá za přijatelnou.
  Výstupní trubka (OT), kterou se vede zředěný vzorek z VPR do vstupu do PNC, musí mít následující vlastnosti:
  Vnitřní průměr ≥ 4 mm.
  Vzorek toku plynu procházející OT tam musí setrvávat po dobu ≤ 0,8 s.
  Každá jiná konfigurace odběru vzorků pro OT, pro kterou může být prokázána rovnocenná penetrace částic o průměru elektrické mobility 30 nm, se pokládá za přijatelnou. |
| --- | --- |

A.8.1.4.2

Systém přenosu částic

Konec sondy k odběru vzorků nebo místo k odběru částic a přenosová trubka částic (PTT) dohromady tvoří systém k přenosu částic (PTS). Systém PTS převádí vzorek z ředicího tunelu do vstupu prvního zařízení k ředění počtu částic. PTS musí splňovat následující podmínky:

U systémů s ředěním plného toku a u systémů s ředěním části toku, u kterých se odebírá dílčí vzorek (jak je popsáno v dodatku 2 k této příloze, bodě A.2.2.1), musí být odběrná sonda instalována v blízkosti osy ředicího tunelu, ve vzdálenosti mezi 10 a 20 průměry tunelu ve směru proudění od místa, kde výfukový plyn vstupuje do ředicího tunelu, tato sonda směřuje proti směru proudění do toku plynu protékajícího tunelem a osa jejího vrcholu je rovnoběžná s osou ředicího tunelu. Odběrná sonda musí být umístěna v ředicím traktu tak, aby vzorek byl odebírán z homogenní směsi ředicí médium / výfukový plyn;

U systémů s ředěním části toku, u kterých se odebírá celkový vzorek (jak je popsáno v dodatku 2 k této příloze, bodě A.2.2.1) musí být odběrné místo částic umístěno ve zvláštní přenosové trubce částic, před držákem filtru částic, průtokoměrem a všemi místy rozdvojení odběru vzorků nebo obtoku. Odběrné místo nebo odběrná sonda musí být umístěny tak, aby vzorek byl odebírán z homogenní směsi ředicí médium / výfukový plyn.

Vzorek plynu protékající PTS musí splňovat následující podmínky:

Musí mít Reynoldsovo číslo (Re) < 1 700.

Musí mít dobu setrvání vzorku v PTS ≤ 3 s.

Každá jiná konfigurace odběru vzorků pro PTS, pro kterou může být prokázána rovnocenná penetrace částic o průměru elektrické mobility 30 nm, se pokládá za přijatelnou.

Výstupní trubka (OT), kterou se vede zředěný vzorek z VPR do vstupu do PNC, musí mít následující vlastnosti:

Vnitřní průměr ≥ 4 mm.

Vzorek toku plynu procházející OT tam musí setrvávat po dobu ≤ 0,8 s.

Každá jiná konfigurace odběru vzorků pro OT, pro kterou může být prokázána rovnocenná penetrace částic o průměru elektrické mobility 30 nm, se pokládá za přijatelnou.

| A.8.1.4.3 | Předsazený třídič oddělující částice podle velikosti
  Doporučený předsazený třídič oddělující částice podle velikosti se umístí z hlediska směru proudění před VPR. Musí mít 50% účinnost oddělování částic pro částice mezi 2,5 μm a 10 μm při objemovém průtoku zvoleném pro odběr emisí částic k zjištění jejich počtu. Předsazený třídič musí umožnit, aby nejméně 99 % hmotnostní koncentrace částic 1 μm, které do něj vstupují, prošlo jeho výstupem s objemovým průtokem zvoleným pro odběr emisí částic k zjištění jejich počtu. U systémů s ředěním části toku je povoleno použít stejný předsazený třídič k odběru vzorků pro určování hmotnosti částic i vzorků pro určování počtu částic, přičemž vzorek k určování počtu částic se odebírá z ředicího systému ve směru proudění za předsazeným třídičem. Alternativně je možno použít předsazené třídiče, kdy se vzorek ke zjištění počtu částic odebírá z ředicího systému před předsazeným třídičem k měření hmotnosti částic. |
| --- | --- |

A.8.1.4.3

Předsazený třídič oddělující částice podle velikosti

Doporučený předsazený třídič oddělující částice podle velikosti se umístí z hlediska směru proudění před VPR. Musí mít 50% účinnost oddělování částic pro částice mezi 2,5 μm a 10 μm při objemovém průtoku zvoleném pro odběr emisí částic k zjištění jejich počtu. Předsazený třídič musí umožnit, aby nejméně 99 % hmotnostní koncentrace částic 1 μm, které do něj vstupují, prošlo jeho výstupem s objemovým průtokem zvoleným pro odběr emisí částic k zjištění jejich počtu. U systémů s ředěním části toku je povoleno použít stejný předsazený třídič k odběru vzorků pro určování hmotnosti částic i vzorků pro určování počtu částic, přičemž vzorek k určování počtu částic se odebírá z ředicího systému ve směru proudění za předsazeným třídičem. Alternativně je možno použít předsazené třídiče, kdy se vzorek ke zjištění počtu částic odebírá z ředicího systému před předsazeným třídičem k měření hmotnosti částic.

| A.8.1.4.4 | Separátor těkavých částic (VPR)
  Separátor VPR obsahuje v sériovém uspořádání jedno zařízení k ředění počtu částic (PND1), odpařovací trubku a druhé zařízení k ředění počtu částic (PND2). Účelem této ředicí funkce je zmenšit koncentraci počtu částic ve vzorku, který vstupuje do jednotky k měření koncentrace částic, na hodnotu menší, než je horní hranice režimu počítání jednotlivých částic v zařízení PNC, a k potlačení tvoření jader ve vzorku. VPR musí udávat, zda PND1 a odpařovací trubka jsou na svých správných provozních teplotách.
  VPR musí dosáhnout > 99,0 % odpaření částic 30 nm tetrakontanu (CH3(CH2)38CH3), s koncentrací na vstupu ≥ 10 000 cm-3, pomocí ohřátí a redukce parciálních tlaků tetrakontanu. Také musí dosáhnout redukčního koeficientu koncentrace částic (fr) pro částice s průměry elektrické mobility 30 nm, který není vyšší než 30 %, a pro částice s průměry elektrické mobility 50 nm, který není vyšší než 20 %, a není nižší o více než 5 %, než je koeficient pro částice o průměru elektrické mobility 100 nm pro VPR jako celek. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4

Separátor těkavých částic (VPR)

Separátor VPR obsahuje v sériovém uspořádání jedno zařízení k ředění počtu částic (PND1), odpařovací trubku a druhé zařízení k ředění počtu částic (PND2). Účelem této ředicí funkce je zmenšit koncentraci počtu částic ve vzorku, který vstupuje do jednotky k měření koncentrace částic, na hodnotu menší, než je horní hranice režimu počítání jednotlivých částic v zařízení PNC, a k potlačení tvoření jader ve vzorku. VPR musí udávat, zda PND1 a odpařovací trubka jsou na svých správných provozních teplotách.

1

2

1

VPR musí dosáhnout > 99,0 % odpaření částic 30 nm tetrakontanu (CH3(CH2)38CH3), s koncentrací na vstupu ≥ 10 000 cm-3, pomocí ohřátí a redukce parciálních tlaků tetrakontanu. Také musí dosáhnout redukčního koeficientu koncentrace částic (fr) pro částice s průměry elektrické mobility 30 nm, který není vyšší než 30 %, a pro částice s průměry elektrické mobility 50 nm, který není vyšší než 20 %, a není nižší o více než 5 %, než je koeficient pro částice o průměru elektrické mobility 100 nm pro VPR jako celek.

3

2

38

3

-3

r

| A.8.1.4.4.1 | První zařízení k ředění počtu částic (PND1)
  První zařízení k ředění počtu částic musí být specificky konstruováno k ředění koncentrace počtu částic a musí pracovat při teplotě (stěny) od 150 °C do 400 °C. Nastavení teploty stěny se musí udržovat na konstantní jmenovité provozní teplotě, která je v rámci uvedeného rozsahu teplot, s dovolenou odchylkou ± 10 °C, a nesmí přesáhnout teplotu stěny ET (bod A.8.1.4.4.2). Do zařízení k ředění se přivádí ředicí vzduch filtrovaný filtrem HEPA a zařízení musí být schopno vytvářet faktor ředění o hodnotě 10 až 200. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.1

První zařízení k ředění počtu částic (PND1

První zařízení k ředění počtu částic musí být specificky konstruováno k ředění koncentrace počtu částic a musí pracovat při teplotě (stěny) od 150 °C do 400 °C. Nastavení teploty stěny se musí udržovat na konstantní jmenovité provozní teplotě, která je v rámci uvedeného rozsahu teplot, s dovolenou odchylkou ± 10 °C, a nesmí přesáhnout teplotu stěny ET (bod A.8.1.4.4.2). Do zařízení k ředění se přivádí ředicí vzduch filtrovaný filtrem HEPA a zařízení musí být schopno vytvářet faktor ředění o hodnotě 10 až 200.

| A.8.1.4.4.2 | Odpařovací trubka (ET)
  Teplota stěny v celé délce ET musí být regulována na hodnotu, která je větší než teplota stěny prvního zařízení k ředění počtu částic, nebo se rovná této hodnotě, a teplota stěny se musí udržovat na stanovené jmenovité provozní teplotě mezi 300 °C a 400 °C, s dovolenou odchylkou ± 10 °C. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.2

Odpařovací trubka (ET)

Teplota stěny v celé délce ET musí být regulována na hodnotu, která je větší než teplota stěny prvního zařízení k ředění počtu částic, nebo se rovná této hodnotě, a teplota stěny se musí udržovat na stanovené jmenovité provozní teplotě mezi 300 °C a 400 °C, s dovolenou odchylkou ± 10 °C.

| A.8.1.4.4.3 | Druhé zařízení k ředění počtu částic (PND2)
  PND2 musí být specificky konstruováno k ředění koncentrace počtu částic. Do zařízení k ředění se přivádí ředicí vzduch filtrovaný filtrem HEPA a zařízení musí být schopno udržovat jednotný ředicí koeficient v rozsahu 10 až 30. Faktor ředění zařízení PND2 musí být zvolen v rozsahu mezi 10 a 15 tak, aby koncentrace počtu částic za druhým ředicím zařízením ve směru proudění byla menší než horní hranice režimu počítání jednotlivých částic v zařízení PNC a aby teplota plynu před vstupem do PNC byla < 35 °C. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.3

Druhé zařízení k ředění počtu částic (PND2

PND2 musí být specificky konstruováno k ředění koncentrace počtu částic. Do zařízení k ředění se přivádí ředicí vzduch filtrovaný filtrem HEPA a zařízení musí být schopno udržovat jednotný ředicí koeficient v rozsahu 10 až 30. Faktor ředění zařízení PND2 musí být zvolen v rozsahu mezi 10 a 15 tak, aby koncentrace počtu částic za druhým ředicím zařízením ve směru proudění byla menší než horní hranice režimu počítání jednotlivých částic v zařízení PNC a aby teplota plynu před vstupem do PNC byla < 35 °C.

2

2

| A.8.1.4.5 | Počitadlo počtu částic (PNC)
  Zařízení PNC musí splňovat požadavky bodu A.8.1.3.4. |
| --- | --- |

A.8.1.4.5

Počitadlo počtu částic (PNC)

Zařízení PNC musí splňovat požadavky bodu A.8.1.3.4.

| A.8.2 | Kalibrace / potvrzení správnosti funkce systému k odběru vzorků částic (1) |
| --- | --- |

A.8.2

Kalibrace / potvrzení správnosti funkce systému k odběru vzorků částic (1

| A.8.2.1 | Kalibrace počitadla počtu částic |
| --- | --- |

A.8.2.1

Kalibrace počitadla počtu částic

| A.8.2.1.1 | Technická zkušebna zajistí, aby bylo vystaveno osvědčení o kalibraci PNC, které potvrzuje soulad s uznávanou normou, a to v období 12 měsíců před zkouškou emisí. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1

Technická zkušebna zajistí, aby bylo vystaveno osvědčení o kalibraci PNC, které potvrzuje soulad s uznávanou normou, a to v období 12 měsíců před zkouškou emisí.

| A.8.2.1.2 | PNC musí být také znovu kalibrováno a po každé větší údržbě musí být vydáno nové osvědčení o kalibraci. |
| --- | --- |

A.8.2.1.2

PNC musí být také znovu kalibrováno a po každé větší údržbě musí být vydáno nové osvědčení o kalibraci.

| A.8.2.1.3 | Kalibrace musí být ověřitelná podle standardní kalibrační metody:


  a) | porovnáním odezvy PNC, které se kalibruje, s odezvou kalibrovaného aerosolového elektrometru, když se zároveň odebírají elektrostaticky roztříděné kalibrační částice, nebo |
| --- | --- | --- |

A.8.2.1.3

Kalibrace musí být ověřitelná podle standardní kalibrační metody:

a)

porovnáním odezvy PNC, které se kalibruje, s odezvou kalibrovaného aerosolového elektrometru, když se zároveň odebírají elektrostaticky roztříděné kalibrační částice, nebo

| b) | porovnáním odezvy PNC, které se kalibruje, s odezvou druhého PNC, které bylo výše uvedenou metodou kalibrováno přímo. |
| --- | --- |

b)

porovnáním odezvy PNC, které se kalibruje, s odezvou druhého PNC, které bylo výše uvedenou metodou kalibrováno přímo.

V případě elektrometru se provede kalibrace s použitím nejméně šesti standardních koncentrací rozložených co nejrovnoměrněji napříč měřicím rozsahem PNC. Tyto body zahrnují bod jmenovité nulové koncentrace získaný připojením filtrů HEPA nejméně třídy H13 podle normy EN 1822:2008, nebo rovnocenných vlastností, ke vstupu každého přístroje. Aniž by se na PNC, které se kalibruje, použil nějaký kalibrační koeficient, musí být měřené koncentrace u každé použité koncentrace v rozmezí ±10 % od standardní koncentrace, s výjimkou nulového bodu, jinak se kalibrované PNC vyřadí. Vypočte se a zaznamená gradient lineární regrese dvou souborů údajů. Na PNC, které se kalibruje, se použije kalibrační koeficient rovnající se převrácené hodnotě gradientu. Vypočte se linearita odezvy jako druhá mocnina Pearsonova korelačního koeficientu součinu momentů (R2) obou souborů údajů, která se musí rovnat nejméně 0,97. Při výpočtu obou gradientů a R2 se proloží lineární regrese počátkem (nulová koncentrace na obou přístrojích).

2

2

U referenčního PNC se kalibruje s použitím nejméně šesti standardních koncentrací napříč měřicím rozsahem PNC. V nejméně třech bodech musí být koncentrace pod 1 000 cm-3, zbývající koncentrace musí být rozmístěny lineárně mezi 1 000 cm-3 a maximem rozsahu PNC v režimu počítání jednotlivých částic. Tyto body zahrnují bod jmenovité nulové koncentrace získaný připojením filtrů HEPA nejméně třídy H13 podle normy EN 1822:2008, nebo rovnocenných vlastností, ke vstupu každého přístroje. Aniž by se na PNC, které se kalibruje, použil nějaký kalibrační koeficient, musí být měřené koncentrace u každé použité koncentrace v rozmezí ±10 % od standardní koncentrace, s výjimkou nulového bodu, jinak se PNC, které se kalibruje, vyřadí. Vypočte se a zaznamená gradient lineární regrese dvou souborů údajů. Na PNC, které se kalibruje, se použije kalibrační koeficient rovnající se převrácené hodnotě gradientu. Vypočte se linearita odezvy jako druhá mocnina Pearsonova korelačního koeficientu součinu momentů (R2) obou souborů údajů, která se musí rovnat nejméně 0,97. Při výpočtu obou gradientů a R2 se proloží lineární regrese počátkem (nulová koncentrace na obou přístrojích).

-3

-3

2

2

| A.8.2.1.4 | Kalibrace také zahrnuje kontrolu účinnosti detekce zařízení PNC v porovnání s požadavky bodu A.8.1.3.4.8, s částicemi o průměru elektrické mobility 23 nm. Kontrola účinnosti počítání s částicemi 41 nm se nevyžaduje. |
| --- | --- |

A.8.2.1.4

Kalibrace také zahrnuje kontrolu účinnosti detekce zařízení PNC v porovnání s požadavky bodu A.8.1.3.4.8, s částicemi o průměru elektrické mobility 23 nm. Kontrola účinnosti počítání s částicemi 41 nm se nevyžaduje.

| A.8.2.2 | Kalibrace / potvrzení správnosti funkce separátoru těkavých částic |
| --- | --- |

A.8.2.2

Kalibrace / potvrzení správnosti funkce separátoru těkavých částic

| A.8.2.2.1 | Kalibrace redukčních koeficientů koncentrace částic u zařízení VPR v jeho celém rozsahu nastavení ředění, při jmenovitých provozních teplotách stanovených pro přístroj, se požaduje, když je jednotka nová a po každé větší údržbě. Požadavek na periodické potvrzování správnosti redukčního koeficientu koncentrace částic u VPR se omezuje na kontrolu při jediném nastavení, které je typické pro nastavení používané k měřením na vozidlech se vznětovým motorem vybaveným filtrem částic. Technická zkušebna zajistí, aby bylo vystaveno osvědčení o kalibraci nebo o správnosti funkce separátoru těkavých částic, a to v období 6 měsíců před zkouškou emisí. Jestliže separátor těkavých částic obsahuje výstražnou signalizaci pro sledování teploty, je pro potvrzení správnosti funkce přípustný interval 12 měsíců.
  Vlastnosti VPR musí být určeny vzhledem k redukčnímu koeficientu koncentrace částic pro tuhé částice o průměru elektrické mobility 30 nm, 50 nm a 100 nm. Redukční koeficienty koncentrace částic (fr(d)) pro částice s průměry elektrické mobility 30 nm nesmějí být vyšší než 30 % a pro částice s průměry elektrické mobility 50 nm nesmějí být vyšší než 20 % a nesmějí být o více než o 5 % nižší, než je koeficient pro částice o průměru elektrické mobility 100 nm. Pro účely potvrzení správnosti funkce musí být střední hodnota redukčního koeficientu koncentrace částic v rozmezí ±10 % od střední hodnoty redukčního koeficientu koncentrace částic (

  ) zjištěné při prvotní kalibraci zařízení VPR. |
| --- | --- |

A.8.2.2.1

Kalibrace redukčních koeficientů koncentrace částic u zařízení VPR v jeho celém rozsahu nastavení ředění, při jmenovitých provozních teplotách stanovených pro přístroj, se požaduje, když je jednotka nová a po každé větší údržbě. Požadavek na periodické potvrzování správnosti redukčního koeficientu koncentrace částic u VPR se omezuje na kontrolu při jediném nastavení, které je typické pro nastavení používané k měřením na vozidlech se vznětovým motorem vybaveným filtrem částic. Technická zkušebna zajistí, aby bylo vystaveno osvědčení o kalibraci nebo o správnosti funkce separátoru těkavých částic, a to v období 6 měsíců před zkouškou emisí. Jestliže separátor těkavých částic obsahuje výstražnou signalizaci pro sledování teploty, je pro potvrzení správnosti funkce přípustný interval 12 měsíců.

Vlastnosti VPR musí být určeny vzhledem k redukčnímu koeficientu koncentrace částic pro tuhé částice o průměru elektrické mobility 30 nm, 50 nm a 100 nm. Redukční koeficienty koncentrace částic (fr(d)) pro částice s průměry elektrické mobility 30 nm nesmějí být vyšší než 30 % a pro částice s průměry elektrické mobility 50 nm nesmějí být vyšší než 20 % a nesmějí být o více než o 5 % nižší, než je koeficient pro částice o průměru elektrické mobility 100 nm. Pro účely potvrzení správnosti funkce musí být střední hodnota redukčního koeficientu koncentrace částic v rozmezí ±10 % od střední hodnoty redukčního koeficientu koncentrace částic (
  Image 185
  ) zjištěné při prvotní kalibraci zařízení VPR.

r

| A.8.2.2.2 | Zkušebním aerosolem pro tato měření jsou tuhé částice o průměru elektrické mobility 30 nm, 50 nm a 100 nm a mající na vstupu VPR minimální koncentraci 5 000 částic cm-3. Koncentrace částic se měří z hlediska směru proudění před příslušnými součástmi a za nimi.
  Redukční koeficient koncentrace částic pro každou velikost částic (fr(di)) se vypočte takto:


  (117)
  kde:


  Nin(di) | = | koncentrace počtu částic o průměru di
  před komponentem |
| --- | --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | koncentrace počtu částic o průměru di
  za komponentem a |
| di | = | průměr elektrické mobility částice (30, 50 nebo 100 nm) |

A.8.2.2.2

Zkušebním aerosolem pro tato měření jsou tuhé částice o průměru elektrické mobility 30 nm, 50 nm a 100 nm a mající na vstupu VPR minimální koncentraci 5 000 částic cm-3

Redukční koeficient koncentrace částic pro každou velikost částic (fr(di)) se vypočte takto:

r

i

Image 186
  (117)

kde:

Nin(di)

Nin

i

=

koncentrace počtu částic o průměru di
  před komponentem

di

Nout(di)

Nout

i

=

koncentrace počtu částic o průměru di
  za komponentem a

di

di

di

=

průměr elektrické mobility částice (30, 50 nebo 100 nm)

Nin(di) a Nout(di) se korigují na stejné podmínky.

Nin

i

Nout

i

Střední hodnota redukce koncentrace částic (
  Image 187
  ) se při daném nastavení ředění vypočte takto:

Image 188
  (118)

Doporučuje se, aby zařízení VPR bylo kalibrováno a ověřováno jako úplná jednotka.

| A.8.2.2.3 | Technická zkušebna zajistí, aby bylo vystaveno osvědčení o potvrzení správnosti funkce zařízení VPR, kterým se potvrzuje efektivní účinnost separátoru těkavých částic, a to v období 6 měsíců před zkouškou emisí. Jestliže separátor těkavých částic obsahuje výstražnou signalizaci pro sledování teploty, je pro potvrzení správnosti funkce přípustný interval 12 měsíců. VPR musí dosáhnout většího než 99,0% odstranění částic tetrakontanu (CH3(CH2)38CH3) o průměru elektrické mobility nejméně 30 nm, s koncentrací na vstupu ≥ 10 000 cm-3 při provozu s nastavením minimálního ředění a při provozní teplotě doporučené výrobcem. |
| --- | --- |

A.8.2.2.3

Technická zkušebna zajistí, aby bylo vystaveno osvědčení o potvrzení správnosti funkce zařízení VPR, kterým se potvrzuje efektivní účinnost separátoru těkavých částic, a to v období 6 měsíců před zkouškou emisí. Jestliže separátor těkavých částic obsahuje výstražnou signalizaci pro sledování teploty, je pro potvrzení správnosti funkce přípustný interval 12 měsíců. VPR musí dosáhnout většího než 99,0% odstranění částic tetrakontanu (CH3

2

38

3

-3

| A.8.2.3 | Postupy kontroly systému k zjišťování počtu částic |
| --- | --- |

A.8.2.3

Postupy kontroly systému k zjišťování počtu částic

| A.8.2.3.1 | Počitadlo částic musí před každou zkouškou udávat měřenou koncentraci menší než 0,5 částic cm-3, když je ke vstupu celého odběrného systému částic (VPR a PNC) připojen filtr HEPA třídy nejméně H13 podle normy EN 1822:2008, nebo rovnocenných vlastností. |
| --- | --- |

A.8.2.3.1

Počitadlo částic musí před každou zkouškou udávat měřenou koncentraci menší než 0,5 částic cm-3

| A.8.2.3.2 | Vždy po měsíci musí počitadlo částic, do kterého je přiveden tok, udávat měřenou hodnotu v rozmezí 5 % od jmenovitého průtoku počitadlem částic, když je kontrolováno kalibrovaným průtokoměrem. |
| --- | --- |

A.8.2.3.2

Vždy po měsíci musí počitadlo částic, do kterého je přiveden tok, udávat měřenou hodnotu v rozmezí 5 % od jmenovitého průtoku počitadlem částic, když je kontrolováno kalibrovaným průtokoměrem.

| A.8.2.3.3 | Každý den, když se ke vstupu do počitadla částic připojí filtr HEPA třídy nejméně H13 podle normy EN 1822:2008 nebo rovnocenných vlastností, musí počitadlo částic udávat koncentraci ≤ 0,2 cm-3. Po odejmutí tohoto filtru musí počitadlo částic udávat nárůst měřené koncentrace na nejméně 100 částic cm-3, když se do něj vpustí okolní vzduch, a údaj se musí vrátit na ≤ 0,2 cm-3, když se opět připojí filtr HEPA. |
| --- | --- |

A.8.2.3.3

Každý den, když se ke vstupu do počitadla částic připojí filtr HEPA třídy nejméně H13 podle normy EN 1822:2008 nebo rovnocenných vlastností, musí počitadlo částic udávat koncentraci ≤ 0,2 cm-3

-3

-3

| A.8.2.3.4 | Před začátkem každé zkoušky musí být potvrzeno, že měřicí systém udává, že odpařovací trubka, je-li součástí systému, dosáhla své správné provozní teploty. |
| --- | --- |

A.8.2.3.4

Před začátkem každé zkoušky musí být potvrzeno, že měřicí systém udává, že odpařovací trubka, je-li součástí systému, dosáhla své správné provozní teploty.

| A.8.2.3.5 | Před začátkem každé zkoušky musí být potvrzeno, že měřicí systém udává, že zařízení k ředění PND1 dosáhlo své správné provozní teploty. |
| --- | --- |

A.8.2.3.5

Před začátkem každé zkoušky musí být potvrzeno, že měřicí systém udává, že zařízení k ředění PND1

---

(1)  Příklad metod kalibrace / potvrzení správnosti funkce je k dispozici na adrese:

1

www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

---

PŘÍLOHA 5

Specifikace referenčních paliv

Technické údaje týkající se paliv pro zkoušky vznětových motorů a motorů dual fuel

Typ: Motorová nafta (B7)

| Parametr | Jednotka | Mezní hodnoty1 | Zkušební metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimálně | Maximálně |
| Cetanový index | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetanové číslo2 | | 52,0 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Hustota při 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Destilace: | | | | |
| — | bod 50 % |

Parametr

Jednotka

Mezní hodnoty1

Zkušební metoda

Minimálně

Maximálně

Cetanový index

46,0

EN ISO 4264

Cetanové číslo2

52,0

56,0

EN-ISO 5165

Hustota při 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

EN ISO 12185

Destilace:

—

bod 50 %

°C

245

EN-ISO 3405

| — | bod 95 % |
| --- | --- |

—

bod 95 %

°C

345

350

EN-ISO 3405

| — | konečný bod varu |
| --- | --- |

—

konečný bod varu

°C

360

EN-ISO 3405

Bod vzplanutí

°C

55

EN 22719

CFPP

°C

5

EN 116

Viskozita při 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polycyklické aromatické uhlovodíky

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Obsah síry

mg/kg

10

EN ISO 20846 / EN ISO 20884

Koroze mědi

(3h při 50 °C)

hodnocení

třída 1

EN-ISO 2160

Zbytek uhlíku podle Conradsona (v 10 % destilačním zbytku)

% m/m

0,2

EN-ISO 10370

Obsah popela

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Celkové znečištění

mg/kg

24

EN 12662

Obsah vody

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Neutralizační číslo (silná kyselina)

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Stabilita vůči oxidaci3

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

Mazivost (průměr plochy opotřebení podle zkoušky HFRR při 60 °C)

μm

400

EN ISO 12156

Oxidační stabilita při 110 °C3

H

20,0

EN 15751

FAME4

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

Poznámky:

| 1 | Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skutečné hodnoty“. Při stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení z normy ISO 4259 Ropné výrobky – stanovení a využití údajů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám a při určení minimální hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; při určení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R (R = reprodukovatelnost). Nehledě k tomuto opatření, které je nutné z technických důvodů, musí výrobce paliv přesto usilovat o nulovou hodnotu tam, kde je stanovená minimální hodnota 2R, a o střední hodnotu v případě udávání maximálních a minimálních mezních hodnot. Pokud je třeba objasnit otázku, zda palivo splňuje požadavky specifikací, použijí se ustanovení normy ISO 4259. |
| --- | --- |

1

Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skutečné hodnoty“. Při stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení z normy ISO 4259 Ropné výrobky – stanovení a využití údajů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám a při určení minimální hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; při určení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R (R = reprodukovatelnost). Nehledě k tomuto opatření, které je nutné z technických důvodů, musí výrobce paliv přesto usilovat o nulovou hodnotu tam, kde je stanovená minimální hodnota 2R, a o střední hodnotu v případě udávání maximálních a minimálních mezních hodnot. Pokud je třeba objasnit otázku, zda palivo splňuje požadavky specifikací, použijí se ustanovení normy ISO 4259.

| 2 | Uvedený rozsah cetanového čísla není ve shodě s požadavkem minimálního rozsahu 4R. Avšak v případě rozporu mezi dodavatelem paliva a spotřebitelem paliva mohou být k vyřešení tohoto rozporu použita ustanovení ISO 4259 za předpokladu, že místo jednotlivého měření se provedou opakovaná měření v dostatečném počtu nutném k určení potřebné přesnosti. |
| --- | --- |

2

Uvedený rozsah cetanového čísla není ve shodě s požadavkem minimálního rozsahu 4R. Avšak v případě rozporu mezi dodavatelem paliva a spotřebitelem paliva mohou být k vyřešení tohoto rozporu použita ustanovení ISO 4259 za předpokladu, že místo jednotlivého měření se provedou opakovaná měření v dostatečném počtu nutném k určení potřebné přesnosti.

| 3 | I když se kontroluje oxidační stabilita, je pravděpodobné, že skladovatelnost je omezená. Je třeba si vyžádat od dodavatele pokyny o podmínkách skladování a životnosti. |
| --- | --- |

3

I když se kontroluje oxidační stabilita, je pravděpodobné, že skladovatelnost je omezená. Je třeba si vyžádat od dodavatele pokyny o podmínkách skladování a životnosti.

| 4 | Obsah methylesterů mastných kyselin pro splnění specifikace EN 14214. |
| --- | --- |

4

Obsah methylesterů mastných kyselin pro splnění specifikace EN 14214.

Typ: Ethanol pro určené vznětové motory (ED95)1

| Parametr | Jednotka | Mezní hodnoty2 | Zkušební metoda3 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Minimálně | Maximálně |
| Celkový obsah alkoholu (ethanol včetně obsahu vyšších nasycených alkoholů) | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Jiné vyšší nasycené monoalkoholy (C3-C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Methanol | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Hustota při 15 oC | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Kyselost, vypočtená jako kyselina octová | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Vzhled | | průzračný a světlý | |
| Bod vzplanutí | oC | 10 | | EN 3679 |
| Suchý zbytek | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Obsah vody | % m/m | | 6,5 | EN 154894

  EN-ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehydy vypočtené jako acetaldehyd | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Estery vypočtené jako ethylacetát | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Obsah síry | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfáty | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Znečištění částicemi | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Neorganický chlorid | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 nebo EN 15492 |
| Měď | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektrická vodivost | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 nebo prEN 15938 |
| Poznámky:


  1 | Do ethanolového paliva je možno podle pokynů výrobce přidat aditiva, například přísadu zlepšující cetanové číslo, pokud nejsou známy žádné nepříznivé vedlejší účinky. Jsou-li tyto podmínky splněny, maximální přípustné množství je 10 % hmotnostních. |

Parametr

Jednotka

Mezní hodnoty2

Zkušební metoda3

Minimálně

Maximálně

Celkový obsah alkoholu (ethanol včetně obsahu vyšších nasycených alkoholů)

% m/m

92,4

EN 15721

Jiné vyšší nasycené monoalkoholy (C3-C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Methanol

% m/m

0,3

EN 15721

Hustota při 15 oC

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Kyselost, vypočtená jako kyselina octová

% m/m

0,0025

EN 15491

Vzhled

průzračný a světlý

Bod vzplanutí

oC

10

EN 3679

Suchý zbytek

mg/kg

15

EN 15691

Obsah vody

% m/m

6,5

EN 154894

EN-ISO 12937

EN15692

Aldehydy vypočtené jako acetaldehyd

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Estery vypočtené jako ethylacetát

% m/m

0,1

ASTM D1617

Obsah síry

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfáty

mg/kg

4,0

EN 15492

Znečištění částicemi

mg/kg

24

EN 12662

Fosfor

mg/l

0,20

EN 15487

Neorganický chlorid

mg/kg

1,0

EN 15484 nebo EN 15492

Měď

mg/kg

0,100

EN 15488

Elektrická vodivost

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 nebo prEN 15938

Poznámky:

1

Do ethanolového paliva je možno podle pokynů výrobce přidat aditiva, například přísadu zlepšující cetanové číslo, pokud nejsou známy žádné nepříznivé vedlejší účinky. Jsou-li tyto podmínky splněny, maximální přípustné množství je 10 % hmotnostních.

| 2 | Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skutečné hodnoty“. Při stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení z normy ISO 4259 Ropné výrobky – stanovení a využití údajů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám a při určení minimální hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; při určení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R (R = reprodukovatelnost). Nehledě k tomuto opatření, které je nutné z technických důvodů, musí výrobce paliv přesto usilovat o nulovou hodnotu tam, kde je stanovená minimální hodnota 2R, a o střední hodnotu v případě udávání maximálních a minimálních mezních hodnot. Pokud je třeba objasnit otázku, zda palivo splňuje požadavky specifikací, použijí se ustanovení normy ISO 4259. |
| --- | --- |

2

Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skutečné hodnoty“. Při stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení z normy ISO 4259 Ropné výrobky – stanovení a využití údajů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám a při určení minimální hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; při určení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R (R = reprodukovatelnost). Nehledě k tomuto opatření, které je nutné z technických důvodů, musí výrobce paliv přesto usilovat o nulovou hodnotu tam, kde je stanovená minimální hodnota 2R, a o střední hodnotu v případě udávání maximálních a minimálních mezních hodnot. Pokud je třeba objasnit otázku, zda palivo splňuje požadavky specifikací, použijí se ustanovení normy ISO 4259.

| 3 | Budou převzaty rovnocenné metody EN/ISO, jakmile budou vydány pro výše uvedené vlastnosti. |
| --- | --- |

3

Budou převzaty rovnocenné metody EN/ISO, jakmile budou vydány pro výše uvedené vlastnosti.

| 4 | Pokud je třeba objasnit otázku, zda palivo splňuje požadavky specifikací, použijí se ustanovení normy EN 15489. |
| --- | --- |

4

Pokud je třeba objasnit otázku, zda palivo splňuje požadavky specifikací, použijí se ustanovení normy EN 15489.

Technické údaje týkající se paliv pro zkoušky zážehových motorů a motorů dual fuel

Typ: Benzin (E10)

| Parametr | Jednotka | Mezní hodnoty1 | Zkušební metoda2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimálně | Maximálně | |
| Oktanové číslo výzkumnou metodou (RON) | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:20053 |
| Oktanové číslo motorovou metodou (MON) | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:20053 |
| Hustota při 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Tlak par | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Obsah vody | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Destilace: | | | | |
| — | odpar při 70 °C |

Parametr

Jednotka

Mezní hodnoty1

Zkušební metoda2

Minimálně

Maximálně

Oktanové číslo výzkumnou metodou (RON)

95,0

97,0

EN ISO 5164:20053

Oktanové číslo motorovou metodou (MON)

84,0

86,0

EN ISO 5163:20053

Hustota při 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Tlak par

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Obsah vody

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Destilace:

—

odpar při 70 °C

% v/v

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| — | odpar při 100 °C |
| --- | --- |

—

odpar při 100 °C

% v/v

56,0

60,0

EN-ISO 3405

| — | odpar při 150 °C |
| --- | --- |

—

odpar při 150 °C

% v/v

88,0

90,0

EN-ISO 3405

| — | konečný bod varu |
| --- | --- |

—

konečný bod varu

°C

190

210

EN-ISO 3405

Reziduum

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Rozbor uhlovodíků:

| — | olefiny |
| --- | --- |

—

olefiny

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromáty |
| --- | --- |

—

aromáty

% v/v

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | benzen |
| --- | --- |

—

benzen

% v/v

0,4

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | nasycené látky |
| --- | --- |

—

nasycené látky

% v/v

zpráva

EN 14517

EN 15553

Poměr uhlík/vodík

zpráva

Poměr uhlík/kyslík

zpráva

Doba indukce4

zpráva

480

EN-ISO 7536

Obsah kyslíku5

% m/m

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Pryskyřičné látky

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Obsah síry6

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Koroze mědi (3h při 50 °C)

hodnocení

—

třída 1

EN-ISO 2160

Obsah olova

mg/l

—

5

EN 237

Obsah fosforu7

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Ethanol4

% v/v

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Poznámky:

| 1 | Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skutečné hodnoty“. Při stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení z normy ISO 4259 Ropné výrobky – stanovení a využití údajů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám a při určení minimální hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; při určení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R (R = reprodukovatelnost). Nehledě k tomuto opatření, které je nutné z technických důvodů, musí výrobce paliv přesto usilovat o nulovou hodnotu tam, kde je stanovená minimální hodnota 2R, a o střední hodnotu v případě udávání maximálních a minimálních mezních hodnot. Pokud je třeba objasnit otázku, zda palivo splňuje požadavky specifikací, použijí se ustanovení normy ISO 4259. |
| --- | --- |

1

Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skutečné hodnoty“. Při stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení z normy ISO 4259 Ropné výrobky – stanovení a využití údajů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám a při určení minimální hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; při určení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R (R = reprodukovatelnost). Nehledě k tomuto opatření, které je nutné z technických důvodů, musí výrobce paliv přesto usilovat o nulovou hodnotu tam, kde je stanovená minimální hodnota 2R, a o střední hodnotu v případě udávání maximálních a minimálních mezních hodnot. Pokud je třeba objasnit otázku, zda palivo splňuje požadavky specifikací, použijí se ustanovení normy ISO 4259.

| 2 | Budou převzaty rovnocenné metody EN/ISO, jakmile budou vydány pro výše uvedené vlastnosti. |
| --- | --- |

2

Budou převzaty rovnocenné metody EN/ISO, jakmile budou vydány pro výše uvedené vlastnosti.

| 3 | Pro výpočet konečného výsledku v souladu s normou EN 228:2008 bude odečten korekční koeficient ve výši 0,2 pro hodnoty MON a RON. |
| --- | --- |

3

Pro výpočet konečného výsledku v souladu s normou EN 228:2008 bude odečten korekční koeficient ve výši 0,2 pro hodnoty MON a RON.

| 4 | Palivo smí obsahovat inhibitory oxidace a deaktivátory kovů běžně používané ke stabilizování toků benzinu v rafineriích, avšak nesmějí se přidávat detergentní/disperzní přísady a rozpouštěcí oleje. |
| --- | --- |

4

Palivo smí obsahovat inhibitory oxidace a deaktivátory kovů běžně používané ke stabilizování toků benzinu v rafineriích, avšak nesmějí se přidávat detergentní/disperzní přísady a rozpouštěcí oleje.

| 5 | Jediným oxygenátem, který smí být záměrně přidán do referenčního paliva, je ethanol splňující specifikaci EN 15376. |
| --- | --- |

5

Jediným oxygenátem, který smí být záměrně přidán do referenčního paliva, je ethanol splňující specifikaci EN 15376.

| 6 | Skutečný obsah síry v palivu použitém ke zkoušce typu 1 se uvede v protokolu. |
| --- | --- |

6

Skutečný obsah síry v palivu použitém ke zkoušce typu 1 se uvede v protokolu.

| 7 | Do tohoto referenčního paliva se nesmí záměrně přidávat žádné složky obsahující fosfor, železo, mangan nebo olovo. |
| --- | --- |

7

Do tohoto referenčního paliva se nesmí záměrně přidávat žádné složky obsahující fosfor, železo, mangan nebo olovo.

Typ: Ethanol (E85)

| Parametr | Jednotka | Mezní hodnoty1 | Zkušební metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimálně | Maximálně |
| Oktanové číslo výzkumnou metodou (RON) | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Oktanové číslo motorovou metodou (MON) | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Hustota při 15 °C | kg/m3 | zpráva | ISO 3675 |
| Tlak par | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Obsah síry2 | mg/kg | — | 10 | EN 15485 nebo EN 15486 |
| Oxidační stabilita | min | 360 | | EN ISO 7536 |
| Obsah pryskyřičných látek (po vymytí rozpouštědla) | mg / 100 ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Vzhled
  Stanoví se při okolní teplotě nebo při teplotě 15 °C podle toho, která hodnota je vyšší | | průzračný a světlý, viditelně bez suspendovaných nebo sražených příměsí | Vizuální kontrola |
| Ethanol a vyšší alkoholy3 | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Vyšší alkoholy (C3–C8) | % v/v | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Methanol | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Benzin4 | % v/v | zůstatek | EN 228 |
| Fosfor | mg/l | 0,20 5 | EN 15487 |
| Obsah vody | % v/v | | 0,300 | EN 15489 nebo EN 15692 |
| Obsah neorganického chloridu | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Koroze proužku mědi
  (3h při 50 °C) | hodnocení | třída 1 | | EN ISO 2160 |
| Kyselost (jako kyselina octová CH3COOH) | % m/m
  (mg/l) | — | 0,0050
  (40 ) | EN 15491 |
| Elektrická vodivost | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 nebo prEN 15938 |
| Poměr uhlík/vodík | | zpráva | |
| Poměr uhlík/kyslík | | zpráva | |
| Poznámky:


  1 | Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skutečné hodnoty“. Při stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení z normy ISO 4259 Ropné výrobky – stanovení a využití údajů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám a při určení minimální hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; při určení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R (R = reprodukovatelnost). Nehledě k tomuto opatření, které je nutné z technických důvodů, musí výrobce paliv přesto usilovat o nulovou hodnotu tam, kde je stanovená minimální hodnota 2R, a o střední hodnotu v případě udávání maximálních a minimálních mezních hodnot. Pokud je třeba objasnit otázku, zda palivo splňuje požadavky specifikací, použijí se ustanovení normy ISO 4259. |

Parametr

Jednotka

Mezní hodnoty1

Zkušební metoda

Minimálně

Maximálně

Oktanové číslo výzkumnou metodou (RON)

95,0

—

EN ISO 5164

Oktanové číslo motorovou metodou (MON)

85,0

—

EN ISO 5163

Hustota při 15 °C

kg/m3

zpráva

ISO 3675

Tlak par

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Obsah síry2

mg/kg

—

10

EN 15485 nebo EN 15486

Oxidační stabilita

min

360

EN ISO 7536

Obsah pryskyřičných látek (po vymytí rozpouštědla)

mg / 100 ml

—

5

EN-ISO 6246

Vzhled

Stanoví se při okolní teplotě nebo při teplotě 15 °C podle toho, která hodnota je vyšší

průzračný a světlý, viditelně bez suspendovaných nebo sražených příměsí

Vizuální kontrola

Ethanol a vyšší alkoholy3

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Vyšší alkoholy (C3–C8)

% v/v

—

2,0

E DIN 51627-3

Methanol

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Benzin4

% v/v

zůstatek

EN 228

Fosfor

mg/l

0,20 5

EN 15487

Obsah vody

% v/v

0,300

EN 15489 nebo EN 15692

Obsah neorganického chloridu

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Koroze proužku mědi

(3h při 50 °C)

hodnocení

třída 1

EN ISO 2160

Kyselost (jako kyselina octová CH3COOH)

% m/m

(mg/l)

—

0,0050

(40 )

EN 15491

Elektrická vodivost

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 nebo prEN 15938

Poměr uhlík/vodík

zpráva

Poměr uhlík/kyslík

zpráva

Poznámky:

1

Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skutečné hodnoty“. Při stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení z normy ISO 4259 Ropné výrobky – stanovení a využití údajů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám a při určení minimální hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; při určení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R (R = reprodukovatelnost). Nehledě k tomuto opatření, které je nutné z technických důvodů, musí výrobce paliv přesto usilovat o nulovou hodnotu tam, kde je stanovená minimální hodnota 2R, a o střední hodnotu v případě udávání maximálních a minimálních mezních hodnot. Pokud je třeba objasnit otázku, zda palivo splňuje požadavky specifikací, použijí se ustanovení normy ISO 4259.

| 2 | Skutečný obsah síry v palivu použitém ke zkouškám emisí se uvede v protokolu. |
| --- | --- |

2

Skutečný obsah síry v palivu použitém ke zkouškám emisí se uvede v protokolu.

| 3 | Jediným oxygenátem, který smí být záměrně přidán do tohoto referenčního paliva, je ethanol splňující specifikaci EN 15376. |
| --- | --- |

3

Jediným oxygenátem, který smí být záměrně přidán do tohoto referenčního paliva, je ethanol splňující specifikaci EN 15376.

| 4 | Obsah bezolovnatého benzinu lze stanovit jako 100 minus součet procentního obsahu vody, alkoholů, MTBE a ETBE. |
| --- | --- |

4

Obsah bezolovnatého benzinu lze stanovit jako 100 minus součet procentního obsahu vody, alkoholů, MTBE a ETBE.

| 5 | Do tohoto referenčního paliva se nesmí záměrně přidávat žádné složky obsahující fosfor, železo, mangan nebo olovo. |
| --- | --- |

5

Do tohoto referenčního paliva se nesmí záměrně přidávat žádné složky obsahující fosfor, železo, mangan nebo olovo.

Typ: LPG

| Parametr | Jednotka | Palivo A | Palivo B | Zkušební metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Složení: | | | | EN 27941 |
| Obsah C3 | % v/v | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| Obsah C4 | % v/v | Zůstatek1 | Zůstatek1 | |
| < C3 , > C4 | % v/v | maximálně 2 | maximálně 2 | |
| Olefiny | % v/v | maximálně 12 | maximálně 15 | |
| Zbytek odparu | mg/kg | maximálně 50 | maximálně 50 | EN 15470 |
| Obsah vody při 0 °C | | žádný | žádný | EN 15469 |
| Celkový obsah síry včetně odorantu | mg/kg | maximálně 10 | maximálně 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Sirovodík | | žádný | žádný | EN ISO 8819 |
| Koroze proužku mědi
  (1h při 40 °C) | hodnocení | třída 1 | třída 1 | ISO 62512 |
| Zápach | | charakteristický | charakteristický | |
| Oktanové číslo motorovou metodou3 | | minimálně 89,0 | minimálně 89,0 | EN 589 příloha B |
| Poznámky:


  1 | Zůstatkem se rozumí: zůstatek = 100 – C3 – <C3 – >C4. |

Parametr

Jednotka

Palivo A

Palivo B

Zkušební metoda

Složení:

EN 27941

Obsah C3

% v/v

30 ± 2

85 ± 2

Obsah C4

% v/v

Zůstatek1

Zůstatek1

< C3 , > C4

% v/v

maximálně 2

maximálně 2

Olefiny

% v/v

maximálně 12

maximálně 15

Zbytek odparu

mg/kg

maximálně 50

maximálně 50

EN 15470

Obsah vody při 0 °C

žádný

žádný

EN 15469

Celkový obsah síry včetně odorantu

mg/kg

maximálně 10

maximálně 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Sirovodík

žádný

žádný

EN ISO 8819

Koroze proužku mědi

(1h při 40 °C)

hodnocení

třída 1

třída 1

ISO 62512

Zápach

charakteristický

charakteristický

Oktanové číslo motorovou metodou3

minimálně 89,0

minimálně 89,0

EN 589 příloha B

Poznámky:

1

Zůstatkem se rozumí: zůstatek = 100 – C3 – <C3 – >C4.

| 2 | Tato metoda nemusí přesně stanovit přítomnost korodujících materiálů, jestliže vzorek obsahuje inhibitory koroze nebo jiné chemikálie, které zmenšují korozní účinky vzorku na proužek mědi. Proto je zakázáno přidávat takové složky jen za účelem ovlivnění zkušební metody. |
| --- | --- |

2

Tato metoda nemusí přesně stanovit přítomnost korodujících materiálů, jestliže vzorek obsahuje inhibitory koroze nebo jiné chemikálie, které zmenšují korozní účinky vzorku na proužek mědi. Proto je zakázáno přidávat takové složky jen za účelem ovlivnění zkušební metody.

| 3 | Na žádost výrobce motoru lze pro zkoušky při schvalování typu použít vyšší MON. |
| --- | --- |

3

Na žádost výrobce motoru lze pro zkoušky při schvalování typu použít vyšší MON.

Typ: Zemní plyn / biomethan

| Vlastnosti | Jednotky | Základ | Mezní hodnoty | Zkušební metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimální | maximální |
| Referenční palivo GR |
| Složení: | | | | | |
| Methan | | 87 | 84 | 89 | |
| Ethan | | 13 | 11 | 15 | |
| Zůstatek1 | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Obsah síry | mg/m3 2 | — | | 10 | ISO 6326-5 |
| | | | | | |
| Poznámky:


  1 | Inertní plyny+ C2+ |

Vlastnosti

Jednotky

Základ

Mezní hodnoty

Zkušební metoda

minimální

maximální

Referenční palivo GR

Složení:

Methan

87

84

89

Ethan

13

11

15

Zůstatek1

% mol

—

—

1

ISO 6974

Obsah síry

mg/m3 2

—

10

ISO 6326-5

Poznámky:

1

Inertní plyny+ C2+

| 2 | Hodnota se musí stanovit při standardní teplotě 293,2 K (20 °C) a tlaku 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Hodnota se musí stanovit při standardní teplotě 293,2 K (20 °C) a tlaku 101,3 kPa.

Referenční palivo G23

Složení:

Methan

92,5

91,5

93,5

Zůstatek1

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

7,5

6,5

8,5

Obsah síry

mg/m3 2

—

—

10

ISO 6326-5

Poznámky:

| 1 | Inertní plyny (jiné než N2) + C2+ C2+ |
| --- | --- |

1

Inertní plyny (jiné než N2) + C2+ C2+

| 2 | Hodnota se musí stanovit při teplotě 293,2 K (20 °C) a tlaku 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Hodnota se musí stanovit při teplotě 293,2 K (20 °C) a tlaku 101,3 kPa.

Referenční palivo G25

Složení:

Methan

% mol

86

84

88

Zůstatek1

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

14

12

16

Obsah síry

mg/m3 2

—

—

10

ISO 6326-5

Poznámky:

| 1 | Inertní plyny (jiné než N2) + C2+ C2+ |
| --- | --- |

1

Inertní plyny (jiné než N2) + C2+ C2+

| 2 | Hodnota se musí stanovit při teplotě 293,2 K (20 °C) a tlaku 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Hodnota se musí stanovit při teplotě 293,2 K (20 °C) a tlaku 101,3 kPa.

| Vlastnosti | Jednotky | Základ | Mezní hodnoty | Zkušební metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimální | maximální |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Referenční palivo G20 |
| Složení: | | | | | |
| Methan | % mol | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Zůstatek  (1) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | % mol | | | | ISO 6974 |
| Obsah síry | mg/m3
   (2) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbeho index (čistý) | MJ/m3
   (3) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Vlastnosti

Jednotky

Základ

Mezní hodnoty

Zkušební metoda

minimální

maximální

...

...

...

...

...

...

Referenční palivo G20

Složení:

Methan

% mol

100

99

100

ISO 6974

Zůstatek  (1)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

ISO 6974

Obsah síry

mg/m3
   (2)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbeho index (čistý)

MJ/m3
   (3)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  Inertní plyny (jiné než N2) + C2 + C2+.

(2)  Hodnota se musí stanovit při teplotě 293,2 K (20 °C) a tlaku 101,3 kPa.

(3)  Hodnota se musí stanovit při teplotě 273,2 K (0 °C) a tlaku 101,3 kPa.

---

PŘÍLOHA 6

Údaje o emisích požadované při schvalování typu pro účely technické prohlídky

Měření emisí oxidu uhelnatého při volnoběžných otáčkách

1.   Úvod

| 1.1 | Tato příloha stanoví postup pro měření emisí oxidu uhelnatého při otáčkách volnoběhu (běžných a vysokých) pro zážehové motory instalované ve vozidlech kategorie M1 s maximální technicky přípustnou hmotností naloženého vozidla nepřesahující 7,5 tun a ve vozidlech kategorie M2 a N1. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tato příloha se nepoužije na motory a vozidla dual fuel. |
| --- | --- |

1.2

2.   Obecné požadavky

| 2.1 | Obecné požadavky jsou stanoveny v bodech 5.3.7 předpisu č. 83 s výjimkami, které jsou popsány v bodech 2.2, 2.3 a 2.4. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Poměry atomové hmotnosti stanovené v bodě 5.3.7.3 předpisu č. 83 se rozumí:


  Hcv | = | poměr atomové hmotnosti vodíku k uhlíku |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Hcv

=

poměr atomové hmotnosti vodíku k uhlíku

| — | pro benzin (E10) 1,93 |
| --- | --- |

—

pro benzin (E10) 1,93

| — | pro LPG 2,525 |
| --- | --- |

—

pro LPG 2,525

| — | pro NG/biomethan 4,0 |
| --- | --- |

—

pro NG/biomethan 4,0

| — | pro ethanol (E85) 2,74 |
| --- | --- |

—

pro ethanol (E85) 2,74

| Ocv | = | poměr atomové hmotnosti kyslíku k uhlíku |
| --- | --- | --- |

Ocv

=

poměr atomové hmotnosti kyslíku k uhlíku

| — | pro benzin (E10) 0,032 |
| --- | --- |

—

pro benzin (E10) 0,032

| — | pro LPG 0,0 |
| --- | --- |

—

pro LPG 0,0

| — | pro NG/biomethan 0,0 |
| --- | --- |

—

pro NG/biomethan 0,0

| — | pro ethanol (E85) 0,385 |
| --- | --- |

—

pro ethanol (E85) 0,385

| 2.3 | Tabulka v bodě 1.4.3 přílohy 2A (Tabulka 6) se doplní na základě požadavků stanovených v bodech 2.2 a 2.4 této přílohy. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Výrobce potvrdí, že hodnota lambda zaznamenaná při schvalování typu podle bodu 2.1 této přílohy je správná a pro vozidla ze sériové výroby je tato hodnota reprezentativní typickou hodnotou po dobu 24 měsíců ode dne udělení schválení typu. Vyhodnocení se provede na základě průzkumu a studií vozidel ze sériové výroby. |
| --- | --- |

2.4

3.   Technické požadavky

| 3.1 | Technické požadavky jsou stanoveny v příloze 5 předpisu č. 83 s výjimkami, které jsou popsány v bodě 3.2. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Referenčními palivy uvedenými v bodě 2.1 přílohy 5 předpisu č. 83 se rozumí odkaz k příslušným specifikacím referenčních paliv v příloze 5 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.2

---

PŘÍLOHA 7

Ověření životnosti systémů motoru

1.   Úvod

| 1.1 | Tato příloha stanoví postupy pro výběr motorů ke zkouškám v rámci programu akumulace doby provozu pro účely stanovení faktorů zhoršení. Faktory zhoršení se použijí v souladu s požadavky bodu 3.6 této přílohy pro emise měřené podle přílohy 4. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tato příloha stanoví rovněž údržbu související a nesouvisející s emisemi a prováděnou na motorech v rámci programu akumulace doby provozu. Tato údržba musí splňovat požadavky na údržbu prováděnou na motorech v provozu a majitelé nových motorů a vozidel o ní budou informováni. |
| --- | --- |

1.2

2.   Výběr motorů k určení faktorů zhoršujících dobu životnosti

| 2.1 | Ke zjištění faktorů zhoršujících dobu životnost budou vybrány motory z rodiny motorů vymezené v bodě 7 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Motory z různých rodin motorů lze dále spojovat do rodin na základě typu použitého systému následného zpracování výfukových plynů. K zařazení motorů s různým počtem válců a různým uspořádáním válců, avšak se stejnými technickými specifikacemi a systémem následného zpracování výfukových plynů do stejné rodiny motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů poskytne výrobce schvalovacímu orgánu údaje, které prokazují, že emise těchto motorů jsou obdobné. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pro zkoušky v rámci programu akumulace doby provozu definované v bodě 3.2 výrobce motorů vybere jeden motor reprezentující rodinu motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů podle bodu 2.2 a před zahájením zkoušek o tom informuje schvalovací orgán. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Pokud schvalovací orgán rozhodne, že nejhorší úroveň emisí rodiny motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů by lépe charakterizoval jiný motor, pak zkušební motor bude vybrán schvalovacím orgánem společně s výrobcem motorů. |
| --- | --- |

2.3.1

3.   Určení faktorů zhoršujících dobu životnosti

3.1   Obecně

Faktory zhoršení použitelné na rodinu motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů jsou odvozeny z vybraných motorů na základě programu akumulace doby provozu, který zahrnuje pravidelné zkoušky emisí plynných látek a emisí částic zkouškami WHTC a WHSC.

3.2   Program akumulace doby provozu

Programy akumulace doby provozu je možno provádět na základě volby výrobce tak, že se buď programem akumulace doby provozu nechá projít vozidlo vybavené zvoleným motorem, nebo se programem akumulace doby provozu dynamometru nechá projít zvolený motor.

3.2.1   Akumulace doby provozu a akumulace doby provozu dynamometru

| 3.2.1.1 | Výrobce v souladu s osvědčenou technickou praxí určí formu a rozsah akumulace ujeté vzdálenosti, doby provozu a cyklus stárnutí motorů. |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.1.2 | Výrobce určí zkušební body, v nichž budou pomocí zkoušek WHTC se startem za tepla a WHSC měřeny emise plynných látek a emise částic. Zkušební body budou nejméně tři, jeden na začátku, jeden zhruba v polovině a jeden na konci programu akumulace doby provozu. |
| --- | --- |

3.2.1.2

| 3.2.1.3 | Hodnoty emisí v počátečním a konečném bodě doby životnosti vypočtené podle bodu 3.5.2 musí splňovat mezní hodnoty určené v bodě 5.3 tohoto předpisu, jednotlivé výsledky emisí ze zkušebních bodů však mohou tyto mezní hodnoty překročit. |
| --- | --- |

3.2.1.3

| 3.2.1.4 | Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu je nutno v každém zkušebním bodě uskutečnit pouze jeden zkušební cyklus (WHTC se startem za tepla, nebo WHSC), přičemž druhý zkušební cyklus se uskuteční pouze na začátku a na konci programu akumulace doby provozu. |
| --- | --- |

3.2.1.4

| 3.2.1.5 | Programy akumulace doby provozu se mohou pro různé rodiny motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů lišit. |
| --- | --- |

3.2.1.5

| 3.2.1.6 | Programy akumulace doby provozu mohou být kratší, než je doba životnosti, nikoli však kratší, než uvádí tabulka 1 v bodě 3.2.1.8. |
| --- | --- |

3.2.1.6

| 3.2.1.7 | Pro akumulaci doby provozu motoru na dynamometru výrobce poskytne použitelnou korelaci mezi akumulací doby provozu (ujetou vzdáleností) a počtem hodin provozu motoru na dynamometru, např. korelaci podle spotřeby paliva, korelaci mezi rychlostí vozidla a otáčkami motoru atd. |
| --- | --- |

3.2.1.7

| 3.2.1.8 | Minimální akumulace doby provozu

  Tabulka 1


  Minimální akumulace doby provozu


  Kategorie vozidla, do něhož bude motor namontován (1) | Minimální akumulace doby provozu | Doba životnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Vozidla kategorie N1 | 160 000 km | Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu. |
| Vozidla kategorie N2 | 188 000  km | Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu. |
| Vozidla kategorie N3 s nejvyšší technicky přípustnou hmotností do 16 tun | 188 000  km | Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu. |
| Vozidla kategorie N3 s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nad 16 tun | 233 000  km | Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu. |
| Vozidla kategorie M1 | 160 000 km | Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu. |
| Vozidla kategorie M2 | 160 000 km | Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu. |
| Vozidla kategorie M3 tříd I, II, A a B s nejvyšší technicky přípustnou hmotností do 7,5 tuny | 188 000  km | Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu. |
| Vozidla kategorie M3 tříd III a B s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nad 7,5 tuny | 233 000  km | Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu. |

3.2.1.8

Tabulka 1

Minimální akumulace doby provozu

Kategorie vozidla, do něhož bude motor namontován (1)

Minimální akumulace doby provozu

Doba životnosti

Vozidla kategorie N1

160 000 km

Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu.

Vozidla kategorie N2

188 000  km

Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu.

Vozidla kategorie N3 s nejvyšší technicky přípustnou hmotností do 16 tun

188 000  km

Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu.

Vozidla kategorie N3 s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nad 16 tun

233 000  km

Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu.

Vozidla kategorie M1

160 000 km

Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu.

Vozidla kategorie M2

160 000 km

Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu.

Vozidla kategorie M3 tříd I, II, A a B s nejvyšší technicky přípustnou hmotností do 7,5 tuny

188 000  km

Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu.

Vozidla kategorie M3 tříd III a B s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nad 7,5 tuny

233 000  km

Viz obrázek 5.4 tohoto předpisu.

| 3.2.1.9 | Zrychlené stárnutí je povoleno formou úpravy programu akumulace doby provozu na základě spotřeby paliva. Úprava vychází z poměru mezi typickou spotřebou paliva v provozu a spotřebou paliva v cyklu stárnutí, spotřeba paliva v cyklu stárnutí však nepřekročí typickou spotřebu v provozu o více než 30 procent. |
| --- | --- |

3.2.1.9

| 3.2.1.10 | Program akumulace doby provozu je podrobně popsán v žádosti o schválení typu a oznámen schvalovacímu orgánu před zahájením zkoušek. |
| --- | --- |

3.2.1.10

| 3.2.2 | Pokud schvalovací orgán rozhodne, že je nutno kromě zkoušek WHTC se startem za tepla a WHSC provést dodatečná měření mezi jednotlivými body zvolenými výrobcem, oznámí to výrobci. Výrobce vyhotoví revidovaný program akumulace doby provozu a schvalovací orgán jej odsouhlasí. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Zkoušky motoru

3.3.1   Stabilizace systému motoru

| 3.3.1.1 | Pro každou rodinu motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů výrobce určí počet hodin chodu vozidla nebo motoru, po nichž se činnost motoru se systémem následného zpracování výfukových plynů stabilizuje. Na žádost schvalovacího orgánu výrobce poskytne údaje a analýzu použitou k tomuto určení. Výrobce si případně může ke stabilizaci systému následného zpracování výfukových plynů zvolit chod motoru po dobu 60 až 125 hodin nebo ekvivalentní počet ujetých kilometrů v cyklu stárnutí. |
| --- | --- |

3.3.1.1

| 3.3.1.2 | Konec stabilizačního intervalu stanoveného v bodě 3.3.1.1 je považován za začátek programu akumulace doby provozu. |
| --- | --- |

3.3.1.2

3.3.2   Zkoušky akumulace doby provozu

| 3.3.2.1 | Po stabilizaci motor běží po dobu programu akumulace doby provozu vybraného výrobcem, jak je výše popsáno v bodě 3.2. V pravidelných intervalech během programu akumulace doby provozu určených výrobcem a případně stanovených rovněž schvalovacím orgánem podle bodu 3.2.2 se zkouší emise plynných látek a emise částic motoru zkouškami WHTC se startem za tepla a WHSC. Bylo-li v souladu s bodem 3.2.1.4 dohodnuto, že v každém zkušebním bodě bude proveden jen jeden zkušební cyklus (WHTC se startem za tepla, nebo WHSC), druhý zkušební cyklus (WHTC se startem za tepla, nebo WHSC) bude uskutečněn na začátku a na konci programu akumulace doby provozu. |
| --- | --- |

3.3.2.1

| 3.3.2.2 | Během programu akumulace doby provozu se provádí údržba motoru podle požadavků bodu 4. |
| --- | --- |

3.3.2.2

| 3.3.2.3 | Během programu akumulace doby provozu je možno na motoru nebo vozidle provádět neplánovanou údržbu, např. pokud systém OBD odhalil problém, který měl za následek aktivování indikátoru chybné funkce (MI). |
| --- | --- |

3.3.2.3

| 3.3.2.4 | K provedení programu akumulace doby provozu lze použít běžně prodávaná paliva. K provedení zkoušky emisí se použije referenční palivo. |
| --- | --- |

3.3.2.4

3.4   Podávání zpráv

| 3.4.1 | Výsledky všech zkoušek emisí (WHTC se startem za tepla a WHSC) provedených během programu akumulace doby provozu jsou dány k dispozici schvalovacímu orgánu. Pokud je některá zkouška prohlášena za neplatnou, výrobce vysvětlí, proč tomu tak je. V takovém případě se provede další série zkoušek emisí s použitím zkoušek WHTC se startem za tepla a WHSC během dalších 100 hodin akumulace doby provozu. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Výrobce uchovává záznamy o všech informacích týkajících se všech zkoušek emisí a údržby provedené na motoru během programu akumulace doby provozu. Tyto informace jsou předkládány schvalovacímu orgánu společně s výsledky zkoušek emisí provedených během programu akumulace doby provozu. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Stanovení faktorů zhoršení

| 3.5.1 | Pro každou znečišťující látku, která se měří zkouškami WHTC se startem za tepla a WHSC, a v každém zkušebním bodě během programu akumulace doby provozu se na základě všech výsledků zkoušek provede nejvhodnější lineární regresní analýza. Výsledky každé zkoušky pro každou znečišťující látku se vyjádří na stejný počet desetinných míst jako mezní hodnoty této znečišťující látky uvedené v bodě 5.3 tohoto předpisu, s jedním desetinným místem navíc. Bylo-li v souladu s bodem 3.2.1.4 této přílohy dohodnuto, že v každém zkušebním bodě bude proveden jen jeden zkušební cyklus (WHTC se startem za tepla, nebo WHSC) a druhý zkušební cyklus (WHTC se startem za tepla, nebo WHSC) bude uskutečněn pouze na začátku a na konci programu akumulace doby provozu, provede se regresní analýza pouze na základě výsledků zkoušek zkušebního cyklu provedeného v každém zkušebním bodě.
  Na žádost výrobce a s předchozím souhlasem schvalovacího orgánu je povolena nelineární regrese. |
| --- | --- |

3.5.1

Na žádost výrobce a s předchozím souhlasem schvalovacího orgánu je povolena nelineární regrese.

| 3.5.2 | Z regresní rovnice se vypočtou hodnoty emisí pro každou znečišťující látku na začátku programu akumulace doby provozu a na konci doby životnosti zkoušeného motoru. Je-li program akumulace doby provozu kratší než doba životnosti, určí se hodnoty emisí na konci doby životnosti extrapolací regresní rovnice podle bodu 3.5.1. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Faktor zhoršení pro každou znečišťující látku je definován jako poměr použitých hodnot emisí na konci doby životnosti a na začátku programu akumulace doby provozu (multiplikační faktor zhoršení).
  Na žádost výrobce a s předchozím souhlasem schvalovacího orgánu lze použít aditivní faktor zhoršení pro každou znečišťující látku. Aditivním faktorem zhoršení se rozumí rozdíl hodnoty emisí vypočtených na konci doby životnosti a hodnoty na začátku programu akumulace doby provozu.
  Je-li výsledkem výpočtu menší hodnota multiplikačního faktoru zhoršení než 1,00 nebo menší hodnota aditivního faktoru zhoršení než 0,00, platí hodnota faktoru zhoršení 1,0, resp. 0,00.
  Příklad stanovení faktorů zhoršení pomocí lineární regrese uvádí obrázek 1.
  Kombinování multiplikačních a aditivních faktorů zhoršení v jednom souboru znečišťujících látek není povoleno.
  Bylo-li v souladu s bodem 3.2.1.4 dohodnuto, že v každém zkušebním bodě bude proveden jen jeden zkušební cyklus (WHTC se startem za tepla nebo WHSC) a druhý zkušební cyklus (WHTC se startem za tepla nebo WHSC) bude uskutečněn pouze na začátku a na konci programu akumulace doby provozu, faktor zhoršení vypočtený pro zkušební cyklus, který byl prováděn v každém zkušebním bodě, se použije rovněž na druhý zkušební cyklus. |
| --- | --- |

3.5.3

Na žádost výrobce a s předchozím souhlasem schvalovacího orgánu lze použít aditivní faktor zhoršení pro každou znečišťující látku. Aditivním faktorem zhoršení se rozumí rozdíl hodnoty emisí vypočtených na konci doby životnosti a hodnoty na začátku programu akumulace doby provozu.

Je-li výsledkem výpočtu menší hodnota multiplikačního faktoru zhoršení než 1,00 nebo menší hodnota aditivního faktoru zhoršení než 0,00, platí hodnota faktoru zhoršení 1,0, resp. 0,00.

Příklad stanovení faktorů zhoršení pomocí lineární regrese uvádí obrázek 1.

Kombinování multiplikačních a aditivních faktorů zhoršení v jednom souboru znečišťujících látek není povoleno.

Bylo-li v souladu s bodem 3.2.1.4 dohodnuto, že v každém zkušebním bodě bude proveden jen jeden zkušební cyklus (WHTC se startem za tepla nebo WHSC) a druhý zkušební cyklus (WHTC se startem za tepla nebo WHSC) bude uskutečněn pouze na začátku a na konci programu akumulace doby provozu, faktor zhoršení vypočtený pro zkušební cyklus, který byl prováděn v každém zkušebním bodě, se použije rovněž na druhý zkušební cyklus.

Obrázek 1

Příklad určení faktoru zhoršení

Image 189

3.6   Přidělené faktory zhoršení

| 3.6.1 | Jako alternativu k programu akumulace doby provozu k určení faktorů zhoršení se výrobci motorů mohou rozhodnout, že použijí tyto přidělené multiplikační faktory zhoršení:

  Tabulka 2


  Faktory zhoršení


  Zkušební cyklus | CO | THC (2) | NMHC (3) | CH4
  2 | NOx | NH3 | hmotnost PM | počet PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| Poznámky: |

3.6.1

Tabulka 2

Faktory zhoršení

Zkušební cyklus

CO

THC (2)

NMHC (3)

CH4
  2

NOx

NH3

hmotnost PM

počet PM

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Poznámky:

Přidělené aditivní faktory zhoršení nejsou uvedeny. Není povoleno transformovat přidělené multiplikační faktory zhoršení na aditivní faktory zhoršení.

3.7   Použití faktorů zhoršení

| 3.7.1 | Podle bodu 5.3 tohoto předpisu musí motory splňovat příslušné mezní hodnoty emisí pro každou znečišťující látku po uplatnění faktorů zhoršení na výsledek zkoušky určený v souladu s přílohou 4 (egas, ePM). V závislosti na typu faktoru zhoršení (DF) se použijí tato ustanovení:


  a) | multiplikační: (egas nebo ePM) * DF ≤ mezní hodnota emisí; |
| --- | --- | --- |

3.7.1

a)

multiplikační: (egas nebo ePM) * DF ≤ mezní hodnota emisí;

| b) | aditivní: (egas nebo ePM) + DF ≤ mezní hodnota emisí. |
| --- | --- |

b)

aditivní: (egas nebo ePM) + DF ≤ mezní hodnota emisí.

| 3.7.2 | Výrobce se může rozhodnout přenést faktory zhoršení určené pro rodinu motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů na systém motoru, který do téže rodiny motorů se stejným systémem následného zpracování výfukových plynů nespadá. V těchto případech musí výrobce schvalovacímu orgánu prokázat, že systém motoru, pro který byla rodina systému následného zpracování výfukových plynů původně zkoušena, a systém motoru, na který se faktory zhoršení přenášejí, mají stejné technické specifikace a požadavky na montáž do vozidla a že emise z tohoto motoru nebo systému motoru jsou obdobné. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Faktory zhoršení pro každou znečišťující látku v příslušném zkušebním cyklu se zaznamenají v bodech 1.4.1 a 1.4.2 doplňku k příloze 2A a bodech 1.4.1 a 1.4.2 doplňku k příloze 2C. |
| --- | --- |

3.7.3

3.8   Kontrola shodnosti výroby

| 3.8.1 | Co se týče dodržování úrovně emisí, kontroluje se shodnost výroby podle bodu 8 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Výrobce si může zvolit, že bude při provádění zkoušky pro schválení typu současně měřit emise znečišťujících látek před systémem následného zpracování výfukových plynů. Pokud tak učiní, může výrobce stanovit neformální faktor zhoršení samostatně pro motor a systém následného zpracování výfukových plynů, který může výrobce použít jako pomůcku ke kontrole na konci výrobní linky. |
| --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | Za účelem schválení typu se v bodech 1.4.1 a 1.4.2 doplňku k příloze 2A a bodech 1.4.1 a 1.4.2 doplňku k příloze 2C zaznamenají pouze faktory zhoršení podle bodů 3.5 nebo 3.6. |
| --- | --- |

3.8.3

4.   Údržba

Pro účely programu akumulace doby provozu se údržba provádí v souladu s příručkou výrobce pro servis a údržbu.

4.1   Plánovaná údržba související s emisemi

| 4.1.1 | Plánovaná údržba související s emisemi za účelem provedení programu akumulace doby provozu se musí uskutečnit ve stejných nebo ekvivalentních intervalech vzdálenosti, které jsou určeny v pokynech k údržbě poskytnutých výrobcem majiteli vozidla nebo motoru. Tento plán údržby je možno v případě potřeby během programu akumulace doby provozu aktualizovat za předpokladu, že z plánu údržby není vyškrtnuta žádná činnost údržby poté, co byla provedena na zkušebním motoru. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Výrobce motoru pro program akumulace doby provozu specifikuje seřízení, čištění a údržbu (v případě potřeby) a plánovanou výměnu těchto součástí:


  a) | filtry a chladiče v systému recirkulace výfukových plynů; |
| --- | --- | --- |

4.1.2

a)

filtry a chladiče v systému recirkulace výfukových plynů;

| b) | ventil pro odvětrávání klikové skříně (přichází-li v daném případě v úvahu); |
| --- | --- |

b)

ventil pro odvětrávání klikové skříně (přichází-li v daném případě v úvahu);

| c) | koncovky vstřikovačů paliva (pouze čištění); |
| --- | --- |

c)

koncovky vstřikovačů paliva (pouze čištění);

| d) | vstřikovače paliva; |
| --- | --- |

d)

vstřikovače paliva;

| e) | turbodmychadlo; |
| --- | --- |

e)

turbodmychadlo;

| f) | elektronická řídicí jednotka motoru a související čidla a ovládací členy; |
| --- | --- |

f)

elektronická řídicí jednotka motoru a související čidla a ovládací členy;

| g) | systém následného zpracování částic (včetně souvisejících součástí); |
| --- | --- |

g)

systém následného zpracování částic (včetně souvisejících součástí);

| h) | systém ke snížení emisí NOx; |
| --- | --- |

h)

systém ke snížení emisí NOx;

| i) | systém recirkulace výfukových plynů, včetně všech regulačních ventilů a potrubí; |
| --- | --- |

i)

systém recirkulace výfukových plynů, včetně všech regulačních ventilů a potrubí;

| j) | jakýkoli jiný systém následného zpracování výfukových plynů. |
| --- | --- |

j)

jakýkoli jiný systém následného zpracování výfukových plynů.

| 4.1.3 | Kritická plánovaná údržba související s emisemi bude provedena pouze za předpokladu, že bude prováděna v provozu a majitel vozidla o ní bude informován. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Změny plánované údržby

| 4.2.1 | Výrobce musí u schvalovacího orgánu podat žádost o schválení každé nové plánované údržby, kterou chce provést během programu akumulace doby provozu a následně tedy doporučit majitelům motorů či vozidel. Žádost musí být doložena údaji, které odůvodňují potřebu nové plánované údržby a interval údržby. |
| --- | --- |

4.2.1

4.3   Plánovaná údržba nesouvisející s emisemi

| 4.3.1 | Plánovanou údržbu nesouvisející s emisemi, která je přiměřená a technicky nezbytná, např. výměna oleje, výměna olejového filtru, výměna čističe paliva, výměna vzduchového filtru, údržba chladicí soustavy, seřízení volnoběhu, regulátor, kontrola šroubových spojů motoru předepsaným utahovacím momentem, ventilová vůle, vůle vstřikovače, seřízení zapalování, seřízení napnutí hnacích řemenů atd., je možno provádět na motorech nebo vozidlech vybraných pro program akumulace doby provozu v nejdelších možných intervalech, které výrobce majiteli doporučuje. |
| --- | --- |

4.3.1

4.4   Opravy

| 4.4.1 | Opravy součástí motoru vybraného pro zkoušky v rámci programu akumulace doby provozu vyjma systému regulace emisí motoru nebo palivového systému se provádějí pouze v důsledku selhání součásti nebo chybné funkce systému motoru. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Jestliže během programu akumulace doby provozu selže sám motor, systém regulace emisí nebo palivový systém, považuje se akumulace doby provozu za neplatnou a bude zahájena nová akumulace doby provozu s novým systémem motoru. |
| --- | --- |

4.4.2

---

(1)  Podle definice Úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) – ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. odst. 2.

(2)  Použije se v případě vznětového motoru.

(3)  Použije se v případě zážehového motoru.

---

PŘÍLOHA 8

Shodnost vozidel nebo motorů v provozu

1.   Úvod

| 1.1 | Tato příloha stanoví požadavky pro ověřování a prokazování shodnosti motorů a vozidel v provozu. |
| --- | --- |

1.1

2.   Postup prokazování shodnosti v provozu

| 2.1 | Shodnost vozidel nebo motorů z jedné rodiny motorů v provozu se prokazuje zkoušením vozidel na silnicích provozovaných v normálním jízdním režimu, za běžných jízdních podmínek a s normálním užitečným zatížením. Zkouška shodnosti v provozu musí být reprezentativní pro vozidla provozovaná na jejich skutečných jízdních trasách, s normálním užitečným zatížením a s obvyklým profesionálním řidičem daného vozidla. Je-li vozidlo řízeno jiným řidičem, než je obvyklý profesionální řidič příslušného vozidla, musí mít tento alternativní řidič příslušné dovednosti a musí být vyškolen pro řízení vozidel kategorie, jež má být zkoušena. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Jestliže jsou běžné jízdní podmínky určitého vozidla považovány za neslučitelné s řádným provedením zkoušek, může výrobce nebo schvalovací orgán požádat, aby byly použity jiné jízdní trasy a jiná užitečná zatížení. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Výrobce musí schvalovacímu orgánu prokázat, že vybrané vozidlo, jízdní režimy a jízdní podmínky jsou pro tuto rodinu motorů reprezentativní. Pro posouzení, zda jsou tyto jízdní režimy přijatelné pro provedení zkoušky shodnosti v provozu, se použijí požadavky uvedené v bodě 4.5. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Výrobce oznámí plán průběhu zkoušky a plán odběru vzorků pro provedení zkoušky shodnosti při původním schvalování typu nové rodiny motorů. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vozidla bez komunikačního rozhraní, jež umožňuje odběr nezbytných údajů ECU uvedených v bodech 9.4.2.1 a 9.4.2.2 tohoto předpisu s chybějícími údaji nebo s nestandardním záznamem údajů se považují za nevyhovující. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vozidla, u kterých odběr údajů ECU ovlivňuje emise vozidla nebo výkon vozidla, se považují za nevyhovující. |
| --- | --- |

2.6

3.   Výběr motoru nebo vozidla

| 3.1 | Po udělení schválení typu pro rodinu motorů provede výrobce zkoušku této rodiny motorů v provozu do 18 měsíců od první registrace vozidla vybaveného motorem z této rodiny. V případě vícestupňového schválení typu se první registrací rozumí první registrace dokončeného vozidla.
  Zkoušky se pravidelně opakují nejméně každé dva roky pro každou rodinu motorů, a to po celou dobu životnosti vozidel uvedenou v bodě 5.4 tohoto předpisu.
  Na žádost výrobce mohou být zkoušky po uplynutí pět let od ukončení výroby zastaveny. |
| --- | --- |

3.1

Zkoušky se pravidelně opakují nejméně každé dva roky pro každou rodinu motorů, a to po celou dobu životnosti vozidel uvedenou v bodě 5.4 tohoto předpisu.

Na žádost výrobce mohou být zkoušky po uplynutí pět let od ukončení výroby zastaveny.

| 3.1.1 | Při vzorku o velikosti nejméně tří motorů je postup výběru vzorku nastaven tak, aby pravděpodobnost, že série vyhoví zkoušce, byla při 20 % vadných vozidel nebo motorů rovna 0,90 (riziko výrobce = 10 %) a pravděpodobnost, že bude série akceptována, byla při 60 % vadných vozidel nebo motorů rovna 0,10 (riziko spotřebitele = 10 %). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Pro vzorek se vypočte statistický údaj zkoušek, který kvantifikuje kumulativní počet nevyhovujících zkoušek při n-tých zkouškách. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Rozhodnutí o vyhovění nebo nevyhovění zkoušce pro danou sérii je učiněno na základě těchto požadavků:


  a) | je-li statistický údaj zkoušek menší nebo rovný hodnotě kritéria vyhovění uvedené pro velikost vzorku v tabulce 1, bylo dosaženo kritéria vyhovění pro danou sérii; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

a)

je-li statistický údaj zkoušek menší nebo rovný hodnotě kritéria vyhovění uvedené pro velikost vzorku v tabulce 1, bylo dosaženo kritéria vyhovění pro danou sérii;

| b) | je-li statistický údaj zkoušek větší nebo rovný hodnotě kritéria nevyhovění uvedené pro velikost vzorku v tabulce 1, bylo dosaženo kritéria nevyhovění pro danou sérii; |
| --- | --- |

b)

je-li statistický údaj zkoušek větší nebo rovný hodnotě kritéria nevyhovění uvedené pro velikost vzorku v tabulce 1, bylo dosaženo kritéria nevyhovění pro danou sérii;

| c) | nastane-li jiný případ, přezkouší se další motor podle této přílohy a postup výpočtu se použije pro vzorek navýšený o jednu jednotku. |
| --- | --- |

c)

nastane-li jiný případ, přezkouší se další motor podle této přílohy a postup výpočtu se použije pro vzorek navýšený o jednu jednotku.

V tabulce 1 jsou hodnoty kritéria vyhovění a kritéria nevyhovění vypočteny podle mezinárodní normy ISO 8422/1991.

Tabulka 1

Hodnoty kritérií vyhovění a nevyhovění pro plán odběru vzorků

Nejmenší velikost vzorku: 3

| Kumulativní počet zkoušených motorů(velikost vzorku) | Hodnota kritéria vyhovění | Hodnota kritéria nevyhovění |
| --- | --- | --- |
| 3 | - | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Kumulativní počet zkoušených motorů(velikost vzorku)

Hodnota kritéria vyhovění

Hodnota kritéria nevyhovění

3

-

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

Schvalovací orgán schvaluje vybraná uspořádání motorů a vozidel před zahájením zkušebních postupů. Výběr se provede tak, že schvalovacímu orgánu jsou předána kritéria použitá pro výběr příslušných vozidel.

| 3.2 | Vybrané motory a vozidla musí být provozovány a registrovány v regionu (např. v Evropské unii). Vozidlo musí mít najeto alespoň 25 000 km. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Každé zkoušené vozidlo musí mít zápis o údržbě dokazující, že vozidlo bylo řádně udržováno podle doporučení výrobce. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Podle systému OBD se prověří správná funkce motoru. V paměti OBD se zaznamenají jakékoli příznaky chybné funkce a kódy připravenosti a provedou se veškeré potřebné opravy.
  Motory vykazující chybnou funkci třídy C není nutné před zkoušením opravovat. Diagnostické chybové kódy DTC nesmí být vymazány.
  Motory, u nichž některé z počitadel, jež vyžadují ustanovení přílohy 11, není na „0“, nelze zkoušet. Je nutné o tom informovat schvalovací orgán. |
| --- | --- |

3.4

Motory vykazující chybnou funkci třídy C není nutné před zkoušením opravovat. Diagnostické chybové kódy DTC nesmí být vymazány.

Motory, u nichž některé z počitadel, jež vyžadují ustanovení přílohy 11, není na „0“, nelze zkoušet. Je nutné o tom informovat schvalovací orgán.

| 3.5 | Motor nebo vozidlo nesmí vykazovat žádné známky nevhodného používání (jako přetěžování, chybné tankování nebo další nesprávné užívání) nebo další faktory (jako nedovolené zásahy), které by mohly ovlivnit stav emisí. Je třeba vzít v úvahu chybové kódy v systému OBD a údaje o hodinách chodu motoru uložené v počítači. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Všechny součásti systému regulace emisí na vozidle musí být shodné s těmi, které jsou uvedeny v příslušných dokumentech o schválení typu. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Po dohodě výrobce se schvalovacím orgánem mohou zkoušky shodnosti v provozu zahrnovat méně motorů nebo vozidel, než kolik je stanoveno v bodě 3.1, je-li v rámci jedné rodiny motorů ročně vyrobeno méně než 500 kusů motorů. |
| --- | --- |

3.7

4.   Podmínky zkoušek

| 4.1 | Užitečné zatížení vozidla
  Normální užitečné zatížení vozidla se pohybuje v rozmezí od 10 do 100 % maximálního užitečného zatížení vozidla.
  Maximální užitečné zatížení je rozdíl mezi maximální technicky přípustnou hmotností naloženého vozidla a hmotností vozidla v provozním stavu stanovenou v příloze 3 zvláštního usnesení č. 1 (ECE/TRANS/WP.29/1045 ve znění změn 1 a 2).
  V případě, že je nejvyšší povolená hmotnost vozidla nižší než technicky přípustná hmotnost naloženého vozidla, je povoleno použít pro zkušební jízdu ke stanovení užitečného zatížení vozidla nejvyšší povolenou hmotnost vozidla.
  Pro účely zkoušek shodnosti v provozu může být nově stanoveno užitečné zatížení a může být použito umělé zatížení.
  Schvalovací orgány mohou požádat o zkoušku vozidla s užitečným zatížením v rozmezí od 10 do 100 % maximálního užitečného zatížení vozidla. V případě, že hmotnost přenosného systému pro měření emisí (PEMS) nutného pro provoz přesahuje 10 % maximálního užitečného zatížení vozidla, lze tuto hmotnost považovat za minimální užitečné zatížení. |
| --- | --- |

4.1

Normální užitečné zatížení vozidla se pohybuje v rozmezí od 10 do 100 % maximálního užitečného zatížení vozidla.

Maximální užitečné zatížení je rozdíl mezi maximální technicky přípustnou hmotností naloženého vozidla a hmotností vozidla v provozním stavu stanovenou v příloze 3 zvláštního usnesení č. 1 (ECE/TRANS/WP.29/1045 ve znění změn 1 a 2).

V případě, že je nejvyšší povolená hmotnost vozidla nižší než technicky přípustná hmotnost naloženého vozidla, je povoleno použít pro zkušební jízdu ke stanovení užitečného zatížení vozidla nejvyšší povolenou hmotnost vozidla.

Pro účely zkoušek shodnosti v provozu může být nově stanoveno užitečné zatížení a může být použito umělé zatížení.

Schvalovací orgány mohou požádat o zkoušku vozidla s užitečným zatížením v rozmezí od 10 do 100 % maximálního užitečného zatížení vozidla. V případě, že hmotnost přenosného systému pro měření emisí (PEMS) nutného pro provoz přesahuje 10 % maximálního užitečného zatížení vozidla, lze tuto hmotnost považovat za minimální užitečné zatížení.

| 4.2 | Okolní podmínky
  Zkoušky se provádějí za okolních podmínek splňujících tyto podmínky:
  atmosférický tlak vyšší nebo rovný 82,5 kPa,
  teplota vyšší nebo rovna 266 K (–7 °C) a nižší nebo rovna teplotě určené podle této rovnice při uvedeném atmosférickém tlaku:
  T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311
  kde:


  T | je teplota okolního vzduchu, K |
| --- | --- | --- |
| pb | je atmosférický tlak, kPa |

4.2

Zkoušky se provádějí za okolních podmínek splňujících tyto podmínky:

atmosférický tlak vyšší nebo rovný 82,5 kPa,

teplota vyšší nebo rovna 266 K (–7 °C) a nižší nebo rovna teplotě určené podle této rovnice při uvedeném atmosférickém tlaku:

T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311

kde:

T

je teplota okolního vzduchu, K

pb

je atmosférický tlak, kPa

| 4.3 | Teplota chladicí kapaliny
  Teplota chladicí kapaliny musí odpovídat bodu A.1.2.6.1 dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

4.3

Teplota chladicí kapaliny musí odpovídat bodu A.1.2.6.1 dodatku 1 k této příloze.

| 4.4 | Mazací olej, palivo a činidlo musí splňovat požadavky stanovené výrobcem. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Mazací olej
  Zkušební mazací olej je tržní olej a musí splňovat specifikace výrobce motoru.
  Odeberou se vzorky oleje. |
| --- | --- |

4.4.1

Zkušební mazací olej je tržní olej a musí splňovat specifikace výrobce motoru.

Odeberou se vzorky oleje.

| 4.4.2 | Palivo
  Zkušebním palivem musí být běžně prodávané palivo odpovídající příslušným normám nebo referenční palivo specifikované v příloze 5 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.4.2

Zkušebním palivem musí být běžně prodávané palivo odpovídající příslušným normám nebo referenční palivo specifikované v příloze 5 tohoto předpisu.

| 4.4.2.1 | Jestliže výrobce v souladu s bodem 4 tohoto předpisu prohlásil, že je schopen splnit požadavky tohoto předpisu týkající se běžně prodávaných paliv stanovené v bodě 3.2.2.2.1 části 1 přílohy I tohoto předpisu, musí zkoušky zahrnovat alespoň jedno z deklarovaných běžně prodávaných paliv. |
| --- | --- |

4.4.2.1

| 4.4.2.2 | Odeberou se vzorky paliva. |
| --- | --- |

4.4.2.2

| 4.4.3 | Činidlo
  U systémů následného zpracování výfukových plynů, které ke snížení emisí používají činidlo, se musí jednat o činidlo tržní, které musí vyhovovat specifikacím výrobce motoru. Odebere se vzorek činidla. Činidlo nesmí být zmrazené. |
| --- | --- |

4.4.3

U systémů následného zpracování výfukových plynů, které ke snížení emisí používají činidlo, se musí jednat o činidlo tržní, které musí vyhovovat specifikacím výrobce motoru. Odebere se vzorek činidla. Činidlo nesmí být zmrazené.

| 4.5 | Požadavky na jízdu
  Části jízdy se vyjadřují v procentech z celkové délky jízdy.
  Jízda sestává z jízdy v městském provozu, po které následuje jízda v provozu mimo město a dálničním provozu v poměru stanoveném v bodech 4.5.1 až 4.5.4. V případě, že je z praktických důvodů opodstatněné jiné pořadí zkoušek – a se souhlasem schvalovacího orgánu –, může být zvoleno jiné pořadí jízdy, zkouška však bude vždy zahájena v městském provozu.
  Pro účely tohoto bodu se výrazem „přibližně“ rozumí cílová hodnota ±5 %.
  Městskou, mimoměstskou a dálniční část jízdy lze určit buď na základě:


  a) | zeměpisných souřadnic (pomocí mapy), nebo |
| --- | --- | --- |

4.5

Části jízdy se vyjadřují v procentech z celkové délky jízdy.

Jízda sestává z jízdy v městském provozu, po které následuje jízda v provozu mimo město a dálničním provozu v poměru stanoveném v bodech 4.5.1 až 4.5.4. V případě, že je z praktických důvodů opodstatněné jiné pořadí zkoušek – a se souhlasem schvalovacího orgánu –, může být zvoleno jiné pořadí jízdy, zkouška však bude vždy zahájena v městském provozu.

Pro účely tohoto bodu se výrazem „přibližně“ rozumí cílová hodnota ±5 %.

Městskou, mimoměstskou a dálniční část jízdy lze určit buď na základě:

a)

zeměpisných souřadnic (pomocí mapy), nebo

| b) | metodou prvního zrychlení. |
| --- | --- |

b)

metodou prvního zrychlení.

V případě, že je složení jízdy určeno na základě zeměpisných souřadnic, vozidlo by nemělo během kumulativní doby, která není delší než 5 % celkové doby trvání každé části jízdy, přesáhnout tuto rychlost:

| a) | 50 km/h při jízdě v městském provozu, |
| --- | --- |

a)

50 km/h při jízdě v městském provozu,

| b) | 75 km/h při jízdě v provozu mimo město (90 km/h v případě vozidel kategorií M1 a N1). |
| --- | --- |

b)

75 km/h při jízdě v provozu mimo město (90 km/h v případě vozidel kategorií M1 a N1).

V případě, že je složení jízdy určeno na základě metody prvního zrychlení, první zrychlení nad 55 km/h (70 km/h v případě vozidel kategorií M1 a N1) označuje začátek jízdy v provozu mimo město a první zrychlení nad 75 km/h (90 km/h v případě vozidel kategorií M1 a N1) označuje začátek jízdy v dálničním provozu.

Kritéria pro rozlišení jízdy v městském provozu, provozu mimo město a dálničním provozu se před začátkem zkoušky dojednají se schvalovacím orgánem.

Průměrná rychlost při jízdě v městském provozu se pohybuje v rozmezí od 15 do 30 km/h.

Průměrná rychlost při jízdě v provozu mimo město se pohybuje v rozmezí od 45 do 70 km/h (60 a 90 km/h v případě vozidel kategorií M1 a N1).

Průměrná rychlost při jízdě v dálničním provozu je vyšší než 70 km/h (90 km/h v případě vozidel kategorií M1 a N1).

| 4.5.1 | U vozidel kategorie M1 a N1 jízda sestává přibližně ze 34 % z jízdy v městském provozu, z 33 % z jízdy v provozu mimo město a z 33 % z jízdy v dálničním provozu. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | U vozidel kategorie 2, M2 a M3 jízda sestává přibližně ze 45 % z jízdy v městském provozu, z 25 % z jízdy v provozu mimo město a z 30 % z jízdy v dálničním provozu. Vozidla kategorie M2 a M3 třídy I, II nebo třídy A budou zkoušena přibližně ze 70 % za jízdy v městském provozu a z 30 % za jízdy v provozu mimo město. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | U vozidel kategorie N3 jízda sestává přibližně ze 30 % z jízdy v městském provozu, z 25 % z jízdy v provozu mimo město a z 45 % z jízdy v dálničním provozu. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Pro účely posouzení složení jízdy se doba jednotlivých částí jízdy počítá od okamžiku, kdy teplota chladicí kapaliny poprvé dosáhla 343 K (70 °C), nebo od okamžiku, kdy se teplota chladicí kapaliny stabilizovala po dobu 5 minut v rozmezí ±2 K, podle toho, co nastane dříve, ale nejpozději od okamžiku, který nastane 15 minut po nastartování motoru. V souladu s bodem 4.5 probíhá jízda v době, která je nutná k tomu, aby teplota chladicí kapaliny dosáhla 343K (70 °C), za jízdních podmínek v městském provozu.
  Zakazuje se umělé zahřívání systémů pro regulaci emisí před začátkem zkoušky. |
| --- | --- |

4.5.4

Zakazuje se umělé zahřívání systémů pro regulaci emisí před začátkem zkoušky.

| 4.5.5 | Jako doplňkové vodítko při hodnocení jízdy může posloužit toto rozvržení typických charakteristik jízdy v databázi WHDC:


  a) | akcelerace: 26,9 % doby jízdy; |
| --- | --- | --- |

4.5.5

a)

akcelerace: 26,9 % doby jízdy;

| b) | zpomalování: 22,6 % doby jízdy; |
| --- | --- |

b)

zpomalování: 22,6 % doby jízdy;

| c) | jízda rovnoměrnou rychlostí: 38,1 % doby jízdy; |
| --- | --- |

c)

jízda rovnoměrnou rychlostí: 38,1 % doby jízdy;

| d) | stání (rychlost vozidla = 0): 12,4 % doby jízdy. |
| --- | --- |

d)

stání (rychlost vozidla = 0): 12,4 % doby jízdy.

| 4.6 | Provozní požadavky |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Jízda se zvolí tak, aby zkouška nebyla přerušována a údaje byly odebírány nepřetržitě, přičemž zkouška musí trvat nejméně po dobu stanovenou v bodě 4.6.5. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Odběr hodnot emisí a dalších údajů musí začít před nastartováním motoru. Do hodnocení emisí jsou zahrnuty emise při studeném startu podle bodu A.1.2.6 dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Není dovoleno kombinovat údaje z různých jízd nebo pozměňovat či odstraňovat údaje o jízdě. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Jestliže se motor zastaví, může být znovu nastartován, ale odběr údajů se nesmí přerušit. |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Délka zkoušky musí být taková, aby umožnila provést čtyř- až osminásobek práce při WHTC, případně získat čtyř- až osminásobek referenční hmotnosti CO2 v kg/cyklus při WHTC. |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.6.6 | Napájení přenosného systému měření emisí (PEMS) musí být zajištěno z vnější napájecí jednotky, a nikoli ze zdroje, který odebírá energii buď přímo, nebo nepřímo ze zkoušeného motoru. |
| --- | --- |

4.6.6

| 4.6.6.1 | Alternativně může být napájení přenosného systému měření emisí zajištěno z vnitřní elektrické soustavy vozidla, pokud požadovaný příkon zkušebního zařízení není vyšší než výkon motoru o více než 1 % jeho maximálního výkonu a jsou přijata opatření, jež mají předcházet nadměrnému vybití baterie, pokud motor není v provozu nebo při volnoběhu. |
| --- | --- |

4.6.6.1

| 4.6.6.2 | V případě sporu mají výsledky měření provedeného pomocí přenosného systému měření emisí poháněného z vnější napájecí jednotky přednost před výsledky získanými alternativní metodou podle bodu 4.6.6.1. |
| --- | --- |

4.6.6.2

| 4.6.7 | Montáž zařízení přenosného systému měření emisí nesmí ovlivnit emise vozidla ani výkon vozidla. |
| --- | --- |

4.6.7

| 4.6.8 | Vozidla se doporučuje provozovat v podmínkách běžného denního provozu. |
| --- | --- |

4.6.8

| 4.6.9 | Jestliže schvalovací orgán nebude spokojen s výsledky ověření souladu údajů podle bodu A.1.3.2 dodatku 1 k této příloze, může prohlásit zkoušku za neplatnou. |
| --- | --- |

4.6.9

| 4.6.10 | Jestliže systém následného zpracování výfukových plynů projde během jízdy procesem přerušené regenerace nebo pokud během zkoušky dojde k selhání systému OBD třídy A nebo B, výrobce může požádat o to, aby byla jízda prohlášena za neplatnou. |
| --- | --- |

4.6.10

5.   Datový tok ECU

| 5.1 | Ověření dostupnosti a shodnosti informací z datového toku ECU požadovaných při zkouškách v provozu. |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Před zkouškou v provozu musí být prokázána dostupnost informací z datového toku podle požadavků bodu 9.4.2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.1.1 | Jestliže tyto informace nelze řádným způsobem vyhledat přenosným systémem měření emisí, musí být dostupnost těchto informací prokázána pomocí externího čtecího nástroje OBD, jak je uvedeno v příloze 9B. |
| --- | --- |

5.1.1.1

| 5.1.1.1.1 | Pokud tyto informace lze řádným způsobem vyhledat čtecím nástrojem, považuje se přenosný systém měření emisí za vadný a zkouška je neplatná. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1

| 5.1.1.1.2 | Pokud tyto informace nelze vyhledat řádným způsobem u dvou vozidel s motory ze stejné rodiny motorů, avšak čtecí zařízení funguje správně, považuje se motor za nevyhovující. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2

| 5.1.2 | Signál točivého momentu |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.2.1 | Shodnost signálu točivého momentu vypočteného zařízením přenosného systému měření emisí podle informací z datového toku ECU požadovaných v bodě 9.4.2.1 tohoto předpisu se ověřuje při plném zatížení. |
| --- | --- |

5.1.2.1

| 5.1.2.1.1 | Způsob ověřování této shodnosti je popsán v dodatku 4 k této příloze. |
| --- | --- |

5.1.2.1.1

| 5.1.2.2 | Shodnost signálu točivého momentu z ECU se považuje za dostačující, jestliže vypočtený točivý moment zůstane v rámci tolerance pro točivý moment při plném zatížení uvedené v bodě 9.4.2.5 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.1.2.2

| 5.1.2.3 | Jestliže vypočtený točivý moment nezůstane v rámci tolerance pro točivý moment při plném zatížení uvedené v bodě 9.4.2.5 tohoto předpisu, má se za to, že motor zkoušce nevyhověl. |
| --- | --- |

5.1.2.3

| 5.1.2.4 | Motory dual fuel a vozidla kromě toho musí splňovat požadavky a výjimky týkající se úpravy točivého momentu stanovené v příloze 15 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.1.2.4

6.   Hodnocení emisí

| 6.1 | Zkouška se provádí a výsledky zkoušky vypočtou podle ustanovení dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Faktory shodnosti musí být vypočteny a předloženy jak při způsobu výpočtu založeném na hmotnosti CO2, tak u metody založené na práci motoru. O vyhovění či nevyhovění zkoušce se rozhodne na základě výsledků způsobu výpočtu založeného na práci motoru. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Konečný faktor shodnosti pro zkoušku (CFfinal) pro každou znečišťující látku vypočtený v souladu s dodatkem 1 nesmí překročit nejvyšší povolený faktor shodnosti pro danou znečišťující látku stanovený v tabulce 2.

  Tabulka 2


  Nejvyšší povolené faktory shodnosti pro zkoušky shodnosti emisí v provozu


  Znečišťující látka | Nejvyšší povolený faktor shodnosti |
| --- | --- | --- |
| CO | 1,50 |
| THC (1) | 1,50 |
| NMHC (2) | 1,50 |
| CH4
  2 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| počet PM | 1,63  (3) |

6.3

Tabulka 2

Nejvyšší povolené faktory shodnosti pro zkoušky shodnosti emisí v provozu

Znečišťující látka

Nejvyšší povolený faktor shodnosti

CO

1,50

THC (1)

1,50

NMHC (2)

1,50

CH4
  2

1,50

NOx

1,50

počet PM

1,63  (3)

7.   Hodnocení výsledků shodnosti v provozu

| 7.1 | Na základě zprávy o shodnosti v provozu uvedené v bodě 10 schvalovací orgán buď:


  a) | rozhodne, že výsledky zkoušky shodnosti rodiny motorových systémů v provozu jsou uspokojivé, a nepodnikne žádná další opatření; |
| --- | --- | --- |

7.1

a)

rozhodne, že výsledky zkoušky shodnosti rodiny motorových systémů v provozu jsou uspokojivé, a nepodnikne žádná další opatření;

| b) | rozhodne, že předložené údaje jsou nedostatečné k rozhodnutí, a vyžádá si od výrobce doplňující informace a údaje ze zkoušek; |
| --- | --- |

b)

rozhodne, že předložené údaje jsou nedostatečné k rozhodnutí, a vyžádá si od výrobce doplňující informace a údaje ze zkoušek;

| c) | rozhodne, že shodnost rodiny motorových systémů v provozu je neuspokojivá, a přistoupí k opatřením uvedeným v bodě 9.3 tohoto předpisu a v bodě 9 této přílohy. |
| --- | --- |

c)

rozhodne, že shodnost rodiny motorových systémů v provozu je neuspokojivá, a přistoupí k opatřením uvedeným v bodě 9.3 tohoto předpisu a v bodě 9 této přílohy.

8.   Potvrzující zkoušky vozidla

| 8.1 | Potvrzující zkoušky se provádějí za účelem potvrzení funkčnosti rodiny motorů v provozu s ohledem na emise. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Potvrzující zkoušky mohou provést schvalovací orgány. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Potvrzující zkouška se provádí jako zkouška vozidla stanovená v bodech 2.1 a 2.2. Vyberou se reprezentativní vozidla provozovaná za běžných podmínek a provede se zkouška podle postupů stanovených v této příloze. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Výsledek zkoušky je možno považovat za neuspokojivý, pokud u zkoušek dvou nebo více motorů reprezentujících stejnou rodinu motorů je u jakékoli regulované znečišťující složky významně překročena mezní hodnota stanovená v bodě 6. |
| --- | --- |

8.4

9.   Plán nápravných opatření

| 9.1 | Pokud výrobce plánuje provést nápravné opatření, podá zprávu schvalovacímu orgánu členského státu, ve kterém jsou motory nebo vozidla podléhající nápravným opatřením registrovány nebo provozovány, a předloží tuto zprávu při přijetí rozhodnutí o provedení opatření. Zpráva musí obsahovat podrobnosti o nápravném opatření a popis rodin motorů, na něž se opatření vztahuje. Po zahájení nápravného opatření výrobce pravidelně podává zprávy schvalovacímu orgánu. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Výrobce musí poskytnout kopii všech sdělení týkajících se plánu nápravných opatření a musí také vést záznamy o odvolacích akcích a posílat pravidelné zprávy schvalovacímu orgánu o stavu prováděných opatření. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Výrobce musí plánu nápravných opatření přidělit jednoznačné identifikační označení nebo číslo. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Výrobce předloží plán nápravných opatření, který bude obsahovat informace uvedené v bodech 9.4.1 až 9.4.11. |
| --- | --- |

9.4

| 9.4.1 | Popis všech typů systémů motorů zahrnutých do plánu nápravných opatření. |
| --- | --- |

9.4.1

| 9.4.2 | Popis zvláštních modifikací, změn, oprav, úprav, seřízení nebo dalších změn, které mají být provedeny, aby motory byly shodné, včetně stručného přehledu údajů a technických studií, které podpoří rozhodnutí výrobce s ohledem na zvláštní opatření k nápravě neshodnosti. |
| --- | --- |

9.4.2

| 9.4.3 | Popis způsobu, jakým výrobce informuje majitele motorů nebo vozidel o nápravných opatřeních. |
| --- | --- |

9.4.3

| 9.4.4 | Případně popis správné údržby nebo používání, které výrobce stanoví v rámci plánu nápravných opatření jako podmínku k oprávnění pro opravy, a vysvětlení důvodů, které vedou výrobce k ukládání takové podmínky. Nesmí být vyžadována žádná údržba nebo podmínky užívání kromě takových, které prokazatelně souvisejí s neshodností a nápravnými opatřeními. |
| --- | --- |

9.4.4

| 9.4.5 | Popis postupu, jenž mají majitelé motorů nebo vozidel použít k nápravě neshodnosti. Tento popis musí zahrnovat datum, po kterém smějí být použita nápravná opatření, předpokládanou dobu oprav v dílně a místo oprav. Oprava musí být provedena bez průtahů, v přiměřené lhůtě po dodání vozidla. |
| --- | --- |

9.4.5

| 9.4.6 | Kopie informací předaných majiteli motoru nebo vozidla. |
| --- | --- |

9.4.6

| 9.4.7 | Stručný popis systému používaného výrobcem k zajištění odpovídající dodávky součástí nebo systémů sloužících k nápravnému opatření. Je nutno uvést, kdy daná dodávka součástí nebo systémů umožní zahájit opravy. |
| --- | --- |

9.4.7

| 9.4.8 | Kopie všech instrukcí rozeslaných osobám, které provádějí opravu. |
| --- | --- |

9.4.8

| 9.4.9 | Popis dopadu navržených nápravných opatření na emise, spotřebu paliva, jízdní vlastnosti a bezpečnost každého typu motorů nebo vozidel, kterého se týká plán nápravných opatření, včetně dat, technických prohlídek atd., které podporují tyto závěry. |
| --- | --- |

9.4.9

| 9.4.10 | Všechny další informace, zprávy nebo údaje, které může schvalovací orgán důvodně pokládat za potřebné k vyhodnocení plánu nápravných opatření. |
| --- | --- |

9.4.10

| 9.4.11 | Pokud plán nápravných opatření zahrnuje i stažení vozidel z provozu, musí být schvalovacímu orgánu předložen popis metody záznamů oprav. Pokud se použije štítek, předloží se příklad štítku. |
| --- | --- |

9.4.11

| 9.5 | Výrobce může být požádán, aby provedl přiměřené a nezbytné zkoušky součástí a motorů, na nichž byly provedeny navržené změny, opravy nebo úpravy, aby prokázal účinnost těchto změn, oprav nebo úprav. |
| --- | --- |

9.5

10.   Postupy podávání zpráv

| 10.1 | Pro každou zkoušenou rodinu motorů se schvalovacímu orgánu předloží technická zpráva. Ve zprávě se uvedou činnosti při zkoušení motorů v provozu a dosažené výsledky. Zpráva musí obsahovat nejméně tyto body: |
| --- | --- |

10.1

| 10.1.1 | Obecně |
| --- | --- |

10.1.1

| 10.1.1.1 | Název a adresa výrobce |
| --- | --- |

10.1.1.1

| 10.1.1.2 | Adresa montážního závodu (závodů) |
| --- | --- |

10.1.1.2

| 10.1.1.3 | Jméno, adresa, telefon, číslo faxu a e-mail zástupce výrobce |
| --- | --- |

10.1.1.3

| 10.1.1.4 | Typ a obchodní název (uveďte případné varianty) |
| --- | --- |

10.1.1.4

| 10.1.1.5 | Rodina motorů |
| --- | --- |

10.1.1.5

| 10.1.1.6 | Základní motor |
| --- | --- |

10.1.1.6

| 10.1.1.7 | Členové rodiny motorů |
| --- | --- |

10.1.1.7

| 10.1.1.8 | Kódy identifikačního čísla vozidla (VIN), které se použijí na vozidla vybavená motorem, který je součástí zkoušky shodnosti v provozu |
| --- | --- |

10.1.1.8

| 10.1.1.9 | Způsob a umístění označení typu, je-li na vozidle vyznačen |
| --- | --- |

10.1.1.9

| 10.1.1.10 | Kategorie vozidla |
| --- | --- |

10.1.1.10

| 10.1.1.11 | Typ motoru: benzinový, ethanol (E85), naftový / NG / LPG / ethanol (ED95) (nehodící se škrtněte) |
| --- | --- |

10.1.1.11

| 10.1.1.12 | Čísla schválení typu platící pro tyto typy motorů patřící do rodiny motorů v provozu, popřípadě čísla všech rozšíření a dodatečných změn / vyřazení vozidel z provozu (provedení úprav) |
| --- | --- |

10.1.1.12

| 10.1.1.13 | Podrobnosti o rozšíření, dodatečných změnách / vyřazení motorů z provozu, týkajících se schválení typu pro motory, na které se vztahují informace výrobce. |
| --- | --- |

10.1.1.13

| 10.1.1.14 | Období výroby motorů, na které se vztahují informace výrobce (např. „vozidla nebo motory vyrobené v průběhu kalendářního roku 2014“). |
| --- | --- |

10.1.1.14

| 10.1.2 | Výběr motoru/vozidla |
| --- | --- |

10.1.2

| 10.1.2.1 | Způsob lokalizace vozidla nebo motoru |
| --- | --- |

10.1.2.1

| 10.1.2.2 | Kritéria výběru vozidel, motorů a rodin motorů v provozu |
| --- | --- |

10.1.2.2

| 10.1.2.3 | Zeměpisná území, odkud výrobce vozidla získal |
| --- | --- |

10.1.2.3

| 10.1.3 | Zařízení |
| --- | --- |

10.1.3

| 10.1.3.1 | PEMS, zařízení, značka a typ |
| --- | --- |

10.1.3.1

| 10.1.3.2 | Kalibrace PEMS |
| --- | --- |

10.1.3.2

| 10.1.3.3 | Napájení PEMS |
| --- | --- |

10.1.3.3

| 10.1.3.4 | Použitý výpočetní software a jeho verze (např. EMROAD 4.0) |
| --- | --- |

10.1.3.4

| 10.1.4 | Údaje o zkoušce |
| --- | --- |

10.1.4

| 10.1.4.1 | Datum a čas konání zkoušky |
| --- | --- |

10.1.4.1

| 10.1.4.2 | Místo konání zkoušky včetně podrobných informací o zkušební trase |
| --- | --- |

10.1.4.2

| 10.1.4.3 | Povětrnostní podmínky / okolní podmínky (např. teplota, vlhkost, nadmořská výška) |
| --- | --- |

10.1.4.3

| 10.1.4.4 | Vzdálenost ujetá každým vozidlem na zkušební trase |
| --- | --- |

10.1.4.4

| 10.1.4.5 | Specifikace paliva použitého při zkoušce |
| --- | --- |

10.1.4.5

| 10.1.4.6 | Specifikace činidla (v případě potřeby) |
| --- | --- |

10.1.4.6

| 10.1.4.7 | Specifikace mazacího oleje |
| --- | --- |

10.1.4.7

| 10.1.4.8 | Výsledky zkoušky emisí podle dodatku 1 k této příloze |
| --- | --- |

10.1.4.8

| 10.1.5 | Údaje o motoru |
| --- | --- |

10.1.5

| 10.1.5.1. | Typ paliva, kterým je motor poháněn (např. motorová nafta, ethanol ED95, zemní plyn (NG), zkapalněný ropný plyn (LPG), benzin, E85) |
| --- | --- |

10.1.5.1.

| 10.1.5.2 | Systém spalování motoru (např. vznětový motor nebo zážehový motor) |
| --- | --- |

10.1.5.2

| 10.1.5.3 | Číslo schválení typu |
| --- | --- |

10.1.5.3

| 10.1.5.4 | Přestavba motoru |
| --- | --- |

10.1.5.4

| 10.1.5.5 | Výrobce motoru |
| --- | --- |

10.1.5.5

| 10.1.5.6 | Model motoru |
| --- | --- |

10.1.5.6

| 10.1.5.7 | Rok a měsíc výroby motoru |
| --- | --- |

10.1.5.7

| 10.1.5.8 | Identifikační číslo motoru |
| --- | --- |

10.1.5.8

| 10.1.5.9 | Zdvihový objem motoru [l] |
| --- | --- |

10.1.5.9

| 10.1.5.10 | Počet válců |
| --- | --- |

10.1.5.10

| 10.1.5.11 | Výkon motoru: [kW @ ot/min] |
| --- | --- |

10.1.5.11

| 10.1.5.12 | Nejvyšší točivý moment motoru: [Nm @ ot/min] |
| --- | --- |

10.1.5.12

| 10.1.5.13 | Volnoběžné otáčky [ot/min] |
| --- | --- |

10.1.5.13

| 10.1.5.14 | Je k dispozici křivka točivého momentu při plném zatížení od výrobce (ano/ne) |
| --- | --- |

10.1.5.14

| 10.1.5.15 | Referenční číslo křivky točivého momentu při plném zatížení od výrobce |
| --- | --- |

10.1.5.15

| 10.1.5.16 | Systém ke snížení emisí NOx (např. EGR, SCR) |
| --- | --- |

10.1.5.16

| 10.1.5.17 | Typ katalyzátoru |
| --- | --- |

10.1.5.17

| 10.1.5.18 | Typ zachycovače částic |
| --- | --- |

10.1.5.18

| 10.1.5.19 | Následné zpracování výfukových plynů upraveno podle schválení typu? (ano/ne) |
| --- | --- |

10.1.5.19

| 10.1.5.20 | Údaje o ECU motoru (softwarové kalibrační číslo) |
| --- | --- |

10.1.5.20

| 10.1.6 | Údaje o vozidle |
| --- | --- |

10.1.6

| 10.1.6.1 | Majitel vozidla |
| --- | --- |

10.1.6.1

| 10.1.6.2 | Typ vozidla (např. M3, N3) a využití vozidla, (např. nákladní automobil bez přívěsu, s návěsem nebo přívěsem, městský autobus) |
| --- | --- |

10.1.6.2

| 10.1.6.3 | Výrobce vozidla |
| --- | --- |

10.1.6.3

| 10.1.6.4 | Identifikační číslo vozidla |
| --- | --- |

10.1.6.4

| 10.1.6.5 | Registrační číslo vozidla a země registrace |
| --- | --- |

10.1.6.5

| 10.1.6.6 | Model vozidla |
| --- | --- |

10.1.6.6

| 10.1.6.7 | Rok a měsíc výroby vozidla |
| --- | --- |

10.1.6.7

| 10.1.6.8 | Typ převodovky (např. manuální, automatická nebo jiná) |
| --- | --- |

10.1.6.8

| 10.1.6.9 | Počet rychlostních stupňů pro jízdu vpřed |
| --- | --- |

10.1.6.9

| 10.1.6.10 | Stav počitadla ujetých kilometrů při zahájení zkoušky [km] |
| --- | --- |

10.1.6.10

| 10.1.6.11 | Celková kombinovaná hmotnost vozidla (GVW) [kg] |
| --- | --- |

10.1.6.11

| 10.1.6.12 | Rozměry pneumatik [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.6.12

| 10.1.6.13 | Průměr výfukové trubky [mm] [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.6.13

| 10.1.6.14 | Počet náprav |
| --- | --- |

10.1.6.14

| 10.1.6.15 | Objem palivové nádrže (nádrží) [l] [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.6.15

| 10.1.6.16 | Počet palivových nádrží [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.6.16

| 10.1.6.17 | Objem nádrže (nádrží) s činidlem [l] [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.6.17

| 10.1.6.18 | Počet nádrží s činidlem [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.6.18

| 10.1.7 | Vlastnosti zkušební trasy |
| --- | --- |

10.1.7

| 10.1.7.1 | Stav počitadla ujetých kilometrů při zahájení zkoušky [km] |
| --- | --- |

10.1.7.1

| 10.1.7.2 | Trvání [s] |
| --- | --- |

10.1.7.2

| 10.1.7.3 | Průměrné okolní podmínky (vypočteno z okamžitých naměřených údajů) |
| --- | --- |

10.1.7.3

| 10.1.7.4 | Údaje čidel okolních podmínek (typ a umístění čidel) |
| --- | --- |

10.1.7.4

| 10.1.7.5 | Údaje o rychlosti vozidla (např. kumulativní rozložení rychlostí) |
| --- | --- |

10.1.7.5

| 10.1.7.6 | Podíly doby jízdy charakterizované městským provozem, provozem mimo město a dálničním provozem podle popisu v bodě 4.5 |
| --- | --- |

10.1.7.6

| 10.1.7.7 | Podíly doby jízdy charakterizované akcelerací, zpomalováním, jízdou rovnoměrnou rychlostí a stáním podle popisu v bodě 4.5.5 |
| --- | --- |

10.1.7.7

| 10.1.8 | Okamžité naměřené údaje |
| --- | --- |

10.1.8

| 10.1.8.1 | Koncentrace THC [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.1

| 10.1.8.2 | Koncentrace CO [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.2

| 10.1.8.3 | Koncentrace NOx [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.3

| 10.1.8.4 | Koncentrace CO2 [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.4

| 10.1.8.5 | Koncentrace CH4 [ppm] pouze u motorů na zemní plyn |
| --- | --- |

10.1.8.5

| 10.1.8.5a | Koncentrace počtu částic [#/cm3] |
| --- | --- |

10.1.8.5a

| 10.1.8.6 | Průtok výfukového plynu [kg/h] |
| --- | --- |

10.1.8.6

| 10.1.8.7 | Teplota výfukových plynů [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.7

| 10.1.8.8 | Teplota okolního vzduchu [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.8

| 10.1.8.9 | Okolní tlak [kPa] |
| --- | --- |

10.1.8.9

| 10.1.8.10. | Okolní vlhkost prostředí [g/kg] [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.8.10.

| 10.1.8.11 | Točivý moment motoru [Nm] |
| --- | --- |

10.1.8.11

| 10.1.8.12 | Otáčky motoru [ot/min] |
| --- | --- |

10.1.8.12

| 10.1.8.13 | Tok paliva v motoru [g/s] |
| --- | --- |

10.1.8.13

| 10.1.8.14 | Teplota chladicí kapaliny [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.14

| 10.1.8.15 | Rychlost vozidla [km/h] z ECU a GPS |
| --- | --- |

10.1.8.15

| 10.1.8.16 | Zeměpisná šířka vozidla [stupně] (přesnost musí být dostatečná, aby umožnila zpětnou kontrolu zkušební trasy) |
| --- | --- |

10.1.8.16

| 10.1.8.17 | Zeměpisná délka vozidla [stupně] |
| --- | --- |

10.1.8.17

| 10.1.9 | Okamžité vypočtené údaje |
| --- | --- |

10.1.9

| 10.1.9.1 | Hmotnost THC [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.1

| 10.1.9.2 | Hmotnost CO [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.2

| 10.1.9.3 | Hmotnost NOx [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.3

| 10.1.9.4 | Hmotnost CO2 [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.4

| 10.1.9.5 | Hmotnost CH4 [g/s] pouze u zážehových motorů |
| --- | --- |

10.1.9.5

| 10.1.9.5a | Tok počtu pevných částic [#/s] |
| --- | --- |

10.1.9.5a

| 10.1.9.6 | Kumulovaná hmotnost THC [g] |
| --- | --- |

10.1.9.6

| 10.1.9.7 | Kumulovaná hmotnost CO [g] |
| --- | --- |

10.1.9.7

| 10.1.9.8 | Kumulovaná hmotnost NOx [g] |
| --- | --- |

10.1.9.8

| 10.1.9.9 | Kumulovaná hmotnost CO2 [g] |
| --- | --- |

10.1.9.9

| 10.1.9.10 | Kumulovaná hmotnost CH4 [g] pouze u motorů na zemní plyn |
| --- | --- |

10.1.9.10

| 10.1.9.10a | Počet PM [#] |
| --- | --- |

10.1.9.10a

| 10.1.9.11 | Vypočtený průtok paliva [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.11

| 10.1.9.12 | Výkon motoru [kW] |
| --- | --- |

10.1.9.12

| 10.1.9.13 | Práce motoru [kWh] |
| --- | --- |

10.1.9.13

| 10.1.9.14 | Trvání okénka práce [s] |
| --- | --- |

10.1.9.14

| 10.1.9.15 | Průměrný výkon motoru v okénku práce [%] |
| --- | --- |

10.1.9.15

| 10.1.9.16 | Faktor shodnosti THC v okénku práce [-] |
| --- | --- |

10.1.9.16

| 10.1.9.17 | Faktor shodnosti CO v okénku práce [-] |
| --- | --- |

10.1.9.17

| 10.1.9.18 | Faktor shodnosti NOx v okénku práce [-] |
| --- | --- |

10.1.9.18

| 10.1.9.19 | Faktor shodnosti CH4 v okénku práce [-] pouze u motorů na zemní plyn |
| --- | --- |

10.1.9.19

| 10.1.9.19a | Faktor shodnosti PM v okénku práce [-] |
| --- | --- |

10.1.9.19a

| 10.1.9.20 | Trvání okénka hmotnosti CO2 [s] |
| --- | --- |

10.1.9.20

| 10.1.9.21 | Faktor shodnosti THC v okénku hmotnosti CO2 [-] |
| --- | --- |

10.1.9.21

| 10.1.9.22 | Faktor shodnosti CO v okénku hmotnosti CO2 [-] |
| --- | --- |

10.1.9.22

| 10.1.9.23 | Faktor shodnosti NOx v okénku hmotnosti CO2 [-] |
| --- | --- |

10.1.9.23

| 10.1.9.24 | Faktor shodnosti CH4 v okénku hmotnosti CO2 [-] pouze u motorů na zemní plyn |
| --- | --- |

10.1.9.24

| 10.1.9.24a | Faktor shodnosti PM v okénku hmotnosti CO2 [-] |
| --- | --- |

10.1.9.24a

| 10.1.10 | Střední hodnoty a integrované údaje |
| --- | --- |

10.1.10

| 10.1.10.1 | Průměrná koncentrace THC [ppm] [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.10.1

| 10.1.10.2 | Průměrná koncentrace CO [ppm] [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.10.2

| 10.1.10.3 | Průměrná koncentrace NOx [ppm] [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.10.3

| 10.1.10.4 | Průměrná koncentrace CO2 [ppm] [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.10.4

| 10.1.10.5 | Průměrná koncentrace CH4 [ppm] pouze u motorů na zemní plyn [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.10.5

| 10.1.10.6 | Průměrný průtok výfukového plynu [kg/h] [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.10.6

| 10.1.10.7 | Průměrná teplota výfukových plynů [°C] [není povinné] |
| --- | --- |

10.1.10.7

| 10.1.10.8 | Emise THC [g] |
| --- | --- |

10.1.10.8

| 10.1.10.9 | Emise CO [g] |
| --- | --- |

10.1.10.9

| 10.1.10.10 | Emise NOx [g] |
| --- | --- |

10.1.10.10

| 10.1.10.11 | Emise CO2 [g] |
| --- | --- |

10.1.10.11

| 10.1.10.12 | Emise CH4 [g] pouze u motorů na zemní plyn |
| --- | --- |

10.1.10.12

| 10.1.10.12a | Počet PM [#] |
| --- | --- |

10.1.10.12a

| 10.1.11 | Vyhovující a nevyhovující výsledky |
| --- | --- |

10.1.11

| 10.1.11.1 | Nejnižší, nejvyšší a 90% kumulativní percentil pro: |
| --- | --- |

10.1.11.1

| 10.1.11.2 | Faktor shodnosti THC v okénku práce [-] |
| --- | --- |

10.1.11.2

| 10.1.11.3 | Faktor shodnosti CO v okénku práce [-] |
| --- | --- |

10.1.11.3

| 10.1.11.4 | Faktor shodnosti NOx v okénku práce [-] |
| --- | --- |

10.1.11.4

| 10.1.11.5 | Faktor shodnosti CH4 v okénku práce [-] pouze u motorů na zemní plyn |
| --- | --- |

10.1.11.5

| 10.1.11.5a | Faktor shodnosti PM v okénku práce [-] |
| --- | --- |

10.1.11.5a

| 10.1.11.6 | Faktor shodnosti THC v okénku hmotnosti CO2 [-] |
| --- | --- |

10.1.11.6

| 10.1.11.7 | Faktor shodnosti CO v okénku hmotnosti CO2 [-] |
| --- | --- |

10.1.11.7

| 10.1.11.8 | Faktor shodnosti NOx v okénku hmotnosti CO2 [-] |
| --- | --- |

10.1.11.8

| 10.1.11.9 | Faktor shodnosti CH4 v okénku hmotnosti CO2 [-] pouze u motorů na zemní plyn |
| --- | --- |

10.1.11.9

| 10.1.11.9a | Faktor shodnosti počtu PM v okénku hmotnosti CO2 [-] |
| --- | --- |

10.1.11.9a

| 10.1.11.10 | Okénko práce: průměrný výkon v okénku s nejnižší a nejvyšší hodnotou [%] |
| --- | --- |

10.1.11.10

| 10.1.11.11 | Okénko hmotnosti CO2: trvání okénka s nejnižší a nejvyšší hodnotou [s] |
| --- | --- |

10.1.11.11

| 10.1.11.12 | Okénko práce: procento platných okének |
| --- | --- |

10.1.11.12

| 10.1.11.13 | Okénko hmotnosti CO2: procento platných okének |
| --- | --- |

10.1.11.13

| 10.1.12 | Ověření zkoušek |
| --- | --- |

10.1.12

| 10.1.12.1 | Výsledky kontroly analyzátoru THC, vynulovaného, kalibrovaného, před zkouškou a po zkoušce |
| --- | --- |

10.1.12.1

| 10.1.12.2 | Výsledky kontroly analyzátoru CO, vynulovaného, kalibrovaného, před zkouškou a po zkoušce |
| --- | --- |

10.1.12.2

| 10.1.12.3 | Výsledky kontroly analyzátoru NOx, vynulovaného, kalibrovaného, před zkouškou a po zkoušce |
| --- | --- |

10.1.12.3

| 10.1.12.4 | Výsledky kontroly analyzátoru CO2, vynulovaného, kalibrovaného, před zkouškou a po zkoušce |
| --- | --- |

10.1.12.4

| 10.1.12.4a | Výsledky kontroly analyzátoru počtu PM, vynulovaného, kalibrovaného, před zkouškou a po zkoušce |
| --- | --- |

10.1.12.4a

| 10.1.12.5 | Výsledky kontroly analyzátoru CH4, vynulovaného, kalibrovaného, před zkouškou a po zkoušce, pouze u motorů na zemní plyn |
| --- | --- |

10.1.12.5

| 10.1.12.6 | Výsledky ověření souladu údajů podle bodu A.1.3.2 dodatku 1 k této příloze |
| --- | --- |

10.1.12.6

| 10.1.12.6.1 | Výsledky lineární regrese popsané v bodě A.1.3.2.1 dodatku 1 k této příloze včetně sklonu regresní přímky (m), koeficientu určení (r2) a pořadnice (b) regresní přímky s osou y. |
| --- | --- |

10.1.12.6.1

| 10.1.12.6.2 | Výsledek kontroly shody údajů z ECU v souladu s bodem A.1.3.2.2 dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

10.1.12.6.2

| 10.1.12.6.3 | Výsledek kontroly shody spotřeby paliva specifické pro brzdu v souladu s bodem A.1.3.2.3 dodatku 1 k této příloze, včetně vypočtené spotřeby paliva specifické pro brzdu a poměru spotřeby paliva specifické pro brzdu vypočtené podle měření PEMS a spotřeby paliva specifické pro brzdu deklarované pro zkoušku WHTC. |
| --- | --- |

10.1.12.6.3

| 10.1.12.6.4 | Výsledek kontroly shody počitadla ujetých kilometrů v souladu s bodem A.1.3.2.4 dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

10.1.12.6.4

| 10.1.12.6.5 | Výsledek kontroly shody okolního tlaku v souladu s bodem A.1.3.2.5 dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

10.1.12.6.5

| 10.1.13 | Popřípadě seznam dalších příloh. |
| --- | --- |

10.1.13

---

(1)  U vznětových motorů.

(2)  U zážehových motorů.

(3)  S výhradou přechodných ustanovení uvedených v bodě 13.2 tohoto předpisu.

---

Příloha 8 - dodatek 1

Postup zkoušky při zkoušení emisí vozidla pomocí přenosných systémů měření emisí

A.1.1   Úvod

Tento dodatek popisuje postup zjišťování emisí znečišťujících látek měřením pomocí přenosných systémů měření emisí (dále jen „PEMS“) umístěných na silničních vozidlech. Emise znečišťujících látek z výfuku motoru, které se mají měřit, obsahují tyto složky: oxid uhelnatý, celkové uhlovodíky, oxidy dusíku a počet pevných částic u vznětových motorů a oxid uhelnatý, uhlovodíky jiné než methan, methan, oxidy dusíku a počet pevných částic u zážehových motorů. Kromě toho se měří oxid uhličitý, aby byly umožněny postupy výpočtu popsané v bodě A.1.4.

U motorů na zemní plyn si výrobce, technická zkušebna nebo schvalovací orgán mohou zvolit, že místo měření emisí methanu a uhlovodíků jiných než methan změří pouze celkové emise uhlovodíků (THC). V takovém případě je mezní hodnota emisí pro celkové emise uhlovodíků stejná jako hodnota stanovená v bodě 5.3 tohoto předpisu pro emise methanu. Pro účely výpočtu faktorů shodnosti podle bodů A.1.4.2.3 a A.1.4.3.2 je v takovém případě použitelnou mezní hodnotou pouze mezní hodnota pro emise methanu.

U motorů na jiné plyny, než je zemní plyn, se může výrobce, technická zkušebna nebo schvalovací orgán rozhodnout, že místo měření emisí uhlovodíků jiných než methan změří celkové emise uhlovodíků (THC). V takovém případě je mezní hodnota emisí pro celkové emise uhlovodíků stejná jako hodnota stanovená v bodě 5.3 tohoto předpisu pro emise uhlovodíků jiných než methan. Pro účely výpočtů faktorů shodnosti podle bodů A.1.4.2.3 a A.1.4.3.2 je v takovém případě použitelnou mezní hodnotou mezní hodnota pro emise uhlovodíků jiných než methan.

A.1.2   Postup zkoušky

| A.1.2.1 | Obecné požadavky
  Zkoušky se provádějí pomocí přenosných systémů měření emisí, jež sestávají z: |
| --- | --- |

A.1.2.1

Zkoušky se provádějí pomocí přenosných systémů měření emisí, jež sestávají z:

| A.1.2.1.1 | analyzátorů plynů a analyzátorů počtu pevných částic pro měření koncentrací regulovaných znečišťujících látek ve výfukovém plynu; |
| --- | --- |

A.1.2.1.1

| A.1.2.1.2 | měřiče hmotnostního průtoku výfukových plynů na bázi průměrných hodnot získaných Pitotovou sondou nebo na rovnocenném základě; |
| --- | --- |

A.1.2.1.2

| A.1.2.1.3 | globálního systému pro určování polohy (dále jen „GPS“); |
| --- | --- |

A.1.2.1.3

| A.1.2.1.4 | čidel k měření okolní teploty a tlaku; |
| --- | --- |

A.1.2.1.4

| A.1.2.1.5 | připojení k ECU vozidla. |
| --- | --- |

A.1.2.1.5

| A.1.2.2 | Zkušební parametry
  Parametry uvedené v tabulce 1 se měří a zaznamenávají s konstantní frekvencí 1,0 Hz nebo vyšší. Původní nezpracované údaje výrobce uchová a na žádost je zpřístupní schvalovacímu orgánu.

  Tabulka 1


  Zkušební parametry


  Parametr | Jednotka | Zdroj |
| --- | --- | --- | --- |
| Koncentrace THC1 | ppm | analyzátor plynů |
| Koncentrace CO1 | ppm | analyzátor plynů |
| Koncentrace NOx
  1 | ppm | analyzátor plynů |
| Koncentrace CO2
  1 | ppm | analyzátor plynů |
| Koncentrace CH4
  1, 2 | ppm | analyzátor plynů |
| Koncentrace počtu pevných částic | #/cm3 | analyzátor počtu pevných částic |
| Nastavení ředění (je-li relevantní) | - | analyzátor počtu pevných částic |
| Průtok výfukového plynu | kg/h | průtokoměr výfukových plynů |
| Teplota výfukových plynů | K | průtokoměr výfukových plynů |
| Okolní teplota3 | K | čidlo |
| Okolní tlak | kPa | čidlo |
| Točivý moment motoru4 | Nm | ECU nebo čidlo |
| Otáčky motoru | ot/min | ECU nebo čidlo |
| Tok paliva v motoru | g/s | ECU nebo čidlo |
| Teplota chladicí kapaliny | K | ECU nebo čidlo |
| Teplota vzduchu nasávaného motorem3 | K | čidlo |
| Rychlost vozidla | km/h | ECU a GPS |
| Zeměpisná šířka vozidla | stupeň | GPS |
| Zeměpisná délka vozidla | stupeň | GPS |
| Poznámky:


  1 | Změřené nebo upravené na vlhkém základě. |

A.1.2.2

Parametry uvedené v tabulce 1 se měří a zaznamenávají s konstantní frekvencí 1,0 Hz nebo vyšší. Původní nezpracované údaje výrobce uchová a na žádost je zpřístupní schvalovacímu orgánu.

Tabulka 1

Zkušební parametry

Parametr

Jednotka

Zdroj

Koncentrace THC1

ppm

analyzátor plynů

Koncentrace CO1

ppm

analyzátor plynů

Koncentrace NOx
  1

ppm

analyzátor plynů

Koncentrace CO2
  1

ppm

analyzátor plynů

Koncentrace CH4
  1, 2

ppm

analyzátor plynů

Koncentrace počtu pevných částic

# /cm3

analyzátor počtu pevných částic

Nastavení ředění (je-li relevantní)

-

analyzátor počtu pevných částic

Průtok výfukového plynu

kg/h

průtokoměr výfukových plynů

Teplota výfukových plynů

K

průtokoměr výfukových plynů

Okolní teplota3

K

čidlo

Okolní tlak

kPa

čidlo

Točivý moment motoru4

Nm

ECU nebo čidlo

Otáčky motoru

ot/min

ECU nebo čidlo

Tok paliva v motoru

g/s

ECU nebo čidlo

Teplota chladicí kapaliny

K

ECU nebo čidlo

Teplota vzduchu nasávaného motorem3

K

čidlo

Rychlost vozidla

km/h

ECU a GPS

Zeměpisná šířka vozidla

stupeň

GPS

Zeměpisná délka vozidla

stupeň

GPS

Poznámky:

1

Změřené nebo upravené na vlhkém základě.

| 2 | Pouze pro plynové motory na zemní plyn. |
| --- | --- |

2

Pouze pro plynové motory na zemní plyn.

| 3 | Použijte čidlo okolní teploty nebo čidlo teploty nasávaného vzduchu. |
| --- | --- |

3

Použijte čidlo okolní teploty nebo čidlo teploty nasávaného vzduchu.

| 4 | Zaznamená se hodnota buď a) netto brzdného točivého momentu motoru podle bodu A.1.2.4.4 tohoto dodatku, nebo b) netto brzdného točivého momentu motoru vypočteného z hodnot točivého momentu podle bodu A.1.2.4.4 tohoto dodatku. |
| --- | --- |

4

Zaznamená se hodnota buď a) netto brzdného točivého momentu motoru podle bodu A.1.2.4.4 tohoto dodatku, nebo b) netto brzdného točivého momentu motoru vypočteného z hodnot točivého momentu podle bodu A.1.2.4.4 tohoto dodatku.

| A.1.2.2.1 | Formát pro vykazování údajů
  Hodnoty emisí jakož i všechny další relevantní parametry se vykazují a vyměňují jako soubor údajů ve formátu csv. Hodnoty parametrů se oddělují čárkou, ASCII-Code #h2C. Desetinným znaménkem u číselných hodnot je tečka, ASCII-Code #h2E. Řádky se ukončují znakem „carriage return“, ASCII-Code #h0D. Nepoužijí se oddělovací znaménka tisíců. |
| --- | --- |

A.1.2.2.1

Hodnoty emisí jakož i všechny další relevantní parametry se vykazují a vyměňují jako soubor údajů ve formátu csv. Hodnoty parametrů se oddělují čárkou, ASCII-Code #h2C. Desetinným znaménkem u číselných hodnot je tečka, ASCII-Code #h2E. Řádky se ukončují znakem „carriage return“, ASCII-Code #h0D. Nepoužijí se oddělovací znaménka tisíců.

| A.1.2.3 | Příprava vozidla
  Příprava vozidla zahrnuje:


  a) | kontrolu systému OBD: všechny zjištěné problémy se po jejich vyřešení zaznamenají a oznámí schvalovacímu orgánu; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.3

Příprava vozidla zahrnuje:

a)

kontrolu systému OBD: všechny zjištěné problémy se po jejich vyřešení zaznamenají a oznámí schvalovacímu orgánu;

| b) | výměnu oleje, paliva a popřípadě činidla. |
| --- | --- |

b)

výměnu oleje, paliva a popřípadě činidla.

| A.1.2.4 | Instalace měřicího zařízení |
| --- | --- |

A.1.2.4

| A.1.2.4.1 | Hlavní jednotka
  Přenosný systém měření emisí se instaluje pokud možno tam, kde je vystaven co nejmenšímu vlivu těchto faktorů:


  a) | změn okolní teploty; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.4.1

Přenosný systém měření emisí se instaluje pokud možno tam, kde je vystaven co nejmenšímu vlivu těchto faktorů:

a)

změn okolní teploty;

| b) | změn okolního tlaku; |
| --- | --- |

b)

změn okolního tlaku;

| c) | elektromagnetického záření; |
| --- | --- |

c)

elektromagnetického záření;

| d) | mechanických otřesů a vibrací; |
| --- | --- |

d)

mechanických otřesů a vibrací;

| e) | uhlovodíků v daném prostředí – v případě použití analyzátoru typu plamenoionizační detektor (FID), který používá v hořáku okolní vzduch. |
| --- | --- |

e)

uhlovodíků v daném prostředí – v případě použití analyzátoru typu plamenoionizační detektor (FID), který používá v hořáku okolní vzduch.

Při instalaci musí být dbáno pokynů výrobce přenosného systému měření emisí.

| A.1.2.4.2 | Průtokoměr výfukových plynů
  Průtokoměr výfukových plynů se připojí k výfukové trubce vozidla. Čidla průtokoměru výfukových plynů je nutno umístit mezi dvě rovné trubky, jejichž délka by měla být nejméně dvojnásobkem průměru průtokoměru výfukových plynů (před oblastí měření a za ní). Průtokoměr výfukového plynu se doporučuje umístit za tlumič vozidla, aby se omezil vliv pulsací výfukového plynu na signály měření. |
| --- | --- |

A.1.2.4.2

Průtokoměr výfukových plynů se připojí k výfukové trubce vozidla. Čidla průtokoměru výfukových plynů je nutno umístit mezi dvě rovné trubky, jejichž délka by měla být nejméně dvojnásobkem průměru průtokoměru výfukových plynů (před oblastí měření a za ní). Průtokoměr výfukového plynu se doporučuje umístit za tlumič vozidla, aby se omezil vliv pulsací výfukového plynu na signály měření.

| A.1.2.4.3 | Globální systém pro určování polohy
  Anténa by měla být namontována co nejvýše, kde nehrozí působení jakéhokoli rušivého vlivu během silničního provozu. |
| --- | --- |

A.1.2.4.3

Anténa by měla být namontována co nejvýše, kde nehrozí působení jakéhokoli rušivého vlivu během silničního provozu.

| A.1.2.4.4 | Připojení k ECU vozidla
  K záznamu parametrů motoru uvedených v tabulce 1 se použije zařízení k záznamu dat. Toto zařízení může pro přístup k údajům elektronické řídicí jednotky uvedeným v tabulce 1 dodatku 5 k příloze 9B a vysílaným po síti Control Area Network (dále jen „CAN“) podle standardních protokolů, jako je SAE J1939, J1708 nebo ISO 15765-4, využívat sběrnici sítě CAN. Může vypočítat netto brzdný točivý moment nebo provést převod jednotek. |
| --- | --- |

A.1.2.4.4

K záznamu parametrů motoru uvedených v tabulce 1 se použije zařízení k záznamu dat. Toto zařízení může pro přístup k údajům elektronické řídicí jednotky uvedeným v tabulce 1 dodatku 5 k příloze 9B a vysílaným po síti Control Area Network (dále jen „CAN“) podle standardních protokolů, jako je SAE J1939, J1708 nebo ISO 15765-4, využívat sběrnici sítě CAN. Může vypočítat netto brzdný točivý moment nebo provést převod jednotek.

| A.1.2.4.5 | Odběr vzorků plynných emisí
  Odběrné potrubí musí být vyhřáto podle požadavků bodu A.2.2.3 dodatku 2 k této příloze a v bodech spojení (odběrná sonda a zadní část hlavní jednotky) musí být řádně izolováno, aby se zabránilo výskytu chladných míst, jež by mohla vést ke znečištění odběrného systému kondenzovanými uhlovodíky.
  Odběrná sonda musí být instalována na výfukové trubce podle požadavků bodu 9.3.10 přílohy 4.
  Změní-li se délka odběrného potrubí, ověří se doby dopravy systému a podle potřeby se opraví. |
| --- | --- |

A.1.2.4.5

Odběrné potrubí musí být vyhřáto podle požadavků bodu A.2.2.3 dodatku 2 k této příloze a v bodech spojení (odběrná sonda a zadní část hlavní jednotky) musí být řádně izolováno, aby se zabránilo výskytu chladných míst, jež by mohla vést ke znečištění odběrného systému kondenzovanými uhlovodíky.

Odběrná sonda musí být instalována na výfukové trubce podle požadavků bodu 9.3.10 přílohy 4.

Změní-li se délka odběrného potrubí, ověří se doby dopravy systému a podle potřeby se opraví.

| A.1.2.4.6 | Montáž analyzátoru počtu pevných částic
  Montáž a provoz systému PEMS musí probíhat tak, aby byla zajištěna jeho nepropustnost a byly minimalizovány tepelné ztráty. Aby se zabránilo tvorbě částic, konektory musí být při teplotách výfukového plynu, které jsou během zkoušky očekávány, tepelně stabilní. Pokud se ke spojení vyústění výfuku z vozidla a spojovací trubky používají elastomerové konektory, nesmí tyto konektory přijít do kontaktu s výfukovým plynem, aby se předešlo chybám měření při vysokém zatížení motoru. |
| --- | --- |

A.1.2.4.6

Montáž a provoz systému PEMS musí probíhat tak, aby byla zajištěna jeho nepropustnost a byly minimalizovány tepelné ztráty. Aby se zabránilo tvorbě částic, konektory musí být při teplotách výfukového plynu, které jsou během zkoušky očekávány, tepelně stabilní. Pokud se ke spojení vyústění výfuku z vozidla a spojovací trubky používají elastomerové konektory, nesmí tyto konektory přijít do kontaktu s výfukovým plynem, aby se předešlo chybám měření při vysokém zatížení motoru.

| A.1.2.4.7 | Odběr vzorků z emisí počtu pevných částic
  Odběr vzorků emisí musí být reprezentativní a provádí se v místech, kde je výfukový plyn řádně promíchán a v nichž je vliv okolního vzduchu v potrubí ve směru toku za místem odběru plynů minimální. Je-li to vhodné, odebírají se emise v části za měřičem hmotnostního průtoku výfukových plynů ve směru toku plynů, přičemž se dodrží vzdálenost alespoň 150 mm od prvku snímajícího tok. Odběrná sonda musí být upevněna ve vzdálenosti nejméně trojnásobku vnitřního průměru výfukové trubky proti proudu výfukových plynů od bodu, kde jsou výfukové plyny vypouštěny do prostředí. Vzorky výfukových plynů se odebírají ze středu proudu výfukových plynů. Je-li k odběru vzorků výfukových plynů použito více sond, umístí se sonda pro odběr částic před ostatními odběrnými sondami ve směru toku plynů. Sonda pro odběr částic nesmí narušovat odběr vzorků plynných znečišťujících látek. Typ a specifikace sondy a její upevnění musí být podrobně zdokumentovány buď ve zkušebním protokolu technické zkušebny (v případě zkoušek pro schválení typu), nebo v dokumentaci výrobce vozidla (v případě zkoušek shodnosti v provozu).
  Při odebírání vzorků částic, kdy nedochází k ředění ve výfukové trubce, musí být odběrné potrubí mezi místem odběru surových výfukových plynů a místem ředění nebo detektorem částic zahříváno alespoň na teplotu 373 K (100 °C).
  Všechny části systému pro odběr vzorků od výfukové trubky až po detektor částic, které jsou ve styku se surovým nebo se zředěným výfukovým plynem, musí být konstruovány tak, aby se minimalizovalo usazování částic. Všechny části musí být vyrobeny z antistatického materiálu, aby se zabránilo elektrostatickým účinkům. |
| --- | --- |

A.1.2.4.7

Odběr vzorků emisí musí být reprezentativní a provádí se v místech, kde je výfukový plyn řádně promíchán a v nichž je vliv okolního vzduchu v potrubí ve směru toku za místem odběru plynů minimální. Je-li to vhodné, odebírají se emise v části za měřičem hmotnostního průtoku výfukových plynů ve směru toku plynů, přičemž se dodrží vzdálenost alespoň 150 mm od prvku snímajícího tok. Odběrná sonda musí být upevněna ve vzdálenosti nejméně trojnásobku vnitřního průměru výfukové trubky proti proudu výfukových plynů od bodu, kde jsou výfukové plyny vypouštěny do prostředí. Vzorky výfukových plynů se odebírají ze středu proudu výfukových plynů. Je-li k odběru vzorků výfukových plynů použito více sond, umístí se sonda pro odběr částic před ostatními odběrnými sondami ve směru toku plynů. Sonda pro odběr částic nesmí narušovat odběr vzorků plynných znečišťujících látek. Typ a specifikace sondy a její upevnění musí být podrobně zdokumentovány buď ve zkušebním protokolu technické zkušebny (v případě zkoušek pro schválení typu), nebo v dokumentaci výrobce vozidla (v případě zkoušek shodnosti v provozu).

Při odebírání vzorků částic, kdy nedochází k ředění ve výfukové trubce, musí být odběrné potrubí mezi místem odběru surových výfukových plynů a místem ředění nebo detektorem částic zahříváno alespoň na teplotu 373 K (100 °C).

Všechny části systému pro odběr vzorků od výfukové trubky až po detektor částic, které jsou ve styku se surovým nebo se zředěným výfukovým plynem, musí být konstruovány tak, aby se minimalizovalo usazování částic. Všechny části musí být vyrobeny z antistatického materiálu, aby se zabránilo elektrostatickým účinkům.

| A.1.2.5 | Postupy před zkouškou |
| --- | --- |

A.1.2.5

| A.1.2.5.1 | Uvedení do činnosti a stabilizace přístrojů přenosného systému měření emisí
  Hlavní jednotky musí být zahřáty a stabilizovány podle požadavků výrobce přístrojů, dokud tlaky, teploty a průtoky nedosáhnou svých provozních bodů seřízení. |
| --- | --- |

A.1.2.5.1

Hlavní jednotky musí být zahřáty a stabilizovány podle požadavků výrobce přístrojů, dokud tlaky, teploty a průtoky nedosáhnou svých provozních bodů seřízení.

| A.1.2.5.2 | Čištění systému pro odběr vzorků
  Aby se zabránilo znečištění systému, odběrné potrubí přístrojů přenosného systému měření emisí musí být před zahájením odběru důkladně vyčištěno podle požadavků výrobce přístrojů. |
| --- | --- |

A.1.2.5.2

Aby se zabránilo znečištění systému, odběrné potrubí přístrojů přenosného systému měření emisí musí být před zahájením odběru důkladně vyčištěno podle požadavků výrobce přístrojů.

| A.1.2.5.3 | Ověření a kalibrace analyzátorů
  Analyzátory se vynulují a zkalibrují a ověří se jejich linearita s použitím kalibračních plynů splňujících požadavky bodu 9.3.3 přílohy 4 tohoto předpisu. Linearita se ověří během tří měsíců před provedením zkoušky. |
| --- | --- |

A.1.2.5.3

Analyzátory se vynulují a zkalibrují a ověří se jejich linearita s použitím kalibračních plynů splňujících požadavky bodu 9.3.3 přílohy 4 tohoto předpisu. Linearita se ověří během tří měsíců před provedením zkoušky.

| A.1.2.5.4 | Čištění průtokoměru výfukových plynů
  Průtokoměr výfukových plynů se důkladně vyčistí na místech připojení čidla tlaku podle požadavků výrobce přístroje. Tímto postupem se odstraní kondenzace a částice nafty z tlakového potrubí a přilehlých kanálů měření tlaku. |
| --- | --- |

A.1.2.5.4

Průtokoměr výfukových plynů se důkladně vyčistí na místech připojení čidla tlaku podle požadavků výrobce přístroje. Tímto postupem se odstraní kondenzace a částice nafty z tlakového potrubí a přilehlých kanálů měření tlaku.

| A.1.2.5.5 | Kontrola analyzátoru počtu pevných částic
  Systém PEMS musí fungovat bez chyb a kritických varovných signálů. Nulová úroveň analyzátoru počtu pevných částic se zaznamená odebráním vzorku okolního vzduchu, který byl upraven vysoce účinným filtrem pro odlučování pevných částic ze vzduchu (HEPA), na vstupu odběrného potrubí 12 hodin před začátkem zkoušky. Signál se zaznamenává se stálou frekvencí alespoň 1,0 Hz po dobu 2 minut a poté se zprůměruje. Konečná absolutní koncentrace musí splňovat specifikace výrobce a kromě toho nesmí přesáhnout 5 000 částic na centimetr krychlový. |
| --- | --- |

A.1.2.5.5

Systém PEMS musí fungovat bez chyb a kritických varovných signálů. Nulová úroveň analyzátoru počtu pevných částic se zaznamená odebráním vzorku okolního vzduchu, který byl upraven vysoce účinným filtrem pro odlučování pevných částic ze vzduchu (HEPA), na vstupu odběrného potrubí 12 hodin před začátkem zkoušky. Signál se zaznamenává se stálou frekvencí alespoň 1,0 Hz po dobu 2 minut a poté se zprůměruje. Konečná absolutní koncentrace musí splňovat specifikace výrobce a kromě toho nesmí přesáhnout 5 000 částic na centimetr krychlový.

| A.1.2.6 | Provedení zkoušky emisí |
| --- | --- |

A.1.2.6

| A.1.2.6.1 | Zahájení zkoušky
  Pro účely zkušebního postupu se „začátkem zkoušky“ rozumí první nastartování spalovacího motoru.
  S odběrem emisí, měřením parametrů výfukových plynů a záznamem údajů o motoru a o prostředí se začne před začátkem zkoušky. Zakazuje se umělé zahřívání systémů pro regulaci emisí vozidla před začátkem zkoušky.
  Na začátku zkoušky nesmí teplota chladicí kapaliny překračovat okolní teplotu o více než 5 °C a nesmí být vyšší než 303 K (30 °C). Hodnocení údajů začne v momentě, kdy teplota chladicí kapaliny poprvé dosáhla 303 K (30 °C), nebo v momentě, kdy je teplota chladicí kapaliny stabilizována po dobu 5 minut v rozmezí +/– 2 K, podle toho, co nastane dříve, ale každopádně nejpozději do 10 minut od začátku zkoušky. |
| --- | --- |

A.1.2.6.1

Pro účely zkušebního postupu se „začátkem zkoušky“ rozumí první nastartování spalovacího motoru.

S odběrem emisí, měřením parametrů výfukových plynů a záznamem údajů o motoru a o prostředí se začne před začátkem zkoušky. Zakazuje se umělé zahřívání systémů pro regulaci emisí vozidla před začátkem zkoušky.

Na začátku zkoušky nesmí teplota chladicí kapaliny překračovat okolní teplotu o více než 5 °C a nesmí být vyšší než 303 K (30 °C). Hodnocení údajů začne v momentě, kdy teplota chladicí kapaliny poprvé dosáhla 303 K (30 °C), nebo v momentě, kdy je teplota chladicí kapaliny stabilizována po dobu 5 minut v rozmezí +/– 2 K, podle toho, co nastane dříve, ale každopádně nejpozději do 10 minut od začátku zkoušky.

| A.1.2.6.2 | Provedení zkoušky
  Odběr emisí, měření parametrů výfukových plynů a záznam údajů o motoru a okolním prostředí pokračují po celou dobu normálního provozního chodu motoru. Motor lze zastavit a znovu nastartovat, ale odběr emisí musí pokračovat po celou dobu zkoušky.
  Každé dvě hodiny lze provádět pravidelnou kontrolu analyzátorů plynů přenosného systému měření emisí a výsledky lze použít k provedení korekce o posun nuly. Údaje zaznamenané při kontrolách musí být označeny a nesmí se používat pro výpočet emisí.
  V případě přerušeného signálu GPS lze údaje z GPS vypočítat na základě rychlosti vozidla určené řídicí jednotkou motoru a mapy, a to za souvislou dobu kratší než 60 s. Jestliže kumulativní ztráta signálu GPS přesáhne 3 % celkové doby trvání jízdy, měla by být jízda prohlášena za neplatnou. |
| --- | --- |

A.1.2.6.2

Odběr emisí, měření parametrů výfukových plynů a záznam údajů o motoru a okolním prostředí pokračují po celou dobu normálního provozního chodu motoru. Motor lze zastavit a znovu nastartovat, ale odběr emisí musí pokračovat po celou dobu zkoušky.

Každé dvě hodiny lze provádět pravidelnou kontrolu analyzátorů plynů přenosného systému měření emisí a výsledky lze použít k provedení korekce o posun nuly. Údaje zaznamenané při kontrolách musí být označeny a nesmí se používat pro výpočet emisí.

V případě přerušeného signálu GPS lze údaje z GPS vypočítat na základě rychlosti vozidla určené řídicí jednotkou motoru a mapy, a to za souvislou dobu kratší než 60 s. Jestliže kumulativní ztráta signálu GPS přesáhne 3 % celkové doby trvání jízdy, měla by být jízda prohlášena za neplatnou.

| A.1.2.6.3 | Konec zkoušky
  Konec zkoušky je dosažen, jakmile vozidlo dokončí jízdu a spalovací motor se vypne.
  Spalovací motor musí být na konci jízdy vypnut co nejdříve. Údaje se zaznamenávají i nadále, dokud neuplyne doba odezvy systémů pro odběr vzorků. |
| --- | --- |

A.1.2.6.3

Konec zkoušky je dosažen, jakmile vozidlo dokončí jízdu a spalovací motor se vypne.

Spalovací motor musí být na konci jízdy vypnut co nejdříve. Údaje se zaznamenávají i nadále, dokud neuplyne doba odezvy systémů pro odběr vzorků.

| A.1.2.7 | Ověření měření |
| --- | --- |

A.1.2.7

| A.1.2.7.1 | Kontrola analyzátorů
  Analyzátory se vynulují a zkalibrují a ověří se jejich linearita v souladu s bodem A.1.2.5.3 s použitím kalibračních plynů splňujících požadavky bodu 9.3.3 přílohy 4. |
| --- | --- |

A.1.2.7.1

Analyzátory se vynulují a zkalibrují a ověří se jejich linearita v souladu s bodem A.1.2.5.3 s použitím kalibračních plynů splňujících požadavky bodu 9.3.3 přílohy 4.

| A.1.2.7.2 | Posun nuly
  Odezva na nulu je vymezena jako střední hodnota odezvy (včetně šumu) na nulovací plyn v časovém intervalu nejméně 30 s. Posun odezvy na nulu musí být menší než 2 % plného rozsahu stupnice na nejnižším používaném rozsahu. |
| --- | --- |

A.1.2.7.2

Odezva na nulu je vymezena jako střední hodnota odezvy (včetně šumu) na nulovací plyn v časovém intervalu nejméně 30 s. Posun odezvy na nulu musí být menší než 2 % plného rozsahu stupnice na nejnižším používaném rozsahu.

| A.1.2.7.3 | Posun odezvy na kalibrační plyn pro plný rozsah
  Odezva na kalibrační plyn pro plný rozsah je vymezena jako střední hodnota odezvy (včetně šumu) na kalibrační plyn pro plný rozsah v časovém intervalu nejméně 30 s. Posun odezvy na kalibrační plyn pro plný rozsah musí být menší než 2 % plného rozsahu stupnice na nejnižším používaném rozsahu. |
| --- | --- |

A.1.2.7.3

Odezva na kalibrační plyn pro plný rozsah je vymezena jako střední hodnota odezvy (včetně šumu) na kalibrační plyn pro plný rozsah v časovém intervalu nejméně 30 s. Posun odezvy na kalibrační plyn pro plný rozsah musí být menší než 2 % plného rozsahu stupnice na nejnižším používaném rozsahu.

| A.1.2.7.4 | Ověření posunu
  Použije se jen v případě, že nebyla provedena žádná korekce o posun nuly během zkoušky.
  Jakmile to bude prakticky možné, ale nejpozději do 30 minut po dokončení zkoušky, je třeba vynulovat použité rozsahy analyzátorů plynů a provést jejich kalibraci, aby se prověřil jejich posun oproti výsledkům před zahájením zkoušky.
  Pro posun analyzátorů se použijí tato ustanovení:


  a) | jestliže je rozdíl mezi výsledky před zkouškou a po ní menší než 2 % hodnoty uvedené v bodech A.1.2.7.2 a A.1.2.7.3, lze naměřené koncentrace použít bez úprav, nebo se na žádost výrobce provede korekce o posun podle bodu A.1.2.7.5; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.7.4

Použije se jen v případě, že nebyla provedena žádná korekce o posun nuly během zkoušky.

Jakmile to bude prakticky možné, ale nejpozději do 30 minut po dokončení zkoušky, je třeba vynulovat použité rozsahy analyzátorů plynů a provést jejich kalibraci, aby se prověřil jejich posun oproti výsledkům před zahájením zkoušky.

Pro posun analyzátorů se použijí tato ustanovení:

a)

jestliže je rozdíl mezi výsledky před zkouškou a po ní menší než 2 % hodnoty uvedené v bodech A.1.2.7.2 a A.1.2.7.3, lze naměřené koncentrace použít bez úprav, nebo se na žádost výrobce provede korekce o posun podle bodu A.1.2.7.5;

| b) | jestliže je rozdíl mezi výsledky před zkouškou a po ní rovný nebo větší než 2 % hodnoty uvedené v bodech A.1.2.7.2 a A.1.2.7.3, zkouška je neplatná nebo musí být provedena korekce o posun u naměřených koncentrací podle bodu A.1.2.7.5. |
| --- | --- |

b)

jestliže je rozdíl mezi výsledky před zkouškou a po ní rovný nebo větší než 2 % hodnoty uvedené v bodech A.1.2.7.2 a A.1.2.7.3, zkouška je neplatná nebo musí být provedena korekce o posun u naměřených koncentrací podle bodu A.1.2.7.5.

| A.1.2.7.5 | Korekce o posun
  Jestliže se provede korekce o posun podle bodu A.1.2.7.4, musí být korigovaná hodnota koncentrace vypočtena podle bodu 8.6.1 přílohy 4.
  Rozdíl mezi neupravenými a upravenými hodnotami emisí specifických pro brzdu musí být v intervalu ±6 % neupravených hodnot emisí specifických pro brzdu. Je-li posun větší než 6 %, je zkouška neplatná. Jestliže se použije korekce o posun, uvedou se ve zkušebním protokolu o emisích jen výsledky emisí korigované s ohledem na posun. |
| --- | --- |

A.1.2.7.5

Jestliže se provede korekce o posun podle bodu A.1.2.7.4, musí být korigovaná hodnota koncentrace vypočtena podle bodu 8.6.1 přílohy 4.

Rozdíl mezi neupravenými a upravenými hodnotami emisí specifických pro brzdu musí být v intervalu ±6 % neupravených hodnot emisí specifických pro brzdu. Je-li posun větší než 6 %, je zkouška neplatná. Jestliže se použije korekce o posun, uvedou se ve zkušebním protokolu o emisích jen výsledky emisí korigované s ohledem na posun.

| A.1.2.7.6 | Kontrola analyzátoru počtu pevných částic
  Vynulování analyzátoru počtu pevných částic se zkontroluje před začátkem zkoušky a po jejím konci a zaznamená se v souladu s požadavky bodu A.1.2.5.5. |
| --- | --- |

A.1.2.7.6

Vynulování analyzátoru počtu pevných částic se zkontroluje před začátkem zkoušky a po jejím konci a zaznamená se v souladu s požadavky bodu A.1.2.5.5.

A.1.3   Výpočet emisí

Konečný výsledek zkoušky se jedním krokem zaokrouhlí na takový počet desetinných míst za desetinnou čárkou, který je v souladu s příslušnou emisní normou a jedním dalším významným číselným údajem, v souladu s ASTM E 29-06b. Zaokrouhlování mezihodnot, na kterých jsou založeny konečné výsledné hodnoty emisí specifických pro brzdu, není povoleno.

| A.1.3.1 | Časová synchronizace údajů
  K minimalizování zkreslujícího účinku časové prodlevy mezi různými signály při výpočtu hmotnostních emisí je nutné údaje směrodatné pro výpočet emisí časově synchronizovat, jak je popsáno v bodech A.1.3.1.1 až A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1

K minimalizování zkreslujícího účinku časové prodlevy mezi různými signály při výpočtu hmotnostních emisí je nutné údaje směrodatné pro výpočet emisí časově synchronizovat, jak je popsáno v bodech A.1.3.1.1 až A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.1 | Údaje analyzátorů
  Údaje z analyzátorů plynů musí být náležitě synchronizovány postupem uvedeným v bodě 9.3.5 přílohy 4. Údaje z analyzátoru počtu pevných částic se časově synchronizují s jejich vlastní dobou transformace podle pokynů výrobce přístroje. |
| --- | --- |

A.1.3.1.1

Údaje z analyzátorů plynů musí být náležitě synchronizovány postupem uvedeným v bodě 9.3.5 přílohy 4. Údaje z analyzátoru počtu pevných částic se časově synchronizují s jejich vlastní dobou transformace podle pokynů výrobce přístroje.

| A.1.3.1.2 | Údaje analyzátorů a průtokoměrů výfukových plynů (EFM)
  Údaje z analyzátorů plynů a analyzátorů počtu pevných částic musí být náležitě synchronizovány s údaji z EFM postupem uvedeným v bodě A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1.2

Údaje z analyzátorů plynů a analyzátorů počtu pevných částic musí být náležitě synchronizovány s údaji z EFM postupem uvedeným v bodě A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.3. | Údaje přenosného systému měření emisí a motoru
  Údaje přenosného systému měření emisí (analyzátorů plynů, analyzátoru počtu pevných částic a průtokoměru výfukových plynů) musí být náležitě synchronizovány s údaji ECU motoru postupem uvedeným v bodě A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1.3.

Údaje přenosného systému měření emisí (analyzátorů plynů, analyzátoru počtu pevných částic a průtokoměru výfukových plynů) musí být náležitě synchronizovány s údaji ECU motoru postupem uvedeným v bodě A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.4 | Postup pro lepší časovou synchronizaci údajů přenosného systému měření emisí
  Údaje ze zkoušek uvedené v tabulce 1 se dělí do 3 různých kategorií:


  1. | analyzátory plynů (koncentrace THC, CO, CO2, NOx) a analyzátor počtu PM; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.1.4

Údaje ze zkoušek uvedené v tabulce 1 se dělí do 3 různých kategorií:

1.

analyzátory plynů (koncentrace THC, CO, CO2, NOx) a analyzátor počtu PM;

| 2. | průtokoměr výfukových plynů (hmotnostní průtok výfukových plynů a teplota výfukových plynů); |
| --- | --- |

2.

průtokoměr výfukových plynů (hmotnostní průtok výfukových plynů a teplota výfukových plynů);

| 3. | motor (točivý moment, otáčky, teploty, tok paliva, rychlost vozidla podle ECU). |
| --- | --- |

3.

motor (točivý moment, otáčky, teploty, tok paliva, rychlost vozidla podle ECU).

Časová synchronizace každé kategorie s ostatními kategoriemi se ověří nalezením nejvyššího korelačního koeficientu mezi dvěma řadami parametrů. U všech parametrů v každé kategorii se musí provést posun tak, aby bylo dosaženo co nejvyššího korelačního faktoru. Pro výpočet korelačních koeficientů se použijí tyto parametry:

časově synchronizovat:

| a) | kategorii 1 a 2 (údaje analyzátorů a průtokoměru výfukových plynů) s kategorií 3 (údaje o motoru): rychlost vozidla podle GPS a podle ECU; |
| --- | --- |

a)

kategorii 1 a 2 (údaje analyzátorů a průtokoměru výfukových plynů) s kategorií 3 (údaje o motoru): rychlost vozidla podle GPS a podle ECU;

| b) | kategorii 1 s kategorií 2: koncentraci CO2 a hmotnost výfukových plynů; |
| --- | --- |

b)

kategorii 1 s kategorií 2: koncentraci CO2 a hmotnost výfukových plynů;

| c) | kategorii 2 s kategorií 3: koncentraci CO2 a tok paliva v motoru. |
| --- | --- |

c)

kategorii 2 s kategorií 3: koncentraci CO2 a tok paliva v motoru.

| A.1.3.2 | Kontroly shody údajů |
| --- | --- |

A.1.3.2

| A.1.3.2.1 | Údaje analyzátorů a průtokoměru výfukových plynů
  Shoda údajů (hmotnostní průtok výfukových plynů naměřený průtokoměrem výfukových plynů a koncentrace plynů) se ověří pomocí korelace mezi naměřeným průtokem paliva v motoru z ECU a průtokem paliva vypočteným pomocí vzorce v bodě 8.4.1.7 přílohy 4 tohoto předpisu. Provede se lineární regrese naměřených a vypočtených hodnot průtoku paliva. Musí se použít postup nejmenších čtverců, přičemž rovnice k nejlepšímu přizpůsobení má tento tvar:
  y = mx + b
  kde:


  y | je vypočtený průtok paliva [g/s] |
| --- | --- | --- |
| m | je sklon regresní přímky |
| x | je naměřený průtok paliva [g/s] |
| b | je pořadnice regresní přímky s osou y |

A.1.3.2.1

Shoda údajů (hmotnostní průtok výfukových plynů naměřený průtokoměrem výfukových plynů a koncentrace plynů) se ověří pomocí korelace mezi naměřeným průtokem paliva v motoru z ECU a průtokem paliva vypočteným pomocí vzorce v bodě 8.4.1.7 přílohy 4 tohoto předpisu. Provede se lineární regrese naměřených a vypočtených hodnot průtoku paliva. Musí se použít postup nejmenších čtverců, přičemž rovnice k nejlepšímu přizpůsobení má tento tvar:

y = mx + b

kde:

y

je vypočtený průtok paliva [g/s]

m

je sklon regresní přímky

x

je naměřený průtok paliva [g/s]

b

je pořadnice regresní přímky s osou y

Pro každou regresní přímku se vypočte sklon (m) a koeficient určení (r2). Tuto analýzu se doporučuje provést v intervalu od 15 % nejvyšší hodnoty do nejvyšší hodnoty a při kmitočtu 1 Hz nebo větším. Aby se zkouška mohla pokládat za platnou, musí být posouzena tato dvě kritéria:

Tabulka 2

Mezní odchylky

| Sklon regresní přímky, m | 0,9 až 1,1 – doporučený |
| --- | --- |
| Koeficient určení | min. 0,90 – povinný |

Sklon regresní přímky, m

0,9 až 1,1 – doporučený

Koeficient určení

min. 0,90 – povinný

| A.1.3.2.2 | Údaje točivého momentu z ECU
  Shoda údajů točivého momentu z ECU se ověří porovnáním nejvyšších hodnot točivého momentu z ECU při různých otáčkách motoru s odpovídajícími hodnotami na oficiální křivce točivého momentu při plném zatížení motoru podle bodu 5 této přílohy. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2

Shoda údajů točivého momentu z ECU se ověří porovnáním nejvyšších hodnot točivého momentu z ECU při různých otáčkách motoru s odpovídajícími hodnotami na oficiální křivce točivého momentu při plném zatížení motoru podle bodu 5 této přílohy.

| A.1.3.2.3 | Spotřeba paliva specifická pro brzdu
  Spotřeba paliva specifická pro brzdu se kontroluje pomocí:


  a) | spotřeby paliva vypočtené z údajů o emisích (koncentrace plynů podle analyzátorů a údaje o hmotnostním průtoku výfukových plynů), podle vzorců v bodě 8.4.1.6 přílohy 4; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3

Spotřeba paliva specifická pro brzdu se kontroluje pomocí:

a)

spotřeby paliva vypočtené z údajů o emisích (koncentrace plynů podle analyzátorů a údaje o hmotnostním průtoku výfukových plynů), podle vzorců v bodě 8.4.1.6 přílohy 4;

| b) | práce motoru vypočtené na základě údajů ECU (točivý moment motoru a otáčky motoru). |
| --- | --- |

b)

práce motoru vypočtené na základě údajů ECU (točivý moment motoru a otáčky motoru).

| A.1.3.2.4 | Počitadlo ujetých kilometrů
  Údaje počitadla ujetých kilometrů vozidla se porovnají s údaji GPS a ověří se. |
| --- | --- |

A.1.3.2.4

Údaje počitadla ujetých kilometrů vozidla se porovnají s údaji GPS a ověří se.

| A.1.3.2.5 | Okolní tlak
  Okolní tlak se porovná s údajem o nadmořské výšce podle GPS. |
| --- | --- |

A.1.3.2.5

Okolní tlak se porovná s údajem o nadmořské výšce podle GPS.

| A.1.3.3 | Korekce suchého/vlhkého stavu
  Je-li koncentrace měřena na suchém základě, převede se na vlhký základ podle vzorce v bodě 8.1 přílohy 4. |
| --- | --- |

A.1.3.3

Je-li koncentrace měřena na suchém základě, převede se na vlhký základ podle vzorce v bodě 8.1 přílohy 4.

| A.1.3.4 | Korekce NOx s ohledem na vlhkost a teplotu
  U koncentrací NOx naměřených přenosným systémem měření emisí se nesmí provádět korekce s ohledem na teplotu okolního vzduchu a vlhkost. |
| --- | --- |

A.1.3.4

U koncentrací NOx naměřených přenosným systémem měření emisí se nesmí provádět korekce s ohledem na teplotu okolního vzduchu a vlhkost.

| A.1.3.5 | Výpočet okamžitých plynných emisí
  Hmotnostní emise se zjistí způsobem popsaným v bodě 8.4.2.3 přílohy 4. |
| --- | --- |

A.1.3.5

Hmotnostní emise se zjistí způsobem popsaným v bodě 8.4.2.3 přílohy 4.

| A.1.3.6 | Výpočet okamžitých emisí počtu pevných částic
  Okamžité emise počtu pevných částic (PNi) (#/s) se stanoví vynásobením okamžité koncentrace počtu pevných částic (#/cm3) okamžitým hmotnostním průtokem výfukových plynů (kg/s), přičemž obě tyto hodnoty se zkorigují a synchronizují na dobu transformace, podle bodu A.3.1.4.3 dodatku 3. Všechny záporné okamžité hodnoty emisí vstupují do následného hodnocení údajů jako nula. Při výpočtu okamžitých emisí se použijí všechny významné číslice hodnot průběžných výsledků. Pro stanovení okamžitých emisí počtu částic se použije tento vzorec:


  kde


  PN

  i | jsou okamžité emise počtu pevných částic, #/s |
| --- | --- | --- |
| c

  PNi | je změřená koncentrace počtu pevných částic, #/m3 normalizovaná při 273 K (0 °C) včetně vnitřního ředění a ztrát částic |
| q

  mewi | je změřený hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s |
| ρ

  e | je hustota výfukového plynu, kg/m3 při 273 K (0 °C). |

A.1.3.6

Okamžité emise počtu pevných částic (PNi) (#/s) se stanoví vynásobením okamžité koncentrace počtu pevných částic (#/cm3) okamžitým hmotnostním průtokem výfukových plynů (kg/s), přičemž obě tyto hodnoty se zkorigují a synchronizují na dobu transformace, podle bodu A.3.1.4.3 dodatku 3. Všechny záporné okamžité hodnoty emisí vstupují do následného hodnocení údajů jako nula. Při výpočtu okamžitých emisí se použijí všechny významné číslice hodnot průběžných výsledků. Pro stanovení okamžitých emisí počtu částic se použije tento vzorec:

Formula

kde

PN

  i

jsou okamžité emise počtu pevných částic, #/s

c

  PNi

je změřená koncentrace počtu pevných částic, #/m3 normalizovaná při 273 K (0 °C) včetně vnitřního ředění a ztrát částic

q

  mewi

je změřený hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s

ρ

  e

je hustota výfukového plynu, kg/m3 při 273 K (0 °C).

A.1.4   Určení emisí a faktorů shodnosti

| A.1.4.1 | Zásada zprůměrňovacích okének
  Emise se integrují pomocí metody klouzavých zprůměrňovacích okének založené na referenční hmotnosti CO2 nebo referenční práci motoru. Výpočet se provede podle této zásady: hmotnostní emise se nevypočítávají pro úplný soubor dat, ale pro dílčí soubory úplného souboru dat, přičemž délka těchto dílčích souborů se určí tak, aby odpovídala hmotnosti CO2 z motoru nebo práci motoru změřené za neustálený cyklus v referenční laboratoři. Výpočty pohyblivých průměrů se provádějí s časovým intervalem

  , který je rovný době odběru emisí. Tyto dílčí soubory používané ke zjišťování průměrných údajů o emisích se v dalších bodech označují jako „zprůměrňovací okénka“.
  Pro výpočet práce motoru nebo hmotnosti CO2 a emisí ve zprůměrňovacím okénku se nesmí používat žádné zneplatněné údaje.
  Za neplatné údaje se považují tyto údaje:


  a) | kontroly nástrojů po posunu nuly; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.1

Emise se integrují pomocí metody klouzavých zprůměrňovacích okének založené na referenční hmotnosti CO2 nebo referenční práci motoru. Výpočet se provede podle této zásady: hmotnostní emise se nevypočítávají pro úplný soubor dat, ale pro dílčí soubory úplného souboru dat, přičemž délka těchto dílčích souborů se určí tak, aby odpovídala hmotnosti CO2 z motoru nebo práci motoru změřené za neustálený cyklus v referenční laboratoři. Výpočty pohyblivých průměrů se provádějí s časovým intervalem
  Image 190
  , který je rovný době odběru emisí. Tyto dílčí soubory používané ke zjišťování průměrných údajů o emisích se v dalších bodech označují jako „zprůměrňovací okénka“.

Pro výpočet práce motoru nebo hmotnosti CO2 a emisí ve zprůměrňovacím okénku se nesmí používat žádné zneplatněné údaje.

Za neplatné údaje se považují tyto údaje:

a)

kontroly nástrojů po posunu nuly;

| b) | údaje nesplňující podmínky stanovené v bodech 4.2 a 4.3 této přílohy. |
| --- | --- |

b)

údaje nesplňující podmínky stanovené v bodech 4.2 a 4.3 této přílohy.

Hmotnostní emise (mg/okénko) se zjistí způsobem popsaným v bodě 8.4.2.3 přílohy 4.

Obrázek 1

Rychlost vozidla v čase a průměrné emise vozidla v čase, počínaje od prvního zprůměrňovacího okénka

Image 191

| A.1.4.2. | Způsob výpočtu založený na práci motoru |
| --- | --- |

A.1.4.2.

Obrázek 2

Způsob výpočtu založený na práci motoru

Image 192

Trvání
  Image 193
  zprůměrňovacího okénka i se určuje:

Image 194

kde:

| | je práce motoru naměřená mezi nastartováním a časem tj,i
  , kWh; |
| --- | --- |
| | je práce motoru pro WHTC, kWh. |
| t2,i | se zvolí tak, aby: |

Image 195

je práce motoru naměřená mezi nastartováním a časem tj,i
  , kWh;

Image 196

je práce motoru pro WHTC, kWh.

t2,i

se zvolí tak, aby:

Image 197

kde
  Image 198
  je časový interval odběru údajů o délce trvání 1 s nebo kratší.

| A.1.4.2.1 | Výpočet specifických emisí
  Specifické emise e (mg/kWh nebo #/kWh) se vypočtou pro každé okénko a každou znečišťující látku takto: |
| --- | --- |

A.1.4.2.1

Specifické emise e (mg/kWh nebo #/kWh) se vypočtou pro každé okénko a každou znečišťující látku takto:

Image 199

kde

| m | jsou hmotnostní emise znečišťující látky, mg/okénko, nebo počet pevných částic, #/okénko |
| --- | --- |
| W(t2,i) – W(t1,i) | je práce motoru během zprůměrňovacího okénka i, kWh. |

m

jsou hmotnostní emise znečišťující látky, mg/okénko, nebo počet pevných částic, #/okénko

W(t2,i) – W(t1,i)

je práce motoru během zprůměrňovacího okénka i, kWh.

| A.1.4.2.1.1 | Výpočet specifických emisí pro uvedené běžně prodávané palivo
  V případě, že byla zkouška podle této přílohy provedena s běžně prodávaným palivem uvedeným v bodě 3.2.2.2.1 části 1 přílohy 1, vypočtou se specifické emise e (mg/kWh nebo #/kWh) pro každé okénko a každou znečišťující látku vynásobením specifických emisí stanovených podle bodu A.1.4.2.1 korekčním součinitelem výkonu stanoveným podle bodu 4.6.2 písm. b) tohoto předpisu. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.1

V případě, že byla zkouška podle této přílohy provedena s běžně prodávaným palivem uvedeným v bodě 3.2.2.2.1 části 1 přílohy 1, vypočtou se specifické emise e (mg/kWh nebo #/kWh) pro každé okénko a každou znečišťující látku vynásobením specifických emisí stanovených podle bodu A.1.4.2.1 korekčním součinitelem výkonu stanoveným podle bodu 4.6.2 písm. b) tohoto předpisu.

| A.1.4.2.2 | Výběr platných okének |
| --- | --- |

A.1.4.2.2

| A.1.4.2.2.1 | Před daty uvedenými v bodě 13.2.5 tohoto předpisu pro nová schválení typu a v bodě 13.3.4 pro nové registrace se použijí body A.1.4.2.2.1.1 až A.4.2.2.1.4. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1

| A.1.4.2.2.1.1 | Platná okénka jsou taková okénka, v nichž průměrný výkon překročí výkonovou hranici 20 % maximálního výkonu motoru. Procento platných okének musí být rovné nebo větší než 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.1

| A.1.4.2.2.1.2 | Jestliže je procento platných okének menší než 50 %, provede se opakované hodnocení údajů, přičemž se použije nižší výkonová hranice. Výkonová hranice se snižuje v krocích po 1 %, dokud procento platných okének nebude rovné nebo větší než 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.2

| A.1.4.2.2.1.3 | V žádném případě však nižší hranice nesmí být nižší než 15 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.3

| A.1.4.2.2.1.4 | Zkouška je neplatná, jestliže při výkonové hranici 15 % je procento platných okének menší než 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.4

| A.1.4.2.2.2 | Od dat uvedených v bodě 13.2.5 tohoto předpisu pro nová schválení typu a v bodě 13.3.4 pro nové registrace se použijí body A.1.4.2.2.2.1 a A.1.4.2.2.2.2. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2

| A.1.4.2.2.2.1 | Platná okénka jsou taková okénka, v nichž průměrný výkon překročí výkonovou hranici 10 % maximálního výkonu motoru. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.1

| A.1.4.2.2.2.2 | Zkouška se prohlásí za neplatnou, jestliže je podíl platných okének nižší než 50 % nebo pokud po uplatnění pravidla 90. percentilu nezbudou v rámci jízdy pouze v městském provozu žádná platná okénka pro oxidy dusíku (NOx). |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.2

| A.1.4.2.3 | Výpočet faktorů shodnosti
  Faktory shodnosti se vypočtou pro každé jednotlivé platné okénko a každou jednotlivou znečišťující látku takto: |
| --- | --- |

A.1.4.2.3

Faktory shodnosti se vypočtou pro každé jednotlivé platné okénko a každou jednotlivou znečišťující látku takto:

Image 200

kde:

| e | jsou emise plynných znečišťujících látek specifické pro brzdění, mg/kWh nebo #/kWh; |
| --- | --- |
| L | je příslušná mezní hodnota, mg/kWh nebo #/kWh. |

e

jsou emise plynných znečišťujících látek specifické pro brzdění, mg/kWh nebo #/kWh;

L

je příslušná mezní hodnota, mg/kWh nebo #/kWh.

| A.1.4.3 | Způsob výpočtu založený na hmotnosti CO2 |
| --- | --- |

A.1.4.3

Obrázek 3

Způsob výpočtu založený na hmotnosti CO2

Image 201

Trvání
  Image 202
  zprůměrňovacího okénka i se určuje:

Image 203

kde:

| | je hmotnost CO2 naměřená mezi zahájením zkoušky a časem tj,i
  , kg; |
| --- | --- |
| | je hmotnost CO2 určená pro WHTC, kg; |
| t2,i | se zvolí tak, aby: |

Image 204

je hmotnost CO2 naměřená mezi zahájením zkoušky a časem tj,i
  , kg;

Image 205

je hmotnost CO2 určená pro WHTC, kg;

t2,i

se zvolí tak, aby:

Image 206

kde
  Image 207
  je časový interval odběru údajů o délce trvání 1 s nebo kratší.

Hmotnosti CO2 v okénkách se vypočtou integrováním okamžitých emisí vypočtených podle požadavků stanovených v bodě A.1.3.5.

| A.1.4.3.1 | Výběr platných okének |
| --- | --- |

A.1.4.3.1

| A.1.4.3.1.1 | Před daty uvedenými v bodě 13.2.5 tohoto předpisu pro nová schválení typu a v bodě 13.3.4 pro nové registrace se použijí body A.1.4.3.1.1.1 až A.1.4.3.1.1.4. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1

| A.1.4.3.1.1.1 | Platná okénka jsou taková okénka, jejichž trvání nepřekročí maximální přípustné trvání vypočtené z:


  kde: | je maximální přípustné trvání okénka, s |
| --- | --- | --- |
| | je maximální výkon motoru, kW |

A.1.4.3.1.1.1

Formula

kde:

Image 208

je maximální přípustné trvání okénka, s

Image 209

je maximální výkon motoru, kW

| A.1.4.3.1.1.2 | Pokud je procento platných okének nižší než 50 %, hodnocení údajů je nutné opakovat s použitím delšího trvání okének. Toho se dosáhne snižováním hodnoty 0,2 ve vzorci uvedeném v bodě A.1.4.3.1 postupně vždy o 0,01, dokud není procento platných okének 50 % nebo vyšší. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.2

| A.1.4.3.1.1.3 | V žádném případě nesmí být snížená hodnota ve výše uvedeném vzorci nižší než 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.3

| A.1.4.3.1.1.4 | Zkouška se považuje za neplatnou, pokud je procento platných okének nižší než 50 % při maximálním trvání okének vypočteném v souladu s body A.1.4.3.1.1.1, A.1.4.3.1.1.2 a A.1.4.3.1.1.3. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.4

| A.1.4.3.1.2 | Od dat uvedených v bodě 13.2.5 tohoto předpisu pro nová schválení typu a v bodě 13.3.4 pro nové registrace se použijí body A.1.4.3.1.2.1 a A.1.4.3.1.2.2. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2

| A.1.4.3.1.2.1 | Platná okénka jsou taková okénka, jejichž trvání nepřekročí maximální přípustné trvání vypočtené z:


  kde | je maximální přípustné trvání okénka, s |
| --- | --- | --- |
| | je maximální výkon motoru, kW |

A.1.4.3.1.2.1

Formula

kde

Image 210

je maximální přípustné trvání okénka, s

Image 211

je maximální výkon motoru, kW

| A.1.4.3.1.2.2 | Jestliže je procento platných okének nižší než 50 %, zkouška se prohlásí za neplatnou. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.2

| A.1.4.3.2. | Výpočet faktorů shodnosti
  Faktory shodnosti se vypočtou pro každé jednotlivé okénko a každou jednotlivou znečišťující látku takto:


  kde


  (provozní poměr) a


  (certifikační poměr)
  kde:


  m | jsou hmotnostní emise plynné znečišťující látky, mg/okénko, nebo počet pevných částic, #/okénko; |
| --- | --- | --- |
| | je hmotnost CO2 během zprůměrňovacího okénka i, kg; |
| | je hmotnost CO2 určená pro WHTC, kg; |
| | jsou hmotnostní emise plynných znečišťujících látek nebo počet pevných částic odpovídající příslušné mezní hodnotě pro WHTC, mg nebo #. |

A.1.4.3.2.

Faktory shodnosti se vypočtou pro každé jednotlivé okénko a každou jednotlivou znečišťující látku takto:

Image 212

kde

Image 213
  (provozní poměr) a

Image 214
  (certifikační poměr)

kde:

m

jsou hmotnostní emise plynné znečišťující látky, mg/okénko, nebo počet pevných částic, #/okénko;

Image 215

je hmotnost CO2 během zprůměrňovacího okénka i, kg;

Image 216

je hmotnost CO2 určená pro WHTC, kg;

Image 217

jsou hmotnostní emise plynných znečišťujících látek nebo počet pevných částic odpovídající příslušné mezní hodnotě pro WHTC, mg nebo #.

| A.1.4.4. | Výpočet konečného faktoru shodnosti pro zkoušku |
| --- | --- |

A.1.4.4.

| A.1.4.4.1 | Konečný faktor shodnosti pro zkoušku (CFfinal) pro každou znečišťující látku se vypočítá takto:


  kde


  CFcold | je faktor shodnosti v době provádění zkoušky za studena, který se rovná nejvyššímu faktoru shodnosti klouzavých zprůměrňovacích okének, který začíná při teplotě chladicí kapaliny nižší než 343 K (70 °C), stanovený pro danou znečišťující látku v souladu s postupy výpočtu uvedenými v bodech A.1.4.1 a buď A.1.4.2, nebo případně v bodě A.1.4.3; |
| --- | --- | --- |
| CFwarm | je faktor shodnosti v době provádění zkoušky za tepla, který se rovná 90. kumulativnímu percentilu faktorů shodnosti stanovených pro danou znečišťující látku v souladu s výpočetními postupy uvedenými v bodech A.1.4.1 a buď A.1.4.2, nebo případně v bodě A.1.4.3, pokud hodnocení údajů začalo poté, co teplota chladicí kapaliny poprvé dosáhla 343 K (70 °C). |

A.1.4.4.1

Formula

kde

CFcold

je faktor shodnosti v době provádění zkoušky za studena, který se rovná nejvyššímu faktoru shodnosti klouzavých zprůměrňovacích okének, který začíná při teplotě chladicí kapaliny nižší než 343 K (70 °C), stanovený pro danou znečišťující látku v souladu s postupy výpočtu uvedenými v bodech A.1.4.1 a buď A.1.4.2, nebo případně v bodě A.1.4.3;

CFwarm

je faktor shodnosti v době provádění zkoušky za tepla, který se rovná 90. kumulativnímu percentilu faktorů shodnosti stanovených pro danou znečišťující látku v souladu s výpočetními postupy uvedenými v bodech A.1.4.1 a buď A.1.4.2, nebo případně v bodě A.1.4.3, pokud hodnocení údajů začalo poté, co teplota chladicí kapaliny poprvé dosáhla 343 K (70 °C).

---

Příloha 8 - dodatek 2

Přenosná měřicí zařízení

A.2.1

Plynné emise a počet pevných částic se měří podle postupu stanoveného v dodatku 1. Tento dodatek popisuje vlastnosti přenosných měřicích zařízení, jež se používají k provádění takových zkoušek měřením.

A.2.2

Měřicí zařízení

A.2.2.1

Vlastnosti analyzátorů plynů v přenosných systémech měření emisí musí splňovat požadavky stanovené v bodě 9.3.1 přílohy 4. Doba náběhu analyzátoru namontovaného v měřicím systému PEMS nesmí být delší než 3,5 s.

A.2.2.2

Plyny se analyzují s použitím technologií specifikovaných v bodě 9.3.2 přílohy 4.

Analyzátor oxidů dusíku může být také nedisperzního typu, s absorpcí v ultrafialovém pásmu (NDUV).

A.2.2.3

Odběrné sondy musí splňovat požadavky definované v bodech A.2.1.2 a A.2.1.3 dodatku 2 k příloze 4 tohoto předpisu. Odběrné potrubí musí být zahřáto na 190 °C (+/–10 °C).

A.2.2.4

Měřicí přístroje musí vyhovovat požadavkům stanoveným v tabulce 7 v příloze 4 a v bodě 9.3.1 přílohy 4.

A.2.2.5

Analyzátory počtu pevných částic

A.2.2.5.1

Obecně

A.2.2.5.1.1

Analyzátor počtu pevných částic se skládá ze stabilizační jednotky a detektoru částic (viz obrázek 1). Detektor částic může rovněž stabilizovat aerosol. Citlivost analyzátoru vůči otřesům, vibracím, stárnutí, změnám teploty a tlaku vzduchu, elektromagnetickému rušení a jiným okolnostem, které by mohly ovlivnit provoz vozidla nebo analyzátoru, musí být udržována na co nejnižší možné úrovni a musí být jasně uvedena v podkladové dokumentaci předložené výrobcem přístroje. Analyzátor počtu pevných částic musí splňovat požadavky tohoto nařízení a specifikace výrobce přístroje.

Obrázek 1

Obrázek 1

Příklad nastavení analyzátoru počtu pevných částic

Příklad nastavení analyzátoru počtu pevných částic

Image 218

| Poznámky: | čárkovanou čarou jsou vyznačeny nepovinné části; EFM znamená měřič hmotnostního průtoku výfukových plynů; d znamená vnitřní průměr; PND znamená zařízení k ředění počtu pevných částic. |
| --- | --- |

Poznámky:

Poznámky:

čárkovanou čarou jsou vyznačeny nepovinné části; EFM znamená měřič hmotnostního průtoku výfukových plynů; d znamená vnitřní průměr; PND znamená zařízení k ředění počtu pevných částic.

| A.2.2.5.1.2 | Analyzátor počtu pevných částic se na místo odběru vzorků napojí pomocí odběrné sondy, jež odebírá vzorky z úrovně středové osy výfukové trubky. Nejsou-li částice ve výfuku naředěny, musí být odběrné potrubí vyhříváno na teplotu nejméně 373 K (100 °C) až do bodu prvního ředění analyzátoru počtu pevných částic nebo do detektoru částic analyzátoru. Doba setrvání vzorku v potrubí pro odběr částic musí být kratší než 3 sekundy až k bodu prvního ředění nebo k detektoru částic. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.2

Analyzátor počtu pevných částic se na místo odběru vzorků napojí pomocí odběrné sondy, jež odebírá vzorky z úrovně středové osy výfukové trubky. Nejsou-li částice ve výfuku naředěny, musí být odběrné potrubí vyhříváno na teplotu nejméně 373 K (100 °C) až do bodu prvního ředění analyzátoru počtu pevných částic nebo do detektoru částic analyzátoru. Doba setrvání vzorku v potrubí pro odběr částic musí být kratší než 3 sekundy až k bodu prvního ředění nebo k detektoru částic.

| A.2.2.5.1.3 | Všechny části, jež s výfukovým plynem, z nějž se odebírají vzorky, přicházejí do styku, musí být udržovány při takové teplotě, která zabraňuje kondenzaci jakékoli sloučeniny v zařízení. Toho lze dosáhnout například zahřátím na vyšší teplotu a zředěním vzorku nebo oxidací (částečně) těkavých druhů. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.3

Všechny části, jež s výfukovým plynem, z nějž se odebírají vzorky, přicházejí do styku, musí být udržovány při takové teplotě, která zabraňuje kondenzaci jakékoli sloučeniny v zařízení. Toho lze dosáhnout například zahřátím na vyšší teplotu a zředěním vzorku nebo oxidací (částečně) těkavých druhů.

| A.2.2.5.1.4 | Analyzátor počtu pevných částic musí mít zahřívanou část, jejíž teplota stěny dosahuje hodnot ≥ 573 K (300 °C). Účelem stabilizační jednotky je regulace fází zahřívání na konstantní jmenovité provozní teploty, s dovolenou odchylkou ± 10 K, přičemž musí být signalizováno, zda tyto fáze probíhají při správné provozní teplotě, nebo nikoli. Nižší teploty jsou přijatelné, pokud účinnost odstraňování těkavých částic splňuje specifikace stanovené v bodě A.2.2.5.4. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.4

Analyzátor počtu pevných částic musí mít zahřívanou část, jejíž teplota stěny dosahuje hodnot ≥ 573 K (300 °C). Účelem stabilizační jednotky je regulace fází zahřívání na konstantní jmenovité provozní teploty, s dovolenou odchylkou ± 10 K, přičemž musí být signalizováno, zda tyto fáze probíhají při správné provozní teplotě, nebo nikoli. Nižší teploty jsou přijatelné, pokud účinnost odstraňování těkavých částic splňuje specifikace stanovené v bodě A.2.2.5.4.

| A.2.2.5.1.5 | Fungování přístroje během provozu se monitoruje pomocí čidel tlaku, teploty a jiných čidel, přičemž v případě chybné funkce musí tato čidla spustit varování nebo hlášení. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.5

Fungování přístroje během provozu se monitoruje pomocí čidel tlaku, teploty a jiných čidel, přičemž v případě chybné funkce musí tato čidla spustit varování nebo hlášení.

| A.2.2.5.1.6 | Doba zpoždění uvnitř analyzátoru počtu částic musí být < 5 s. Doba zpoždění znamená časový rozdíl mezi změnou koncentrace ve vztažném bodě a odezvou systému v hodnotě 10 % konečného odečtu. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.6

Doba zpoždění uvnitř analyzátoru počtu částic musí být < 5 s. Doba zpoždění znamená časový rozdíl mezi změnou koncentrace ve vztažném bodě a odezvou systému v hodnotě 10 % konečného odečtu.

| A.2.2.5.1.7 | Doba náběhu analyzátoru počtu pevných částic (a/nebo detektoru částic) musí být < 3,5 s. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.7

Doba náběhu analyzátoru počtu pevných částic (a/nebo detektoru částic) musí být < 3,5 s.

| A.2.2.5.1.8 | Naměřená koncentrace částic se vykazuje v normalizovaných hodnotách odpovídajících teplotě 273 K (0 °C) a tlaku 101,3 kPa. Pokud je to podle nejlepšího technického úsudku považováno za nezbytné, musí být pro účely normalizace koncentrace částic měřeny a vykazovány tlak a/nebo teplota na vstupu detektoru. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.8

Naměřená koncentrace částic se vykazuje v normalizovaných hodnotách odpovídajících teplotě 273 K (0 °C) a tlaku 101,3 kPa. Pokud je to podle nejlepšího technického úsudku považováno za nezbytné, musí být pro účely normalizace koncentrace částic měřeny a vykazovány tlak a/nebo teplota na vstupu detektoru.

| A.2.2.5.1.9 | Má se za to, že analyzátory počtu pevných částic, které splňují požadavky na kalibraci podle předpisu OSN č. 83 nebo č. 154, splňují požadavky této přílohy na kalibraci. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.9

Má se za to, že analyzátory počtu pevných částic, které splňují požadavky na kalibraci podle předpisu OSN č. 83 nebo č. 154, splňují požadavky této přílohy na kalibraci.

| A.2.2.5.2 | Požadavek na účinnost |
| --- | --- |

A.2.2.5.2

Požadavek na účinnost

| A.2.2.5.2.1 | Celý systém analyzátoru počtu pevných částic včetně odběrného potrubí musí splňovat požadavky na účinnost uvedené v tabulce 1:

  Tabulka 1


  Požadavky na účinnost systému analyzátoru počtu pevných částic (a odběrného potrubí)


  dp [nm] | < 23 | 23 | 30 | 50 | 70 | 100 | 200 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E(dp) | –  (*1) | 0,2–0,6 | 0,3–1,2 | 0,6–1,3 | 0,7–1,3 | 0,7–1,3 | 0,5–2,0 |

A.2.2.5.2.1

Celý systém analyzátoru počtu pevných částic včetně odběrného potrubí musí splňovat požadavky na účinnost uvedené v tabulce 1:

Tabulka 1

Tabulka 1

Požadavky na účinnost systému analyzátoru počtu pevných částic (a odběrného potrubí)

Požadavky na účinnost systému analyzátoru počtu pevných částic (a odběrného potrubí)

dp [nm]

< 23

23

30

50

70

100

200

E(dp)

–  (*1)

*1

0,2–0,6

0,3–1,2

0,6–1,3

0,7–1,3

0,7–1,3

0,5–2,0

| A.2.2.5.2.2 | Účinnost E(dp) je poměr mezi údaji systému analyzátoru počtu pevných částic a koncentrací počtu částic udávanou referenčním kondenzačním čítačem částic (CPC) (d50 = 10 nm nebo méně, s ověřenou linearitou a kalibrací elektrometrem) nebo elektrometrem, při současném měření monodisperzního aerosolu s průměrem mobility dp, a je normalizována při týchž teplotních a tlakových podmínkách. Je třeba použít tepelně stabilní materiál sazového charakteru (např. jiskrovým výbojem opracovaný grafit nebo saze difúzního plamene s předběžnou tepelnou úpravou). Pokud se křivka účinnosti měří za použití jiného aerosolu (např. NaCl), musí být k dispozici korelace s křivkou materiálu sazového charakteru v podobě grafu znázorňujícího srovnání účinností dosažených za použití obou zkušebních aerosolů. Rozdíly ve vypočítaných účinnostech se zohlední tak, že se naměřené účinnosti upraví podle daného srovnávacího grafu, tak aby se dospělo k hodnotám účinnosti aerosolu sazového charakteru. V případě vícenásobně nabitých částic se musí uplatnit a zdokumentovat jakákoli korekce, která však nesmí překročit 10 %. Konečná účinnost (např. upravená pro různý materiál a vícenásobně nabité částice) musí zohledňovat analyzátor počtu pevných částic a odběrné potrubí. Analyzátor počtu pevných částic může být případně kalibrován po částech (např. zvlášť stabilizační jednotka a zvlášť detektor částic), pokud se prokáže, že analyzátor počtu pevných částic a odběrné potrubí společně splňují požadavky uvedené v tabulce 1. Naměřený signál z detektoru musí být větší než dvojnásobek meze detekce (zde definovaná jako nulová úroveň plus trojnásobek směrodatných odchylek). |
| --- | --- |

A.2.2.5.2.2

Účinnost E(dp) je poměr mezi údaji systému analyzátoru počtu pevných částic a koncentrací počtu částic udávanou referenčním kondenzačním čítačem částic (CPC) (d50 = 10 nm nebo méně, s ověřenou linearitou a kalibrací elektrometrem) nebo elektrometrem, při současném měření monodisperzního aerosolu s průměrem mobility dp, a je normalizována při týchž teplotních a tlakových podmínkách. Je třeba použít tepelně stabilní materiál sazového charakteru (např. jiskrovým výbojem opracovaný grafit nebo saze difúzního plamene s předběžnou tepelnou úpravou). Pokud se křivka účinnosti měří za použití jiného aerosolu (např. NaCl), musí být k dispozici korelace s křivkou materiálu sazového charakteru v podobě grafu znázorňujícího srovnání účinností dosažených za použití obou zkušebních aerosolů. Rozdíly ve vypočítaných účinnostech se zohlední tak, že se naměřené účinnosti upraví podle daného srovnávacího grafu, tak aby se dospělo k hodnotám účinnosti aerosolu sazového charakteru. V případě vícenásobně nabitých částic se musí uplatnit a zdokumentovat jakákoli korekce, která však nesmí překročit 10 %. Konečná účinnost (např. upravená pro různý materiál a vícenásobně nabité částice) musí zohledňovat analyzátor počtu pevných částic a odběrné potrubí. Analyzátor počtu pevných částic může být případně kalibrován po částech (např. zvlášť stabilizační jednotka a zvlášť detektor částic), pokud se prokáže, že analyzátor počtu pevných částic a odběrné potrubí společně splňují požadavky uvedené v tabulce 1. Naměřený signál z detektoru musí být větší než dvojnásobek meze detekce (zde definovaná jako nulová úroveň plus trojnásobek směrodatných odchylek).

| A.2.2.5.3 | Požadavky na linearitu |
| --- | --- |

A.2.2.5.3

Požadavky na linearitu

| A.2.2.5.3.1 | Požadavky na linearitu se ověří vždy, když je zjištěno poškození, v souladu s požadavky pro postupy interního auditu nebo s požadavky výrobce přístroje, a to alespoň jednou během období 12 měsíců před zkouškou.

  Tabulka 2


  Požadavky na linearitu pro analyzátor počtu pevných částic (a odběrné potrubí)


  Parametr měření / přístroj | | Směrnice a1 | Směrodatná chyba odhadu | Koeficient určení r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Analyzátor počtu pevných částic | ≤ 5 % max | 0,85 –1,15 | ≤ 10 % max | ≥ 0,950 |

A.2.2.5.3.1

Požadavky na linearitu se ověří vždy, když je zjištěno poškození, v souladu s požadavky pro postupy interního auditu nebo s požadavky výrobce přístroje, a to alespoň jednou během období 12 měsíců před zkouškou.

Tabulka 2

Tabulka 2

Požadavky na linearitu pro analyzátor počtu pevných částic (a odběrné potrubí)

Požadavky na linearitu pro analyzátor počtu pevných částic (a odběrné potrubí)

Parametr měření / přístroj

Formula

Směrnice a1

1

Směrodatná chyba odhadu

Koeficient určení r2

2

Analyzátor počtu pevných částic

≤ 5 % max

0,85 –1,15

≤ 10 % max

≥ 0,950

| A.2.2.5.3.3 | Systém analyzátoru počtu pevných částic včetně odběrného potrubí musí splňovat požadavky na linearitu stanovené v tabulce 2 za použití monodisperzních nebo polydisperzních částic sazového charakteru. Velikost částic (průměr mobility nebo střední čítací průměr) musí být větší než 45 nm. Referenčním přístrojem je elektrometr nebo kondenzační čítač částic (CPC) s hodnotou d50 = 10 nm nebo menší, u nějž bylo provedeno ověření linearity. Alternativně může být referenčním přístrojem systém počtu částic, který splňuje požadavky bodu 10 přílohy 4. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.3

Systém analyzátoru počtu pevných částic včetně odběrného potrubí musí splňovat požadavky na linearitu stanovené v tabulce 2 za použití monodisperzních nebo polydisperzních částic sazového charakteru. Velikost částic (průměr mobility nebo střední čítací průměr) musí být větší než 45 nm. Referenčním přístrojem je elektrometr nebo kondenzační čítač částic (CPC) s hodnotou d50 = 10 nm nebo menší, u nějž bylo provedeno ověření linearity. Alternativně může být referenčním přístrojem systém počtu částic, který splňuje požadavky bodu 10 přílohy 4.

| A.2.2.5.3.4 | Kromě toho nesmí rozdíly mezi analyzátorem počtu pevných částic a referenčním přístrojem v každém z bodů, které jsou kontrolovány (s výjimkou nulového bodu), přesahovat 15 % jejich střední hodnoty. Kontroluje se nejméně 5 rovnoměrně rozmístěných bodů (plus nulový bod). Nejvyšší kontrolovanou koncentrací je maximální přípustná koncentrace analyzátoru počtu pevných částic. Je-li analyzátor počtu pevných částic kalibrován po částech, lze ověření linearity provést pouze pro detektor, ale hodnoty účinnosti ostatních částí a odběrného potrubí musí být zohledněny při výpočtu směrnice. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.4

Kromě toho nesmí rozdíly mezi analyzátorem počtu pevných částic a referenčním přístrojem v každém z bodů, které jsou kontrolovány (s výjimkou nulového bodu), přesahovat 15 % jejich střední hodnoty. Kontroluje se nejméně 5 rovnoměrně rozmístěných bodů (plus nulový bod). Nejvyšší kontrolovanou koncentrací je maximální přípustná koncentrace analyzátoru počtu pevných částic. Je-li analyzátor počtu pevných částic kalibrován po částech, lze ověření linearity provést pouze pro detektor, ale hodnoty účinnosti ostatních částí a odběrného potrubí musí být zohledněny při výpočtu směrnice.

| A.2.2.5.4 | Účinnost odstraňování těkavých částic |
| --- | --- |

A.2.2.5.4

Účinnost odstraňování těkavých částic

| A.2.2.5.4.1 | Systém analyzátoru počtu pevných částic musí být schopen odstraňovat > 99 % částic tetrakontanu (CH3(CH2)38CH3) o průměru ≥ 30 nm s koncentrací na vstupu ≥ 10 000 částic na cm krychlový při minimálním zředění. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.1

Systém analyzátoru počtu pevných částic musí být schopen odstraňovat > 99 % částic tetrakontanu (CH3

2

38

3

| A.2.2.5.4.2 | Kromě toho musí systém analyzátoru počtu pevných částic rovněž dosahovat > 99 % účinnosti odstraňování, pokud jde o polydisperzní alkan (dekan nebo vyšší) nebo emery oil se středním čítacím průměrem > 50 nm a koncentrací na vstupu ≥ 5 × 106 částic na cm krychlový při minimálním zředění (ekvivalent hmotnosti > 1 mg/m3). |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.2

Kromě toho musí systém analyzátoru počtu pevných částic rovněž dosahovat > 99 % účinnosti odstraňování, pokud jde o polydisperzní alkan (dekan nebo vyšší) nebo emery oil se středním čítacím průměrem > 50 nm a koncentrací na vstupu ≥ 5 × 106

3

| A.2.2.5.4.3 | Účinnost odstraňování těkavých částic, pokud jde o tetrakontan a/nebo polydisperzní alkan nebo olej, je třeba prokázat jen jednou za danou rodinu PEMS. Za rodinu PEMS se považuje skupina přístrojů se stejnými analyzátory, vzorkovou a teplotní stabilizací a softwarovými kompenzačními algoritmy. Výrobce přístroje musí pro provádění údržby nebo výměn stanovit takový interval, aby bylo zajištěno, že účinnost odstraňování neklesne pod úroveň daných technických požadavků. Pokud výrobce přístroje tyto informace neposkytne, zkontroluje se účinnost odstraňování těkavých vzorků u každého přístroje každý rok. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.3

Účinnost odstraňování těkavých částic, pokud jde o tetrakontan a/nebo polydisperzní alkan nebo olej, je třeba prokázat jen jednou za danou rodinu PEMS. Za rodinu PEMS se považuje skupina přístrojů se stejnými analyzátory, vzorkovou a teplotní stabilizací a softwarovými kompenzačními algoritmy. Výrobce přístroje musí pro provádění údržby nebo výměn stanovit takový interval, aby bylo zajištěno, že účinnost odstraňování neklesne pod úroveň daných technických požadavků. Pokud výrobce přístroje tyto informace neposkytne, zkontroluje se účinnost odstraňování těkavých vzorků u každého přístroje každý rok.

| A.2.3 | Pomocná zařízení |
| --- | --- |

A.2.3

Pomocná zařízení

| A.2.3.1 | Připojení průtokoměru výfukového plynu k výfukové trubce
  Montáží průtokoměru výfukových plynů se nesmí zvýšit protitlak výfukového systému na hodnotu vyšší, než je hodnota doporučená výrobcem motoru, a délka výfukové trubky se nesmí zvětšit o více než 2 m. Stejně jako u všech součástí zařízení přenosného systému měření emisí musí montáž průtokoměru výfukových plynů splňovat požadavky platných místních pravidel bezpečnosti silničního provozu a pojistné požadavky. |
| --- | --- |

A.2.3.1

Připojení průtokoměru výfukového plynu k výfukové trubce

Montáží průtokoměru výfukových plynů se nesmí zvýšit protitlak výfukového systému na hodnotu vyšší, než je hodnota doporučená výrobcem motoru, a délka výfukové trubky se nesmí zvětšit o více než 2 m. Stejně jako u všech součástí zařízení přenosného systému měření emisí musí montáž průtokoměru výfukových plynů splňovat požadavky platných místních pravidel bezpečnosti silničního provozu a pojistné požadavky.

| A.2.3.2 | Umístění přenosných měřicích systémů emisí a montážní zařízení
  Zařízení přenosných systémů měření emisí musí být instalováno podle požadavků bodu A.1.2.4 dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

A.2.3.2

Umístění přenosných měřicích systémů emisí a montážní zařízení

Zařízení přenosných systémů měření emisí musí být instalováno podle požadavků bodu A.1.2.4 dodatku 1 k této příloze.

| A.2.3.3 | Napájení
  Zařízení přenosného systému měření emisí musí být napájeno způsobem popsaným v bodě 4.6.6 této přílohy. |
| --- | --- |

A.2.3.3

Napájení

Zařízení přenosného systému měření emisí musí být napájeno způsobem popsaným v bodě 4.6.6 této přílohy.

---

(*1)  (*) Bude stanoveno později.

*1

*

---

Příloha 8 - dodatek 3

Kalibrace přenosných měřicích zařízení

A.3.1

Kalibrace zařízení a její ověřování

A.3.1.1

Analyzátory plynů v přenosných systémech měření emisí musí být kalibrovány s použitím plynů splňujících požadavky stanovené v bodě 9.3.3 přílohy 4.

A.3.1.2

Zkoušky těsnosti přenosných systémů měření emisí se provádějí podle požadavků definovaných v bodě 9.3.4 přílohy 4.

A.3.1.3

Kontrola doby odezvy analytického systému přenosných systémů měření emisí se provádí podle požadavků stanovených v bodě 9.3.5 přílohy 4.

A.3.1.4

Kalibrace a ověření analyzátoru počtu pevných částic

A.3.1.4.1

Zkouška těsnosti přenosných systémů měření emisí se provádí buď v souladu s požadavky stanovenými v bodě 9.3.4 přílohy 4, nebo v souladu s pokyny výrobce přístroje.

A.3.1.4.2

Kontrola doby odezvy analyzátoru počtu pevných částic se provádí v souladu s požadavky stanovenými v bodě 9.3.5 přílohy 4 s použitím částic, pokud není možné použít plyny.

A.3.1.4.3

Doba transformace pro systém analyzátoru počtu pevných částic a jeho odběrné potrubí se určí v souladu s bodem A.8.1.3.7 dodatku 8 k příloze 4. „Dobou transformace“ se rozumí časový rozdíl mezi změnou koncentrace ve vztažném bodě a odezvou systému v hodnotě 50 % konečného odečtu.

---

Příloha 8 - dodatek 4

Způsob ověřování shody signálu točivého momentu z ECU

A.4.1

Tento dodatek rámcově popisuje způsob, jakým se ověřuje shoda signálu točivého momentu z ECU při zkouškách s použitím řízení volnoběžných otáček (ISC) a přenosných systémů měření emisí (PEMS).

Podrobný postup, který je třeba uplatňovat, je ponechán na výrobci motoru a podléhá schválení schvalovacího orgánu.

A.4.2

Metoda „maximálního točivého momentu“

A.4.2.1

Metodou „maximálního točivého momentu“ se prokazuje, že při zkouškách vozidla byl dosažen určitý bod na referenční křivce maximálního točivého momentu motoru jako funkce otáček motoru.

A.4.2.1.1

Je-li použito běžně prodávané palivo deklarované v bodě 3.2.2.2.1 části 1 přílohy 1 tohoto předpisu a korekční součinitel výkonu podle bodu 3.2.2.2.2 části 1 přílohy 1 tohoto předpisu byl zdokumentován pro vyhrazené běžně prodávané palivo použité ke zkoušce, musí se signál točivého momentu z ECU před ověřením s použitím referenční křivky maximálního točivého momentu dosažené s běžně prodávaným palivem vynásobit převrácenou hodnotou korekčního faktoru.

A.4.2.2

Jestliže při zkouškách emisí s použitím ISC PEMS tohoto bodu na referenční křivce maximálního točivého momentu jako funkce otáček motoru nebylo dosaženo, je výrobce v případě potřeby oprávněn změnit zatížení vozidla a/nebo zkušební trasu, aby po dokončení zkoušek emisí s použitím ISC PEMS bylo prokázáno splnění tohoto požadavku.

---

PŘÍLOHA 9A

Palubní diagnostické systémy (OBD)

1.

Úvod

1.1

Tato příloha stanoví funkční aspekty palubních diagnostických systémů (OBD) pro regulaci emisí z motorů, na které se vztahuje tento předpis.

2.

Obecné požadavky

2.1

Obecné požadavky včetně zvláštních požadavků na bezpečnost elektronického systému jsou stanoveny v bodě 4 přílohy 9B a jsou popsány v bodě 2 této přílohy.

2.2

Požadavky sledů operací a jízdních cyklů pro hybridní vozidla a vozidla se systémy stop-start

2.2.1

Sled operací

2.2.1.1

Pro vozidla využívající strategie vypínání motoru, které jsou ovládány systémy regulace motoru (například hybridní autobus s vypínáním při volnoběhu) a po kterých následuje roztáčení motoru, se sled (vypnutí motoru – roztáčení motoru) považuje za část stávajícího sledu operací.

2.2.1.2

Výrobce poskytne popis takových strategií v dokumentaci podle bodů 3.1.3 písm. a) a 3.1.3 písm. b) tohoto předpisu.

2.2.1.3

V případě hybridního vozidla začíná sled operací v okamžiku nastartování motoru nebo v okamžiku, kdy se vozidlo začne pohybovat, podle toho, co nastane dříve.

2.2.2

Jízdní cyklus

2.2.2.1

Pro vozidla využívající strategie vypínání motoru, které jsou ovládány systémy regulace motoru (například hybridní autobus s vypínáním při volnoběhu) a po kterých následuje roztáčení motoru, se sled (vypnutí motoru – roztáčení motoru) považuje za část stávajícího jízdního cyklu.

2.2.2.2

Výrobce poskytne popis takových strategií v dokumentaci podle bodů 3.1.3 písm. a) a 3.1.3 písm. b) tohoto předpisu.

2.2.2.3

V případě hybridního vozidla začíná jízdní cyklus v okamžiku nastartování motoru nebo v okamžiku, kdy se vozidlo začne pohybovat, podle toho, co nastane dříve.

2.3

Dodatečná ustanovení týkající se požadavků na monitorování.

2.3.1

Místo monitorování popsaného v řádku d) tabulky v položce 7 dodatku 3 k příloze 9B tohoto předpisu se výrobce může rozhodnout pro dodržování ustanovení uvedených v bodech 2.3.1.1 až 2.3.1.2.1 této přílohy.

2.3.1.1

Výrobce předloží schvalovacímu orgánu analýzu dlouhodobého vlivu chybně fungujících vstřikovačů paliva (např. ucpané nebo znečištěné vstřikovače) na systém regulace emisí, i pokud nejsou v důsledku této chybné funkce překročeny mezní hodnoty OBD (OTL).

2.3.1.2

Po uplynutí období stanoveného v bodě 4.10.7 tohoto předpisu předloží výrobce schvalovacímu orgánu plán monitorovacích technik, které zamýšlí použít kromě technik požadovaných v dodatku 3 k příloze 9B za účelem sledování vlivu uvedeného v bodě 2.3.1.1.

2.3.1.2.1

Po schválení tohoto plánu schvalovacím orgánem zavede výrobce uvedené techniky do systému OBD, aby získal schválení typu.

2.3.2

Požadavky na monitorování týkající zařízení následného zpracování částic

2.3.2.1

Činnost zařízení následného zpracování částic včetně procesů filtrace a nepřetržité regenerace musí být monitorována s použitím OTL uvedených v tabulce 1.

2.3.2.2

Pokud se jedná o filtr částic vznětového motoru typu wall–flow (DPF), do data uvedeného v bodě 13.2.3. tohoto předpisu pro nová schválení typu a bodě 13.3.3 pro nové registrace se výrobce může rozhodnout použít požadavky na monitorování činnosti stanovené v dodatku 8 k příloze 9B namísto požadavků bodu 2.3.2.1, a to pokud může technickou dokumentací prokázat, že v případě zhoršení existuje pozitivní korelace mezi ztrátou filtrační účinnosti a ztrátou poklesu tlaku („tlakového rozdílu“) ve filtru DPF za provozních podmínek motoru uvedených ve zkoušce popsané v dodatku 8 k příloze 9B.

2.4.

Alternativní schvalování

2.4.1

Pokud jde o vozidla kategorií M2 a N1 a vozidla kategorií M1 a N2 s maximální technicky přípustnou hmotností naloženého vozidla nepřevyšující 7,5 tuny a vozidla kategorie M3 třídy I, třídy II a tříd A a B (1) s přípustnou hmotností nepřevyšující 7,5 tuny, a pokud o to výrobce požádá, považuje se dodržení požadavků přílohy 11 předpisu OSN č. 83 ve znění série změn 07 nebo dodržení požadavků přílohy C5 předpisu OSN č. 154 za rovnocenné s dodržením této přílohy podle následujících ekvivalencí:

2.4.1.1

„Prozatímní mezní hodnoty OBD“ normy OBD v tabulce A11/3 přílohy 11 předpisu OSN č. 83 ve znění série změn 07 se považují za rovnocenné se znakem A tabulky 1 přílohy 3 tohoto předpisu.

2.4.1.2

„Předběžné mezní hodnoty OBD“ normy OBD v tabulce A11/2 přílohy 11 předpisu OSN č. 83 ve znění série změn 07 se považují za rovnocenné se znakem B tabulky 1 přílohy 3 tohoto předpisu.

2.4.1.3

„Konečné mezní hodnoty OBD“ normy OBD v tabulce A11/1 přílohy 11 předpisu OSN č. 83 ve znění série změn 07 se považují za rovnocenné se znaky C nebo D tabulky 1 přílohy 3 tohoto předpisu.

2.4.1.4

„Konečné mezní hodnoty OBD“ normy OBD v tabulce 4A předpisu OSN č. 154 se považují za rovnocenné se znakem E tabulky 1 přílohy 3 tohoto předpisu.

2.4.1.5

Zvláštní požadavky na alternativní schválení

2.4.1.5.1

Pokud se toto alternativní schválení použije, nahrazují se údaje týkající se systémů OBD v bodě 3.2.12.2.7 části 2 přílohy 1 údaji bodu 3.2.12.2.7 přílohy 1 předpisu OSN č. 83 ve znění série změn 07 nebo údaji bodu 3.2.12.2.7 přílohy A1 předpisu č. 154.

2.4.1.5.2

Ekvivalence stanovené v bodě 2.4.1 se použijí takto:

2.4.1.5.2.1

Použijí se OTL a data uvedená v tabulce 1 přílohy 3 tohoto předpisu a příslušná pro přiřazený znak, jenž odpovídá schválení typu, o něž se žádá.

2.4.1.5.2.2

Použijí se požadavky na opatření k regulaci emisí NOx popsané v bodech 2.1.2.2.1 až 2.1.2.2.4 přílohy 11.

2.4.2

Výrobci nesmí být povoleno používat alternativní ustanovení uvedená v tomto bodě pro více než 500 motorů ročně.

2.4.3

Schvalovací orgán musí smluvní strany informovat o okolnostech každého schválení typu uděleného podle [bodu 2.4.1 a] bodu 2.4.2.

2.5

Na OBD se vztahují požadavky na shodnost výroby stanovené v bodě 8.4 tohoto předpisu.

Pokud schvalovací orgán rozhodne, že je nutné ověření shodnosti výroby OBD, musí být ověření provedeno v souladu s požadavky uvedenými v bodě 8.4 tohoto předpisu.

3.

Provozní požadavky

3.1

Provozní požadavky jsou stanoveny v bodě 5 přílohy 9B.

3.2

Mezní hodnoty OBD

3.2.1

Mezní hodnoty pro palubní diagnostiku (dále jen „OTL“) použitelné na systém OBD jsou uvedeny v řádku „obecné požadavky“ tabulky 1, pokud jde o vznětové motory, a v tabulce 2, pokud jde o plynové motory a zážehové motory.

3.2.2

Tabulka 1

OTL (vznětové motory)

| | Mezní hodnota v mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | hmotnost PM |
| Zaváděcí období | 1 500 | 25 |
| Obecné požadavky | 1 200 | 25 |

Mezní hodnota v mg/kWh

NOx

hmotnost PM

Zaváděcí období

1 500

25

Obecné požadavky

1 200

25

Tabulka 2

OTL (zážehové motory)

| | Mezní hodnota v mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | CO (2) |
| Zaváděcí období | 1 500 | 7 500 |
| Obecné požadavky | 1 200 | 7 500 |

Mezní hodnota v mg/kWh

NOx

CO (2)

Zaváděcí období

1 500

7 500

Obecné požadavky

1 200

7 500

4.

Požadavky na prokazování

4.1

Požadavky na prokazování a zkušební postupy jsou stanoveny v bodech 6 a 7 přílohy 9B.

5.

Požadavky na dokumentaci

5.1

Požadavky na dokumentaci jsou stanoveny v bodě 8 přílohy 9B.

6.

Požadavky tohoto bodu se použijí na monitorovací funkce systému OBD v souladu s ustanoveními přílohy 9C.

6.1

Technické požadavky

6.1.1

Technické požadavky na posouzení výkonu systémů OBD v provozu včetně požadavků týkajících se komunikačních protokolů, čitatelů, jmenovatelů a jejich zvýšení jsou stanoveny v příloze 9C.

6.1.2

IUPRm = čitatelm / jmenovatelm

kde:

| | „čitatelemm
  “ se rozumí čitatel určité monitorovací funkce m a údaj počitadla udávající počet případů, kdy je vozidlo provozováno tak, že nastanou všechny podmínky monitorování, které jsou nezbytné pro to, aby tato určitá monitorovací funkce rozpoznala chybnou funkci
  a |
| --- | --- |

„čitatelemm
  “ se rozumí čitatel určité monitorovací funkce m a údaj počitadla udávající počet případů, kdy je vozidlo provozováno tak, že nastanou všechny podmínky monitorování, které jsou nezbytné pro to, aby tato určitá monitorovací funkce rozpoznala chybnou funkci

a

| | „jmenovatelemm
  “ se rozumí jmenovatel určité monitorovací funkce m a údaj počitadla udávající počet jízdních cyklů vozidla, které jsou pro tuto určitou monitorovací funkci důležité (nebo „během nichž dojde k událostem, které jsou pro tuto určitou monitorovací funkci důležité. “). |
| --- | --- |

„jmenovatelemm
  “ se rozumí jmenovatel určité monitorovací funkce m a údaj počitadla udávající počet jízdních cyklů vozidla, které jsou pro tuto určitou monitorovací funkci důležité (nebo „během nichž dojde k událostem, které jsou pro tuto určitou monitorovací funkci důležité. “).

6.1.3

IUPRg = čitatelg / jmenovatelg

kde:

| | „čitatelemg
  “ se rozumí čitatel skupiny g monitorovacích funkcí a skutečná hodnota (čitatelm) určité monitorovací funkce m, která má nejnižší poměr výkonu v provozu, jak je definován v bodě 6.1.2, ze všech monitorovacích funkcí v rámci této skupiny g monitorovacích funkcí na palubě konkrétního vozidla
  a |
| --- | --- |

„čitatelemg
  “ se rozumí čitatel skupiny g monitorovacích funkcí a skutečná hodnota (čitatelm) určité monitorovací funkce m, která má nejnižší poměr výkonu v provozu, jak je definován v bodě 6.1.2, ze všech monitorovacích funkcí v rámci této skupiny g monitorovacích funkcí na palubě konkrétního vozidla

a

| | „jmenovatelemg
  “ se rozumí jmenovatel skupiny g monitorovacích funkcí a skutečná hodnota (jmenovatelm) určité monitorovací funkce m, která má nejnižší poměr výkonu v provozu, jak je definován v bodě 6.1.2, ze všech monitorovacích funkcí v rámci této skupiny g monitorovacích funkcí na palubě konkrétního vozidla. |
| --- | --- |

„jmenovatelemg
  “ se rozumí jmenovatel skupiny g monitorovacích funkcí a skutečná hodnota (jmenovatelm) určité monitorovací funkce m, která má nejnižší poměr výkonu v provozu, jak je definován v bodě 6.1.2, ze všech monitorovacích funkcí v rámci této skupiny g monitorovacích funkcí na palubě konkrétního vozidla.

6.2

Minimální poměr výkonu v provozu

6.2.1

Poměr výkonu v provozu IUPRm monitorovací funkce m systému OBD, jak je definován v bodě 5 přílohy 9C, musí být větší, než je minimální poměr výkonu v provozu IUPRm(min) použitelný na monitorovací funkci m po celou dobu životnosti motoru, jak je stanovena v bodě 5.4 tohoto předpisu, nebo se mu musí rovnat.

6.2.2

Hodnota minimálního poměru výkonu v provozu IUPR(min) činí 0,1 pro všechny monitorovací funkce.

6.2.3

Požadavek bodu 6.2.1 se považuje za splněný, pokud jsou pro všechny skupiny monitorovacích funkcí g splněny tyto podmínky:

6.2.3.1

Průměrná hodnota
  Image 219
  hodnot IUPRg všech vozidel vybavených motory patřícími do uvažované rodiny motorů s OBD je vyšší než IUPR(min) nebo se mu rovná; a

6.2.3.2

IUPRg u více než 50 % všech motorů uvedených v bodě 6.2.3.1 je vyšší než IUPR(min) nebo se mu rovná.

6.3

Požadavky na dokumentaci

6.3.1

| a) | kritéria použitá pro zvyšování hodnoty čitatele a jmenovatele; |
| --- | --- |

a)

kritéria použitá pro zvyšování hodnoty čitatele a jmenovatele;

| b) | všechna kritéria pro znemožnění zvyšování čitatele nebo jmenovatele. |
| --- | --- |

b)

všechna kritéria pro znemožnění zvyšování čitatele nebo jmenovatele.

6.3.1.1

Všechna kritéria pro znemožnění zvyšování obecného jmenovatele se připojí k dokumentaci uvedené v bodě 6.3.1.

6.4

Prohlášení o splnění požadavků týkajících se výkonu systémů OBD v provozu

6.4.1

V žádosti o schválení typu musí výrobce předložit prohlášení o splnění požadavků týkajících se výkonu systémů OBD v provozu v souladu se vzorem uvedeným v dodatku 2 k této příloze. Kromě tohoto prohlášení musí být pomocí dodatečných pravidel pro posouzení uvedených v bodě 6.5 ověřen soulad s požadavky bodu 6.1.

6.4.2

Prohlášení uvedené v bodě 6.4.1 musí být připojeno k dokumentaci týkající se rodiny motorů s OBD požadované podle bodů 5 a 6.3 této přílohy.

6.4.3

Výrobce musí uchovávat záznamy, které obsahují všechny údaje o zkouškách, odborných a výrobních analýzách a další informace, které jsou základem pro prohlášení o splnění požadavků týkajících se výkonu systémů OBD v provozu. Výrobce musí tyto informace na vyžádání předložit schvalovacímu orgánu.

6.4.4

Během zaváděcího období stanoveného v bodě 4.10.7 tohoto předpisu je výrobce osvobozen od povinnosti poskytovat prohlášení vyžadované v bodě 6.4.1.

6.5

Posouzení výkonu v provozu

6.5.1

Výkon systémů OBD v provozu a splnění požadavků bodu 6.2.3 této přílohy je nutné prokázat přinejmenším podle postupu stanoveného v dodatku 1 k této příloze.

6.5.2

Vnitrostátní orgány a jejich delegáti mohou za účelem ověření dodržování požadavků bodu 6.2.3 této přílohy provádět další zkoušky.

6.5.2.1

Aby prokázaly nedodržení požadavků bodu 6.2.3 této přílohy na základě ustanovení bodu 6.5.2 této přílohy, musejí tyto orgány dokázat nedodržení alespoň jednoho z požadavků bodu 6.2.3 této přílohy se statistickou spolehlivostí 95 % a na základě vzorku alespoň 30 vozidel.

6.5.2.2

Výrobce musí mít možnost zajistit dodržení požadavků bodu 6.2.3 této přílohy, jejichž nedodržení bylo prokázáno podle bodu 6.5.2.1 této přílohy, a to pomocí zkoušky založené na vzorku nejméně 30 vozidel s vyšší statistickou spolehlivostí, než má zkouška uvedená v bodě 6.5.2.1.

6.5.2.3

U zkoušek provedených podle bodů 6.5.2.1 a 6.5.2.2 musí dotyčné orgány i výrobci sdělit druhé straně příslušné údaje, např. údaje týkající se výběru vozidel.

6.5.3

Pokud se potvrdí nedodržení požadavků bodu 6.2.3 této přílohy podle bodu 6.5.1 nebo 6.5.2 této přílohy, musí být přijata nápravná opatření v souladu s bodem 9.3 tohoto předpisu.

---

(1)  Podle definice Úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) – dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. odst. 2. – www.unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

1

(2)  Přechodná ustanovení týkající OTL pro CO jsou stanovena v bodech 13.2.2 a 13.3.2 tohoto předpisu.

2

---

Příloha 9A - dodatek 1

Posouzení výkonu palubního diagnostického systému v provozu

A.1.1

Obecně

A.1.1.1

Tento dodatek stanoví postup při prokazování výkonu systémů OBD v provozu s ohledem na ustanovení uvedená v bodě 6 této přílohy.

A.1.2

Postup prokazování výkonu systémů OBD v provozu

A.1.2.1

Výrobce musí schvalovacímu orgánu, který udělil příslušným vozidlům nebo motorům schválení typu, prokázat výkon systémů rodiny motorů s OBD v provozu. Při prokazování je nutné posoudit výkon systémů OBD v provozu u všech rodin motorů s OBD v rámci uvažované rodiny motorů (obrázek 1).

Obrázek 1

Obrázek 1

Dvě rodiny motorů s OBD v rámci jedné rodiny motorů

Dvě rodiny motorů s OBD v rámci jedné rodiny motorů

Image 220

| A.1.2.1.1 | Prokazovaní výkonu systémů OBD v provozu organizuje a provádí výrobce v úzké spolupráci se schvalovacím orgánem. |
| --- | --- |

A.1.2.1.1

Prokazovaní výkonu systémů OBD v provozu organizuje a provádí výrobce v úzké spolupráci se schvalovacím orgánem.

| A.1.2.1.2 | Výrobce může při prokazování shodnosti použít příslušné prvky, které byly použity k prokázání shodnosti rodiny motorů s OBD v rámci jiné rodiny motorů, a to za předpokladu, že toto dřívější prokazování proběhlo ne déle než dva roky před současným prokazováním (obrázek 2). |
| --- | --- |

A.1.2.1.2

Výrobce může při prokazování shodnosti použít příslušné prvky, které byly použity k prokázání shodnosti rodiny motorů s OBD v rámci jiné rodiny motorů, a to za předpokladu, že toto dřívější prokazování proběhlo ne déle než dva roky před současným prokazováním (obrázek 2).

| A.1.2.1.2.1 | Výrobce však poté nesmí použít tyto prvky k prokazování shodnosti u třetí rodiny motorů nebo následně, ledaže by se každé z těchto prokazování konalo do dvou let od prvního použití těchto prvků k prokázání shody. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1

Výrobce však poté nesmí použít tyto prvky k prokazování shodnosti u třetí rodiny motorů nebo následně, ledaže by se každé z těchto prokazování konalo do dvou let od prvního použití těchto prvků k prokázání shody.

Obrázek 2

Obrázek 2

Dříve prokázaná shodnost rodiny motorů s OBD

Dříve prokázaná shodnost rodiny motorů s OBD

Image 221

| A.1.2.2 | Prokazování výkonu systémů OBD v provozu se provádí ve stejnou dobu a ve stejných časových intervalech jako prokazování shodnosti v provozu uvedené v příloze 8. |
| --- | --- |

A.1.2.2

Prokazování výkonu systémů OBD v provozu se provádí ve stejnou dobu a ve stejných časových intervalech jako prokazování shodnosti v provozu uvedené v příloze 8.

| A.1.2.3 | Výrobce oznámí schvalovacímu orgánu počáteční harmonogram a plán odběru vzorků pro zkoušky shodnosti při prvním schválení typu nové rodiny motorů. |
| --- | --- |

A.1.2.3

Výrobce oznámí schvalovacímu orgánu počáteční harmonogram a plán odběru vzorků pro zkoušky shodnosti při prvním schválení typu nové rodiny motorů.

| A.1.2.4 | Typy vozidel bez komunikačního rozhraní, které umožňuje shromažďování potřebných údajů o výkonu v provozu, jak je uvedeno v příloze 9C, s chybějícími údaji nebo nestandardním protokolem údajů se považují za nevyhovující. |
| --- | --- |

A.1.2.4

Typy vozidel bez komunikačního rozhraní, které umožňuje shromažďování potřebných údajů o výkonu v provozu, jak je uvedeno v příloze 9C, s chybějícími údaji nebo nestandardním protokolem údajů se považují za nevyhovující.

| A.1.2.4.1 | Jednotlivá vozidla s mechanickými nebo elektrickými závadami, které brání shromažďování potřebných údajů o výkonu v provozu, jak je uvedeno v příloze 9C, se vyloučí z průzkumu zkoušení shodnosti a typ vozidla se považuje za nevyhovující pouze tehdy, pokud se za účelem řádného provedení průzkumu neshromáždí dostatečný počet vozidel, která splňují požadavky na odběr vzorků. |
| --- | --- |

A.1.2.4.1

Jednotlivá vozidla s mechanickými nebo elektrickými závadami, které brání shromažďování potřebných údajů o výkonu v provozu, jak je uvedeno v příloze 9C, se vyloučí z průzkumu zkoušení shodnosti a typ vozidla se považuje za nevyhovující pouze tehdy, pokud se za účelem řádného provedení průzkumu neshromáždí dostatečný počet vozidel, která splňují požadavky na odběr vzorků.

| A.1.2.5 | Typy motorů nebo vozidel, u kterých shromažďování údajů o výkonu v provozu ovlivňuje účinnost monitorování systému OBD, se považují za nevyhovující. |
| --- | --- |

A.1.2.5

Typy motorů nebo vozidel, u kterých shromažďování údajů o výkonu v provozu ovlivňuje účinnost monitorování systému OBD, se považují za nevyhovující.

| A.1.3 | Údaje o výkonu systému OBD v provozu |
| --- | --- |

A.1.3

Údaje o výkonu systému OBD v provozu

| A.1.3.1 | Údaje o výkonu systému OBD v provozu, o kterých lze uvažovat pro účely posouzení shodnosti rodiny motorů s OBD, musí být zaznamenané systémem OBD podle bodu 6 přílohy 9C a musí se zveřejnit podle bodu 7 uvedené přílohy. |
| --- | --- |

A.1.3.1

Údaje o výkonu systému OBD v provozu, o kterých lze uvažovat pro účely posouzení shodnosti rodiny motorů s OBD, musí být zaznamenané systémem OBD podle bodu 6 přílohy 9C a musí se zveřejnit podle bodu 7 uvedené přílohy.

| A.1.4 | Výběr motoru nebo vozidla |
| --- | --- |

A.1.4

Výběr motoru nebo vozidla

| A.1.4.1 | Výběr motoru |
| --- | --- |

A.1.4.1

Výběr motoru

| A.1.4.1.1 | V případě, kdy se rodina motorů s OBD použije pro několik rodin motorů (obr. 2), vybere výrobce motory z každé z těchto rodin motorů za účelem prokazování výkonu uvedené rodiny motorů s OBD v provozu. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1

V případě, kdy se rodina motorů s OBD použije pro několik rodin motorů (obr. 2), vybere výrobce motory z každé z těchto rodin motorů za účelem prokazování výkonu uvedené rodiny motorů s OBD v provozu.

| A.1.4.1.2 | Pro účely jednoho prokazování lze použít všechny motory konkrétní rodiny motorů s OBD, a to i pokud jsou vybaveny monitorovacími systémy různých generací a v různém stavu úprav. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2

Pro účely jednoho prokazování lze použít všechny motory konkrétní rodiny motorů s OBD, a to i pokud jsou vybaveny monitorovacími systémy různých generací a v různém stavu úprav.

| A.1.4.2 | Výběr vozidla |
| --- | --- |

A.1.4.2

Výběr vozidla

| A.1.4.2.1 | Skupiny vozidel |
| --- | --- |

A.1.4.2.1

Skupiny vozidel

| A.1.4.2.1.1 | Pro účely klasifikace vozidel, která jsou předmětem prokazování, se vozidla rozdělují do 6 skupin:


  a) | vozidla třídy N: vozidla dálkové přepravy, přepravní vozidla, další vozidla jako např. stavební vozidla; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1

Pro účely klasifikace vozidel, která jsou předmětem prokazování, se vozidla rozdělují do 6 skupin:

a)

vozidla třídy N: vozidla dálkové přepravy, přepravní vozidla, další vozidla jako např. stavební vozidla;

| b) | vozidla třídy M: dálkové autobusy a meziměstské autobusy, městské autobusy, další vozidla jako např. vozidla třídy M1. |
| --- | --- |

b)

vozidla třídy M: dálkové autobusy a meziměstské autobusy, městské autobusy, další vozidla jako např. vozidla třídy M1.

1

| A.1.4.2.1.2 | Pokud je to možné, vyberou se pro účely průzkumu vozidla z každé skupiny. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2

Pokud je to možné, vyberou se pro účely průzkumu vozidla z každé skupiny.

| A.1.4.2.1.3 | Minimální počet vozidel ve skupině činí 15. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3

Minimální počet vozidel ve skupině činí 15.

| A.1.4.2.1.4 | V případě, kdy se rodina motorů s OBD použije pro několik rodin motorů (obr. 2), je nutné, aby počet motorů vybraných z jednotlivých skupin každé rodiny motorů co nejvíce odpovídal jejich skutečnému podílu z celkového objemu vozidel v této skupině, pokud jde o prodaná vozidla a vozidla v provozu. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4

V případě, kdy se rodina motorů s OBD použije pro několik rodin motorů (obr. 2), je nutné, aby počet motorů vybraných z jednotlivých skupin každé rodiny motorů co nejvíce odpovídal jejich skutečnému podílu z celkového objemu vozidel v této skupině, pokud jde o prodaná vozidla a vozidla v provozu.

| A.1.4.2.2. | Výběr vozidla |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.

Výběr vozidla

| A.1.4.2.2.1 | Vybrané motory musí být montované do vozidel registrovaných a používaných v zemi smluvních stran. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1

Vybrané motory musí být montované do vozidel registrovaných a používaných v zemi smluvních stran.

| A.1.4.2.2.2 | Každé vybrané vozidlo musí mít zápis o údržbě prokazující, že toto vozidlo bylo řádně udržováno a ošetřováno podle doporučení výrobce. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2

Každé vybrané vozidlo musí mít zápis o údržbě prokazující, že toto vozidlo bylo řádně udržováno a ošetřováno podle doporučení výrobce.

| A.1.4.2.2.3 | Přezkouší se správná funkce systému OBD. Všechny chybné funkce týkající se samotného systému OBD v paměti systému OBD musí být zaznamenány a musí být provedeny potřebné opravy. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3

Přezkouší se správná funkce systému OBD. Všechny chybné funkce týkající se samotného systému OBD v paměti systému OBD musí být zaznamenány a musí být provedeny potřebné opravy.

| A.1.4.2.2.4 | Motor ani vozidlo nesmí vykazovat žádné známky nevhodného používání, jako je přetěžování, chybné doplňování paliva a další nesprávné užívání, nebo další faktory, jako jsou např. nedovolené zásahy, které by mohly ovlivnit správnou činnost systému OBD. Mezi důkazy, které je třeba zohlednit při rozhodování, zda bylo vozidlo předmětem zneužívání nebo je jinak nezpůsobilé pro zařazení do průzkumu, se zahrnou chybové kódy systému OBD a informace o počtu hodin provozu v paměti počítače. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4

Motor ani vozidlo nesmí vykazovat žádné známky nevhodného používání, jako je přetěžování, chybné doplňování paliva a další nesprávné užívání, nebo další faktory, jako jsou např. nedovolené zásahy, které by mohly ovlivnit správnou činnost systému OBD. Mezi důkazy, které je třeba zohlednit při rozhodování, zda bylo vozidlo předmětem zneužívání nebo je jinak nezpůsobilé pro zařazení do průzkumu, se zahrnou chybové kódy systému OBD a informace o počtu hodin provozu v paměti počítače.

| A.1.4.2.2.5 | Všechny systémy regulace emisí a součásti OBD ve vozidle musí být uvedeny v příslušných dokumentech týkajících se schválení typu. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5

Všechny systémy regulace emisí a součásti OBD ve vozidle musí být uvedeny v příslušných dokumentech týkajících se schválení typu.

| A.1.5 | Průzkumy výkonu v provozu |
| --- | --- |

A.1.5

Průzkumy výkonu v provozu

| A.1.5.1 | Shromažďování údajů o výkonu v provozu |
| --- | --- |

A.1.5.1

Shromažďování údajů o výkonu v provozu

| A.1.5.1.1 | V souladu s ustanoveními v bodě A.1.6 musí výrobce u každého vozidla v průzkumu získat ze systému OBD tyto informace:


  a) | identifikační číslo vozidla (VIN); |
| --- | --- | --- |

A.1.5.1.1

V souladu s ustanoveními v bodě A.1.6 musí výrobce u každého vozidla v průzkumu získat ze systému OBD tyto informace:

a)

identifikační číslo vozidla (VIN);

| b) | čitatelg a jmenovatelg pro každou skupinu monitorovacích funkcí zaznamenané systémem v souladu s požadavky bodu 6 přílohy 9C; |
| --- | --- |

b)

čitatelg a jmenovatelg pro každou skupinu monitorovacích funkcí zaznamenané systémem v souladu s požadavky bodu 6 přílohy 9C;

g

g

| c) | obecný jmenovatel; |
| --- | --- |

c)

obecný jmenovatel;

| d) | údaj počitadla cyklů zapalování; |
| --- | --- |

d)

údaj počitadla cyklů zapalování;

| e) | celkový počet hodin provozu motoru. |
| --- | --- |

e)

celkový počet hodin provozu motoru.

| A.1.5.1.2 | Na výsledky hodnocené skupiny monitorovacích funkcí se nebere zřetel, pokud jmenovatel nedosáhl minimální hodnoty 25. |
| --- | --- |

A.1.5.1.2

Na výsledky hodnocené skupiny monitorovacích funkcí se nebere zřetel, pokud jmenovatel nedosáhl minimální hodnoty 25.

| A.1.5.2 | Posouzení výkonu v provozu |
| --- | --- |

A.1.5.2

Posouzení výkonu v provozu

| A.1.5.2.1 | Skutečný poměr výkonu se pro skupinu monitorovacích funkcí konkrétního motoru (IUPRg) vypočítá pomocí čitateleg a jmenovateleg získaných ze systému OBD tohoto vozidla. |
| --- | --- |

A.1.5.2.1

Skutečný poměr výkonu se pro skupinu monitorovacích funkcí konkrétního motoru (IUPRg) vypočítá pomocí čitateleg

g

| A.1.5.2.2 | Posouzení výkonu rodiny motorů s OBD v provozu v souladu s požadavky bodu 6.5.1 této přílohy se provede pro každou skupinu monitorovacích funkcí v rámci rodiny motorů s OBD ve skupině vozidel. |
| --- | --- |

A.1.5.2.2

Posouzení výkonu rodiny motorů s OBD v provozu v souladu s požadavky bodu 6.5.1 této přílohy se provede pro každou skupinu monitorovacích funkcí v rámci rodiny motorů s OBD ve skupině vozidel.

| A.1.5.2.3 | Pro každou skupinu vozidel definovanou v bodě A.1.4.2.1 tohoto dodatku se výkon systému OBD v provozu považuje za prokázaný pro účely bodu 6.5.1 této přílohy pouze tehdy, pokud jsou pro každou skupinu g monitorovacích funkcí splněny tyto podmínky:


  a) | průměrná hodnota


  hodnot IUPRg uvažovaného vzorku je větší než 88 % IUPR(min) a |
| --- | --- | --- |

A.1.5.2.3

Pro každou skupinu vozidel definovanou v bodě A.1.4.2.1 tohoto dodatku se výkon systému OBD v provozu považuje za prokázaný pro účely bodu 6.5.1 této přílohy pouze tehdy, pokud jsou pro každou skupinu g monitorovacích funkcí splněny tyto podmínky:

a)

Image 222

g

| b) | hodnota IUPRg u více než 34 % všech motorů v uvažovaném vzorku je vyšší než IUPR(min) nebo se mu rovná. |
| --- | --- |

b)

hodnota IUPRg u více než 34 % všech motorů v uvažovaném vzorku je vyšší než IUPR(min) nebo se mu rovná.

g

| A.1.6 | Zpráva schvalovacímu orgánu
  Výrobce poskytne schvalovacímu orgánu zprávu o výkonu rodiny motorů s OBD v provozu, která musí obsahovat tyto informace: |
| --- | --- |

A.1.6

Zpráva schvalovacímu orgánu

Výrobce poskytne schvalovacímu orgánu zprávu o výkonu rodiny motorů s OBD v provozu, která musí obsahovat tyto informace:

| A.1.6.1 | Seznam rodin motorů v rámci uvažované rodiny motorů s OBD (obr. 1) |
| --- | --- |

A.1.6.1

Seznam rodin motorů v rámci uvažované rodiny motorů s OBD (obr. 1)

| A.1.6.2 | Tyto informace týkající se vozidel uvažovaných v prokazování:


  a) | celkový počet vozidel uvažovaných pro účely prokazování; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.2

Tyto informace týkající se vozidel uvažovaných v prokazování:

a)

celkový počet vozidel uvažovaných pro účely prokazování;

| b) | počtu a typu skupin vozidel; |
| --- | --- |

b)

počtu a typu skupin vozidel;

| c) | VIN a krátký popis (typ – varianta – verze) každého vozidla. |
| --- | --- |

c)

VIN a krátký popis (typ – varianta – verze) každého vozidla.

| A.1.6.3 | Informace o výkonu v provozu pro každé vozidlo:


  a) | čitatelg, jmenovatelg a poměr výkonu v provozu (IUPRg) pro každou skupinu monitorovacích funkcí; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.3

Informace o výkonu v provozu pro každé vozidlo:

a)

čitatelg, jmenovatelg a poměr výkonu v provozu (IUPRg) pro každou skupinu monitorovacích funkcí;

g

g

g

| b) | obecný jmenovatel, hodnota počitadla cyklů zapalování, celkový počet hodin provozu motoru. |
| --- | --- |

b)

obecný jmenovatel, hodnota počitadla cyklů zapalování, celkový počet hodin provozu motoru.

| A.1.6.4 | Výsledky statistických údajů o výkonu v provozu pro každou skupinu monitorovacích funkcí:


  a) | průměrná hodnota


  hodnot IUPRg vzorku; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.4

Výsledky statistických údajů o výkonu v provozu pro každou skupinu monitorovacích funkcí:

a)

Image 223

| b) | počet a procento motorů ve vzorku, u nichž je IUPRg vyšší než IUPRm(min), nebo se mu rovná. |
| --- | --- |

b)

počet a procento motorů ve vzorku, u nichž je IUPRg vyšší než IUPRm(min), nebo se mu rovná.

g

m

---

Příloha 9A - dodatek 2

Vzor prohlášení o splnění požadavků týkajících se výkonu systémů OBD v provozu

„(Jméno výrobce) osvědčuje, že motory v této rodině motorů s OBD byly navrženy a vyrobeny tak, aby byly v souladu se všemi požadavky bodů 6.1 a 6.2 přílohy 9A.

(Jméno výrobce) činí toto prohlášení v dobré víře, po provedení odpovídajícího technického zhodnocení výkonu systémů OBD v provozu u motorů rodiny motorů s OBD v celém příslušném rozsahu provozních a okolních podmínek.“

[datum]

---

Příloha 9B

Technické požadavky na palubní diagnostické systémy (OBD)

| 1. | Úvod
  Tato příloha stanoví technické požadavky na palubní diagnostické systémy (OBD) pro regulaci emisí z motorů, na které se vztahuje tento předpis.
  Základem této přílohy je celosvětově harmonizovaný technický předpis GTR č. 5 o OBD. |
| --- | --- |

1.

Tato příloha stanoví technické požadavky na palubní diagnostické systémy (OBD) pro regulaci emisí z motorů, na které se vztahuje tento předpis.

Základem této přílohy je celosvětově harmonizovaný technický předpis GTR č. 5 o OBD.

| 2. | Vyhrazeno (1) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Definice |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | „varovným systémem“ se rozumí palubní systém vozidla, který řidiče vozidla nebo jinou zúčastněnou stranu upozorňuje na to, že systém OBD zaznamenal chybnou funkci; |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | „kalibračním ověřovacím číslem“ se rozumí číslo, které systém motoru vypočítá a ohlásí za účelem ověření kalibrace / integrity softwaru; |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | „monitorováním součástí“ se rozumí monitorování selhání elektrických okruhů a snímačů u vstupních součástí a monitorování selhání elektrických okruhů a činnosti u výstupních součástí. Týká se součástí, které jsou elektricky připojeny k regulátoru/regulátorům systému motoru; |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | „potvrzeným a aktivním diagnostickým chybovým kódem DTC“ se rozumí diagnostický chybový kód DTC, který je uložen během časového intervalu, v němž systém OBD zjistí, že došlo k chybné funkci; |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | „nepřetržitou indikací MI“ se rozumí stálá indikace, kterou poskytuje indikátor chybné funkce od okamžiku, kdy je klíč přepnut do polohy „zapnuto“ a je spuštěn motor („zapalování zapnuto“ – „motor zapnut“) nebo se vozidlo začne pohybovat, podle toho, co nastane dříve; |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | „nedostatkem“ se rozumí monitorovací strategie palubního diagnostického systému OBD nebo jiný prvek OBD, který nesplňuje všechny jednotlivé požadavky v této příloze; |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | „selháním elektrického okruhu“ se rozumí chybná funkce (např. přerušený obvod nebo zkrat), která způsobí, že měřený signál (např. napětí, proud, kmitočet atd.) je mimo rozsah, pro který byly přenosové funkce čidla konstruovány; |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | „rodinou emisních systémů OBD“ se rozumí výrobcem stanovená skupina systémů motorů, které používají stejné metody monitorování/diagnostiky chybných funkcí souvisejících s emisemi; |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | „monitorováním mezních hodnot emisí“ se rozumí monitorování chybné funkce, která vede k překročení mezních hodnot OBD (OTL) a která sestává z jednoho či obou následujících bodů:


  a) | z přímého měření emisí čidlem/čidly ve výfukové trubce a z postupu, kterým se usouvztažňují přímé emise a specifické emise zkušebního cyklu; |
| --- | --- | --- |

3.9

a)

z přímého měření emisí čidlem/čidly ve výfukové trubce a z postupu, kterým se usouvztažňují přímé emise a specifické emise zkušebního cyklu;

| b) | z určení nárůstu emisí usouvztažněním vstupních a výstupních údajů počítače a specifických emisí zkušebního cyklu; |
| --- | --- |

b)

z určení nárůstu emisí usouvztažněním vstupních a výstupních údajů počítače a specifických emisí zkušebního cyklu;

| 3.10 | „selháním činnosti“ se rozumí chybná funkce, při které výstupní součást neodpovídá na počítačový povel očekávaným způsobem; |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | „strategií chybné funkce regulace emisí (MECS)“ se rozumí strategie systému motoru, která je aktivována na základě chybné funkce související s emisemi; |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | „statusem MI“ se rozumí status nastavení indikace MI, který může být nastaven na „nepřetržitou indikaci MI“, „krátkou indikaci MI“, „indikaci MI na vyžádání“ nebo na „vypnuto“; |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | „monitorováním“ se rozumí „monitorování mezních hodnot emisí“, „monitorování činnosti“ a „monitorování celkového selhání funkce“; |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | „zkušebním cyklem OBD“ se rozumí cyklus, během kterého systém motoru pracuje na zkušebním stavu za účelem vyhodnocení odezvy systému OBD na přítomnost vhodné poškozené součásti; |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | „systémem základního motoru systémů OBD“ se rozumí systém motoru, který byl vybrán z rodiny emisních systémů OBD, pro kterou je většina jeho konstrukčních prvků reprezentativní; |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | „indikací MI na vyžádání“ se rozumí stálá indikace, kterou poskytuje indikátor chybné funkce jako odezvu na manuální vyžádání z místa řidiče, když je klíček zapalování v pozici „zapnuto“ a motor neběží („zapalování zapnuto“ – „motor vypnut“); |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | „nevyhodnoceným diagnostickým chybovým kódem DTC“ se rozumí kód DTC, který je systémem OBD uložen, protože monitorovací funkce zjistila stav, kdy mohla být v průběhu aktuálního nebo posledního dokončeného sledu operací přítomna chybná funkce; |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | „možným diagnostickým chybovým kódem DTC“ se rozumí kód DTC, který je systémem OBD uložen, protože monitorovací funkce zjistila stav, kdy mohla být přítomna chybná funkce, ale je nutno další vyhodnocení k tomu, aby byla potvrzena. Možný diagnostický chybový kód DTC je nevyhodnoceným diagnostickým chybovým kódem DTC, který není potvrzený a není aktivní; |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | „dříve aktivním diagnostickým chybovým kódem DTC“ se rozumí diagnostický chybový kód DTC, který byl dříve potvrzen a aktivní a který zůstává uložen poté, co systém OBD zjistil, že chybná funkce, která jej vyvolala, již pominula; |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | „selháním snímačů“ se rozumí chybná funkce, kdy signál z konkrétního čidla nebo součásti nesouhlasí s očekávaným signálem, když je vyhodnocován podle signálů dostupných z jiných čidel nebo součástí regulačního systému. Selháním snímačů jsou kromě jiného chybné funkce, které způsobí, že měřené signály (např. napětí, proud, kmitočet atd.) je v rozsahu, pro které byly přenosová funkce snímače konstruovány; |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | „připraveností“ se rozumí status, který indikuje, zda monitorovací funkce nebo jejich skupina byly v provozu od posledního vymazání na základě externího požadavku (např. prostřednictvím čtecího nástroje OBD); |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | „krátkou indikací MI“ se rozumí stálá indikace, kterou 15 sekund poskytuje indikátor chybné funkce od okamžiku, kdy je klíč přepnut do polohy „zapnuto“ a je spuštěn motor („zapalování zapnuto“ – „motor zapnut“) nebo se vozidlo začne pohybovat, a při které indikátor zhasne buď po uvedených 15 sekundách, nebo poté, co je klíček přepnut do polohy „vypnuto“, podle toho, co nastane dříve; |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | „identifikací kalibrování softwaru“ se rozumí řada alfanumerických znaků, která identifikuje kalibraci související s emisemi nebo verzi/verze softwaru instalovaného v systému motoru; |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | „monitorováním celkového selhání funkce“ se rozumí monitorování chybné funkce, která vede k úplné ztrátě požadované funkce systému; |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | „zahřívacím cyklem“ se rozumí chod motoru postačující ke vzrůstu teploty chladicí kapaliny nejméně o 22 K (22 °C / 40 °F) od startu motoru a k dosažení teploty nejméně 333 K (60 °C / 140 °F) (2). |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Zkratky


  AES | Pomocná strategie pro emise |
| --- | --- | --- |
| CV | Odvětrávání klikové skříně |
| DOC | Oxidační katalyzátor vznětového motoru |
| DPF | Filtr částic vznětového motoru nebo filtr částic obsahující katalyzované filtry částic vznětového motoru a nepřetržitě se regenerující filtry (CRT) |
| DTC | Diagnostický chybový kód |
| EGR | Recirkulace výfukových plynů |
| HC | Uhlovodík |
| LNT | Filtr chudých NOx (nebo pohlcovač NOx) |
| LPG | Zkapalněný ropný plyn |
| MECS | Strategie chybné funkce regulace emisí |
| NG | Zemní plyn |
| NOx | Oxidy dusíku |
| OTL | Mezní hodnota OBD |
| PM | Částice |
| SCR | Selektivní katalytická redukce |
| SW | Stírače čelního skla |
| TFF | Monitorování celkového selhání funkce |
| VGT | Turbodmychadlo s proměnnou geometrií |
| VVT | Proměnné časování ventilů |

3.26

AES

Pomocná strategie pro emise

CV

Odvětrávání klikové skříně

DOC

Oxidační katalyzátor vznětového motoru

DPF

Filtr částic vznětového motoru nebo filtr částic obsahující katalyzované filtry částic vznětového motoru a nepřetržitě se regenerující filtry (CRT)

DTC

Diagnostický chybový kód

EGR

Recirkulace výfukových plynů

HC

Uhlovodík

LNT

Filtr chudých NOx (nebo pohlcovač NOx)

LPG

Zkapalněný ropný plyn

MECS

Strategie chybné funkce regulace emisí

NG

Zemní plyn

NOx

Oxidy dusíku

OTL

Mezní hodnota OBD

PM

Částice

SCR

Selektivní katalytická redukce

SW

Stírače čelního skla

TFF

Monitorování celkového selhání funkce

VGT

Turbodmychadlo s proměnnou geometrií

VVT

Proměnné časování ventilů

| 4. | Obecné požadavky
  V souvislosti s touto přílohou musí být systém OBD schopen zjistit chybné funkce, oznámit jejich přítomnost pomocí indikátoru chybné funkce, identifikovat pravděpodobnou oblast prostřednictvím informací ukládaných do paměti počítače a přenést tyto informace mimo vozidlo.
  Systém OBD musí být navržen a konstruován tak, aby umožňoval identifikovat druhy chybných funkcí během celé doby životnosti vozidla/motoru. Při plnění tohoto cíle musí schvalovací orgán uznat, že u motorů, které byly používány déle, než je jejich správně stanovená doba životnosti, se může projevit zhoršení činnosti systému OBD a jeho citlivosti, jako například v případech, kdy jsou překročeny mezní hodnoty OBD dříve, než systém OBD hlásí řidiči vozidla chybnou funkci.
  Výše uvedený bod nerozšiřuje odpovědnost výrobce motoru za shodnost motoru na dobu po vypršení jeho regulované doby životnosti (tj. časového intervalu nebo ujeté vzdálenosti, během kterých platí emisní normy nebo mezní hodnoty emisí). |
| --- | --- |

4.

V souvislosti s touto přílohou musí být systém OBD schopen zjistit chybné funkce, oznámit jejich přítomnost pomocí indikátoru chybné funkce, identifikovat pravděpodobnou oblast prostřednictvím informací ukládaných do paměti počítače a přenést tyto informace mimo vozidlo.

Systém OBD musí být navržen a konstruován tak, aby umožňoval identifikovat druhy chybných funkcí během celé doby životnosti vozidla/motoru. Při plnění tohoto cíle musí schvalovací orgán uznat, že u motorů, které byly používány déle, než je jejich správně stanovená doba životnosti, se může projevit zhoršení činnosti systému OBD a jeho citlivosti, jako například v případech, kdy jsou překročeny mezní hodnoty OBD dříve, než systém OBD hlásí řidiči vozidla chybnou funkci.

Výše uvedený bod nerozšiřuje odpovědnost výrobce motoru za shodnost motoru na dobu po vypršení jeho regulované doby životnosti (tj. časového intervalu nebo ujeté vzdálenosti, během kterých platí emisní normy nebo mezní hodnoty emisí).

| 4.1 | Žádost o schválení systému OBD |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Primární schválení
  Výrobce systému motoru může zažádat o schválení systému OBD jedním ze tří následujících způsobů:


  a) | výrobce systému motoru zažádá o schválení konkrétního systému OBD tak, že doloží, že tento systém OBD splňuje všechna ustanovení této přílohy; |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Výrobce systému motoru může zažádat o schválení systému OBD jedním ze tří následujících způsobů:

a)

výrobce systému motoru zažádá o schválení konkrétního systému OBD tak, že doloží, že tento systém OBD splňuje všechna ustanovení této přílohy;

| b) | výrobce systému motoru zažádá o schválení rodiny emisních systémů OBD tak, že doloží, že systém základního motoru systémů OBD této rodiny splňuje všechna ustanovení této přílohy; |
| --- | --- |

b)

výrobce systému motoru zažádá o schválení rodiny emisních systémů OBD tak, že doloží, že systém základního motoru systémů OBD této rodiny splňuje všechna ustanovení této přílohy;

Výrobce systému motoru zažádá o schválení systému OBD tak, že doloží, že tento systém OBD splňuje kritéria pro příslušnost do rodiny emisních systémů OBD, které již bylo uděleno schválení.

| 4.1.2 | Rozšíření/úpravy stávajícího schválení |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.2.1 | Rozšíření k zahrnutí dalšího nového systému motoru do rodiny emisních systémů OBD
  Na žádost výrobce a po schválení schvalovacím orgánem může být do schválené rodiny emisních systémů OBD zařazen nový systém motoru jako její další člen, a to v případě, že všechny systémy motorů v takto rozšířené rodině emisních systémů OBD i poté sdílejí způsoby monitorování a diagnostiky chybných funkcí souvisejících s emisemi.
  Jestliže jsou všechny konstrukční prvky systému základního motoru systémů OBD reprezentativní i pro nově zařazený systém motoru, zůstává systém základního motoru systémů OBD beze změny a výrobce pozmění soubor dokumentace v souladu s bodem 8 této přílohy.
  Jestliže nový systém motoru vykazuje konstrukční prvky, které nejsou reprezentovány systémem základního motoru systémů OBD, a zároveň by nový motor reprezentoval celou rodinu, stává se nový systém motor novým systémem základního motoru systémů OBD. V tomto případě musí být doloženo, že nové konstrukční prvky OBD splňují ustanovení této přílohy, a soubor dokumentace musí být pozměněn v souladu s bodem 8 této přílohy. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Na žádost výrobce a po schválení schvalovacím orgánem může být do schválené rodiny emisních systémů OBD zařazen nový systém motoru jako její další člen, a to v případě, že všechny systémy motorů v takto rozšířené rodině emisních systémů OBD i poté sdílejí způsoby monitorování a diagnostiky chybných funkcí souvisejících s emisemi.

Jestliže jsou všechny konstrukční prvky systému základního motoru systémů OBD reprezentativní i pro nově zařazený systém motoru, zůstává systém základního motoru systémů OBD beze změny a výrobce pozmění soubor dokumentace v souladu s bodem 8 této přílohy.

Jestliže nový systém motoru vykazuje konstrukční prvky, které nejsou reprezentovány systémem základního motoru systémů OBD, a zároveň by nový motor reprezentoval celou rodinu, stává se nový systém motor novým systémem základního motoru systémů OBD. V tomto případě musí být doloženo, že nové konstrukční prvky OBD splňují ustanovení této přílohy, a soubor dokumentace musí být pozměněn v souladu s bodem 8 této přílohy.

| 4.1.2.2 | Rozšíření k zahrnutí konstrukční změny, která má vliv na systém OBD
  V případě, že dojde ke konstrukční změně systému OBD, může být na žádost výrobce a po schválení schvalovacím orgánem uděleno rozšíření stávajícího schválení, doloží-li výrobce, že konstrukční změny splňují ustanovení této přílohy.
  Soubor dokumentace musí být pozměněn podle bodu 8 této přílohy.
  Jestliže stávající schválení platí pro rodinu emisních systémů OBD, výrobce musí schvalovacímu orgánu prokázat, že způsoby monitorování/diagnostiky chybných funkcí souvisejících s emisemi jsou nadále pro celou rodinu shodné a že systém základního motoru systémů OBD je i nadále pro rodinu reprezentativní. |
| --- | --- |

4.1.2.2

V případě, že dojde ke konstrukční změně systému OBD, může být na žádost výrobce a po schválení schvalovacím orgánem uděleno rozšíření stávajícího schválení, doloží-li výrobce, že konstrukční změny splňují ustanovení této přílohy.

Soubor dokumentace musí být pozměněn podle bodu 8 této přílohy.

Jestliže stávající schválení platí pro rodinu emisních systémů OBD, výrobce musí schvalovacímu orgánu prokázat, že způsoby monitorování/diagnostiky chybných funkcí souvisejících s emisemi jsou nadále pro celou rodinu shodné a že systém základního motoru systémů OBD je i nadále pro rodinu reprezentativní.

| 4.1.2.3 | Úprava schválení za účelem zahrnutí překlasifikování chybné funkce
  Tento bod se použije v případě, kdy po žádosti orgánu, který udělil schválení, nebo ze své vlastní iniciativy výrobce zažádá o úpravu stávajícího schválení, aby mohla být překlasifikována jedna nebo více chybných funkcí.
  Podle ustanovení této přílohy musí být prokázána shodnost nové klasifikace a podle bodu 8 této přílohy musí být pozměněn soubor dokumentace. |
| --- | --- |

4.1.2.3

Tento bod se použije v případě, kdy po žádosti orgánu, který udělil schválení, nebo ze své vlastní iniciativy výrobce zažádá o úpravu stávajícího schválení, aby mohla být překlasifikována jedna nebo více chybných funkcí.

Podle ustanovení této přílohy musí být prokázána shodnost nové klasifikace a podle bodu 8 této přílohy musí být pozměněn soubor dokumentace.

| 4.2 | Požadavky na monitorování
  Všechny součásti a systémy související s emisemi obsažené v systému motoru musí být monitorovány systémem OBD v souladu s požadavky stanovenými v dodatku 3 a u motorů dual fuel nebo vozidel v bodě 7 přílohy 15. Nevyžaduje se však, aby systém OBD používal samostatné monitorovací funkce pro zjišťování každé chybné funkce uvedené v dodatku 3 a u motorů dual fuel nebo vozidel v bodě 7 přílohy 15.
  Systém OBD musí monitorovat své vlastní součásti.
  Položky v dodatku 3 k této příloze uvádějí systémy nebo součásti, u kterých je vyžadováno, aby byly systémem OBD monitorovány, a popisuje způsoby monitorování očekávané u každé z těchto součástí nebo systémů (tj. monitorování mezních hodnot, monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí).
  Výrobce může zahrnout monitorování dalších systémů a součástí. |
| --- | --- |

4.2

Všechny součásti a systémy související s emisemi obsažené v systému motoru musí být monitorovány systémem OBD v souladu s požadavky stanovenými v dodatku 3 a u motorů dual fuel nebo vozidel v bodě 7 přílohy 15. Nevyžaduje se však, aby systém OBD používal samostatné monitorovací funkce pro zjišťování každé chybné funkce uvedené v dodatku 3 a u motorů dual fuel nebo vozidel v bodě 7 přílohy 15.

Systém OBD musí monitorovat své vlastní součásti.

Položky v dodatku 3 k této příloze uvádějí systémy nebo součásti, u kterých je vyžadováno, aby byly systémem OBD monitorovány, a popisuje způsoby monitorování očekávané u každé z těchto součástí nebo systémů (tj. monitorování mezních hodnot, monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí).

Výrobce může zahrnout monitorování dalších systémů a součástí.

| 4.2.1 | Výběr monitorovacích technik
  Schvalovací orgány mohou výrobci povolit použití jiného typu monitorovací techniky, než která je uvedena v dodatku 3 a u motorů dual fuel nebo vozidel v bodě 7 přílohy 15. Výrobce musí prokázat, že jím zvolený typ monitorování je stabilní, včasný a účinný (tj. technickými podklady, výsledky zkoušek, předchozími dohodami atd.).
  V případě, že systém a/nebo součást nespadají do dodatku 3 a u motorů dual fuel nebo vozidel do bodu 7 přílohy 15, výrobce poskytne schvalovacímu orgánu ke schválení postup monitorování. Schvalovací orgán schválí zvolený typ monitorování a monitorovací techniky (tj. monitorování mezních hodnot, monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí), bylo-li srovnáním s konkrétními typy v dodatku 3 a u motorů nebo vozidel dual fuel v bodě 7 přílohy 15 výrobcem prokázáno, že jsou stabilní, včasné a účinné (tj. technickými podklady, výsledky zkoušek, předchozími dohodami atp.). |
| --- | --- |

4.2.1

Schvalovací orgány mohou výrobci povolit použití jiného typu monitorovací techniky, než která je uvedena v dodatku 3 a u motorů dual fuel nebo vozidel v bodě 7 přílohy 15. Výrobce musí prokázat, že jím zvolený typ monitorování je stabilní, včasný a účinný (tj. technickými podklady, výsledky zkoušek, předchozími dohodami atd.).

V případě, že systém a/nebo součást nespadají do dodatku 3 a u motorů dual fuel nebo vozidel do bodu 7 přílohy 15, výrobce poskytne schvalovacímu orgánu ke schválení postup monitorování. Schvalovací orgán schválí zvolený typ monitorování a monitorovací techniky (tj. monitorování mezních hodnot, monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí), bylo-li srovnáním s konkrétními typy v dodatku 3 a u motorů nebo vozidel dual fuel v bodě 7 přílohy 15 výrobcem prokázáno, že jsou stabilní, včasné a účinné (tj. technickými podklady, výsledky zkoušek, předchozími dohodami atp.).

| 4.2.1.1 | Vztah se skutečnými emisemi
  V případě monitorování mezních hodnot emisí se požaduje usouvztažnění se specifickými emisemi zkušebního cyklu. Tento vztah se obvykle dokazuje na zkušebním motoru v laboratorních podmínkách.
  Ve všech ostatních případech monitorování (tj. monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí) není prokázání vztahu vůči skutečným emisím nutné. Schvalovací orgán však může požádat o údaje ze zkoušek k ověření klasifikace vlivů chybných funkcí, jak je popsáno v bodě 6.2 této přílohy.
  Příklady: | Chybná elektrická funkce nemusí vyžadovat prokázání vztahu, protože se jedná o chybnou funkci s hodnotami ano/ne. Chybná funkce filtru částic vznětového motoru DPF monitorovaná přes tlakový rozdíl nemusí vyžadovat prokázání vztahu, protože chybnou funkci předpokládá. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

V případě monitorování mezních hodnot emisí se požaduje usouvztažnění se specifickými emisemi zkušebního cyklu. Tento vztah se obvykle dokazuje na zkušebním motoru v laboratorních podmínkách.

Ve všech ostatních případech monitorování (tj. monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí) není prokázání vztahu vůči skutečným emisím nutné. Schvalovací orgán však může požádat o údaje ze zkoušek k ověření klasifikace vlivů chybných funkcí, jak je popsáno v bodě 6.2 této přílohy.

Příklady:

Chybná elektrická funkce nemusí vyžadovat prokázání vztahu, protože se jedná o chybnou funkci s hodnotami ano/ne. Chybná funkce filtru částic vznětového motoru DPF monitorovaná přes tlakový rozdíl nemusí vyžadovat prokázání vztahu, protože chybnou funkci předpokládá.

| | Prokáže-li výrobce v souladu s požadavky na prokazování v této příloze, že emise by při celkovém selhání nebo odebrání součásti nebo systému nepřesáhly mezní hodnoty OBD, monitorování činnosti této součásti nebo systému bude uznáno. |
| --- | --- |

Prokáže-li výrobce v souladu s požadavky na prokazování v této příloze, že emise by při celkovém selhání nebo odebrání součásti nebo systému nepřesáhly mezní hodnoty OBD, monitorování činnosti této součásti nebo systému bude uznáno.

| | Použije-li se k monitorování emisí konkrétní znečišťující látky čidlo emisí ve výfukové trubce, všechny ostatní monitorovací funkce mohou být z dalšího prokazování vztahu vůči skutečným hodnotám emisí dané znečišťující látky vyňaty. Takové vynětí nicméně nevyloučí potřebu zahrnout tyto monitorovací funkce jakožto součást systému OBD při použití jiných monitorovacích technik, protože tyto monitorovací funkce jsou i nadále nutné k izolaci chybné funkce. |
| --- | --- |

Použije-li se k monitorování emisí konkrétní znečišťující látky čidlo emisí ve výfukové trubce, všechny ostatní monitorovací funkce mohou být z dalšího prokazování vztahu vůči skutečným hodnotám emisí dané znečišťující látky vyňaty. Takové vynětí nicméně nevyloučí potřebu zahrnout tyto monitorovací funkce jakožto součást systému OBD při použití jiných monitorovacích technik, protože tyto monitorovací funkce jsou i nadále nutné k izolaci chybné funkce.

| | Chybná funkce musí být vždy klasifikována podle bodu 4.5 na základě vlivu na emise, bez ohledu na typ monitorování, který je ke zjišťování této chybné funkce použit. |
| --- | --- |

Chybná funkce musí být vždy klasifikována podle bodu 4.5 na základě vlivu na emise, bez ohledu na typ monitorování, který je ke zjišťování této chybné funkce použit.

| 4.2.2 | Monitorování součástí (vstupní/výstupní součásti/systémy)
  V případě vstupních součástí, které náleží systému motoru, musí systém OBD zjistit přinejmenším selhání elektrických okruhů a kde je to možné, selhání snímačů.
  Diagnostika selhání snímačů pak ověří, že výstup čidla není ani příliš vysoký, ani příliš nízký (tj. proběhne „dvoustranná“ diagnostika).
  V proveditelném rozsahu a se souhlasem schvalovacího orgánu bude systém OBD odděleně zjišťovat selhání snímačů (např. příliš vysoký nebo příliš nízký signál) a selhání elektrických okruhů (např. nad rozsah a pod rozsah). Dále se budou ukládat jedinečné diagnostické chybové kódy pro každou odlišnou chybnou funkci (např. nad rozsah, pod rozsah a selhání snímačů).
  V případě výstupních součástí, které náleží systému motoru, musí systém OBD zjistit přinejmenším selhání elektrických okruhů a kde je to možné i případy, kdy nenastane řádná funkční odezva na počítačový povel.
  V proveditelném rozsahu a se souhlasem schvalovacího orgánu bude systém OBD odděleně zjišťovat selhání činnosti, selhání elektrických okruhů (např. nad rozsah a pod rozsah) a ukládat jedinečné diagnostické chybové kódy pro každou odlišnou chybnou funkci (např. pod rozsah, nad rozsah a selhání funkce).
  Systém OBD bude také provádět monitorování snímačů u informací přicházejících ze součástí nebo poskytnutých součástem, které nepatří do systému motoru v případě, že tyto informace ohrožují řádnou činnost systému regulace emisí a/nebo systému motoru. |
| --- | --- |

4.2.2

V případě vstupních součástí, které náleží systému motoru, musí systém OBD zjistit přinejmenším selhání elektrických okruhů a kde je to možné, selhání snímačů.

Diagnostika selhání snímačů pak ověří, že výstup čidla není ani příliš vysoký, ani příliš nízký (tj. proběhne „dvoustranná“ diagnostika).

V proveditelném rozsahu a se souhlasem schvalovacího orgánu bude systém OBD odděleně zjišťovat selhání snímačů (např. příliš vysoký nebo příliš nízký signál) a selhání elektrických okruhů (např. nad rozsah a pod rozsah). Dále se budou ukládat jedinečné diagnostické chybové kódy pro každou odlišnou chybnou funkci (např. nad rozsah, pod rozsah a selhání snímačů).

V případě výstupních součástí, které náleží systému motoru, musí systém OBD zjistit přinejmenším selhání elektrických okruhů a kde je to možné i případy, kdy nenastane řádná funkční odezva na počítačový povel.

V proveditelném rozsahu a se souhlasem schvalovacího orgánu bude systém OBD odděleně zjišťovat selhání činnosti, selhání elektrických okruhů (např. nad rozsah a pod rozsah) a ukládat jedinečné diagnostické chybové kódy pro každou odlišnou chybnou funkci (např. pod rozsah, nad rozsah a selhání funkce).

Systém OBD bude také provádět monitorování snímačů u informací přicházejících ze součástí nebo poskytnutých součástem, které nepatří do systému motoru v případě, že tyto informace ohrožují řádnou činnost systému regulace emisí a/nebo systému motoru.

| 4.2.2.1 | Výjimky z monitorování součástí
  Monitorování selhání elektrických okruhů a v proveditelném rozsahu selhání funkce a snímačů systému motoru se nevyžaduje, jsou-li splněny všechny následující podmínky:


  a) | selhání má za následek zvýšení hladiny emisí kterékoli znečišťující látky o méně než 50 % mezní hodnoty regulovaných emisí a |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Monitorování selhání elektrických okruhů a v proveditelném rozsahu selhání funkce a snímačů systému motoru se nevyžaduje, jsou-li splněny všechny následující podmínky:

a)

selhání má za následek zvýšení hladiny emisí kterékoli znečišťující látky o méně než 50 % mezní hodnoty regulovaných emisí a

| b) | selhání nezpůsobuje překročení žádné mezní hodnoty regulovaných emisí (3) a |
| --- | --- |

b)

selhání nezpůsobuje překročení žádné mezní hodnoty regulovaných emisí (3) a

| c) | selhání neovlivňuje součást nebo systém, které umožňují řádnou činnost systému OBD, a |
| --- | --- |

c)

selhání neovlivňuje součást nebo systém, které umožňují řádnou činnost systému OBD, a

| d) | selhání významně nezpožďuje, ani neovlivňuje schopnost systému regulace emisí fungovat tak, jak bylo původně určeno (například poruchu systému ohřevu činidla v chladných podmínkách nelze považovat za výjimku). |
| --- | --- |

d)

selhání významně nezpožďuje, ani neovlivňuje schopnost systému regulace emisí fungovat tak, jak bylo původně určeno (například poruchu systému ohřevu činidla v chladných podmínkách nelze považovat za výjimku).

Určení vlivu na emise se provede na stabilizovaném systému motoru na zkušebním stanovišti s dynamometrem podle prokazovacích postupů této přílohy.

Pokud by toto prokazování nevedlo k přesvědčivému závěru ohledně kritéria d), předloží výrobce schvalovacímu orgánu příslušné prvky projektu, jako je osvědčená technická praxe, odborná zdůvodnění, simulace, výsledky zkoušek apod.

| 4.2.3 | Frekvence monitorování
  Monitorovací funkce musí pracovat nepřetržitě vždy, když jsou splněny podmínky monitorování, nebo jednou za sled operací (např. u monitorovacích funkcí, které provozem způsobují zvýšení emisí).
  Na žádost výrobce může schvalovací orgán schválit monitorovací funkce, které nepracují nepřetržitě. V takovém případě výrobce jasně informuje schvalovací orgán a popíše podmínky, za kterých monitorovací funkce pracují, a návrh doloží příslušnými prvky projektu (např. osvědčenou technickou praxí).
  Monitorovací funkce musí být v provozu během příslušného zkušebního cyklu OBD, jak je uvedeno v bodě 7.2.2.
  Provoz monitorovací funkce se považuje za nepřetržitý, je-li funkce v provozu nejméně dvakrát za sekundu a vyhodnocuje-li přítomnosti nebo nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci do 15 sekund. Je-li frekvence záznamu signálu ze vstupních nebo výstupních součástí do počítače pro potřeby řízení motoru nižší než dva záznamy za sekundu, provoz monitorovací funkce je též považován za nepřetržitý, jestliže systém přítomnost či nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci vyhodnocuje pokaždé, když k záznamu dochází.
  U součástí nebo systémů monitorovaných nepřetržitě se nevyžaduje, aby byly výstupní součásti/systém aktivovány pouze za účelem sledování této výstupní součásti/systému. |
| --- | --- |

4.2.3

Monitorovací funkce musí pracovat nepřetržitě vždy, když jsou splněny podmínky monitorování, nebo jednou za sled operací (např. u monitorovacích funkcí, které provozem způsobují zvýšení emisí).

Na žádost výrobce může schvalovací orgán schválit monitorovací funkce, které nepracují nepřetržitě. V takovém případě výrobce jasně informuje schvalovací orgán a popíše podmínky, za kterých monitorovací funkce pracují, a návrh doloží příslušnými prvky projektu (např. osvědčenou technickou praxí).

Monitorovací funkce musí být v provozu během příslušného zkušebního cyklu OBD, jak je uvedeno v bodě 7.2.2.

Provoz monitorovací funkce se považuje za nepřetržitý, je-li funkce v provozu nejméně dvakrát za sekundu a vyhodnocuje-li přítomnosti nebo nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci do 15 sekund. Je-li frekvence záznamu signálu ze vstupních nebo výstupních součástí do počítače pro potřeby řízení motoru nižší než dva záznamy za sekundu, provoz monitorovací funkce je též považován za nepřetržitý, jestliže systém přítomnost či nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci vyhodnocuje pokaždé, když k záznamu dochází.

U součástí nebo systémů monitorovaných nepřetržitě se nevyžaduje, aby byly výstupní součásti/systém aktivovány pouze za účelem sledování této výstupní součásti/systému.

| 4.3 | Požadavky na záznam informací o OBD
  Je-li zjištěna chybná funkce, ale není zatím potvrzena, je považována za „možný diagnostický chybový kód DTC“ a v souladu s tím je zaznamenán status „nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC“. „Možný diagnostický chybový kód DTC“ nevede k aktivaci varovného systému podle bodu 4.6.
  Chybná funkce může být během prvního sledu operací přímo označena jako „potvrzená a aktivní“ bez toho, aby byla předtím označena jako „možný diagnostický chybový kód DTC“. Bude jí přidělen status „nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC“ a „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“.
  V případě, že chybná funkce se statusem „dříve aktivní“ nastane znovu, může být této chybné funkci na základě rozhodnutí výrobce přímo přidělen status „nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC“ a „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“, aniž by jí byl přidělen status „možný diagnostický chybový kód DTC“. Je-li této chybné funkci přidělen status „možný“, zůstává jí také status „dříve aktivní“ do té doby, než je potvrzena a je aktivní.
  Monitorovací systém rozhodne, zda chybná funkce nastala před koncem toho sledu operací, který následoval ihned po sledu, kdy došlo k jejímu prvnímu zjištění. Tehdy se uloží status „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“ a aktivuje se varovný systém podle bodu 4.6.
  V případě obnovitelné strategie chybné funkce regulace emisí MECS (tj. provoz se automaticky vrátí do normálního stavu a strategie chybné funkce regulace emisí MECS je deaktivována při příštím zapnutí motoru) se nemusí ukládat status „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“, pokud není před koncem následujícího sledu operací strategie chybné funkce regulace emisí MECS znovu aktivována. V případě neobnovitelné strategie chybné funkce regulace emisí MECS se status „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“ uloží, jakmile je strategie chybné funkce regulace emisí MECS aktivována.
  Ve zvláštních případech, kdy monitorovací funkce vyžadují více než dva sledy operací k tomu, aby spolehlivě zjistily a potvrdily chybnou funkci (např. monitorovací funkce fungující na základě statistických modelů nebo spotřeby kapalin vozidla), může schvalovací orgán k monitorování povolit použití více než dvou sledů operací za předpokladu, že výrobce tuto potřebu delšího intervalu odůvodní (např. technickými podklady, výsledky pokusů, interní praxí atp.).
  Není-li potvrzená a aktivní chybná funkce již systémem během jednoho úplného sledu operací zjištěna, je jí na začátku dalšího sledu operací přidělen status „dříve aktivní“, který jí zůstane, dokud informace o OBD související s touto chybnou funkcí není vymazána čtecím nástrojem nebo vymazána z paměti počítače podle bodu 4.4.

  Poznámka: Požadavky předepsané v tomto bodě doplňují obrázky v dodatku 2 k této příloze. |
| --- | --- |

4.3

Je-li zjištěna chybná funkce, ale není zatím potvrzena, je považována za „možný diagnostický chybový kód DTC“ a v souladu s tím je zaznamenán status „nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC“. „Možný diagnostický chybový kód DTC“ nevede k aktivaci varovného systému podle bodu 4.6.

Chybná funkce může být během prvního sledu operací přímo označena jako „potvrzená a aktivní“ bez toho, aby byla předtím označena jako „možný diagnostický chybový kód DTC“. Bude jí přidělen status „nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC“ a „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“.

V případě, že chybná funkce se statusem „dříve aktivní“ nastane znovu, může být této chybné funkci na základě rozhodnutí výrobce přímo přidělen status „nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC“ a „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“, aniž by jí byl přidělen status „možný diagnostický chybový kód DTC“. Je-li této chybné funkci přidělen status „možný“, zůstává jí také status „dříve aktivní“ do té doby, než je potvrzena a je aktivní.

Monitorovací systém rozhodne, zda chybná funkce nastala před koncem toho sledu operací, který následoval ihned po sledu, kdy došlo k jejímu prvnímu zjištění. Tehdy se uloží status „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“ a aktivuje se varovný systém podle bodu 4.6.

V případě obnovitelné strategie chybné funkce regulace emisí MECS (tj. provoz se automaticky vrátí do normálního stavu a strategie chybné funkce regulace emisí MECS je deaktivována při příštím zapnutí motoru) se nemusí ukládat status „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“, pokud není před koncem následujícího sledu operací strategie chybné funkce regulace emisí MECS znovu aktivována. V případě neobnovitelné strategie chybné funkce regulace emisí MECS se status „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“ uloží, jakmile je strategie chybné funkce regulace emisí MECS aktivována.

Ve zvláštních případech, kdy monitorovací funkce vyžadují více než dva sledy operací k tomu, aby spolehlivě zjistily a potvrdily chybnou funkci (např. monitorovací funkce fungující na základě statistických modelů nebo spotřeby kapalin vozidla), může schvalovací orgán k monitorování povolit použití více než dvou sledů operací za předpokladu, že výrobce tuto potřebu delšího intervalu odůvodní (např. technickými podklady, výsledky pokusů, interní praxí atp.).

Není-li potvrzená a aktivní chybná funkce již systémem během jednoho úplného sledu operací zjištěna, je jí na začátku dalšího sledu operací přidělen status „dříve aktivní“, který jí zůstane, dokud informace o OBD související s touto chybnou funkcí není vymazána čtecím nástrojem nebo vymazána z paměti počítače podle bodu 4.4.

Poznámka: Požadavky předepsané v tomto bodě doplňují obrázky v dodatku 2 k této příloze.

| 4.4 | Požadavky na mazání informací o OBD
  Diagnostický chybový kód DTC a příslušné informace (včetně příslušných údajů „freeze frame“) nesmí být z paměti počítače samotným systémem OBD vymazány, dokud DTC nemá status „dříve aktivní“ alespoň po dobu 40 zahřívacích cyklů nebo 200 hodin provozu motoru, podle toho, která možnost nastane dříve. Systém OBD vymaže všechny kódy DTC a příslušné informace (včetně přidělených údajů „freeze frame“) na vyžádání čtecího nástroje nebo nástrojem údržby. |
| --- | --- |

4.4

Diagnostický chybový kód DTC a příslušné informace (včetně příslušných údajů „freeze frame“) nesmí být z paměti počítače samotným systémem OBD vymazány, dokud DTC nemá status „dříve aktivní“ alespoň po dobu 40 zahřívacích cyklů nebo 200 hodin provozu motoru, podle toho, která možnost nastane dříve. Systém OBD vymaže všechny kódy DTC a příslušné informace (včetně přidělených údajů „freeze frame“) na vyžádání čtecího nástroje nebo nástrojem údržby.

| 4.5 | Požadavky na klasifikaci chybné funkce
  Klasifikace chybné funkce určuje třídu, do které je chybná funkce zařazena, když je zjištěna, v souladu s požadavky v bodě 4.2 této přílohy.
  Chybná funkce je zařazena do jedné třídy na celou dobu životnosti vozidla, pokud orgán, který udělil schválení, nebo výrobce nezjistí, že je nutné překlasifikování této chybné funkce.
  Pokud by chybná funkce vedla k rozdílné klasifikaci pro různé regulované znečišťující emise nebo pro její vliv na jiné monitorovací funkce, chybná funkce bude zařazena do té třídy, která má přednost v selektivní strategii výběru údajů pro displej (například třída A má přednost před třídou B1).
  Je-li na základě zjištění chybné funkce aktivována strategie chybné funkce regulace emisí MECS, je tato chybná funkce klasifikována buď podle vlivu aktivované strategie chybné funkce regulace emisí MECS na emise, nebo podle jejího vlivu na jiné monitorovací funkce. Chybná funkce je poté zařazena do té třídy, která má přednost v selektivní strategii výběru údajů pro displej. |
| --- | --- |

4.5

Klasifikace chybné funkce určuje třídu, do které je chybná funkce zařazena, když je zjištěna, v souladu s požadavky v bodě 4.2 této přílohy.

Chybná funkce je zařazena do jedné třídy na celou dobu životnosti vozidla, pokud orgán, který udělil schválení, nebo výrobce nezjistí, že je nutné překlasifikování této chybné funkce.

Pokud by chybná funkce vedla k rozdílné klasifikaci pro různé regulované znečišťující emise nebo pro její vliv na jiné monitorovací funkce, chybná funkce bude zařazena do té třídy, která má přednost v selektivní strategii výběru údajů pro displej (například třída A má přednost před třídou B1).

Je-li na základě zjištění chybné funkce aktivována strategie chybné funkce regulace emisí MECS, je tato chybná funkce klasifikována buď podle vlivu aktivované strategie chybné funkce regulace emisí MECS na emise, nebo podle jejího vlivu na jiné monitorovací funkce. Chybná funkce je poté zařazena do té třídy, která má přednost v selektivní strategii výběru údajů pro displej.

| 4.5.1 | Chybná funkce třídy A
  Chybná funkce bude označena třídou A, předpokládá-li se, že jsou překročeny příslušné mezní hodnoty OBD (OTL).
  Emise mohou být stále pod hodnotami OTL, když dojde k chybné funkci této třídy. |
| --- | --- |

4.5.1

Chybná funkce bude označena třídou A, předpokládá-li se, že jsou překročeny příslušné mezní hodnoty OBD (OTL).

Emise mohou být stále pod hodnotami OTL, když dojde k chybné funkci této třídy.

| 4.5.2 | Chybná funkce třídy B1
  Chybná funkce bude označena třídou B1, jestliže existují okolnosti, které mohou způsobit, že emise překročí OTL, ale u kterých nemůže být vliv na emise přesně stanoven a skutečné hodnoty emisí tak mohou být nad i pod hodnotami OTL.
  Příklady chybných funkcí třídy B1 mohou být chybné funkce zjištěné monitorovacími funkcemi, které stanovují hodnoty emisí na základě snímaní čidly nebo monitorování s omezenými možnostmi.
  Třída chybných funkcí B1 zahrnuje chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy A nebo B1. |
| --- | --- |

4.5.2

Chybná funkce bude označena třídou B1, jestliže existují okolnosti, které mohou způsobit, že emise překročí OTL, ale u kterých nemůže být vliv na emise přesně stanoven a skutečné hodnoty emisí tak mohou být nad i pod hodnotami OTL.

Příklady chybných funkcí třídy B1 mohou být chybné funkce zjištěné monitorovacími funkcemi, které stanovují hodnoty emisí na základě snímaní čidly nebo monitorování s omezenými možnostmi.

Třída chybných funkcí B1 zahrnuje chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy A nebo B1.

| 4.5.3 | Chybná funkce třídy B2
  Chybná funkce bude označena třídou B2, jestliže existují okolnosti, o kterých se předpokládá, že ovlivňují emise, avšak nikoli do té míry, aby překročily OTL.
  Chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy B2, budou klasifikovány do třídy B1 nebo B2. |
| --- | --- |

4.5.3

Chybná funkce bude označena třídou B2, jestliže existují okolnosti, o kterých se předpokládá, že ovlivňují emise, avšak nikoli do té míry, aby překročily OTL.

Chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy B2, budou klasifikovány do třídy B1 nebo B2.

| 4.5.4 | Chybná funkce třídy C
  Chybná funkce bude označena třídou C, jestliže existují monitorované okolnosti, o kterých se předpokládá, že ovlivňují emise, avšak nikoli do té míry, aby překročily mezní hodnoty regulovaných emisí.
  Chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy C, budou klasifikovány do třídy B1 nebo B2. |
| --- | --- |

4.5.4

Chybná funkce bude označena třídou C, jestliže existují monitorované okolnosti, o kterých se předpokládá, že ovlivňují emise, avšak nikoli do té míry, aby překročily mezní hodnoty regulovaných emisí.

Chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy C, budou klasifikovány do třídy B1 nebo B2.

| 4.6 | Systém varování
  Selhání součásti varovného systému nesmí vést k tomu, že by systém OBD přestal fungovat. |
| --- | --- |

4.6

Selhání součásti varovného systému nesmí vést k tomu, že by systém OBD přestal fungovat.

| 4.6.1 | Požadavky MI
  Indikátor chybné funkce je vizuální signál, který musí být viditelný za jakýchkoli světelných podmínek. Indikátor chybné funkce musí být žlutý nebo oranžový (v souladu s definicí předpisu EHK/OSN) č. 37 varovný signál označený symbolem 0640 v souladu s normou ISO 7000:2004. |
| --- | --- |

4.6.1

Indikátor chybné funkce je vizuální signál, který musí být viditelný za jakýchkoli světelných podmínek. Indikátor chybné funkce musí být žlutý nebo oranžový (v souladu s definicí předpisu EHK/OSN) č. 37 varovný signál označený symbolem 0640 v souladu s normou ISO 7000:2004.

| 4.6.2 | Systém rozsvěcování indikátoru MI
  V závislosti na chybné funkci zjištěné / chybných funkcích zjištěných systémem OBD se indikátor MI rozsvítí podle jednoho z aktivačních režimů popsaných v následující tabulce. | Aktivační režim 1 | Aktivační režim 2 | Aktivační režim 3 | Aktivační režim 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podmínky aktivace | Žádná chybná funkce | Chybná funkce třídy C | Chybná funkce třídy B a počitadla B1 < 200 h | Chybná funkce třídy A nebo počitadlo B1 > 200 h |
| Klíč v poloze „zapnuto“ motor „zapnut“ | Žádné zobrazení | Selektivní strategie výběru údajů pro displej | Selektivní strategie výběru údajů pro displej | Selektivní strategie výběru údajů pro displej |
| Klíč v poloze „zapnuto“ motor „vypnut“ | Harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej | Harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej | Harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej | Harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej |

4.6.2

V závislosti na chybné funkci zjištěné / chybných funkcích zjištěných systémem OBD se indikátor MI rozsvítí podle jednoho z aktivačních režimů popsaných v následující tabulce.

Aktivační režim 1

Aktivační režim 2

Aktivační režim 3

Aktivační režim 4

Podmínky aktivace

Žádná chybná funkce

Chybná funkce třídy C

Chybná funkce třídy B a počitadla B1 < 200 h

Chybná funkce třídy A nebo počitadlo B1 > 200 h

Klíč v poloze „zapnuto“ motor „zapnut“

Žádné zobrazení

Selektivní strategie výběru údajů pro displej

Selektivní strategie výběru údajů pro displej

Selektivní strategie výběru údajů pro displej

Klíč v poloze „zapnuto“ motor „vypnut“

Harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej

Harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej

Harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej

Harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej

Strategie výběru údajů pro displej vyžaduje, aby byl indikátor MI aktivován podle třídy, do které byla chybná funkce zařazena. Tato strategie je uzamčena softwarovým naprogramováním, které není běžně přístupné prostřednictvím čtecího nástroje.

Strategie aktivace indikátoru chybné funkce (MI) při zapnutém zapalování a vypnutém motoru podle popisu v bodě 4.6.4.

Obrázky B1 a B2 ilustrují předepsané aktivační strategie při klíčku v pozici „zapnuto“ a motoru v pozici „zapnuto“, nebo „vypnuto“.

Obrázek B1

Zkouška žárovky a indikace připravenosti

Image 224

Obrázek B.2

Strategie zobrazování chybné funkce: použitelná je pouze selektivní strategie výběru údajů pro displej

Image 225

| 4.6.3 | Aktivace indikátoru chybné funkce (MI) při zapnutém motoru
  Je-li klíč přepnut do pozice „zapnuto“ a motor nastartován (motor v pozici „zapnuto“), indikátor MI bude vypnut, pokud nebyly splněny požadavky v bodě 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.3

Je-li klíč přepnut do pozice „zapnuto“ a motor nastartován (motor v pozici „zapnuto“), indikátor MI bude vypnut, pokud nebyly splněny požadavky v bodě 4.6.3.1.

| 4.6.3.1 | Strategie zobrazování indikátoru MI
  Pro účely aktivace MI bude mít nepřetržitá indikace MI přednost před krátkou indikací MI a indikací MI na vyžádání. Pro účely aktivace MI bude mít krátká indikace MI přednost před indikací MI na vyžádání. |
| --- | --- |

4.6.3.1

Pro účely aktivace MI bude mít nepřetržitá indikace MI přednost před krátkou indikací MI a indikací MI na vyžádání. Pro účely aktivace MI bude mít krátká indikace MI přednost před indikací MI na vyžádání.

| 4.6.3.1.1 | Chybné funkce třídy A
  Systém OBD aktivuje nepřetržitou indikaci MI při uložení potvrzeného diagnostického chybového kódu DTC přiřazeného chybné funkci třídy A. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1

Systém OBD aktivuje nepřetržitou indikaci MI při uložení potvrzeného diagnostického chybového kódu DTC přiřazeného chybné funkci třídy A.

| 4.6.3.1.2 | Chybné funkce třídy B
  Systém OBD aktivuje krátkou indikaci MI při přepnutí klíčku do pozice „zapnuto“, které bude následovat po uložení potvrzeného a aktivního diagnostického chybového kódu DTC přiřazeného chybné funkci třídy B.
  Jakmile počitadlo B1 dosáhne 200 hodin, systém OBD aktivuje nepřetržitou indikaci MI. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2

Systém OBD aktivuje krátkou indikaci MI při přepnutí klíčku do pozice „zapnuto“, které bude následovat po uložení potvrzeného a aktivního diagnostického chybového kódu DTC přiřazeného chybné funkci třídy B.

Jakmile počitadlo B1 dosáhne 200 hodin, systém OBD aktivuje nepřetržitou indikaci MI.

| 4.6.3.1.3 | Chybné funkce třídy C
  Výrobce může poskytnout přístup k informacím o chybných funkcích třídy C použitím indikace MI na vyžádání, která bude k dispozici do doby, než je motor nastartován. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3

Výrobce může poskytnout přístup k informacím o chybných funkcích třídy C použitím indikace MI na vyžádání, která bude k dispozici do doby, než je motor nastartován.

| 4.6.3.1.4 | Program deaktivace indikátoru MI
  Pokud dojde k monitorovací akci, nepřetržitá indikace MI se přepne na krátkou indikaci MI za předpokladu, že chybná funkce, která původně nepřetržitou indikaci MI aktivovala, není během aktuálního sledu operací zjištěna a že nepřetržitá indikace MI není aktivována na základě jiné chybné funkce.
  Krátká indikace MI je deaktivována, pokud chybná funkce není zjištěna během 3 po sobě jdoucích sledů operací po sledu operací, kdy monitorovací funkce vyhodnotila nepřítomnost chybné funkce, a indikátor MI není aktivován na základě jiné chybné funkce třídy A nebo B.
  Obrázky 1, 4A a 4B v dodatku 2 k této příloze znázorňují deaktivaci krátké a nepřetržité indikace MI v případě různých použití. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4

Pokud dojde k monitorovací akci, nepřetržitá indikace MI se přepne na krátkou indikaci MI za předpokladu, že chybná funkce, která původně nepřetržitou indikaci MI aktivovala, není během aktuálního sledu operací zjištěna a že nepřetržitá indikace MI není aktivována na základě jiné chybné funkce.

Krátká indikace MI je deaktivována, pokud chybná funkce není zjištěna během 3 po sobě jdoucích sledů operací po sledu operací, kdy monitorovací funkce vyhodnotila nepřítomnost chybné funkce, a indikátor MI není aktivován na základě jiné chybné funkce třídy A nebo B.

Obrázky 1, 4A a 4B v dodatku 2 k této příloze znázorňují deaktivaci krátké a nepřetržité indikace MI v případě různých použití.

| 4.6.4 | Aktivace indikátoru MI při zapnutém zapalování / vypnutém motoru
  Aktivace indikátoru chybné funkce (MI) při zapnutém zapalování a vypnutém motoru se skládá ze dvou sledů oddělených 5sekundovým intervalem, během kterého je indikátor chybné funkce (MI) vypnut:


  a) | účelem prvního sledu je potvrdit funkčnost indikátoru MI a připravenost monitorovaných součástí; |
| --- | --- | --- |

4.6.4

Aktivace indikátoru chybné funkce (MI) při zapnutém zapalování a vypnutém motoru se skládá ze dvou sledů oddělených 5sekundovým intervalem, během kterého je indikátor chybné funkce (MI) vypnut:

a)

účelem prvního sledu je potvrdit funkčnost indikátoru MI a připravenost monitorovaných součástí;

| b) | účelem druhého sledu je udávat přítomnost chybné funkce. |
| --- | --- |

b)

účelem druhého sledu je udávat přítomnost chybné funkce.

První sled začíná od prvního zapnutí zapalování a skončí buď po jeho normálním dokončení, nebo při vypnutí zapalování, podle toho, co nastane dříve.

Druhý sled se opakuje do okamžiku, kdy se motor nastartuje (4), vozidlo se začne pohybovat nebo se klíč přepne do polohy „vypnuto“, podle toho, co nastane dříve.

| 4.6.4.1 | Funkčnost/připravenost indikátoru MI
  Indikátor MI musí poskytnout stálou indikaci po dobu 5 sekund a potvrdit tak, že je funkční.
  Indikátor MI zůstane v pozici „vypnuto“ po dobu 10 sekund.
  Úplnou připravenost všech monitorovaných součástí indikátor MI potvrdí tak, že zůstane v pozici „zapnuto“ po dobu 5 sekund.
  Neúplnou připravenost jedné nebo více monitorovaných součástí indikátor MI udá tak, že jednou za 5 sekund blikne.
  Indikátor MI zůstane v pozici „vypnuto“ po dobu 5 sekund. |
| --- | --- |

4.6.4.1

Indikátor MI musí poskytnout stálou indikaci po dobu 5 sekund a potvrdit tak, že je funkční.

Indikátor MI zůstane v pozici „vypnuto“ po dobu 10 sekund.

Úplnou připravenost všech monitorovaných součástí indikátor MI potvrdí tak, že zůstane v pozici „zapnuto“ po dobu 5 sekund.

Neúplnou připravenost jedné nebo více monitorovaných součástí indikátor MI udá tak, že jednou za 5 sekund blikne.

Indikátor MI zůstane v pozici „vypnuto“ po dobu 5 sekund.

| 4.6.4.2 | Přítomnost/nepřítomnost chybné funkce
  Po sledu popsaném v bodě 4.6.4.1 indikátor MI ohlásí přítomnost chybné funkce řadou rozsvícení nebo nepřetržitým svícením, v závislosti na příslušném aktivačním režimu, jak je popsáno v následujících bodech, nebo udá nepřítomnost chybné funkce řadou rozsvícení. Každé případné rozsvícení představuje zapnutí indikátoru MI na 1 sekundu a vypnutí na 1 sekundu; po řadě rozsvícení následuje interval čtyř sekund, kdy je indikátor MI vypnut.
  Připadají v úvahu čtyři aktivační režimy, přičemž aktivační režim 4 má přednost před aktivačními režimy 1, 2 a 3, aktivační režim 3 má přednost před aktivačními režimy 1 a 2 a aktivační režim 2 má přednost před aktivačním režimem 1. |
| --- | --- |

4.6.4.2

Po sledu popsaném v bodě 4.6.4.1 indikátor MI ohlásí přítomnost chybné funkce řadou rozsvícení nebo nepřetržitým svícením, v závislosti na příslušném aktivačním režimu, jak je popsáno v následujících bodech, nebo udá nepřítomnost chybné funkce řadou rozsvícení. Každé případné rozsvícení představuje zapnutí indikátoru MI na 1 sekundu a vypnutí na 1 sekundu; po řadě rozsvícení následuje interval čtyř sekund, kdy je indikátor MI vypnut.

Připadají v úvahu čtyři aktivační režimy, přičemž aktivační režim 4 má přednost před aktivačními režimy 1, 2 a 3, aktivační režim 3 má přednost před aktivačními režimy 1 a 2 a aktivační režim 2 má přednost před aktivačním režimem 1.

| 4.6.4.2.1 | Aktivační režim 1 – nepřítomnost chybné funkce
  Indikátor MI bliká po dobu jednoho rozsvícení. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1

Indikátor MI bliká po dobu jednoho rozsvícení.

| 4.6.4.2.2 | Aktivační režim 2 – indikace MI na vyžádání
  Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v bodě 4.6.3.1 indikaci MI na vyžádání, indikátor MI bude blikat po dobu dvou rozsvícení. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2

Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v bodě 4.6.3.1 indikaci MI na vyžádání, indikátor MI bude blikat po dobu dvou rozsvícení.

| 4.6.4.2.3 | Aktivační režim 3 – krátká indikace MI
  Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v bodě 4.6.3.1 krátkou indikaci MI, indikátor MI bude blikat po dobu tří rozsvícení. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3

Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v bodě 4.6.3.1 krátkou indikaci MI, indikátor MI bude blikat po dobu tří rozsvícení.

| 4.6.4.2.4 | Aktivační režim 4 – nepřetržitá indikace MI
  Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v bodě 4.6.3.1 nepřetržitou indikaci MI, indikátor MI bude nepřetržitě svítit. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4

Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v bodě 4.6.3.1 nepřetržitou indikaci MI, indikátor MI bude nepřetržitě svítit.

| 4.6.5 | Počitadla přiřazená chybným funkcím. |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.6.5.1 | Počitadla MI |
| --- | --- |

4.6.5.1

| 4.6.5.1.1 | Počitadlo nepřetržité indikace MI
  Systém OBD musí obsahovat počitadlo nepřetržité indikace MI, které bude ukládat počet hodin, kdy byl spalovací motor v provozu a zároveň byla aktivní nepřetržitá indikace MI.
  Počitadlo nepřetržité indikace MI bude počítat až do nejvyšší hodnoty umožněné 2bajtovým počitadlem s rozlišením 1 hodina a napočítanou hodnotu uchová, pokud nenastanou podmínky k tomu, aby počitadlo mohlo být vynulováno.
  Počitadlo nepřetržité indikace MI musí fungovat takto:


  a) | pokud počitadlo nepřetržité indikace MI začíná počítat od nuly, začne počítat v okamžiku, kdy je nepřetržitá indikace MI aktivována; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1

Systém OBD musí obsahovat počitadlo nepřetržité indikace MI, které bude ukládat počet hodin, kdy byl spalovací motor v provozu a zároveň byla aktivní nepřetržitá indikace MI.

Počitadlo nepřetržité indikace MI bude počítat až do nejvyšší hodnoty umožněné 2bajtovým počitadlem s rozlišením 1 hodina a napočítanou hodnotu uchová, pokud nenastanou podmínky k tomu, aby počitadlo mohlo být vynulováno.

Počitadlo nepřetržité indikace MI musí fungovat takto:

a)

pokud počitadlo nepřetržité indikace MI začíná počítat od nuly, začne počítat v okamžiku, kdy je nepřetržitá indikace MI aktivována;

| b) | v okamžiku, kdy nepřetržitá indikace MI přestane být aktivní, se počitadlo nepřetržité indikace MI zastaví a uchová napočítanou hodnotu; |
| --- | --- |

b)

v okamžiku, kdy nepřetržitá indikace MI přestane být aktivní, se počitadlo nepřetržité indikace MI zastaví a uchová napočítanou hodnotu;

| c) | pokud je během tří sledů operací zjištěna chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI, počitadlo nepřetržité indikace MI pokračuje v počítání od hodnoty, na které se předtím zastavilo; |
| --- | --- |

c)

pokud je během tří sledů operací zjištěna chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI, počitadlo nepřetržité indikace MI pokračuje v počítání od hodnoty, na které se předtím zastavilo;

| d) | pokud je po třech sledech operací od posledního zastavení počitadla zjištěna chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI, počitadlo nepřetržité indikace MI začne počítat znovu od nuly; |
| --- | --- |

d)

pokud je po třech sledech operací od posledního zastavení počitadla zjištěna chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI, počitadlo nepřetržité indikace MI začne počítat znovu od nuly;

| e) | počitadlo nepřetržité indikace MI musí být vynulováno, jestliže:


  i) | během 40 zahřívacích cyklů nebo 200 hodin provozu motoru (podle toho, co nastane dříve) od posledního zastavení počitadla není zjištěna žádná chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI, nebo |
| --- | --- | --- |

e)

počitadlo nepřetržité indikace MI musí být vynulováno, jestliže:

i)

během 40 zahřívacích cyklů nebo 200 hodin provozu motoru (podle toho, co nastane dříve) od posledního zastavení počitadla není zjištěna žádná chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI, nebo

| ii) | čtecí nástroj OBD vyšle systému OBD signál k vymazání informací OBD. |
| --- | --- |

ii)

čtecí nástroj OBD vyšle systému OBD signál k vymazání informací OBD.

Obrázek C1

Ilustrace principů aktivace počitadel indikátoru MI

Image 226

Obrázek C2

Ilustrace principů aktivace počitadel indikátoru B1

Image 227

| 4.6.5.1.2 | Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI
  Systém OBD musí obsahovat kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI, které bude ukládat kumulativní počet hodin za dobu životnosti motoru, kdy byl spalovací motor v provozu a zároveň byla aktivní nepřetržitá indikace MI.
  Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI bude počítat až do nejvyšší hodnoty umožněné 2bajtovým počitadlem s rozlišením 1 hodina a napočítanou hodnotu uchová.
  Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI nesmí být vynulováno systémem motoru, čtecím nástrojem ani při odpojení baterie.
  Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI musí fungovat takto:


  a) | kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI začne počítat, když je aktivována nepřetržitá indikace MI; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2

Systém OBD musí obsahovat kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI, které bude ukládat kumulativní počet hodin za dobu životnosti motoru, kdy byl spalovací motor v provozu a zároveň byla aktivní nepřetržitá indikace MI.

Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI bude počítat až do nejvyšší hodnoty umožněné 2bajtovým počitadlem s rozlišením 1 hodina a napočítanou hodnotu uchová.

Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI nesmí být vynulováno systémem motoru, čtecím nástrojem ani při odpojení baterie.

Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI musí fungovat takto:

a)

kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI začne počítat, když je aktivována nepřetržitá indikace MI;

| b) | v okamžiku, kdy nepřetržitá indikace MI přestane být aktivní, se kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI zastaví a uchová napočítanou hodnotu; |
| --- | --- |

b)

v okamžiku, kdy nepřetržitá indikace MI přestane být aktivní, se kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI zastaví a uchová napočítanou hodnotu;

| c) | kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI opět začne počítat od hodnoty, na které se předtím zastavilo, když je aktivována nepřetržitá indikace MI. |
| --- | --- |

c)

kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI opět začne počítat od hodnoty, na které se předtím zastavilo, když je aktivována nepřetržitá indikace MI.

Obrázek C1 ilustruje princip kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI a dodatek 2 k této příloze obsahuje příklady, které ilustrují jeho logiku.

| 4.6.5.2 | Počitadla přiřazená chybným funkcím třídy B1 |
| --- | --- |

4.6.5.2

| 4.6.5.2.1 | Jediné počitadlo B1
  Systém OBD musí obsahovat počitadlo B1, které bude ukládat počet hodin, kdy byl spalovací motor v provozu a zároveň byla přítomna chybná funkce třídy B1.
  Počitadlo B1 musí fungovat takto:


  a) | počitadlo B1 začne počítat v okamžiku, kdy je zjištěna chybná funkce třídy B1 a je uložen potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1

Systém OBD musí obsahovat počitadlo B1, které bude ukládat počet hodin, kdy byl spalovací motor v provozu a zároveň byla přítomna chybná funkce třídy B1.

Počitadlo B1 musí fungovat takto:

a)

počitadlo B1 začne počítat v okamžiku, kdy je zjištěna chybná funkce třídy B1 a je uložen potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC;

| b) | počitadlo B1 se zastaví a uchová napočítanou hodnotu, jestliže žádná chybná funkce třídy B1 není potvrzená a aktivní nebo když byly všechny chybné funkce třídy B1 vymazány čtecím nástrojem; |
| --- | --- |

b)

počitadlo B1 se zastaví a uchová napočítanou hodnotu, jestliže žádná chybná funkce třídy B1 není potvrzená a aktivní nebo když byly všechny chybné funkce třídy B1 vymazány čtecím nástrojem;

| c) | počitadlo B1 začne opět počítat od hodnoty, na které se předtím zastavilo, jestliže je během tří sledů operací zjištěna další chybná funkce třídy B1. |
| --- | --- |

c)

počitadlo B1 začne opět počítat od hodnoty, na které se předtím zastavilo, jestliže je během tří sledů operací zjištěna další chybná funkce třídy B1.

V případě, že počitadlo B1 přesáhne počet 200 hodin provozu motoru, systém OBD nastaví počitadlo na 190 hodin provozu motoru, když systém OBD zjistí, že chybná funkce třídy B1 již není potvrzená a aktivní nebo když jsou všechny chybné funkce třídy B1 vymazány čtecím nástrojem. Počitadlo B1 začne počítat od údaje 190 hodin provozu motoru, jestliže je během tří sledů operací zjištěna další chybná funkce třídy B1.

Počitadlo B1 se vynuluje, jestliže se vyskytnou tři po sobě jdoucí sledy operací, během kterých nebudou zjištěny žádné chybné funkce třídy B1.

Poznámka: Počitadlo B1 neukazuje počet hodin provozu motoru, během kterých byla přítomna jediná chybná funkce třídy B1.

Počitadlo B1 může sečíst počet hodin dvou nebo více různých chybných funkcí třídy B1, aniž pro některou z nich platil časový údaj, který počitadlo ukazuje.

Počitadlo B1 má pouze určit, kdy bude aktivována nepřetržitá indikace MI.

Obrázek C2 ilustruje princip počitadla B1 a dodatek 2 k této příloze obsahuje příklady, které ilustrují jeho logiku.

| 4.6.5.2.2 | Více počitadel B1
  Výrobce může použít více počitadel B1. V takovém případě musí být systém schopen přidělit každé chybné funkci třídy B1 konkrétní počitadlo B1.
  Řízení každého počitadla B1 musí probíhat podle stejných pravidel jako při použití jediného počitadla B1 a každé počitadlo B1 začne počítat, když je zjištěna přiřazená chybná funkce třídy B1. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2

Výrobce může použít více počitadel B1. V takovém případě musí být systém schopen přidělit každé chybné funkci třídy B1 konkrétní počitadlo B1.

Řízení každého počitadla B1 musí probíhat podle stejných pravidel jako při použití jediného počitadla B1 a každé počitadlo B1 začne počítat, když je zjištěna přiřazená chybná funkce třídy B1.

| 4.7 | Informace OBD |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | Ukládané informace
  Informace ukládané systémem OBD musí být k dispozici na vyžádání z místa mimo vozidlo ve formě těchto souborů:


  a) | informace o stavu motoru; |
| --- | --- | --- |

4.7.1

Informace ukládané systémem OBD musí být k dispozici na vyžádání z místa mimo vozidlo ve formě těchto souborů:

a)

informace o stavu motoru;

| b) | informace o aktivních chybných funkcích souvisejících s emisemi; |
| --- | --- |

b)

informace o aktivních chybných funkcích souvisejících s emisemi;

| c) | informace k účelům oprav. |
| --- | --- |

c)

informace k účelům oprav.

| 4.7.1.1 | Informace o stavu motoru
  Tyto informace poskytnou správnímu orgánu (5) přehled o statusu indikace chybných funkcí a přiřazené údaje (např. údaje počitadla nepřetržité indikace MI, údaje o připravenosti).
  Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6 k této příloze) pro externí zkušební zařízení používané při silničních kontrolách, aby mohly být údaje využity a aby měl správní orgán k dispozici tyto informace:


  a) | informace o selektivní/neselektivní strategii zobrazení údajů; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1

Tyto informace poskytnou správnímu orgánu (5) přehled o statusu indikace chybných funkcí a přiřazené údaje (např. údaje počitadla nepřetržité indikace MI, údaje o připravenosti).

Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6 k této příloze) pro externí zkušební zařízení používané při silničních kontrolách, aby mohly být údaje využity a aby měl správní orgán k dispozici tyto informace:

a)

informace o selektivní/neselektivní strategii zobrazení údajů;

| b) | identifikační číslo vozidla (VIN); |
| --- | --- |

b)

identifikační číslo vozidla (VIN);

| c) | informaci o přítomnosti nepřetržité indikace MI; |
| --- | --- |

c)

informaci o přítomnosti nepřetržité indikace MI;

| d) | informace o připravenosti systému OBD; |
| --- | --- |

d)

informace o připravenosti systému OBD;

| e) | počet hodin provozu motoru, kdy byla naposledy aktivována nepřetržitá indikace MI (počitadlo nepřetržité indikace MI). |
| --- | --- |

e)

počet hodin provozu motoru, kdy byla naposledy aktivována nepřetržitá indikace MI (počitadlo nepřetržité indikace MI).

Tyto informace musí být přístupné pouze ke čtení (tj. nesmazatelné).

| 4.7.1.2 | Informace o aktivních chybných funkcích souvisejících s emisemi
  Tyto informace poskytnou kontrolní stanici (6) podmnožinu údajů OBD souvisejících s motorem, včetně statusu indikátoru chybné funkce a přiřazených údajů (údaje počitadel MI) a seznam aktivních/potvrzených chybných funkcí třídy A a B a přiřazených údajů (např. údaje počitadla B1).
  Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6 k této příloze) pro externí kontrolní zařízení, aby mohly být údaje využity a aby měl správní orgán k dispozici tyto informace:


  a) | číslo celosvětového technického předpisu GTR (a revize), které má být začleněno do označení schválení typu podle předpisu č. 49; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2

Tyto informace poskytnou kontrolní stanici (6) podmnožinu údajů OBD souvisejících s motorem, včetně statusu indikátoru chybné funkce a přiřazených údajů (údaje počitadel MI) a seznam aktivních/potvrzených chybných funkcí třídy A a B a přiřazených údajů (např. údaje počitadla B1).

Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6 k této příloze) pro externí kontrolní zařízení, aby mohly být údaje využity a aby měl správní orgán k dispozici tyto informace:

a)

číslo celosvětového technického předpisu GTR (a revize), které má být začleněno do označení schválení typu podle předpisu č. 49;

| b) | informace o selektivní/neselektivní strategii zobrazení údajů; |
| --- | --- |

b)

informace o selektivní/neselektivní strategii zobrazení údajů;

| c) | identifikační číslo vozidla (VIN); |
| --- | --- |

c)

identifikační číslo vozidla (VIN);

| d) | status indikátoru chybné funkce MI; |
| --- | --- |

d)

status indikátoru chybné funkce MI;

| e) | informace o připravenosti systému OBD; |
| --- | --- |

e)

informace o připravenosti systému OBD;

| f) | počet zahřívacích cyklů a počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byly uložené informace OBD naposledy vymazány; |
| --- | --- |

f)

počet zahřívacích cyklů a počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byly uložené informace OBD naposledy vymazány;

| g) | počet hodin provozu motoru, kdy byla naposledy aktivována nepřetržitá indikace MI (počitadlo nepřetržité indikace MI); |
| --- | --- |

g)

počet hodin provozu motoru, kdy byla naposledy aktivována nepřetržitá indikace MI (počitadlo nepřetržité indikace MI);

| h) | kumulativní počet hodin provozu motoru s nepřetržitou indikací MI (údaje kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI); |
| --- | --- |

h)

kumulativní počet hodin provozu motoru s nepřetržitou indikací MI (údaje kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI);

| i) | hodnotu odečtenou z počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru; |
| --- | --- |

i)

hodnotu odečtenou z počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru;

| j) | potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A; |
| --- | --- |

j)

potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A;

| k) | potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2); |
| --- | --- |

k)

potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2);

| l) | potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy B1; |
| --- | --- |

l)

potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy B1;

| m) | identifikaci/identifikace kalibrování softwaru; |
| --- | --- |

m)

identifikaci/identifikace kalibrování softwaru;

| n) | kalibrační ověřovací číslo/čísla. |
| --- | --- |

n)

kalibrační ověřovací číslo/čísla.

Tyto informace musí být přístupné pouze ke čtení (tj. nesmazatelné).

| 4.7.1.3 | Informace k účelům oprav
  Tyto informace zprostředkují technikům všechny údaje OBD uvedené v této příloze (např. informace „freeze-frame“).
  Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6 k této příloze) pro externí opravárenské zkušební zařízení, aby mohly být údaje využity a aby měl opravář k dispozici tyto informace:


  a) | číslo celosvětového technického předpisu GTR (a revize), které má být začleněno do označení schválení typu podle předpisu č. 49; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3

Tyto informace zprostředkují technikům všechny údaje OBD uvedené v této příloze (např. informace „freeze-frame“).

Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6 k této příloze) pro externí opravárenské zkušební zařízení, aby mohly být údaje využity a aby měl opravář k dispozici tyto informace:

a)

číslo celosvětového technického předpisu GTR (a revize), které má být začleněno do označení schválení typu podle předpisu č. 49;

| b) | identifikační číslo vozidla (VIN); |
| --- | --- |

b)

identifikační číslo vozidla (VIN);

| c) | status indikátoru chybné funkce; |
| --- | --- |

c)

status indikátoru chybné funkce;

| d) | informace o připravenosti systému OBD; |
| --- | --- |

d)

informace o připravenosti systému OBD;

| e) | počet zahřívacích cyklů a počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byly uložené informace OBD naposledy vymazány; |
| --- | --- |

e)

počet zahřívacích cyklů a počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byly uložené informace OBD naposledy vymazány;

| f) | status monitorovacích funkcí (tj. „dočasně vyřazen z provozu do konce tohoto jízdního cyklu“, „dokončit tento jízdní cyklus“ nebo „nedokončit tento jízdní cyklus“) od posledního vypnutí motoru pro každou monitorovací funkci využitou k údajům o statusu připravenosti; |
| --- | --- |

f)

status monitorovacích funkcí (tj. „dočasně vyřazen z provozu do konce tohoto jízdního cyklu“, „dokončit tento jízdní cyklus“ nebo „nedokončit tento jízdní cyklus“) od posledního vypnutí motoru pro každou monitorovací funkci využitou k údajům o statusu připravenosti;

| g) | počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byl aktivován indikátor chybné funkce (počitadlo nepřetržité indikace MI); |
| --- | --- |

g)

počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byl aktivován indikátor chybné funkce (počitadlo nepřetržité indikace MI);

| h) | potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A; |
| --- | --- |

h)

potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A;

| i) | potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2); |
| --- | --- |

i)

potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2);

| j) | kumulativní počet hodin provozu motoru s nepřetržitou indikací MI (údaje kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI); |
| --- | --- |

j)

kumulativní počet hodin provozu motoru s nepřetržitou indikací MI (údaje kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI);

| k) | hodnotu odečtenou z počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru; |
| --- | --- |

k)

hodnotu odečtenou z počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru;

| l) | potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy B1 a počet hodin provozu motoru z počitadla/počitadel B1; |
| --- | --- |

l)

potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy B1 a počet hodin provozu motoru z počitadla/počitadel B1;

| m) | potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy C; |
| --- | --- |

m)

potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy C;

| n) | nevyhodnocené diagnostické chybové kódy DTC a jim přiřazené třídy; |
| --- | --- |

n)

nevyhodnocené diagnostické chybové kódy DTC a jim přiřazené třídy;

| o) | dříve aktivní diagnostické chybové kódy DTC a jim přiřazené třídy; |
| --- | --- |

o)

dříve aktivní diagnostické chybové kódy DTC a jim přiřazené třídy;

| p) | informace získané v reálném čase o signálech čidel vybraných a podporovaných původních zařízením a o interních a výstupních signálech (viz bod 4.7.2 a dodatek 5 k této příloze); |
| --- | --- |

p)

informace získané v reálném čase o signálech čidel vybraných a podporovaných původních zařízením a o interních a výstupních signálech (viz bod 4.7.2 a dodatek 5 k této příloze);

| q) | údaje „freeze-frame“ vyžadované v této příloze (viz bod 4.7.1.4 a dodatek 5 k této příloze); |
| --- | --- |

q)

údaje „freeze-frame“ vyžadované v této příloze (viz bod 4.7.1.4 a dodatek 5 k této příloze);

| r) | identifikaci/identifikace kalibrování softwaru; |
| --- | --- |

r)

identifikaci/identifikace kalibrování softwaru;

| s) | kalibrační ověřovací číslo/čísla. |
| --- | --- |

s)

kalibrační ověřovací číslo/čísla.

Systém OBD musí vymazat všechny uložené chybné funkce systému motoru a související údaje (informace o době provozu, „freeze frame“ atd.) v souladu s ustanoveními této přílohy, jestliže je takový požadavek zadán přes externí opravárenské zkušební zařízení v souladu s příslušnou normou stanovenou v dodatku 6 k této příloze.

| 4.7.1.4 | Informace „freeze frame“
  Alespoň jeden soubor informací „freeze frame“ musí být uložen v okamžiku, kdy je na základě rozhodnutí výrobce uložen buď možný diagnostický chybový kód DTC, nebo potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC. Výrobci je dovoleno aktualizovat informace „freeze frame“ tehdy, je-li nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC zjištěn znovu.
  Informace „freeze frame“ obsahují provozní informace o vozidle v okamžiku zjištění chybné funkce a diagnostické chybové kódy DTC přiřazené uloženým údajům. Soubor „freeze frame“ musí obsahovat informace, které jsou uvedeny v tabulce 1 dodatku 5 k této příloze. Soubor „freeze frame“ musí také obsahovat všechny informace z tabulky 2 a 3 dodatku 5 k této příloze, které jsou používány k monitorování nebo regulaci konkrétní řídicí jednotkou, která kód DTC uložila.
  Při ukládání budou mít informace „freeze frame“ přiřazené chybné funkci třídy A přednost před informacemi přiřazenými chybné funkci třídy B1, které budou mít přednost před informacemi přiřazenými chybné funkci třídy B2 a analogické pravidlo platí pro informace přiřazené chybné funkci třídy C. První zjištěná chybná funkce bude mít přednost před naposledy zjištěnou chybnou funkcí, pokud naposledy zjištěná chybná funkce nespadá do vyšší třídy.
  Pokud je zařízení monitorováno systémem OBD a nevztahuje se na ně dodatek 5 k této příloze, informace „freeze frame“ musí obsahovat prvky informací pro čidla a ovládací členy tohoto zařízení, podobné těm, které jsou popsány v dodatku 5 k této příloze. To musí být při schvalování předloženo ke schválení schvalovacím orgánem. |
| --- | --- |

4.7.1.4

Alespoň jeden soubor informací „freeze frame“ musí být uložen v okamžiku, kdy je na základě rozhodnutí výrobce uložen buď možný diagnostický chybový kód DTC, nebo potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC. Výrobci je dovoleno aktualizovat informace „freeze frame“ tehdy, je-li nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC zjištěn znovu.

Informace „freeze frame“ obsahují provozní informace o vozidle v okamžiku zjištění chybné funkce a diagnostické chybové kódy DTC přiřazené uloženým údajům. Soubor „freeze frame“ musí obsahovat informace, které jsou uvedeny v tabulce 1 dodatku 5 k této příloze. Soubor „freeze frame“ musí také obsahovat všechny informace z tabulky 2 a 3 dodatku 5 k této příloze, které jsou používány k monitorování nebo regulaci konkrétní řídicí jednotkou, která kód DTC uložila.

Při ukládání budou mít informace „freeze frame“ přiřazené chybné funkci třídy A přednost před informacemi přiřazenými chybné funkci třídy B1, které budou mít přednost před informacemi přiřazenými chybné funkci třídy B2 a analogické pravidlo platí pro informace přiřazené chybné funkci třídy C. První zjištěná chybná funkce bude mít přednost před naposledy zjištěnou chybnou funkcí, pokud naposledy zjištěná chybná funkce nespadá do vyšší třídy.

Pokud je zařízení monitorováno systémem OBD a nevztahuje se na ně dodatek 5 k této příloze, informace „freeze frame“ musí obsahovat prvky informací pro čidla a ovládací členy tohoto zařízení, podobné těm, které jsou popsány v dodatku 5 k této příloze. To musí být při schvalování předloženo ke schválení schvalovacím orgánem.

| 4.7.1.5 | Připravenost
  S výjimkami stanovenými v bodech 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 a 4.7.1.5.3 se připravenost nastaví na hodnotu „úplná“, jestliže monitorovací funkce nebo jejich skupina, které s tímto statusem souvisí, byly v provozu a vyhodnotily přítomnost (to znamená zaznamenaný potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC), nebo nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci od posledního vymazání na základě externí žádosti nebo příkazem (například pomocí čtecího nástroje OBD). Připravenost se nastaví na hodnotu „neúplná“ vymazáním paměti s chybovými kódy (viz bod 4.7.4) na základě externí žádosti nebo příkazem (například pomocí čtecího nástroje OBD).
  Běžné vypnutí motoru nesmí způsobit změnu připravenosti. |
| --- | --- |

4.7.1.5

S výjimkami stanovenými v bodech 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 a 4.7.1.5.3 se připravenost nastaví na hodnotu „úplná“, jestliže monitorovací funkce nebo jejich skupina, které s tímto statusem souvisí, byly v provozu a vyhodnotily přítomnost (to znamená zaznamenaný potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC), nebo nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci od posledního vymazání na základě externí žádosti nebo příkazem (například pomocí čtecího nástroje OBD). Připravenost se nastaví na hodnotu „neúplná“ vymazáním paměti s chybovými kódy (viz bod 4.7.4) na základě externí žádosti nebo příkazem (například pomocí čtecího nástroje OBD).

Běžné vypnutí motoru nesmí způsobit změnu připravenosti.

| 4.7.1.5.1 | Pod podmínkou schválení schvalovacím orgánem může výrobce požádat, aby byl status připravenosti monitorovací funkce nastaven tak, aby ukazoval „úplná“, aniž by monitorovací funkce byla v provozu a zjistila přítomnost, nebo nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci
  Taková žádost může být schválena jen tehdy, pokud během více sledů operací (minimálně 9 sledů operací nebo 72 hodin provozu):


  a) | je monitorovací funkce dočasně deaktivována podle bodu 5.2 této přílohy v důsledku přetrvávající přítomnosti extrémních provozních podmínek (např. nízké okolní teplota, vysoká nadmořská výška) nebo |
| --- | --- | --- |

4.7.1.5.1

Taková žádost může být schválena jen tehdy, pokud během více sledů operací (minimálně 9 sledů operací nebo 72 hodin provozu):

a)

je monitorovací funkce dočasně deaktivována podle bodu 5.2 této přílohy v důsledku přetrvávající přítomnosti extrémních provozních podmínek (např. nízké okolní teplota, vysoká nadmořská výška) nebo

| b) | monitorovaný systém není v provozu a DTC spojený s tímto systémem nemá status „potvrzený a aktivní“ nebo „dříve aktivní“ v okamžiku, kdy se stav připravenosti stane neúplným v průběhu opravy. |
| --- | --- |

b)

monitorovaný systém není v provozu a DTC spojený s tímto systémem nemá status „potvrzený a aktivní“ nebo „dříve aktivní“ v okamžiku, kdy se stav připravenosti stane neúplným v průběhu opravy.

Všechny takové žádosti musí uvést konkrétní podmínky, za kterých dojde k vyřazení monitorovací funkce z provozu, a počet sledů operací, které mají proběhnout bez dokončení monitorování, než je ohlášen status „úplná“ připravenost.

Extrémní okolní podmínky nebo podmínky nadmořské výšky v žádosti výrobce nesmí být nikdy mírnější než podmínky specifikované touto přílohou pro dočasné vyřazení OBD systému z provozu.

| 4.7.1.5.2 | Monitorovací funkce, na něž se vztahuje připravenost
  Připravenost je podporována pro každou monitorovací funkci nebo skupinu monitorovacích funkcí, které jsou uvedeny v této příloze a které jsou požadovány, odkazuje-li se na tuto přílohu, s výjimkou bodů 11 a 12 dodatku 3 k této příloze. |
| --- | --- |

4.7.1.5.2

Připravenost je podporována pro každou monitorovací funkci nebo skupinu monitorovacích funkcí, které jsou uvedeny v této příloze a které jsou požadovány, odkazuje-li se na tuto přílohu, s výjimkou bodů 11 a 12 dodatku 3 k této příloze.

| 4.7.1.5.3 | Připravenost pro nepřetržité monitorovací funkce
  Připravenost jednotlivých monitorovacích funkcí nebo skupin monitorovacích funkcí, které jsou uvedeny v bodech 1, 7 a 10 dodatku 3 k této příloze, požadovaná při odkazování na tuto přílohu a prostřednictvím odkazů na tuto přílohu a která je v této příloze považována za nepřetržitou, musí vždy ukazovat údaj „úplná“. |
| --- | --- |

4.7.1.5.3

Připravenost jednotlivých monitorovacích funkcí nebo skupin monitorovacích funkcí, které jsou uvedeny v bodech 1, 7 a 10 dodatku 3 k této příloze, požadovaná při odkazování na tuto přílohu a prostřednictvím odkazů na tuto přílohu a která je v této příloze považována za nepřetržitou, musí vždy ukazovat údaj „úplná“.

| 4.7.2 | Informace datového toku
  Systém OBD musí čtecímu nástroji na vyžádání v reálném čase poskytnout informace uvedené v tabulkách 1 až 4 v dodatku 5 k této příloze (skutečné hodnoty signálu by měly být použity přednostně před náhradními).
  K výpočtu parametrů zatížení a točivého momentu systém OBD ohlásí nejpřesnější hodnoty, které jsou vypočítány v rámci příslušné elektronické řídicí jednotky (např. řídicího počítače motoru).
  Tabulka 1 v dodatku 5 k této příloze obsahuje seznam povinných informací OBD souvisejících se zatížením motoru a otáčkami.
  Tabulka 3 v dodatku 5 k této příloze uvádí ostatní informace OBD, které mohou být zařazeny, jestliže je systém emisí nebo OBD používá k aktivaci nebo deaktivaci monitorovacích funkcí OBD.
  Tabulka 4 v dodatku 5 k této příloze uvádí informace, které musí být uvedeny, jestliže vyplývají z vybavení motoru nebo jestliže je motor snímá nebo vypočítává (7). Na základě rozhodnutí výrobce mohou být zařazeny další informace „freeze frame“ nebo datového toku.
  Pokud je zařízení monitorováno systémem OBD a nevztahuje se na ně dodatek 5 k této příloze (např. selektivní katalytická redukce), informace datového toku musí obsahovat prvky informací pro čidla a ovládací členy tohoto zařízení, podobné těm, které jsou popsány v dodatku 5 k této příloze. To musí být při schvalování předloženo ke schválení schvalovacím orgánem. |
| --- | --- |

4.7.2

Systém OBD musí čtecímu nástroji na vyžádání v reálném čase poskytnout informace uvedené v tabulkách 1 až 4 v dodatku 5 k této příloze (skutečné hodnoty signálu by měly být použity přednostně před náhradními).

K výpočtu parametrů zatížení a točivého momentu systém OBD ohlásí nejpřesnější hodnoty, které jsou vypočítány v rámci příslušné elektronické řídicí jednotky (např. řídicího počítače motoru).

Tabulka 1 v dodatku 5 k této příloze obsahuje seznam povinných informací OBD souvisejících se zatížením motoru a otáčkami.

Tabulka 3 v dodatku 5 k této příloze uvádí ostatní informace OBD, které mohou být zařazeny, jestliže je systém emisí nebo OBD používá k aktivaci nebo deaktivaci monitorovacích funkcí OBD.

Tabulka 4 v dodatku 5 k této příloze uvádí informace, které musí být uvedeny, jestliže vyplývají z vybavení motoru nebo jestliže je motor snímá nebo vypočítává (7). Na základě rozhodnutí výrobce mohou být zařazeny další informace „freeze frame“ nebo datového toku.

Pokud je zařízení monitorováno systémem OBD a nevztahuje se na ně dodatek 5 k této příloze (např. selektivní katalytická redukce), informace datového toku musí obsahovat prvky informací pro čidla a ovládací členy tohoto zařízení, podobné těm, které jsou popsány v dodatku 5 k této příloze. To musí být při schvalování předloženo ke schválení schvalovacím orgánem.

| 4.7.3 | Přístup k informacím OBD
  Přístup k informacím OBD musí být umožněn v souladu s normami uvedenými v dodatku 6 k této příloze a následujících pododstavcích (8).
  Přístup k informacím OBD nesmí být závislý na žádném přístupovém kódu nebo jiném zařízení nebo metodě, které by mohl poskytnout pouze výrobce či jeho dodavatelé. Vyhodnocení informací OBD nesmí vyžadovat žádné jedinečné dekódovací informace, jestliže tyto informace nejsou veřejně dostupné.
  Musí být podporována metoda jednotného přístupu ke všem informacím OBD (např. jeden bod/uzel pro všechny informace), která musí umožnit vyhledat všechny informace OBD. Tato metoda musí umožnit přístup k úplným informacím OBD vyžadovaným v této příloze. Tato metoda musí také umožnit přístup ke zvláštním, menším informačním souborům, jak je stanoveno v této příloze (např. informační soubory o shodě s technickými předpisy v případě informací OBD vztahujících se k emisím).
  Přístup k informacím OBD musí být poskytnut nejméně podle jedné z následujících sérií norem uvedených v dodatku 6 k této příloze:


  a) | ISO 27145 s ISO 15765-4 (pro rozhraní CAN); |
| --- | --- | --- |

4.7.3

Přístup k informacím OBD musí být umožněn v souladu s normami uvedenými v dodatku 6 k této příloze a následujících pododstavcích (8).

Přístup k informacím OBD nesmí být závislý na žádném přístupovém kódu nebo jiném zařízení nebo metodě, které by mohl poskytnout pouze výrobce či jeho dodavatelé. Vyhodnocení informací OBD nesmí vyžadovat žádné jedinečné dekódovací informace, jestliže tyto informace nejsou veřejně dostupné.

Musí být podporována metoda jednotného přístupu ke všem informacím OBD (např. jeden bod/uzel pro všechny informace), která musí umožnit vyhledat všechny informace OBD. Tato metoda musí umožnit přístup k úplným informacím OBD vyžadovaným v této příloze. Tato metoda musí také umožnit přístup ke zvláštním, menším informačním souborům, jak je stanoveno v této příloze (např. informační soubory o shodě s technickými předpisy v případě informací OBD vztahujících se k emisím).

Přístup k informacím OBD musí být poskytnut nejméně podle jedné z následujících sérií norem uvedených v dodatku 6 k této příloze:

a)

ISO 27145 s ISO 15765-4 (pro rozhraní CAN);

| b) | ISO 27145 s ISO 13400 (pro rozhraní TCP/IP); |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 s ISO 13400 (pro rozhraní TCP/IP);

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

Kdykoli je to možné, musí výrobci použít příslušné chybové kódy definované podle ISO nebo SAE (např. P0xxx, P2xxx apod.). Jestliže taková identifikace není možná, může výrobce použít diagnostické chybové kódy podle příslušných ustanovení v ISO 27145 nebo SAE J1939. Chybové kódy musí být plně přístupné normalizovaným diagnostickým zařízením, které splňuje ustanovení této přílohy.

Výrobce předá normalizačnímu orgánu ISO nebo SAE příslušným postupem v souladu s ISO nebo SAE diagnostická data týkající se emisí, která nejsou specifikována ISO 27145 nebo SAE J1939, avšak mají vztah k této příloze.

Přístup k informacím OBD musí být umožněn drátovým vedením.

Údaje OBD musí být systémem OBD poskytnuty na vyžádání čtecího nástroje, který odpovídá požadavkům příslušných norem uvedených v dodatku 6 k této příloze (komunikace s externím zkušebním zařízením).

| 4.7.3.1 | Drátové spojení při použití rozhraní CAN
  Rychlost přenosu drátového spojení datové linky systému OBD musí být buď 250 kb/s, nebo 500 kb/s.
  Výrobce musí zvolit takovou rychlost přenosu dat a konstrukci, aby systém OBD odpovídal požadavkům norem uvedených v dodatku 6 k této příloze, na které je odkazováno v této příloze. Systém OBD musí umožňovat automatickou detekci mezi těmito dvěma hodnotami rychlosti přenosu dat prováděnou externím zkušebním zařízením.
  Rozhraní spojení vozidla a externího diagnostického zkušebního zařízení (např. čtecího nástroje) musí být normované a splňovat všechny požadavky normy ISO 150313 Typ A (napájení 12 VDC), Typ B (napájení 24 VDC) nebo SAE J1939-13 (napájení 12 nebo 24 VDC). |
| --- | --- |

4.7.3.1

Rychlost přenosu drátového spojení datové linky systému OBD musí být buď 250 kb/s, nebo 500 kb/s.

Výrobce musí zvolit takovou rychlost přenosu dat a konstrukci, aby systém OBD odpovídal požadavkům norem uvedených v dodatku 6 k této příloze, na které je odkazováno v této příloze. Systém OBD musí umožňovat automatickou detekci mezi těmito dvěma hodnotami rychlosti přenosu dat prováděnou externím zkušebním zařízením.

Rozhraní spojení vozidla a externího diagnostického zkušebního zařízení (např. čtecího nástroje) musí být normované a splňovat všechny požadavky normy ISO 150313 Typ A (napájení 12 VDC), Typ B (napájení 24 VDC) nebo SAE J1939-13 (napájení 12 nebo 24 VDC).

| 4.7.3.2 | Vyhrazeno pro drátové spojení při rozhraní TCP/IP (Ethernet). |
| --- | --- |

4.7.3.2

| 4.7.3.3 | Umístění konektoru
  Konektor musí být umístěn na straně řidiče v prostoru pro nohy, v oblasti vymezené řidičovou stranou vozidla a řidičovou stranou středové konzoly (nebo osou vozidla, nemá-li středovou konzolu) a ne výše než na spodní úrovni volantu, když je nastaven v nejspodnější nastavitelné pozici. Konektor nesmí být umístěn na středové konzoli ani v ní (tj. ani na vodorovných plochách v okolí řadiče rychlosti přimontovaného k podlaze, páky ruční brzdy nebo otvorů na nápoje, ani na svislých plochách v okolí stereo přehrávače/rádia, klimatizace nebo ovladačů navigace). Umístění konektoru musí být snadno rozpoznatelné a přístupné (např. při připojování nástroje z prostoru mimo vozidlo). U vozidel vybavených dveřmi na straně řidiče musí být po jejich otevření konektor osobou stojící (nebo v podřepu) vně vozidla na straně řidiče snadno rozpoznatelný a přístupný.
  Schvalovací orgán může na žádost výrobce schválit jiné umístění pod podmínkou, že místo namontování bude snadno přístupné a chráněné před náhodným poškozením během běžných provozních podmínek, např. umístění popsané v sérii norem ISO 15031.
  Je-li konektor zakryt nebo umístěn ve speciálním panelu, kryt nebo dvířka tohoto prostoru musí jít otevřít ručně, bez použití nástrojů a musí být jasně označeny nápisem „OBD“, aby bylo umístění konektoru zřejmé.
  Výrobce může vozidla vybavit dalšími diagnostickými konektory a datovými linkami k jím zvoleným účelům, jiným než jsou povinné funkce OBD. Odpovídá-li tento další konektor podmínkám pro jeden z normovaných diagnostických konektorů povolených dodatkem 6 k této příloze, pouze konektor vyžadovaný v této příloze bude jasně označen nápisem „OBD“, aby jej bylo možné odlišit od jiných podobných konektorů. |
| --- | --- |

4.7.3.3

Konektor musí být umístěn na straně řidiče v prostoru pro nohy, v oblasti vymezené řidičovou stranou vozidla a řidičovou stranou středové konzoly (nebo osou vozidla, nemá-li středovou konzolu) a ne výše než na spodní úrovni volantu, když je nastaven v nejspodnější nastavitelné pozici. Konektor nesmí být umístěn na středové konzoli ani v ní (tj. ani na vodorovných plochách v okolí řadiče rychlosti přimontovaného k podlaze, páky ruční brzdy nebo otvorů na nápoje, ani na svislých plochách v okolí stereo přehrávače/rádia, klimatizace nebo ovladačů navigace). Umístění konektoru musí být snadno rozpoznatelné a přístupné (např. při připojování nástroje z prostoru mimo vozidlo). U vozidel vybavených dveřmi na straně řidiče musí být po jejich otevření konektor osobou stojící (nebo v podřepu) vně vozidla na straně řidiče snadno rozpoznatelný a přístupný.

Schvalovací orgán může na žádost výrobce schválit jiné umístění pod podmínkou, že místo namontování bude snadno přístupné a chráněné před náhodným poškozením během běžných provozních podmínek, např. umístění popsané v sérii norem ISO 15031.

Je-li konektor zakryt nebo umístěn ve speciálním panelu, kryt nebo dvířka tohoto prostoru musí jít otevřít ručně, bez použití nástrojů a musí být jasně označeny nápisem „OBD“, aby bylo umístění konektoru zřejmé.

Výrobce může vozidla vybavit dalšími diagnostickými konektory a datovými linkami k jím zvoleným účelům, jiným než jsou povinné funkce OBD. Odpovídá-li tento další konektor podmínkám pro jeden z normovaných diagnostických konektorů povolených dodatkem 6 k této příloze, pouze konektor vyžadovaný v této příloze bude jasně označen nápisem „OBD“, aby jej bylo možné odlišit od jiných podobných konektorů.

| 4.7.4 | Mazání/nulování informací OBD čtecím nástrojem
  Na vyžádání čtecího nástroje budou následující údaje z paměti počítače vymazány nebo přenastaveny na hodnotu stanovenou v této příloze.


  Údaje OBD | Smazatelné | Přenastavitelné (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| status indikátoru chybné funkce | | X |
| informace o připravenosti systému OBD | | X |
| počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byl aktivován indikátor chybné funkce (počitadlo nepřetržité indikace MI) | X | |
| všechny diagnostické chybové kódy DTC | X | |
| hodnota odečtená z počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru | | X |
| počet hodin provozu motoru z počitadla/počitadel B1 | | X |
| údaje „freeze frame“ požadované v této příloze | X | |

4.7.4

Na vyžádání čtecího nástroje budou následující údaje z paměti počítače vymazány nebo přenastaveny na hodnotu stanovenou v této příloze.

Údaje OBD

Smazatelné

Přenastavitelné (9)

status indikátoru chybné funkce

X

informace o připravenosti systému OBD

X

počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byl aktivován indikátor chybné funkce (počitadlo nepřetržité indikace MI)

X

všechny diagnostické chybové kódy DTC

X

hodnota odečtená z počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru

X

počet hodin provozu motoru z počitadla/počitadel B1

X

údaje „freeze frame“ požadované v této příloze

X

Informace OBD nesmí být smazány v důsledku odpojení baterie/baterií vozidla.

| 4.8 | Elektronické zabezpečení
  Každé vozidlo vybavené jednotkou regulace emisí musí být vybaveno prvky k zajištění proti úpravám jiným, než které byly schváleny výrobcem. Výrobce úpravy schválí, jestliže jsou nezbytné pro diagnostiku, údržbu, kontrolu, dodatečnou montáž nebo opravy vozidla.
  Všechny přeprogramovatelné kódy počítače nebo provozní parametry musí být zajištěny proti neoprávněnému zásahu a musí poskytovat úroveň ochrany, která je přinejmenším stejná jako podle ustanovení v normě ISO 150317 (SAE J2186) nebo J1939-73 za předpokladu, že se výměna bezpečnostních údajů uskutečňuje pomocí protokolů a diagnostického konektoru, jak je stanoveno v této příloze. Všechny vyměnitelné paměťové čipy sloužící ke kalibraci musí být zality, uzavřeny v zapečetěném obalu nebo chráněny elektronickým algoritmem a nesmějí být vyměnitelné bez použití speciálního nářadí a postupů.
  Parametry pro činnosti motoru zakódované v počítači nesmějí být změnitelné bez použití speciálních nástrojů a postupů (tj. připájené nebo zalité součástky počítače nebo zapečetěný (nebo zapájený) kryt počítače).
  Výrobci musí podniknout odpovídající kroky, aby nebylo možno u vozidel v provozu nedovoleně zvyšovat maximální dodávku paliva.
  Výrobci mohou žádat schvalovací orgán o výjimku z některého z těchto požadavků pro vozidla, u nichž je nepravděpodobné, že by takovou ochranu potřebovala. Kritéria, podle kterých bude schvalovací orgán hodnotit při zvažování udělení výjimky, jsou mj. např. využití mikroprocesorů ke kontrole výkonu, schopnost vozidla dosahovat vysokých výkonů a plánovaný objem prodeje vozidel.
  Výrobci, kteří používají systémy programovatelného počítačového kódu (např. elektricky mazatelnou programovatelnou paměť (EEPROM)), musí zabránit neoprávněnému přeprogramování. Výrobci musí použít vyspělé ochranné strategie proti neoprávněným zásahům a ochranné funkce proti zapisování, které vyžadují elektronický přístup k počítači umístěnému mimo vozidlo, který provozuje výrobce. Schvalovací orgán může uznat i srovnatelné postupy, jestliže zaručují stejnou úroveň ochrany. |
| --- | --- |

4.8

Každé vozidlo vybavené jednotkou regulace emisí musí být vybaveno prvky k zajištění proti úpravám jiným, než které byly schváleny výrobcem. Výrobce úpravy schválí, jestliže jsou nezbytné pro diagnostiku, údržbu, kontrolu, dodatečnou montáž nebo opravy vozidla.

Všechny přeprogramovatelné kódy počítače nebo provozní parametry musí být zajištěny proti neoprávněnému zásahu a musí poskytovat úroveň ochrany, která je přinejmenším stejná jako podle ustanovení v normě ISO 150317 (SAE J2186) nebo J1939-73 za předpokladu, že se výměna bezpečnostních údajů uskutečňuje pomocí protokolů a diagnostického konektoru, jak je stanoveno v této příloze. Všechny vyměnitelné paměťové čipy sloužící ke kalibraci musí být zality, uzavřeny v zapečetěném obalu nebo chráněny elektronickým algoritmem a nesmějí být vyměnitelné bez použití speciálního nářadí a postupů.

Parametry pro činnosti motoru zakódované v počítači nesmějí být změnitelné bez použití speciálních nástrojů a postupů (tj. připájené nebo zalité součástky počítače nebo zapečetěný (nebo zapájený) kryt počítače).

Výrobci musí podniknout odpovídající kroky, aby nebylo možno u vozidel v provozu nedovoleně zvyšovat maximální dodávku paliva.

Výrobci mohou žádat schvalovací orgán o výjimku z některého z těchto požadavků pro vozidla, u nichž je nepravděpodobné, že by takovou ochranu potřebovala. Kritéria, podle kterých bude schvalovací orgán hodnotit při zvažování udělení výjimky, jsou mj. např. využití mikroprocesorů ke kontrole výkonu, schopnost vozidla dosahovat vysokých výkonů a plánovaný objem prodeje vozidel.

Výrobci, kteří používají systémy programovatelného počítačového kódu (např. elektricky mazatelnou programovatelnou paměť (EEPROM)), musí zabránit neoprávněnému přeprogramování. Výrobci musí použít vyspělé ochranné strategie proti neoprávněným zásahům a ochranné funkce proti zapisování, které vyžadují elektronický přístup k počítači umístěnému mimo vozidlo, který provozuje výrobce. Schvalovací orgán může uznat i srovnatelné postupy, jestliže zaručují stejnou úroveň ochrany.

| 4.9 | Životnost systému OBD
  Systém OBD musí být navržen a konstruován tak, aby umožňoval identifikovat druhy chybných funkcí během celé doby životnosti vozidla nebo systému motoru.
  Všechna dodatečná ustanovení ohledně životnosti systémů OBD obsahuje tato příloha.
  Systém OBD nesmí být naprogramován nebo konstruován tak, aby se kdykoli po celou dobu životnosti vozidla zcela nebo částečně deaktivoval na základě stáří vozidla a/nebo jeho najetých kilometrů, ani systém nesmí obsahovat algoritmus nebo strategii určenou k průběžnému snižování účinnosti systému OBD. |
| --- | --- |

4.9

Systém OBD musí být navržen a konstruován tak, aby umožňoval identifikovat druhy chybných funkcí během celé doby životnosti vozidla nebo systému motoru.

Všechna dodatečná ustanovení ohledně životnosti systémů OBD obsahuje tato příloha.

Systém OBD nesmí být naprogramován nebo konstruován tak, aby se kdykoli po celou dobu životnosti vozidla zcela nebo částečně deaktivoval na základě stáří vozidla a/nebo jeho najetých kilometrů, ani systém nesmí obsahovat algoritmus nebo strategii určenou k průběžnému snižování účinnosti systému OBD.

| 5. | Provozní požadavky |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Limitní hodnoty
  Mezní hodnoty OBD pro příslušná monitorovací kritéria vymezená v dodatku 3 k této příloze jsou stanoveny v hlavní části tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.1

Mezní hodnoty OBD pro příslušná monitorovací kritéria vymezená v dodatku 3 k této příloze jsou stanoveny v hlavní části tohoto předpisu.

| 5.2 | Dočasné vyřazení systému OBD z provozu
  Schvalovací orgány mohou schválit dočasné vyřazování systému OBD z provozu za podmínek, které stanovují následující pododstavce.
  Při schvalování typu musí výrobce poskytnout schvalovacímu orgánu podrobný popis každé strategie, která dočasně vyřazuje systém OBD z provozu, a údaje a/nebo technickou zprávu, které doloží, že monitorování za takových podmínek by bylo nespolehlivé nebo nevhodné.
  V každém případě musí být monitorování znovu zapnuto, jakmile podmínky vedoucí k dočasnému vyřazení systému z provozu pominou. |
| --- | --- |

5.2

Schvalovací orgány mohou schválit dočasné vyřazování systému OBD z provozu za podmínek, které stanovují následující pododstavce.

Při schvalování typu musí výrobce poskytnout schvalovacímu orgánu podrobný popis každé strategie, která dočasně vyřazuje systém OBD z provozu, a údaje a/nebo technickou zprávu, které doloží, že monitorování za takových podmínek by bylo nespolehlivé nebo nevhodné.

V každém případě musí být monitorování znovu zapnuto, jakmile podmínky vedoucí k dočasnému vyřazení systému z provozu pominou.

| 5.2.1 | Bezpečnost provozu motoru/vozidla
  Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování dotčených systémů OBD z provozu v době, kdy jsou aktivní strategie provozní bezpečnosti.
  Monitorovací systém OBD nemusí vyhodnocovat součásti během chybné funkce, pokud by takové vyhodnocení vedlo k ohrožení bezpečného používání vozidla. |
| --- | --- |

5.2.1

Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování dotčených systémů OBD z provozu v době, kdy jsou aktivní strategie provozní bezpečnosti.

Monitorovací systém OBD nemusí vyhodnocovat součásti během chybné funkce, pokud by takové vyhodnocení vedlo k ohrožení bezpečného používání vozidla.

| 5.2.2 | Okolní teplota a nadmořská výška
  Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování monitorovacích funkcí systému OBD z provozu:


  a) | při okolní teplotě nižší než 266 K (–7 oC) v případě, kdy teplota chladiva nedosáhla minimální teploty nejméně 333 K (60 oC), nebo |
| --- | --- | --- |

5.2.2

Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování monitorovacích funkcí systému OBD z provozu:

a)

při okolní teplotě nižší než 266 K (–7 oC) v případě, kdy teplota chladiva nedosáhla minimální teploty nejméně 333 K (60 oC), nebo

| b) | při okolní teplotě nižší než 266K (–7 oC) v případě zmrzlého činidla nebo |
| --- | --- |

b)

při okolní teplotě nižší než 266K (–7 oC) v případě zmrzlého činidla nebo

| c) | při okolní teplotě vyšší než 308 K (35 oC) nebo |
| --- | --- |

c)

při okolní teplotě vyšší než 308 K (35 oC) nebo

| d) | ve výškách nad 2 500 m nad mořem nebo |
| --- | --- |

d)

ve výškách nad 2 500 m nad mořem nebo

| e) | pod 400 metrů pod úrovní moře nebo |
| --- | --- |

e)

pod 400 metrů pod úrovní moře nebo

| f) | s výjimkou poruchy elektrického obvodu při okolních teplotách nižší než 251 K (–22 °C). |
| --- | --- |

f)

s výjimkou poruchy elektrického obvodu při okolních teplotách nižší než 251 K (–22 °C).

Výrobci mohou dále zažádat o schválení vyřazování monitorovacích funkcí systému OBD z provozu při jiných okolních teplotách a nadmořských výškách, doloží-li údaji a/nebo technickou zprávou, že za takových okolních teplot by došlo k chybě v diagnostice kvůli jejich vlivu na součást samotnou (např. zamrznutí součásti, vliv na kompatibilitu odchylek čidel).

| Poznámka: | Okolní podmínky mohou být určeny nepřímými metodami. Například okolní teplota může být stanovena na základě teploty nasávaného vzduchu. |
| --- | --- |

Poznámka:

| 5.2.3 | Nízká hladina paliva
  Výrobci mohou požádat o schválení vypnutí monitorovacích systémů, které jsou ovlivněny nízkou hladinou paliva nebo nízkým tlakem nebo vypotřebováním paliva (např. v případě zjištění chybné funkce palivového systému nebo selhání zapalování) takto: | Motorová nafta | Plyn |
| --- | --- | --- | --- |
| NG | LPG |
| a) | Hladina paliva pokládaná za nízkou pro účel takového vyřazení z provozu nesmí překročit 100 litrů nebo 20 % jmenovitého objemu nádrže, podle toho, která hodnota je menší. |

5.2.3

Výrobci mohou požádat o schválení vypnutí monitorovacích systémů, které jsou ovlivněny nízkou hladinou paliva nebo nízkým tlakem nebo vypotřebováním paliva (např. v případě zjištění chybné funkce palivového systému nebo selhání zapalování) takto:

Motorová nafta

Plyn

NG

LPG

a)

Hladina paliva pokládaná za nízkou pro účel takového vyřazení z provozu nesmí překročit 100 litrů nebo 20 % jmenovitého objemu nádrže, podle toho, která hodnota je menší.

X

X

| b) | Tlak paliva v nádrži pokládaný za nízký pro účel takového vyřazení z provozu nesmí překročit 20 % použitelného rozsahu tlaku v palivové nádrži. |
| --- | --- |

b)

Tlak paliva v nádrži pokládaný za nízký pro účel takového vyřazení z provozu nesmí překročit 20 % použitelného rozsahu tlaku v palivové nádrži.

X

| 5.2.4 | Baterie vozidla nebo úrovně systémového napětí
  Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování z provozu těch monitorovacích systémů, které mohou být ovlivňovány stavem baterie vozidla nebo úrovní systémového napětí. |
| --- | --- |

5.2.4

Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování z provozu těch monitorovacích systémů, které mohou být ovlivňovány stavem baterie vozidla nebo úrovní systémového napětí.

| 5.2.4.1 | Nízké napětí
  U monitorovacích systémů ovlivněných nízkým napětím baterie nebo nízkým systémovým napětím mohou výrobci zažádat o schválení vyřazování z provozu těchto monitorovacích systémů, jestliže napětí baterie nebo systémové napětí klesne pod 90 % jmenovitého napětí (nebo 11,0 V u 12voltové baterie a 22,0 V u 24voltové baterie). Výrobci mohou zažádat o schválení vyšších mezních hodnot napětí pro vyřazování monitorovacích funkcí z provozu.
  Výrobce musí prokázat, že monitorování při takovém napětí by bylo nespolehlivé a buď že je dlouhodobější provoz vozidla při hodnotách pod kritérii vyřazení z provozu nepravděpodobný, nebo že systém OBD baterii nebo systémové napětí monitoruje a zjistí chybnou funkci při napětí, které se používá k vyřazení jiných monitorovacích funkcí. |
| --- | --- |

5.2.4.1

U monitorovacích systémů ovlivněných nízkým napětím baterie nebo nízkým systémovým napětím mohou výrobci zažádat o schválení vyřazování z provozu těchto monitorovacích systémů, jestliže napětí baterie nebo systémové napětí klesne pod 90 % jmenovitého napětí (nebo 11,0 V u 12voltové baterie a 22,0 V u 24voltové baterie). Výrobci mohou zažádat o schválení vyšších mezních hodnot napětí pro vyřazování monitorovacích funkcí z provozu.

Výrobce musí prokázat, že monitorování při takovém napětí by bylo nespolehlivé a buď že je dlouhodobější provoz vozidla při hodnotách pod kritérii vyřazení z provozu nepravděpodobný, nebo že systém OBD baterii nebo systémové napětí monitoruje a zjistí chybnou funkci při napětí, které se používá k vyřazení jiných monitorovacích funkcí.

| 5.2.4.2 | Vysoké napětí
  Pro monitorovací systémy související s emisemi ovlivňované vysokým napětím baterie vozidla nebo vysokým systémovým napětím mohou výrobci zažádat o schválení vyřazování monitorovacích systémů v případech, kdy napětí baterie nebo systémové napětí překročí výrobcem stanovenou hodnotu.
  Výrobce prokáže, že monitorování při hodnotách, které překročí jím stanovené hodnoty napětí, by bylo nespolehlivé a buď že se varovná kontrolka elektrického systému nabíjení / alternátoru rozsvítí (nebo bude ukazatel napětí v červené části rozsahu), nebo že systém OBD monitoruje napětí baterie nebo systémové napětí a zjistí chybnou funkci při napětí, které se používá k vyřazení jiných monitorovacích funkcí. |
| --- | --- |

5.2.4.2

Pro monitorovací systémy související s emisemi ovlivňované vysokým napětím baterie vozidla nebo vysokým systémovým napětím mohou výrobci zažádat o schválení vyřazování monitorovacích systémů v případech, kdy napětí baterie nebo systémové napětí překročí výrobcem stanovenou hodnotu.

Výrobce prokáže, že monitorování při hodnotách, které překročí jím stanovené hodnoty napětí, by bylo nespolehlivé a buď že se varovná kontrolka elektrického systému nabíjení / alternátoru rozsvítí (nebo bude ukazatel napětí v červené části rozsahu), nebo že systém OBD monitoruje napětí baterie nebo systémové napětí a zjistí chybnou funkci při napětí, které se používá k vyřazení jiných monitorovacích funkcí.

| 5.2.5 | Aktivní PTO (jednotky odběru výkonu)
  Výrobci mohou zažádat o schválení dočasného vyřazování z provozu dotčených monitorovacích systémů u vozidel, která jsou vybavena jednotkou odběru výkonu (PTO), pod podmínkou, že je tato jednotka dočasně aktivní. |
| --- | --- |

5.2.5

Výrobci mohou zažádat o schválení dočasného vyřazování z provozu dotčených monitorovacích systémů u vozidel, která jsou vybavena jednotkou odběru výkonu (PTO), pod podmínkou, že je tato jednotka dočasně aktivní.

| 5.2.6 | Nucená regenerace
  Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování z provozu dotčených monitorovacích systémů OBD během nucené regenerace systému regulace emisí za motorem (např. filtru částic). |
| --- | --- |

5.2.6

Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování z provozu dotčených monitorovacích systémů OBD během nucené regenerace systému regulace emisí za motorem (např. filtru částic).

| 5.2.7 | Pomocná strategie pro emise (AES)
  Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování monitorovacích funkcí systému OBD z provozu během provozu pomocné strategie pro emise (AES) včetně strategií chybné funkce regulace emisí MECS, a sice za takových podmínek, které již nebyly popsány v bodě 5.2, jestliže jsou monitorovací funkce provozem pomocné strategie pro emise AES ovlivněny. |
| --- | --- |

5.2.7

Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování monitorovacích funkcí systému OBD z provozu během provozu pomocné strategie pro emise (AES) včetně strategií chybné funkce regulace emisí MECS, a sice za takových podmínek, které již nebyly popsány v bodě 5.2, jestliže jsou monitorovací funkce provozem pomocné strategie pro emise AES ovlivněny.

| 5.2.8 | Doplňování paliva
  Po doplnění paliva může výrobce vozidla na plyn dočasně vypnout systém OBD z činnosti, když se systém potřebuje adaptovat na změnu jakosti a složení paliva, která byla rozpoznána elektronickou řídicí jednotkou.
  Systém OBD musí být znovu uveden do činnosti, jakmile bylo rozpoznáno nové palivo a byly znovu nastaveny parametry motoru. Toto vyřazení z provozu musí být omezeno na nejvýše 10 minut. |
| --- | --- |

5.2.8

Po doplnění paliva může výrobce vozidla na plyn dočasně vypnout systém OBD z činnosti, když se systém potřebuje adaptovat na změnu jakosti a složení paliva, která byla rozpoznána elektronickou řídicí jednotkou.

Systém OBD musí být znovu uveden do činnosti, jakmile bylo rozpoznáno nové palivo a byly znovu nastaveny parametry motoru. Toto vyřazení z provozu musí být omezeno na nejvýše 10 minut.

| 6. | Požadavky na prokazování
  Základní prvky prokazování shodnosti systému OBD s požadavky této přílohy jsou tyto:


  a) | postup výběru systému základního motoru systémů OBD. Systém základního motoru systémů OBD vybírá výrobce po dohodě se schvalovacím orgánem; |
| --- | --- | --- |

6.

Základní prvky prokazování shodnosti systému OBD s požadavky této přílohy jsou tyto:

a)

postup výběru systému základního motoru systémů OBD. Systém základního motoru systémů OBD vybírá výrobce po dohodě se schvalovacím orgánem;

| b) | postup prokazování klasifikace chybné funkce. Výrobce dodá schvalovacímu orgánu klasifikaci každé chybné funkce daného systému základního motoru systémů OBD a nezbytné dokumentační údaje, které odůvodní každou klasifikaci; |
| --- | --- |

b)

postup prokazování klasifikace chybné funkce. Výrobce dodá schvalovacímu orgánu klasifikaci každé chybné funkce daného systému základního motoru systémů OBD a nezbytné dokumentační údaje, které odůvodní každou klasifikaci;

| c) | postup výběru vhodné poškozené součásti. Ke zkouškám OBD výrobce poskytne na žádost schvalovacího orgánu poškozené součásti. Vhodnost těchto součástí se stanoví na základě dokumentačních údajů poskytnutých výrobcem; |
| --- | --- |

c)

postup výběru vhodné poškozené součásti. Ke zkouškám OBD výrobce poskytne na žádost schvalovacího orgánu poškozené součásti. Vhodnost těchto součástí se stanoví na základě dokumentačních údajů poskytnutých výrobcem;

| d) | postup výběru referenčního paliva v případě motoru na plyn. |
| --- | --- |

d)

postup výběru referenčního paliva v případě motoru na plyn.

| 6.1 | Rodina emisních systémů OBD
  Výrobce zodpovídá za stanovení členů rodiny emisních systémů OBD. Vytváření skupin systémů motorů v rámci rodiny motorů s OBD se provede na základě osvědčeného technického úsudku a musí být schváleno schvalovacím orgánem.
  Motory, které nepatří do stejné rodiny motorů, mohou přesto patřit do stejné rodiny emisních systémů OBD. |
| --- | --- |

6.1

Výrobce zodpovídá za stanovení členů rodiny emisních systémů OBD. Vytváření skupin systémů motorů v rámci rodiny motorů s OBD se provede na základě osvědčeného technického úsudku a musí být schváleno schvalovacím orgánem.

Motory, které nepatří do stejné rodiny motorů, mohou přesto patřit do stejné rodiny emisních systémů OBD.

| 6.1.1 | Parametry vymezující rodinu emisních systémů OBD
  Rodinu emisních systémů OBD je možno vymezit základními konstrukčními parametry, které musí být společné u systémů motorů této rodiny.
  Aby mohly být motory pokládány za motory z téže rodiny motorů s OBD, musí si být podobné v následujících základních parametrech:


  a) | systémy regulace emisí; |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Rodinu emisních systémů OBD je možno vymezit základními konstrukčními parametry, které musí být společné u systémů motorů této rodiny.

Aby mohly být motory pokládány za motory z téže rodiny motorů s OBD, musí si být podobné v následujících základních parametrech:

a)

systémy regulace emisí;

| b) | postupy monitorování OBD; |
| --- | --- |

b)

postupy monitorování OBD;

| c) | kritéria pro monitorování činnosti a součástí; |
| --- | --- |

c)

kritéria pro monitorování činnosti a součástí;

| d) | parametry monitorování (např. frekvence). |
| --- | --- |

d)

parametry monitorování (např. frekvence).

Tyto podobnosti musí být prokázány výrobcem pomocí vhodných technických postupů prokazování nebo jinými vhodnými postupy a musí být schváleny schvalovacím orgánem.

Výrobce může požádat schvalovací orgán o schválení menších rozdílů v metodách monitorování/diagnostiky systémů motoru k regulaci emisí z důvodu rozdílů v uspořádání systémů motoru, jestliže výrobce tyto metody považuje za podobné a jestliže:

| a) | výrobce vybere se souhlasem schvalovacího orgánu podmínky zkoušky nebo |
| --- | --- |

a)

výrobce vybere se souhlasem schvalovacího orgánu podmínky zkoušky nebo

| b) | jejich podobnost je stanovena na základě osvědčeného technického úsudku. |
| --- | --- |

b)

jejich podobnost je stanovena na základě osvědčeného technického úsudku.

| 6.1.2 | Systém základního motoru systémů OBD
  Shodnost rodiny emisních systémů OBD s požadavky této přílohy je doložena prokázáním shodnosti systému základního motoru systémů OBD této rodiny.
  Výběr systému základního motoru systémů OBD provede výrobce a musí být schválen schvalovacím orgánem.
  Před zkouškami může schvalovací orgán výrobce požádat, aby vybral k prokazování ještě další motor.
  Výrobce může také schvalovacímu orgánu navrhnout, aby byly zkoušeny ještě další motory, aby byla zkouškami pokryta celá rodina emisních systémů OBD. |
| --- | --- |

6.1.2

Shodnost rodiny emisních systémů OBD s požadavky této přílohy je doložena prokázáním shodnosti systému základního motoru systémů OBD této rodiny.

Výběr systému základního motoru systémů OBD provede výrobce a musí být schválen schvalovacím orgánem.

Před zkouškami může schvalovací orgán výrobce požádat, aby vybral k prokazování ještě další motor.

Výrobce může také schvalovacímu orgánu navrhnout, aby byly zkoušeny ještě další motory, aby byla zkouškami pokryta celá rodina emisních systémů OBD.

| 6.2 | Postupy prokazování klasifikace chybných funkcí
  Výrobce musí poskytnout dokumentaci, kterou schvalovacímu orgánu odůvodní správnou klasifikaci každé chybné funkce. Tato dokumentace musí obsahovat analýzu selhání (například části „režim selhání a analýza důsledků“) a může dále obsahovat:


  a) | výsledky simulací; |
| --- | --- | --- |

6.2

Výrobce musí poskytnout dokumentaci, kterou schvalovacímu orgánu odůvodní správnou klasifikaci každé chybné funkce. Tato dokumentace musí obsahovat analýzu selhání (například části „režim selhání a analýza důsledků“) a může dále obsahovat:

a)

výsledky simulací;

| b) | výsledky zkoušek; |
| --- | --- |

b)

výsledky zkoušek;

| c) | odkazy na již schválenou klasifikaci. |
| --- | --- |

c)

odkazy na již schválenou klasifikaci.

V následujících bodech jsou vyjmenovány požadavky na prokazování správné klasifikace, včetně požadavků na zkoušky. Požadují se minimálně čtyři zkoušky, maximální počet zkoušek odpovídá čtyřnásobku počtu rodin motorů v uvažované rodině emisních systémů OBD. Schvalovací orgán může zkrátit zkoušky kdykoli předtím, než je dosaženo tohoto maximálního počtu zkoušek selhání.

Ve zvláštních případech, kdy zkoušku klasifikace není možné provést (například je-li aktivní strategie chybné funkce regulace emisí MECS a motor se příslušné zkoušce nemůže podrobit atd.), může být klasifikace chybné funkce provedena na základě odborného zdůvodnění. Taková výjimka musí být výrobcem zdokumentována a podléhá schválení schvalovacím orgánem.

| 6.2.1 | Prokazování klasifikace do třídy A
  Klasifikace chybné funkce do třídy A ze strany výrobce nepodléhá prokazovací zkoušce.
  Jestliže schvalovací orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy A ze strany výrobce, požádá schvalovací orgán o překlasifikování do příslušné třídy, tj. B1, B2 nebo C.
  V takovém případě musí být ve schvalovacím dokumentu zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost schvalovacího orgánu. |
| --- | --- |

6.2.1

Klasifikace chybné funkce do třídy A ze strany výrobce nepodléhá prokazovací zkoušce.

Jestliže schvalovací orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy A ze strany výrobce, požádá schvalovací orgán o překlasifikování do příslušné třídy, tj. B1, B2 nebo C.

V takovém případě musí být ve schvalovacím dokumentu zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost schvalovacího orgánu.

| 6.2.2 | Prokazování klasifikace do třídy B1 (rozlišení mezi třídou A a B1)
  K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy B1 musí dokumentace jednoznačně doložit, že za určitých podmínek (10) budou v důsledku chybné funkce hodnoty emisí nižší než OTL.
  V případě, že schvalovací orgán požádá o zkoušku emisí za účelem doložení klasifikace chybné funkce do třídy B1, výrobce musí doložit, že hodnoty emisí budou v důsledku této chybné funkce za určitých podmínek pod OTL:


  a) | výrobce vybere se souhlasem schvalovacího orgánu podmínky zkoušky; |
| --- | --- | --- |

6.2.2

K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy B1 musí dokumentace jednoznačně doložit, že za určitých podmínek (10) budou v důsledku chybné funkce hodnoty emisí nižší než OTL.

V případě, že schvalovací orgán požádá o zkoušku emisí za účelem doložení klasifikace chybné funkce do třídy B1, výrobce musí doložit, že hodnoty emisí budou v důsledku této chybné funkce za určitých podmínek pod OTL:

a)

výrobce vybere se souhlasem schvalovacího orgánu podmínky zkoušky;

| b) | od výrobce se nepožaduje, aby prokázal, že za jiných podmínek jsou hodnoty emisí vyplývající z chybné funkce nad OTL. |
| --- | --- |

b)

od výrobce se nepožaduje, aby prokázal, že za jiných podmínek jsou hodnoty emisí vyplývající z chybné funkce nad OTL.

Jestliže výrobce neprokáže, že klasifikace do třídy B1 je odůvodněná, chybná funkce bude klasifikována jako třída A.

| 6.2.3 | Prokazování klasifikace do třídy B1 (rozlišení mezi třídou B2 a B1)
  Jestliže schvalovací orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy B1 ze strany výrobce, protože se domnívá, že OTL nejsou překročeny, požádá schvalovací orgán o překlasifikování této chybné funkce do třídy B2 nebo C. V takovém případě musí být ve schvalovacích dokumentech zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost schvalovacího orgánu. |
| --- | --- |

6.2.3

Jestliže schvalovací orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy B1 ze strany výrobce, protože se domnívá, že OTL nejsou překročeny, požádá schvalovací orgán o překlasifikování této chybné funkce do třídy B2 nebo C. V takovém případě musí být ve schvalovacích dokumentech zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost schvalovacího orgánu.

| 6.2.4 | Prokazování klasifikace do třídy B2 (rozlišení mezi třídou B2 a B1)
  K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy B2 musí výrobce prokázat, že hodnoty emisí budou nižší než OTL.
  Jestliže schvalovací orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy B2, protože se domnívá, že budou překročeny OTL, může výrobce požádat, aby zkouškou prokázal, že hodnoty emisí budou v důsledku chybné funkce nižší než OTL. Jestliže se toto zkouškou nepotvrdí, schvalovací orgán požádá o překlasifikování dotčené chybné funkce do třídy A nebo B1, výrobce následně příslušnou klasifikaci prokáže a aktualizuje se dokumentace. |
| --- | --- |

6.2.4

K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy B2 musí výrobce prokázat, že hodnoty emisí budou nižší než OTL.

Jestliže schvalovací orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy B2, protože se domnívá, že budou překročeny OTL, může výrobce požádat, aby zkouškou prokázal, že hodnoty emisí budou v důsledku chybné funkce nižší než OTL. Jestliže se toto zkouškou nepotvrdí, schvalovací orgán požádá o překlasifikování dotčené chybné funkce do třídy A nebo B1, výrobce následně příslušnou klasifikaci prokáže a aktualizuje se dokumentace.

| 6.2.5 | Prokazování klasifikace do třídy B2 (rozlišení mezi třídou B2 a C)
  Jestliže schvalovací orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy B2 ze strany výrobce, protože se domnívá, že mezní hodnoty regulovaných emisí nejsou překročeny, požádá schvalovací orgán o překlasifikování této chybné funkce do třídy C. V takovém případě musí být ve schvalovacích dokumentech zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost schvalovacího orgánu. |
| --- | --- |

6.2.5

Jestliže schvalovací orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy B2 ze strany výrobce, protože se domnívá, že mezní hodnoty regulovaných emisí nejsou překročeny, požádá schvalovací orgán o překlasifikování této chybné funkce do třídy C. V takovém případě musí být ve schvalovacích dokumentech zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost schvalovacího orgánu.

| 6.2.6 | Prokazování klasifikace do třídy C
  K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy C musí výrobce prokázat, že hodnoty emisí budou nižší než mezní hodnoty regulovaných emisí.
  Jestliže schvalovací orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy C, může výrobce požádat, aby zkouškou prokázal, že hodnoty emisí budou v důsledku chybné funkce nižší než mezní hodnoty regulovaných emisí.
  Jestliže se toto zkouškou nepotvrdí, schvalovací orgán požádá o překlasifikování dotčené chybné funkce, výrobce následně příslušnou klasifikaci prokáže a aktualizuje se dokumentace. |
| --- | --- |

6.2.6

K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy C musí výrobce prokázat, že hodnoty emisí budou nižší než mezní hodnoty regulovaných emisí.

Jestliže schvalovací orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy C, může výrobce požádat, aby zkouškou prokázal, že hodnoty emisí budou v důsledku chybné funkce nižší než mezní hodnoty regulovaných emisí.

Jestliže se toto zkouškou nepotvrdí, schvalovací orgán požádá o překlasifikování dotčené chybné funkce, výrobce následně příslušnou klasifikaci prokáže a aktualizuje se dokumentace.

| 6.3 | Postupy prokazování správné činnosti systému OBD
  Výrobce poskytne schvalovacímu orgánu úplný soubor dokumentace, kterým doloží shodnost systému OBD ohledně jeho monitorovacích funkcí, jehož součástí mohou být:


  a) | algoritmy a vývojové diagramy; |
| --- | --- | --- |

6.3

Výrobce poskytne schvalovacímu orgánu úplný soubor dokumentace, kterým doloží shodnost systému OBD ohledně jeho monitorovacích funkcí, jehož součástí mohou být:

a)

algoritmy a vývojové diagramy;

| b) | výsledky zkoušek a/nebo simulací; |
| --- | --- |

b)

výsledky zkoušek a/nebo simulací;

| c) | odkazy na již schválené monitorovací systémy atd. |
| --- | --- |

c)

odkazy na již schválené monitorovací systémy atd.

V následujících bodech jsou uvedeny požadavky na prokazování správné činnosti systému OBD, včetně požadavků na zkoušky. Počet zkoušek odpovídá čtyřnásobku počtu rodin motorů uvažovaných v rodině emisních systémů OBD, musí jich však být nejméně osm.

Vybrané monitorovací funkce musí vyváženým způsobem odpovídat různým druhům monitorovacích funkcí uvedených v bodě 4.2 (tj. monitorování mezních hodnot emisí, monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí). Vybrané monitorovací funkce musí rovněž vyváženým způsobem odpovídat různým položkám uvedeným v dodatku 3 k této příloze.

| 6.3.1 | Postupy prokazování správné činnosti systému OBD zkouškami
  Kromě dodání podkladů uvedených v bodě 6.3 výrobce prokáže správné fungování monitorování konkrétních systémů regulace emisí nebo součástí pomocí zkoušek na zkušebním stavu podle zkušebních postupů popsaných v bodě 7.2 této přílohy.
  V takovém případě výrobce dodá vhodné poškozené součásti nebo elektrické zařízení, které lze použít k simulaci chybné funkce.
  Správné fungování systému OBD při zjišťování chybné funkce a odezvě na ni (viz také indikace MI, ukládání diagnostických chybových kódů DTC atd.) se prokáže podle bodu 7.2. |
| --- | --- |

6.3.1

Kromě dodání podkladů uvedených v bodě 6.3 výrobce prokáže správné fungování monitorování konkrétních systémů regulace emisí nebo součástí pomocí zkoušek na zkušebním stavu podle zkušebních postupů popsaných v bodě 7.2 této přílohy.

V takovém případě výrobce dodá vhodné poškozené součásti nebo elektrické zařízení, které lze použít k simulaci chybné funkce.

Správné fungování systému OBD při zjišťování chybné funkce a odezvě na ni (viz také indikace MI, ukládání diagnostických chybových kódů DTC atd.) se prokáže podle bodu 7.2.

| 6.3.2 | Postupy stanovení vhodné poškozené součásti (nebo systému)
  Tento bod se vztahuje na případy, kdy je chybná funkce vybraná pro prokazovací zkoušku systému OBD monitorována zkouškou emisí na základě emisí z výfuku (11) (monitorování mezních hodnot emisí – viz bod 4.2) a vyžaduje se, aby výrobce prokázal zkouškou emisí správnost výběru příslušné poškozené součásti.
  Ve velmi zvláštních případech nemusí být výběr vhodné poškozené součásti nebo systému na základě zkoušek možný (například je-li aktivní strategie chybné funkce regulace emisí MECS a motor se příslušné zkoušce nemůže podrobit atd.). V takových případech bude vhodná poškozená součást vybrána bez zkoušky. Taková výjimka musí být výrobcem zdokumentována a podléhá schválení schvalovacím orgánem. |
| --- | --- |

6.3.2

Tento bod se vztahuje na případy, kdy je chybná funkce vybraná pro prokazovací zkoušku systému OBD monitorována zkouškou emisí na základě emisí z výfuku (11) (monitorování mezních hodnot emisí – viz bod 4.2) a vyžaduje se, aby výrobce prokázal zkouškou emisí správnost výběru příslušné poškozené součásti.

Ve velmi zvláštních případech nemusí být výběr vhodné poškozené součásti nebo systému na základě zkoušek možný (například je-li aktivní strategie chybné funkce regulace emisí MECS a motor se příslušné zkoušce nemůže podrobit atd.). V takových případech bude vhodná poškozená součást vybrána bez zkoušky. Taková výjimka musí být výrobcem zdokumentována a podléhá schválení schvalovacím orgánem.

| 6.3.2.1 | Postup pro výběr vhodné poškozené součásti, která se použije při prokazování správného zjišťování chybných funkcí tříd A a B1 |
| --- | --- |

6.3.2.1

| 6.3.2.1.1 | Monitorování mezních hodnot emisí
  V případě, že v důsledku chybné funkce vybrané schvalovacím orgánem hodnoty emisí z výfuku překročí mezní hodnotu OBD, musí výrobce zkouškou emisí podle bodu 7 prokázat, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily příslušné OTL o více než 20 %. |
| --- | --- |

6.3.2.1.1

V případě, že v důsledku chybné funkce vybrané schvalovacím orgánem hodnoty emisí z výfuku překročí mezní hodnotu OBD, musí výrobce zkouškou emisí podle bodu 7 prokázat, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily příslušné OTL o více než 20 %.

| 6.3.2.1.2 | Monitorování činnosti
  Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu mohou být v případě monitorování činnosti překročeny OTL o více než 20 %. Taková žádost musí být případ od případu odůvodněna.
  V případě, že příloha 15 vyžaduje monitorování činnosti abnormální spotřeby plynného paliva motoru dual fuel nebo vozidla, se součást považuje za poškozenou bez odkazu na OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.1.2

Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu mohou být v případě monitorování činnosti překročeny OTL o více než 20 %. Taková žádost musí být případ od případu odůvodněna.

V případě, že příloha 15 vyžaduje monitorování činnosti abnormální spotřeby plynného paliva motoru dual fuel nebo vozidla, se součást považuje za poškozenou bez odkazu na OTL.

| 6.3.2.1.3 | Monitorování součástí
  V případě monitorování součástí se součást považuje za poškozenou bez odkazu na OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.1.3

V případě monitorování součástí se součást považuje za poškozenou bez odkazu na OTL.

| 6.3.2.2 | Výběr vhodné poškozené součásti, která se použije při prokazování správného zjišťování chybných funkcí třídy B2
  V případě chybných funkcí třídy B2 a na žádost schvalovacího orgánu výrobce zkouškou emisí podle bodu 7 prokáže, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily příslušnou OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.2

V případě chybných funkcí třídy B2 a na žádost schvalovacího orgánu výrobce zkouškou emisí podle bodu 7 prokáže, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily příslušnou OTL.

| 6.3.2.3 | Výběr vhodné poškozené součásti, která se použije při prokazování správného zjišťování chybných funkcí třídy C
  V případě chybných funkcí třídy C a na žádost schvalovacího orgánu výrobce zkouškou emisí podle bodu 7 prokáže, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily mezní hodnotu regulovaných emisí. |
| --- | --- |

6.3.2.3

V případě chybných funkcí třídy C a na žádost schvalovacího orgánu výrobce zkouškou emisí podle bodu 7 prokáže, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily mezní hodnotu regulovaných emisí.

| 6.3.3 | Zkušební protokol
  Zkušební protokol musí obsahovat přinejmenším informace stanovené v dodatku 4 k této příloze. |
| --- | --- |

6.3.3

Zkušební protokol musí obsahovat přinejmenším informace stanovené v dodatku 4 k této příloze.

| 6.4 | Schválení systému OBD obsahujícího nedostatky |
| --- | --- |

6.4

| 6.4.1 | Schvalovací orgány mohou na žádost výrobce schválit systém OBD i přesto, že obsahuje jeden nebo více nedostatků.
  Při posouzení žádosti rozhodne schvalovací orgán, zda je splnění požadavků této přílohy technicky možné nebo zda není nárok na splnění nepřiměřený.
  Schvalovací orgán posoudí údaje výrobce, které budou kromě jiného obsahovat podrobnosti o faktorech, jako jsou: technická proveditelnost, doba realizace a cykly výroby včetně zaváděcího období nebo výběhu motorů a zdokonalení programového vybavení počítačů, rozsah, ve kterém bude výsledný systém OBD splňovat požadavky této přílohy, a zda výrobce prokázal přiměřené úsilí při snaze o splnění požadavků této přílohy.
  Schvalovací orgán nepřijme žádné takové žádosti o uznání nedostatků, jejichž součástí by byla úplná absence povinné diagnostické monitorovací funkce (tj. úplná absence monitorovacích funkcí podle dodatku 3 k této příloze). |
| --- | --- |

6.4.1

Při posouzení žádosti rozhodne schvalovací orgán, zda je splnění požadavků této přílohy technicky možné nebo zda není nárok na splnění nepřiměřený.

Schvalovací orgán posoudí údaje výrobce, které budou kromě jiného obsahovat podrobnosti o faktorech, jako jsou: technická proveditelnost, doba realizace a cykly výroby včetně zaváděcího období nebo výběhu motorů a zdokonalení programového vybavení počítačů, rozsah, ve kterém bude výsledný systém OBD splňovat požadavky této přílohy, a zda výrobce prokázal přiměřené úsilí při snaze o splnění požadavků této přílohy.

Schvalovací orgán nepřijme žádné takové žádosti o uznání nedostatků, jejichž součástí by byla úplná absence povinné diagnostické monitorovací funkce (tj. úplná absence monitorovacích funkcí podle dodatku 3 k této příloze).

| 6.4.2 | Doba, po kterou se připouštějí nedostatky
  Nedostatek se připouští po dobu jednoho roku od data schválení systému motoru.
  Jestliže výrobce v dostatečné míře schvalovacímu orgánu prokáže, že k nápravě nedostatku by byly nutné zásadní úpravy motoru a delší doba realizace, může být pro tento nedostatek prodloužena lhůta o jeden rok za předpokladu, že celková doba, po kterou se připustí nedostatky, nepřekročí tři roky (tzn. přípustná jsou celkem tři období v délce jednoho roku).
  Výrobce nemůže žádat o další prodloužení doby k připouštění nedostatků. |
| --- | --- |

6.4.2

Nedostatek se připouští po dobu jednoho roku od data schválení systému motoru.

Jestliže výrobce v dostatečné míře schvalovacímu orgánu prokáže, že k nápravě nedostatku by byly nutné zásadní úpravy motoru a delší doba realizace, může být pro tento nedostatek prodloužena lhůta o jeden rok za předpokladu, že celková doba, po kterou se připustí nedostatky, nepřekročí tři roky (tzn. přípustná jsou celkem tři období v délce jednoho roku).

Výrobce nemůže žádat o další prodloužení doby k připouštění nedostatků.

| 6.5 | Postup výběru referenčního paliva v případě motoru na plyn
  Prokázání správné činnosti systému OBD a klasifikace chybné funkce se provedou pomocí jednoho z referenčních paliv, jež jsou uvedena v příloze 5 a určena pro provoz tohoto motoru.
  Výběr tohoto referenčního paliva provede schvalovací orgán, který zkušební laboratoři poskytne dostatek času k poskytnutí vybraného referenčního paliva. |
| --- | --- |

6.5

Prokázání správné činnosti systému OBD a klasifikace chybné funkce se provedou pomocí jednoho z referenčních paliv, jež jsou uvedena v příloze 5 a určena pro provoz tohoto motoru.

Výběr tohoto referenčního paliva provede schvalovací orgán, který zkušební laboratoři poskytne dostatek času k poskytnutí vybraného referenčního paliva.

| 7. | Zkušební postupy |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Zkušební postup
  Prokazování zkouškou řádné klasifikace chybné funkce a prokazování zkouškou správné činnosti monitorování systému OBD jsou oblasti, kterým je nutno se během zkoušek věnovat odděleně. Například chybná funkce třídy A nevyžaduje klasifikační zkoušku, avšak může být předmětem zkoušky správné činnosti systému OBD.
  Kde je to vhodné, může být použita stejná zkouška k prokazování správné klasifikace chybné funkce, k výběru vhodné poškozené součásti dodané výrobcem a k úpravě monitorování systému OBD.
  Systém motoru, se kterým je systém OBD zkoušen, musí splňovat požadavky na emise stanovené tímto předpisem. |
| --- | --- |

7.1

Prokazování zkouškou řádné klasifikace chybné funkce a prokazování zkouškou správné činnosti monitorování systému OBD jsou oblasti, kterým je nutno se během zkoušek věnovat odděleně. Například chybná funkce třídy A nevyžaduje klasifikační zkoušku, avšak může být předmětem zkoušky správné činnosti systému OBD.

Kde je to vhodné, může být použita stejná zkouška k prokazování správné klasifikace chybné funkce, k výběru vhodné poškozené součásti dodané výrobcem a k úpravě monitorování systému OBD.

Systém motoru, se kterým je systém OBD zkoušen, musí splňovat požadavky na emise stanovené tímto předpisem.

| 7.1.1 | Zkušební postupy prokazování klasifikace chybných funkcí
  Jestliže schvalovací orgán požádá výrobce v souladu s bodem 6.2 o doložení klasifikace konkrétní chybné funkce zkouškou, prokázání shodnosti bude spočívat v řadě zkoušek emisí.
  Jestliže schvalovací orgán požádá o zkoušku, kterou se má doložit klasifikace chybné funkce do třídy B1 namísto třídy A, výrobce v souladu s bodem 6.2.2 prokáže, že emise jsou v důsledku této konkrétní chybné funkce ve vybraných podmínkách pod OTL:


  a) | výrobce vybere se souhlasem schvalovacího orgánu podmínky zkoušky; |
| --- | --- | --- |

7.1.1

Jestliže schvalovací orgán požádá výrobce v souladu s bodem 6.2 o doložení klasifikace konkrétní chybné funkce zkouškou, prokázání shodnosti bude spočívat v řadě zkoušek emisí.

Jestliže schvalovací orgán požádá o zkoušku, kterou se má doložit klasifikace chybné funkce do třídy B1 namísto třídy A, výrobce v souladu s bodem 6.2.2 prokáže, že emise jsou v důsledku této konkrétní chybné funkce ve vybraných podmínkách pod OTL:

a)

výrobce vybere se souhlasem schvalovacího orgánu podmínky zkoušky;

| b) | od výrobce se nepožaduje, aby prokázal, že za jiných podmínek jsou hodnoty emisí vyplývající z chybné funkce nad OTL. |
| --- | --- |

b)

od výrobce se nepožaduje, aby prokázal, že za jiných podmínek jsou hodnoty emisí vyplývající z chybné funkce nad OTL.

Zkouška emisí může být na žádost výrobce opakována nejvýše třikrát.

Jestliže budou výsledkem některé z těchto zkoušek hodnoty pod příslušnou OTL, bude klasifikace do třídy B1 schválena.

Jestliže schvalovací orgán požádá o doložení klasifikace chybné funkce do třídy B2 namísto třídy B1 nebo klasifikace do třídy C namísto třídy B2, zkoušky emisí se neopakují. Jestliže jsou hodnoty emisí naměřené při zkoušce nad OTL případně nad mezní hodnotou emisí, chybnou funkci je nutno překlasifikovat.

| Poznámka: | Podle bodu 6.2.1 se tento bod nevztahuje na chybné funkce klasifikované do třídy A. |
| --- | --- |

Poznámka:

| 7.1.2 | Zkušební postup prokazování správné činnosti systému OBD
  Jestliže schvalovací orgán požádá v souladu s bodem 6.3 této přílohy o zkoušku činnosti systému OBD, prokazování shodnosti bude spočívat v následujících krocích:


  a) | schvalovací orgán vybere chybnou funkci a výrobce dodá odpovídající poškozenou součást nebo systém; |
| --- | --- | --- |

7.1.2

Jestliže schvalovací orgán požádá v souladu s bodem 6.3 této přílohy o zkoušku činnosti systému OBD, prokazování shodnosti bude spočívat v následujících krocích:

a)

schvalovací orgán vybere chybnou funkci a výrobce dodá odpovídající poškozenou součást nebo systém;

| b) | kde se to hodí a bude-li o to požádáno, výrobce zkouškou emisí prokáže, že poškozená součást je vhodná k prokazování správného monitorování; |
| --- | --- |

b)

kde se to hodí a bude-li o to požádáno, výrobce zkouškou emisí prokáže, že poškozená součást je vhodná k prokazování správného monitorování;

| c) | výrobce prokáže, že odezva systému OBD odpovídá požadavkům této přílohy (tj. indikace MI, ukládání kódů DTC atd.) nejpozději na konci řady zkušebních cyklů OBD. |
| --- | --- |

c)

výrobce prokáže, že odezva systému OBD odpovídá požadavkům této přílohy (tj. indikace MI, ukládání kódů DTC atd.) nejpozději na konci řady zkušebních cyklů OBD.

| 7.1.2.1 | Výběr vhodné poškozené součásti
  Když schvalovací orgán výrobce požádá, aby podle bodu 6.3.2 vybral vhodnou poškozenou součást zkouškou, tento postup bude spočívat ve zkoušce emisí.
  Jestliže se zjistí, že montáž poškozené součásti nebo zařízení do systému motoru způsobí, že srovnání s mezními hodnotami pro OBD není možné (např. protože nejsou splněny podmínky pro statistické ověření příslušného cyklu zkoušky emisí), je možno považovat selhání této součásti nebo zařízení za vhodné, a to po souhlasu schvalovacího orgánu na základě technických podkladů poskytnutých výrobcem.
  V případě, že instalace poškozené součásti nebo zařízení do motoru způsobí, že během zkoušky nelze dosáhnout plného zatížení motoru (jako při správně fungujícím motoru), je možno považovat tuto poškozenou součást nebo zařízení za vhodné, a to po souhlasu schvalovacího orgánu na základě technických podkladů poskytnutých výrobcem. |
| --- | --- |

7.1.2.1

Když schvalovací orgán výrobce požádá, aby podle bodu 6.3.2 vybral vhodnou poškozenou součást zkouškou, tento postup bude spočívat ve zkoušce emisí.

Jestliže se zjistí, že montáž poškozené součásti nebo zařízení do systému motoru způsobí, že srovnání s mezními hodnotami pro OBD není možné (např. protože nejsou splněny podmínky pro statistické ověření příslušného cyklu zkoušky emisí), je možno považovat selhání této součásti nebo zařízení za vhodné, a to po souhlasu schvalovacího orgánu na základě technických podkladů poskytnutých výrobcem.

V případě, že instalace poškozené součásti nebo zařízení do motoru způsobí, že během zkoušky nelze dosáhnout plného zatížení motoru (jako při správně fungujícím motoru), je možno považovat tuto poškozenou součást nebo zařízení za vhodné, a to po souhlasu schvalovacího orgánu na základě technických podkladů poskytnutých výrobcem.

| 7.1.2.2 | Zjišťování chybné funkce
  Každá monitorovací funkce vybraná schvalovacím orgánem ke zkoušce na zkušebním stavu musí projevit takovou odezvu na zavedení vhodné poškozené součásti, jaká splňuje požadavky této přílohy v rámci dvou po sobě jdoucích zkušebních cyklů OBD v souladu s bodem 7.2.2 této přílohy.
  Jestliže bylo v popisu monitorování uvedeno a schvalovacím orgánem schváleno, že konkrétní motor vyžaduje k provedení úplného monitorování více než dva sledy operací, počet zkušebních cyklů systému OBD se může na základě požadavků výrobce zvýšit.
  Během prokazovací zkoušky se každý jednotlivý zkušební cyklus systému OBD oddělí vypnutím motoru. Délka vypnutí do dalšího nastartování musí brát v úvahu monitorování, ke kterému může dojít po vypnutí motoru, a veškeré podmínky, které musí být splněny, aby proběhlo monitorování při následujícím nastartování.
  Zkoušku lze považovat za úplnou, jakmile systém OBD poskytne odezvu, která splňuje podmínky této přílohy. |
| --- | --- |

7.1.2.2

Každá monitorovací funkce vybraná schvalovacím orgánem ke zkoušce na zkušebním stavu musí projevit takovou odezvu na zavedení vhodné poškozené součásti, jaká splňuje požadavky této přílohy v rámci dvou po sobě jdoucích zkušebních cyklů OBD v souladu s bodem 7.2.2 této přílohy.

Jestliže bylo v popisu monitorování uvedeno a schvalovacím orgánem schváleno, že konkrétní motor vyžaduje k provedení úplného monitorování více než dva sledy operací, počet zkušebních cyklů systému OBD se může na základě požadavků výrobce zvýšit.

Během prokazovací zkoušky se každý jednotlivý zkušební cyklus systému OBD oddělí vypnutím motoru. Délka vypnutí do dalšího nastartování musí brát v úvahu monitorování, ke kterému může dojít po vypnutí motoru, a veškeré podmínky, které musí být splněny, aby proběhlo monitorování při následujícím nastartování.

Zkoušku lze považovat za úplnou, jakmile systém OBD poskytne odezvu, která splňuje podmínky této přílohy.

| 7.2 | Příslušné zkoušky
  Pro účely této přílohy:


  a) | se zkouškou emisí rozumí zkušební cyklus používaný k měření regulovaných emisí ke stanovení vhodné poškozené součásti nebo systému; |
| --- | --- | --- |

7.2

Pro účely této přílohy:

a)

se zkouškou emisí rozumí zkušební cyklus používaný k měření regulovaných emisí ke stanovení vhodné poškozené součásti nebo systému;

| b) | se zkušebním cyklem OBD rozumí zkušební cyklus použitý ke stanovení schopnosti monitorovacích funkcí OBD zjistit chybnou funkci. |
| --- | --- |

b)

se zkušebním cyklem OBD rozumí zkušební cyklus použitý ke stanovení schopnosti monitorovacích funkcí OBD zjistit chybnou funkci.

| 7.2.1 | Zkušební cyklus emisí
  Zkušební cyklus k měření emisí popsaný v této příloze je zkušebním cyklem WHTC odpovídajícím popisu v příloze 4. |
| --- | --- |

7.2.1

Zkušební cyklus k měření emisí popsaný v této příloze je zkušebním cyklem WHTC odpovídajícím popisu v příloze 4.

| 7.2.2 | Zkušební cyklus systému OBD
  Zkušební cyklus systému OBD popsaný v této příloze je částí zkušebního cyklu WHTC, která se provádí za tepla, jak stanoví příloha 4.
  Na požádání výrobce a se schválením schvalovacího orgánu může být pro určitou monitorovací funkci použit jiný zkušební cyklus systému OBD (např. část zkušebního cyklu WHTC prováděná za studena). Žádost musí obsahovat části (odborná zdůvodnění, simulace, výsledky zkoušek atd.), kterými se prokáží tyto skutečnosti:


  a) | požadovaný zkušební cyklus je vhodný k prokázání, že monitorování probíhá za skutečných provozních podmínek a |
| --- | --- | --- |

7.2.2

Zkušební cyklus systému OBD popsaný v této příloze je částí zkušebního cyklu WHTC, která se provádí za tepla, jak stanoví příloha 4.

Na požádání výrobce a se schválením schvalovacího orgánu může být pro určitou monitorovací funkci použit jiný zkušební cyklus systému OBD (např. část zkušebního cyklu WHTC prováděná za studena). Žádost musí obsahovat části (odborná zdůvodnění, simulace, výsledky zkoušek atd.), kterými se prokáží tyto skutečnosti:

a)

požadovaný zkušební cyklus je vhodný k prokázání, že monitorování probíhá za skutečných provozních podmínek a

| b) | část cyklu WHTC prováděná za tepla se jeví jako méně vhodná pro uvažované monitorování (např. monitorování spotřeby paliva). |
| --- | --- |

b)

část cyklu WHTC prováděná za tepla se jeví jako méně vhodná pro uvažované monitorování (např. monitorování spotřeby paliva).

| 7.2.3 | Provozní podmínky zkoušky
  K provedení zkušebního cyklu WHTC podle přílohy 4 budou vyžadovány podmínky k provádění zkoušek (tj. teplota, nadmořská výška, kvalita paliva atd.) uvedené v bodech 7.2.1 a 7.2.2.
  V případě zkoušky emisí zaměřené na odůvodnění klasifikace konkrétní chybné funkce do třídy B1 se mohou na základě rozhodnutí výrobce provozní podmínky zkoušky podle bodu 6.2.2 odchýlit od podmínek ve výše uvedených bodech. |
| --- | --- |

7.2.3

K provedení zkušebního cyklu WHTC podle přílohy 4 budou vyžadovány podmínky k provádění zkoušek (tj. teplota, nadmořská výška, kvalita paliva atd.) uvedené v bodech 7.2.1 a 7.2.2.

V případě zkoušky emisí zaměřené na odůvodnění klasifikace konkrétní chybné funkce do třídy B1 se mohou na základě rozhodnutí výrobce provozní podmínky zkoušky podle bodu 6.2.2 odchýlit od podmínek ve výše uvedených bodech.

| 7.3 | Prokazování v případu monitorování činnosti
  Výrobce může v případě monitorování činnosti použít požadavky na prokazování stanovené v dodatku 7 k této příloze.
  Schvalovací orgány mohou výrobci povolit použití jiného typu metody monitorování činnosti, než je metoda uvedená v dodatku 7 k této příloze. Zvolený typ monitorování musí výrobce prokázat pomocí stabilních technických podkladů založených na konstrukčních vlastnostech, pomocí prezentace výsledků zkoušek, odkazem na předchozí schválení nebo jiným přijatelným způsobem, který bude přinejmenším stejně stabilní, včasný a účinný jako způsoby uvedené v dodatku 7 k této příloze. |
| --- | --- |

7.3

Výrobce může v případě monitorování činnosti použít požadavky na prokazování stanovené v dodatku 7 k této příloze.

Schvalovací orgány mohou výrobci povolit použití jiného typu metody monitorování činnosti, než je metoda uvedená v dodatku 7 k této příloze. Zvolený typ monitorování musí výrobce prokázat pomocí stabilních technických podkladů založených na konstrukčních vlastnostech, pomocí prezentace výsledků zkoušek, odkazem na předchozí schválení nebo jiným přijatelným způsobem, který bude přinejmenším stejně stabilní, včasný a účinný jako způsoby uvedené v dodatku 7 k této příloze.

| 7.4 | Zkušební protokoly
  Zkušební protokoly musí obsahovat přinejmenším informace stanovené v dodatku 4 k této příloze. |
| --- | --- |

7.4

Zkušební protokoly musí obsahovat přinejmenším informace stanovené v dodatku 4 k této příloze.

| 8. | Požadavky na dokumentaci |
| --- | --- |

8.

| 8.1 | Dokumentace pro účely schválení
  Výrobce poskytne soubor dokumentace, který bude obsahovat úplný popis systému OBD. Soubor dokumentace se musí skládat ze dvou částí:


  a) | první části, která může být stručná, za předpokladu, že obsahuje důkazy vztahů mezi monitorovacími funkcemi, čidly/ovládacími členy a provozními podmínkami (tj. popisuje jednak veškeré podmínky, které monitorovací funkce aktivují, a jednak podmínky, které monitorovací funkce deaktivují). Dokumentace musí popisovat provozní funkce systému OBD, včetně členění chybných funkcí pomocí hierarchické klasifikace. Tyto materiály uchovává schvalovací orgán. Zmíněné informace mohou být na požádání poskytnuty zúčastněným stranám; |
| --- | --- | --- |

8.1

Výrobce poskytne soubor dokumentace, který bude obsahovat úplný popis systému OBD. Soubor dokumentace se musí skládat ze dvou částí:

a)

první části, která může být stručná, za předpokladu, že obsahuje důkazy vztahů mezi monitorovacími funkcemi, čidly/ovládacími členy a provozními podmínkami (tj. popisuje jednak veškeré podmínky, které monitorovací funkce aktivují, a jednak podmínky, které monitorovací funkce deaktivují). Dokumentace musí popisovat provozní funkce systému OBD, včetně členění chybných funkcí pomocí hierarchické klasifikace. Tyto materiály uchovává schvalovací orgán. Zmíněné informace mohou být na požádání poskytnuty zúčastněným stranám;

| b) | druhé části obsahující všechny údaje, včetně podrobností o vhodných poškozených součástech nebo systémech a příslušných výsledcích zkoušek, které jsou použity jako důkazy k podložení rozhodovacího postupu uvedeného výše, a soupisu veškerých vstupních a výstupních signálů, které má systém motoru k dispozici a které systém OBD monitoruje. Tato druhá část musí také popsat hlavní rysy strategie monitorování a rozhodovacího postupu. |
| --- | --- |

b)

druhé části obsahující všechny údaje, včetně podrobností o vhodných poškozených součástech nebo systémech a příslušných výsledcích zkoušek, které jsou použity jako důkazy k podložení rozhodovacího postupu uvedeného výše, a soupisu veškerých vstupních a výstupních signálů, které má systém motoru k dispozici a které systém OBD monitoruje. Tato druhá část musí také popsat hlavní rysy strategie monitorování a rozhodovacího postupu.

Obsah této druhé části zůstane přísně důvěrný. Může být uložen u schvalovacího orgánu či u výrobce, a to po zvážení schvalovacího orgánu, nicméně má být zpřístupněn ke kontrole schvalovacím orgánem při schvalování nebo kdykoli během doby platnosti schválení.

| 8.1.1 | Dokumentace související s každou monitorovanou součástí nebo systémem
  Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro každou monitorovanou součást nebo systém kromě jiného obsahovat následující informace:


  a) | chybné funkce a příslušné diagnostické chybové kódy DTC; |
| --- | --- | --- |

8.1.1

Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro každou monitorovanou součást nebo systém kromě jiného obsahovat následující informace:

a)

chybné funkce a příslušné diagnostické chybové kódy DTC;

| b) | monitorovací metodu použitou ke zjišťování chybné funkce; |
| --- | --- |

b)

monitorovací metodu použitou ke zjišťování chybné funkce;

| c) | použité parametry a podmínky, které musí být splněny ke zjištění chybné funkce, a v příslušném případě i mezní hodnoty kritérií ke zjišťování chyb (monitorování činnosti a součástí); |
| --- | --- |

c)

použité parametry a podmínky, které musí být splněny ke zjištění chybné funkce, a v příslušném případě i mezní hodnoty kritérií ke zjišťování chyb (monitorování činnosti a součástí);

| d) | kritéria pro uložení kódu DTC; |
| --- | --- |

d)

kritéria pro uložení kódu DTC;

| e) | délku monitorování (tj. trvání provozu / kroky nutné k dokončení monitorování) a frekvenci monitorování (např. nepřetržité, jednou za jízdu atp.). |
| --- | --- |

e)

délku monitorování (tj. trvání provozu / kroky nutné k dokončení monitorování) a frekvenci monitorování (např. nepřetržité, jednou za jízdu atp.).

| 8.1.2 | Dokumentace související s klasifikací chybných funkcí
  Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro klasifikaci chybných funkcí kromě jiného obsahovat následující informace.
  Musí být zdokumentována klasifikace chybné funkce přiřazené každému diagnostickému chybovému kódu DTC. Tato klasifikace se může u různých motorů z jedné rodiny emisních systémů OBD lišit (např. různým jmenovitým výkonem).
  Tyto informace musí obsahovat odborné zdůvodnění vyžadované v bodě 4.2 této přílohy ke klasifikaci do tříd A, B1 nebo B2. |
| --- | --- |

8.1.2

Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro klasifikaci chybných funkcí kromě jiného obsahovat následující informace.

Musí být zdokumentována klasifikace chybné funkce přiřazené každému diagnostickému chybovému kódu DTC. Tato klasifikace se může u různých motorů z jedné rodiny emisních systémů OBD lišit (např. různým jmenovitým výkonem).

Tyto informace musí obsahovat odborné zdůvodnění vyžadované v bodě 4.2 této přílohy ke klasifikaci do tříd A, B1 nebo B2.

| 8.1.3 | Dokumentace související s rodinou emisních systémů OBD
  Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro rodinu emisních systémů OBD kromě jiného obsahovat následující informace.
  Musí být k dispozici popis rodiny emisních systémů OBD. Tento popis musí obsahovat seznam a popis typů motorů v rodině, popis systému základního motoru systémů OBD a všech prvků, které charakterizují rodinu v souladu s bodem 6.1.1 této přílohy.
  V případech, kdy rodina emisních systémů OBD zahrnuje motory, které patří do různých rodin motorů, musí být k dispozici souhrnný popis těchto rodin motorů.
  Výrobce dále musí poskytnout seznam všech elektronických vstupních, výstupních a identifikačních prvků komunikačního protokolu použitých pro každou rodinu emisních systémů OBD. |
| --- | --- |

8.1.3

Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro rodinu emisních systémů OBD kromě jiného obsahovat následující informace.

Musí být k dispozici popis rodiny emisních systémů OBD. Tento popis musí obsahovat seznam a popis typů motorů v rodině, popis systému základního motoru systémů OBD a všech prvků, které charakterizují rodinu v souladu s bodem 6.1.1 této přílohy.

V případech, kdy rodina emisních systémů OBD zahrnuje motory, které patří do různých rodin motorů, musí být k dispozici souhrnný popis těchto rodin motorů.

Výrobce dále musí poskytnout seznam všech elektronických vstupních, výstupních a identifikačních prvků komunikačního protokolu použitých pro každou rodinu emisních systémů OBD.

| 8.2 | Dokumentace k montáži systému motoru vybaveného systémem OBD do vozidla
  Výrobce motoru musí v montážní dokumentaci k systému motoru uvést příslušné požadavky, které zaručí, že vozidlo bude při jízdě na silnici nebo při jiném příslušném použití splňovat požadavky této přílohy. Tato dokumentace musí kromě jiného obsahovat:


  a) | podrobné technické požadavky včetně opatření zaručujících kompatibilitu se systémem OBD systému motoru; |
| --- | --- | --- |

8.2

Výrobce motoru musí v montážní dokumentaci k systému motoru uvést příslušné požadavky, které zaručí, že vozidlo bude při jízdě na silnici nebo při jiném příslušném použití splňovat požadavky této přílohy. Tato dokumentace musí kromě jiného obsahovat:

a)

podrobné technické požadavky včetně opatření zaručujících kompatibilitu se systémem OBD systému motoru;

| b) | ověřovací postup, který je nutno provést. |
| --- | --- |

b)

ověřovací postup, který je nutno provést.

Existence a vhodnost takových požadavků na montáž může být během postupu schvalování systému motoru kontrolována.

| Poznámka: | V případě, že výrobce vozidla zažádá o přímé schválení montáže systému OBD do vozidla, se tato dokumentace nepožaduje. |
| --- | --- |

Poznámka:

---

(1)  Číslování této přílohy odpovídá číslování návrhu celosvětově harmonizovaného technického předpisu GTR č. 5 o WWH-OBD. Některé body předpisu WWH-OBD však nebylo nutno do této přílohy zařadit.

(2)  Z této definice nevyplývá, že je nutné čidlo teploty, které by měřilo teplotu chladicí kapaliny.

(3)  U naměřené hodnoty se bude předpokládat, že bere v úvahu příslušnou odchylku systému zkušebního stanoviště a zvýšenou variabilitu výsledků zkoušek zapříčiněnou chybnou funkcí.

(4)  Motor ve fázi roztáčení lze považovat za nastartovaný.

(5)  Tento soubor informací se obvykle používá k základnímu zhodnocení, zda systém motoru odpovídá technickým předpisům.

(6)  Tento soubor informací se obvykle používá k podrobnému zhodnocení, zda systém motoru odpovídá technickým předpisům.

(7)  Nevyžaduje se, aby byl motor vybavován zařízením pouze za účelem poskytování informací uvedených v tabulkách 3 a 4 přílohy 5.

(8)  Výrobci je pro účely zpřístupnění informací OBD dovoleno použít přídavný palubní diagnostický displej, jako např. obrazovkový přístroj namontovaný na přístrojové desce. Pro takový přídavný přístroj neplatí požadavky této přílohy.

(9)  Na hodnotu stanovenou v příslušné části této přílohy.

(10)  Mezi podmínky, které mohou ovlivnit, zda a kdy budou mezní hodnoty OTL překročeny, patří stáří systému motoru nebo skutečnost, zda je zkouška prováděna s novou, nebo použitou součástí.

(11)  Platnost tohoto bodu bude později kromě monitorovacích funkcí mezních hodnot emisí rozšířena na další monitorovací funkce.

---

Příloha 9B – dodatek 1

Schválení montáže systémů OBD

Tento dodatek se týká případu, kdy výrobce vozidla požádá o schválení montáže systému/systémů OBD z jedné rodiny emisních systémů OBD, který je schválen (které jsou schváleny) podle požadavků této přílohy.

V takovém případě se kromě obecných požadavků této přílohy požaduje prokázání správné montáže. Takové prokázání bude provedeno na základě příslušného konstrukčního prvku, výsledků ověřovacích zkoušek atp. a potvrdí shodnost následujících prvků s požadavky této přílohy:

| a) | montáž do vozidla, pokud jde o kompatibilitu se systémem OBD systému motoru; |
| --- | --- |

a)

montáž do vozidla, pokud jde o kompatibilitu se systémem OBD systému motoru;

| b) | indikace MI (piktogram, schémata aktivace atd.); |
| --- | --- |

b)

indikace MI (piktogram, schémata aktivace atd.);

| c) | rozhraní drátového spojení. |
| --- | --- |

c)

rozhraní drátového spojení.

Musí být zkontrolováno správné rozsvěcení indikátoru MI, ukládání informací a komunikace systému OBD z vozidla mimo něj. Žádná z kontrol však nesmí vyžadovat demontáž systému motoru (např. rozpojení elektrického vedení se připouští).

---

Příloha 9B - dodatek 2

Chybné funkce - Ilustrace statusu DTC - Ilustrace indikace MI a schémata aktivace počitadel

Účelem tohoto dodatku je ilustrovat požadavky stanovené v bodech 4.3 a 4.6.5 této přílohy.

Obsahuje tyto obrázky:

| Obrázek 1: | Status DTC v případě chybné funkce třídy B1 |
| --- | --- |

Obrázek 1:

Status DTC v případě chybné funkce třídy B1

| Obrázek 2 | Status DTC v případě dvou různých, po sobě jdoucích chybných funkcí třídy B1 |
| --- | --- |

Obrázek 2

Status DTC v případě dvou různých, po sobě jdoucích chybných funkcí třídy B1

| Obrázek 3: | Status DTC v případě opětovné chybné funkce třídy B1 |
| --- | --- |

Obrázek 3:

Status DTC v případě opětovné chybné funkce třídy B1

| Obrázek 4A: | Chybná funkce třídy A – aktivace indikace MI a počitadel MI |
| --- | --- |

Obrázek 4A:

Chybná funkce třídy A – aktivace indikace MI a počitadel MI

| Obrázek 4B: | Ilustrace principu deaktivace nepřetržité indikace MI |
| --- | --- |

Obrázek 4B:

Ilustrace principu deaktivace nepřetržité indikace MI

| Obrázek 5: | Chybná funkce třídy B1 – aktivace počitadla B1 v případech 5 použití. |
| --- | --- |

Obrázek 5:

Chybná funkce třídy B1 – aktivace počitadla B1 v případech 5 použití.

Obrázek 1

Status DTC v případě chybné funkce třídy B1

Image 228

Poznámky:

| | Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce. |
| --- | --- |

Image 229

| N, M | Tato příloha vyžaduje identifikaci „klíčových“ sledů operací, během kterých dochází k určitým událostem, a počítání následujících sledů operací. Pro ilustraci tohoto požadavku jsou těmto „klíčovým“ sledům přiřazeny hodnoty N a M. |
| --- | --- |

N, M

Např. M označuje první sled operací, který následuje po zjištění možné chybné funkce; N označuje sled operací, během které je indikace MI přepnuta do pozice VYPNUTO.

Obrázek 2

Status DTC v případě dvou různých, po sobě jdoucích chybných funkcí třídy B1

Image 230

Poznámky:

| | Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce. |
| --- | --- |

Image 231

N, M,

| N', M' | Tato příloha vyžaduje identifikaci „klíčových“ sledů operací, během kterých dochází k určitým událostem, a počítání následujících sledů operací. Pro ilustraci tohoto požadavku jsou „klíčovým“ sledům přiřazeny hodnoty N a M pro první výskyt chybné funkce a N' a M' pro druhý výskyt. |
| --- | --- |

N', M'

Např. M označuje první sled operací, který následuje po zjištění možné chybné funkce; N označuje sled operací, během které je indikace MI přepnuta do pozice VYPNUTO.

| N + 40 | Čtyřicátý sled operací po prvním zhasnutí indikátoru MI nebo po 200 hodinách provozu motoru, podle toho, co nastane dříve. |
| --- | --- |

N + 40

Obrázek 3

Status DTC v případě opětovné chybné funkce třídy B1

Image 232

Poznámky:

| | Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce. |
| --- | --- |

Image 233

N, M,

| N', M' | Tato příloha vyžaduje identifikaci „klíčových“ sledů operací, během kterých dochází k určitým událostem, a počítání následujících sledů operací. Pro ilustraci tohoto požadavku jsou „klíčovým“ sledům operací přiřazeny hodnoty N a M pro první výskyt chybné funkce a N' a M' pro druhý výskyt. |
| --- | --- |

N', M'

Např. M označuje první sled operací, který následuje po zjištění možné chybné funkce; N označuje sled operací, během které je indikace MI přepnuta do pozice VYPNUTO.

Obrázek 4A

Chybná funkce třídy A – aktivace indikace MI a počitadel MI

Image 234

| Poznámka: | Podrobnosti ohledně deaktivace nepřetržité indikace MI jsou znázorněny na obrázku 4B pro specifický případ potenciálního stavu. |
| --- | --- |

Poznámka:

Obrázek 4B

Ilustrace principu deaktivace nepřetržité indikace MI

Image 235

Poznámky:

| | Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce. |
| --- | --- |

Image 236

| M | Znamená sled operací, ve kterém monitorovací funkce poprvé vyhodnotí, že potvrzené a aktivní selhání se již nevyskytuje. |
| --- | --- |

M

| případ 1 | Znamená případ, kdy monitorovací funkce nevyhodnotí, že v průběhu sledu operací M došlo k selhání. |
| --- | --- |

případ 1

| případ 2 | Znamená případ, kdy monitorovací funkce vyhodnotila již dříve, v průběhu sledu operací M, že se vyskytuje chybná funkce. |
| --- | --- |

případ 2

| případ 3 | Znamená případ, kdy monitorovací funkce vyhodnotí v průběhu sledu operací M, že se vyskytuje chybná funkce poté, co poprvé vyhodnotila, že se nevyskytuje. |
| --- | --- |

případ 3

Obrázek 5

Chybná funkce třídy B1 – aktivace počitadla B1 v případech 5 použití

Image 237

| Poznámka: | V tomto příkladu se předpokládá, že je použito pouze jedno počitadlo B1. |
| --- | --- |

Poznámka:

---

Příloha 9B - dodatek 3

Požadavky na monitorování

Položky tohoto dodatku obsahují výčet systémů a součástí, které musí být monitorovány systémem OBD podle bodu 4.2 této přílohy. Není-li stanoveno jinak, použijí se tyto požadavky pro všechny typy motorů.

Dodatek 3 – položka 1

Monitorování elektrických/elektronických součástí

Elektrické/elektronické součásti používané k regulaci nebo monitorování systémů k regulaci emisí popsané v tomto dodatku podléhají monitorování součástí v souladu s ustanoveními bodu 4.2 této přílohy. K těmto součástem patří mimo jiné čidla tlaku, čidla teploty, čidla výfukového plynu a čidla kyslíku, čidla klepání (pokud jsou nainstalována), výfukový vstřikovač / vstřikovače paliva nebo redukčního činidla, výfukové hořáky nebo vyhřívací prvky, žhavící svíčky, předehřívače nasávaného vzduchu.

Všude, kde existuje zpětnovazební regulační okruh, musí systém OBD monitorovat schopnost systému udržovat takovou činnost zpětnovazební regulace, pro jakou je konstruován (možné chyby například: nezahájení zpětnovazební regulace v časovém intervalu stanoveném výrobcem, nebo: pokud zpětnovazební regulace využila veškerou schopnost přizpůsobení povolenou výrobcem a systém není schopen dosáhnout cíle) – monitorování součástí.

Zejména pokud se provádí regulce vstřikování činidla pomocí systému uzavřené smyčky, použijí se požadavky na monitorování uvedené v této položce, avšak zjištěná selhání nesmějí být zařazena do třídy chybných funkcí C.

Poznámka: Tato ustanovení platí pro všechny elektrické/elektronické součásti, i když patří do kterékoli z monitorovacích funkcí popsaných v jiných položkách tohoto dodatku.

Dodatek 3 – položka 2

Systém filtru částic ze vznětových motorů (DPF)

Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému DPF u takto vybavených motorů:

| a) | substrát DPF: přítomnost substrátu DPF – monitorování celkového selhání funkce; |
| --- | --- |

a)

substrát DPF: přítomnost substrátu DPF – monitorování celkového selhání funkce;

| b) | účinnost DPF: ucpání DPF – celkové selhání funkce; |
| --- | --- |

b)

účinnost DPF: ucpání DPF – celkové selhání funkce;

| (c1) | účinnost filtrace DPF: proces filtrování a regenerace DPF. Tento požadavek by se vztahoval pouze na emise částic – monitorování mezních hodnot emisí.
  Nebo v případě potřeby (1) systém OBD monitoruje: |
| --- | --- |

(c1)

účinnost filtrace DPF: proces filtrování a regenerace DPF. Tento požadavek by se vztahoval pouze na emise částic – monitorování mezních hodnot emisí.

Nebo v případě potřeby (1) systém OBD monitoruje:

| (c2) | účinnost DPF: proces filtrování a regenerace (např. nahromadění částic v průběhu procesu filtrování a odstranění částic v průběhu procesu nucené regenerace) – monitorování činnosti v souladu s dodatkem 8 k této příloze.

  Poznámka: Nepřetržitá regenerace se kontroluje podle schopnosti tohoto zařízení podávat výkon podle toho, jak bylo navrženo (např. provádět regeneraci v rámci časového intervalu uvedeného výrobcem, provádět regeneraci na vyžádání atd.). Bude představovat jeden z prvků monitorování součástí spojených se zařízením. |
| --- | --- |

(c2)

účinnost DPF: proces filtrování a regenerace (např. nahromadění částic v průběhu procesu filtrování a odstranění částic v průběhu procesu nucené regenerace) – monitorování činnosti v souladu s dodatkem 8 k této příloze.

Poznámka: Nepřetržitá regenerace se kontroluje podle schopnosti tohoto zařízení podávat výkon podle toho, jak bylo navrženo (např. provádět regeneraci v rámci časového intervalu uvedeného výrobcem, provádět regeneraci na vyžádání atd.). Bude představovat jeden z prvků monitorování součástí spojených se zařízením.

Dodatek 3 – položka 3

Monitorování selektivní katalytické redukce (SCR)

Pro účely této položky se SCR rozumí selektivní katalytická redukce nebo jiné katalytické zařízení pro chudé NOx. Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému SCR u takto vybavených motorů:

| a) | aktivní/průnikový vstřikovací systém redukčního činidla: schopnost systému regulovat správně dodávku redukčního činidla, ať již je to cestou vstřikování do výfuku, nebo do válců – monitorování činnosti; |
| --- | --- |

a)

aktivní/průnikový vstřikovací systém redukčního činidla: schopnost systému regulovat správně dodávku redukčního činidla, ať již je to cestou vstřikování do výfuku, nebo do válců – monitorování činnosti;

| b) | aktivní/průnikové redukční činidlo: správná spotřeba redukčního činidla, jestliže je použito jiné redukční činidlo než palivo (např. močovina) – monitorování činnosti; |
| --- | --- |

b)

aktivní/průnikové redukční činidlo: správná spotřeba redukčního činidla, jestliže je použito jiné redukční činidlo než palivo (např. močovina) – monitorování činnosti;

| c) | aktivní/průnikové redukční činidlo: pokud je to proveditelné, jakost redukčního činidla, jestliže je použito jiné redukční činidlo než palivo (např. močovina) – monitorování činnosti; |
| --- | --- |

c)

aktivní/průnikové redukční činidlo: pokud je to proveditelné, jakost redukčního činidla, jestliže je použito jiné redukční činidlo než palivo (např. močovina) – monitorování činnosti;

| d) | účinnost katalytické konverze SCR: schopnost katalyzátoru SCR redukovat NOx – monitorování mezních hodnot emisí. |
| --- | --- |

d)

účinnost katalytické konverze SCR: schopnost katalyzátoru SCR redukovat NOx – monitorování mezních hodnot emisí.

Dodatek 3 – položka 4

Filtr chudých NOx / LNT, nebo pohlcovač NOx

Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému LNT u takto vybavených motorů:

| a) | schopnost LNT: schopnost systému LNT adsorbovat/ukládat a přeměňovat NOx – monitorování činnosti; |
| --- | --- |

a)

schopnost LNT: schopnost systému LNT adsorbovat/ukládat a přeměňovat NOx – monitorování činnosti;

| b) | aktivní/průnikový vstřikovací systém redukčního činidla LNT: schopnost systému regulovat správně dodávku redukčního činidla, ať již je to cestou vstřikování do výfuku, nebo do válců – monitorování činnosti. |
| --- | --- |

b)

aktivní/průnikový vstřikovací systém redukčního činidla LNT: schopnost systému regulovat správně dodávku redukčního činidla, ať již je to cestou vstřikování do výfuku, nebo do válců – monitorování činnosti.

Dodatek 3 – položka 5

Monitorování oxidačních katalyzátorů (včetně oxidačního katalyzátoru vznětového motoru – DOC)

Tato položka se použije pro oxidační katalyzátory, které jsou oddělené od ostatních systémů následného zpracování. Těm, které jsou nedílnou součástí systému následného zpracování, je věnován příslušný bod tohoto dodatku.

Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků oxidačních katalyzátorů u takto vybavených motorů:

| a) | účinnost katalytické konverze HC: schopnost oxidačního katalyzátoru přeměňovat HC před ostatními zařízeními následného zpracování – monitorování celkového selhání funkce; |
| --- | --- |

a)

účinnost katalytické konverze HC: schopnost oxidačního katalyzátoru přeměňovat HC před ostatními zařízeními následného zpracování – monitorování celkového selhání funkce;

| b) | účinnost katalytické konverze HC: schopnost oxidačního katalyzátoru přeměňovat HC za ostatními zařízeními následného zpracování – monitorování celkového selhání funkce. |
| --- | --- |

b)

účinnost katalytické konverze HC: schopnost oxidačního katalyzátoru přeměňovat HC za ostatními zařízeními následného zpracování – monitorování celkového selhání funkce.

Dodatek 3 – položka 6

Monitorování systému recirkulace výfukových plynů (EGR)

Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému EGR u takto vybavených motorů:

| | Motorová nafta | Plyn |
| --- | --- | --- |
| a1) | vysoký/nízký průtok EGR: schopnost systému EGR udržovat požadovaný průtok EGR a zjišťovat stav, kdy je průtok příliš vysoký nebo příliš nízký – monitorování mezních hodnot emisí |

Motorová nafta

Plyn

a1)

vysoký/nízký průtok EGR: schopnost systému EGR udržovat požadovaný průtok EGR a zjišťovat stav, kdy je průtok příliš vysoký nebo příliš nízký – monitorování mezních hodnot emisí

X

| a2) | vysoký/nízký průtok EGR: schopnost systému EGR udržovat požadovaný průtok EGR a zjišťovat stav, kdy je průtok příliš vysoký nebo příliš nízký – monitorování činnosti |
| --- | --- |

a2)

vysoký/nízký průtok EGR: schopnost systému EGR udržovat požadovaný průtok EGR a zjišťovat stav, kdy je průtok příliš vysoký nebo příliš nízký – monitorování činnosti

X

| a3) | nízký průtok EGR: schopnost systému EGR udržovat požadovaný průtok EGR a zjišťovat stav, kdy je průtok příliš nízký – monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování činnosti podle této položky |
| --- | --- |

a3)

nízký průtok EGR: schopnost systému EGR udržovat požadovaný průtok EGR a zjišťovat stav, kdy je průtok příliš nízký – monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování činnosti podle této položky

X

X

| b) | pomalá odezva ovladače EGR: schopnost systému EGR reagovat na požadavek a dosáhnout požadovaného průtoku v rámci výrobcem udávaného časového intervalu – monitorování činnosti |
| --- | --- |

b)

pomalá odezva ovladače EGR: schopnost systému EGR reagovat na požadavek a dosáhnout požadovaného průtoku v rámci výrobcem udávaného časového intervalu – monitorování činnosti

X

X

| c1) | účinnost chladiče EGR: schopnost chladiče EGR dosáhnout výrobcem specifikovaného účinku chlazení – monitorování činnosti |
| --- | --- |

c1)

účinnost chladiče EGR: schopnost chladiče EGR dosáhnout výrobcem specifikovaného účinku chlazení – monitorování činnosti

X

X

| c2) | účinnost chladiče EGR: schopnost chladiče EGR dosáhnout výrobcem specifikovaného účinku chlazení – monitorování celkového selhání funkce podle této položky |
| --- | --- |

c2)

účinnost chladiče EGR: schopnost chladiče EGR dosáhnout výrobcem specifikovaného účinku chlazení – monitorování celkového selhání funkce podle této položky

X

X

| a3) | nízký průtok EGR (monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování činnosti) |
| --- | --- |

a3)

nízký průtok EGR (monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování činnosti)

V případě, kdy by emise nepřekročily mezní hodnoty OBD i při celkovém selhání schopnosti systému EGR udržovat požadovaný průtok EGR (například z důvodu správné funkce systému SCR za motorem), platí:

| 1. | Pokud se regulace průtoku EGR provádí pomocí systému uzavřené smyčky, musí palubní diagnostický systém zjistit chybnou funkci, jestliže systém EGR nemůže zvýšit průtok EGR za účelem dosažení požadovaného průtoku.
  Takovou chybnou funkci nelze klasifikovat jako selhání třídy C. |
| --- | --- |

1.

Pokud se regulace průtoku EGR provádí pomocí systému uzavřené smyčky, musí palubní diagnostický systém zjistit chybnou funkci, jestliže systém EGR nemůže zvýšit průtok EGR za účelem dosažení požadovaného průtoku.

Takovou chybnou funkci nelze klasifikovat jako selhání třídy C.

| 2. | Pokud se regulace průtoku EGR provádí pomocí systému otevřené smyčky, musí palubní diagnostický systém zjistit chybnou funkci, jestliže v systému není zjistitelný objem průtoku EGR, pokud se průtok EGR očekává.
  Takovou chybnou funkci nelze klasifikovat jako selhání třídy C.


  c2) | účinnost chladiče EGR (monitorování celkového selhání funkce) |
| --- | --- | --- |

2.

Pokud se regulace průtoku EGR provádí pomocí systému otevřené smyčky, musí palubní diagnostický systém zjistit chybnou funkci, jestliže v systému není zjistitelný objem průtoku EGR, pokud se průtok EGR očekává.

Takovou chybnou funkci nelze klasifikovat jako selhání třídy C.

c2)

V případě, kdy by celkové selhání schopnosti systému chladiče EGR dosáhnout účinku chlazení specifikovaného výrobcem nevedlo ke zjištění selhání monitorovacím systémem (protože výsledné zvýšení emisí by u žádné znečišťující látky nedosáhlo mezní hodnoty OBD), musí OBD zjistit chybnou funkci, jestliže v systému není zjistitelný objem chlazení EGR.

Takovou chybnou funkci nelze klasifikovat jako selhání třídy C.

Dodatek 3 – položka 7

Monitorování palivového systému

Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků palivového systému u takto vybavených motorů:

| | Motorová nafta | Plyn |
| --- | --- | --- |
| a) | regulace tlaku palivového systému: schopnost palivového systému dosáhnout požadovaného tlaku paliva při jeho regulaci v uzavřeném okruhu – monitorování činnosti |

Motorová nafta

Plyn

a)

regulace tlaku palivového systému: schopnost palivového systému dosáhnout požadovaného tlaku paliva při jeho regulaci v uzavřeném okruhu – monitorování činnosti

X

| b) | regulace tlaku palivového systému: schopnost palivového systému dosáhnout požadovaného tlaku paliva při jeho řízení v uzavřeném okruhu, kdy systém je konstruován tak, aby tlak mohl být řízen nezávisle na ostatních parametrech – monitorování činnosti |
| --- | --- |

b)

regulace tlaku palivového systému: schopnost palivového systému dosáhnout požadovaného tlaku paliva při jeho řízení v uzavřeném okruhu, kdy systém je konstruován tak, aby tlak mohl být řízen nezávisle na ostatních parametrech – monitorování činnosti

X

| c) | časování vstřiku paliva: schopnost palivového systému dosáhnout požadovaného časování vstřiku paliva pro nejméně jeden vstřik, když je motor vybaven příslušnými čidly – monitorování činnosti |
| --- | --- |

c)

časování vstřiku paliva: schopnost palivového systému dosáhnout požadovaného časování vstřiku paliva pro nejméně jeden vstřik, když je motor vybaven příslušnými čidly – monitorování činnosti

X

| d) | množství vstřikovaného paliva: schopnost palivového systému dosáhnout požadovaného množství paliva zjišťováním chyb množství paliva v minimálně jednom z posledních vstřiků, pokud je motor vybaven příslušnými čidly (např. při předvstřiku, při hlavním vstřiku, po vstřiku) – monitorování mezních hodnot emisí |
| --- | --- |

d)

množství vstřikovaného paliva: schopnost palivového systému dosáhnout požadovaného množství paliva zjišťováním chyb množství paliva v minimálně jednom z posledních vstřiků, pokud je motor vybaven příslušnými čidly (např. při předvstřiku, při hlavním vstřiku, po vstřiku) – monitorování mezních hodnot emisí

X

| e) | systém vstřikování paliva: schopnost udržet požadovaný poměr vzduch – palivo (včetně, avšak bez omezení jen na vlastnosti samočinné adaptace) – monitorování činnosti |
| --- | --- |

e)

systém vstřikování paliva: schopnost udržet požadovaný poměr vzduch – palivo (včetně, avšak bez omezení jen na vlastnosti samočinné adaptace) – monitorování činnosti

X

Dodatek 3 – položka 8

Systém řízení nasávání vzduchu a tlaku přeplňovacího turbokompresoru / dmychadla

Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému řízení nasávání vzduchu a tlaku přeplňovacího turbokompresoru / dmychadla u takto vybavených motorů:

| | Motorová nafta | Plyn |
| --- | --- | --- |
| a1) | přeplňovací tlak turbokompresoru příliš nízký/vysoký: schopnost systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovací tlak a zjišťovat stav jak „přeplňovací tlak příliš nízký“, tak „přeplňovací tlak příliš vysoký“ – monitorování mezních hodnot emisí |

Motorová nafta

Plyn

a1)

přeplňovací tlak turbokompresoru příliš nízký/vysoký: schopnost systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovací tlak a zjišťovat stav jak „přeplňovací tlak příliš nízký“, tak „přeplňovací tlak příliš vysoký“ – monitorování mezních hodnot emisí

X

| a2) | přeplňovací tlak turbokompresoru příliš nízký/vysoký: schopnost systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovací tlak a zjišťovat stav jak „přeplňovací tlak příliš nízký“, tak „přeplňovací tlak příliš vysoký“ – monitorování činnosti |
| --- | --- |

a2)

přeplňovací tlak turbokompresoru příliš nízký/vysoký: schopnost systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovací tlak a zjišťovat stav jak „přeplňovací tlak příliš nízký“, tak „přeplňovací tlak příliš vysoký“ – monitorování činnosti

X

| a3) | příliš nízký přeplňovací tlak turbokompresoru: schopnost systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovaní tlak a zjišťovat stav, kdy je přeplňovací tlak příliš nízký – monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování činnosti podle této položky |
| --- | --- |

a3)

příliš nízký přeplňovací tlak turbokompresoru: schopnost systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovaní tlak a zjišťovat stav, kdy je přeplňovací tlak příliš nízký – monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování činnosti podle této položky

X

X

| b) | pomalá odezva turbokompresoru s proměnnou geometrií (VGT): schopnost systému VGT dosáhnout požadované geometrie v době specifikované výrobcem – monitorování činnosti |
| --- | --- |

b)

pomalá odezva turbokompresoru s proměnnou geometrií (VGT): schopnost systému VGT dosáhnout požadované geometrie v době specifikované výrobcem – monitorování činnosti

X

X

| c) | chlazení přeplňovacího vzduchu: účinnost systému chlazení přeplňovacího vzduchu – celkové selhání funkce |
| --- | --- |

c)

chlazení přeplňovacího vzduchu: účinnost systému chlazení přeplňovacího vzduchu – celkové selhání funkce

X

X

| a3) | příliš nízký přeplňovací tlak turbokompresoru (monitorování celkového selhání funkce) |
| --- | --- |

a3)

příliš nízký přeplňovací tlak turbokompresoru (monitorování celkového selhání funkce)

| 1. | V případě, kdy by emise nepřekročily OTL ani při celkovém selhání schopnosti systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovací tlak a regulace přeplňovacího tlaku by se prováděla pomocí systému uzavřené smyčky, musí systém OBD zjistit chybnou funkci, jestliže systém přeplňování nemůže zvýšit přeplňovací tlak za účelem dosažení požadovaného přeplňovacího tlaku.
  Takovou chybnou funkci nelze klasifikovat jako selhání třídy C. |
| --- | --- |

1.

V případě, kdy by emise nepřekročily OTL ani při celkovém selhání schopnosti systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovací tlak a regulace přeplňovacího tlaku by se prováděla pomocí systému uzavřené smyčky, musí systém OBD zjistit chybnou funkci, jestliže systém přeplňování nemůže zvýšit přeplňovací tlak za účelem dosažení požadovaného přeplňovacího tlaku.

Takovou chybnou funkci nelze klasifikovat jako selhání třídy C.

| 2. | V případě, kdy by emise nepřekročily OTL ani při celkovém selhání schopnosti systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovací tlak a regulace přeplňovacího tlaku by se prováděla pomocí systému otevřené smyčky, musí systém OBD zjistit chybnou funkci, jestliže v systému není zjistitelný objem přeplňovacího tlaku, pokud se přeplňovací tlak očekává.
  Takovou chybnou funkci nelze klasifikovat jako selhání třídy C. |
| --- | --- |

2.

V případě, kdy by emise nepřekročily OTL ani při celkovém selhání schopnosti systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovací tlak a regulace přeplňovacího tlaku by se prováděla pomocí systému otevřené smyčky, musí systém OBD zjistit chybnou funkci, jestliže v systému není zjistitelný objem přeplňovacího tlaku, pokud se přeplňovací tlak očekává.

Takovou chybnou funkci nelze klasifikovat jako selhání třídy C.

Dodatek 3 – položka 9

Systém proměnného časování ventilů (VVT)

Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému proměnného časování ventilů (VVT) u takto vybavených motorů:

| a) | chyba VVT z hlediska jeho cíle: schopnost systému VVT dosáhnout požadovaného časování ventilů – monitorování činnosti; |
| --- | --- |

a)

chyba VVT z hlediska jeho cíle: schopnost systému VVT dosáhnout požadovaného časování ventilů – monitorování činnosti;

| b) | pomalá odezva VVT: schopnost systému VVT dosáhnout požadovaného časování ventilů v časovém intervalu specifikovaném výrobcem, který následuje po vydání povelu – monitorování činnosti. |
| --- | --- |

b)

pomalá odezva VVT: schopnost systému VVT dosáhnout požadovaného časování ventilů v časovém intervalu specifikovaném výrobcem, který následuje po vydání povelu – monitorování činnosti.

Dodatek 3 – položka 10

Monitorování vynechání zážehů

| | Motorová nafta | Plyn |
| --- | --- | --- |
| a) | žádná ustanovení |

Motorová nafta

Plyn

a)

žádná ustanovení

X

| b) | vynechání zážehu, které může poškodit katalyzátor (např. monitorování určitého procenta vynechání zážehu v určitém časovém úseku) – monitorování činnosti. |
| --- | --- |

b)

vynechání zážehu, které může poškodit katalyzátor (např. monitorování určitého procenta vynechání zážehu v určitém časovém úseku) – monitorování činnosti.

X

Dodatek 3 – položka 11

Monitorování systému odvětrávání klikové skříně

Žádná ustanovení.

Dodatek 3 – položka 12

Monitorování systému chlazení motoru

Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému chlazení motoru u takto vybavených motorů:

| a) | teplota chladiva motoru (termostat): termostat blokovaný v otevřené poloze. Výrobci nemusí monitorovat termostat, jestliže by jeho selhání nenarušilo činnost ostatních monitorovacích funkcí systému OBD – celkové selhání funkce. |
| --- | --- |

a)

teplota chladiva motoru (termostat): termostat blokovaný v otevřené poloze. Výrobci nemusí monitorovat termostat, jestliže by jeho selhání nenarušilo činnost ostatních monitorovacích funkcí systému OBD – celkové selhání funkce.

Výrobci nemusí monitorovat teplotu chladiva motoru, nebo snímač, který ji měří, jestliže teplota chladiva motoru nebo snímač teploty chladiva motoru nejsou použity k fungování řízení v uzavřeném okruhu (se zpětnou vazbou) žádného ze systémů regulujících emise a/nebo nevyřadí z funkce žádnou jinou monitorovací funkci.

Výrobci mohou zastavit nebo zpozdit monitorovací funkci na dobu potřebnou k dosažení teploty, při které funguje regulace v uzavřeném okruhu, jestliže motor pracuje za podmínek, které mohou vést k chybnému diagnostikování (např. provoz vozidla při volnoběhu po dobu delší než 50 % až 75 % zahřívacího času).

Dodatek 3 – položka 13

Monitorování čidla výfukového plynu a čidla kyslíku

Systém OBD musí monitorovat:

| | Motorová nafta | Plyn |
| --- | --- | --- |
| a) | elektrické prvky čidel výfukového plynu na motorech jimi vybavených za účelem jejich správné funkce podle položky 1 tohoto dodatku – monitorování součásti; |

Motorová nafta

Plyn

a)

elektrické prvky čidel výfukového plynu na motorech jimi vybavených za účelem jejich správné funkce podle položky 1 tohoto dodatku – monitorování součásti;

X

X

| b) | primární i sekundární (k řízení paliva) čidla kyslíku. Tato čidla se považují za čidla výfukového plynu, které slouží k monitorování správné funkce podle položky 1 tohoto dodatku – monitorování součásti. |
| --- | --- |

b)

primární i sekundární (k řízení paliva) čidla kyslíku. Tato čidla se považují za čidla výfukového plynu, které slouží k monitorování správné funkce podle položky 1 tohoto dodatku – monitorování součásti.

X

Dodatek 3 – položka 14

Monitorování systému řízení volnoběhu

Systém OBD musí monitorovat správnou činnost elektrických prvků systémů řízení volnoběhu u takto vybavených motorů podle položky 1 tohoto dodatku.

Dodatek 3 – položka 15

Třícestný katalyzátor

Systém OBD musí monitorovat správnou činnost třícestného katalyzátoru u takto vybavených motorů:

| | Motorová nafta | Plyn |
| --- | --- | --- |
| a) | účinnost konverze v třícestném katalyzátoru: schopnost katalyzátoru konvertovat NOx a CO – monitorování činnosti. |

Motorová nafta

Plyn

a)

účinnost konverze v třícestném katalyzátoru: schopnost katalyzátoru konvertovat NOx a CO – monitorování činnosti.

X

---

(1)  Písmeno c1) se použije na fáze B a C v souladu s tabulkou 1 v příloze 3. Písmeno c2) se použije na fázi A v souladu s tabulkou 1 v příloze 3.

---

Příloha 9B - dodatek 4

Zpráva o splnění technických požadavků

Tato zpráva je vydávána schvalovacím orgánem v souladu s body 6.3.3 a 7.3 této přílohy po kontrole systému OBD nebo rodiny emisních systémů OBD a po potvrzení, že tento systém nebo rodina splňují požadavky tohoto dodatku.

Tato zpráva musí obsahovat přesný odkaz na tento dodatek (včetně čísla verze).

Zároveň musí obsahovat přesný odkaz na tento předpis (včetně čísla verze).

Součástí této zprávy je titulní strana s konečným údajem o shodnosti systému OBD nebo rodiny emisních systémů OBD a těchto 5 položek:

| Položka 1 | Informace o systému OBD |
| --- | --- |

Položka 1

Informace o systému OBD

| Položka 2 | Informace o shodnosti systému OBD |
| --- | --- |

Položka 2

Informace o shodnosti systému OBD

| Položka 3 | Informace o nedostatcích |
| --- | --- |

Položka 3

Informace o nedostatcích

| Položka 4 | Informace o přikazovacích zkouškách systému OBD |
| --- | --- |

Položka 4

Informace o přikazovacích zkouškách systému OBD

| Položka 5 | Protokol zkoušky |
| --- | --- |

Položka 5

Protokol zkoušky

Minimum, které musí tato technická zpráva a její položky obsahovat, uvádí následující příklady.

Zpráva musí uvádět, že není dovoleno reprodukovat ani publikovat její výňatky bez písemného svolení schvalovacím orgánem, jehož zástupci jsou podepsáni níže.

Závěrečná zpráva o splnění technických požadavků

Soubor dokumentace a níže popsaný systém OBD / rodina emisních systémů OBD splňují požadavky tohoto předpisu:

Předpis ... / verze ... / datum vstupu v platnost .... / druh paliva ...

Tento předpis provádí následující celosvětový technický předpis GTR:

GTR .../ A + B / verze .../ datum ....

Zpráva o splnění technických požadavků se skládá ze ... stran.

Místo a datum:...

Autor (jméno a podpis)

Schvalovací orgán (název, razítko)

Položka 1 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)

Informace o systému OBD

1.   Typ požadovaného schválení

| Požadované schválení | |
| --- | --- |
| — | schválení konkrétního systému OBD |

Požadované schválení

—

schválení konkrétního systému OBD

| — | schválení rodiny emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

schválení rodiny emisních systémů OBD

| — | schválení systému OBD jako člena schválené rodiny emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

schválení systému OBD jako člena schválené rodiny emisních systémů OBD

| — | rozšíření k zahrnutí dalšího nového systému motoru do rodiny emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

rozšíření k zahrnutí dalšího nového systému motoru do rodiny emisních systémů OBD

| — | rozšíření k zahrnutí konstrukční změny, která má vliv na systém OBD |
| --- | --- |

—

rozšíření k zahrnutí konstrukční změny, která má vliv na systém OBD

| — | rozšíření k zahrnutí překlasifikování chybné funkce |
| --- | --- |

—

rozšíření k zahrnutí překlasifikování chybné funkce

ANO/NE

ANO/NE

ANO/NE

ANO/NE

ANO/NE

ANO/NE

2.   Informace o systému OBD

| schválení konkrétního systému OBD | |
| --- | --- |
| — | typ/typy (1) rodiny motorů (v příslušném případě viz bod 6.1 této přílohy), nebo typ/typy1 jednotlivého systému/systémů motoru |

schválení konkrétního systému OBD

—

typ/typy (1) rodiny motorů (v příslušném případě viz bod 6.1 této přílohy), nebo typ/typy1 jednotlivého systému/systémů motoru

| — | popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum |
| --- | --- |

—

popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum

. . . .

. . . .

schválení rodiny emisních systémů OBD

. . . .

| — | seznam rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (v příslušném případě, viz bod 6.1) |
| --- | --- |

—

seznam rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (v příslušném případě, viz bod 6.1)

| — | typ1 systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

typ1 systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD

| — | seznam typů motorů1 v rodině emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

seznam typů motorů1 v rodině emisních systémů OBD

| — | popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum |
| --- | --- |

—

popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

schválení systému OBD jako člena schválené rodiny emisních systémů OBD

| — | seznam rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (v příslušném případě, viz bod 6.1) |
| --- | --- |

—

seznam rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (v příslušném případě, viz bod 6.1)

| — | typ1 systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

typ1 systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD

| — | seznam typů motorů1 v rodině emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

seznam typů motorů1 v rodině emisních systémů OBD

| — | název rodiny motorů dotčené novým systémem OBD (v příslušném případě) |
| --- | --- |

—

název rodiny motorů dotčené novým systémem OBD (v příslušném případě)

| — | typ1 systému motoru dotčeného novým systémem OBD |
| --- | --- |

—

typ1 systému motoru dotčeného novým systémem OBD

| — | rozšířený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum |
| --- | --- |

—

rozšířený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

| rozšíření k zahrnutí dalšího nového systému motoru do rodiny emisních systémů OBD | |
| --- | --- |
| — | seznam (rozšířený, je-li to nutné) rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (v příslušném případě, viz bod 6.1) |

rozšíření k zahrnutí dalšího nového systému motoru do rodiny emisních systémů OBD

—

seznam (rozšířený, je-li to nutné) rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (v příslušném případě, viz bod 6.1)

| — | seznam (rozšířený, je-li to nutné) typů motorů1 v rodině emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

seznam (rozšířený, je-li to nutné) typů motorů1 v rodině emisních systémů OBD

| — | aktualizovaný (nový nebo nezměněný) typ1 systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

aktualizovaný (nový nebo nezměněný) typ1 systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD

| — | rozšířený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum |
| --- | --- |

—

rozšířený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Rozšíření k zahrnutí konstrukční změny, která má vliv na systém OBD

| — | seznam rodin motorů (v příslušném případě) dotčených konstrukční změnou |
| --- | --- |

—

seznam rodin motorů (v příslušném případě) dotčených konstrukční změnou

| — | seznam typů motorů1 dotčených konstrukční změnou |
| --- | --- |

—

seznam typů motorů1 dotčených konstrukční změnou

| — | aktualizovaný (v příslušném případě, nový nebo nezměněný) typ1 systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

aktualizovaný (v příslušném případě, nový nebo nezměněný) typ1 systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD

upravený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

rozšíření k zahrnutí překlasifikování chybné funkce

| — | seznam rodin motorů (v příslušném případě) dotčených překlasifikováním |
| --- | --- |

—

seznam rodin motorů (v příslušném případě) dotčených překlasifikováním

| — | seznam typů motorů1 dotčených konstrukční změnou |
| --- | --- |

—

seznam typů motorů1 dotčených konstrukční změnou

upravený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum

. . . .

. . . .

. . . .

Položka 2 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)

Informace o shodnosti systému OBD

1.   Soubor dokumentace

| Jednotlivé části poskytnuté výrobcem v souboru dokumentace k rodině emisních systémů OBD jsou úplné a splňují požadavky bodu 8 této přílohy v těchto bodech: | |
| --- | --- |
| — | dokumentace související s každou monitorovanou součástí nebo systémem |

Jednotlivé části poskytnuté výrobcem v souboru dokumentace k rodině emisních systémů OBD jsou úplné a splňují požadavky bodu 8 této přílohy v těchto bodech:

—

dokumentace související s každou monitorovanou součástí nebo systémem

| — | dokumentace související s každým kódem DTC |
| --- | --- |

—

dokumentace související s každým kódem DTC

| — | dokumentace související s klasifikací chybných funkcí |
| --- | --- |

—

dokumentace související s klasifikací chybných funkcí

| — | dokumentace související s rodinou emisních systémů OBD |
| --- | --- |

—

dokumentace související s rodinou emisních systémů OBD

ANO/NE

ANO/NE

ANO/NE

ANO/NE

| — | dokumentace vyžadovaná v bodě 8.2 této přílohy k montáži systému OBD do vozidla byla poskytnuta výrobcem v souboru dokumentace, je úplná a splňuje podmínky této přílohy: |
| --- | --- |

—

dokumentace vyžadovaná v bodě 8.2 této přílohy k montáži systému OBD do vozidla byla poskytnuta výrobcem v souboru dokumentace, je úplná a splňuje podmínky této přílohy:

ANO/NE

| — | montáž systému motoru vybaveného systémem OBD splňuje požadavky dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

—

montáž systému motoru vybaveného systémem OBD splňuje požadavky dodatku 1 k této příloze.

ANO/NE

2.   Obsah dokumentace

| Monitorování

  Monitorovací funkce splňují požadavky bodu 4.2 této přílohy: | ANO/NE |
| --- | --- |
| Klasifikace

  Klasifikace chybných funkcí splňuje požadavky bodu 4.5 této přílohy: | ANO/NE |
| Program aktivace indikátoru chybné funkce (MI)

  V souladu s bodem 4.6.3 této přílohy je program aktivace indikace MI:
  Aktivace a zhasínání indikátoru chybné funkce je v souladu s požadavky bodu 4.6 této přílohy: | selektivní /
  neselektivní
  ANO/NE |
| Záznam a mazání kódů DTC

  Záznam a mazání kódů DTC je v souladu s požadavky bodů 4.3 a 4.4 této přílohy: | ANO/NE |
| Vyřazení systému OBD z provozu

  Strategie popsané v souboru dokumentace, které slouží k dočasnému odpojení nebo vyřazení systému OBD z provozu, jsou v souladu s požadavky bodu 5.2 této přílohy: | ANO/NE |
| Elektronické zabezpečení systému

  Opatření elektronického zabezpečení systému popsaná výrobcem jsou v souladu s požadavky bodu 4.8 této přílohy: | ANO/NE |

Monitorování

Monitorovací funkce splňují požadavky bodu 4.2 této přílohy:

ANO/NE

Klasifikace

Klasifikace chybných funkcí splňuje požadavky bodu 4.5 této přílohy:

ANO/NE

Program aktivace indikátoru chybné funkce (MI)

V souladu s bodem 4.6.3 této přílohy je program aktivace indikace MI:

Aktivace a zhasínání indikátoru chybné funkce je v souladu s požadavky bodu 4.6 této přílohy:

selektivní /

neselektivní

ANO/NE

Záznam a mazání kódů DTC

Záznam a mazání kódů DTC je v souladu s požadavky bodů 4.3 a 4.4 této přílohy:

ANO/NE

Vyřazení systému OBD z provozu

Strategie popsané v souboru dokumentace, které slouží k dočasnému odpojení nebo vyřazení systému OBD z provozu, jsou v souladu s požadavky bodu 5.2 této přílohy:

ANO/NE

Elektronické zabezpečení systému

Opatření elektronického zabezpečení systému popsaná výrobcem jsou v souladu s požadavky bodu 4.8 této přílohy:

ANO/NE

Položka 3 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)

Informace o nedostatcích

| Počet nedostatků systému OBD | (např.: 4 nedostatky) |
| --- | --- |
| Nedostatky splňují požadavky bodu 6.4 této přílohy: | ANO/NE |
| Nedostatek č.1 | |
| — | předmět nedostatku |

Počet nedostatků systému OBD

(např.: 4 nedostatky)

Nedostatky splňují požadavky bodu 6.4 této přílohy:

ANO/NE

Nedostatek č.1

—

předmět nedostatku

např. měření, zda se koncentrace močoviny (SCR) pohybuje v přípustných mezích

| — | doba, po kterou se nedostatek připouští |
| --- | --- |

—

doba, po kterou se nedostatek připouští

např. jeden rok / šest měsíců od data schválení

(popis nedostatků 2 až n–1)

Nedostatek č. n

| — | předmět nedostatku |
| --- | --- |

—

předmět nedostatku

např. měření koncentrace NH3 za systémem SCR

| — | doba, po kterou se nedostatek připouští |
| --- | --- |

—

doba, po kterou se nedostatek připouští

např. jeden rok / šest měsíců od data schválení

Položka 4 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)

Prokazovací zkoušky systému OBD

1.   Výsledek zkoušky systému OBD

| Výsledky zkoušek

  Systém OBD popsaný v souboru dokumentace, který je v souladu s výše uvedenými podmínkami, byl úspěšně přezkoušen v souladu s bodem 6 této přílohy ohledně prokázání shody monitorovacích funkcí a klasifikace chybných funkcí, jak je uvedeno v položce 5: | ANO/NE |
| --- | --- |

Výsledky zkoušek

Systém OBD popsaný v souboru dokumentace, který je v souladu s výše uvedenými podmínkami, byl úspěšně přezkoušen v souladu s bodem 6 této přílohy ohledně prokázání shody monitorovacích funkcí a klasifikace chybných funkcí, jak je uvedeno v položce 5:

ANO/NE

Podrobnosti o prováděných prokazovacích zkouškách jsou uvedeny v položce 5.

1.1   Zkouška systému OBD na zkušebním stavu

| Motor | |
| --- | --- |
| — | název motoru (výrobce a obchodní označení): |

Motor

—

název motoru (výrobce a obchodní označení):

| — | typ motoru (podle údajů ve schvalovacím dokumentu): |
| --- | --- |

—

typ motoru (podle údajů ve schvalovacím dokumentu):

| — | číslo motoru (výrobní číslo): |
| --- | --- |

—

číslo motoru (výrobní číslo):

. . . .

. . . .

. . . .

Řídicí jednotky, na které se vztahuje tato příloha (včetně řídicí jednotky motoru)

| — | hlavní funkce: |
| --- | --- |

—

hlavní funkce:

| — | identifikační číslo (software a kalibrace): |
| --- | --- |

—

identifikační číslo (software a kalibrace):

. . . .

. . . .

Diagnostický nástroj (čtecí nástroj použitý při zkouškách)

| — | výrobce: |
| --- | --- |

—

výrobce:

| — | typ: |
| --- | --- |

—

typ:

| — | software/verze: |
| --- | --- |

—

software/verze:

. . . .

. . . .

. . . .

Informace o zkoušce

| — | okolní podmínky při zkoušce (teplota, vlhkost, tlak): |
| --- | --- |

—

okolní podmínky při zkoušce (teplota, vlhkost, tlak):

| — | místo provedení zkoušky (včetně nadmořské výšky): |
| --- | --- |

—

místo provedení zkoušky (včetně nadmořské výšky):

| — | referenční palivo: |
| --- | --- |

—

referenční palivo:

| — | motorový mazací olej: |
| --- | --- |

—

motorový mazací olej:

| — | datum zkoušky: |
| --- | --- |

—

datum zkoušky:

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

2.   Prokazovací zkoušky montáže systému OBD

| Kromě prokazování systému OBD / rodiny emisních systémů OBD byla přezkoušena montáž systému OBD / systémů OBD v rodině emisních systémů OBD do vozidla podle ustanovení dodatku 1 k příloze 9B | ANO/NE |
| --- | --- |

Kromě prokazování systému OBD / rodiny emisních systémů OBD byla přezkoušena montáž systému OBD / systémů OBD v rodině emisních systémů OBD do vozidla podle ustanovení dodatku 1 k příloze 9B

ANO/NE

2.1   Výsledek zkoušky montáže systému OBD

| Výsledky zkoušky

  Pokud byla montáž systému OBD přezkoušena na vozidle, montáž systému OBD byla přezkoušena úspěšně v souladu s dodatkem 1 k příloze 9B | ANO/NE |
| --- | --- |

Výsledky zkoušky

Pokud byla montáž systému OBD přezkoušena na vozidle, montáž systému OBD byla přezkoušena úspěšně v souladu s dodatkem 1 k příloze 9B

ANO/NE

2.2   Přezkoušená montáž

Montáž systému OBD byla přezkoušena na vozidle:

| Zkušební vozidlo | |
| --- | --- |
| — | název vozidla (výrobce a obchodní označení): |

Zkušební vozidlo

—

název vozidla (výrobce a obchodní označení):

| — | typ vozidla: |
| --- | --- |

—

typ vozidla:

| — | identifikační číslo vozidla (VIN): |
| --- | --- |

—

identifikační číslo vozidla (VIN):

. . . .

. . . .

. . . .

Diagnostický nástroj (čtecí nástroj použitý při zkouškách)

| — | výrobce: |
| --- | --- |

—

výrobce:

| — | typ: |
| --- | --- |

—

typ:

| — | software/verze: |
| --- | --- |

—

software/verze:

. . .

. . . .

. . . .

Informace o zkoušce

| — | místo a datum: |
| --- | --- |

—

místo a datum:

. . . .

Položka 5 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)

Protokol zkoušky

Prokazovací zkouška systému OBD

| - Obecné - | - Prokazování klasifikace chybných funkcí - | - Prokazování správné činnosti systému OBD- |
| --- | --- | --- |
| | - Zkouška- | - Hodnoty emisí - | - Klasifikace - | - Výběr vhodné poškozené součásti - | - Aktivace indikátoru chybné funkce (MI)- |
| Režim selhání | Chybový kód | Zkoušeno podle bodu | Zkušební cyklus | Nad OTL | Pod OTL | Pod EL + X | Klasifikace navrhovaná výrobcem | Konečná klasifikace (1) | Zkoušeno podle bodu | Zkušební cyklus | Vhodný | Zkoušeno podle bodu | Zkušební cyklus | Nepřetržitá indikace MI po ... cyklu | Krátká indikace MI po ... cyklu | Indikace MI na vyžádání po ... cyklu |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dávkovací ventil systému SCR | P2... | nezkoušeno | | - | - | - | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | ano | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| Elektrický ventil EGR | P1... | nezkoušeno | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | ano | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Mechanický ventil EGR | P1... | nezkoušeno | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | ano | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Mechanický ventil EGR | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | nezkoušeno | | ano | | | | | |
| Mechanický ventil EGR | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | ano | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Elektrické čidlo teploty vzduchu | P1... | nezkoušeno | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2 | WHTC | ano | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Elektrické čidlo teploty oleje | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | nezkoušeno | | ano | | | | | |

- Obecné -

- Prokazování klasifikace chybných funkcí -

- Prokazování správné činnosti systému OBD-

- Zkouška-

- Hodnoty emisí -

- Klasifikace -

- Výběr vhodné poškozené součásti -

- Aktivace indikátoru chybné funkce (MI)-

Režim selhání

Chybový kód

Zkoušeno podle bodu

Zkušební cyklus

Nad OTL

Pod OTL

Pod EL + X

Klasifikace navrhovaná výrobcem

Konečná klasifikace (1)

Zkoušeno podle bodu

Zkušební cyklus

Vhodný

Zkoušeno podle bodu

Zkušební cyklus

Nepřetržitá indikace MI po ... cyklu

Krátká indikace MI po ... cyklu

Indikace MI na vyžádání po ... cyklu

Dávkovací ventil systému SCR

P2...

nezkoušeno

-

-

-

A

A

6.3.2.1

WHTC

ano

6.3.1.

WHTC

2.

Elektrický ventil EGR

P1...

nezkoušeno

A

B1

6.3.2.1

WHTC

ano

6.3.1.

WHTC

1.

Mechanický ventil EGR

P1...

nezkoušeno

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

ano

6.3.1.

WHTC

2.

Mechanický ventil EGR

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

nezkoušeno

ano

Mechanický ventil EGR

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

ano

6.3.1.

WHTC

2.

Elektrické čidlo teploty vzduchu

P1...

nezkoušeno

B2

B2

6.3.2.2

WHTC

ano

6.3.1.

WHTC

1.

Elektrické čidlo teploty oleje

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

nezkoušeno

ano

Poznámky: 1) na žádost orgánu pro certifikaci může být selhání překlasifikováno do jiné třídy, než kterou navrhoval výrobce.

Na tomto listu jsou uvedena pouze selhání, která byla přezkoušena buď z hlediska klasifikace, nebo činnosti, a selhání, která byla překlasifikována na žádost orgánu pro certifikaci.

Chybná funkce se může zkoušet z hlediska klasifikace, činnosti nebo obou těchto hledisek.

Uvedený příklad mechanického ventilu EGR ukazuje způsob, jakým jsou tyto 3 případy v tabulce zapracovány.

---

(1)  Jak je uvedeno ve schvalovací dokumentaci.

---

Příloha 9B - dodatek 5

Informace „freeze-frame“ a datového toku

Následující tabulky uvádějí informace, kterých se týkají body 4.7.1.4 a 4.7.2 této přílohy.

Tabulka 1

Závazné požadavky

| | „Freeze frame“ | Datový tok |
| --- | --- | --- |
| Vypočítané zatížení (točivý moment motoru jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu při momentálních otáčkách motoru) | x | x |
| Otáčky motoru | x | x |
| Teplota chladicí kapaliny (nebo ekvivalent) | x | x |
| Barometrický tlak (měřený přímo nebo odhadnutý) | x | x |
| Maximální referenční točivý moment motoru | | x |
| Netto brzdný točivý moment motoru (jako procentuální hodnota maximálního referenčního točivého momentu motoru) nebo
  Skutečný točivý moment motoru / indikovaný točivý moment (vypočítaný jako procentuální hodnota maximálního referenčního točivého momentu motoru, např. vypočítaný z požadovaného množství vstřikovaného paliva) | | x |
| Třecí točivý moment (jako procentuální hodnota maximálního referenčního točivého momentu motoru) | | x |
| Tok paliva v motoru | | x |

„Freeze frame“

Datový tok

Vypočítané zatížení (točivý moment motoru jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu při momentálních otáčkách motoru)

x

x

Otáčky motoru

x

x

Teplota chladicí kapaliny (nebo ekvivalent)

x

x

Barometrický tlak (měřený přímo nebo odhadnutý)

x

x

Maximální referenční točivý moment motoru

x

Netto brzdný točivý moment motoru (jako procentuální hodnota maximálního referenčního točivého momentu motoru) nebo

Skutečný točivý moment motoru / indikovaný točivý moment (vypočítaný jako procentuální hodnota maximálního referenčního točivého momentu motoru, např. vypočítaný z požadovaného množství vstřikovaného paliva)

x

Třecí točivý moment (jako procentuální hodnota maximálního referenčního točivého momentu motoru)

x

Tok paliva v motoru

x

“

Tabulka 2

Nezávazné informace o otáčkách motoru a zatížení

| | „Freeze frame“ | Datový tok |
| --- | --- | --- |
| Řidičem požadovaný točivý moment motoru (jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu motoru) | x | x |
| Skutečný točivý moment motoru (vypočítaný jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu motoru, např. vypočítaný z požadovaného množství vstřikovaného paliva) | x | |
| Maximální referenční točivý moment motoru jako funkce otáček motoru | | x |
| Čas od nastartování motoru | x | x |

„Freeze frame“

Datový tok

Řidičem požadovaný točivý moment motoru (jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu motoru)

x

x

Skutečný točivý moment motoru (vypočítaný jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu motoru, např. vypočítaný z požadovaného množství vstřikovaného paliva)

x

Maximální referenční točivý moment motoru jako funkce otáček motoru

x

Čas od nastartování motoru

x

x

Tabulka 3

Nezávazné informace, jsou-li použity emisním systémem nebo systémem OBD k aktivaci nebo deaktivaci některých informací OBD

| | „Freeze frame“ | Datový tok |
| --- | --- | --- |
| Hladina paliva (např. procento jmenovitého objemu palivové nádrže) nebo případně tlak paliva v nádrži (např. procento jmenovitého tlaku paliva v nádrži) | x | x |
| Teplota oleje motoru | x | x |
| Rychlost vozidla | x | x |
| Status adaptace na kvalitu paliva (aktivní/neaktivní) v případě plynových motorů | | x |
| Napětí řídicího počítačového systému motoru (pro hlavní řídicí čip) | x | x |

„Freeze frame“

Datový tok

Hladina paliva (např. procento jmenovitého objemu palivové nádrže) nebo případně tlak paliva v nádrži (např. procento jmenovitého tlaku paliva v nádrži)

x

x

Teplota oleje motoru

x

x

Rychlost vozidla

x

x

Status adaptace na kvalitu paliva (aktivní/neaktivní) v případě plynových motorů

x

Napětí řídicího počítačového systému motoru (pro hlavní řídicí čip)

x

x

Tabulka 4

Nezávazné informace, je-li motor takto vybaven, informace snímá nebo vypočítává

| | „Freeze frame“ | Datový tok |
| --- | --- | --- |
| Absolutní nastavení škrtící klapky / nastavení škrtící klapky nasávaného vzduchu (nastavení ventilu používaného k regulaci nasávaného vzduchu) | x | x |
| Status regulačního systému motorové nafty v případě systému uzavřené smyčky (např. v případě systému uzavřené smyčky regulace tlaku paliva) | x | x |
| Tlak v rozvodu paliva | x | x |
| Tlak regulace vstřikování (tj. tlak kapaliny regulující vstřikování paliva) | x | x |
| Reprezentativní časování vstřiku paliva (začátek prvního hlavního vstřiku) | x | x |
| Požadovaný tlak v rozvodu paliva | x | x |
| Požadovaný tlak regulace vstřikování (tj. tlak kapaliny regulující vstřikování paliva) | x | x |
| Teplota nasávaného vzduchu | x | x |
| Teplota okolního vzduchu | x | x |
| Teplota vzduchu na vstupu/výstupu turbodmychadla (kompresor a turbína) | x | x |
| Tlak na vstupu/výstupu turbodmychadla (kompresor a turbína) | x | x |
| Teplota přeplňovacího vzduchu (za mezichladičem, je-li použit) | x | x |
| Skutečný tlak přeplňování | x | x |
| Průtok vzduchu z čidla hmotnostního průtoku vzduchu | x | x |
| Požadovaný pracovní cyklus / nastavení ventilu EGR (za předpokladu, že systém EGR je takto regulován) | x | x |
| Skutečný pracovní cyklus / nastavení ventilu EGR | x | x |
| Stav jednotky odběru výkonu (aktivní nebo neaktivní) | x | x |
| Poloha plynového pedálu | x | x |
| Absolutní hodnota polohy pedálu | x | je-li snímána |
| Momentální spotřeba paliva | x | x |
| Požadovaný/cílový přeplňovací tlak (je-li přeplňovací tlak použit k regulaci funkce turba) | x | x |
| Tlak na vstupu filtru částic vznětového motoru (DPF) | x | x |
| Tlak na výstupu filtru částic vznětového motoru (DPF) | x | x |
| Tlakový rozdíl filtru částic vznětového motoru (DPF) | x | x |
| Tlak výfukových plynů na výfukovém ventilu | x | x |
| Teplota na vstupu filtru částic vznětového motoru (DPF) | x | x |
| Teplota na výstupu filtru částic vznětového motoru (DPF) | x | x |
| Teplota výfukového plynu na výfukovém ventilu | x | x |
| Otáčky turbodmychadla/turbíny | x | x |
| Nastavení turbodmychadla s proměnnou geometrií | x | x |
| Požadované nastavení turbodmychadla s proměnnou geometrií | x | x |
| Nastavení odlehčovacího ventilu | x | x |
| Výstup čidla poměru vzduch/palivo | | x |
| Výstup čidla kyslíku | | x |
| Výstup sekundárního čidla kyslíku (je-li namontováno) | | x |
| Výstup čidla NOx | | x |

„Freeze frame“

Datový tok

Absolutní nastavení škrtící klapky / nastavení škrtící klapky nasávaného vzduchu (nastavení ventilu používaného k regulaci nasávaného vzduchu)

x

x

Status regulačního systému motorové nafty v případě systému uzavřené smyčky (např. v případě systému uzavřené smyčky regulace tlaku paliva)

x

x

Tlak v rozvodu paliva

x

x

Tlak regulace vstřikování (tj. tlak kapaliny regulující vstřikování paliva)

x

x

Reprezentativní časování vstřiku paliva (začátek prvního hlavního vstřiku)

x

x

Požadovaný tlak v rozvodu paliva

x

x

Požadovaný tlak regulace vstřikování (tj. tlak kapaliny regulující vstřikování paliva)

x

x

Teplota nasávaného vzduchu

x

x

Teplota okolního vzduchu

x

x

Teplota vzduchu na vstupu/výstupu turbodmychadla (kompresor a turbína)

x

x

Tlak na vstupu/výstupu turbodmychadla (kompresor a turbína)

x

x

Teplota přeplňovacího vzduchu (za mezichladičem, je-li použit)

x

x

Skutečný tlak přeplňování

x

x

Průtok vzduchu z čidla hmotnostního průtoku vzduchu

x

x

Požadovaný pracovní cyklus / nastavení ventilu EGR (za předpokladu, že systém EGR je takto regulován)

x

x

Skutečný pracovní cyklus / nastavení ventilu EGR

x

x

Stav jednotky odběru výkonu (aktivní nebo neaktivní)

x

x

Poloha plynového pedálu

x

x

Absolutní hodnota polohy pedálu

x

je-li snímána

Momentální spotřeba paliva

x

x

Požadovaný/cílový přeplňovací tlak (je-li přeplňovací tlak použit k regulaci funkce turba)

x

x

Tlak na vstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)

x

x

Tlak na výstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)

x

x

Tlakový rozdíl filtru částic vznětového motoru (DPF)

x

x

Tlak výfukových plynů na výfukovém ventilu

x

x

Teplota na vstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)

x

x

Teplota na výstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)

x

x

Teplota výfukového plynu na výfukovém ventilu

x

x

Otáčky turbodmychadla/turbíny

x

x

Nastavení turbodmychadla s proměnnou geometrií

x

x

Požadované nastavení turbodmychadla s proměnnou geometrií

x

x

Nastavení odlehčovacího ventilu

x

x

Výstup čidla poměru vzduch/palivo

x

Výstup čidla kyslíku

x

Výstup sekundárního čidla kyslíku (je-li namontováno)

x

Výstup čidla NOx

x

---

Příloha 9B - dodatek 6

Dokumenty referenčních norem

Tento dodatek uvádí odkazy na průmyslové normy, které je v souladu s ustanoveními této přílohy nutné dodržovat při opatřování vozidla/motoru sériovým komunikačním rozhraním. Existují dvě povolená řešení:

| a) | ISO 27145 spolu s ISO 15765-4 (pro rozhraní CAN), nebo s ISO 13400 (pro rozhraní TCP/IP); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 spolu s ISO 15765-4 (pro rozhraní CAN), nebo s ISO 13400 (pro rozhraní TCP/IP);

| b) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

b)

SAE J1939-73.

Existují i další normy ISO a SAE, které jsou použitelné v souladu s ustanoveními této přílohy.

Odkazy této přílohy na ISO 27145 se rozumí odkazy na:

| a) | ISO 27145-1 Silniční vozidla – Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD – Část 1 – Všeobecné informace a určení případů použití; |
| --- | --- |

a)

ISO 27145-1 Silniční vozidla – Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD – Část 1 – Všeobecné informace a určení případů použití;

| b) | ISO 27145-2 Silniční vozidla – Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD – Část 2 – Slovník všeobecných údajů týkajících se emisí; |
| --- | --- |

b)

ISO 27145-2 Silniční vozidla – Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD – Část 2 – Slovník všeobecných údajů týkajících se emisí;

| c) | ISO 27145-3 Silniční vozidla – Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD – Část 3 – Slovník všeobecných zpráv; |
| --- | --- |

c)

ISO 27145-3 Silniční vozidla – Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD – Část 3 – Slovník všeobecných zpráv;

| d) | ISO 27145-4 Silniční vozidla – Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD – Část 4 – Spojení mezi vozidlem a zkušebním zařízením. |
| --- | --- |

d)

ISO 27145-4 Silniční vozidla – Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD – Část 4 – Spojení mezi vozidlem a zkušebním zařízením.

Odkazy této přílohy na J1939-73 se rozumí odkazy na:

| | J1939-73 „APPLICATION LAYER – DIAGNOSTICS“, z roku 2011. |
| --- | --- |

J1939-73 „APPLICATION LAYER – DIAGNOSTICS“, z roku 2011.

Odkazy této přílohy na ISO 13400 se rozumí odkazy na:

| a) | FDIS 13400-1: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 1: Všeobecné informace a určení případů použití; |
| --- | --- |

a)

FDIS 13400-1: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 1: Všeobecné informace a určení případů použití;

| b) | FDIS 13400-3: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 2: Požadavky na síť a na transportní vrstvu a služby; |
| --- | --- |

b)

FDIS 13400-3: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 2: Požadavky na síť a na transportní vrstvu a služby;

| c) | FDIS 13400-3: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 3: IEEE 802.3 na základě bezdrátového rozhraní vozidla; |
| --- | --- |

c)

FDIS 13400-3: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 3: IEEE 802.3 na základě bezdrátového rozhraní vozidla;

| d) | [doposud nefinalizováno] 13400-4: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 4: Vysokorychlostní konektor na základě ethernetu. |
| --- | --- |

d)

[doposud nefinalizováno] 13400-4: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 4: Vysokorychlostní konektor na základě ethernetu.

---

Příloha 9B – dodatek 7

Monitorování činnosti

A.7.1

Obecně

A.7.1.1

Tento dodatek obsahuje ustanovení vztahující se k fázi prokazování funkce použitelné v některých případech monitorování činnosti.

A.7.2

Prokazování monitorování činnosti

A.7.2.1

Schválení klasifikace chybných funkcí

A.7.2.1.1

Jak je uvedeno v bodě 4.2.1.1 této přílohy, není v případě monitorování činnosti prokázání vztahu vůči skutečným emisím nutné. Schvalovací orgán však může požádat o údaje ze zkoušek k ověření klasifikace vlivů chybných funkcí, jak je popsáno v bodě 6.2 této přílohy.

A.7.2.2

Schválení monitorování činnosti zvoleného výrobcem

A.7.2.2.1

Při rozhodování o schválení ohledně volby monitorování činnosti, kterou vybral výrobce, přihlédne schvalovací orgán k technickým informacím poskytnutým výrobcem.

A.7.2.2.2

Mezní hodnota týkající se činnosti zvolená výrobcem pro uvažovanou monitorovací funkci se stanoví u základního motoru rodiny motorů s OBD během zkoušky způsobilosti provedené následujícím způsobem:

A.7.2.2.2.1

Zkouška způsobilosti se provádí stejným způsobem, jak je uvedeno v bodě 6.3.2 této přílohy.

A.7.2.2.2.2

Snížení činnosti uvažované součásti se měří a následně se použije jako mezní hodnota činnosti pro základní motor rodiny motorů s OBD.

A.7.2.2.3

Kritéria monitorování činnosti schválená pro základní motor se považují za použitelná na celou rodinu motorů s OBD bez dalšího prokazování.

A.7.2.2.4

Na základě dohody mezi výrobcem a schvalovacím orgánem je možná úprava mezní hodnoty činnosti pro různé členy rodiny motorů s OBD, aby se vztahovala na různé konstrukční parametry (například velikost chladiče EGR). Tato dohoda musí být založena na relevantních technických prvcích.

A.7.2.2.4.1

Na žádost schvalovacího orgánu může být další člen rodiny motorů s OBD podroben schvalovacímu postupu popsanému v bodě A.7.2.2.2.

A.7.2.3

Výběr vhodné poškozené součásti

A.7.2.3.1

Pro účely prokazování činnosti systému OBD u vybrané monitorovací funkce rodiny motorů s OBD se jako vhodná vybere poškozená součást na základním motoru rodiny motorů s OBD v souladu s bodem 6.3.2 této přílohy.

A.7.2.3.2

V případě zkoušení druhého motoru v souladu s bodem A.7.2.2.4.1 se jako vhodná vybere poškozená součást na uvedeném druhém motoru v souladu s bodem 6.3.2 této přílohy.

A.7.2.4

Prokazování činnosti systému OBD

A.7.2.4.1

Prokazování činnosti systému OBD se provede v souladu s požadavky bodu 7.1.2 této přílohy s použitím vybrané vhodné poškozené součásti, která je způsobilá pro použití se základním motorem.

---

Příloha 9B – dodatek 8

Požadavky na prokazování v případě monitorování činnosti filtru částic vznětového motoru typu wall–flow

A.8.1

Obecně

A.8.1.1

Tento dodatek vymezuje fázi prokazování funkce systému OBD použitelnou v případě, kdy je předmětem monitorování činnosti proces filtrování filtru částic vznětového motoru typu wall–flow (DPF).

A.8.1.1

Poškozený filtr DPF typu wall–flow lze vytvořit například vyvrtáním otvorů do nosiče filtru DPF nebo obroušením koncovek nosiče filtru DPF.

A.8.2

Zkouška způsobilosti

A.8.2.1

Princip

A.8.2.1.1

Poškozený filtr DPF typu wall–flow se považuje za „vhodnou poškozenou součást“, pokud za provozních podmínek motoru stanovených pro účely uvedené zkoušky pokles tlaku („tlakový rozdíl“) v poškozeném filtru DPF typu wall–flow přesáhne nebo není menší než 60 % poklesu tlaku naměřeného v čistém a nepoškozeném filtru DPF typu wall–flow stejného typu.

A.8.2.1.1.1

Výrobce musí prokázat, že tento čistý a nepoškozený filtr DPF typu wall–flow vytváří stejný protitlak jako poškozený filtr před svým poškozením.

A.8.2.2

Proces výběru

A.8.2.2.1

Aby mohl být poškozený filtr DPF typu wall–flow vybrán, musí být motor vybavený uvedeným filtrem DPF typu wall–flow v provozu za stabilizovaných podmínek v ustáleném stavu, při otáčkách a zatížení stanovených pro režim 9 zkušebního cyklu WHSC uvedených v příloze 4 tohoto předpisu (normalizovaná hodnota otáček 55 % a normalizovaný točivý moment 50 %).

A.8.2.2.2

Aby mohl být poškozený filtr DPF typu wall–flow považován za „vhodnou poškozenou součást“, musí výrobce prokázat, že pokles tlaku v poškozeném filtru DPF typu wall–flow měřený, když je systém motoru v provozu za podmínek uvedených v bodě A.8.2.2.1, není menší než procento poklesu tlaku v čistém a nepoškozeném filtru DPF za stejných podmínek, které se použije v souladu s body A.8.2.1.1 a A.8.2.1.2 tohoto dodatku.

A.8.2.3

Prokazování činnosti systému OBD

A.8.2.3.1

Prokazování činnosti systému OBD se provede v souladu s požadavky bodu 7.1.2 této přílohy s použitím vybraného poškozeného filtru DPF typu wall–flow namontovaného do základního systému motoru.

---

PŘÍLOHA 9C

Technické požadavky na zhodnocení výkonnosti palubních diagnostických systémů (OBD) v provozu

1.   Použitelnost

V současném znění se tato příloha použije jen na silniční vozidla vybavená vznětovým motorem.

2.   Vyhrazeno

3.   Definice

3.1   „Poměr výkonu v provozu“

Poměrem výkonu v provozu (IUPR) určité monitorovací funkce m systému OBD se rozumí: IUPRm = čitatelm / jmenovatelm

3.2   „Čitatel“

Čitatelem určité monitorovací funkce m (čitatelm) se rozumí údaj počitadla udávající počet případů, kdy je vozidlo provozováno tak, že nastanou všechny podmínky monitorování, které jsou nezbytné pro to, aby tato určitá monitorovací funkce rozpoznala chybnou funkci.

3.3   „Jmenovatel“

Jmenovatelem určité monitorovací funkce m (jmenovatelm) se rozumí údaj počitadla udávající počet provozních stavů vozidla, s ohledem na podmínky, které jsou specifické pro tuto určitou monitorovací funkci.

3.4   „Obecný jmenovatel“

Obecným jmenovatelem se rozumí údaj počitadla udávající, kolikrát bylo vozidlo provozováno za obecných podmínek.

3.5   Zkratky

| IUPR | Poměr výkonu v provozu |
| --- | --- |
| IUPRm | Poměr výkonu v provozu určité monitorovací funkce m |

IUPR

Poměr výkonu v provozu

IUPRm

Poměr výkonu v provozu určité monitorovací funkce m

4.   Obecné požadavky

Systém OBD musí mít schopnost nalézt a zaznamenat údaje o výkonu v provozu (bod 6) monitorovacích funkcí OBD specifikovaných v tomto bodě, ukládat tyto údaje do paměti počítače a sdělovat je na požádání mimo vozidlo (bod 7).

Údaje o výkonu v provozu monitorovací funkce jsou představovány čitatelem a jmenovatelem, z nichž je možno vypočítat IUPR.

4.1   Monitorovací funkce IUPR

| 4.1.1 | Skupiny monitorovacích funkcí
  Výrobci musí zavést do systému OBD softwarové algoritmy k individuálnímu nalézání a hlášení údajů o výkonnosti v provozu skupin monitorovacích funkcí uvedených v dodatku 1 k této příloze.
  Nepožaduje se, aby výrobci zavedli do systému OBD softwarové algoritmy k individuálnímu nalézání a hlášení údajů o výkonu v provozu skupin monitorovacích funkcí, které jsou v činnosti kontinuálně, jak je stanoveno v bodě 4.2.3 přílohy 9B tohoto předpisu.
  Údaje o výkonu v provozu monitorovacích funkcí přiřazených různým výfukovým potrubím nebo skupinám válců motoru v rámci jedné skupiny monitorovacích funkcí musí být nalézány a zaznamenávány odděleně, jak je stanoveno v bodě 6, a sdělovány, jak je stanoveno v bodě 7. |
| --- | --- |

4.1.1

Výrobci musí zavést do systému OBD softwarové algoritmy k individuálnímu nalézání a hlášení údajů o výkonnosti v provozu skupin monitorovacích funkcí uvedených v dodatku 1 k této příloze.

Nepožaduje se, aby výrobci zavedli do systému OBD softwarové algoritmy k individuálnímu nalézání a hlášení údajů o výkonu v provozu skupin monitorovacích funkcí, které jsou v činnosti kontinuálně, jak je stanoveno v bodě 4.2.3 přílohy 9B tohoto předpisu.

Údaje o výkonu v provozu monitorovacích funkcí přiřazených různým výfukovým potrubím nebo skupinám válců motoru v rámci jedné skupiny monitorovacích funkcí musí být nalézány a zaznamenávány odděleně, jak je stanoveno v bodě 6, a sdělovány, jak je stanoveno v bodě 7.

| 4.1.2 | Vícenásobné monitorovací funkce
  U každé skupiny monitorovacích funkcí, pro něž se požaduje podle bodu 4.1.1, aby byly sdělovány, musí systém OBD nalézat odděleně údaje o výkonu v provozu, jak je specifikováno v bodě 6, pro každou z určitých monitorovacích funkcí patřících do této skupiny. |
| --- | --- |

4.1.2

U každé skupiny monitorovacích funkcí, pro něž se požaduje podle bodu 4.1.1, aby byly sdělovány, musí systém OBD nalézat odděleně údaje o výkonu v provozu, jak je specifikováno v bodě 6, pro každou z určitých monitorovacích funkcí patřících do této skupiny.

4.2   Omezení použití údajů o výkonu v provozu

Údaje o výkonu v provozu jediného vozidla se použijí pro statistické vyhodnocení údajů o výkonu v provozu systému OBD větší skupiny vozidel.

Na rozdíl od jiných údajů OBD nemohou být údaje o výkonu v provozu použity k vytvoření závěrů o způsobilosti k provozu jednotlivého vozidla.

5.   Požadavky na výpočet poměrů výkonu v provozu

5.1   Výpočet poměru výkonu v provozu

U každé monitorovací funkce m uvažované v této příloze se vypočte poměr výkonu v provozu z následujícího vzorce:

IUPRm = čitatelm / jmenovatelm

kde se čitatelm a jmenovatelm zvyšují podle ustanovení tohoto bodu.

| 5.1.1 | Požadavky na poměr, když se vypočítává a ukládá systémem
  Každý poměr IUPRm musí mít jako minimální hodnotu nulu a jako maximální hodnotu 7,99527 s rozlišením 0,000122 (1).
  Poměr pro určitou součást se pokládá za rovný nule, kdykoliv je odpovídající čitatel rovný nule a odpovídající jmenovatel se nerovná nule.
  Poměr pro určitou součást se pokládá za rovný maximální hodnotě 7,99527, jestliže se odpovídající jmenovatel rovná nule nebo jestliže skutečná hodnota čitatele dělená jmenovatelem přesáhne maximální hodnotu 7,99527. |
| --- | --- |

5.1.1

Každý poměr IUPRm musí mít jako minimální hodnotu nulu a jako maximální hodnotu 7,99527 s rozlišením 0,000122 (1).

Poměr pro určitou součást se pokládá za rovný nule, kdykoliv je odpovídající čitatel rovný nule a odpovídající jmenovatel se nerovná nule.

Poměr pro určitou součást se pokládá za rovný maximální hodnotě 7,99527, jestliže se odpovídající jmenovatel rovná nule nebo jestliže skutečná hodnota čitatele dělená jmenovatelem přesáhne maximální hodnotu 7,99527.

5.2   Požadavky na zvyšování hodnoty čitatele

Čitatel se nesmí zvýšit vícekrát než jednou za jízdní cyklus.

Čitatel určité monitorovací funkce se musí zvýšit do 10 sekund pouze tehdy, pokud jsou splněna následující kritéria v jediném jízdním cyklu:

| a) | Byla splněna každá podmínka monitorování nutná k tomu, aby monitorovací funkce určité součásti zjistila chybnou funkci a uložila možný diagnostický chybový kód DTC, včetně umožnění uplatnění kritérií, existence nebo neexistence příslušných kódů DTC, dostatečnou dobu monitorování a přidělení prováděcích priorit diagnostiky (např. diagnostika „A“ se musí provést před diagnostikou „B“).

  Poznámka: Pro účely zvýšení čitatele určité monitorovací funkce nemusí postačovat splnění všech podmínek monitorování, které jsou nutné pro tuto monitorovací funkci, ke zjištění nepřítomnosti chybné funkce. |
| --- | --- |

a)

Byla splněna každá podmínka monitorování nutná k tomu, aby monitorovací funkce určité součásti zjistila chybnou funkci a uložila možný diagnostický chybový kód DTC, včetně umožnění uplatnění kritérií, existence nebo neexistence příslušných kódů DTC, dostatečnou dobu monitorování a přidělení prováděcích priorit diagnostiky (např. diagnostika „A“ se musí provést před diagnostikou „B“).

Poznámka: Pro účely zvýšení čitatele určité monitorovací funkce nemusí postačovat splnění všech podmínek monitorování, které jsou nutné pro tuto monitorovací funkci, ke zjištění nepřítomnosti chybné funkce.

| b) | U monitorovacích funkcí, které vyžadují vícenásobné stupně nebo případy výskytu v jediném jízdním cyklu ke zjištění chybné funkce, musí být splněny všechny podmínky monitorování potřebné k dokončení všech případů výskytu. |
| --- | --- |

b)

U monitorovacích funkcí, které vyžadují vícenásobné stupně nebo případy výskytu v jediném jízdním cyklu ke zjištění chybné funkce, musí být splněny všechny podmínky monitorování potřebné k dokončení všech případů výskytu.

| c) | U monitorovacích funkcí, které se používají k identifikaci selhání a které jsou v činnosti jen potom, co byl uložen možný diagnostický chybový kód DTC, musí být čitatel a jmenovatel stejný jako čitatel a jmenovatel monitorovací funkce, která zjistila původní chybnou funkci. |
| --- | --- |

c)

U monitorovacích funkcí, které se používají k identifikaci selhání a které jsou v činnosti jen potom, co byl uložen možný diagnostický chybový kód DTC, musí být čitatel a jmenovatel stejný jako čitatel a jmenovatel monitorovací funkce, která zjistila původní chybnou funkci.

| d) | U monitorovacích funkcí, které vyžadují hloubkovou operaci, aby se dále prozkoumal výskyt chybné funkce, může výrobce předložit schvalovacímu orgánu alternativní způsob k zvýšení čitatele. Tato alternativa by měla být rovnocenná způsobu, podle něhož by bylo přípustné zvýšit čitatel, když se vyskytla chybná funkce. |
| --- | --- |

d)

U monitorovacích funkcí, které vyžadují hloubkovou operaci, aby se dále prozkoumal výskyt chybné funkce, může výrobce předložit schvalovacímu orgánu alternativní způsob k zvýšení čitatele. Tato alternativa by měla být rovnocenná způsobu, podle něhož by bylo přípustné zvýšit čitatel, když se vyskytla chybná funkce.

U monitorovacích funkcí, které jsou v činnosti nebo ji dokončují při vypnutém motoru, se čitatel zvýší do 10 sekund potom, co monitorovací funkce dokončila svou činnost při vypnutém motoru, nebo do prvních 10 sekund od startu motoru v následujícím jízdním cyklu.

5.3   Požadavky na zvýšení jmenovatele

| 5.3.1 | Obecná pravidla pro zvyšování
  Jmenovatel se zvýší jednou za jízdní cyklus, jestliže v průběhu tohoto jízdního cyklu:


  a) | se obecný jmenovatel zvýšil, jak je stanoveno v bodě 5.4 a |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Jmenovatel se zvýší jednou za jízdní cyklus, jestliže v průběhu tohoto jízdního cyklu:

a)

se obecný jmenovatel zvýšil, jak je stanoveno v bodě 5.4 a

| b) | nebylo zastaveno zvyšování obecného jmenovatele podle bodu 5.6 a |
| --- | --- |

b)

nebylo zastaveno zvyšování obecného jmenovatele podle bodu 5.6 a

| c) | v příslušném případě jsou splněna určitá doplňková pravidla pro zvyšování uvedená v bodě 5.3.2. |
| --- | --- |

c)

v příslušném případě jsou splněna určitá doplňková pravidla pro zvyšování uvedená v bodě 5.3.2.

| 5.3.2 | Dodatečná pravidla pro zvyšování u určité monitorovací funkce |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.2.1 | Zvláštní jmenovatel pro systém vypařování (vyhrazeno) |
| --- | --- |

5.3.2.1

| 5.3.2.2 | Zvláštní jmenovatel pro systémy sekundárního vzduchu (vyhrazeno) |
| --- | --- |

5.3.2.2

| 5.3.2.3 | Zvláštní jmenovatel pro součásti/systémy, které jsou v činnosti jen při startování motoru
  Kromě požadavků bodu 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) pro monitorovací funkce součástí nebo systémů, které jsou v činnosti jen při startování motoru, jestliže součást nebo strategie dostává povel „zapnout“ po dobu nejméně 10 sekund.
  K určení této doby trvání povelu „zapnout“ nesmí systém OBD jen pro účely monitorování zahrnout dobu průběhu hloubkové operace u kterékoli ze součástí nebo strategií, ke kterým dochází později v tomtéž jízdním cyklu. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Kromě požadavků bodu 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) pro monitorovací funkce součástí nebo systémů, které jsou v činnosti jen při startování motoru, jestliže součást nebo strategie dostává povel „zapnout“ po dobu nejméně 10 sekund.

K určení této doby trvání povelu „zapnout“ nesmí systém OBD jen pro účely monitorování zahrnout dobu průběhu hloubkové operace u kterékoli ze součástí nebo strategií, ke kterým dochází později v tomtéž jízdním cyklu.

| 5.3.2.4 | Zvláštní jmenovatel pro součásti nebo systémy, které nedostávají nepřetržitě povel k fungování
  Kromě požadavků bodu 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) u monitorovacích funkcí součástí nebo systémů, které nedostávají nepřetržitě povel k fungování (např. systémy s proměnným časováním ventilů – VVT – nebo ventily recirkulace výfukových plynů EGR), jestliže tato součást nebo tento systém dostává povel k fungování (např. povel „zapnout“, „otevřít“, „zavřít“, „zablokovat“) při dvou nebo více příležitostech během jízdního cyklu nebo v kumulativní době nejméně 10 sekund, podle toho, co nastane dříve. |
| --- | --- |

5.3.2.4

Kromě požadavků bodu 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) u monitorovacích funkcí součástí nebo systémů, které nedostávají nepřetržitě povel k fungování (např. systémy s proměnným časováním ventilů – VVT – nebo ventily recirkulace výfukových plynů EGR), jestliže tato součást nebo tento systém dostává povel k fungování (např. povel „zapnout“, „otevřít“, „zavřít“, „zablokovat“) při dvou nebo více příležitostech během jízdního cyklu nebo v kumulativní době nejméně 10 sekund, podle toho, co nastane dříve.

| 5.3.2.5 | Zvláštní jmenovatel pro DPF
  Kromě požadavků bodu 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) pro DPF v nejméně jednom jízdním cyklu, jestliže od posledního zvýšení jmenovatele vozidlo najelo nejméně 800 kumulativních kilometrů nebo byl motor provozován po dobu nejméně 750 minut. |
| --- | --- |

5.3.2.5

Kromě požadavků bodu 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) pro DPF v nejméně jednom jízdním cyklu, jestliže od posledního zvýšení jmenovatele vozidlo najelo nejméně 800 kumulativních kilometrů nebo byl motor provozován po dobu nejméně 750 minut.

| 5.3.2.6 | Zvláštní jmenovatel pro oxidační katalyzátory
  Kromě požadavků bodu 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) monitorovacích funkcí oxidačních katalyzátorů použitých k účelu aktivní regenerace DPF, jestliže je vydáván povel k činnosti regenerace po dobu nejméně 10 sekund. |
| --- | --- |

5.3.2.6

Kromě požadavků bodu 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) monitorovacích funkcí oxidačních katalyzátorů použitých k účelu aktivní regenerace DPF, jestliže je vydáván povel k činnosti regenerace po dobu nejméně 10 sekund.

| 5.3.2.7 | Zvláštní jmenovatel pro hybridní vozidla (vyhrazeno) |
| --- | --- |

5.3.2.7

5.4   Požadavky na zvýšení obecného jmenovatele

Obecný jmenovatel se zvýší do 10 sekund pouze tehdy, pokud jsou v jediném jízdním cyklu splněna tato kritéria:

| a) | Kumulativní doba od startu jízdního cyklu je nejméně 600 sekund při:


  i) | nadmořské výšce menší než 2 500 m a |
| --- | --- | --- |

a)

Kumulativní doba od startu jízdního cyklu je nejméně 600 sekund při:

i)

nadmořské výšce menší než 2 500 m a

| ii) | okolní teplotě rovnající se 266 K (–7 °C) nebo vyšší a |
| --- | --- |

ii)

okolní teplotě rovnající se 266 K (–7 °C) nebo vyšší a

| iii) | okolní teplotě rovnající se 308 K (35 °C) nebo nižší. |
| --- | --- |

iii)

okolní teplotě rovnající se 308 K (35 °C) nebo nižší.

| b) | Kumulativní provoz motoru při nejméně 1 150 ot/min po dobu nejméně 300 sekund při podmínkách specifikovaných v písmeni a); místo kritéria 1 150 ot/min se výrobce může rozhodnout použít provoz motoru při nejméně 15 % vypočteného zatížení nebo provoz vozidla při nejméně 40 km/h; |
| --- | --- |

b)

Kumulativní provoz motoru při nejméně 1 150 ot/min po dobu nejméně 300 sekund při podmínkách specifikovaných v písmeni a); místo kritéria 1 150 ot/min se výrobce může rozhodnout použít provoz motoru při nejméně 15 % vypočteného zatížení nebo provoz vozidla při nejméně 40 km/h;

| c) | nepřetržitý provoz vozidla při volnoběhu (např. pedál akcelerátoru je uvolněn a buď rychlost vozidla je nejvýše 1,6 km/h, nebo otáčky motoru jsou nejvýše 200 ot/min nad normálními volnoběžnými otáčkami při zahřátém motoru) po dobu nejméně 30 sekund za podmínek specifikovaných výše v písmeni a). |
| --- | --- |

c)

nepřetržitý provoz vozidla při volnoběhu (např. pedál akcelerátoru je uvolněn a buď rychlost vozidla je nejvýše 1,6 km/h, nebo otáčky motoru jsou nejvýše 200 ot/min nad normálními volnoběžnými otáčkami při zahřátém motoru) po dobu nejméně 30 sekund za podmínek specifikovaných výše v písmeni a).

5.5   Požadavky na zvýšení údaje počitadla cyklů zapalování

Údaj počitadla cyklů zapalování se zvýší pouze jednou za jízdní cyklus.

5.6   Znemožnění zvyšování čitatelů, jmenovatelů a obecného jmenovatele

| 5.6.1 | Do 10 sekund poté, co byla zjištěna chybná funkce (tj. je uložen možný nebo potvrzený a aktivní diagnostický a chybový kód DTC), která znemožňuje činnost monitorovací funkce, musí systém OBD znemožnit další zvyšování odpovídajícího čitatele a jmenovatele každé monitorovací funkce, která byla vyřazena z činnosti.
  Jestliže chybná funkce přestala být nadále zjišťována (např. možný diagnostický chybový kód DTC je vymazán samočinně nebo příkazem skenovacího nástroje), obnoví se do 10 sekund znovu zvyšování všech odpovídajících čitatelů a jmenovatelů. |
| --- | --- |

5.6.1

Jestliže chybná funkce přestala být nadále zjišťována (např. možný diagnostický chybový kód DTC je vymazán samočinně nebo příkazem skenovacího nástroje), obnoví se do 10 sekund znovu zvyšování všech odpovídajících čitatelů a jmenovatelů.

| 5.6.2 | Do 10 sekund od vstupu do činnosti jednotky odběru výkonu (PTO), která vyřadí z činnosti monitorovací funkci, jak je přípustné podle bodu 5.2.5 přílohy 9B, znemožní systém OBD další zvyšování odpovídajícího čitatele a jmenovatele pro každou monitorovací funkci, která je vyřazena z činnosti.
  Když činnost jednotky odběru výkonu (PTO) skončí, zahájí se do 10 sekund zvyšování všech odpovídajících čitatelů a jmenovatelů. |
| --- | --- |

5.6.2

Když činnost jednotky odběru výkonu (PTO) skončí, zahájí se do 10 sekund zvyšování všech odpovídajících čitatelů a jmenovatelů.

| 5.6.3 | V případě chybné funkce (tj. je uložen možný nebo potvrzený a aktivní diagnostický a chybový kód DTC), která brání rozhodnutí, zda jsou splněna kritéria pro jmenovatelem monitorovací funkce m uvedená v bodě 5.3 (2), znemožní systém OBD do 10 sekund další zvyšování čitatelem a jmenovatelem.
  Zvyšování čitatelem a jmenovatelem se obnoví do 10 sekund poté, co chybná funkce přestala existovat (např. příslušný kód byl vymazán samočinně nebo příkazem čtecího nástroje). |
| --- | --- |

5.6.3

Zvyšování čitatelem a jmenovatelem se obnoví do 10 sekund poté, co chybná funkce přestala existovat (např. příslušný kód byl vymazán samočinně nebo příkazem čtecího nástroje).

| 5.6.4 | V případě chybné funkce (tj. je uložen možný nebo potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC), která brání rozhodnutí, zda jsou splněna kritéria pro obecný jmenovatel uvedená v bodě 5.4, znemožní systém OBD do 10 sekund další zvyšování obecného jmenovatele.
  Zvyšování obecného jmenovatele se znovu obnoví do 10 sekund poté, co chybná funkce přestala existovat (např. příslušný kód byl vymazán samočinně nebo příkazem čtecího nástroje).
  Za žádných jiných okolností nelze zvyšování obecného jmenovatele znemožnit. |
| --- | --- |

5.6.4

Zvyšování obecného jmenovatele se znovu obnoví do 10 sekund poté, co chybná funkce přestala existovat (např. příslušný kód byl vymazán samočinně nebo příkazem čtecího nástroje).

Za žádných jiných okolností nelze zvyšování obecného jmenovatele znemožnit.

6.   Požadavky na nalézání a zaznamenávání údajů o výkonu v provozu

U každé skupiny monitorovacích funkcí, jejichž seznam je uveden v dodatku 1 k této příloze, musí systém OBD nalézt odděleně čitatele a jmenovatele pro každou z určitých monitorovacích funkcí uvedených v dodatku 3 k příloze 9B a patřících do této skupiny.

Musí hlásit pro určitou monitorovací funkci jen odpovídajícího čitatele a jmenovatele, které mají nejnižší číselný poměr.

Jestliže dvě nebo více monitorovacích funkcí mají totožné poměry, musí se pro určitou skupinu monitorovacích funkcí hlásit odpovídající čitatel a jmenovatel určité monitorovací funkce, u které má jmenovatel nejvyšší hodnotu.

Aby se určil bez pochybností nejnižší poměr skupiny, vezmou se v úvahu jen monitorovací funkce zvláště uvedené v této skupině (např. čidlo NOx, když je použito k vykonávání jedné z monitorovacích funkcí, jejichž seznam je uveden v příloze 9B dodatku 3 položce 3 „SCR“, se vezme v úvahu ve skupině monitorovacích funkcí „čidlo výfukového plynu“ a nikoli ve skupině monitorovacích funkcí „SCR“).

Systém OBD musí také nalézat a hlásit obecného jmenovatele a údaj počitadla cyklů zapalování.

Poznámka: Podle bodu 4.1.1 se nepožaduje, aby výrobci zaváděli do systému OBD softwarové algoritmy k individuálnímu nalézání a hlášení čitatelů a jmenovatelů monitorovacích funkcí, které jsou v činnosti nepřetržitě.

7.   Požadavky na ukládání a sdělování údajů o výkonu v provozu

Sdělování údajů o výkonu v provozu je novým případem použití a není zahrnuto mezi tři existující případy použití, jejichž předmětem je výskyt možných chybných funkcí.

7.1   Informace o údajích o výkonu v provozu

Informace o údajích o výkonu v provozu zaznamenaných systémem OBD musí být dostupné na požadavek vyslaný z prostoru mimo vozidlo podle bodu 7.2.

Tato informace poskytne údaje o výkonu v provozu orgánům pro schválení typu.

Systém OBD musí poskytnout všechny informace (podle použitelné normy stanovené v dodatku 6 k příloze 9B) pro externí zkušební zařízení ke zjišťování IUPR, aby mohly být údaje využity a aby měl inspektor k dispozici tyto informace:

| a) | identifikační číslo vozidla (VIN); |
| --- | --- |

a)

identifikační číslo vozidla (VIN);

| b) | čitatel a jmenovatel pro každou skupinu monitorovacích funkcí zaznamenané systémem podle bodu 6; |
| --- | --- |

b)

čitatel a jmenovatel pro každou skupinu monitorovacích funkcí zaznamenané systémem podle bodu 6;

| c) | obecný jmenovatel; |
| --- | --- |

c)

obecný jmenovatel;

| d) | údaj počitadla cyklů zapalování; |
| --- | --- |

d)

údaj počitadla cyklů zapalování;

| e) | celkový počet hodin provozu motoru; |
| --- | --- |

e)

celkový počet hodin provozu motoru;

| f) | potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A; |
| --- | --- |

f)

potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A;

| g) | potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2). |
| --- | --- |

g)

potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2).

Tyto informace musí být dostupné přístupem „pouze pro čtení“ (tj. bez možnosti vymazání).

7.2   Přístup k údajům o výkonu v provozu

Přístup k údajům o výkonu v provozu musí být poskytnut jen podle norem uvedených v dodatku 6 k příloze 9B a následujících pododstavcích (3).

Přístup k údajům o výkonu v provozu nesmí záviset na žádném přístupovém kódu nebo jiném zařízení nebo metodě, které je možno získat jen od výrobce nebo jeho dodavatelů. Interpretace údajů o výkonu v provozu nesmí vyžadovat žádnou zvláštní dekódovací informaci, aniž by taková informace byla veřejně dostupná.

Způsob přístupu (tj. přístupový bod/uzel) k údajům o výkonu v provozu musí být stejný jako způsob používaný k získávání všech informací z OBD. Tento způsob musí umožnit přístup k úplným údajům o výkonu v provozu požadovaným touto přílohou.

7.3   Opětná inicializace údajů o výkonu v provozu

| 7.3.1 | Znovunastavení na nulu
  Každé číslo se znovu nastaví na nulu jen tehdy, když dojde k znovunastavení energeticky nezávislé paměti s přímým přístupem (NVTAM) (např. v případě přeprogramování). Čísla se nesmí znovu nastavit na nulu za žádných jiných okolností, včetně případu, kdy je přijat příkaz čtecího nástroje k vymazání chybných kódů. |
| --- | --- |

7.3.1

Každé číslo se znovu nastaví na nulu jen tehdy, když dojde k znovunastavení energeticky nezávislé paměti s přímým přístupem (NVTAM) (např. v případě přeprogramování). Čísla se nesmí znovu nastavit na nulu za žádných jiných okolností, včetně případu, kdy je přijat příkaz čtecího nástroje k vymazání chybných kódů.

| 7.3.2 | Znovunastavení v případě přetečení paměti
  Jestliže čitatel nebo jmenovatel pro určitou monitorovací funkci dosáhne hodnoty 65 535 ± 2, vydělí se obě čísla dvěma dříve, než se jedno nebo druhé zvýší, aby se předešlo problémům s přetečením paměti.
  Jestliže údaj počitadla cyklů zapalování dosáhne maximální hodnoty 65 535 ± 2, může se počitadlo cyklů přetočit a jeho údaj nastavit na nulu v příštím cyklu zapalování, aby se předešlo problémům s přetečením paměti.
  Jestliže obecný jmenovatel dosáhne maximální hodnoty 65 535 ± 2, může se obecný jmenovatel přetočit a nastavit na nulu v příštím jízdním cyklu, který splňuje podmínky k určení obecného jmenovatele, aby se předešlo problémům s přetečením paměti. |
| --- | --- |

7.3.2

Jestliže čitatel nebo jmenovatel pro určitou monitorovací funkci dosáhne hodnoty 65 535 ± 2, vydělí se obě čísla dvěma dříve, než se jedno nebo druhé zvýší, aby se předešlo problémům s přetečením paměti.

Jestliže údaj počitadla cyklů zapalování dosáhne maximální hodnoty 65 535 ± 2, může se počitadlo cyklů přetočit a jeho údaj nastavit na nulu v příštím cyklu zapalování, aby se předešlo problémům s přetečením paměti.

Jestliže obecný jmenovatel dosáhne maximální hodnoty 65 535 ± 2, může se obecný jmenovatel přetočit a nastavit na nulu v příštím jízdním cyklu, který splňuje podmínky k určení obecného jmenovatele, aby se předešlo problémům s přetečením paměti.

---

(1)  Tato hodnota odpovídá maximální hexadecimální hodnotě 0×FFFF s rozlišením 0×1.

(2)  Např. rychlost vozidla / otáčky motoru / vypočtené zatížení, teplota okolí, nadmořská výška, provoz ve volnoběhu nebo doba provozu.

(3)  Je povoleno, aby výrobce použil doplňkový displej palubního diagnostického systému, jako je zobrazovací displej namontovaný na přístrojovou desku, k přístupu k údajům o výkonu v provozu. Pro takový přídavný přístroj neplatí požadavky této přílohy.

---

Příloha 9C – dodatek 1

Skupiny monitorovacích funkcí

Skupiny monitorovacích funkcí uvažované v této příloze jsou:

| A. | Oxidační katalyzátory
  Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 5. |
| --- | --- |

A.

Oxidační katalyzátory

Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 5.

| B. | Systémy selektivní katalytické redukce (SCR)
  Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 3. |
| --- | --- |

B.

Systémy selektivní katalytické redukce (SCR)

Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 3.

| C. | Čidla výfukového plynu a čidla kyslíku
  Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 13. |
| --- | --- |

C.

Čidla výfukového plynu a čidla kyslíku

Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 13.

| D. | Systémy recirkulace výfukových plynů (EGR) a systémy proměnného časování ventilů (VVT)
  Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položkách 6 a 9. |
| --- | --- |

D.

Systémy recirkulace výfukových plynů (EGR) a systémy proměnného časování ventilů (VVT)

Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položkách 6 a 9.

| E. | Systémy filtrů částic vznětových motorů (DPF)
  Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 2. |
| --- | --- |

E.

Systémy filtrů částic vznětových motorů (DPF)

Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 2.

| F. | Systém řízení přeplňovacího tlaku
  Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 8. |
| --- | --- |

F.

Systém řízení přeplňovacího tlaku

Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 8.

| G. | Pohlcovač NOx

  Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 4. |
| --- | --- |

G.

Pohlcovač NOx

Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 4.

| H. | Třícestný katalyzátor
  Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 15. |
| --- | --- |

H.

Třícestný katalyzátor

Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 položce 15.

| I. | Systémy vypařování (vyhrazeno) |
| --- | --- |

I.

Systémy vypařování (vyhrazeno)

| J. | Systém sekundárního vzduchu (vyhrazeno)
  Určitá monitorovací funkce patří jen do jedné z těchto skupin. |
| --- | --- |

J.

Systém sekundárního vzduchu (vyhrazeno)

Určitá monitorovací funkce patří jen do jedné z těchto skupin.

---

PŘÍLOHA 10

Požadavky na omezování emisí mimo cyklus (OCE) a emisí v provozu

1.

Tato příloha stanoví požadavky na výkon a zákaz odpojovacích strategií pro motory a vozidla, jejichž typ je schvalován podle tohoto předpisu, s cílem dosáhnout účinné regulace emisí u široké škály motorů a okolních provozních podmínek zjišťovaných při běžném provozním chodu vozidla. Tato příloha rovněž stanoví zkušební postupy pro zkoušky emisí mimo cyklus během schvalování typu a při vlastním užívání vozidla.

Základem této přílohy je celosvětově harmonizovaný technický předpis GTR č. 10 o OCE.

2.

Vyhrazeno (1)

3.

Definice

3.1

„Startem motoru“ se rozumí postup od zahájení roztáčení motoru až do okamžiku, kdy motor dosáhne otáčky, které jsou o 150 ot/min nižší než normální volnoběžné otáčky zahřátého motoru (jak je stanoveno pro polohu řazení „jízda“ („drive“) u vozidel s automatickou převodovkou);

3.2

„zahřátím motoru“ se rozumí dostatečně dlouhý provoz vozidla tak, aby teplota chladiva dosáhla nejméně 70 °C;

3.3

„jmenovitými otáčkami“ nejvyšší otáčky při plném zatížení dovolené regulátorem, které uvádí výrobce v prodejní a servisní dokumentaci, nebo, není-li takový regulátor použit, otáčky při kterých je dosaženo maximálního výkonu motoru uvedeného výrobcem v prodejní a servisní dokumentaci;

3.4

„regulovanými emisemi“ se rozumějí plynné znečišťující látky a částice (PM) definované v bodě 2 tohoto předpisu.

4.

Každý systém motoru a každý konstrukční prvek, který je schopný ovlivnit emise regulovaných znečišťujících látek, musí být konstruován, vyroben, smontován a instalován tak, aby umožňoval motoru a vozidlu splňovat požadavky této přílohy.

4.1

Systémy motorů a vozidel nesmí být vybaveny odpojovací strategií.

4.2

Vyhrazeno (2)

5.

Provozní požadavky

5.1

Strategie pro emise musí být navrženy tak, aby umožňovaly systému motoru splňovat při normálním používání ustanovení této přílohy. Normální používání není omezeno na podmínky používání uvedené v bodě 6.

5.1.1

Základní strategie pro emise se nesmí aplikovat rozdílným způsobem na provoz při příslušné zkoušce ke schválení typu nebo k certifikaci a na jiný druh provozu a poskytovat nižší úroveň regulace emisí za podmínek odlišných od podmínek pro zkoušky ke schválení typu nebo k certifikaci.

5.1.2

Pomocná strategie pro emise nesmí snižovat účinnost regulace emisí dané základní strategie pro emise za podmínek, které je možno očekávat v normálním provozu a používání vozidla kromě případu, kdy pomocná strategie pro emise splňuje jednu z následujících specifických výjimek:

| a) | její činnost je v zásadě obsažena v příslušných zkouškách pro schvalování typu včetně zkušebních postupů mimo cyklus podle bodu 7 této přílohy a ustanovení o shodnosti v provozu stanovených v bodě 9 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

a)

její činnost je v zásadě obsažena v příslušných zkouškách pro schvalování typu včetně zkušebních postupů mimo cyklus podle bodu 7 této přílohy a ustanovení o shodnosti v provozu stanovených v bodě 9 tohoto předpisu;

| b) | uvádí se do činnosti za účely ochrany motoru a/nebo vozidla od poškození nebo havárie; |
| --- | --- |

b)

uvádí se do činnosti za účely ochrany motoru a/nebo vozidla od poškození nebo havárie;

| c) | uvádí se do činnosti jen při startování nebo zahřívání motoru, jak je definováno v této příloze; |
| --- | --- |

c)

uvádí se do činnosti jen při startování nebo zahřívání motoru, jak je definováno v této příloze;

| d) | její činnost se používá ke změně regulace jednoho druhu regulovaných emisí za účelem zachování regulace jiného druhu regulovaných emisí za specifických okolních nebo provozních podmínek, které se podstatně liší od podmínek pro příslušné zkoušky ke schválení typu nebo k certifikaci. Celkové působení takové pomocné strategie pro emise musí kompenzovat vlivy extrémních okolních podmínek tak, aby se zajistila přijatelná regulace všech regulovaných emisí. |
| --- | --- |

d)

její činnost se používá ke změně regulace jednoho druhu regulovaných emisí za účelem zachování regulace jiného druhu regulovaných emisí za specifických okolních nebo provozních podmínek, které se podstatně liší od podmínek pro příslušné zkoušky ke schválení typu nebo k certifikaci. Celkové působení takové pomocné strategie pro emise musí kompenzovat vlivy extrémních okolních podmínek tak, aby se zajistila přijatelná regulace všech regulovaných emisí.

5.2

Celosvětově harmonizované nepřekročitelné (WNTE) mezní hodnoty emisí plynných látek a emisí částic ve výfukových plynech

5.2.1

Emise ve výfukových plynech nesmí překročit příslušné mezní hodnoty uvedené v bodě 5.2.2.

5.2.2

| a) | pro CO: 2 000 mg/kWh; |
| --- | --- |

a)

pro CO: 2 000 mg/kWh;

| b) | pro THC: 220 mg/kWh; |
| --- | --- |

b)

pro THC: 220 mg/kWh;

| c) | pro NOx: 600 mg/kWh; |
| --- | --- |

c)

pro NOx: 600 mg/kWh;

| d) | pro PM: 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

d)

pro PM: 16 mg/kWh.

6.

Mezní hodnoty emisí WNTE se použijí při:

| a) | všech atmosférických tlacích vyšších než 82,5 kPa nebo při tlaku odpovídajícím této hodnotě; |
| --- | --- |

a)

všech atmosférických tlacích vyšších než 82,5 kPa nebo při tlaku odpovídajícím této hodnotě;

| b) | všech teplotách nižších nebo rovných teplotě určené rovnicí 5 při určeném atmosférickém tlaku: |
| --- | --- |

b)

všech teplotách nižších nebo rovných teplotě určené rovnicí 5 při určeném atmosférickém tlaku:

T = –0,4514 x (101,3 – pb) + 311 5)

kde:

| T | je teplota okolního vzduchu, K |
| --- | --- |
| pb | je atmosférický tlak, kPa; |

T

je teplota okolního vzduchu, K

pb

je atmosférický tlak, kPa;

| c) | všech teplotách chladiva motoru nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

všech teplotách chladiva motoru nad 343 K (70 °C).

Podmínky okolního atmosférického tlaku a teploty jsou znázorněny na obrázku 1.

Znázornění podmínek atmosférického tlaku a teploty pro WNTE

Obrázek 1

Obrázek 1

Znázornění podmínek atmosférického tlaku a teploty

Znázornění podmínek atmosférického tlaku a teploty

Image 238

| 7. | Laboratorní zkoušky motorů a zkoušky motorů ve vozidlech mimo cyklus při schvalování typu
  Požadavky na laboratorní zkoušku mimo cyklus se nepoužijí pro schvalování typu zážehového motoru podle tohoto předpisu. |
| --- | --- |

7.

Laboratorní zkoušky motorů a zkoušky motorů ve vozidlech mimo cyklus při schvalování typu

Požadavky na laboratorní zkoušku mimo cyklus se nepoužijí pro schvalování typu zážehového motoru podle tohoto předpisu.

| 7.1 | Kontrolní oblast WNTE
  Kontrolní oblast WNTE zahrnuje body otáček motoru a zatížení definované v bodech 7.1.1 až 7.1.6. Na obrázku 2 je znázorněn příklad kontrolní oblasti WNTE. |
| --- | --- |

7.1

Kontrolní oblast WNTE

Kontrolní oblast WNTE zahrnuje body otáček motoru a zatížení definované v bodech 7.1.1 až 7.1.6. Na obrázku 2 je znázorněn příklad kontrolní oblasti WNTE.

| 7.1.1 | Rozsah otáček motoru
  Kontrolní oblast WNTE zahrnuje všechny provozní otáčky mezi 30. percentilem kumulativního rozložení otáček v rozmezí celého zkušebního cyklu WHTC, včetně volnoběhu, (n30) a nejvyššími otáčkami, při nichž je dosaženo 70 % maximálního výkonu (nhi). Na obrázku 3 je znázorněn příklad kumulativního rozložení frekvencí otáček WNTE pro určitý motor. |
| --- | --- |

7.1.1

Rozsah otáček motoru

Kontrolní oblast WNTE zahrnuje všechny provozní otáčky mezi 30. percentilem kumulativního rozložení otáček v rozmezí celého zkušebního cyklu WHTC, včetně volnoběhu, (n30) a nejvyššími otáčkami, při nichž je dosaženo 70 % maximálního výkonu (nhi). Na obrázku 3 je znázorněn příklad kumulativního rozložení frekvencí otáček WNTE pro určitý motor.

30

hi

| 7.1.2 | Rozsah točivého momentu motoru
  Kontrolní oblast WNTE zahrnuje všechny body zatížení motoru s hodnotou točivého momentu větší nebo rovnou 30 % maximální hodnoty točivého momentu motoru. |
| --- | --- |

7.1.2

Rozsah točivého momentu motoru

Kontrolní oblast WNTE zahrnuje všechny body zatížení motoru s hodnotou točivého momentu větší nebo rovnou 30 % maximální hodnoty točivého momentu motoru.

| 7.1.3 | Rozsah výkonu motoru
  Bez ohledu na ustanovení bodů 7.1.1 a 7.1.2 jsou pro všechny emise vyloučeny z kontrolní oblasti WNTE body otáček a zatížení, pro které je výkon menší než 30 % hodnoty maximálního výkonu. |
| --- | --- |

7.1.3

Rozsah výkonu motoru

Bez ohledu na ustanovení bodů 7.1.1 a 7.1.2 jsou pro všechny emise vyloučeny z kontrolní oblasti WNTE body otáček a zatížení, pro které je výkon menší než 30 % hodnoty maximálního výkonu.

| 7.1.4 | Použití koncepce rodiny motorů
  V zásadě má každý motor v rámci rodiny, která má jednotnou křivku točivého moment / výkonu, svou individuální kontrolní oblast WNTE. Pro zkoušky v provozu se použije individuální kontrolní oblast WNTE dotyčného motoru. Pro zkoušky ke schválení typu (k certifikaci) v rámci koncepce rodiny motorů stanovené celosvětovým technickým předpisem GTR o WHDC může výrobce volitelně použít jedinou kontrolní oblast WNTE pro rodinu motorů za těchto podmínek:


  a) | může se použít jediný rozsah otáček motoru kontrolní oblasti WNTE; jestliže změřené otáčky motoru n30 a nhi se neliší o více než ± 3 % od otáček motoru udaných výrobcem. Jestliže dovolená odchylka je překročena u kterýchkoli z otáček motoru, použijí se k určení kontrolní oblasti WNTE změřené otáčky motoru; |
| --- | --- | --- |

7.1.4

Použití koncepce rodiny motorů

V zásadě má každý motor v rámci rodiny, která má jednotnou křivku točivého moment / výkonu, svou individuální kontrolní oblast WNTE. Pro zkoušky v provozu se použije individuální kontrolní oblast WNTE dotyčného motoru. Pro zkoušky ke schválení typu (k certifikaci) v rámci koncepce rodiny motorů stanovené celosvětovým technickým předpisem GTR o WHDC může výrobce volitelně použít jedinou kontrolní oblast WNTE pro rodinu motorů za těchto podmínek:

a)

může se použít jediný rozsah otáček motoru kontrolní oblasti WNTE; jestliže změřené otáčky motoru n30 a nhi se neliší o více než ± 3 % od otáček motoru udaných výrobcem. Jestliže dovolená odchylka je překročena u kterýchkoli z otáček motoru, použijí se k určení kontrolní oblasti WNTE změřené otáčky motoru;

30

hi

| b) | může se použít jediný rozsah točivého momentu / výkonu motoru kontrolní oblasti WNTE, jestliže pokrývá plný rozsah od nejvyššího výkonu v rodině k nejnižšímu výkonu. Případně je přípustné seskupení výkonů motoru do rozdílných kontrolních oblastí WNTE. |
| --- | --- |

b)

může se použít jediný rozsah točivého momentu / výkonu motoru kontrolní oblasti WNTE, jestliže pokrývá plný rozsah od nejvyššího výkonu v rodině k nejnižšímu výkonu. Případně je přípustné seskupení výkonů motoru do rozdílných kontrolních oblastí WNTE.

Obrázek 2

Obrázek 2

Příklad kontrolní oblasti WNTE

Příklad kontrolní oblasti WNTE

Image 239

Obrázek 3

Obrázek 3

Příklad kumulativního rozložení frekvencí otáček WNTE

Příklad kumulativního rozložení frekvencí otáček WNTE

Image 240

| 7.1.5 | Výjimka pro určité provozní body WNTE
  Výrobce může při schválení typu / certifikaci požádat příslušný schvalovací orgán, aby vyňal určité provozní body z kontrolní oblasti WNTE definované v bodech 7.1.1 až 7.1.4. Schvalovací orgán může udělit tuto výjimku, jestliže výrobce může prokázat, že motor není nikdy schopen provozu v takových bodech při jeho použití v jakékoli kombinaci vozidla. |
| --- | --- |

7.1.5

Výjimka pro určité provozní body WNTE

Výrobce může při schválení typu / certifikaci požádat příslušný schvalovací orgán, aby vyňal určité provozní body z kontrolní oblasti WNTE definované v bodech 7.1.1 až 7.1.4. Schvalovací orgán může udělit tuto výjimku, jestliže výrobce může prokázat, že motor není nikdy schopen provozu v takových bodech při jeho použití v jakékoli kombinaci vozidla.

| 7.2 | Minimální doba trvání WNTE a frekvence odběru dat |
| --- | --- |

7.2

Minimální doba trvání WNTE a frekvence odběru dat

| 7.2.1 | Pro určení souladu s mezními hodnotami emisí podle WNTE uvedenými v bodě 5.2 se motor uvede do provozu v kontrolní oblasti WNTE definované v bodě 7.1 a jeho emise budou měřeny a integrovány po dobu nejméně 30 sekund. Proces podle WNTE je definován jako jediná série integrovaných emisí za určitý časový úsek. Například jestliže je motor v provozu po nepřetržitou dobu 65 sekund v kontrolní oblasti a okolních podmínkách podle WNTE, jedná se o jeden proces podle WNTE a průměrná hodnota emisí bude stanovena pro celou dobu 65 sekund. V případě laboratorních zkoušek se použije doba integrace definovaná v bodě 7.5. |
| --- | --- |

7.2.1

Pro určení souladu s mezními hodnotami emisí podle WNTE uvedenými v bodě 5.2 se motor uvede do provozu v kontrolní oblasti WNTE definované v bodě 7.1 a jeho emise budou měřeny a integrovány po dobu nejméně 30 sekund. Proces podle WNTE je definován jako jediná série integrovaných emisí za určitý časový úsek. Například jestliže je motor v provozu po nepřetržitou dobu 65 sekund v kontrolní oblasti a okolních podmínkách podle WNTE, jedná se o jeden proces podle WNTE a průměrná hodnota emisí bude stanovena pro celou dobu 65 sekund. V případě laboratorních zkoušek se použije doba integrace definovaná v bodě 7.5.

| 7.2.2 | Jestliže u motorů vybavených regulací emisí, která zahrnuje periodickou regeneraci, dojde k případu regenerace v průběhu zkoušky WNTE, pak musí být doba pro zprůměrování nejméně tak dlouhá, jako je čas mezi těmito případy násobený počtem úplných případů regenerace v průběhu doby odběru vzorků. Tento požadavek platí jen pro motory, které vysílají elektronický signál udávající začátek případu regenerace. |
| --- | --- |

7.2.2

Jestliže u motorů vybavených regulací emisí, která zahrnuje periodickou regeneraci, dojde k případu regenerace v průběhu zkoušky WNTE, pak musí být doba pro zprůměrování nejméně tak dlouhá, jako je čas mezi těmito případy násobený počtem úplných případů regenerace v průběhu doby odběru vzorků. Tento požadavek platí jen pro motory, které vysílají elektronický signál udávající začátek případu regenerace.

| 7.2.3 | Proces podle WNTE je sledem dat shromážděných frekvencí nejméně 1 Hz v průběhu provozu motoru v kontrolní oblasti WNTE po minimální dobu trvání případu nebo po dobu delší. Změřená data emisí se zprůměrují pro dobu trvání každého procesu podle WNTE. |
| --- | --- |

7.2.3

Proces podle WNTE je sledem dat shromážděných frekvencí nejméně 1 Hz v průběhu provozu motoru v kontrolní oblasti WNTE po minimální dobu trvání případu nebo po dobu delší. Změřená data emisí se zprůměrují pro dobu trvání každého procesu podle WNTE.

| 7.3 | Zkoušení v provozu
  Při schvalování typu se provede prokazovací zkouška PEMS u základního motoru ve vozidle s použitím postupu popsaného v dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

7.3

Zkoušení v provozu

Při schvalování typu se provede prokazovací zkouška PEMS u základního motoru ve vozidle s použitím postupu popsaného v dodatku 1 k této příloze.

| 7.3.1 | Výrobce může vybrat vozidlo, které bude použito pro zkoušení, ale s volbou vozidla musí souhlasit schvalovací orgán. Charakteristika vozidla použitého pro prokazovací zkoušku PEMS musí být reprezentativní pro kategorii vozidel určenou pro systém motoru. Vozidlo smí být prototyp. |
| --- | --- |

7.3.1

Výrobce může vybrat vozidlo, které bude použito pro zkoušení, ale s volbou vozidla musí souhlasit schvalovací orgán. Charakteristika vozidla použitého pro prokazovací zkoušku PEMS musí být reprezentativní pro kategorii vozidel určenou pro systém motoru. Vozidlo smí být prototyp.

| 7.3.2 | Na žádost schvalovacího orgánu může být ve vozidle zkoušen další motor z téže rodiny motorů nebo rovnocenný motor představující jinou kategorii vozidel. |
| --- | --- |

7.3.2

Na žádost schvalovacího orgánu může být ve vozidle zkoušen další motor z téže rodiny motorů nebo rovnocenný motor představující jinou kategorii vozidel.

| 7.4 | Zkoušky WNTE v laboratoři
  Jestliže se použijí ustanovení této přílohy jako základ pro zkoušky v laboratoři, použije se toto ustanovení: |
| --- | --- |

7.4

Zkoušky WNTE v laboratoři

Jestliže se použijí ustanovení této přílohy jako základ pro zkoušky v laboratoři, použije se toto ustanovení:

| 7.4.1 | Specifické hmotnostní emise regulovaných znečišťujících látek se určí na základě náhodně stanovených zkušebních bodů v kontrolní oblasti WNTE. Všechny zkušební body se musí nalézat ve 3 náhodně vybraných buňkách mřížky vytvořené na ploše kontrolní oblasti. Mřížka musí obsahovat 9 buněk u motorů se jmenovitými otáčkami menšími než 3 000 ot/min a 12 buněk u motorů se jmenovitými otáčkami minimálně 3 000 ot/min. Mřížky jsou definovány takto:


  a) | vnější hranice mřížky se shodují s ohraničením kontrolní oblasti WNTE; |
| --- | --- | --- |

7.4.1

Specifické hmotnostní emise regulovaných znečišťujících látek se určí na základě náhodně stanovených zkušebních bodů v kontrolní oblasti WNTE. Všechny zkušební body se musí nalézat ve 3 náhodně vybraných buňkách mřížky vytvořené na ploše kontrolní oblasti. Mřížka musí obsahovat 9 buněk u motorů se jmenovitými otáčkami menšími než 3 000 ot/min a 12 buněk u motorů se jmenovitými otáčkami minimálně 3 000 ot/min. Mřížky jsou definovány takto:

a)

vnější hranice mřížky se shodují s ohraničením kontrolní oblasti WNTE;

| b) | v případě mřížek o 9 buňkách probíhají 2 svislé přímky v rovnoměrném rozestupu mezi hodnotami otáček n30 a nhi, v případě mřížek o 12 buňkách probíhají 3 svislé přímky v rovnoměrném rozestupu mezi hodnotami otáček n30 a nhi; a |
| --- | --- |

b)

v případě mřížek o 9 buňkách probíhají 2 svislé přímky v rovnoměrném rozestupu mezi hodnotami otáček n30 a nhi, v případě mřížek o 12 buňkách probíhají 3 svislé přímky v rovnoměrném rozestupu mezi hodnotami otáček n30 a nhi; a

30

hi

30

hi

| c) | 2 čáry točivého momentu motoru protínají v rovnoměrném rozestupu (1⁄3) každou svislou přímku v kontrolní oblasti WNTE. |
| --- | --- |

c)

2 čáry točivého momentu motoru protínají v rovnoměrném rozestupu (1⁄3) každou svislou přímku v kontrolní oblasti WNTE.

Příklady mřížek vytvořených pro určité motory jsou znázorněny na obrázcích 5 a 6.

| 7.4.2 | Každá ze 3 vybraných buněk mřížky obsahuje 5 náhodně zvolených zkušebních bodů, takže v kontrolní oblasti WNTE se zkouší v celkem 15 náhodně zvolených bodech. Zkoušky v každé buňce se provádějí postupně po jednotlivých buňkách. Proto se zkouší ve všech 5 bodech jedné buňky mřížky, než se přejde do další buňky mřížky. Zkušební body jsou seskupeny do jediného zkušebního cyklu v ustáleném stavu s lineárními přechody. |
| --- | --- |

7.4.2

Každá ze 3 vybraných buněk mřížky obsahuje 5 náhodně zvolených zkušebních bodů, takže v kontrolní oblasti WNTE se zkouší v celkem 15 náhodně zvolených bodech. Zkoušky v každé buňce se provádějí postupně po jednotlivých buňkách. Proto se zkouší ve všech 5 bodech jedné buňky mřížky, než se přejde do další buňky mřížky. Zkušební body jsou seskupeny do jediného zkušebního cyklu v ustáleném stavu s lineárními přechody.

| 7.4.3 | Pořadí, v kterém se zkoušejí jednotlivé buňky mřížky a pořadí zkoušek v bodech uvnitř buňky mřížky se určí náhodně. Tři buňky mřížky, v kterých se zkouší, 15 zkušebních bodů, pořadí zkoušek buněk mřížky a pořadí bodů uvnitř buňky mřížky určí schvalovací orgán nebo orgán pro certifikaci, přičemž použije uznávané statistické metody náhodného výběru. |
| --- | --- |

7.4.3

Pořadí, v kterém se zkoušejí jednotlivé buňky mřížky a pořadí zkoušek v bodech uvnitř buňky mřížky se určí náhodně. Tři buňky mřížky, v kterých se zkouší, 15 zkušebních bodů, pořadí zkoušek buněk mřížky a pořadí bodů uvnitř buňky mřížky určí schvalovací orgán nebo orgán pro certifikaci, přičemž použije uznávané statistické metody náhodného výběru.

| 7.4.4 | Průměrné hodnoty specifických hmotnostních emisí regulovaných znečišťujících látek nesmí překročit mezní hodnoty WNTE uvedené v bodě 5.2 při měření v kterémkoli ze zkušebních cyklů v buňce mřížky s 5 zkušebními body. |
| --- | --- |

7.4.4

Průměrné hodnoty specifických hmotnostních emisí regulovaných znečišťujících látek nesmí překročit mezní hodnoty WNTE uvedené v bodě 5.2 při měření v kterémkoli ze zkušebních cyklů v buňce mřížky s 5 zkušebními body.

| 7.4.5 | Průměrné hodnoty specifických hmotnostních emisí regulovaných znečišťujících látek nesmí překročit mezní hodnoty WNTE uvedené v bodě 5.2 při měření v celém zkušebním cyklu s 15 zkušebními body. |
| --- | --- |

7.4.5

Průměrné hodnoty specifických hmotnostních emisí regulovaných znečišťujících látek nesmí překročit mezní hodnoty WNTE uvedené v bodě 5.2 při měření v celém zkušebním cyklu s 15 zkušebními body.

| 7.5 | Postup zkoušky v laboratoři |
| --- | --- |

7.5

Postup zkoušky v laboratoři

| 7.5.1 | Po dokončení zkoušky WHSC se motor stabilizuje v režimu 9 zkušebního cyklu WHSC po dobu nejméně tří minut. Vlastní sled zkoušek začne bezprostředně po dokončení stabilizační fáze. |
| --- | --- |

7.5.1

Po dokončení zkoušky WHSC se motor stabilizuje v režimu 9 zkušebního cyklu WHSC po dobu nejméně tří minut. Vlastní sled zkoušek začne bezprostředně po dokončení stabilizační fáze.

| 7.5.2 | Motor pracuje po dobu 2 minut v každém náhodně vybraném zkušebním bodu. Tato doba zahrnuje předcházející lineární přechod z předchozího zkušebního bodu, v kterém probíhal ustálený stav. Přechody mezi zkušebními body jsou lineární u otáček a u zatížení a trvají 20 ± 1 s. |
| --- | --- |

7.5.2

Motor pracuje po dobu 2 minut v každém náhodně vybraném zkušebním bodu. Tato doba zahrnuje předcházející lineární přechod z předchozího zkušebního bodu, v kterém probíhal ustálený stav. Přechody mezi zkušebními body jsou lineární u otáček a u zatížení a trvají 20 ± 1 s.

| 7.5.3 | Celková doba zkoušky, od začátku do ukončení, je 30 minut. Zkouška každého souboru 5 náhodně vybraných bodů v buňce mřížky trvá 10 minut, měřeno od začátku vstupního přechodu k prvnímu bodu až do konce měření v ustáleném stavu v pátém bodu. Na obrázku 5 je znázorněn sled postupu zkoušky. |
| --- | --- |

7.5.3

Celková doba zkoušky, od začátku do ukončení, je 30 minut. Zkouška každého souboru 5 náhodně vybraných bodů v buňce mřížky trvá 10 minut, měřeno od začátku vstupního přechodu k prvnímu bodu až do konce měření v ustáleném stavu v pátém bodu. Na obrázku 5 je znázorněn sled postupu zkoušky.

| 7.5.4 | Zkouška WNTE v laboratoři musí splňovat statistické potvrzení podle bodu 7.8.7 přílohy 4. |
| --- | --- |

7.5.4

Zkouška WNTE v laboratoři musí splňovat statistické potvrzení podle bodu 7.8.7 přílohy 4.

| 7.5.5 | Měření emisí se musí provést podle bodů 7.5, 7.7 a 7.8 přílohy 4. |
| --- | --- |

7.5.5

Měření emisí se musí provést podle bodů 7.5, 7.7 a 7.8 přílohy 4.

| 7.5.6 | Výsledky zkoušky se musí vypočítat podle bodu 8 přílohy 4. |
| --- | --- |

7.5.6

Výsledky zkoušky se musí vypočítat podle bodu 8 přílohy 4.

Obrázek 4

Obrázek 4

Schematický příklad začátku zkušebního cyklu WNTE

Schematický příklad začátku zkušebního cyklu WNTE

Image 241

Obrázky 5 a 6

Obrázky 5 a 6

Mřížky zkušebního cyklu WNTE

Mřížky zkušebního cyklu WNTE

Image 242

| 7.6 | Zaokrouhlování
  Každý konečný výsledek zkoušky se jedním krokem zaokrouhlí na takový počet desetinných míst za desetinnou čárkou, který je v souladu s příslušnou emisní normou WHDC a jedním dalším významným číselným údajem, v souladu s ASTM E 29-06. Zaokrouhlování mezihodnot, na kterých jsou založeny konečné výsledné hodnoty emisí specifických pro brzdu, není povoleno. |
| --- | --- |

7.6

Zaokrouhlování

Každý konečný výsledek zkoušky se jedním krokem zaokrouhlí na takový počet desetinných míst za desetinnou čárkou, který je v souladu s příslušnou emisní normou WHDC a jedním dalším významným číselným údajem, v souladu s ASTM E 29-06. Zaokrouhlování mezihodnot, na kterých jsou založeny konečné výsledné hodnoty emisí specifických pro brzdu, není povoleno.

| 8. | Vyhrazeno |
| --- | --- |

8.

Vyhrazeno

| 9. | Vyhrazeno |
| --- | --- |

9.

Vyhrazeno

| 10. | Prohlášení o splnění požadavků na emise mimo cyklus
  V žádosti o schválení typu výrobce uvede prohlášení, že daná rodina motorů nebo vozidlo splňuje požadavky tohoto předpisu omezující emise mimo cyklus. Kromě tohoto prohlášení se shoda s příslušnými mezními hodnotami emisí a s požadavky na emise v provozu ověří dalšími zkouškami. |
| --- | --- |

10.

Prohlášení o splnění požadavků na emise mimo cyklus

V žádosti o schválení typu výrobce uvede prohlášení, že daná rodina motorů nebo vozidlo splňuje požadavky tohoto předpisu omezující emise mimo cyklus. Kromě tohoto prohlášení se shoda s příslušnými mezními hodnotami emisí a s požadavky na emise v provozu ověří dalšími zkouškami.

| 10.1 | Příklad prohlášení o splnění požadavku na emise mimo cyklus
  Tento text je příkladem prohlášení o splnění požadavků:

  „(Jméno výrobce) osvědčuje, že motory, které tvoří tuto rodinu, splňují všechny požadavky této přílohy. (Jméno výrobce) činí toto prohlášení v dobré víře, po příslušném technickém vyhodnocení emisních vlastností motorů tvořících tuto rodinu motorů, v celém příslušném rozsahu provozních a okolních podmínek.“ |
| --- | --- |

10.1

Příklad prohlášení o splnění požadavku na emise mimo cyklus

Tento text je příkladem prohlášení o splnění požadavků:

„(Jméno výrobce) osvědčuje, že motory, které tvoří tuto rodinu, splňují všechny požadavky této přílohy. (Jméno výrobce) činí toto prohlášení v dobré víře, po příslušném technickém vyhodnocení emisních vlastností motorů tvořících tuto rodinu motorů, v celém příslušném rozsahu provozních a okolních podmínek.“

| 10.2 | Základ prohlášení o splnění požadavků na emise mimo cyklus
  Výrobce musí uchovávat ve svém objektu záznamy, které obsahují všechna data ze zkoušek, technické analýzy a ostatní informace, které tvoří základ pro prohlášení o splnění požadavku na emise nepokryté zkušebními cykly. Výrobce musí předložit na vyžádání tyto informace orgánu pro certifikaci nebo schvalovacího orgánu. |
| --- | --- |

10.2

Základ prohlášení o splnění požadavků na emise mimo cyklus

Výrobce musí uchovávat ve svém objektu záznamy, které obsahují všechna data ze zkoušek, technické analýzy a ostatní informace, které tvoří základ pro prohlášení o splnění požadavku na emise nepokryté zkušebními cykly. Výrobce musí předložit na vyžádání tyto informace orgánu pro certifikaci nebo schvalovacího orgánu.

| 11. | Dokumentace
  Schvalovací orgán požaduje, aby mu výrobce předložil soubor dokumentace. Ta musí popisovat každý konstrukční prvek a strategii regulace emisí systému motoru a prostředky, kterými tento systém řídí své výstupní proměnné veličiny, ať již přímo nebo nepřímo.
  Tyto informace poskytují úplný popis strategie regulace emisí. Kromě toho tento popis také zahrnuje informace o činnosti všech pomocných strategií pro emise a základních strategií pro emise, včetně popisu parametrů, které jsou měněny kteroukoli pomocnou strategií pro emise, dále mezní podmínky činnosti pomocných strategií pro emise a údaje o tom, které pomocné strategie pro emise a základní strategie pro emise jsou schopny činnosti v podmínkách postupu zkoušek podle této přílohy.
  Tyto informace se poskytnou v „rozšířeném souboru dokumentace“ podle požadavků na dokumentaci uvedených v bodě 5.1.4.
  Metodika posuzování AES je popsána v dodatku 2 k této příloze. |
| --- | --- |

11.

Dokumentace

Schvalovací orgán požaduje, aby mu výrobce předložil soubor dokumentace. Ta musí popisovat každý konstrukční prvek a strategii regulace emisí systému motoru a prostředky, kterými tento systém řídí své výstupní proměnné veličiny, ať již přímo nebo nepřímo.

Tyto informace poskytují úplný popis strategie regulace emisí. Kromě toho tento popis také zahrnuje informace o činnosti všech pomocných strategií pro emise a základních strategií pro emise, včetně popisu parametrů, které jsou měněny kteroukoli pomocnou strategií pro emise, dále mezní podmínky činnosti pomocných strategií pro emise a údaje o tom, které pomocné strategie pro emise a základní strategie pro emise jsou schopny činnosti v podmínkách postupu zkoušek podle této přílohy.

Tyto informace se poskytnou v „rozšířeném souboru dokumentace“ podle požadavků na dokumentaci uvedených v bodě 5.1.4.

Metodika posuzování AES je popsána v dodatku 2 k této příloze.

---

(1)  Číslování této přílohy odpovídá číslování celosvětově harmonizovaného technického předpisu GTR č. 10 o OCE. Některé body předpisu GTR o OCE však nejsou v této příloze zapotřebí.

1

(2)  Číslování této přílohy odpovídá číslování celosvětově harmonizovaného technického předpisu GTR č. 10 o OCE. Některé body předpisu GTR o OCE však nejsou v této příloze zapotřebí.

2

---

Příloha 10 – dodatek 1

Prokazovací zkouška PEMS při schvalování typu

A.1.1

V tomto dodatku se popisuje postup pro prokazovací zkoušku PEMS při schvalování typu.

A.1.2

Zkoušené vozidlo

A.1.2.1

Vozidlo použité pro prokazovací zkoušku PEMS musí být reprezentativní pro kategorii vozidel určenou pro montáž systému motoru. Vozidlo smí být prototyp nebo přizpůsobené vozidlo ze sériové výroby.

A.1.2.2

Musí být prokázána dostupnost a shodnost informací datového toku z ECU (například podle ustanovení bodu 5 přílohy 8 tohoto předpisu).

A.1.2.3

Výrobci zaručí, že vozidla mohou být podrobena zkouškám PEMS nezávislou stranou na veřejných komunikacích, např. tím, že zpřístupní vhodné adaptéry pro výfuková potrubí, umožní přístup k signálům řídicí jednotky motoru a provedou nezbytná správní opatření. Výrobce si může účtovat přiměřený poplatek.

A.1.3

Podmínky zkoušek

A.1.3.1

Pro účely prokazovací zkoušky PEMS může být nově stanoveno užitečné zatížení a může být použito umělé zatížení.

Užitečné zatížení vozidla se pohybuje v rozmezí 50–60 % maximálního užitečného zatížení vozidla. Se schvalovacím orgánem může být dohodnuta odchylka od tohoto rozsahu. Důvod takové odchylky se uvede ve zkušebním protokolu. Uplatní se dodatečné požadavky stanovené v příloze 8.

A.1.3.2

Zkouška se provede za okolních podmínek popsaných v bodě 4.2 přílohy 8.

A.1.3.3

Teplota chladicí kapaliny musí odpovídat bodě 4.3 přílohy 8.

A.1.3.4

Palivo, mazací olej a činidlo pro systém následného zpracování výfukových plynů musí splňovat ustanovení bodu 4.4 přílohy 8.

A.1.3.5

Požadavky na jízdu a provozní požadavky jsou tytéž jako požadavky popsané v bodech 4.5 až 4.6.8 přílohy 8.

A.1.4

Hodnocení emisí

A.1.4.1

Zkouška se provádí a výsledky zkoušky se vypočtou v souladu s bodem 6 přílohy 8.

A.1.5

Zpráva

A.1.5.1

| a) | obecné informace podle popisu v bodě 10.1.1 přílohy 8; |
| --- | --- |

a)

obecné informace podle popisu v bodě 10.1.1 přílohy 8;

| b) | vysvětlení toho, proč vozidlo (vozidla) použité (použitá) pro tuto zkoušku lze považovat za reprezentativní pro kategorii vozidel určenou pro systém motoru; |
| --- | --- |

b)

vysvětlení toho, proč vozidlo (vozidla) použité (použitá) pro tuto zkoušku lze považovat za reprezentativní pro kategorii vozidel určenou pro systém motoru;

| c) | informace o zkušebním vybavení a údaje o zkoušce podle popisu v bodech 10.1.3 a 10.1.4 přílohy 8; |
| --- | --- |

c)

informace o zkušebním vybavení a údaje o zkoušce podle popisu v bodech 10.1.3 a 10.1.4 přílohy 8;

| d) | informace o zkoušeném motoru podle popisu v bodě 10.1.5 přílohy 8; |
| --- | --- |

d)

informace o zkoušeném motoru podle popisu v bodě 10.1.5 přílohy 8;

| e) | informace o vozidle použitém pro zkoušku podle popisu v bodě 10.1.6 přílohy 8; |
| --- | --- |

e)

informace o vozidle použitém pro zkoušku podle popisu v bodě 10.1.6 přílohy 8;

| f) | informace o vlastnostech trasy podle popisu v bodě 10.1.7 přílohy 8; |
| --- | --- |

f)

informace o vlastnostech trasy podle popisu v bodě 10.1.7 přílohy 8;

| g) | informace o okamžitých naměřených a vypočtených údajích podle popisu v bodech 10.1.8 a 10.1.9 přílohy 8; |
| --- | --- |

g)

informace o okamžitých naměřených a vypočtených údajích podle popisu v bodech 10.1.8 a 10.1.9 přílohy 8;

| h) | informace o středních hodnotách a integrovaných údajích podle popisu v bodě 10.1.10 přílohy 8; |
| --- | --- |

h)

informace o středních hodnotách a integrovaných údajích podle popisu v bodě 10.1.10 přílohy 8;

| i) | vyhovující a nevyhovující výsledky podle popisu v bodě 10.1.11 přílohy 8; |
| --- | --- |

i)

vyhovující a nevyhovující výsledky podle popisu v bodě 10.1.11 přílohy 8;

| j) | informace o ověření zkoušek podle popisu v bodě 10.1.12 přílohy 8. |
| --- | --- |

j)

informace o ověření zkoušek podle popisu v bodě 10.1.12 přílohy 8.

---

Dodatek 2

Metodika posouzení AES

Pro účely posouzení AES schvalovací orgán ověří alespoň to, zda je splněn požadavek stanovený v tomto dodatku.

1.

| a) | nárůst celkových emisí při používání AES musí být udržován na nejnižší možné úrovni po celou dobu běžného používání a běžné životnosti vozidla; |
| --- | --- |

a)

nárůst celkových emisí při používání AES musí být udržován na nejnižší možné úrovni po celou dobu běžného používání a běžné životnosti vozidla;

| b) | pokud je v době, kdy je prováděno předběžné posouzení AES, na trhu dostupná technologie nebo koncepce, která umožňuje lepší regulaci emisí, musí být použita bez jakékoli neodůvodněné úpravy. |
| --- | --- |

b)

pokud je v době, kdy je prováděno předběžné posouzení AES, na trhu dostupná technologie nebo koncepce, která umožňuje lepší regulaci emisí, musí být použita bez jakékoli neodůvodněné úpravy.

2.

| a) | důkaz o katastrofálním (tj. náhlém a nenapravitelném) poškození motoru poskytne výrobce, spolu s posouzením rizik, které zahrnuje hodnocení pravděpodobnosti, že se toto riziko objeví, a závažnosti možných důsledků, včetně výsledků zkoušek provedených za tímto účelem; |
| --- | --- |

a)

důkaz o katastrofálním (tj. náhlém a nenapravitelném) poškození motoru poskytne výrobce, spolu s posouzením rizik, které zahrnuje hodnocení pravděpodobnosti, že se toto riziko objeví, a závažnosti možných důsledků, včetně výsledků zkoušek provedených za tímto účelem;

| b) | pokud je v době podání žádosti o schválení AES na trhu dostupná technologie nebo koncepce, která toto riziko odstraňuje nebo snižuje, musí být použita v co největší technicky možné míře (tj. bez jakékoli neodůvodněné úpravy); |
| --- | --- |

b)

pokud je v době podání žádosti o schválení AES na trhu dostupná technologie nebo koncepce, která toto riziko odstraňuje nebo snižuje, musí být použita v co největší technicky možné míře (tj. bez jakékoli neodůvodněné úpravy);

| c) | Životnost a dlouhodobá ochrana motoru nebo konstrukčních částí systému regulace emisí před opotřebením nebo chybným fungováním se nepovažují za přijatelný důvod pro přijetí AES. |
| --- | --- |

c)

Životnost a dlouhodobá ochrana motoru nebo konstrukčních částí systému regulace emisí před opotřebením nebo chybným fungováním se nepovažují za přijatelný důvod pro přijetí AES.

3.

| a) | důkaz o zvýšeném riziku pro bezpečný provoz vozidla by měl poskytnout výrobce, spolu s posouzením rizik, které zahrnuje hodnocení pravděpodobnosti, že se toto riziko objeví, a závažnosti možných důsledků, včetně výsledků zkoušek provedených za tímto účelem; |
| --- | --- |

a)

důkaz o zvýšeném riziku pro bezpečný provoz vozidla by měl poskytnout výrobce, spolu s posouzením rizik, které zahrnuje hodnocení pravděpodobnosti, že se toto riziko objeví, a závažnosti možných důsledků, včetně výsledků zkoušek provedených za tímto účelem;

| b) | pokud je v době podání žádosti o schválení AES na trhu dostupná odlišná technologie nebo koncepce, která umožňuje snížení tohoto bezpečnostního rizika, musí být použita v co největší technicky možné míře (tj. bez jakékoli neodůvodněné úpravy). |
| --- | --- |

b)

pokud je v době podání žádosti o schválení AES na trhu dostupná odlišná technologie nebo koncepce, která umožňuje snížení tohoto bezpečnostního rizika, musí být použita v co největší technicky možné míře (tj. bez jakékoli neodůvodněné úpravy).

4.

| a) | důkaz o potřebě použít AES při startování motoru poskytne výrobce, spolu s posouzením rizik, které zahrnuje hodnocení pravděpodobnosti, že se toto riziko objeví, a závažnosti možných důsledků, včetně výsledků zkoušek provedených za tímto účelem; |
| --- | --- |

a)

důkaz o potřebě použít AES při startování motoru poskytne výrobce, spolu s posouzením rizik, které zahrnuje hodnocení pravděpodobnosti, že se toto riziko objeví, a závažnosti možných důsledků, včetně výsledků zkoušek provedených za tímto účelem;

| b) | pokud je v době podání žádosti o schválení AES na trhu dostupná odlišná technologie nebo koncepce, která umožňuje lepší regulaci emisí při startování motoru, musí být použita v co největší technicky možné míře. |
| --- | --- |

b)

pokud je v době podání žádosti o schválení AES na trhu dostupná odlišná technologie nebo koncepce, která umožňuje lepší regulaci emisí při startování motoru, musí být použita v co největší technicky možné míře.

---

PŘÍLOHA 11

Požadavky na zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx

1.

Tato příloha stanoví požadavky k zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx. Obsahuje požadavky na vozidla, jež ke snížení emisí používají činidlo.

2.

Každý systém motoru, na který se vztahuje tato příloha, musí být navržen, vyroben a namontován tak, aby umožnil splnit tyto požadavky po celou dobu běžné životnosti motoru a za obvyklých podmínek používání. K dosažení tohoto cíle je přípustné, aby motory, které byly používány delší dobu, než je příslušná doba životnosti uvedená v bodě 5.4 tohoto předpisu, vykazovaly určité zhoršení funkce a citlivosti monitorovacího systému.

2.1

Alternativní schvalování

2.1.1

Pokud jde o vozidla kategorií M2 a N1, vozidla kategorií M1 a N2 s maximální technicky přípustnou hmotností naloženého vozidla nepřevyšující 7,5 tuny a vozidla kategorie M3 třídy I, třídy II a tříd A a B1 s přípustnou hmotností nepřevyšující 7,5 tuny, a pokud o to výrobce požádá, považuje se dodržení požadavků přílohy 6 předpisu OSN č. 83 ve znění série změn 07 za rovnocenné s dodržením této přílohy (1).

2.1.2

Jestliže bude tohoto alternativního schvalování využito:

2.1.2.1

Informace týkající se správné funkce opatření k regulaci emisí NOx v bodech 3.2.12.2.8.1 až 3.2.12.2.8.5 části 2 přílohy 1 tohoto předpisu se nahradí informacemi uvedenými v bodě 3.2.12.2.8 přílohy 1 předpisu č. 83 ve znění série změn 07.

2.1.2.2.

S ohledem na použití požadavků stanovených v dodatku 6 k předpisu č. 83. ve znění série změn 07 a v této příloze se platí tyto výjimky:

2.1.2.2.1

Ustanovení o monitorování jakosti činidla uvedená v bodech 7.1 až 7.1.2 této přílohy se použijí místo bodů 4.1 a 4.2 dodatku 6 k předpisu č. 83 ve znění série změn 07.

2.1.2.2.2

Ustanovení o monitorování dávkování uvedená v bodě 8.4 této přílohy se použijí místo bodu 5 dodatku 6 k předpisu č. 83 ve znění série změn 07.

2.1.2.2.3

Systémem varování řidiče podle bodů 4, 7 a 8 této přílohy se rozumí systém varování řidiče podle bodu 3 dodatku 6 k předpisu č. 83 ve znění série změn 07.

2.1.2.2.4

Bod 6 dodatku 6 k předpisu č. 83 ve znění série změn 07 se nepoužije.

2.1.2.2.5

Ustanovení bodu 5.2 této přílohy se použijí v případě vozidel využívaných záchrannými službami nebo vozidel zkonstruovaných a vyrobených k použití ozbrojenými složkami, civilní ochranou, hasičským sborem a silami odpovědnými za udržování veřejného pořádku.

2.2.

Požadované informace

2.2.1

Informace, jež plně popisují provozní vlastnosti systému motoru, na které se vztahuje tato příloha, poskytne výrobce ve formě stanovené v příloze 1.

2.2.2

V žádosti o schválení typu výrobce specifikuje vlastnosti všech činidel, která spotřebovává každý systém regulace emisí. Tato specifikace musí zahrnovat druh a koncentrace, provozní teplotní podmínky a odkazy na mezinárodní normy.

2.2.3

Při podání žádosti o schválení typu musí být schvalovacímu orgánu předloženy podrobné písemné informace s úplným popisem funkčních vlastností systému varování řidiče podle bodu 4 a systému upozornění řidiče podle bodu 5.

2.2.4

| a) | podrobné technické požadavky včetně opatření zaručujících kompatibilitu se systémy monitorování, varování a upozornění, jimiž je systém motoru vybaven za účelem splnění požadavků této přílohy; |
| --- | --- |

a)

podrobné technické požadavky včetně opatření zaručujících kompatibilitu se systémy monitorování, varování a upozornění, jimiž je systém motoru vybaven za účelem splnění požadavků této přílohy;

| b) | ověřovací postup, který musí být dodržen při montáži motoru do vozidla. |
| --- | --- |

b)

ověřovací postup, který musí být dodržen při montáži motoru do vozidla.

Existence a vhodnost takových požadavků na montáž může být během postupu schvalování systému motoru kontrolována.

Dokumentace uvedená výše v písmenech a) a b) se nevyžaduje, jestliže výrobce žádá o schválení typu vozidel z hlediska emisí.

2.3

Provozní podmínky

2.3.1

U každého systému motorů, na který se vztahuje tato příloha, musí být funkce regulace emisí zachována za všech podmínek, které se běžně vyskytují na území příslušného regionu (např. Evropské unie), zejména při nízkých okolních teplotách, v souladu s přílohou 10.

2.3.2

| a) | při okolní teplotě v rozmezí 266 K až 308 K (–7 °C až 35 °C); |
| --- | --- |

a)

při okolní teplotě v rozmezí 266 K až 308 K (–7 °C až 35 °C);

| b) | v nadmořské výšce pod 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

v nadmořské výšce pod 1 600 m;

| c) | za teploty chladicí kapaliny vyšší než 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

za teploty chladicí kapaliny vyšší než 343 K (70 °C).

Tento bod se nevztahuje na případ monitorování hladiny činidla v nádrži, kdy monitorování probíhá za všech podmínek, když je měření technicky proveditelné, včetně všech podmínek, když kapalné činidlo není zamrzlé.

2.4

Ochrana činidla před zamrznutím

2.4.1

Výrobce může použít vyhřívanou nebo nevyhřívanou nádrž na činidlo a systém dávkování v souladu s obecnými požadavky bodu 2.3.1. Vyhřívaný systém musí splňovat požadavky bodu 2.4.2. Nevyhřívaný systém musí splňovat požadavky bodu 2.4.3.

2.4.1.1

Způsob používání nevyhřívané nádoby na činidlo a systému dávkování se uvede v písemných pokynech pro majitele vozidla.

2.4.2

Vyhřívaná nádrž na činidlo a systém dávkování

2.4.2.1

V případě zamrznutí činidla musí výrobce zajistit, že činidlo bude k dispozici pro použití nejdéle do 70 minut od nastartování vozidla při okolní teplotě 266 K (–7 °C).

2.4.2.2

Prokazování

2.4.2.2.1

Nádrž s činidlem a systém dávkování se odstaví při 255 K (–18 °C) na 72 hodin, nebo dokud podstatná část činidla neztuhne.

2.4.2.2.2

Po době odstavení stanovené v bodě 2.4.2.2.1 se motor nastartuje a udržuje v chodu při okolní teplotě 266 K (–7 °C) takto: 10 až 20 minut při volnoběžných otáčkách a poté až 50 minut při zatížení nepřesahujícím 40 %.

2.4.2.2.3

Na konci zkušebních postupů popsaných v bodech 2.4.2.2.1 a 2.4.2.2.2 musí být systém dávkování činidla plně provozuschopný.

2.4.2.2.4

Prokazování shodnosti s požadavky bodu 2.4.2.2 se může provádět na zkušebním stanovišti s mrazicí komorou vybaveném dynamometrem ke zkouškám motorů nebo vozidel, nebo může být založeno na provozních zkouškách schválených schvalovacím orgánem.

2.4.3

Nevyhřívaná nádrž na činidlo a systém dávkování

2.4.3.1

Jestliže při okolní teplotě ≤ 266 K (–7 °C) nedojde k dávkování činidla, musí být aktivován systém varování řidiče popsaný v bodě 4.

2.4.3.2

Jestliže při okolní teplotě ≤ 266 K (–7 °C) nedojde k dávkování činidla do 70 minut po nastartování vozidla, musí být aktivován systém důrazného upozornění popsaný v bodě 5.4.

2.5

Každá samostatná nádrž na činidlo namontovaná ve vozidle obsahuje prostředek k odběru vzorků kapaliny uvnitř nádrže, aniž by k tomu byly zapotřebí jiné informace, než které jsou uloženy ve vozidle. Místo odběru vzorků musí být snadno dostupné bez použití speciálních nástrojů nebo zařízení. Za speciální nástroje nebo zařízení se pro účely tohoto bodu nepovažují klíče nebo systémy, které jsou součástí běžné výbavy vozidla a slouží k zamezení přístupu do nádrže.

3.

Požadavky na údržbu

3.1

V těchto pokynech se musí uvádět, že pokud systém regulace emisí vozidla nefunguje správně, řidič bude o problému informován systémem varování řidiče, a že v případě ignorování tohoto varování bude aktivován systém upozornění řidiče, který znemožní vozidlu efektivně plnit jeho úkoly.

3.2

V pokynech jsou uvedeny požadavky na správné užívání a údržbu vozidel za účelem jejich zachování emisních vlastností, případně i co se týče správného používání pomocného činidla.

3.3

Pokyny musí být napsány srozumitelně, aby jim rozuměli nejen odborníci, a v úředním jazyce nebo jazycích členského státu, ve kterém se nové vozidlo nebo nový motor prodávají či registrují.

3.4

V pokynech se musí uvádět, zda má být spotřební činidlo doplňováno provozovatelem vozidla při běžných intervalech údržby. V pokynech se dále musí uvádět požadovaná jakost činidla. Musí v nich být uvedeno, jak by měl provozovatel nádrž s činidlem doplňovat. V informacích musí být rovněž uvedena pravděpodobná rychlost spotřeby činidla pro uvedený typ vozidla a jak často by pravděpodobně mělo být doplňováno.

3.5

V pokynech se musí uvádět, že používání a doplňování potřebného činidla se správnými vlastnostmi je důležité, aby vozidlo splňovalo požadavky na vydání prohlášení o shodě pro tento typ vozidla.

3.6

V pokynech se musí uvádět, že se může jednat o trestný čin, pokud je užíváno vozidlo, které nespotřebovává žádné činidlo, je-li činidlo potřebné ke snížení emisí.

3.7

V pokynech musí být vysvětleno, jak funguje systém varování a systém upozornění řidiče. Dále v nich musí být vysvětleno, jaké důsledky pro výkon vozidla a z hlediska chybových záznamů má ignorování systému varování a nedoplnění činidla nebo neřešení problému ze strany řidiče.

4.

Systém varování řidiče

4.1

Vozidlo musí být vybaveno systémem varování řidiče s vizuálními varovnými signály, které řidiče upozorní, jakmile je zjištěna nízká hladina činidla, nesprávná jakost činidla, příliš nízká úroveň spotřeby činidla nebo chybné funkce, jež mohou být důsledkem nedovolených zásahů a, nebudou-li včas napraveny, povedou k aktivaci systému upozornění řidiče. Systém varování musí být aktivován také v případě, že dojde k aktivaci systému upozornění řidiče popsaného v bodě 5.

4.2

Systém palubní diagnostiky (OBD) vozidla popsaný v příloze 9B nesmí být používán za účelem poskytování vizuálních varovných signálů popsaných v bodě 4.1. Varování nesmí být stejné jako varování používané v rámci OBD (tj. indikátor chybné funkce – MI) nebo pro jinou údržbu motoru. Nesmí být možné systém varování nebo vizuální varovné signály vypnout pomocí čtecího nástroje, pokud nebyl odstraněn důvod pro aktivaci varování. Podmínky pro aktivaci a deaktivaci systému varování a vizuálních varovných signálů jsou popsány v dodatku 2 k této příloze.

4.3

| a) | počet kilometrů nebo dobu zbývající do aktivace mírného nebo důrazného upozornění; |
| --- | --- |

a)

počet kilometrů nebo dobu zbývající do aktivace mírného nebo důrazného upozornění;

| b) | hodnotu snížení točivého momentu; |
| --- | --- |

b)

hodnotu snížení točivého momentu;

| c) | podmínky, za kterých může být zrušeno vyřazení vozidla z provozu. |
| --- | --- |

c)

podmínky, za kterých může být zrušeno vyřazení vozidla z provozu.

Systém užívaný pro zobrazování zpráv, uvedený v tomto bodě, může být totožný se systémem užívaným pro OBD nebo jiné údržby.

4.4

Podle volby výrobce může systém varování zahrnovat akustický prvek k varování řidiče. Je povoleno zrušení zvukových varování řidičem.

4.5

Systém varování řidiče musí být aktivován způsobem uvedeným v bodech 6.2, 7.2, 8.4 a 9.3.

4.6

Systém varování řidiče se deaktivuje, jestliže zaniknou podmínky pro jeho aktivaci. Systém varování řidiče se nesmí automaticky deaktivovat, aniž by byly odstraněny důvody pro jeho aktivaci.

4.7

Systém varování může být dočasně přerušen jinými varovnými signály, jež zprostředkují důležité zprávy týkající se bezpečnosti.

4.8

Vozidla záchranných služeb nebo vozidla zkonstruovaná a vyrobená k použití ozbrojenými složkami, civilní ochranou, hasičským sborem a silami odpovědnými za udržování veřejného pořádku mohou mít zařízení umožňující řidiči ztlumit vizuální varovné signály vydávané systémem varování.

4.9

Podrobnosti o postupech aktivace a deaktivace systému varování řidiče jsou uvedeny v dodatku 2 k této příloze.

4.10

Při podávání žádosti o schválení typu podle tohoto předpisu musí výrobce prokázat funkci systému varování řidiče způsobem stanoveným v dodatku 1 k této příloze.

5.

Systém upozornění řidiče

5.1

Vozidlo musí být vybaveno dvoustupňovým systémem upozornění řidiče počínaje mírným upozorněním (omezení výkonu), po kterém následuje důrazné upozornění (efektivní vyřazení vozidla z provozu).

5.2

Požadavek vybavení vozidla systémem upozornění řidiče se nevztahuje na motory nebo vozidla využívaná záchrannými službami, ani na motory nebo vozidla zkonstruovaná a vyrobená k použití ozbrojenými složkami, civilní ochranou, hasičským sborem a silami odpovědnými za udržování veřejného pořádku. Trvalou deaktivaci systému upozornění řidiče smí provést pouze výrobce motoru nebo vozidla.

5.3

Systém mírného upozornění snižuje o 25 % maximální dosažitelný točivý moment motoru v celém rozsahu otáček motoru mezi maximálním točivým momentem a bodem přerušení regulátoru popsaným v dodatku 3 k této příloze. Maximální dosažitelný točivý moment motoru pod maximálním točivým momentem motoru před snížením točivého momentu nesmí přesáhnout snížený točivý moment při uvedené rychlosti.

Systém mírného upozornění musí být aktivován, jakmile vozidlo zastaví (2) poprvé poté, co došlo k podmínkám uvedeným v bodech 6.3, 7.3, 8.5 a 9.4.

5.4

Výrobce musí vybavit vozidlo nebo motor alespoň jedním ze systémů důrazného upozornění popsaných v bodech 5.4.1 až 5.4.3 a systémem „vyřazení z provozu po uplynutí časového limitu“ popsaným v bodě 5.4.4.

5.4.1

Systém „vyřazení z provozu po opětovném startu“ omezí rychlost vozidla na 20 km/h („pomalý režim“) po zastavení chodu motoru řidičem („zapalování vypnuto“).

5.4.2

Systém „vyřazení z provozu po natankování paliva“ omezí rychlost vozidla na 20 km/h („pomalý režim“) poté, co hladina paliva v nádrži dosáhla určité hodnoty, která nesmí být vyšší než 10 % objemu palivové nádrže a musí být schválena schvalovacím orgánem na základě technických vlastností měřiče hladiny paliva a na základě prohlášení výrobce.

5.4.3

Systém „vyřazení z provozu po zaparkování“ omezí rychlost vozidla na 20 km/h („pomalý režim“) poté, co vozidlo stálo po dobu více než jedné hodiny.

5.4.4

Systém „vyřazení z provozu po uplynutí časového limitu“ omezí rychlost vozidla na 20 km/h („pomalý režim“) po prvním zastavení vozidla2 po osmi hodinách provozu motoru, jestliže nebyl předtím aktivován žádný ze systémů popsaných v bodech 5.4.1 až 5.4.3.

5.5

Systém upozornění řidiče musí být aktivován způsobem uvedeným v bodech 6.3, 7.3, 8.5 a 9.4.

5.5.1

Jakmile systém upozornění řidiče zjistí, že musí být aktivován systém důrazného upozornění, systém mírného upozornění musí zůstat aktivován, dokud se rychlost vozidla nesníží na 20 km/h („pomalý režim“).

5.6

Systém upozornění řidiče se deaktivuje, jestliže zaniknou podmínky pro jeho aktivaci. Systém upozornění řidiče se nesmí automaticky deaktivovat, aniž by byly odstraněny důvody pro jeho aktivaci.

5.7

Podrobnosti o postupech aktivace a deaktivace systému upozornění řidiče jsou popsány v dodatku 2 k této příloze.

5.8

Při podávání žádosti o schválení typu podle tohoto předpisu musí výrobce prokázat funkci systému upozornění řidiče způsobem stanoveným v dodatku 1 k této příloze.

6.

Dostupnost činidla

6.1

Vozidlo musí být vybaveno specifickým ukazatelem na přístrojové desce, který řidiče jasně informuje o hladině činidla v nádrži. Ukazatel hladiny činidla musí být přinejmenším schopen trvale indikovat hladinu činidla po dobu, kdy je aktivován systém varování řidiče popsaný v bodě 4, který má upozornit na problémy s dostupností činidla. Ukazatel hladiny činidla může mít podobu analogového nebo digitálního displeje a může ukazovat hladinu činidla v poměru k objemu plné nádrže, množství činidla zbývajícího činidla nebo odhadovanou vzdálenost, kterou je možné ujet do jeho vyčerpání.

Ukazatel hladiny činidla musí být umístěn v blízkosti ukazatele hladiny paliva.

6.2

Aktivace systému varování řidiče

6.2.1

Systém varování řidiče uvedený v bodě 4 musí být aktivován, jestliže hladina činidla klesne pod 10 % objemu nádrže nebo pod vyšší procentní hodnotu zvolenou výrobcem.

6.2.2

Varování musí být dostatečně zřetelné, aby řidič pochopil, že hladina činidla je nízká. Je-li součástí systému varování také systém zobrazování zpráv, musí vizuální varování zobrazit zprávu upozorňující na nízkou hladinu činidla (například „nízká hladina močoviny“, „nízká hladina AdBlue“ nebo „nízká hladina činidla“).

6.2.3

Systém varování řidiče nemusí být zpočátku nepřetržitě aktivovaný, ale intenzita aktivace se musí stupňovat, aby dosáhla nepřetržitosti ve chvíli, kdy se hladina činidla blíží k bodu, kdy jeho poměr k objemu plné nádrže je velmi nízký a v němž začíná účinkovat systém upozornění řidiče. Musí vyvrcholit varováním řidiče na úrovni, jež závisí na volbě výrobce, ale musí být dostatečně více postřehnutelná než bod, v němž začíná účinkovat systém upozornění řidiče popsaný v bodě 6.3.

6.2.4

Nepřetržité varování nesmí být možné snadno vypnout nebo ignorovat. Je-li součástí systému varování také systém zobrazování zpráv, zobrazí se jednoznačná zpráva (například „doplňte močovinu“, „doplňte AdBlue“ nebo „doplňte činidlo“). Nepřetržité varování může být dočasně přerušeno jinými varovnými signály, jež zprostředkovávají důležité zprávy týkající se bezpečnosti.

6.2.5

Systém varování řidiče nesmí být možné vypnout, dokud nedojde k doplnění činidla do úrovně, kdy není potřebná jeho aktivace.

6.3

Aktivace systému upozornění řidiče

6.3.1

Systém mírného upozornění popsaný v bodě 5.3 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného bodu, jestliže hladina nádrže na činidlo klesne pod 2,5 % jejího plného jmenovitého objemu nebo pod vyšší procentní hodnotu zvolenou výrobcem.

6.3.2

Systém důrazného upozornění popsaný v bodě 5.4 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného bodu, jestliže je nádrž na činidlo prázdná (tj. systém dávkování nemůže čerpat z nádrže další činidlo) nebo při každé hladině nižší než 2,5 % jejího plného jmenovitého objemu podle volby výrobce.

6.3.3

Systém mírného nebo důrazného upozornění nesmí být možné vypnout, dokud nedojde k doplnění činidla do úrovně, kdy není potřebná jeho aktivace.

7.

Monitorování jakosti činidla

7.1

Vozidlo musí být vybaveno prostředkem pro zjištění přítomnosti nesprávného činidla ve vozidle.

7.1.1

Výrobce musí stanovit hodnotu CDmin, která je vyšší než nejvyšší koncentrace činidla, jež vede k emisím z výfuku překračujícím mezní hodnoty stanovené v bodě 5.3 tohoto předpisu.

7.1.1.1

Během zaváděcího období stanoveného v bodě 4.10.7 tohoto předpisu a na žádost výrobce se pro účely bodu 7.1.1 odkaz na emisní limit NOx stanovený v bodě 5.3 tohoto předpisu nahradí hodnotou 900 mg/kWh.

7.1.1.2

Hodnota CDmin musí být prokázána při schválení typu postupem stanoveným v dodatku 6 k této příloze a musí být zaznamenána v rozšířeném souboru dokumentace způsobem stanoveným v bodě 5.1.4 tohoto předpisu.

7.1.2

Každá koncentrace činidla nižší než CDmin musí být zjištěna a pro účely bodu 7.1 je považována za nesprávné činidlo.

7.1.3

Jakost činidla musí zjišťovat konkrétní počitadlo („počitadlo jakosti činidla“). Počitadlo jakosti činidla musí počítat počet hodin provozu motoru s nesprávným činidlem.

7.1.4

Podrobnosti o kritériích a mechanismech aktivace a deaktivace počitadla jakosti činidla jsou popsány v dodatku 2 k této příloze.

7.1.5

Údaje počitadla jakosti činidla musí být k dispozici v normalizované formě v souladu s ustanoveními dodatku 5 k této příloze.

7.2

V případě, že monitorovací systém zjistí nebo případně potvrdí, že jakost činidla není správná, bude se aktivovat systém varování řidiče popsaný v bodě 4. Jestliže varovný systém zahrnuje systém pro zobrazení hlášení, zobrazí se zpráva uvádějící důvod varování (například „zjištěna nesprávná močovina“, „zjištěno nesprávné AdBlue“ nebo „zjištěno nesprávné činidlo“).

7.3

Aktivace systému upozornění řidiče

7.3.1

Systém mírného upozornění popsaný v bodě 5.3 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného bodu, jestliže nedojde k nápravě jakosti činidla do 10 hodin provozu motoru od aktivace systému varování řidiče popsané v bodě 7.2.

7.3.2

Systém důrazného upozornění popsaný v bodě 5.4 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného bodu, jestliže nedojde k nápravě jakosti činidla do 20 hodin provozu motoru od aktivace systému varování řidiče popsané v bodě 7.2.

7.3.3

Počet hodin do momentu aktivace systémů upozornění musí být v případě opakovaného výskytu chybné funkce snížen v souladu s mechanismem popsaným v dodatku 2 k této příloze.

8.

Monitorování spotřeby a dávkování činidla

8.1

Vozidlo musí být vybaveno prostředky k určení spotřeby činidla, přerušení dávkování činidla a zajištění přístupu k údajům o spotřebě mimo vozidlo.

8.2

Počitadla spotřeby a dávkování činidla

8.2.1

Spotřebu činidla musí zjišťovat konkrétní počitadlo („počitadlo spotřeby činidla“) a jiné počitadlo musí zjišťovat dávkování („počitadlo dávkování“). Tato počitadla musí počítat počet hodin provozu motoru, ve kterých dochází k nesprávné spotřebě činidla, případně k přerušení dávkování činidla.

8.2.2

Podrobnosti o kritériích a mechanismech aktivace a deaktivace počitadla spotřeby činidla a počitadla dávkování jsou uvedeny v dodatku 2 k této příloze.

8.2.3

Údaje počitadla spotřeby činidla a počitadla dávkování musí být k dispozici v normalizované formě v souladu s ustanoveními dodatku 5 k této příloze.

8.3

Podmínky monitorování

8.3.1

Maximální detekční doba u nedostatečné spotřeby činidla je pět hodin nebo doba odpovídající požadované spotřebě alespoň 2 litrů činidla podle toho, co trvá déle.

8.3.1.1

| a) | hladina činidla v nádrži vozidla, nebo |
| --- | --- |

a)

hladina činidla v nádrži vozidla, nebo

| b) | průtok činidla nebo vstřikování činidla co nejblíže místu vstřiku do systému následného zpracování výfukových plynů, jak je to technicky možné. |
| --- | --- |

b)

průtok činidla nebo vstřikování činidla co nejblíže místu vstřiku do systému následného zpracování výfukových plynů, jak je to technicky možné.

Maximální detekční doba u nedostatečné spotřeby činidla je 48 hodin nebo doba odpovídající požadované spotřebě alespoň 15 litrů činidla podle toho, co trvá déle.

8.4

Aktivace systému varování řidiče

8.4.1

Systém varování řidiče popsaný v bodě 4 musí být aktivován v případě, že se zjistí rozdíl větší než padesát procent mezi průměrnou spotřebou činidla a průměrnou požadovanou spotřebou systémem motoru po dobu stanovenou výrobcem, která nesmí být delší než maximální doba stanovená v bodě 8.3.1, nebo v příslušném případě v bodě 8.3.1.1. Je-li součástí systému varování také zobrazování hlášení, zobrazí se zpráva uvádějící důvod varování (například „chybná funkce dávkování močoviny“, „chybná funkce dávkování AdBlue“ nebo „chybná funkce dávkování činidla“).

8.4.2

Systém varování řidiče popsaný v bodě 4 musí být aktivován v případě přerušení dávkování činidla. Jestliže systém varování zahrnuje systém zobrazených hlášení, zobrazí se zpráva zprostředkující příslušné varování. Tato aktivace se nevyžaduje, pokud toto přerušení vyžaduje ECU motoru, jelikož provozní podmínky vozidla jsou takové, že s ohledem na úroveň emisí takového vozidla není dávkování činidla nutné.

8.5

Aktivace systému upozornění řidiče

8.5.1

Systém mírného upozornění popsaný v bodě 5.3 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného bodu, jestliže nedojde k nápravě chyby ve spotřebě činidla nebo k přerušení dávkování činidla do 10 hodin provozu motoru od aktivace systému varování řidiče stanovené v bodech 8.4.1 a 8.4.2.

8.5.2

Systém důrazného upozornění popsaný v bodě 5.4 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného bodu, jestliže nedojde k nápravě chyby ve spotřebě činidla nebo k přerušení dávkování činidla do 20 hodin provozu motoru od aktivace systému varování řidiče popsané v bodech 8.4.1 a 8.4.2.

8.5.3

Počet hodin do momentu aktivace systémů upozornění musí být v případě opakovaného výskytu chybné funkce snížen v souladu s mechanismem popsaným v dodatku 2 k této příloze.

9.

Monitorování selhání, jež mohou být důsledkem neoprávněných zásahů

9.1

| a) | ovlivňování funkce ventilu recirkulace výfukových plynů (EGR); |
| --- | --- |

a)

ovlivňování funkce ventilu recirkulace výfukových plynů (EGR);

| b) | selhání systému monitorování nedovolených zásahů popsaného v bodě 9.2.1. |
| --- | --- |

b)

selhání systému monitorování nedovolených zásahů popsaného v bodě 9.2.1.

9.2

Požadavky na monitorování

9.2.1

Mezi čidla, jež ovlivňují tuto diagnostickou schopnost, patří mimo jiné ta, která přímo měří koncentraci NOx, čidla jakosti močoviny, čidla okolního prostředí a čidla monitorující dávkování, hladinu a spotřebu činidla.

9.2.2

Počitadlo ventilu recirkulace výfukových plynů (EGR)

9.2.2.1

K ovlivňování funkce ventilu recirkulace výfukových plynů EGR musí být přiřazeno konkrétní počitadlo. Počitadlo ventilu recirkulace výfukových plynů EGR musí počítat počet hodin provozu motoru, ve kterých je potvrzen jakýkoli aktivní diagnostický chybový kód DTC přiřazený ovlivňování funkce ventilu recirkulace výfukových plynů EGR.

9.2.2.2

Podrobnosti o kritériích a mechanismech aktivace a deaktivace počitadla ventilu recirkulace výfukových plynů EGR jsou popsány v dodatku 2 k této příloze.

9.2.2.3

Údaje počitadla ventilu recirkulace výfukových plynů EGR musí být k dispozici v normalizované formě v souladu s ustanoveními dodatku 5 k této příloze.

9.2.3

Počitadla monitorovacího systému

9.2.3.1

Každé selhání monitorování uvedené v bodě 9.1 písm. b) musí zjišťovat konkrétní počitadlo. Počitadla monitorovacího systému musí počítat počet hodin provozu motoru, ve kterých je potvrzen aktivní diagnostický chybový kód DTC přiřazený k příslušné chybné funkci monitorovacího systému. Je povoleno sdružení několika selhání do jednoho počitadla.

9.2.3.2

Podrobnosti o kritériích aktivace a deaktivace počitadel monitorovacího systému a mechanismech s nimi spojených jsou uvedeny v dodatku 2 k této příloze.

9.2.3.3

Údaje počitadel monitorovacího systému musí být k dispozici v normalizované formě v souladu s ustanoveními dodatku 5 k této příloze.

9.3

Systém varování řidiče popsaný v bodě 4 musí být aktivován v případě, že dojde k některému ze selhání uvedených v bodě 9.1 a musí sdělit, že je nutná urychlená oprava. Jestliže je varovný systém vybaven systémem zobrazených hlášení, zobrazí se zpráva ukazující důvod varování (například „ventil dávkování činidla odpojen“ nebo „kritické selhání regulace emisí“).

9.4.

Aktivace systému upozornění řidiče

9.4.1

Systém mírného upozornění popsaný v bodě 5.3 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného bodu, jestliže k nápravě selhání uvedeného v bodě 9.1 nedojde do 36 hodin provozu motoru od aktivace systému varování řidiče v bodě 9.3.

9.4.2

Systém důrazného upozornění popsaný v bodě 5.4 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného bodu, jestliže k nápravě selhání uvedeného v bodě 9.1 nedojde do 100 hodin provozu motoru od aktivace systému varování řidiče v bodě 9.3.

9.4.3

Počet hodin do momentu aktivace systémů upozornění musí být v případě opakovaného výskytu chybné funkce snížen v souladu s mechanismem popsaným v dodatku 2 k této příloze.

---

(1)  Podle definice Úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3) – dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. odst. 2 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Vozidlo se považuje za stojící nejméně jednu minutu poté, co byla rychlost vozidla snížena na nulu km/h. K tomu, aby bylo vozidlo stojící, není nutné aktivovat jakékoli zařízení, jako je parkovací brzda, brzda přípojného vozidla nebo ruční brzda.

2

---

Příloha 11 – dodatek 1

Požadavky na prokazování

A.1.1

Obecně

A.1.1.1

| a) | algoritmy a vývojové diagramy; |
| --- | --- |

a)

algoritmy a vývojové diagramy;

| b) | výsledky zkoušek a/nebo simulací; |
| --- | --- |

b)

výsledky zkoušek a/nebo simulací;

| c) | odkazy na již schválené monitorovací systémy atd. |
| --- | --- |

c)

odkazy na již schválené monitorovací systémy atd.

A.1.1.2

| a) | prokázáním aktivace systému varování; |
| --- | --- |

a)

prokázáním aktivace systému varování;

| b) | prokázáním aktivace systému mírného upozornění; |
| --- | --- |

b)

prokázáním aktivace systému mírného upozornění;

| c) | prokázáním aktivace systému důrazného upozornění.

  Tabulka 1


  Znázornění obsahu postupu prokazování podle ustanovení v bodech A.1.3, A.1.4 a A.1.5 | Prvky prokazování |
| --- | --- | --- |
| Aktivace systému varování uvedená v bodě A.1.3. | 4 zkoušky aktivace (včetně nedostatku činidla)
  případně další prvky prokazování |
| Aktivace mírného upozornění uvedená v bodě A.1.4. | 2 zkoušky aktivace (včetně nedostatku činidla)
  další prvky prokazování
  1 zkouška snížení točivého momentu |
| Aktivace důrazného upozornění uvedená v bodě A.1.5. | 2 zkoušky aktivace (včetně nedostatku činidla)
  případně další prvky prokazování
  prvky prokazování správného chování vozidla během upozornění |

c)

prokázáním aktivace systému důrazného upozornění.

Tabulka 1

Znázornění obsahu postupu prokazování podle ustanovení v bodech A.1.3, A.1.4 a A.1.5

Prvky prokazování

Aktivace systému varování uvedená v bodě A.1.3.

4 zkoušky aktivace (včetně nedostatku činidla)

případně další prvky prokazování

Aktivace mírného upozornění uvedená v bodě A.1.4.

2 zkoušky aktivace (včetně nedostatku činidla)

další prvky prokazování

1 zkouška snížení točivého momentu

Aktivace důrazného upozornění uvedená v bodě A.1.5.

2 zkoušky aktivace (včetně nedostatku činidla)

případně další prvky prokazování

prvky prokazování správného chování vozidla během upozornění

A.1.2

Splnění požadavků této přílohy rodinou motorů nebo rodinou motorů se systémem OBD lze prokázat zkouškou jednoho ze členů příslušné rodiny motorů, pokud výrobce před schvalovacím orgánem prokáže, že monitorovací systémy nezbytné pro splnění požadavků této přílohy jsou v rámci rodiny motorů obdobné.

A.1.2.1

To lze prokázat předložením materiálů, jako jsou algoritmy, funkční analýzy apod., schvalovacímu orgánu.

A.1.2.2

Zkušební motor vybírá výrobce se souhlasem schvalovacího orgánu. Může, ale nemusí to být základní motor posuzované rodiny motorů.

A.1.2.3

V případech, kdy motory z některé rodiny motorů patří do rodiny motorů se systémem OBD, jejichž typ byl již schválen, shodnost této rodiny motorů se považuje za prokázanou bez dalších zkoušek (obrázek 1), pokud výrobce před schvalovacím orgánem prokáže, že monitorovací systémy nezbytné pro splnění požadavků této přílohy jsou v rámci posuzovaných rodin motorů a rodin motorů s OBD obdobné.

Obrázek 1

Obrázek 1

Dříve prokázaná shodnost rodiny motorů s OBD

Dříve prokázaná shodnost rodiny motorů s OBD

Image 243

A.1.3

Prokázání aktivace systému varování

A.1.3.1

Shodnost aktivace systému varování se prokazuje provedením jedné zkoušky pro každou kategorii selhání uvedenou v bodech 6 až 9 této přílohy, jako jsou: nedostatek činidla, nízká jakost činidla, nízká spotřeba činidla, selhání součástí monitorovacího systému.

A.1.3.2

Výběr selhání ke zkoušce

A.1.3.2.1

K prokázání aktivace systému varování v případě špatné jakosti činidla musí být vybráno činidlo s koncentrací účinné látky rovnou nebo vyšší, než je nejnižší přípustná koncentrace činidla CDmin uvedená výrobcem v souladu s požadavky bodu 7.1.1 této přílohy.

A.1.3.2.2

K prokázání aktivace systému varování v případě nesprávné míry spotřeby činidla postačí zajistit přerušení dávkování.

A.1.3.2.2.1

V případech, kdy se aktivace systému varování prokazuje přerušením dávkování, musí výrobce navíc předložit schvalovacímu orgánu důkazy, jako jsou algoritmy, funkční analýzy, výsledky předchozích zkoušek atd., jimiž prokáže, že varovný systém se správně aktivuje při nesprávné míře spotřeby činidla z jiných důvodů.

A.1.3.2.3

K prokázání aktivace varovného systému v případě selhání, jež mohou být důsledkem neoprávněných zásahů definovaných v bodě 9 této přílohy, musí být výběr prováděn v souladu s těmito požadavky:

A.1.3.2.3.1

Výrobce poskytne schvalovacímu orgánu seznam takových možných selhání;

A.1.3.2.3.2

Selhání, které má být předmětem zkoušky, musí být vybráno schvalovacím orgánem z tohoto seznamu uvedeného v bodě A.1.3.2.3.1.

A.1.3.3

Prokazování

A.1.3.3.1

K prokázání aktivace systému varování musí být provedena samostatná zkouška pro každé ze selhání uvedených v bodě A.1.3.1.

A.1.3.3.2

Během zkoušky se nesmí vyskytnout jiné selhání, než je to, kterého se zkouška týká.

A.1.3.3.3

Před zahájením zkoušky musí být vymazány všechny diagnostické chybové kódy DTC.

A.1.3.3.4

Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu mohou být selhání, kterých se zkouška týká, simulována.

A.1.3.3.5

U jiných selhání, než je nedostatek činidla, kde je selhání vyvoláno nebo simulováno, musí být zjišťování tohoto selhání provedeno v souladu s bodem 7.1.2.2 přílohy 9B.

A.1.3.3.5.1

Zjišťovací postup se zastaví, jakmile je dosaženo statusu „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“ pro vybrané selhání.

A.1.3.3.6

K prokázání aktivace systému varování v případě nedostatku činidla musí být systém motoru v provozu po jeden nebo více sledů operací, podle volby výrobce.

A.1.3.3.6.1

Prokazování musí začít při množství činidla v nádrži, na kterém se výrobce a schvalovací orgán dohodnou, ale které nesmí být nižší než 10 % jmenovitého objemu nádrže.

A.1.3.3.6.2

| a) | varovný systém byl aktivován při dostupnosti činidla vyšší nebo rovné 10 % objemu nádrže s činidlem; |
| --- | --- |

a)

varovný systém byl aktivován při dostupnosti činidla vyšší nebo rovné 10 % objemu nádrže s činidlem;

| b) | systém „nepřetržitého“ varování byl aktivován při dostupnosti činidla vyšší nebo rovné hodnotě stanovené výrobcem podle ustanovení bodu 6 této přílohy. |
| --- | --- |

b)

systém „nepřetržitého“ varování byl aktivován při dostupnosti činidla vyšší nebo rovné hodnotě stanovené výrobcem podle ustanovení bodu 6 této přílohy.

A.1.3.4

Aktivace systému varování je u hladin činidla považována za prokázanou, pokud na konci každé prokazovací zkoušky provedené podle bodu A.1.3.2.1 došlo ke správné aktivaci varovného systému.

A.1.3.5

Aktivace systému varování u vyvolaných poruch DTC je považována za prokázanou, pokud na konci každé prokazovací zkoušky provedené podle bodu A.1.3.2.1 došlo ke správné aktivaci varovného systému a pro vybrané selhání byl dosažen status DTC uvedený v tabulce 1 dodatku 2 k této příloze.

A.1.4

Prokazování funkce systému upozornění

A.1.4.1

Funkce systému upozornění se prokazuje zkouškami motorů na zkušebním stavu.

A.1.4.1.1

Všechny doplňkové součásti nebo systémy vozidla, jako jsou čidla okolní teploty, čidla hladiny a systémy varování a upozornění řidiče, které jsou pro prokázání nezbytné, musí být pro tento účel připojeny k systému motoru nebo musí být simulovány způsobem uspokojivým pro schvalovací orgán.

A.1.4.1.2

Jestliže si to výrobce přeje a schvalovací orgán souhlasí, mohou být prokazovací zkoušky provedeny na úplném vozidle buď tak, že se stroj přimontuje k vhodnému zkušebnímu stavu, nebo jízdou po zkušební dráze za kontrolovaných podmínek.

A.1.4.2

Zkušebním postupem se prokazuje aktivace systému upozornění v případě nedostatku činidla a v případě jednoho ze selhání definovaných v bodech 7, 8 nebo 9 této přílohy.

A.1.4.3

| a) | schvalovací orgán kromě nedostatku činidla vybere jedno ze selhání definovaných v bodech 7, 8 nebo 9 této přílohy, na kterém byla předtím prokázána funkce varovného systému; |
| --- | --- |

a)

schvalovací orgán kromě nedostatku činidla vybere jedno ze selhání definovaných v bodech 7, 8 nebo 9 této přílohy, na kterém byla předtím prokázána funkce varovného systému;

| b) | výrobci se povoluje se souhlasem schvalovacího orgánu simulovat dosažení určitého počtu hodin provozu motoru; |
| --- | --- |

b)

výrobci se povoluje se souhlasem schvalovacího orgánu simulovat dosažení určitého počtu hodin provozu motoru;

| c) | dosažení snížení točivého momentu, které je vyžadováno pro mírné upozornění, může být prokazováno zároveň s celkovým postupem schvalování výkonu motoru prováděným v souladu s tímto předpisem. V takovém případě se při prokazování funkce systému upozornění nevyžaduje samostatné měření točivého momentu. Omezení rychlosti vyžadované pro důrazné upozornění se prokazuje podle požadavků bodu 5 této přílohy. |
| --- | --- |

c)

dosažení snížení točivého momentu, které je vyžadováno pro mírné upozornění, může být prokazováno zároveň s celkovým postupem schvalování výkonu motoru prováděným v souladu s tímto předpisem. V takovém případě se při prokazování funkce systému upozornění nevyžaduje samostatné měření točivého momentu. Omezení rychlosti vyžadované pro důrazné upozornění se prokazuje podle požadavků bodu 5 této přílohy.

A.1.4.4

Výrobce kromě toho musí prokázat funkci systému upozornění za podmínek selhání definovaných v bodech 7, 8 nebo 9 této přílohy, jež nebyla vybrána pro prokazovací zkoušky popsané v bodech A.1.4.1, A.1.4.2 a A.1.4.3. Toto doplňkové prokazování může být provedeno předložením technických materiálů obsahujících takové důkazy, jako jsou algoritmy, funkční analýzy a výsledky předchozích zkoušek, schvalovacímu orgánu.

A.1.4.4.1

Tímto doplňkovým prokazováním se musí před schvalovacím orgánem zejména uspokojivě prokázat začlenění mechanismu správného omezení točivého momentu do elektronické řídicí jednotky ECU motoru.

A.1.4.5

Prokazovací zkouška systému mírného upozornění

A.1.4.5.1

Toto prokazování začíná, když byl v důsledku zjištění selhání vybraného schvalovacím orgánem aktivován systém varování nebo případně systém „nepřetržitého“ varování.

A.1.4.5.2

Když je prověřována reakce systému na případný nedostatek činidla v nádrži, systém motoru musí být v chodu, dokud dostupnost činidla nedosáhne hodnoty 2,5 % plného jmenovitého objemu nádrže nebo hodnoty stanovené výrobcem v souladu s bodem 6.3.1 této přílohy, při které má být systém mírného upozornění funkční.

A.1.4.5.2.1

Výrobce může se souhlasem schvalovacího orgánu simulovat nepřetržitý provoz vyjmutím činidla z nádrže buď za provozu motoru, nebo při zastaveném motoru.

A.1.4.5.3

Když je prověřována reakce systému na jiné selhání, než je nedostatek činidla v nádrži, systém motoru musí být v provozu po příslušný počet hodin uvedený v tabulce 2 dodatku 2 nebo, podle volby výrobce, dokud příslušné počitadlo nedosáhne hodnoty, při které je aktivován systém mírného upozornění.

A.1.4.5.4

Funkce systému mírného upozornění se považuje za prokázanou, pokud na konci každé prokazovací zkoušky provedené podle bodů A.1.4.5.2 a A.1.4.5.3 výrobce prokázal schvalovacímu orgánu, že elektronická řídicí jednotka ECU motoru aktivovala mechanismus omezení točivého momentu.

A.1.4.6

Prokazovací zkouška systému důrazného upozornění

A.1.4.6.1

Toto prokazování musí začít za stavu, kdy byl předtím aktivován systém mírného upozornění, a může být prováděno v návaznosti na zkoušky k prokázání funkce systému mírného upozornění.

A.1.4.6.2

Když je prověřována reakce systému na případný nedostatek činidla v nádrži, systém motoru musí být v chodu, dokud není nádrž s činidlem prázdná (tzn. dokud systém dávkování již nedokáže čerpat další činidlo z nádrže), nebo dokud není dosaženo hladiny nižší než 2,5 % plného jmenovitého objemu, při které podle prohlášení výrobce má být aktivován systém důrazného upozornění.

A.1.4.6.2.1

Výrobce může se souhlasem schvalovacího orgánu simulovat nepřetržitý provoz vyjmutím činidla z nádrže buď za provozu motoru, nebo při zastaveném motoru.

A.1.4.6.3

Když je prověřována reakce systému na jiné selhání, než je nedostatek činidla v nádrži, systém motoru musí být v provozu po příslušný počet hodin uvedený v tabulce 2 dodatku 2 nebo, podle volby výrobce, dokud příslušné počitadlo nedosáhne hodnoty, při které je aktivován systém důrazného upozornění.

A.1.4.6.4

Funkce systému důrazného upozornění se považuje za prokázanou, pokud na konci každé prokazovací zkoušky provedené podle bodů A.1.4.6.2 a A.1.4.6.3 výrobce prokázal schvalovacímu orgánu, že byl aktivován mechanismus požadovaného omezení rychlosti vozidla.

A.1.5

Prokazování omezení rychlosti vozidla po aktivaci systému důrazného upozornění

A.1.5.1

Prokazování omezení rychlosti vozidla po aktivaci systému důrazného upozornění se provádí předložením technických materiálů obsahujících takové důkazy, jako jsou algoritmy, funkční analýzy a výsledky předchozích zkoušek, schvalovacímu orgánu.

A.1.5.1.1

Eventuálně, jestliže si to výrobce přeje a schvalovací orgán souhlasí, může být prokazování omezení rychlosti vozidla prováděno na úplném vozidle v souladu s požadavky bodu A.1.5.4 buď tak, že se přimontuje k vhodnému zkušebnímu stavu, nebo jízdou po zkušební trase za kontrolovaných podmínek.

A.1.5.2

Když výrobce žádá o schválení motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku, výrobce musí poskytnout schvalovacímu orgánu důkazy o tom, že soubor dokumentace k montáži vyhovuje ustanovením bodu 2.2.4 této přílohy o opatřeních, jež zajistí, že vozidlo bude při jízdě na silnici nebo při jiném příslušném použití splňovat požadavky této přílohy týkající se důrazného upozornění.

A.1.5.3

Jestliže tyto důkazy o správné funkci systému důrazného upozornění předložené výrobce schvalovací orgán neuspokojí, může si schvalovací orgán vyžádat její prokázání na jednom reprezentativním vozidle, aby se potvrdila správná funkce systému. Prokázání na vozidle musí být provedeno v souladu s požadavky bodu A.1.5.4.

A.1.5.4

Doplňkové prokazování k potvrzení účinků aktivace systému důrazného upozornění na vozidlo

A.1.5.4.1

Toto prokazování se provádí na vyžádání schvalovacího orgánu, pokud ho neuspokojí důkazy o správné funkci systému důrazného upozornění předložené výrobcem. Toto prokazování se musí provést co nejdříve a se souhlasem schvalovacího orgánu.

A.1.5.4.2

Po dohodě výrobce se schvalovacím orgánem vybere výrobce jedno ze selhání definovaných v bodech 6 až 9 této přílohy, které je poté vyvoláno nebo simulováno na systému motoru.

A.1.5.4.3

Systém upozornění musí být výrobcem uveden do stavu, kdy byl aktivován systém mírného upozornění a ještě nebyl aktivován systém důrazného upozornění.

A.1.5.4.4

Vozidlo musí být v provozu, dokud počitadlo přiřazené k vybranému selhání nedosáhne příslušného počtu hodin v provozu uvedeného v tabulce 2 dodatku 2, popřípadě dokud není nádrž s činidlem prázdná nebo dokud nebylo dosaženo hladiny nižší než 2,5 % plného jmenovitého objemu nádrže, při které podle volby výrobce má být aktivován systém důrazného upozornění.

A.1.5.4.5

Jestliže výrobce zvolil přístup „vyřazení z provozu po opětovném startu“ uvedený v bodě 5.4.1 této přílohy, musí být vozidlo v provozu do konce stávajícího sledu operací, při kterém musí být prokázáno, že vozidlo je schopno překročit 20 km/h. Po opětovném startu musí být rychlost vozidla omezena na maximálně 20 km/h.

A.1.5.4.6

Jestliže výrobce zvolil přístup „vyřazení z provozu po natankování paliva“ uvedený v bodě 5.4.2 této přílohy, musí vozidlo ujet krátkou vzdálenost zvolenou výrobcem poté, co bylo uvedeno do stavu, kdy v nádrži je dostatek volného prostoru, aby mohla být doplněna množstvím paliva stanoveným v bodě 5.4.2 této přílohy. Za provozu vozidla před natankováním musí být prokázáno, že je schopno překročit 20 km/h. Po doplnění množství paliva stanoveného v bodě 5.4.2 této přílohy do vozidla musí být rychlost vozidla omezena na maximálně 20 km/h.

A.1.5.4.7

Jestliže výrobce zvolil přístup „vyřazení z provozu po zaparkování“ uvedený v bodě 5.4.3 této přílohy, musí být vozidlo zastaveno po ujetí krátké vzdálenosti zvolené výrobcem, jež dostačuje k prokázání, že je vozidlo schopno překročit rychlost 20 km/h. Poté, co vozidlo po více než jednu hodinu stálo, musí být jeho rychlost omezena na maximálně 20 km/h.

---

Příloha 11 – dodatek 2

Popis mechanismů aktivace a deaktivace varování a upozornění řidiče

A.2.1

Pro tento dodatek se použijí všechny definice použité v příloze 9B.

A.2.2

Mechanismy aktivace a deaktivace systému varování řidiče

A.2.2.1

Tabulka 1

Aktivace systému varování řidiče

| Druh selhání | Status DTC pro aktivaci systému varování |
| --- | --- |
| Nedostatečná jakost činidla | potvrzený a aktivní |
| Nízká spotřeba činidla | možný (je-li zjištěn po 10 hodinách), jinak možný nebo potvrzený a aktivní |
| potvrzený a aktivní | potvrzený a aktivní |
| Omezení funkce ventilu recirkulace výfukových plynů (EGR) | potvrzený a aktivní |
| Chybná funkce monitorovacího systému | potvrzený a aktivní |

Druh selhání

Status DTC pro aktivaci systému varování

Nedostatečná jakost činidla

potvrzený a aktivní

Nízká spotřeba činidla

možný (je-li zjištěn po 10 hodinách), jinak možný nebo potvrzený a aktivní

potvrzený a aktivní

potvrzený a aktivní

Omezení funkce ventilu recirkulace výfukových plynů (EGR)

potvrzený a aktivní

Chybná funkce monitorovacího systému

potvrzený a aktivní

A.2.2.1.1

Jestliže počitadlo přiřazené k příslušnému selhání není na nule, a tedy indikuje, že monitorovací funkce zjistila situaci, kdy k chybné funkci mohlo dojít podruhé nebo poněkolikáté, musí se aktivovat systém varování řidiče, jakmile diagnostický chybový kód DTC vykáže status „možný“.

A.2.2.2

Systém varování řidiče musí být deaktivován, jakmile diagnostický systém dospěje k závěru, že chybná funkce, které se toto varování týká, se již nevyskytuje, nebo jakmile informace opravňující k jeho aktivaci, včetně diagnostických chybových kódů týkajících se těchto selhání, jsou čtecím nástrojem vymazány.

A.2.2.2.1

Vymazání informací o selháních pomocí čtecího nástroje

A.2.2.2.1.1

Vymazání informací včetně diagnostických chybových kódů DTC o selháních opravňujících k aktivaci signálu varujícího řidiče a údajů, jež s nimi souvisejí, pomocí čtecího nástroje musí být prováděno v souladu s přílohou 9B.

A.2.2.2.1.2

Vymazání informací o selháních smí být prováděno jen při vypnutém motoru.

A.2.2.2.1.3

Při vymazávání údajů o těchto selháních, včetně diagnostických chybových kódů DTC, nesmí být vymazán stav žádného počitadla přiřazeného k těmto selháním, které podle ustanovení této přílohy nesmí být vymazáno.

A.2.3

Mechanismus aktivace a deaktivace systému upozornění řidiče

A.2.3.1

Systém upozornění řidiče musí být aktivován, když je aktivní varovný systém a příslušné počitadlo pro druh chybné funkce opravňující k jeho aktivaci dosáhne hodnoty stanovené v tabulce 2.

A.2.3.2

Systém upozornění řidiče musí být deaktivován, jakmile systém již nedetekuje chybnou funkci opravňující k jeho aktivaci nebo jestliže informace o selháních opravňujících k jeho aktivaci, včetně diagnostických chybových kódů DTC, byly čtecím nástrojem nebo nástrojem údržby vymazány.

A.2.3.3

Systémy varování a upozornění řidiče musí být okamžitě aktivovány nebo případně deaktivovány v souladu s ustanoveními bodu 6 této přílohy po posouzení množství činidla v nádrži. V takovém případě aktivační nebo deaktivační mechanismy nesmí být závislé na statusu žádného přiřazeného diagnostického chybového kódu DTC.

A.2.4

Mechanismus počitadel

A.2.4.1

Obecně

A.2.4.1.1

| a) | nesprávnou jakost činidla; |
| --- | --- |

a)

nesprávnou jakost činidla;

| b) | nesprávnou spotřebu činidla; |
| --- | --- |

b)

nesprávnou spotřebu činidla;

| c) | přerušení dávkování činidla; |
| --- | --- |

c)

přerušení dávkování činidla;

| d) | ovlivnění ventilu EGR; |
| --- | --- |

d)

ovlivnění ventilu EGR;

| e) | selhání monitorovacího systému uvedené v bodě 9.1 písm. b) této přílohy. |
| --- | --- |

e)

selhání monitorovacího systému uvedené v bodě 9.1 písm. b) této přílohy.

A.2.4.1.2

Každé z počitadel musí počítat až do nejvyšší hodnoty umožněné 2bajtovým počitadlem s rozlišením 1 hodina a napočítanou hodnotu uchovat, pokud nenastanou podmínky k tomu, aby počitadlo mohlo být vynulováno.

A.2.4.1.3

Jediné počitadlo může sčítat počet hodin dvou nebo více různých chybných funkcí, pro které je tento druh počitadla relevantní.

A.2.4.1.3.1

Když se výrobce rozhodne použít více počitadel monitorovacího systému, musí být systém schopen přidělit konkrétní počitadlo monitorovacího systému ke každé chybné funkci, pro kterou je v souladu s touto přílohou tento druh počitadla relevantní.

A.2.4.2

Princip mechanismů počitadel

A.2.4.2.1

Každé počitadlo musí fungovat takto:

A.2.4.2.1.1

Pokud počitadlo začíná počítat od nuly, začne počítat v okamžiku, kdy je zjištěna chybná funkce přiřazená k tomuto počitadlu a příslušný diagnostický chybový kód DTC má status popsaný v tabulce 1.

A.2.4.2.1.2

Pokud dojde k monitorovací akci, počitadlo se zastaví a uchová naměřenou hodnotu za předpokladu, že chybná funkce, která původně počitadlo aktivovala, již není zjištěna nebo že selhání bylo čtecím nástrojem nebo nástrojem údržby vymazáno.

A.2.4.2.1.2.1

Pokud se počitadlo zastaví při aktivovaném systému důrazného upozornění, stav počitadla zůstane zmrazený na hodnotě stanovené v tabulce 2.

A.2.4.2.1.2.2

Tabulka 2

Počitadla a upozornění

| | Status DTC pro první aktivaci počitadla | Hodnota počitadla pro mírné upozornění | Hodnota počitadla pro důrazné upozornění | Zmrazená hodnota uchovaná počitadlem v době bezprostředně následující po důrazném upozornění |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počitadlo jakosti činidla | potvrzený a aktivní | 10 hodin | 20 hodin | 18 hodin |
| Počitadlo spotřeby činidla | možný nebo potvrzený a aktivní
  (viz tabulka 1) | 10 hodin | 20 hodin | 18 hodin |
| Počitadlo dávkování | potvrzený a aktivní | 10 hodin | 20 hodin | 18 hodin |
| Počitadlo ventilu recirkulace výfukových plynů (EGR) | potvrzený a aktivní | 36 hodin | 100 hodin | 95 hodin |
| Počitadlo monitorovacího systému | potvrzený a aktivní | 36 hodin | 100 hodin | 95 hodin |

Status DTC pro první aktivaci počitadla

Hodnota počitadla pro mírné upozornění

Hodnota počitadla pro důrazné upozornění

Zmrazená hodnota uchovaná počitadlem v době bezprostředně následující po důrazném upozornění

Počitadlo jakosti činidla

potvrzený a aktivní

10 hodin

20 hodin

18 hodin

Počitadlo spotřeby činidla

možný nebo potvrzený a aktivní

(viz tabulka 1)

10 hodin

20 hodin

18 hodin

Počitadlo dávkování

potvrzený a aktivní

10 hodin

20 hodin

18 hodin

Počitadlo ventilu recirkulace výfukových plynů (EGR)

potvrzený a aktivní

36 hodin

100 hodin

95 hodin

Počitadlo monitorovacího systému

potvrzený a aktivní

36 hodin

100 hodin

95 hodin

A.2.4.2.1.3

Počitadlo, jehož údaje byly zmrazeny, musí být vynulováno, jestliže monitory přiřazené k tomuto počitadlu dokončí alespoň jeden monitorovací cyklus, aniž by zjistily chybnou funkci, a jestliže během 36 hodin chodu motoru od posledního zastavení počitadla není zjištěna žádná chybná funkce (viz obrázek 1).

A.2.4.2.1.4

Jestliže v době, kdy je hodnota na počitadle zmrazena (viz obrázek 1), je detekována chybná funkce přiřazená k tomuto počitadlu, počitadlo pokračuje v počítání od hodnoty, na které se předtím zastavilo.

Obrázek 1

Obrázek 1

Reaktivace a vynulování počitadla po určité době, po kterou jeho hodnota byla zmrazena

Reaktivace a vynulování počitadla po určité době, po kterou jeho hodnota byla zmrazena

Image 244

A.2.5

Ilustrace mechanismů aktivace a deaktivace a mechanismu počitadla

A.2.5.1

Tento bod ilustruje mechanismy aktivace a deaktivace a mechanismy počitadla v některých typických případech. Obrázky a popisy uvedené v bodech A.2.4.2, A.2.4.3 a A.2.4.4 jsou použity v této příloze čistě pro ilustraci a nelze se na ně odvolávat jako na příklady požadavků tohoto předpisu nebo jako na konečné výsledky příslušných postupů. Pro zjednodušení není například v dané ukázce zmíněno, že systém varování zůstane aktivován také po dobu, kdy je aktivován systém upozornění.

A.2.5.2

| a) | případ použití 1: řidič nehledě na varování pokračuje v řízení vozidla, dokud není vozidlo vyřazeno z provozu; |
| --- | --- |

a)

případ použití 1: řidič nehledě na varování pokračuje v řízení vozidla, dokud není vozidlo vyřazeno z provozu;

| b) | případ opravy 1 („přiměřené“ doplnění): řidič doplní činidlo do nádrže, takže je dosažena hladina převyšující 10% hranici. Varování a upozornění se deaktivuje; |
| --- | --- |

b)

případ opravy 1 („přiměřené“ doplnění): řidič doplní činidlo do nádrže, takže je dosažena hladina převyšující 10% hranici. Varování a upozornění se deaktivuje;

| c) | případ opravy 2 a 3 („nedostatečné“ doplnění): Je aktivován varovný systém. Úroveň varování závisí na množství činidla, které je k dispozici; |
| --- | --- |

c)

případ opravy 2 a 3 („nedostatečné“ doplnění): Je aktivován varovný systém. Úroveň varování závisí na množství činidla, které je k dispozici;

| d) | případ opravy 4 („zcela nedostatečné“ doplnění): okamžitě je aktivováno mírné upozornění. |
| --- | --- |

d)

případ opravy 4 („zcela nedostatečné“ doplnění): okamžitě je aktivováno mírné upozornění.

Obrázek 2

Obrázek 2

Dostupnost činidla

Dostupnost činidla

Image 245

A.2.5.3

| a) | případ použití 1: řidič nehledě na varování pokračuje v řízení vozidla, dokud není vozidlo vyřazeno z provozu; |
| --- | --- |

a)

případ použití 1: řidič nehledě na varování pokračuje v řízení vozidla, dokud není vozidlo vyřazeno z provozu;

| b) | případ opravy 1 („špatná“ nebo „nepoctivá“ oprava): po vyřazení vozidla z provozu řidič změní jakost činidla, ale brzy poté je opět nahradí činidlem nedostatečné jakosti. Okamžitě je znovu aktivován systém upozornění a vozidlo je po 2 hodinách chodu motoru vyřazeno z provozu; |
| --- | --- |

b)

případ opravy 1 („špatná“ nebo „nepoctivá“ oprava): po vyřazení vozidla z provozu řidič změní jakost činidla, ale brzy poté je opět nahradí činidlem nedostatečné jakosti. Okamžitě je znovu aktivován systém upozornění a vozidlo je po 2 hodinách chodu motoru vyřazeno z provozu;

| c) | případ opravy 2 („správná“ oprava): po vyřazení vozidla z provozu řidič upraví jakost činidla. Avšak po nějaké době znovu doplní do nádrže činidlo nedostatečné jakosti. Postupy varování, upozornění a počítání začínají znovu od nuly. |
| --- | --- |

c)

případ opravy 2 („správná“ oprava): po vyřazení vozidla z provozu řidič upraví jakost činidla. Avšak po nějaké době znovu doplní do nádrže činidlo nedostatečné jakosti. Postupy varování, upozornění a počítání začínají znovu od nuly.

Obrázek 3

Obrázek 3

Plnění činidlem nedostatečné jakosti

Plnění činidlem nedostatečné jakosti

Image 246

A.2.5.4

| a) | případ použití 1: řidič nehledě na varování pokračuje v řízení vozidla, dokud není vozidlo vyřazeno z provozu; |
| --- | --- |

a)

případ použití 1: řidič nehledě na varování pokračuje v řízení vozidla, dokud není vozidlo vyřazeno z provozu;

| b) | případ opravy 1 („správná“ oprava): po vyřazení vozidla z provozu řidič upraví systém dávkování. Avšak po nějaké době systém dávkování opět selže. Postupy varování, upozornění a počítání začínají znovu od nuly; |
| --- | --- |

b)

případ opravy 1 („správná“ oprava): po vyřazení vozidla z provozu řidič upraví systém dávkování. Avšak po nějaké době systém dávkování opět selže. Postupy varování, upozornění a počítání začínají znovu od nuly;

| c) | případ opravy 2 („špatná“ oprava): v režimu mírného upozornění (snížení točivého momentu) řidič upraví systém dávkování. Brzy poté však systém dávkování opět selže. Okamžitě se znovu aktivuje systém mírného upozornění a počitadlo začne počítat od hodnoty, kterou ukazovalo v době opravy. |
| --- | --- |

c)

případ opravy 2 („špatná“ oprava): v režimu mírného upozornění (snížení točivého momentu) řidič upraví systém dávkování. Brzy poté však systém dávkování opět selže. Okamžitě se znovu aktivuje systém mírného upozornění a počitadlo začne počítat od hodnoty, kterou ukazovalo v době opravy.

Obrázek 4

Obrázek 4

Selhání systému dávkování činidla

Selhání systému dávkování činidla

Image 247

---

Příloha 11 – dodatek 3

Schéma snížení točivého momentu při mírném upozornění

Tento diagram ilustruje ustanovení bodu 5.3 této přílohy o snížení točivého momentu.

Image 248

---

Příloha 11 – dodatek 4

Prokazování správné montáže motorů schválených jako samostatné technické celky do vozidla

Tento dodatek se použije, jestliže výrobce vozidla požádá pro vozidlo se schváleným motorem o schválení typu z hlediska emisí podle tohoto předpisu.

V takovém případě se kromě požadavků bodu 6 tohoto předpisu na montáž požaduje prokázání správné montáže. Takové prokázání bude provedeno předložením technických materiálů s takovými důkazy, jako jsou technické nákresy, funkční analýzy a výsledky předchozích testů, schvalovacímu orgánu.

Pokud se tak výrobce rozhodne, předložené důkazy mohou případně zahrnovat montáž systémů nebo součástí na skutečná nebo simulovaná vozidla za předpokladu, že výrobce může předložit důkazy o tom, že předváděná montáž skutečně představuje normu, která bude dosažena ve výrobě.

Toto prokazování potvrdí shodnost následujících prvků s požadavky této přílohy:

| a) | montáž do vozidla z hlediska kompatibility se systémem motoru (hardware, software a komunikace); |
| --- | --- |

a)

montáž do vozidla z hlediska kompatibility se systémem motoru (hardware, software a komunikace);

| b) | systémy varování a upozornění (například piktogramy, programy aktivace atd.); |
| --- | --- |

b)

systémy varování a upozornění (například piktogramy, programy aktivace atd.);

| c) | nádrž na činidlo a prvky (například čidla) namontované na vozidle s cílem vyhovět této příloze. |
| --- | --- |

c)

nádrž na činidlo a prvky (například čidla) namontované na vozidle s cílem vyhovět této příloze.

Může být zkontrolována správná aktivace systémů varování a upozornění a systémů ukládání informací a komunikace na vozidle i mimo ně. Žádná kontrola těchto systémů nesmí vyžadovat demontáž systému motoru nebo součástí motoru ani nesmí způsobit nadměrnou zkušební zátěž tím, že by vyžadovala takové postupy, jako je změna jakosti močoviny nebo udržování vozidla nebo motoru v provozu po delší časová období. Aby se snížila zátěž, které je vystaven výrobce vozidla, při kontrolách těchto systémů se, pokud možno, použije rozpojení elektrického vedení a simulace počitadel s vysokým počtem hodin v provozu.

---

Příloha 11 – dodatek 5

Přístup k „informacím o regulaci emisí NOx
  “

A.5.1

Tento dodatek popisuje vlastnosti umožňující přístup k informacím požadovaným pro kontrolu statusu vozidla z hlediska správné funkce opatření k regulaci emisí NOx („informace o regulaci emisí NOx“).

A.5.2

Metody přístupu

A.5.2.1

„Informace o regulaci emisí NOx“ musí být poskytovány pouze v souladu s normou nebo normami používanými v souvislosti se získáváním informací o systému motoru ze systému OBD.

A.5.2.2

Přístup k „informacím o regulaci emisí NOx“ nesmí záviset na žádném přístupovém kódu nebo jiném zařízení nebo metodě, které by mohl poskytovat pouze výrobce či jeho dodavatelé. Vyhodnocení těchto informací nesmí vyžadovat žádné speciální nebo jedinečné dekódovací informace, pokud tyto informace nejsou veřejně přístupné.

A.5.2.3

Veškeré „informace o regulaci emisí NOx“ musí být možné získat ze systému užívajícího metodu přístupu, která se používá pro získávání informací OBD v souladu s přílohou 9A.

A.5.2.4

Veškeré „informace o regulaci emisí NOx“ musí být možné získat ze systému užívajícího zkušební zařízení, které se používá pro získávání informací OBD v souladu s přílohou 9A.

A.5.2.5

„Informace o regulaci emisí NOx“ musí být k dispozici pomocí přístupu „pouze ke čtení“ (tj. žádné údaje nesmí být možné odstranit, vynulovat, vymazat nebo změnit).

A.5.3

Obsah informací

A.5.3.1

| a) | identifikační číslo vozidla (VIN); |
| --- | --- |

a)

identifikační číslo vozidla (VIN);

| b) | status systému varování (aktivní; neaktivní); |
| --- | --- |

b)

status systému varování (aktivní; neaktivní);

| c) | status systému mírného upozornění (aktivní; zapnut; neaktivní); |
| --- | --- |

c)

status systému mírného upozornění (aktivní; zapnut; neaktivní);

| d) | status systému důrazného upozornění (aktivní; zapnut; neaktivní); |
| --- | --- |

d)

status systému důrazného upozornění (aktivní; zapnut; neaktivní);

| e) | počet zahřívacích cyklů a počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byly uložené „informace o regulaci emisí NOx“ v důsledku údržby nebo oprav naposledy vymazány; |
| --- | --- |

e)

počet zahřívacích cyklů a počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byly uložené „informace o regulaci emisí NOx“ v důsledku údržby nebo oprav naposledy vymazány;

| f) | druhy počitadel, na které se vztahuje tato příloha (jakost činidla, spotřeba činidla, dávkování, ventil EGR, monitorovací systém) a počet hodin provozu motoru zaznamenaný každým z těchto počitadel, v případě použití více počitadel lze k získání „informací o regulaci emisí NOx“ použít hodnotu každého příslušného počitadla pro posuzované selhání s nejvyšší hodnotou; |
| --- | --- |

f)

druhy počitadel, na které se vztahuje tato příloha (jakost činidla, spotřeba činidla, dávkování, ventil EGR, monitorovací systém) a počet hodin provozu motoru zaznamenaný každým z těchto počitadel, v případě použití více počitadel lze k získání „informací o regulaci emisí NOx“ použít hodnotu každého příslušného počitadla pro posuzované selhání s nejvyšší hodnotou;

| g) | diagnostické chybové kódy DTC přiřazené k chybným funkcím, na které se vztahuje tato příloha a pokud je jejich status „možný“ nebo „potvrzený a aktivní“. |
| --- | --- |

g)

diagnostické chybové kódy DTC přiřazené k chybným funkcím, na které se vztahuje tato příloha a pokud je jejich status „možný“ nebo „potvrzený a aktivní“.

---

Příloha 11 – dodatek 6

Prokazování nejnižší přípustné koncentrace činidla Cdmin

A.6.1

Výrobce musí prokázat správnou hodnotu nejnižší přípustné koncentrace činidla CDmin při schvalování typu provedením části cyklu WHTC prováděné za tepla v souladu s ustanoveními přílohy 4 tohoto předpisu, přičemž se použije činidlo s koncentrací CDmin.

A.6.2

Zkoušce musí předcházet vhodný stabilizační cyklus umožňující přizpůsobit systém pro regulaci emisí NOx s uzavřenou smyčkou jakosti činidla s koncentrací CDmin.

A.6.3

Emise znečišťujících látek, které z této zkoušky vyplynou, musí být menší než mezní hodnoty emisí uvedené v bodech 7.1.1 a 7.1.1.1 této přílohy.

---

PŘÍLOHA 12

Emise CO2 a spotřeba paliva

1.

Úvod

1.1

Tato příloha obsahuje ustanovení a zkušební postupy pro hlášení emisí CO2 a spotřeby paliva.

2.

Obecné požadavky

2.1

Emise CO2 a spotřeba paliva se určují ve zkušebních cyklech WHTC a WHSC v souladu s body 7.2 až 7.8 přílohy 4.

2.2

Výsledky zkoušek se uvádějí jako průměr hodnot specifických emisí brzd za cyklus a vyjadřují v g/kWh.

3.

Stanovení emisí CO2

3.1

Tento bod se použije pro měření CO2 v surovém výfukovém plynu.

3.1.1

CO2v surovém výfukovém plynu emitovaném z motoru předaného ke zkouškám se měří nedisperzním analyzátorem s absorpcí v infračerveném pásmu (NDIR) podle bodu 9.3.2.3 a dodatku 2 k příloze 4.

Měřicí systém musí splňovat požadavky na linearitu podle bodu 9.2 a tabulky 7 přílohy 4.

Měřicí systém musí splňovat požadavky podle bodů 9.3.1, 9.3.4 a 9.3.5 přílohy 4.

3.1.2

Příslušné údaje se zaznamenávají a uchovávají v souladu s bodem 7.6.6 přílohy 4. Křivky zaznamenaných koncentrací a křivku hmotnostního průtoku výfukového plynu je nutno časově synchronizovat podle doby transformace, jak je stanoveno v bodě 3.1 přílohy 4.

3.1.3

Je-li měřeno na suchém základě, před prováděním dalších výpočtů se uplatní na hodnoty okamžité koncentrace korekce suchého/vlhkého stavu podle bodu 8.1 přílohy 4.

Hmotnost CO2 (g/zkouška) se určí výpočtem okamžité hmotnosti emisí z koncentrace CO2 v surovém stavu a z hmotnostního průtoku výfukového plynu, s časovou synchronizací podle doby transformace podle bodu 8.4.2.2 přílohy 4, s integrací okamžitých hodnot přes celou dobu cyklu a vynásobením integrované hodnoty hodnotami u pro CO2 z tabulky 5 přílohy 4.

Použije se následující rovnice:

m
  CO2 =
  Image 249
  (g/zkouška)

kde:

| u
  CO2 | je poměr mezi hustotou CO2 a hustotou výfukového plynu |
| --- | --- |
| c
  CO2,i | je okamžitá koncentrace CO2 ve výfukovém plynu, ppm |
| qm

  ew,i | je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s |
| f | je frekvence snímání údajů, Hz |
| n | je počet provedených měření |

u
  CO2

je poměr mezi hustotou CO2 a hustotou výfukového plynu

c
  CO2,i

je okamžitá koncentrace CO2 ve výfukovém plynu, ppm

qm

  ew,i

je okamžitý hmotnostní průtok výfukových plynů, kg/s

f

je frekvence snímání údajů, Hz

n

je počet provedených měření

Volitelně lze hmotnost CO2 vypočíst podle bodu 8.4.2.4 přílohy 4 pomocí molární hmotnosti CO2 (M
  CO2) ve výši 44,01 g/mol.

3.2

Tento bod se použije pro měření CO2 ve zředěném výfukovém plynu.

3.2.1

CO2 ve zředěném výfukovém plynu emitovaném z motoru předaného ke zkouškám se měří nedisperzním analyzátorem s absorpcí v infračerveném pásmu (NDIR) podle bodu 9.3.2.3 a dodatku 2 přílohy 4. Ředění výfukového plynu se provede pomocí filtrovaného okolního vzduchu, syntetického vzduchu nebo dusíku. Průtok ředicím systémem s ředěním plného toku musí být dostatečně velký, aby se zcela vyloučila kondenzace vody v ředicím i odběrném systému.

Měřicí systém musí splňovat požadavky na linearitu podle bodu 9.2 a tabulky 7 přílohy 4.

Měřicí systém musí splňovat požadavky podle bodů 9.3.1, 9.3.4 a 9.3.5 přílohy 4.

3.2.2

Příslušné údaje se zaznamenávají a uchovávají v souladu s bodem 7.6.6 přílohy 4.

3.2.3

Jestliže se měří v suchém stavu, je nutno provést korekci suchého/vlhkého stavu podle bodu 8.1 přílohy 4.

U systémů s konstantním hmotnostním průtokem (s výměníkem tepla) se hmotnost CO2 (g/zkouška) určí podle následující rovnice:

| | m
  CO2 = 0.001519 x c
  CO2 x m
  ed (g/zkouška) |
| --- | --- |

m
  CO2 = 0.001519 x c
  CO2 x m
  ed (g/zkouška)

kde:

| c
  CO2 | je průměrná koncentrace CO2 korigovaná o pozadí, ppm |
| --- | --- |
| 0,001519 | je poměr mezi hustotou CO2 a hustotou vzduchu (faktor u) |
| m
  ed | je celková hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg |

c
  CO2

je průměrná koncentrace CO2 korigovaná o pozadí, ppm

0,001519

je poměr mezi hustotou CO2 a hustotou vzduchu (faktor u)

m
  ed

je celková hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg

U systémů s kompenzací průtoku (bez výměníku tepla) se hmotnost CO2 (g/zkouška) určí výpočtem okamžitých hmotností emisí a integrací okamžitých hodnot během celého cyklu. Také korekce o pozadí se provede přímo u okamžitých hodnot koncentrace. Použije se následující rovnice:

m
  CO2=
  Image 250

kde:

| c
  CO2,e | je koncentrace CO2 měřená ve zředěném výfukovém plynu, ppm |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | je koncentrace CO2 měřená v ředicím vzduchu, ppm |
| 0,001519 | je poměr mezi hustotou CO2 a hustotou vzduchu (faktor u) |
| m
  ed,i | je okamžitá hmotnost zředěného výfukového plynu, kg |
| m
  ed | je celková hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg |
| D | je faktor ředění |

c
  CO2,e

je koncentrace CO2 měřená ve zředěném výfukovém plynu, ppm

c
  CO2,d

je koncentrace CO2 měřená v ředicím vzduchu, ppm

0,001519

je poměr mezi hustotou CO2 a hustotou vzduchu (faktor u)

m
  ed,i

je okamžitá hmotnost zředěného výfukového plynu, kg

m
  ed

je celková hmotnost zředěného výfukového plynu za celý cyklus, kg

D

je faktor ředění

Volitelně lze faktor u vypočíst pomocí rovnice 57 v bodě 8.5.2.3.1 přílohy 4 pomocí molární hmotnosti CO2 (M
  CO2) ve výši 44,01 g/mol.

Korekce CO2 o pozadí se provede podle bodu 8.5.2.3.2 přílohy 4.

3.3

Práce cyklu potřebná pro výpočet specifických emisí CO2 u brzd se určí podle bodu 7.8.6 přílohy 4.

3.3.1

Specifické emise brzd e
  CO2 (g/kWh) se vypočítají takto:

Image 251

kde:

| m
  CO2, cold | jsou hmotnostní emise CO2 při zkoušce se startem za studena, g/zkouška |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | jsou hmotnostní emise CO2 při zkoušce se startem za tepla, g/zkouška |
| W
  act, cold | je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za studena, kWh |
| W
  act, hot | je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za tepla, kWh |

m
  CO2, cold

jsou hmotnostní emise CO2 při zkoušce se startem za studena, g/zkouška

m
  CO2, hot

jsou hmotnostní emise CO2 při zkoušce se startem za tepla, g/zkouška

W
  act, cold

je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za studena, kWh

W
  act, hot

je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za tepla, kWh

3.3.2

Specifické emise brzd e
  CO2 (g/kWh) se vypočítají takto:

Image 252

kde:

| m
  CO2 | jsou hmotnostní emise CO2, g/zkouška |
| --- | --- |
| W
  act | je skutečná práce cyklu, kWh |

m
  CO2

jsou hmotnostní emise CO2, g/zkouška

W
  act

je skutečná práce cyklu, kWh

4.

Stanovení spotřeby paliva

4.1

Měření okamžitého průtoku paliva se provádí pomocí systémů, které, pokud možno, přímo měří hmotnost, například:

| a) | čidlo hmotnostního průtoku; |
| --- | --- |

a)

čidlo hmotnostního průtoku;

| b) | vážení paliva; |
| --- | --- |

b)

vážení paliva;

| c) | Coriolisův průtokoměr. |
| --- | --- |

c)

Coriolisův průtokoměr.

Systém pro měření průtoku paliva musí mít tyto vlastnosti:

| a) | přesnost ± 2 procenta udávané hodnoty nebo ± 0,3 procenta plného rozsahu, podle toho, která hodnota je lepší; |
| --- | --- |

a)

přesnost ± 2 procenta udávané hodnoty nebo ± 0,3 procenta plného rozsahu, podle toho, která hodnota je lepší;

| b) | přesnost ± 1 procenta plného rozsahu nebo lepší; |
| --- | --- |

b)

přesnost ± 1 procenta plného rozsahu nebo lepší;

| c) | doba náběhu nepřesáhne 5 s. |
| --- | --- |

c)

doba náběhu nepřesáhne 5 s.

Měřicí systém průtoku paliva musí splňovat požadavky na linearitu podle bodu 9.2 a tabulky 7 přílohy 4.

Je třeba učinit taková opatření, aby se zabránilo chybám měření. Tato opatření zahrnují alespoň:

| a) | opatrnou montáž přístroje podle doporučení výrobce přístroje a v souladu s osvědčenou technickou praxí; |
| --- | --- |

a)

opatrnou montáž přístroje podle doporučení výrobce přístroje a v souladu s osvědčenou technickou praxí;

| b) | úpravy průtoku nutné k prevenci vln, vírů, cirkulačních toků nebo pulsací toku ovlivňujících přesnost nebo přesnost systému průtoku paliva; |
| --- | --- |

b)

úpravy průtoku nutné k prevenci vln, vírů, cirkulačních toků nebo pulsací toku ovlivňujících přesnost nebo přesnost systému průtoku paliva;

| c) | opatření týkající se jakéhokoli paliva obtékajícího motor nebo vracejícího se z motoru do palivové nádrže. |
| --- | --- |

c)

opatření týkající se jakéhokoli paliva obtékajícího motor nebo vracejícího se z motoru do palivové nádrže.

4.2

Příslušné údaje se zaznamenávají a uchovávají v souladu s bodem 7.6.6 přílohy 4.

4.3

Hmotnost paliva (g/zkouška) se určí součtem okamžitých hodnot za celý cyklus takto:

qm

  f=
  Image 253

kde:

| qm

  f,i | je okamžitý průtok paliva, kg/s |
| --- | --- |
| f | je frekvence snímání údajů, Hz |
| n | je počet provedených měření |

qm

  f,i

je okamžitý průtok paliva, kg/s

f

je frekvence snímání údajů, Hz

n

je počet provedených měření

4.4

Práce cyklu potřebná pro výpočet specifické spotřeby paliva u brzd se určí podle bodu 7.8.6 přílohy 4.

4.4.1

Specifická spotřeba paliva u brzd e
  f (g/kWh) se vypočítá takto:

Image 254

kde:

| qm

  f, cold | je hmotnost paliva při zkoušce se startem za studena, g/zkouška |
| --- | --- |
| qm

  f, hot | je hmotnost paliva při zkoušce se startem za tepla, g/zkouška |
| W
  act, cold | je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za studena, kWh |
| W
  act, hot | je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za tepla, kWh |

qm

  f, cold

je hmotnost paliva při zkoušce se startem za studena, g/zkouška

qm

  f, hot

je hmotnost paliva při zkoušce se startem za tepla, g/zkouška

W
  act, cold

je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za studena, kWh

W
  act, hot

je skutečná práce cyklu při zkoušce se startem za tepla, kWh

4.4.2

Specifická spotřeba paliva u brzd e
  f (g/kWh) se vypočítá takto:

Image 255

kde:

| qm

  f | je hmotnost paliva, g/zkouška |
| --- | --- |
| W
  act | je skutečná práce cyklu, kWh |

qm

  f

je hmotnost paliva, g/zkouška

W
  act

je skutečná práce cyklu, kWh

---

Příloha 12 – dodatek 1

Ustanovení o emisích CO2 a spotřebě paliva pro rozšíření schválení typu vozidla schváleného podle tohoto předpisu, jehož referenční hmotnost je vyšší než 2 380 kg, ale nepřesahuje 2 610 kg

A.1.1

Úvod

A.1.1.1

Tento dodatek obsahuje ustanovení a zkušební postupy pro hlášení emisí CO2 a spotřeby paliva pro účely rozšíření schválení typu vozidla schváleného podle tohoto předpisu, jehož referenční hmotnost je vyšší než 2 380 kg, ale nepřesahuje 2 610 kg.

A.1.2

Obecné požadavky

A.1.2.1

Výrobce poskytne schvalovacímu orgánu podepsané prohlášení, že všechny varianty a verze, pro něž je toto rozšíření požadováno, jsou ve shodě s požadavky na schválení typu týkajícími se emisí podle tohoto předpisu a že zkouška typu 1 byla provedena v souladu s předchozím bodem.

U určených vznětových motorů používajících jako palivo ethanol (ED95) se při výpočtu hodnot spotřeby paliva použije pevný poměr uhlíku, vodíku a kyslíku, a to C1H2,92O0,46.

---

PŘÍLOHA 13

Schválení typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek jako samostatného technického celku

1.

Úvod

1.1

Tato příloha obsahuje dodatečné požadavky na schválení typu pro náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek jako samostatný technický celek.

1.2

Definice

1.2.1

| a) | počet nosičů, struktura a materiál; |
| --- | --- |

a)

počet nosičů, struktura a materiál;

| b) | typ činnosti každého nosiče; |
| --- | --- |

b)

typ činnosti každého nosiče;

| c) | objem, poměr čelního průřezu a délky nosiče; |
| --- | --- |

c)

objem, poměr čelního průřezu a délky nosiče;

| d) | obsah katalytického materiálu; |
| --- | --- |

d)

obsah katalytického materiálu;

| e) | poměr katalytických materiálů; |
| --- | --- |

e)

poměr katalytických materiálů;

| f) | hustota komůrek; |
| --- | --- |

f)

hustota komůrek;

| g) | rozměry a tvar; |
| --- | --- |

g)

rozměry a tvar;

| h) | tepelná ochrana. |
| --- | --- |

h)

tepelná ochrana.

2.

Obecné požadavky

2.1

Označení

2.1.1

| a) | název nebo výrobní značka výrobce; |
| --- | --- |

a)

název nebo výrobní značka výrobce;

| b) | značka a identifikační číslo dílu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedeného v informačním dokumentu vydaném v souladu se vzorem uvedeným v dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

b)

značka a identifikační číslo dílu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedeného v informačním dokumentu vydaném v souladu se vzorem uvedeným v dodatku 1 k této příloze.

2.1.2

| a) | název nebo výrobní značka výrobce vozidla nebo motoru; |
| --- | --- |

a)

název nebo výrobní značka výrobce vozidla nebo motoru;

| b) | značka a identifikační číslo dílu původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedeného v informacích podle bodu 2.3. |
| --- | --- |

b)

značka a identifikační číslo dílu původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedeného v informacích podle bodu 2.3.

2.2

Dokumentace

2.2.1

| a) | název nebo výrobní značka výrobce; |
| --- | --- |

a)

název nebo výrobní značka výrobce;

| b) | značka a identifikační číslo dílu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedeného v informačním dokumentu vydaném v souladu se vzorem uvedeným v dodatku 1 k této příloze; |
| --- | --- |

b)

značka a identifikační číslo dílu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedeného v informačním dokumentu vydaném v souladu se vzorem uvedeným v dodatku 1 k této příloze;

| c) | vozidla nebo motory včetně roku výroby, pro která je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek schváleno, popřípadě včetně označení, které udává, zda je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek vhodné k montáži do vozidla s palubním diagnostickým systémem (OBD); |
| --- | --- |

c)

vozidla nebo motory včetně roku výroby, pro která je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek schváleno, popřípadě včetně označení, které udává, zda je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek vhodné k montáži do vozidla s palubním diagnostickým systémem (OBD);

| d) | návod k montáži. |
| --- | --- |

d)

návod k montáži.

Informace zmíněné v tomto bodě musí být uvedeny v katalogu výrobků, který výrobce náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek předává prodejcům.

2.2.2

| a) | název nebo výrobní značka výrobce vozidla nebo motoru; |
| --- | --- |

a)

název nebo výrobní značka výrobce vozidla nebo motoru;

| b) | model a identifikační číslo dílu původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedeného v informacích zmíněných v bodě 2.3; |
| --- | --- |

b)

model a identifikační číslo dílu původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedeného v informacích zmíněných v bodě 2.3;

| c) | vozidla nebo motory, u kterých je původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek typu uvedeného v bodě 3.2.12.2.1 části 1 přílohy 1, popřípadě včetně označení, které udává, jestli je původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek způsobilé k montáži do vozidla s palubním diagnostickým systémem (OBD); |
| --- | --- |

c)

vozidla nebo motory, u kterých je původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek typu uvedeného v bodě 3.2.12.2.1 části 1 přílohy 1, popřípadě včetně označení, které udává, jestli je původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek způsobilé k montáži do vozidla s palubním diagnostickým systémem (OBD);

| d) | návod k montáži. |
| --- | --- |

d)

návod k montáži.

Informace zmíněné v tomto bodě musí být uvedeny v katalogu výrobků, který výrobce vozidla nebo motoru předává prodejcům.

2.3

Tyto informace musí zahrnovat:

| a) | model (modely) a typ (typy) vozidla nebo motoru; |
| --- | --- |

a)

model (modely) a typ (typy) vozidla nebo motoru;

| b) | model (modely) a typ (typy) původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek; |
| --- | --- |

b)

model (modely) a typ (typy) původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek;

| c) | číslo (čísla) dílu původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek; |
| --- | --- |

c)

číslo (čísla) dílu původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek;

| d) | číslo schválení typu daného typu (typů) motoru nebo vozidla. |
| --- | --- |

d)

číslo schválení typu daného typu (typů) motoru nebo vozidla.

3.

Značka schválení typu pro samostatný technický celek

3.1

Každé náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, které se shoduje s typem schváleným jako samostatný technický celek podle tohoto předpisu, musí být označeno značkou schválení typu.

3.2

Značku schválení uvedenou v bodě 3.1 tvoří:

3.2.1

písmeno „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení typu udělila (viz bod 4.12.3.1 tohoto předpisu);

3.2.2

číslo tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení typu vpravo od kružnice předepsané v bodě 3.2.1;

3.2.3

písmena „RD“ za označením státu, jejichž účelem je rozlišit, že schválení typu bylo uděleno pro náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek.

3.3

Značka schválení typu se umístí na náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek tak, aby byla zřetelně čitelná a nesmazatelná. Musí být umístěna na jakémkoli viditelném místě, je-li náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek namontováno ve vozidle.

3.4

Značka schválení typu pro samostatný technický celek je uvedena v dodatku 3 k této příloze.

3.5

Zpráva o schválení, prodloužení, odmítnutí schválení či o definitivním ukončení výroby náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek v souladu s tímto předpisem musí být sdělena stranám Dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře v souladu se vzorem uvedeným v dodatku 2 k této příloze. Uvedeny musí být rovněž hodnoty naměřené při schvalovací zkoušce typu.

4.

Technické požadavky

4.1

Obecné požadavky

4.1.1

Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí být navrženo, zkonstruováno a schopno montáže tak, aby motor i vozidlo byly v souladu s pravidly, s nimiž byly původně v souladu, a aby emise znečišťujících látek byly účinně omezovány po celou dobu běžné životnosti vozidla a za obvyklých podmínek používání.

4.1.2

Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí být nainstalováno přesně ve stejné poloze jako původní zařízení k regulaci znečišťujících látek a umístění čidel výfukového plynu, teploty a tlaku nesmí být na výfukovém potrubí měněno.

4.1.3

Je-li součástí původního zařízení k regulaci znečišťujících látek tepelná ochrana, musí mít odpovídající ochranu i náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek.

4.1.4

Na vyžádání žadatele o schválení typu náhradního dílu zpřístupní schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu systému motoru, nediskriminačním způsobem informace uvedené v bodech 3.2.12.2.6.8.1.1 a 3.2.12.2.6.8.2.1 v části 1 informačního dokumentu obsaženého v příloze 1 pro každý motor, který se má zkoušet.

4.2

Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí být odolné, tzn. navrženo, konstruováno a schopno montáže tak, aby bylo dosaženo přiměřené odolnosti proti korozivním a oxidačním jevům, jimž je vystaveno, se zřetelem na podmínky použití vozidla.

Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí být navrženo tak, aby prvky aktivní při regulaci emisí byly dostatečně chráněny před mechanickými otřesy a aby se zajistilo, že emise znečišťujících látek budou účinně omezovány po celou dobu běžné životnosti vozidla a za obvyklých podmínek používání.

Žadatel o schválení typu schvalovacímu orgánu poskytne podrobné informace o zkoušce pro stanovení odolnosti vůči mechanickým otřesům a výsledky této zkoušky.

4.3

Požadavky týkající se emisí

4.3.1

Motory uvedené v bodě 3.4.4 písm. a) tohoto předpisu vybavené úplným systémem regulace emisí včetně náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek typu, jehož schválení je požadováno, musí být podrobeny zkouškám odpovídajícím zamýšlenému použití, jak je popsáno v příloze 4, a to za účelem porovnání jejich činnosti s původním systémem regulace emisí podle níže popsaného postupu.

4.3.1.1

V případě, že náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek neobsahuje úplný systém regulace emisí, je nutné použít pouze nové původní součásti k regulaci znečišťujících látek nebo nové původní náhradní součásti k regulaci znečišťujících látek tak, aby poskytovaly úplný systém.

4.3.1.2

Životnost náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek se odvozuje ze srovnání 2 po sobě jdoucích sad zkoušek emisí výfukových plynů.

| a) | První sada zkoušek se provede u náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek, které bylo v provozu během 12 zkušebních cyklů WHSC; |
| --- | --- |

a)

První sada zkoušek se provede u náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek, které bylo v provozu během 12 zkušebních cyklů WHSC;

| b) | Druhá sada zkoušek se provede u náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek, které bylo opotřebováno pomocí níže popsaných postupů. |
| --- | --- |

b)

Druhá sada zkoušek se provede u náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek, které bylo opotřebováno pomocí níže popsaných postupů.

Pokud se schválení vztahuje na různé typy motorů od stejného výrobce motorů a za předpokladu, že jsou tyto různé typy motorů vybaveny stejným původním systémem k regulaci znečišťujících látek, mohou být zkoušky omezeny na nejméně dva motory vybrané po dohodě se schvalovacím orgánem.

4.3.2

Postup hodnocení emisních vlastností náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek

4.3.2.1

Systém následného zpracování výfukových plynů se stabilizuje 12 zkušebními cykly WHSC. Po této stabilizaci jsou motory zkoušeny podle zkušebních postupů WHDC uvedených v příloze 4. U každého vhodného typu se provedou tři zkoušky emisí výfukových plynů.

Zkušební motory s původním systémem následného zpracování výfukových plynů nebo původním náhradním systémem následného zpracování výfukových plynů musí být v souladu s mezními hodnotami podle schválení typu motoru nebo vozidla.

4.3.2.2

Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, které má být hodnoceno, se namontuje do systému následného zpracování výfukových plynů vyzkoušeného v souladu s požadavky bodu 4.3.2.1 a nahradí příslušné původní zařízení následného zpracování výfukových plynů.

Systém následného zpracování výfukových plynů, který obsahuje náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, se stabilizuje 12 zkušebními cykly WHSC. Po této stabilizaci jsou motory zkoušeny podle postupů WHDC uvedených v příloze 4. U každého vhodného typu se provedou tři zkoušky emisí výfukových plynů.

4.3.2.3

Požadavky na emise motorů vybavených náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek lze považovat za splněné, jestliže výsledky pro každou stanovenou znečišťující látku (CO, HC, NMHC, methan, NOx, NH3, hmotnost částic a počet částic odpovídající danému schválení typu motoru) splňují tyto podmínky:

| 1) | M ≤ 0,85S + 0,4G |
| --- | --- |

1)

M ≤ 0,85S + 0,4G

| 2) | M ≤ G |
| --- | --- |

2)

M ≤ G

kde:

| M | : | je střední hodnota emisí znečišťující látky získaná ze tří zkoušek s náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek |
| --- | --- | --- |
| S | : | je střední hodnota emisí znečišťující látky získaná ze tří zkoušek s původním zařízením k regulaci znečišťujících látek nebo původním náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek |
| G | : | je mezní hodnota emisí znečišťující látky podle schválení typu vozidla |

M

:

je střední hodnota emisí znečišťující látky získaná ze tří zkoušek s náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek

S

:

je střední hodnota emisí znečišťující látky získaná ze tří zkoušek s původním zařízením k regulaci znečišťujících látek nebo původním náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek

G

:

je mezní hodnota emisí znečišťující látky podle schválení typu vozidla

4.3.2.4

Systém následného zpracování výfukových plynů zkoušený podle bodu 4.3.2.2, který zahrnuje náhradní zařízení ke kontrole znečišťujících látek, musí být podroben zkouškám životnosti popsaným v dodatku 4 k této příloze.

4.3.2.5

Použitý systém následného zpracování výfukových plynů, který zahrnuje použité náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, se poté namontuje do zkušebního motoru uvedeného v bodech 4.3.2.1 a 4.3.2.2.

Použitý systém následného zpracování výfukových plynů se stabilizuje 12 zkušebními cykly WHSC a poté zkouší podle postupů WHDC popsaných v příloze 4. U každého vhodného typu se provedou tři zkoušky emisí výfukových plynů.

4.3.2.6

Faktor stárnutí pro každou znečišťující látku je poměr emisních hodnot na konci doby životnosti a na začátku akumulace doby provozu. (např. pokud emise znečišťující látky A na konci doby životnosti činí 1,50 g/kWh a emise na začátku akumulace doby provozu činí 1,82 g/kWh, faktor stárnutí je 1,82/1,50 = 1,21)

4.3.2.7

Požadavky na emise motorů vybavených použitým náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek (jak je popsáno v bodě 4.3.2.5) se považují za splněné, jestliže výsledky pro každou stanovenou znečišťující látku (CO, HC, NMHC, methan, NOx, NH3, hmotnost částic a počet částic odpovídající danému schválení typu motoru) splňují tuto podmínku:

M*AF ≤ G

kde:

| M | : | je střední hodnota emisí znečišťující látky získaná ze tří zkoušek se stabilizovaným náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek před stárnutím (tj. výsledky podle bodu 4.3.2) |
| --- | --- | --- |
| AF | : | je faktor stárnutí pro jednu znečišťující látku |
| G | : | je mezní hodnota emisí znečišťující látky podle schválení typu vozidla/vozidel |

M

:

je střední hodnota emisí znečišťující látky získaná ze tří zkoušek se stabilizovaným náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek před stárnutím (tj. výsledky podle bodu 4.3.2)

AF

:

je faktor stárnutí pro jednu znečišťující látku

G

:

je mezní hodnota emisí znečišťující látky podle schválení typu vozidla/vozidel

4.3.3

Výrobce může vymezit rodinu technologie náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek, která se bude vyznačovat základními vlastnostmi společnými všem zařízením v této rodině.

Aby mohlo náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek náležet do téže rodiny technologie náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek, musí obsahovat:

| a) | stejný mechanismus regulace emisí (oxidační katalyzátor, třícestný katalyzátor, filtr částic, systém selektivní katalytické redukce pro NOx atd.); |
| --- | --- |

a)

stejný mechanismus regulace emisí (oxidační katalyzátor, třícestný katalyzátor, filtr částic, systém selektivní katalytické redukce pro NOx atd.);

| b) | stejný materiál nosiče (stejný druh keramického materiálu nebo kovu); |
| --- | --- |

b)

stejný materiál nosiče (stejný druh keramického materiálu nebo kovu);

| c) | stejný typ nosiče a stejnou hustotu komůrek; |
| --- | --- |

c)

stejný typ nosiče a stejnou hustotu komůrek;

| d) | stejné katalyticky aktivní materiály a v případě, že jich je více než jeden, i stejný poměr katalyticky aktivních materiálů; |
| --- | --- |

d)

stejné katalyticky aktivní materiály a v případě, že jich je více než jeden, i stejný poměr katalyticky aktivních materiálů;

| e) | stejnou celkovou náplň katalyticky aktivních materiálů; |
| --- | --- |

e)

stejnou celkovou náplň katalyticky aktivních materiálů;

| f) | stejný typ základního reaktivního nátěru aplikovaného stejným postupem. |
| --- | --- |

f)

stejný typ základního reaktivního nátěru aplikovaného stejným postupem.

4.3.4

Pokud výrobce vymezil rodinu technologie náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek, mohou se ke stanovení faktorů stárnutí pro každou znečišťující látku základního člena uvedené rodiny použít postupy popsané v bodě 4.3.2. Motor, na kterém se budou tyto zkoušky provádět, musí mít minimální objem válců motoru (0,75 dm3) na válec.

4.3.4.1

Lze usoudit, že náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek A, které je součástí rodiny a má být namontováno do motoru o objemu válců CA, má stejné faktory stárnutí jako základní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek P, které byly stanoveny na motoru o objemu válců CP, pokud jsou splněny tyto podmínky:

VA/CA ≥ VP/CP

kde:

| VA | : | objem nosiče (v dm3) náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek A |
| --- | --- | --- |
| VP | : | objem nosiče (v dm3) základního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek P ve stejné rodině |

VA

:

objem nosiče (v dm3) náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek A

VP

:

objem nosiče (v dm3) základního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek P ve stejné rodině

a

oba motory používají stejnou metodu regenerace všech zařízení k regulaci emisí, která jsou začleněna do původního systému následného zpracování výfukových plynů. Tento požadavek se použije pouze tehdy, pokud jsou zařízení vyžadující regeneraci začleněna do původního systému následného zpracování výfukových plynů.

Pokud jsou tyto podmínky splněny, může být životnost emisních vlastností ostatních členů rodiny stanovena podle výsledků emisí (S) člena uvedené rodiny dosažených podle požadavků uvedených v bodech 4.3.2.1, 4.3.2.2 a 4.3.2.3 a za použití faktorů stárnutí stanovených pro základního člena uvedené rodiny.

4.3.5

V případě popsaném v bodě 4.6.2 tohoto předpisu se postup zkoušky stanovený v bodech 4.3.1 až 4.3.2.7 této přílohy provede za použití paliv uvedených výrobcem původního systému motoru. Avšak po dohodě se schvalovacím orgánem může být postup zkoušky životnosti vymezený v dodatku 4 a uvedený v bodě 4.3.2.4 proveden pouze za použití paliva, které představuje nejhorší případ z hlediska stárnutí.

4.4

Protitlak nesmí vést k tomu, aby celkový výfukový systém překročil hodnotu stanovenou podle bodu 6.1.2 tohoto předpisu.

4.5

Požadavky na kompatibilitu se systémem OBD (platí jen pro náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určená k montáži do vozidel se systémem OBD)

4.5.1

Prokázání kompatibility s OBD se požaduje pouze tehdy, pokud bylo původní zařízení k regulaci znečišťujících látek monitorováno v původní konfiguraci.

4.5.2

Kompatibilita náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek se systémem OBD se prokáže uplatněním postupů popsaných v příloze 9B na náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určená k montáži do motorů nebo vozidel, jejichž typ byl schválen v souladu s tímto předpisem.

4.5.3

Ustanovení tohoto předpisu, která se vztahují na součásti jiné než zařízení k regulaci znečišťujících látek, se nepoužijí.

4.5.4

Výrobce náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek může použít stejný postup stabilizace a zkoušení, jaký byl použit v průběhu schvalování typu původní výbavy. V tomto případě schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu motoru vozidla, zpřístupní na požádání a za nediskriminačních podmínek dodatek o podmínkách zkoušek k příloze 1, který obsahuje počet a druh stabilizačních cyklů a druh zkušebního cyklu, který byl použit výrobcem původní výbavy ke zkouškám zařízení k regulaci znečišťujících látek z hlediska OBD.

4.5.5.

Za účelem ověření správné montáže a funkce všech ostatních částí monitorovaných systémem OBD nesmí systém OBD před montáží kteréhokoli náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek udávat žádnou chybnou funkci a nesmí mít uloženy v paměti žádné chybové kódy. K tomuto účelu se může použít vyhodnocení stavu systému OBD na konci zkoušek popsaných v bodech 4.3.2 až 4.3.2.7.

4.5.6.

Indikátor chybné funkce se nesmí aktivovat v průběhu provozu vozidla stanoveného body 4.3.2 až 4.3.2.7.

4.6.

Požadavky ohledně kompatibility s opatřeními k regulaci emisí NOx (použitelné pouze pro náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, která mají být montována do vozidel vybavených čidly, která přímo měří koncentraci NOx ve výfukovém plynu)

4.6.1

Prokázání kompatibility s opatřeními k regulaci emisí NOx se vyžaduje pouze tehdy, pokud bylo původní zařízení k regulaci znečišťujících látek monitorováno v původní konfiguraci.

4.6.2

Kompatibilita náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek se systémem NOx se prokáže uplatněním postupů popsaných v příloze 11 tohoto předpisu na náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určená k montáži do motorů nebo vozidel, jejichž typ byl schválen v souladu s tímto předpisem.

4.6.3

Vyhrazeno

4.6.4

Výrobce náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek může použít stejný postup stabilizace a zkoušení, jaký byl použit v průběhu schvalování typu původní výbavy. V tomto případě schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu motoru vozidla, zpřístupní na požádání a za nediskriminačních podmínek informační dokument uvedený jako dodatek k informačnímu dokumentu, jenž je stanoven v příloze I, který obsahuje počet a druh stabilizačních cyklů a druh zkušebního cyklu, který byl použit výrobcem původní výbavy ke zkouškám opatření k regulaci emisí NOx prováděným na zařízení k regulaci znečišťujících látek.

4.6.5

Bod 4.5.5 se použije na opatření k regulaci emisí NOx monitorovaná systémem OBD.

5.

Shodnost výroby

5.1

Opatření k zajištění shodnosti výroby je nutné přijmout v souladu s bodem 8 tohoto předpisu.

5.2

Zvláštní ustanovení

5.2.1

Ověření uvedená v dodatku 2 k dohodě z roku 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) musí zahrnovat kontrolu shodnosti s vlastnostmi stanovenými pro „typ zařízení k regulaci znečišťujících látek“ v bodě 1.2.1.

5.2.2

Pro účely použití bodu 8 tohoto předpisu mohou být provedeny zkoušky popsané v bodě 4.3 této přílohy (požadavky týkající se emisí). V tomto případě může držitel schválení požádat jako o alternativu, aby se vzalo jako základ pro porovnání nikoli původní zařízení k regulaci znečišťujících látek, ale náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, které bylo použito během zkoušek schválení typu (nebo jiný vzorek, u kterého byla prokázána shoda se schváleným typem). Hodnoty emisí naměřené s ověřovaným vzorkem nesmějí v průměru přesahovat o více než 15 % průměrné hodnoty naměřené s referenčním vzorkem.

---

Příloha 13 – dodatek 1

Vzor informačního dokumentu

Informační dokument č. ...

týkající se schválení typu náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek

Následující informace se spolu se soupisem obsahu dodávají trojmo. Předkládají-li se nákresy, musí být vyhotoveny ve vhodném měřítku na formátu A4 a musí být dostatečně podrobné nebo musí být na tento formát složeny. Případné fotografie musí být dostatečně podrobné.

Mají-li systémy, součásti nebo samostatné technické celky elektronické řízení, musí být dodány informace o jejich výkonu.

0.

Obecně

0.1

Značka (obchodní název výrobce) ...

0.2

Typ: ...

0.2.1

(Případně) obchodní označení: ...

0.3

Způsob označení typu: ...

0.5

Název a adresa výrobce ...

0.7

U součástí a samostatných technických celků umístění a způsob připevnění značky schválení typu: ...

0.8

Název a adresa montážního závodu (závodů): ...

0.9

Jméno a adresa zástupce výrobce (existuje-li): ...

1.

Popis zařízení

1.1

Typ náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek: (oxidační katalyzátor, třícestný katalyzátor, katalyzátor SCR, filtr částic atd.) ...

1.2

Nákresy náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek identifikující zejména všechny vlastnosti uvedené podle „typu zařízení k regulaci znečišťujících látek“ v bodě 1.2.1 této přílohy: ...

1.3

Popis typu nebo typů vozidla a motoru, pro které je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určeno: ...

1.3.1

Číslo (čísla) a/nebo symbol (symboly) charakterizující typ (typy) motoru a vozidla: ...

1.3.2

Číslo (čísla) a/nebo symbol (symboly) charakterizující původní zařízení k regulaci znečišťujících látek, které má náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek nahradit: ...

1.3.3

Má náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek splňovat požadavky na kompatibilitu se systémem OBD? (ano/ne) (1)

1.3.4

Je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek kompatibilní se stávajícími systémy regulace emisí vozidla/motoru? (ano/ne) (1)

1.4

Popis a nákresy s vyznačením umístění náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek ve výfukovém potrubí motoru: ...

---

(1)  Nehodící se škrtněte

1

---

Příloha 13 – dodatek 2

Sdělení o schválení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek podle předpisu č. 49 série změn 07

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Vydal: | název správního orgánu:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 256

Vydal:

název správního orgánu:

...

...

...

| týkající se: (2) | udělení schválení
  rozšíření schválení
  zamítnutí schválení
  odnětí schválení
  definitivního ukončení výroby |
| --- | --- |

týkající se: (2)

udělení schválení

rozšíření schválení

zamítnutí schválení

odnětí schválení

definitivního ukončení výroby

typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek jako součásti / samostatného technického celku(1) podle předpisu č. 49 série změn 07

| Číslo schválení ... | Číslo rozšíření ... |
| --- | --- |
| Důvod rozšíření ... |

Číslo schválení ...

Číslo rozšíření ...

Důvod rozšíření ...

ODDÍL I

| 0.1 | Značka (obchodní název výrobce) ... |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

0.2

| 0.3 | Způsob označení typu vyznačeného na konstrukční části / samostatném technickém celku (3) (identifikační číslo dílu): ... |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Umístění tohoto označení: ... |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Název a adresa výrobce ... |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | U součástí a samostatných technických celků umístění a způsob připevnění značky schválení typu: ... |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Název a adresa (adresy) montážního závodu (závodů) ... |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Jméno a adresa zástupce výrobce ...s |
| --- | --- |

0.7

ODDÍL II

| 1. | Další informace |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Model a typ náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek: (oxidační katalyzátor, třícestný katalyzátor, katalyzátor SCR, filtr částic atd.) ... |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Typ (typy) motoru a vozidla, pro které je typ zařízení k regulaci znečišťujících látek určen: ... |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Typ (typy) motoru, na němž bylo náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek zkoušeno: ... |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Prokázalo náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek shodnost s požadavky na OBD (ano/ne) (4) |
| --- | --- |

1.3.1

| 2. | Technická zkušebna provádějící zkoušky: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum zkušebního protokolu: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Číslo zkušebního protokolu: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Poznámky: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Místo: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Podpis: ... |
| --- | --- |

8.

Přílohy: Soubor informací.

Zkušební protokol.

---

(1)  Rozlišovací číslo země, která schválení udělila/rozšířila/zamítla nebo odňala (viz ustanovení předpisu týkající se schválení).

(2)  Nehodící se škrtněte (v některých případech připadá v úvahu více možností a není třeba nic vypustit).

---

Příloha 13 – dodatek 3

Uspořádání značky schválení typu

Tento dodatek obsahuje podrobné informace o uspořádání značky schválení, která byla vydána náhradnímu zařízení k regulaci znečišťujících látek a kterou je toto zařízení opatřeno v souladu s bodem 3 této přílohy.

Následující schéma znázorňuje základní uspořádání, proporce a obsah značky. Jsou v něm vysvětleny významy čísel a písmenných znaků a poskytnuty odkazy na prameny, jejichž pomocí lze stanovit odpovídající alternativy pro každý konkrétní případ schválení.

Image 257

| 1 | Číslo země podle poznámky pod čarou v bodě 4.12.3.1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

1

---

Příloha 13 – dodatek 4

Postup zkoušky životnosti pro hodnocení emisních vlastností náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek

1.

Tento dodatek vymezuje postup zkoušky životnosti uvedený v bodě 4.3.2.4 přílohy 13, který slouží k hodnocení emisních vlastností náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek.

2.

Popis postupu zkoušky životnosti

2.1

Postup zkoušky životnosti sestává z fáze shromažďování údajů a programu akumulace doby provozu.

2.2

Fáze shromažďování údajů

2.2.1

Zvolený motor, vybavený kompletním systémem následného zpracování výfukových plynů, který obsahuje náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, se ochladí na teplotu okolního prostředí a provede se jeden zkušební cyklus WHTC se startem za studena v souladu s body 7.6.1 a 7.6.2 přílohy 4 tohoto předpisu.

2.2.2

Bezprostředně po zkušebním cyklu WHTC se startem za studena se motor podrobí devíti po sobě jdoucím zkušebním cyklům WHTC se startem za tepla v souladu s bodem 7.6.4 přílohy 4 tohoto předpisu.

2.2.3

Postup zkoušky popsaný v bodech 2.2.1 a 2.2.2 se provede podle pokynů stanovených v bodech 7.6.5 přílohy 4 tohoto předpisu.

2.2.4

Jinak lze relevantní údaje shromáždit při jízdě s plně zatíženým vozidlem, které je vybaveno zvoleným systémem následného zpracování výfukových plynů, který obsahuje náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek. Zkoušku lze provést buď na silnici v souladu s požadavky na jízdu stanovenými v bodech 4.5 až 4.5.5 přílohy 8 tohoto předpisu, přičemž jsou komplexně zaznamenány údaje o jízdě manuálně, nebo na vhodném vozidlovém dynamometru. Je-li zvolena zkouška na silnici, jízda vozidla probíhá v průběhu zkušebního cyklu za studena, jak stanoví dodatek 6 k této příloze, po němž následuje devět zkušebních cyklů za tepla, které jsou totožné se zkušebním cyklem za studena v tom, že práce vyvíjená motorem je stejná jako práce, jíž je dosaženo podle bodů 2.2.1 a 2.2.2. Je-li zvolen vozidlový dynamometr, simulovaný sklon silnice při zkušebním cyklu podle dodatku 6 se přizpůsobí tak, aby odpovídal práci vyvinuté motorem v průběhu cyklu WHTC.

2.2.5

Schvalovací orgán odmítne teplotní údaje získané podle bodu 2.2.4, pokud se domnívá, že jsou tyto údaje nerealistické, a požádá buď o to, aby byla zkouška zopakována, nebo o to, aby byla provedena zkouška podle bodů 2.2.1, 2.2.2 a 2.2.3.

2.2.6

Teploty v náhradním zařízení k regulaci znečišťujících látek se zaznamenávají během celého postupu zkoušky, a to v místě s nejvyšší teplotou.

2.2.7

V případech, kdy se místo s největší teplotou v průběhu času mění nebo kdy je toto místo obtížné určit, by mělo být zaznamenáváno více teplot v lůžku ve vhodných místech.

2.2.8

Počet a místa měření teplot zvolí výrobce po dohodě se schvalovacím orgánem, a to na základě nejlepšího technického úsudku.

2.2.9

Se souhlasem schvalovacího typu lze použít jedinou teplotu v lůžku katalyzátoru nebo teplotu na vstupu katalyzátoru, pokud se ukáže, že více teplot v lůžku nelze změřit nebo že je takové měření obtížné.

Obrázek 1

Obrázek 1

Příklad umístění čidel teploty v obecném zařízení k následnému zpracování výfukových plynů

Příklad umístění čidel teploty v obecném zařízení k následnému zpracování výfukových plynů

Image 258

Obrázek 2

Obrázek 2

Příklad umístění čidel teploty u filtru pevných částic

Příklad umístění čidel teploty u filtru pevných částic

Image 259

2.2.10

Teploty se během postupu zkoušky měří a zaznamenávají s minimální frekvencí jednou za sekundu (1 Hz).

2.2.11

Naměřené teploty se vepíší do tabulky histogramu s teplotními koši, které nepřesahují 10 °C. V případě uvedeném v bodě 2.2.7 je nejvyšší teplota v každé vteřině teplota zapsaná v histogramu. Každý sloupec histogramu představuje kumulovanou frekvenci naměřených teplot spadajících do určitého koše vyjádřenou ve vteřinách.

2.2.12

Tabulka 1

Životnost náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek pro každou kategorii vozidel a rovnocenné zkušební cykly WHTC a hodiny provozu

| Kategorie vozidla | Počet ujetých kilometrů (km) | Rovnocenný počet zkušebních cyklů WHTC | Rovnocenný počet hodin |
| --- | --- | --- | --- |
| Systémy motorů namontované do vozidel kategorie M1, N1 a N2 | 114 286 | 5 714 | 2 857 |
| Systémy motorů namontované do vozidel kategorie N2, N3 s maximální přípustnou hmotností nepřevyšující 16 tun a kategorie M3 třídy I, třídy II a třídy A a třídy B s maximální přípustnou hmotností převyšující 7,5 tuny. | 214 286 | 10 714 | 5 357 |
| Systémy motorů namontované do vozidel kategorie N3 s maximální přípustnou hmotností převyšující 16 tun a kategorie M3 třídy III a třídy B s maximální přípustnou hmotností převyšující 7,5 tuny. | 500 000 | 25 000 | 12 500 |

Kategorie vozidla

Počet ujetých kilometrů (km)

Rovnocenný počet zkušebních cyklů WHTC

Rovnocenný počet hodin

Systémy motorů namontované do vozidel kategorie M1, N1 a N2

114 286

5 714

2 857

Systémy motorů namontované do vozidel kategorie N2, N3 s maximální přípustnou hmotností nepřevyšující 16 tun a kategorie M3 třídy I, třídy II a třídy A a třídy B s maximální přípustnou hmotností převyšující 7,5 tuny.

214 286

10 714

5 357

Systémy motorů namontované do vozidel kategorie N3 s maximální přípustnou hmotností převyšující 16 tun a kategorie M3 třídy III a třídy B s maximální přípustnou hmotností převyšující 7,5 tuny.

500 000

25 000

12 500

2.2.13

Je povoleno provádět fázi shromažďování údajů pro různá zařízení současně.

2.2.14

V případě systémů, které jsou provozovány s aktivní regenerací, se zaznamená počet, délka a teploty regenerací, k nimž dojde v průběhu postupu zkoušky definovaného v bodech 2.2.1 a 2.2.2. Pokud k aktivní regeneraci nedošlo, rozšíří se postup zkoušky za tepla definovaný v bodě 2.2.2 tak, aby zahrnoval alespoň dvě aktivní regenerace.

2.2.15

| a) | standardní hodnotu 30 g/h; |
| --- | --- |

a)

standardní hodnotu 30 g/h;

| b) | hodnotu, kterou si vyžádá výrobce, založenou na spolehlivých údajích a informacích a dohodnutou se schvalovacím orgánem. |
| --- | --- |

b)

hodnotu, kterou si vyžádá výrobce, založenou na spolehlivých údajích a informacích a dohodnutou se schvalovacím orgánem.

2.3

Výpočet rovnocenné doby stárnutí odpovídající referenční teplotě.

2.3.1

Teploty zaznamenané podle bodů 2.2 až 2.2.15 se sníží na referenční teplotu Tr, kterou si vyžádá výrobce po dohodě se schvalovacím orgánem, a to v rozmezí teplot zaznamenaných ve fázi shromažďování údajů.

2.3.2

V případě uvedeném v bodě 2.2.13 se hodnota Tr může pro jednotlivá zařízení lišit.

2.3.3

Rovnice 1:

Formula

kde:

| R | = | tepelná reaktivita náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek. |
| --- | --- | --- |

R

=

tepelná reaktivita náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek.

Použijí se tyto hodnoty:

| | oxidační katalyzátor vznětového motoru (DOC): 18 050 |
| --- | --- |

oxidační katalyzátor vznětového motoru (DOC): 18 050

| | katalyzovaný DPF: 18 050 |
| --- | --- |

katalyzovaný DPF: 18 050

| | selektivní katalyzační redukce (SRC) nebo oxidační katalyzátor využívající čpavek (AMOX) na bázi železného zeolitu (Fe-Z): 5 175 |
| --- | --- |

selektivní katalyzační redukce (SRC) nebo oxidační katalyzátor využívající čpavek (AMOX) na bázi železného zeolitu (Fe-Z): 5 175

| | SCR na bázi měďnatého zeolitu 11 550 |
| --- | --- |

SCR na bázi měďnatého zeolitu 11 550

| | SCR na bázi vanadu (V): 5 175 |
| --- | --- |

SCR na bázi vanadu (V): 5 175

| | LNT (filtr chudých NOx): 18 050


  T r | = | referenční teplota, v K. |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | středový bod teploty (v K) teplotního koše i, které je vystaveno náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek ve fázi shromažďování údajů, zaznamenaný v teplotním histogramu. |
| | = | doba v hodinách, která odpovídá teplotě

  , upravená na celou životnost, např. pokud histogram představoval 5 hodin a životnost je 4 000 hodin podle tabulky 1, všechny časové údaje histogramu se vynásobí hodnotou (4 000/5) = 800. |
| | = | rovnocenná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě

  po dobu

  . |
| i | = | číslo koše, kdy 1 je číslo pro koš s nejnižší teplotou a n je hodnota pro koš s nejvyšší teplotou. |

LNT (filtr chudých NOx): 18 050

T r

=

referenční teplota, v K.

Formula

=

středový bod teploty (v K) teplotního koše i, které je vystaveno náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek ve fázi shromažďování údajů, zaznamenaný v teplotním histogramu.

Formula

=

doba v hodinách, která odpovídá teplotě
  Formula
  , upravená na celou životnost, např. pokud histogram představoval 5 hodin a životnost je 4 000 hodin podle tabulky 1, všechny časové údaje histogramu se vynásobí hodnotou (4 000/5) = 800.

Formula

=

rovnocenná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě
  Formula
  po dobu
  Formula
  .

i

=

číslo koše, kdy 1 je číslo pro koš s nejnižší teplotou a n je hodnota pro koš s nejvyšší teplotou.

Rovnice 2:

Formula

| AT | = | celková rovnocenná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek během jeho životnosti teplotě

  po dobu

  každého z košů i zapsaných v histogramu. |
| --- | --- | --- |
| | = | rovnocenná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě

  po dobu

  . |
| i | = | číslo koše, kdy 1 je číslo pro koš s nejnižší teplotou a n je hodnota pro koš s nejvyšší teplotou. |
| n | = | celkový počet teplotních košů. |

AT

=

celková rovnocenná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek během jeho životnosti teplotě
  Formula
  po dobu
  Formula
  každého z košů i zapsaných v histogramu.

Formula

=

rovnocenná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě
  Formula
  po dobu
  Formula
  .

i

=

číslo koše, kdy 1 je číslo pro koš s nejnižší teplotou a n je hodnota pro koš s nejvyšší teplotou.

n

=

celkový počet teplotních košů.

2.3.5

V případě uvedeném v bodě 2.2.13 se hodnota AT vypočítá pro každé zařízení.

2.4

Program akumulace doby provozu

2.4.1

Obecné požadavky

2.4.1.1

Program akumulace doby provozu umožňuje urychlit stárnutí náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek za použití informací shromážděných ve fázi shromažďování údajů vymezené v bodě 2.2.

2.4.1.2

Program akumulace doby provozu sestává z programu tepelné akumulace a programu akumulace spotřeby maziva v souladu s bodem 2.4.4.6. Po dohodě se schvalovacím orgánem nemusí být výrobce povinen provádět program akumulace spotřeby maziva v případě, že jsou náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek umístěna za filtr následného zpracování výfukových plynů (např. filtr pevných částic), a to po směru proudění plynů. Program tepelné akumulace sestává z opakování řady tepelných sekvencí, program akumulace spotřeby maziva sestává z opakování řady sekvencí spotřeby maziva.

2.4.1.3

V případě náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek, která jsou provozována s aktivní regenerací, se tepelná sekvence doplní režimem aktivní regenerace.

2.4.1.4

U programů akumulace doby provozu, které sestávají jak z programů tepelné akumulace, tak akumulace spotřeby maziva, se jejich příslušné sekvence střídají tak, aby u každé tepelné sekvence, kterou je třeba provést, následující sekvence odpovídala spotřebě maziva.

2.4.1.5

Je povoleno provádět program akumulace doby provozu pro různá zařízení současně. V takovém případě se pro všechna zařízení vymezí jediný program akumulace doby provozu.

2.4.2

Program tepelné akumulace

2.4.2.1

Program tepelné akumulace simuluje účinek tepelného stárnutí na výkonnost náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek do konce jeho životnosti.

2.4.2.2

Motor použitý k provedení programu akumulace doby provozu, vybavený systémem následného zpracování výfukových plynů, který obsahuje náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, je provozován alespoň po dobu tří po sobě jdoucích tepelných sekvencí, jak stanoví dodatek 5.

2.4.2.3

Zaznamenají se teploty alespoň u dvou tepelných sekvencí. První sekvence, provedená za účelem zahřátí, se pro účely shromáždění údajů o teplotách nezohlední.

2.4.2.4

Teploty se zaznamenávají ve vhodných místech, která jsou zvolena v souladu s body 2.2.6 až 2.2.9, a to alespoň jednou za sekundu (1 Hz).

2.4.2.5

Rovnice 3:

Image 260

Rovnice 4:

Formula

kde:

| | = | skutečná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Ti během sekundy i. |
| --- | --- | --- |
| Ti | = | teplota v K naměřená ve vteřině i v každé z tepelných sekvencí. |
| R | = | tepelná reaktivita náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek. Výrobce se dohodne se schvalovacím orgánem na tom, jaká hodnota R se použije. Rovněž bude možné použít jako alternativu tyto standardní hodnoty: | oxidační katalyzátor vznětového motoru (DOC): 18 050 |

Formula

=

skutečná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Ti během sekundy i.

Ti

=

teplota v K naměřená ve vteřině i v každé z tepelných sekvencí.

R

=

tepelná reaktivita náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek. Výrobce se dohodne se schvalovacím orgánem na tom, jaká hodnota R se použije. Rovněž bude možné použít jako alternativu tyto standardní hodnoty:

oxidační katalyzátor vznětového motoru (DOC): 18 050

| | katalyzovaný DPF: 18 050 |
| --- | --- |

katalyzovaný DPF: 18 050

| | selektivní katalyzační redukce (SRC) nebo oxidační katalyzátor využívající čpavek (AMOX) na bázi železného zeolitu (Fe-Z): 5 175 |
| --- | --- |

selektivní katalyzační redukce (SRC) nebo oxidační katalyzátor využívající čpavek (AMOX) na bázi železného zeolitu (Fe-Z): 5 175

| | SCR na bázi měďnatého zeolitu 11 550 |
| --- | --- |

SCR na bázi měďnatého zeolitu 11 550

| | SCR na bázi vanadu (V): 5 175 |
| --- | --- |

SCR na bázi vanadu (V): 5 175

| | LNT (zachycovač NOx pro chudé směsi): 18 050 |
| --- | --- |

LNT (zachycovač NOx pro chudé směsi): 18 050

Tr

=

referenční teplota v K, stejná jako hodnota v rovnici 1.

AE

=

skutečná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek během doby trvání tepelné sekvence.

AT

=

celková rovnocenná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek během jeho životnosti teplotě
  Formula
  po dobu
  Formula
  každého z košů i zapsaných v histogramu.

i

=

počet měření teploty.

p

=

celkový počet měření teploty.

nc

=

počet tepelných sekvencí, které byly provedeny za účelem shromáždění údajů o teplotě v souladu s bodem 2.4.2.3.

C

=

celkový počet tepelných sekvencí, které byly provedeny za účelem shromáždění údajů o teplotě.

2.4.2.6

Rovnice 5:

NTS = AT/AE

kde:

| NTS | = | celkový počet tepelných sekvencí, které mají být provedeny během programu akumulace doby provozu. |
| --- | --- | --- |
| AT | = | celková rovnocenná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek během jeho životnosti teplotě

  po dobu

  každého z košů i zapsaných v histogramu. |
| AE | = | skutečná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek během doby trvání tepelné sekvence. |

NTS

=

celkový počet tepelných sekvencí, které mají být provedeny během programu akumulace doby provozu.

AT

=

celková rovnocenná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek během jeho životnosti teplotě
  Formula
  po dobu
  Formula
  každého z košů i zapsaných v histogramu.

AE

=

skutečná doba stárnutí v hodinách, která je při vystavení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek teplotě Tr nutná k dosažení stejného stárnutí, jako je stárnutí, jehož by bylo dosaženo vystavením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek během doby trvání tepelné sekvence.

2.4.2.7

| a) | izolací výfuku; |
| --- | --- |

a)

izolací výfuku;

| b) | přemístěním náhradního zařízení k regulaci emisí blíže ke sběrnému výfukovému potrubí; |
| --- | --- |

b)

přemístěním náhradního zařízení k regulaci emisí blíže ke sběrnému výfukovému potrubí;

| c) | umělým zahřátím výfukových plynů; |
| --- | --- |

c)

umělým zahřátím výfukových plynů;

| d) | optimalizací nastavení motoru bez zásadních změn chování motoru z hlediska emisí. |
| --- | --- |

d)

optimalizací nastavení motoru bez zásadních změn chování motoru z hlediska emisí.

2.4.2.8

Při uplatňování opatření uvedených v bodech 2.4.4.6 a 2.4.4.7 nesmí být celková doba stárnutí vypočtená z hodnoty NTS kratší než 10 % životnosti uvedené v tabulce 1, např. vozidlo kategorie N1 nemá hodnotu NTS nižší než 286 tepelných sekvencí, pokud předpokládáme, že každá sekvence trvá 1 hodinu.

2.4.2.9

| a) | přemístěním náhradního zařízení k regulaci emisí dále od sběrného výfukového potrubí; |
| --- | --- |

a)

přemístěním náhradního zařízení k regulaci emisí dále od sběrného výfukového potrubí;

| b) | umělým ochlazením výfukových plynů; |
| --- | --- |

b)

umělým ochlazením výfukových plynů;

| c) | optimalizací nastavení motoru. |
| --- | --- |

c)

optimalizací nastavení motoru.

2.4.2.10

V případě uvedeném v bodě 2.4.1.5 se uplatní tato ustanovení:

2.4.2.10.1

Hodnota NTS je pro každé zařízení stejná, aby bylo možné zavést jediný program akumulace doby provozu.

2.4.2.10.2

Aby bylo pro každé zařízení dosaženo stejné hodnoty NTS, první hodnota NTS se vypočítá pro každé zařízení za použití jeho vlastních hodnot AT a AE.

2.4.2.10.3

Pokud se vypočtená hodnota NTS liší, lze na zařízení, pro něž je nutné hodnoty NTS upravit, v průběhu tepelných sekvencí uvedených v bodě 2.4.2.3 uplatnit jedno či více opatření vymezených v bodech 2.4.2.7 až 2.4.2.10, aby byla ovlivněna naměřená hodnota Ti, a tím jednoduše urychlit nebo zpomalit umělé stárnutí cílového zařízení či cílových zařízení.

2.4.2.10.4

Vypočítají se nové hodnoty NTS, které odpovídají novým teplotám Ti získaným v bodě 2.4.2.10.3.

2.4.2.10.5.

Kroky popsané v bodech 2.4.2.10.3 a 2.4.2.10.4 se opakují, dokud hodnoty NTS, které byly získány pro každé zařízení v systému, nevyhovují.

2.4.2.10.6

Hodnoty Tr použité pro získání různých hodnot NTS v bodech 2.4.2.10.4 a 2.4.2.10.5 jsou stejné jako hodnoty použité v bodech 2.3.2 a 2.3.5 pro výpočet hodnoty AT pro každé zařízení.

2.4.2.11

V případě sestavy náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek, která představuje systém, který má být schválen jako samostatný technický celek, lze pro účely tepelného stárnutí zařízení zvážit jednu z těchto dvou možností:

2.4.2.11.1

Zařízení v sestavě lze podrobit stárnutí buď samostatně, nebo společně, a to v souladu s bodem 2.4.2.10.

2.4.2.11.2

Je-li sestava konstruována tak, že není možné zařízení oddělit (např. DOC + SCR v nádobě), lze tepelné stárnutí sestavy provést s nejvyšší hodnotou NTS.

2.4.3

Pozměněný program tepelné akumulace pro zařízení, která jsou provozována s aktivní regenerací

2.4.3.1

Pozměněný program tepelné akumulace pro zařízení, která jsou provozována s aktivní regenerací, simuluje účinek stárnutí v důsledku tepelného zatížení a aktivní regenerace na náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek na konci jeho životnosti.

2.4.3.2

Motor použitý pro program akumulace doby provozu, vybavený systémem následného zpracování výfukových plynů, který obsahuje náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, je provozován alespoň po dobu tří pozměněných tepelných sekvencí, přičemž každá z nich sestává z tepelné sekvence popsané v dodatku 5, po níž následuje úplná aktivní regenerace, během které by špičková teplota, jíž dosáhne systém následného zpracování, neměla být nižší než špičková teplota zaznamenaná ve fázi shromažďování údajů.

2.4.3.3

Zaznamenají se teploty alespoň u dvou pozměněných tepelných sekvencí. První sekvence, provedená za účelem zahřátí, se pro účely shromáždění údajů o teplotách nezohlední.

2.4.3.4

Aby se co nejvíce zkrátila doba, která uplyne mezi tepelnou sekvencí stanovenou v dodatku 5 a následnou aktivní regenerací, výrobce může uměle zahájit aktivní regeneraci tím, že po každé tepelné sekvenci stanovené v dodatku 5 nechá motor běžet v ustáleném režimu, který motoru umožňuje produkovat vysoké množství sazí. V takovém případě se ustálený režim rovněž považuje za část pozměněné tepelné sekvence stanovené v bodě 2.4.3.2.

2.4.3.5

Skutečná doba stárnutí, která odpovídá každé pozměněné tepelné sekvenci, se vypočítá pomocí rovnic 3 a 4.

2.4.3.6

Celkový počet pozměněných tepelných sekvencí, které mají být provedeny během programu akumulace doby provozu, se vypočítá pomocí rovnice 5.

2.4.3.7

Je povoleno snížit počet NTS a následně zkrátit program akumulace doby provozu tím, že se zvýší teploty v každém režimu pozměněné tepelné sekvence, a to uplatněním jednoho či více opatření stanovených v bodě 2.4.2.7.

2.4.3.8

Kromě opatření uvedených v bodě 2.4.3.7 lze počet NTS rovněž snížit tím, že se zvýší špičková teplota aktivní regenerace v rámci pozměněné tepelné sekvence, aniž by však teplota v lůžku za jakýchkoli okolností přesáhla 800 °C.

2.4.3.9

Rovnice 5:

Formula

kde:

| NAR | = | počet sekvencí aktivní regenerace v průběhu životnosti náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek. |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | rovnocenný počet hodin, který odpovídá kategorii vozidla, pro kterou je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určeno, získaný z tabulky 1. |
| tAR | = | doba trvání aktivní regenerace v hodinách. |
| t

  BAR | = | doba mezi dvěma po sobě jdoucími aktivními regeneracemi v hodinách. |

NAR

=

počet sekvencí aktivní regenerace v průběhu životnosti náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek.

tWHTC

=

rovnocenný počet hodin, který odpovídá kategorii vozidla, pro kterou je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určeno, získaný z tabulky 1.

tAR

=

doba trvání aktivní regenerace v hodinách.

t

  BAR

=

doba mezi dvěma po sobě jdoucími aktivními regeneracemi v hodinách.

2.4.3.10

Pokud v důsledku uplatnění minimálního počtu pozměněných tepelných sekvencí, jenž je stanoven v bodě 2.4.3.9, hodnota
  Formula
  vypočtená pomocí rovnice 4 přesáhne hodnotu AT vypočtenou pomocí rovnice 2, lze dobu každého režimu tepelné sekvence stanovenou v dodatku 5 a začleněnou do pozměněné tepelné sekvence vymezené v bodě 2.4.3.2 zkrátit o stejný podíl, aby bylo dosaženo výsledku
  Formula
  .

2.4.3.11

Je povoleno zvýšit počet NTS a následně prodloužit program akumulace doby provozu tím, že se sníží teploty v každém režimu tepelné aktivní regenerační sekvence, a to uplatněním jednoho či více opatření stanovených v bodě 2.4.2.9.

2.4.3.12

V případě uvedeném v bodě 2.4.1.5 se uplatní body 2.4.2.10 a 2.4.2.11.

2.4.4

Program akumulace spotřeby maziva

2.4.4.1

Program akumulace spotřeby maziva simuluje účinek stárnutí v důsledku chemické kontaminace nebo tvorby usazenin způsobených spotřebou maziva na výkon náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek na konci jeho životnosti.

2.4.4.2

Spotřebované mazivo vyjádřené v g/h se určí v průběhu nejméně 24 tepelných sekvencí nebo odpovídajícího počtu pozměněných tepelných sekvencí pomocí jakékoli vhodné metody, např. postupu vypuštění a zvážení popsaného v dodatku 7. Použije se čerstvé mazivo.

2.4.4.3

Motor je vybaven olejovou vanou se stálým objemem, aby se zabránilo nutnosti vyloučit horní hodnoty, jelikož úroveň oleje ovlivňuje rychlost spotřeby oleje. Lze použít jakoukoli vhodnou metodu, např. metodu popsanou v normě ASTM D7156-09.

2.4.4.4

Rovnice 6:

Formula

kde:

| tTAS | = | teoretická doba trvání programu tepelné akumulace vyjádřená v hodinách, nutná k získání stejné spotřeby maziva, jako je spotřeba, která odpovídá životnosti náhradního zařízení k regulaci, pokud program akumulace doby provozu sestává pouze z řady po sobě jdoucích tepelných sekvencí nebo po sobě jdoucích pozměněných tepelných sekvencí. |
| --- | --- | --- |
| LCRWHTC | = | rychlost spotřeby maziva v g/h určená podle bodu 2.2.15. |
| tWHTC | = | rovnocenný počet hodin, který odpovídá kategorii vozidla, pro kterou je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určeno, získaný z tabulky 1. |
| LCRTAS | = | rychlost spotřeby maziva v g/h určená podle bodu 2.4.4.2. |

tTAS

=

teoretická doba trvání programu tepelné akumulace vyjádřená v hodinách, nutná k získání stejné spotřeby maziva, jako je spotřeba, která odpovídá životnosti náhradního zařízení k regulaci, pokud program akumulace doby provozu sestává pouze z řady po sobě jdoucích tepelných sekvencí nebo po sobě jdoucích pozměněných tepelných sekvencí.

LCRWHTC

=

rychlost spotřeby maziva v g/h určená podle bodu 2.2.15.

tWHTC

=

rovnocenný počet hodin, který odpovídá kategorii vozidla, pro kterou je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určeno, získaný z tabulky 1.

LCRTAS

=

rychlost spotřeby maziva v g/h určená podle bodu 2.4.4.2.

2.4.4.5

Rovnice 7:

Formula

kde:

| N | = | počet tepelných sekvencí nebo pozměněných tepelných sekvencí odpovídající hodnotě tTAS. |
| --- | --- | --- |
| tTAS | = | teoretická doba trvání tepelné akumulace vyjádřená v hodinách, nutná k získání stejné spotřeby maziva, jako je spotřeba, která odpovídá životnosti náhradního zařízení k regulaci, pokud program akumulace doby provozu sestával pouze z řady po sobě jdoucích tepelných sekvencí nebo po sobě jdoucích pozměněných tepelných sekvencí. |
| tTS | = | doba trvání jedné tepelné sekvence nebo pozměněné tepelné sekvence vyjádřená v hodinách. |

N

=

počet tepelných sekvencí nebo pozměněných tepelných sekvencí odpovídající hodnotě tTAS.

tTAS

=

teoretická doba trvání tepelné akumulace vyjádřená v hodinách, nutná k získání stejné spotřeby maziva, jako je spotřeba, která odpovídá životnosti náhradního zařízení k regulaci, pokud program akumulace doby provozu sestával pouze z řady po sobě jdoucích tepelných sekvencí nebo po sobě jdoucích pozměněných tepelných sekvencí.

tTS

=

doba trvání jedné tepelné sekvence nebo pozměněné tepelné sekvence vyjádřená v hodinách.

2.4.4.6

Hodnota N se srovná s hodnotou NTS vypočtenou v souladu s bodem 2.4.2.6 nebo v případě zařízení, která jsou provozována s aktivní regenerací, v souladu s bodem 2.4.3.5. Je-li N ≤ NTS, není nutné program tepelné akumulace doplnit o program akumulace spotřeby maziva. Je-li N > NTS, doplní se program tepelné akumulace o program akumulace spotřeby maziva.

2.4.4.7

Program akumulace spotřeby maziva se doplnit nemusí, pokud již bylo zvýšením spotřeby maziva podle bodu 2.4.4.8.4 potřebné spotřeby maziva dosaženo provedením odpovídajícího programu tepelné akumulace, který sestává z provedení počtu NTS tepelných sekvencí nebo pozměněných tepelných sekvencí.

2.4.4.8

Příprava programu akumulace spotřeby maziva

2.4.4.8.1

Program akumulace spotřeby maziva sestává z řady sekvencí spotřeby maziva, které se několikrát opakují, přičemž každou sekvenci spotřeby maziva střídá tepelná sekvence nebo pozměněná tepelná sekvence.

2.4.4.8.2

Každá sekvence spotřeby maziva sestává z ustáleného režimu při stálém zatížení a rychlosti, přičemž zatížení a rychlost se zvolí tak, aby se co nejvíce zvýšila spotřeba maziva a co nejvíce omezilo skutečné tepelné stárnutí. Daný režim určí výrobce po dohodě se schvalovacím orgánem na základě nejlepšího technického úsudku.

2.4.4.8.3

Doba trvání každé sekvence spotřeby maziva se určí následujícím způsobem:

2.4.4.8.3.1

Motor běží po vhodnou dobu při zatížení a rychlosti, které určí výrobce v souladu s bodem 2.4.4.8.2, a spotřeba maziva v g/h se určí pomocí jakékoli vhodné metody, např. postupu vypuštění a zvážení popsaného v dodatku 7. Změny maziva se provedou v doporučených intervalech.

2.4.4.8.3.2

Rovnice 8:

Formula

kde:

| tLS | = | doba trvání jedné sekvence spotřeby maziva v hodinách LCRWHTC = rychlost spotřeby maziva v g/h určená podle bodu 2.2.15. |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | rovnocenný počet hodin, který odpovídá kategorii vozidla, pro kterou je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určeno, získaný z tabulky 1. |
| LCRTAS | = | rychlost spotřeby maziva v g/h určená podle bodu 2.4.4.2. |
| LCRLAS | = | rychlost spotřeby maziva v g/h určená podle bodu 2.4.4.8.3.1. |
| tTS | = | doba trvání v hodinách jedné tepelné sekvence podle dodatku 4 nebo pozměněné tepelné sekvence podle bodu 2.4.3.2. |
| NTS | = | celkový počet tepelných sekvencí nebo pozměněných tepelných sekvencí, které mají být provedeny během programu akumulace doby provozu. |

tLS

=

doba trvání jedné sekvence spotřeby maziva v hodinách LCRWHTC = rychlost spotřeby maziva v g/h určená podle bodu 2.2.15.

tWHTC

=

rovnocenný počet hodin, který odpovídá kategorii vozidla, pro kterou je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určeno, získaný z tabulky 1.

LCRTAS

=

rychlost spotřeby maziva v g/h určená podle bodu 2.4.4.2.

LCRLAS

=

rychlost spotřeby maziva v g/h určená podle bodu 2.4.4.8.3.1.

tTS

=

doba trvání v hodinách jedné tepelné sekvence podle dodatku 4 nebo pozměněné tepelné sekvence podle bodu 2.4.3.2.

NTS

=

celkový počet tepelných sekvencí nebo pozměněných tepelných sekvencí, které mají být provedeny během programu akumulace doby provozu.

2.4.4.8.4

Rychlost spotřeby maziva je vždy nižší než 0,5 % rychlosti, s jakou motor spotřebovává palivo, aby se zabránilo nadměrnému hromadění popela na čelní ploše náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek.

2.4.4.8.5

K hodnotě AE vypočtené pomocí rovnice 4 je povoleno doplnit tepelné stárnutí v důsledku provedení sekvence spotřeby maziva.

2.4.5

Příprava úplného programu akumulace doby spotřeby

2.4.5.1

Program akumulace doby spotřeby je vytvořen střídáním tepelné nebo pozměněné tepelné sekvence podle potřeby se sekvencí spotřeby maziva. Výše zmíněný model se opakuje v počtu NTS, přičemž hodnota NTS je hodnota vypočtená buď v souladu s bodem 2.4.2, nebo bodem 2.4.3 podle toho, který z nich je vhodný. Příklad úplného programu akumulace doby provozu je uveden v dodatku 8. Schéma, které popisuje přípravu úplného programu akumulace doby provozu, je uvedeno v dodatku 9.

2.4.6

Průběh programu akumulace doby provozu

2.4.6.1

Motor vybavený systémem následného zpracování výfukových plynů, který obsahuje náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, je podroben programu akumulace doby provozu vymezenému v bodě 2.4.5.1.

2.4.6.2

Motor použitý k provedení programu akumulace doby provozu může být jiný než motor použitý ve fázi shromažďování údajů, přičemž motor použitý ve fázi shromažďování údajů musí být vždy ten, pro nějž bylo navrženo náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, jehož typ má být schválen, a ten, který má být podroben zkoušce emisí podle bodu 2.4.3.2.

2.4.6.3

Má-li motor použitý k provedení programu akumulace doby provozu zdvihový objem o 20 % či více vyšší než motor použitý ve fázi shromažďování údajů, výfukový systém prvního motoru se vybaví obtokem, aby byl co nejvěrněji napodoben průtok výfukových plynů druhého motoru za zvolených podmínek stárnutí.

2.4.6.4

V případě uvedeném v bodě 2.4.6.2 se typ motoru použitého k provedení programu akumulace doby provozu schválí podle tohoto předpisu. Kromě toho v případě, že má/mají být zkoušené zařízení/zkoušená zařízení namontováno/namontována do systému motoru s recirkulací výfukových plynů, vybaví se touto recirkulací také systém motoru použitý k programu akumulace doby provozu. Pokud zkoušené zařízení/zkoušená zařízení do systému motoru s recirkulací výfukových plynů být namontováno nemá/namontována nemají, nevybaví se systémem s recirkulací plynů ani systém motoru použitý k programu akumulace doby provozu.

2.4.6.5

Mazivo a palivo, která byla použita v programu akumulace doby provozu, se co nejvíce podobají mazivu a palivu, která byla použita ve fázi shromažďování údajů vymezené v bodě 2.2. Mazivo musí vyhovovat doporučení výrobce motoru, pro nějž je zařízení k regulaci znečišťujících látek navrženo. Měla by být použita tržní paliva, která vyhovují odpovídajícím požadavkům evropské směrnice 98/70/ES. Na žádost výrobce lze použít také referenční paliva v souladu s tímto předpisem.

2.4.6.6

Mazivo se mění pro účely údržby, a to v intervalech naplánovaných výrobcem motoru, který byl použit ve fázi shromažďování údajů.

2.4.6.7

V případě selektivní katalyzační redukce se v souladu se strategií definovanou výrobcem náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek provede vstřik močoviny.

---

Příloha 13 – dodatek 5

Sekvence pro tepelné stárnutí

| Režim | Rychlost (% vysokého volnoběhu) | Zatížení (% pro danou rychlost) | Čas (s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2,92 | 0,58 | 626 |
| 2 | 45,72 | 1,58 | 418 |
| 3 | 38,87 | 3,37 | 300 |
| 4 | 20,23 | 11,36 | 102 |
| 5 | 11,37 | 14,90 | 62 |
| 6 | 32,78 | 18,52 | 370 |
| 7 | 53,12 | 20,19 | 410 |
| 8 | 59,53 | 34,73 | 780 |
| 9 | 78,24 | 54,38 | 132 |
| 10 | 39,07 | 62,85 | 212 |
| 11 | 47,82 | 62,94 | 188 |
| Režim regenerace (v příslušném případě) | Bude definována (viz bod 2.4.3.4) | Bude definováno (viz bod 2.4.3.4) | Bude definován (viz bod 2.4.3.4) |
| Režim spotřeby maziva (v příslušném případě) | Bude definována podle bodu 2.4.4.8.2. | Bude definováno podle bodu 2.4.4.8.2. | Bude definován podle bodu 2.4.4.8.3. |
| Poznámka: Sekvence režimů 1 až 11 byly uspořádány vzestupně podle zatížení, aby se maximalizovala teplota výfukového plynu v režimech s vysokým zatížením. Po dohodě se schvalovacím orgánem lze toto pořadí změnit, aby se optimalizovala teplota výfukového plynu, pokud to přispěje ke zkrácení skutečné doby stárnutí. |

Režim

Rychlost (% vysokého volnoběhu)

Zatížení (% pro danou rychlost)

Čas (s)

1

2,92

0,58

626

2

45,72

1,58

418

3

38,87

3,37

300

4

20,23

11,36

102

5

11,37

14,90

62

6

32,78

18,52

370

7

53,12

20,19

410

8

59,53

34,73

780

9

78,24

54,38

132

10

39,07

62,85

212

11

47,82

62,94

188

Režim regenerace (v příslušném případě)

Bude definována (viz bod 2.4.3.4)

Bude definováno (viz bod 2.4.3.4)

Bude definován (viz bod 2.4.3.4)

Režim spotřeby maziva (v příslušném případě)

Bude definována podle bodu 2.4.4.8.2.

Bude definováno podle bodu 2.4.4.8.2.

Bude definován podle bodu 2.4.4.8.3.

Poznámka: Sekvence režimů 1 až 11 byly uspořádány vzestupně podle zatížení, aby se maximalizovala teplota výfukového plynu v režimech s vysokým zatížením. Po dohodě se schvalovacím orgánem lze toto pořadí změnit, aby se optimalizovala teplota výfukového plynu, pokud to přispěje ke zkrácení skutečné doby stárnutí.

---

Příloha 13 – dodatek 6

Zkušební cyklus pro vozidlový dynamometr nebo shromažďování údajů v silničním provozu

| Čas | Rychlost | Čas | Rychlost | Čas | Rychlost | Čas | Rychlost | Čas | Rychlost | Čas | Rychlost | Čas | Rychlost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h |
| 1 | 0 | 261 | 22,38 | 521 | 35,46 | 781 | 18,33 | 1 041 | 39,88 | 1 301 | 66,39 | 1 561 | 86,88 |
| 2 | 0 | 262 | 24,75 | 522 | 36,81 | 782 | 18,31 | 1 042 | 41,25 | 1 302 | 66,74 | 1 562 | 86,7 |
| 3 | 0 | 263 | 25,55 | 523 | 37,98 | 783 | 18,05 | 1 043 | 42,07 | 1 303 | 67,43 | 1 563 | 86,81 |
| 4 | 0 | 264 | 25,18 | 524 | 38,84 | 784 | 17,39 | 1 044 | 43,03 | 1 304 | 68,44 | 1 564 | 86,81 |
| 5 | 0 | 265 | 23,94 | 525 | 39,43 | 785 | 16,35 | 1 045 | 44,4 | 1 305 | 69,52 | 1 565 | 86,81 |
| 6 | 0 | 266 | 22,35 | 526 | 39,73 | 786 | 14,71 | 1 046 | 45,14 | 1 306 | 70,53 | 1 566 | 86,81 |
| 7 | 2,35 | 267 | 21,28 | 527 | 39,8 | 787 | 11,71 | 1 047 | 45,44 | 1 307 | 71,47 | 1 567 | 86,99 |
| 8 | 5,57 | 268 | 20,86 | 528 | 39,69 | 788 | 7,81 | 1 048 | 46,13 | 1 308 | 72,32 | 1 568 | 87,03 |
| 9 | 8,18 | 269 | 20,65 | 529 | 39,29 | 789 | 5,25 | 1 049 | 46,79 | 1 309 | 72,89 | 1 569 | 86,92 |
| 10 | 9,37 | 270 | 20,18 | 530 | 38,59 | 790 | 4,62 | 1 050 | 47,45 | 1 310 | 73,07 | 1 570 | 87,1 |
| 11 | 9,86 | 271 | 19,33 | 531 | 37,63 | 791 | 5,62 | 1 051 | 48,68 | 1 311 | 73,03 | 1 571 | 86,85 |
| 12 | 10,18 | 272 | 18,23 | 532 | 36,22 | 792 | 8,24 | 1 052 | 50,13 | 1 312 | 72,94 | 1 572 | 87,14 |
| 13 | 10,38 | 273 | 16,99 | 533 | 34,11 | 793 | 10,98 | 1 053 | 51,16 | 1 313 | 73,01 | 1 573 | 86,96 |
| 14 | 10,57 | 274 | 15,56 | 534 | 31,16 | 794 | 13,15 | 1 054 | 51,37 | 1 314 | 73,44 | 1 574 | 86,85 |
| 15 | 10,95 | 275 | 13,76 | 535 | 27,49 | 795 | 15,47 | 1 055 | 51,3 | 1 315 | 74,19 | 1 575 | 86,77 |
| 16 | 11,56 | 276 | 11,5 | 536 | 23,63 | 796 | 18,19 | 1 056 | 51,15 | 1 316 | 74,81 | 1 576 | 86,81 |
| 17 | 12,22 | 277 | 8,68 | 537 | 20,16 | 797 | 20,79 | 1 057 | 50,88 | 1 317 | 75,01 | 1 577 | 86,85 |
| 18 | 12,97 | 278 | 5,2 | 538 | 17,27 | 798 | 22,5 | 1 058 | 50,63 | 1 318 | 74,99 | 1 578 | 86,74 |
| 19 | 14,33 | 279 | 1,99 | 539 | 14,81 | 799 | 23,19 | 1 059 | 50,2 | 1 319 | 74,79 | 1 579 | 86,81 |
| 20 | 16,38 | 280 | 0 | 540 | 12,59 | 800 | 23,54 | 1 060 | 49,12 | 1 320 | 74,41 | 1 580 | 86,7 |
| 21 | 18,4 | 281 | 0 | 541 | 10,47 | 801 | 24,2 | 1 061 | 48,02 | 1 321 | 74,07 | 1 581 | 86,52 |
| 22 | 19,86 | 282 | 0 | 542 | 8,85 | 802 | 25,17 | 1 062 | 47,7 | 1 322 | 73,77 | 1 582 | 86,7 |
| 23 | 20,85 | 283 | 0,5 | 543 | 8,16 | 803 | 26,28 | 1 063 | 47,93 | 1 323 | 73,38 | 1 583 | 86,74 |
| 24 | 21,52 | 284 | 0,57 | 544 | 8,95 | 804 | 27,69 | 1 064 | 48,57 | 1 324 | 72,79 | 1 584 | 86,81 |
| 25 | 21,89 | 285 | 0,6 | 545 | 11,3 | 805 | 29,72 | 1 065 | 48,88 | 1 325 | 71,95 | 1 585 | 86,85 |
| 26 | 21,98 | 286 | 0,58 | 546 | 14,11 | 806 | 32,17 | 1 066 | 49,03 | 1 326 | 71,06 | 1 586 | 86,92 |
| 27 | 21,91 | 287 | 0 | 547 | 15,91 | 807 | 34,22 | 1 067 | 48,94 | 1 327 | 70,45 | 1 587 | 86,88 |
| 28 | 21,68 | 288 | 0 | 548 | 16,57 | 808 | 35,31 | 1 068 | 48,32 | 1 328 | 70,23 | 1 588 | 86,85 |
| 29 | 21,21 | 289 | 0 | 549 | 16,73 | 809 | 35,74 | 1 069 | 47,97 | 1 329 | 70,24 | 1 589 | 87,1 |
| 30 | 20,44 | 290 | 0 | 550 | 17,24 | 810 | 36,23 | 1 070 | 47,92 | 1 330 | 70,32 | 1 590 | 86,81 |
| 31 | 19,24 | 291 | 0 | 551 | 18,45 | 811 | 37,34 | 1 071 | 47,54 | 1 331 | 70,3 | 1 591 | 86,99 |
| 32 | 17,57 | 292 | 0 | 552 | 20,09 | 812 | 39,05 | 1 072 | 46,79 | 1 332 | 70,05 | 1 592 | 86,81 |
| 33 | 15,53 | 293 | 0 | 553 | 21,63 | 813 | 40,76 | 1 073 | 46,13 | 1 333 | 69,66 | 1 593 | 87,14 |
| 34 | 13,77 | 294 | 0 | 554 | 22,78 | 814 | 41,82 | 1 074 | 45,73 | 1 334 | 69,26 | 1 594 | 86,81 |
| 35 | 12,95 | 295 | 0 | 555 | 23,59 | 815 | 42,12 | 1 075 | 45,17 | 1 335 | 68,73 | 1 595 | 86,85 |
| 36 | 12,95 | 296 | 0 | 556 | 24,23 | 816 | 42,08 | 1 076 | 44,43 | 1 336 | 67,88 | 1 596 | 87,03 |
| 37 | 13,35 | 297 | 0 | 557 | 24,9 | 817 | 42,27 | 1 077 | 43,59 | 1 337 | 66,68 | 1 597 | 86,92 |
| 38 | 13,75 | 298 | 0 | 558 | 25,72 | 818 | 43,03 | 1 078 | 42,68 | 1 338 | 65,29 | 1 598 | 87,14 |
| 39 | 13,82 | 299 | 0 | 559 | 26,77 | 819 | 44,14 | 1 079 | 41,89 | 1 339 | 63,95 | 1 599 | 86,92 |
| 40 | 13,41 | 300 | 0 | 560 | 28,01 | 820 | 45,13 | 1 080 | 41,09 | 1 340 | 62,84 | 1 600 | 87,03 |
| 41 | 12,26 | 301 | 0 | 561 | 29,23 | 821 | 45,84 | 1 081 | 40,38 | 1 341 | 62,21 | 1 601 | 86,99 |
| 42 | 9,82 | 302 | 0 | 562 | 30,06 | 822 | 46,4 | 1 082 | 39,99 | 1 342 | 62,04 | 1 602 | 86,96 |
| 43 | 5,96 | 303 | 0 | 563 | 30,31 | 823 | 46,89 | 1 083 | 39,84 | 1 343 | 62,26 | 1 603 | 87,03 |
| 44 | 2,2 | 304 | 0 | 564 | 30,29 | 824 | 47,34 | 1 084 | 39,46 | 1 344 | 62,87 | 1 604 | 86,85 |
| 45 | 0 | 305 | 0 | 565 | 30,05 | 825 | 47,66 | 1 085 | 39,15 | 1 345 | 63,55 | 1 605 | 87,1 |
| 46 | 0 | 306 | 0 | 566 | 29,44 | 826 | 47,77 | 1 086 | 38,9 | 1 346 | 64,12 | 1 606 | 86,81 |
| 47 | 0 | 307 | 0 | 567 | 28,6 | 827 | 47,78 | 1 087 | 38,67 | 1 347 | 64,73 | 1 607 | 87,03 |
| 48 | 0 | 308 | 0 | 568 | 27,63 | 828 | 47,64 | 1 088 | 39,03 | 1 348 | 65,45 | 1 608 | 86,77 |
| 49 | 0 | 309 | 0 | 569 | 26,66 | 829 | 47,23 | 1 089 | 40,37 | 1 349 | 66,18 | 1 609 | 86,99 |
| 50 | 1,87 | 310 | 0 | 570 | 26,03 | 830 | 46,66 | 1 090 | 41,03 | 1 350 | 66,97 | 1 610 | 86,96 |
| 51 | 4,97 | 311 | 0 | 571 | 25,85 | 831 | 46,08 | 1 091 | 40,76 | 1 351 | 67,85 | 1 611 | 86,96 |
| 52 | 8,4 | 312 | 0 | 572 | 26,14 | 832 | 45,45 | 1 092 | 40,02 | 1 352 | 68,74 | 1 612 | 87,07 |
| 53 | 9,9 | 313 | 0 | 573 | 27,08 | 833 | 44,69 | 1 093 | 39,6 | 1 353 | 69,45 | 1 613 | 86,96 |
| 54 | 11,42 | 314 | 0 | 574 | 28,42 | 834 | 43,73 | 1 094 | 39,37 | 1 354 | 69,92 | 1 614 | 86,92 |
| 55 | 15,11 | 315 | 0 | 575 | 29,61 | 835 | 42,55 | 1 095 | 38,84 | 1 355 | 70,24 | 1 615 | 87,07 |
| 56 | 18,46 | 316 | 0 | 576 | 30,46 | 836 | 41,14 | 1 096 | 37,93 | 1 356 | 70,49 | 1 616 | 86,92 |
| 57 | 20,21 | 317 | 0 | 577 | 30,99 | 837 | 39,56 | 1 097 | 37,19 | 1 357 | 70,63 | 1 617 | 87,14 |
| 58 | 22,13 | 318 | 0 | 578 | 31,33 | 838 | 37,93 | 1 098 | 36,21 | 1 358 | 70,68 | 1 618 | 86,96 |
| 59 | 24,17 | 319 | 0 | 579 | 31,65 | 839 | 36,69 | 1 099 | 35,32 | 1 359 | 70,65 | 1 619 | 87,03 |
| 60 | 25,56 | 320 | 0 | 580 | 32,02 | 840 | 36,27 | 1 100 | 35,56 | 1 360 | 70,49 | 1 620 | 86,85 |
| 61 | 26,97 | 321 | 0 | 581 | 32,39 | 841 | 36,42 | 1 101 | 36,96 | 1 361 | 70,09 | 1 621 | 86,77 |
| 62 | 28,83 | 322 | 0 | 582 | 32,68 | 842 | 37,14 | 1 102 | 38,12 | 1 362 | 69,35 | 1 622 | 87,1 |
| 63 | 31,05 | 323 | 0 | 583 | 32,84 | 843 | 38,13 | 1 103 | 38,71 | 1 363 | 68,27 | 1 623 | 86,92 |
| 64 | 33,72 | 324 | 3,01 | 584 | 32,93 | 844 | 38,55 | 1 104 | 39,26 | 1 364 | 67,09 | 1 624 | 87,07 |
| 65 | 36 | 325 | 8,14 | 585 | 33,22 | 845 | 38,42 | 1 105 | 40,64 | 1 365 | 65,96 | 1 625 | 86,85 |
| 66 | 37,91 | 326 | 13,88 | 586 | 33,89 | 846 | 37,89 | 1 106 | 43,09 | 1 366 | 64,87 | 1 626 | 86,81 |
| 67 | 39,65 | 327 | 18,08 | 587 | 34,96 | 847 | 36,89 | 1 107 | 44,83 | 1 367 | 63,79 | 1 627 | 87,14 |
| 68 | 41,23 | 328 | 20,01 | 588 | 36,28 | 848 | 35,53 | 1 108 | 45,33 | 1 368 | 62,82 | 1 628 | 86,77 |
| 69 | 42,85 | 329 | 20,3 | 589 | 37,58 | 849 | 34,01 | 1 109 | 45,24 | 1 369 | 63,03 | 1 629 | 87,03 |
| 70 | 44,1 | 330 | 19,53 | 590 | 38,58 | 850 | 32,88 | 1 110 | 45,14 | 1 370 | 63,62 | 1 630 | 86,96 |
| 71 | 44,37 | 331 | 17,92 | 591 | 39,1 | 851 | 32,52 | 1 111 | 45,06 | 1 371 | 64,8 | 1 631 | 87,1 |
| 72 | 44,3 | 332 | 16,17 | 592 | 39,22 | 852 | 32,7 | 1 112 | 44,82 | 1 372 | 65,5 | 1 632 | 86,99 |
| 73 | 44,17 | 333 | 14,55 | 593 | 39,11 | 853 | 33,48 | 1 113 | 44,53 | 1 373 | 65,33 | 1 633 | 86,92 |
| 74 | 44,13 | 334 | 12,92 | 594 | 38,8 | 854 | 34,97 | 1 114 | 44,77 | 1 374 | 63,83 | 1 634 | 87,1 |
| 75 | 44,17 | 335 | 11,07 | 595 | 38,31 | 855 | 36,78 | 1 115 | 45,6 | 1 375 | 62,44 | 1 635 | 86,85 |
| 76 | 44,51 | 336 | 8,54 | 596 | 37,73 | 856 | 38,64 | 1 116 | 46,28 | 1 376 | 61,2 | 1 636 | 86,92 |
| 77 | 45,16 | 337 | 5,15 | 597 | 37,24 | 857 | 40,48 | 1 117 | 47,18 | 1 377 | 59,58 | 1 637 | 86,77 |
| 78 | 45,64 | 338 | 1,96 | 598 | 37,06 | 858 | 42,34 | 1 118 | 48,49 | 1 378 | 57,68 | 1 638 | 86,88 |
| 79 | 46,16 | 339 | 0 | 599 | 37,1 | 859 | 44,16 | 1 119 | 49,42 | 1 379 | 56,4 | 1 639 | 86,63 |
| 80 | 46,99 | 340 | 0 | 600 | 37,42 | 860 | 45,9 | 1 120 | 49,56 | 1 380 | 54,82 | 1 640 | 86,85 |
| 81 | 48,19 | 341 | 0 | 601 | 38,17 | 861 | 47,55 | 1 121 | 49,47 | 1 381 | 52,77 | 1 641 | 86,63 |
| 82 | 49,32 | 342 | 0 | 602 | 39,19 | 862 | 49,09 | 1 122 | 49,28 | 1 382 | 52,22 | 1 642 | 86,77 |
| 83 | 49,7 | 343 | 0 | 603 | 40,31 | 863 | 50,42 | 1 123 | 48,58 | 1 383 | 52,48 | 1 643 | 86,77 |
| 84 | 49,5 | 344 | 0 | 604 | 41,46 | 864 | 51,49 | 1 124 | 48,03 | 1 384 | 52,74 | 1 644 | 86,55 |
| 85 | 48,98 | 345 | 0 | 605 | 42,44 | 865 | 52,23 | 1 125 | 48,2 | 1 385 | 53,14 | 1 645 | 86,59 |
| 86 | 48,65 | 346 | 0 | 606 | 42,95 | 866 | 52,58 | 1 126 | 48,72 | 1 386 | 53,03 | 1 646 | 86,55 |
| 87 | 48,65 | 347 | 0 | 607 | 42,9 | 867 | 52,63 | 1 127 | 48,91 | 1 387 | 52,55 | 1 647 | 86,7 |
| 88 | 48,87 | 348 | 0 | 608 | 42,43 | 868 | 52,49 | 1 128 | 48,93 | 1 388 | 52,19 | 1 648 | 86,44 |
| 89 | 48,97 | 349 | 0 | 609 | 41,74 | 869 | 52,19 | 1 129 | 49,05 | 1 389 | 51,09 | 1 649 | 86,7 |
| 90 | 48,96 | 350 | 0 | 610 | 41,04 | 870 | 51,82 | 1 130 | 49,23 | 1 390 | 49,88 | 1 650 | 86,55 |
| 91 | 49,15 | 351 | 0 | 611 | 40,49 | 871 | 51,43 | 1 131 | 49,28 | 1 391 | 49,37 | 1 651 | 86,33 |
| 92 | 49,51 | 352 | 0 | 612 | 40,8 | 872 | 51,02 | 1 132 | 48,84 | 1 392 | 49,26 | 1 652 | 86,48 |
| 93 | 49,74 | 353 | 0 | 613 | 41,66 | 873 | 50,61 | 1 133 | 48,12 | 1 393 | 49,37 | 1 653 | 86,19 |
| 94 | 50,31 | 354 | 0,9 | 614 | 42,48 | 874 | 50,26 | 1 134 | 47,8 | 1 394 | 49,88 | 1 654 | 86,37 |
| 95 | 50,78 | 355 | 2 | 615 | 42,78 | 875 | 50,06 | 1 135 | 47,42 | 1 395 | 50,25 | 1 655 | 86,59 |
| 96 | 50,75 | 356 | 4,08 | 616 | 42,39 | 876 | 49,97 | 1 136 | 45,98 | 1 396 | 50,17 | 1 656 | 86,55 |
| 97 | 50,78 | 357 | 7,07 | 617 | 40,78 | 877 | 49,67 | 1 137 | 42,96 | 1 397 | 50,5 | 1 657 | 86,7 |
| 98 | 51,21 | 358 | 10,25 | 618 | 37,72 | 878 | 48,86 | 1 138 | 39,38 | 1 398 | 50,83 | 1 658 | 86,63 |
| 99 | 51,6 | 359 | 12,77 | 619 | 33,29 | 879 | 47,53 | 1 139 | 35,82 | 1 399 | 51,23 | 1 659 | 86,55 |
| 100 | 51,89 | 360 | 14,44 | 620 | 27,66 | 880 | 45,82 | 1 140 | 31,85 | 1 400 | 51,67 | 1 660 | 86,59 |
| 101 | 52,04 | 361 | 15,73 | 621 | 21,43 | 881 | 43,66 | 1 141 | 26,87 | 1 401 | 51,53 | 1 661 | 86,55 |
| 102 | 51,99 | 362 | 17,23 | 622 | 15,62 | 882 | 40,91 | 1 142 | 21,41 | 1 402 | 50,17 | 1 662 | 86,7 |
| 103 | 51,99 | 363 | 19,04 | 623 | 11,51 | 883 | 37,78 | 1 143 | 16,41 | 1 403 | 49,99 | 1 663 | 86,55 |
| 104 | 52,36 | 364 | 20,96 | 624 | 9,69 | 884 | 34,89 | 1 144 | 12,56 | 1 404 | 50,32 | 1 664 | 86,7 |
| 105 | 52,58 | 365 | 22,94 | 625 | 9,46 | 885 | 32,69 | 1 145 | 10,41 | 1 405 | 51,05 | 1 665 | 86,52 |
| 106 | 52,47 | 366 | 25,05 | 626 | 10,21 | 886 | 30,99 | 1 146 | 9,07 | 1 406 | 51,45 | 1 666 | 86,85 |
| 107 | 52,03 | 367 | 27,31 | 627 | 11,78 | 887 | 29,31 | 1 147 | 7,69 | 1 407 | 52 | 1 667 | 86,55 |
| 108 | 51,46 | 368 | 29,54 | 628 | 13,6 | 888 | 27,29 | 1 148 | 6,28 | 1 408 | 52,3 | 1 668 | 86,81 |
| 109 | 51,31 | 369 | 31,52 | 629 | 15,33 | 889 | 24,79 | 1 149 | 5,08 | 1 409 | 52,22 | 1 669 | 86,74 |
| 110 | 51,45 | 370 | 33,19 | 630 | 17,12 | 890 | 21,78 | 1 150 | 4,32 | 1 410 | 52,66 | 1 670 | 86,63 |
| 111 | 51,48 | 371 | 34,67 | 631 | 18,98 | 891 | 18,51 | 1 151 | 3,32 | 1 411 | 53,18 | 1 671 | 86,77 |
| 112 | 51,29 | 372 | 36,13 | 632 | 20,73 | 892 | 15,1 | 1 152 | 1,92 | 1 412 | 53,8 | 1 672 | 87,03 |
| 113 | 51,12 | 373 | 37,63 | 633 | 22,17 | 893 | 11,06 | 1 153 | 1,07 | 1 413 | 54,53 | 1 673 | 87,07 |
| 114 | 50,96 | 374 | 39,07 | 634 | 23,29 | 894 | 6,28 | 1 154 | 0,66 | 1 414 | 55,37 | 1 674 | 86,92 |
| 115 | 50,81 | 375 | 40,08 | 635 | 24,19 | 895 | 2,24 | 1 155 | 0 | 1 415 | 56,29 | 1 675 | 87,07 |
| 116 | 50,86 | 376 | 40,44 | 636 | 24,97 | 896 | 0 | 1 156 | 0 | 1 416 | 57,31 | 1 676 | 87,18 |
| 117 | 51,34 | 377 | 40,26 | 637 | 25,6 | 897 | 0 | 1 157 | 0 | 1 417 | 57,94 | 1 677 | 87,32 |
| 118 | 51,68 | 378 | 39,29 | 638 | 25,96 | 898 | 0 | 1 158 | 0 | 1 418 | 57,86 | 1 678 | 87,36 |
| 119 | 51,58 | 379 | 37,23 | 639 | 25,86 | 899 | 0 | 1 159 | 0 | 1 419 | 57,75 | 1 679 | 87,29 |
| 120 | 51,36 | 380 | 34,14 | 640 | 24,69 | 900 | 0 | 1 160 | 0 | 1 420 | 58,67 | 1 680 | 87,58 |
| 121 | 51,39 | 381 | 30,18 | 641 | 21,85 | 901 | 0 | 1 161 | 0 | 1 421 | 59,4 | 1 681 | 87,61 |
| 122 | 50,98 | 382 | 25,71 | 642 | 17,45 | 902 | 2,56 | 1 162 | 0 | 1 422 | 59,69 | 1 682 | 87,76 |
| 123 | 48,63 | 383 | 21,58 | 643 | 12,34 | 903 | 4,81 | 1 163 | 0 | 1 423 | 60,02 | 1 683 | 87,65 |
| 124 | 44,83 | 384 | 18,5 | 644 | 7,59 | 904 | 6,38 | 1 164 | 0 | 1 424 | 60,21 | 1 684 | 87,61 |
| 125 | 40,3 | 385 | 16,56 | 645 | 4 | 905 | 8,62 | 1 165 | 0 | 1 425 | 60,83 | 1 685 | 87,65 |
| 126 | 35,65 | 386 | 15,39 | 646 | 1,76 | 906 | 10,37 | 1 166 | 0 | 1 426 | 61,16 | 1 686 | 87,65 |
| 127 | 30,23 | 387 | 14,77 | 647 | 0 | 907 | 11,17 | 1 167 | 0 | 1 427 | 61,6 | 1 687 | 87,76 |
| 128 | 24,08 | 388 | 14,58 | 648 | 0 | 908 | 13,32 | 1 168 | 0 | 1 428 | 62,15 | 1 688 | 87,76 |
| 129 | 18,96 | 389 | 14,72 | 649 | 0 | 909 | 15,94 | 1 169 | 0 | 1 429 | 62,7 | 1 689 | 87,8 |
| 130 | 14,19 | 390 | 15,44 | 650 | 0 | 910 | 16,89 | 1 170 | 0 | 1 430 | 63,65 | 1 690 | 87,72 |
| 131 | 8,72 | 391 | 16,92 | 651 | 0 | 911 | 17,13 | 1 171 | 0 | 1 431 | 64,27 | 1 691 | 87,69 |
| 132 | 3,41 | 392 | 18,69 | 652 | 0 | 912 | 18,04 | 1 172 | 0 | 1 432 | 64,31 | 1 692 | 87,54 |
| 133 | 0,64 | 393 | 20,26 | 653 | 0 | 913 | 19,96 | 1 173 | 0 | 1 433 | 64,13 | 1 693 | 87,76 |
| 134 | 0 | 394 | 21,63 | 654 | 0 | 914 | 22,05 | 1 174 | 0 | 1 434 | 64,27 | 1 694 | 87,5 |
| 135 | 0 | 395 | 22,91 | 655 | 0 | 915 | 23,65 | 1 175 | 0 | 1 435 | 65,22 | 1 695 | 87,43 |
| 136 | 0 | 396 | 24,13 | 656 | 0 | 916 | 25,72 | 1 176 | 0 | 1 436 | 66,25 | 1 696 | 87,47 |
| 137 | 0 | 397 | 25,18 | 657 | 0 | 917 | 28,62 | 1 177 | 0 | 1 437 | 67,09 | 1 697 | 87,5 |
| 138 | 0 | 398 | 26,16 | 658 | 2,96 | 918 | 31,99 | 1 178 | 0 | 1 438 | 68,37 | 1 698 | 87,5 |
| 139 | 0 | 399 | 27,41 | 659 | 7,9 | 919 | 35,07 | 1 179 | 0 | 1 439 | 69,36 | 1 699 | 87,18 |
| 140 | 0 | 400 | 29,18 | 660 | 13,49 | 920 | 37,42 | 1 180 | 0 | 1 440 | 70,57 | 1 700 | 87,36 |
| 141 | 0 | 401 | 31,36 | 661 | 18,36 | 921 | 39,65 | 1 181 | 0 | 1 441 | 71,89 | 1 701 | 87,29 |
| 142 | 0,63 | 402 | 33,51 | 662 | 22,59 | 922 | 41,78 | 1 182 | 0 | 1 442 | 73,35 | 1 702 | 87,18 |
| 143 | 1,56 | 403 | 35,33 | 663 | 26,26 | 923 | 43,04 | 1 183 | 0 | 1 443 | 74,64 | 1 703 | 86,92 |
| 144 | 2,99 | 404 | 36,94 | 664 | 29,4 | 924 | 43,55 | 1 184 | 0 | 1 444 | 75,81 | 1 704 | 87,36 |
| 145 | 4,5 | 405 | 38,6 | 665 | 32,23 | 925 | 42,97 | 1 185 | 0 | 1 445 | 77,24 | 1 705 | 87,03 |
| 146 | 5,39 | 406 | 40,44 | 666 | 34,91 | 926 | 41,08 | 1 186 | 0 | 1 446 | 78,63 | 1 706 | 87,07 |
| 147 | 5,59 | 407 | 42,29 | 667 | 37,39 | 927 | 40,38 | 1 187 | 0 | 1 447 | 79,32 | 1 707 | 87,29 |
| 148 | 5,45 | 408 | 43,73 | 668 | 39,61 | 928 | 40,43 | 1 188 | 0 | 1 448 | 80,2 | 1 708 | 86,99 |
| 149 | 5,2 | 409 | 44,47 | 669 | 41,61 | 929 | 40,4 | 1 189 | 0 | 1 449 | 81,67 | 1 709 | 87,25 |
| 150 | 4,98 | 410 | 44,62 | 670 | 43,51 | 930 | 40,25 | 1 190 | 0 | 1 450 | 82,11 | 1 710 | 87,14 |
| 151 | 4,61 | 411 | 44,41 | 671 | 45,36 | 931 | 40,32 | 1 191 | 0 | 1 451 | 82,91 | 1 711 | 86,96 |
| 152 | 3,89 | 412 | 43,96 | 672 | 47,17 | 932 | 40,8 | 1 192 | 0 | 1 452 | 83,43 | 1 712 | 87,14 |
| 153 | 3,21 | 413 | 43,41 | 673 | 48,95 | 933 | 41,71 | 1 193 | 0 | 1 453 | 83,79 | 1 713 | 87,07 |
| 154 | 2,98 | 414 | 42,83 | 674 | 50,73 | 934 | 43,16 | 1 194 | 0 | 1 454 | 83,5 | 1 714 | 86,92 |
| 155 | 3,31 | 415 | 42,15 | 675 | 52,36 | 935 | 44,84 | 1 195 | 0 | 1 455 | 84,01 | 1 715 | 86,88 |
| 156 | 4,18 | 416 | 41,28 | 676 | 53,74 | 936 | 46,42 | 1 196 | 1,54 | 1 456 | 83,43 | 1 716 | 86,85 |
| 157 | 5,07 | 417 | 40,17 | 677 | 55,02 | 937 | 47,91 | 1 197 | 4,85 | 1 457 | 82,99 | 1 717 | 86,92 |
| 158 | 5,52 | 418 | 38,9 | 678 | 56,24 | 938 | 49,08 | 1 198 | 9,06 | 1 458 | 82,77 | 1 718 | 86,81 |
| 159 | 5,73 | 419 | 37,59 | 679 | 57,29 | 939 | 49,66 | 1 199 | 11,8 | 1 459 | 82,33 | 1 719 | 86,88 |
| 160 | 6,06 | 420 | 36,39 | 680 | 58,18 | 940 | 50,15 | 1 200 | 12,42 | 1 460 | 81,78 | 1 720 | 86,66 |
| 161 | 6,76 | 421 | 35,33 | 681 | 58,95 | 941 | 50,94 | 1 201 | 12,07 | 1 461 | 81,81 | 1 721 | 86,92 |
| 162 | 7,7 | 422 | 34,3 | 682 | 59,49 | 942 | 51,69 | 1 202 | 11,64 | 1 462 | 81,05 | 1 722 | 86,48 |
| 163 | 8,34 | 423 | 33,07 | 683 | 59,86 | 943 | 53,5 | 1 203 | 11,69 | 1 463 | 80,72 | 1 723 | 86,66 |
| 164 | 8,51 | 424 | 31,41 | 684 | 60,3 | 944 | 55,9 | 1 204 | 12,91 | 1 464 | 80,61 | 1 724 | 86,74 |
| 165 | 8,22 | 425 | 29,18 | 685 | 61,01 | 945 | 57,11 | 1 205 | 15,58 | 1 465 | 80,46 | 1 725 | 86,37 |
| 166 | 7,22 | 426 | 26,41 | 686 | 61,96 | 946 | 57,88 | 1 206 | 18,69 | 1 466 | 80,42 | 1 726 | 86,48 |
| 167 | 5,82 | 427 | 23,4 | 687 | 63,05 | 947 | 58,63 | 1 207 | 21,04 | 1 467 | 80,42 | 1 727 | 86,33 |
| 168 | 4,75 | 428 | 20,9 | 688 | 64,16 | 948 | 58,75 | 1 208 | 22,62 | 1 468 | 80,24 | 1 728 | 86,3 |
| 169 | 4,24 | 429 | 19,59 | 689 | 65,14 | 949 | 58,26 | 1 209 | 24,34 | 1 469 | 80,13 | 1 729 | 86,44 |
| 170 | 4,05 | 430 | 19,36 | 690 | 65,85 | 950 | 58,03 | 1 210 | 26,74 | 1 470 | 80,39 | 1 730 | 86,33 |
| 171 | 3,98 | 431 | 19,79 | 691 | 66,22 | 951 | 58,28 | 1 211 | 29,62 | 1 471 | 80,72 | 1 731 | 86 |
| 172 | 3,91 | 432 | 20,43 | 692 | 66,12 | 952 | 58,67 | 1 212 | 32,65 | 1 472 | 81,01 | 1 732 | 86,33 |
| 173 | 3,86 | 433 | 20,71 | 693 | 65,01 | 953 | 58,76 | 1 213 | 35,57 | 1 473 | 81,52 | 1 733 | 86,22 |
| 174 | 4,17 | 434 | 20,56 | 694 | 62,22 | 954 | 58,82 | 1 214 | 38,07 | 1 474 | 82,4 | 1 734 | 86,08 |
| 175 | 5,32 | 435 | 19,96 | 695 | 57,44 | 955 | 59,09 | 1 215 | 39,71 | 1 475 | 83,21 | 1 735 | 86,22 |
| 176 | 7,53 | 436 | 20,22 | 696 | 51,47 | 956 | 59,38 | 1 216 | 40,36 | 1 476 | 84,05 | 1 736 | 86,33 |
| 177 | 10,89 | 437 | 21,48 | 697 | 45,98 | 957 | 59,72 | 1 217 | 40,6 | 1 477 | 84,85 | 1 737 | 86,33 |
| 178 | 14,81 | 438 | 23,67 | 698 | 41,72 | 958 | 60,04 | 1 218 | 41,15 | 1 478 | 85,42 | 1 738 | 86,26 |
| 179 | 17,56 | 439 | 26,09 | 699 | 38,22 | 959 | 60,13 | 1 219 | 42,23 | 1 479 | 86,18 | 1 739 | 86,48 |
| 180 | 18,38 | 440 | 28,16 | 700 | 34,65 | 960 | 59,33 | 1 220 | 43,61 | 1 480 | 86,45 | 1 740 | 86,48 |
| 181 | 17,49 | 441 | 29,75 | 701 | 30,65 | 961 | 58,52 | 1 221 | 45,08 | 1 481 | 86,64 | 1 741 | 86,55 |
| 182 | 15,18 | 442 | 30,97 | 702 | 26,46 | 962 | 57,82 | 1 222 | 46,58 | 1 482 | 86,57 | 1 742 | 86,66 |
| 183 | 13,08 | 443 | 31,99 | 703 | 22,32 | 963 | 56,68 | 1 223 | 48,13 | 1 483 | 86,43 | 1 743 | 86,66 |
| 184 | 12,23 | 444 | 32,84 | 704 | 18,15 | 964 | 55,36 | 1 224 | 49,7 | 1 484 | 86,58 | 1 744 | 86,59 |
| 185 | 12,03 | 445 | 33,33 | 705 | 13,79 | 965 | 54,63 | 1 225 | 51,27 | 1 485 | 86,8 | 1 745 | 86,55 |
| 186 | 11,72 | 446 | 33,45 | 706 | 9,29 | 966 | 54,04 | 1 226 | 52,8 | 1 486 | 86,65 | 1 746 | 86,74 |
| 187 | 10,69 | 447 | 33,27 | 707 | 4,98 | 967 | 53,15 | 1 227 | 54,3 | 1 487 | 86,14 | 1 747 | 86,21 |
| 188 | 8,68 | 448 | 32,66 | 708 | 1,71 | 968 | 52,02 | 1 228 | 55,8 | 1 488 | 86,36 | 1 748 | 85,96 |
| 189 | 6,2 | 449 | 31,73 | 709 | 0 | 969 | 51,37 | 1 229 | 57,29 | 1 489 | 86,32 | 1 749 | 85,5 |
| 190 | 4,07 | 450 | 30,58 | 710 | 0 | 970 | 51,41 | 1 230 | 58,73 | 1 490 | 86,25 | 1 750 | 84,77 |
| 191 | 2,65 | 451 | 29,2 | 711 | 0 | 971 | 52,2 | 1 231 | 60,12 | 1 491 | 85,92 | 1 751 | 84,65 |
| 192 | 1,92 | 452 | 27,56 | 712 | 0 | 972 | 53,52 | 1 232 | 61,5 | 1 492 | 86,14 | 1 752 | 84,1 |
| 193 | 1,69 | 453 | 25,71 | 713 | 0 | 973 | 54,34 | 1 233 | 62,94 | 1 493 | 86,36 | 1 753 | 83,46 |
| 194 | 1,68 | 454 | 23,76 | 714 | 0 | 974 | 54,59 | 1 234 | 64,39 | 1 494 | 86,25 | 1 754 | 82,77 |
| 195 | 1,66 | 455 | 21,87 | 715 | 0 | 975 | 54,92 | 1 235 | 65,52 | 1 495 | 86,5 | 1 755 | 81,78 |
| 196 | 1,53 | 456 | 20,15 | 716 | 0 | 976 | 55,69 | 1 236 | 66,07 | 1 496 | 86,14 | 1 756 | 81,16 |
| 197 | 1,3 | 457 | 18,38 | 717 | 0 | 977 | 56,51 | 1 237 | 66,19 | 1 497 | 86,29 | 1 757 | 80,42 |
| 198 | 1 | 458 | 15,93 | 718 | 0 | 978 | 56,73 | 1 238 | 66,19 | 1 498 | 86,4 | 1 758 | 79,21 |
| 199 | 0,77 | 459 | 12,33 | 719 | 0 | 979 | 56,33 | 1 239 | 66,43 | 1 499 | 86,36 | 1 759 | 78,48 |
| 200 | 0,63 | 460 | 7,99 | 720 | 0 | 980 | 55,38 | 1 240 | 67,07 | 1 500 | 85,63 | 1 760 | 77,49 |
| 201 | 0,59 | 461 | 4,19 | 721 | 0 | 981 | 54,99 | 1 241 | 68,04 | 1 501 | 86,03 | 1 761 | 76,69 |
| 202 | 0,59 | 462 | 1,77 | 722 | 0 | 982 | 54,75 | 1 242 | 69,12 | 1 502 | 85,92 | 1 762 | 75,92 |
| 203 | 0,57 | 463 | 0,69 | 723 | 0 | 983 | 54,11 | 1 243 | 70,08 | 1 503 | 86,14 | 1 763 | 75,08 |
| 204 | 0,53 | 464 | 1,13 | 724 | 0 | 984 | 53,32 | 1 244 | 70,91 | 1 504 | 86,32 | 1 764 | 73,87 |
| 205 | 0,5 | 465 | 2,2 | 725 | 0 | 985 | 52,41 | 1 245 | 71,73 | 1 505 | 85,92 | 1 765 | 72,15 |
| 206 | 0 | 466 | 3,59 | 726 | 0 | 986 | 51,45 | 1 246 | 72,66 | 1 506 | 86,11 | 1 766 | 69,69 |
| 207 | 0 | 467 | 4,88 | 727 | 0 | 987 | 50,86 | 1 247 | 73,67 | 1 507 | 85,91 | 1 767 | 67,17 |
| 208 | 0 | 468 | 5,85 | 728 | 0 | 988 | 50,48 | 1 248 | 74,55 | 1 508 | 85,83 | 1 768 | 64,75 |
| 209 | 0 | 469 | 6,72 | 729 | 0 | 989 | 49,6 | 1 249 | 75,18 | 1 509 | 85,86 | 1 769 | 62,55 |
| 210 | 0 | 470 | 8,02 | 730 | 0 | 990 | 48,55 | 1 250 | 75,59 | 1 510 | 85,5 | 1 770 | 60,32 |
| 211 | 0 | 471 | 10,02 | 731 | 0 | 991 | 47,87 | 1 251 | 75,82 | 1 511 | 84,97 | 1 771 | 58,45 |
| 212 | 0 | 472 | 12,59 | 732 | 0 | 992 | 47,42 | 1 252 | 75,9 | 1 512 | 84,8 | 1 772 | 56,43 |
| 213 | 0 | 473 | 15,43 | 733 | 0 | 993 | 46,86 | 1 253 | 75,92 | 1 513 | 84,2 | 1 773 | 54,35 |
| 214 | 0 | 474 | 18,32 | 734 | 0 | 994 | 46,08 | 1 254 | 75,87 | 1 514 | 83,26 | 1 774 | 52,22 |
| 215 | 0 | 475 | 21,19 | 735 | 0 | 995 | 45,07 | 1 255 | 75,68 | 1 515 | 82,77 | 1 775 | 50,25 |
| 216 | 0 | 476 | 24 | 736 | 0 | 996 | 43,58 | 1 256 | 75,37 | 1 516 | 81,78 | 1 776 | 48,23 |
| 217 | 0 | 477 | 26,75 | 737 | 0 | 997 | 41,04 | 1 257 | 75,01 | 1 517 | 81,16 | 1 777 | 46,51 |
| 218 | 0 | 478 | 29,53 | 738 | 0 | 998 | 38,39 | 1 258 | 74,55 | 1 518 | 80,42 | 1 778 | 44,35 |
| 219 | 0 | 479 | 32,31 | 739 | 0 | 999 | 35,69 | 1 259 | 73,8 | 1 519 | 79,21 | 1 779 | 41,97 |
| 220 | 0 | 480 | 34,8 | 740 | 0 | 1 000 | 32,68 | 1 260 | 72,71 | 1 520 | 78,83 | 1 780 | 39,33 |
| 221 | 0 | 481 | 36,73 | 741 | 0 | 1 001 | 29,82 | 1 261 | 71,39 | 1 521 | 78,52 | 1 781 | 36,48 |
| 222 | 0 | 482 | 38,08 | 742 | 0 | 1 002 | 26,97 | 1 262 | 70,02 | 1 522 | 78,52 | 1 782 | 33,8 |
| 223 | 0 | 483 | 39,11 | 743 | 0 | 1 003 | 24,03 | 1 263 | 68,71 | 1 523 | 78,81 | 1 783 | 31,09 |
| 224 | 0 | 484 | 40,16 | 744 | 0 | 1 004 | 21,67 | 1 264 | 67,52 | 1 524 | 79,26 | 1 784 | 28,24 |
| 225 | 0 | 485 | 41,18 | 745 | 0 | 1 005 | 20,34 | 1 265 | 66,44 | 1 525 | 79,61 | 1 785 | 26,81 |
| 226 | 0,73 | 486 | 41,75 | 746 | 0 | 1 006 | 18,9 | 1 266 | 65,45 | 1 526 | 80,15 | 1 786 | 23,33 |
| 227 | 0,73 | 487 | 41,87 | 747 | 0 | 1 007 | 16,21 | 1 267 | 64,49 | 1 527 | 80,39 | 1 787 | 19,01 |
| 228 | 0 | 488 | 41,43 | 748 | 0 | 1 008 | 13,84 | 1 268 | 63,54 | 1 528 | 80,72 | 1 788 | 15,05 |
| 229 | 0 | 489 | 39,99 | 749 | 0 | 1 009 | 12,25 | 1 269 | 62,6 | 1 529 | 81,01 | 1 789 | 12,09 |
| 230 | 0 | 490 | 37,71 | 750 | 0 | 1 010 | 10,4 | 1 270 | 61,67 | 1 530 | 81,52 | 1 790 | 9,49 |
| 231 | 0 | 491 | 34,93 | 751 | 0 | 1 011 | 7,94 | 1 271 | 60,69 | 1 531 | 82,4 | 1 791 | 6,81 |
| 232 | 0 | 492 | 31,79 | 752 | 0 | 1 012 | 6,05 | 1 272 | 59,64 | 1 532 | 83,21 | 1 792 | 4,28 |
| 233 | 0 | 493 | 28,65 | 753 | 0 | 1 013 | 5,67 | 1 273 | 58,6 | 1 533 | 84,05 | 1 793 | 2,09 |
| 234 | 0 | 494 | 25,92 | 754 | 0 | 1 014 | 6,03 | 1 274 | 57,64 | 1 534 | 85,15 | 1 794 | 0,88 |
| 235 | 0 | 495 | 23,91 | 755 | 0 | 1 015 | 7,68 | 1 275 | 56,79 | 1 535 | 85,92 | 1 795 | 0,88 |
| 236 | 0 | 496 | 22,81 | 756 | 0 | 1 016 | 10,97 | 1 276 | 55,95 | 1 536 | 86,98 | 1 796 | 0 |
| 237 | 0 | 497 | 22,53 | 757 | 0 | 1 017 | 14,72 | 1 277 | 55,09 | 1 537 | 87,45 | 1 797 | 0 |
| 238 | 0 | 498 | 22,62 | 758 | 0 | 1 018 | 17,32 | 1 278 | 54,2 | 1 538 | 87,54 | 1 798 | 0 |
| 239 | 0 | 499 | 22,95 | 759 | 0 | 1 019 | 18,59 | 1 279 | 53,33 | 1 539 | 87,25 | 1 799 | 0 |
| 240 | 0 | 500 | 23,51 | 760 | 0 | 1 020 | 19,35 | 1 280 | 52,52 | 1 540 | 87,04 | 1 800 | 0 |
| 241 | 0 | 501 | 24,04 | 761 | 0 | 1 021 | 20,54 | 1 281 | 51,75 | 1 541 | 86,98 | | |
| 242 | 0 | 502 | 24,45 | 762 | 0 | 1 022 | 21,33 | 1 282 | 50,92 | 1 542 | 87,05 | | |
| 243 | 0 | 503 | 24,81 | 763 | 0 | 1 023 | 22,06 | 1 283 | 49,9 | 1 543 | 87,1 | | |
| 244 | 0 | 504 | 25,29 | 764 | 0 | 1 024 | 23,39 | 1 284 | 48,68 | 1 544 | 87,25 | | |
| 245 | 0 | 505 | 25,99 | 765 | 0 | 1 025 | 25,52 | 1 285 | 47,41 | 1 545 | 87,25 | | |
| 246 | 0 | 506 | 26,83 | 766 | 0 | 1 026 | 28,28 | 1 286 | 46,5 | 1 546 | 87,07 | | |
| 247 | 0 | 507 | 27,6 | 767 | 0 | 1 027 | 30,38 | 1 287 | 46,22 | 1 547 | 87,29 | | |
| 248 | 0 | 508 | 28,17 | 768 | 0 | 1 028 | 31,22 | 1 288 | 46,44 | 1 548 | 87,14 | | |
| 249 | 0 | 509 | 28,63 | 769 | 0 | 1 029 | 32,22 | 1 289 | 47,35 | 1 549 | 87,03 | | |
| 250 | 0 | 510 | 29,04 | 770 | 0 | 1 030 | 33,78 | 1 290 | 49,01 | 1 550 | 87,25 | | |
| 251 | 0 | 511 | 29,43 | 771 | 0 | 1 031 | 35,08 | 1 291 | 50,93 | 1 551 | 87,03 | | |
| 252 | 0 | 512 | 29,78 | 772 | 1,6 | 1 032 | 35,91 | 1 292 | 52,79 | 1 552 | 87,03 | | |
| 253 | 1,51 | 513 | 30,13 | 773 | 5,03 | 1 033 | 36,06 | 1 293 | 54,66 | 1 553 | 87,07 | | |
| 254 | 4,12 | 514 | 30,57 | 774 | 9,49 | 1 034 | 35,5 | 1 294 | 56,6 | 1 554 | 86,81 | | |
| 255 | 7,02 | 515 | 31,1 | 775 | 13 | 1 035 | 34,76 | 1 295 | 58,55 | 1 555 | 86,92 | | |
| 256 | 9,45 | 516 | 31,65 | 776 | 14,65 | 1 036 | 34,7 | 1 296 | 60,47 | 1 556 | 86,66 | | |
| 257 | 11,86 | 517 | 32,14 | 777 | 15,15 | 1 037 | 35,41 | 1 297 | 62,28 | 1 557 | 86,92 | | |
| 258 | 14,52 | 518 | 32,62 | 778 | 15,67 | 1 038 | 36,65 | 1 298 | 63,9 | 1 558 | 86,59 | | |
| 259 | 17,01 | 519 | 33,25 | 779 | 16,76 | 1 039 | 37,57 | 1 299 | 65,2 | 1 559 | 86,92 | | |
| 260 | 19,48 | 520 | 34,2 | 780 | 17,88 | 1 040 | 38,51 | 1 300 | 66,02 | 1 560 | 86,59 | | |

Čas

Rychlost

Čas

Rychlost

Čas

Rychlost

Čas

Rychlost

Čas

Rychlost

Čas

Rychlost

Čas

Rychlost

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

1

0

261

22,38

521

35,46

781

18,33

1 041

39,88

1 301

66,39

1 561

86,88

2

0

262

24,75

522

36,81

782

18,31

1 042

41,25

1 302

66,74

1 562

86,7

3

0

263

25,55

523

37,98

783

18,05

1 043

42,07

1 303

67,43

1 563

86,81

4

0

264

25,18

524

38,84

784

17,39

1 044

43,03

1 304

68,44

1 564

86,81

5

0

265

23,94

525

39,43

785

16,35

1 045

44,4

1 305

69,52

1 565

86,81

6

0

266

22,35

526

39,73

786

14,71

1 046

45,14

1 306

70,53

1 566

86,81

7

2,35

267

21,28

527

39,8

787

11,71

1 047

45,44

1 307

71,47

1 567

86,99

8

5,57

268

20,86

528

39,69

788

7,81

1 048

46,13

1 308

72,32

1 568

87,03

9

8,18

269

20,65

529

39,29

789

5,25

1 049

46,79

1 309

72,89

1 569

86,92

10

9,37

270

20,18

530

38,59

790

4,62

1 050

47,45

1 310

73,07

1 570

87,1

11

9,86

271

19,33

531

37,63

791

5,62

1 051

48,68

1 311

73,03

1 571

86,85

12

10,18

272

18,23

532

36,22

792

8,24

1 052

50,13

1 312

72,94

1 572

87,14

13

10,38

273

16,99

533

34,11

793

10,98

1 053

51,16

1 313

73,01

1 573

86,96

14

10,57

274

15,56

534

31,16

794

13,15

1 054

51,37

1 314

73,44

1 574

86,85

15

10,95

275

13,76

535

27,49

795

15,47

1 055

51,3

1 315

74,19

1 575

86,77

16

11,56

276

11,5

536

23,63

796

18,19

1 056

51,15

1 316

74,81

1 576

86,81

17

12,22

277

8,68

537

20,16

797

20,79

1 057

50,88

1 317

75,01

1 577

86,85

18

12,97

278

5,2

538

17,27

798

22,5

1 058

50,63

1 318

74,99

1 578

86,74

19

14,33

279

1,99

539

14,81

799

23,19

1 059

50,2

1 319

74,79

1 579

86,81

20

16,38

280

0

540

12,59

800

23,54

1 060

49,12

1 320

74,41

1 580

86,7

21

18,4

281

0

541

10,47

801

24,2

1 061

48,02

1 321

74,07

1 581

86,52

22

19,86

282

0

542

8,85

802

25,17

1 062

47,7

1 322

73,77

1 582

86,7

23

20,85

283

0,5

543

8,16

803

26,28

1 063

47,93

1 323

73,38

1 583

86,74

24

21,52

284

0,57

544

8,95

804

27,69

1 064

48,57

1 324

72,79

1 584

86,81

25

21,89

285

0,6

545

11,3

805

29,72

1 065

48,88

1 325

71,95

1 585

86,85

26

21,98

286

0,58

546

14,11

806

32,17

1 066

49,03

1 326

71,06

1 586

86,92

27

21,91

287

0

547

15,91

807

34,22

1 067

48,94

1 327

70,45

1 587

86,88

28

21,68

288

0

548

16,57

808

35,31

1 068

48,32

1 328

70,23

1 588

86,85

29

21,21

289

0

549

16,73

809

35,74

1 069

47,97

1 329

70,24

1 589

87,1

30

20,44

290

0

550

17,24

810

36,23

1 070

47,92

1 330

70,32

1 590

86,81

31

19,24

291

0

551

18,45

811

37,34

1 071

47,54

1 331

70,3

1 591

86,99

32

17,57

292

0

552

20,09

812

39,05

1 072

46,79

1 332

70,05

1 592

86,81

33

15,53

293

0

553

21,63

813

40,76

1 073

46,13

1 333

69,66

1 593

87,14

34

13,77

294

0

554

22,78

814

41,82

1 074

45,73

1 334

69,26

1 594

86,81

35

12,95

295

0

555

23,59

815

42,12

1 075

45,17

1 335

68,73

1 595

86,85

36

12,95

296

0

556

24,23

816

42,08

1 076

44,43

1 336

67,88

1 596

87,03

37

13,35

297

0

557

24,9

817

42,27

1 077

43,59

1 337

66,68

1 597

86,92

38

13,75

298

0

558

25,72

818

43,03

1 078

42,68

1 338

65,29

1 598

87,14

39

13,82

299

0

559

26,77

819

44,14

1 079

41,89

1 339

63,95

1 599

86,92

40

13,41

300

0

560

28,01

820

45,13

1 080

41,09

1 340

62,84

1 600

87,03

41

12,26

301

0

561

29,23

821

45,84

1 081

40,38

1 341

62,21

1 601

86,99

42

9,82

302

0

562

30,06

822

46,4

1 082

39,99

1 342

62,04

1 602

86,96

43

5,96

303

0

563

30,31

823

46,89

1 083

39,84

1 343

62,26

1 603

87,03

44

2,2

304

0

564

30,29

824

47,34

1 084

39,46

1 344

62,87

1 604

86,85

45

0

305

0

565

30,05

825

47,66

1 085

39,15

1 345

63,55

1 605

87,1

46

0

306

0

566

29,44

826

47,77

1 086

38,9

1 346

64,12

1 606

86,81

47

0

307

0

567

28,6

827

47,78

1 087

38,67

1 347

64,73

1 607

87,03

48

0

308

0

568

27,63

828

47,64

1 088

39,03

1 348

65,45

1 608

86,77

49

0

309

0

569

26,66

829

47,23

1 089

40,37

1 349

66,18

1 609

86,99

50

1,87

310

0

570

26,03

830

46,66

1 090

41,03

1 350

66,97

1 610

86,96

51

4,97

311

0

571

25,85

831

46,08

1 091

40,76

1 351

67,85

1 611

86,96

52

8,4

312

0

572

26,14

832

45,45

1 092

40,02

1 352

68,74

1 612

87,07

53

9,9

313

0

573

27,08

833

44,69

1 093

39,6

1 353

69,45

1 613

86,96

54

11,42

314

0

574

28,42

834

43,73

1 094

39,37

1 354

69,92

1 614

86,92

55

15,11

315

0

575

29,61

835

42,55

1 095

38,84

1 355

70,24

1 615

87,07

56

18,46

316

0

576

30,46

836

41,14

1 096

37,93

1 356

70,49

1 616

86,92

57

20,21

317

0

577

30,99

837

39,56

1 097

37,19

1 357

70,63

1 617

87,14

58

22,13

318

0

578

31,33

838

37,93

1 098

36,21

1 358

70,68

1 618

86,96

59

24,17

319

0

579

31,65

839

36,69

1 099

35,32

1 359

70,65

1 619

87,03

60

25,56

320

0

580

32,02

840

36,27

1 100

35,56

1 360

70,49

1 620

86,85

61

26,97

321

0

581

32,39

841

36,42

1 101

36,96

1 361

70,09

1 621

86,77

62

28,83

322

0

582

32,68

842

37,14

1 102

38,12

1 362

69,35

1 622

87,1

63

31,05

323

0

583

32,84

843

38,13

1 103

38,71

1 363

68,27

1 623

86,92

64

33,72

324

3,01

584

32,93

844

38,55

1 104

39,26

1 364

67,09

1 624

87,07

65

36

325

8,14

585

33,22

845

38,42

1 105

40,64

1 365

65,96

1 625

86,85

66

37,91

326

13,88

586

33,89

846

37,89

1 106

43,09

1 366

64,87

1 626

86,81

67

39,65

327

18,08

587

34,96

847

36,89

1 107

44,83

1 367

63,79

1 627

87,14

68

41,23

328

20,01

588

36,28

848

35,53

1 108

45,33

1 368

62,82

1 628

86,77

69

42,85

329

20,3

589

37,58

849

34,01

1 109

45,24

1 369

63,03

1 629

87,03

70

44,1

330

19,53

590

38,58

850

32,88

1 110

45,14

1 370

63,62

1 630

86,96

71

44,37

331

17,92

591

39,1

851

32,52

1 111

45,06

1 371

64,8

1 631

87,1

72

44,3

332

16,17

592

39,22

852

32,7

1 112

44,82

1 372

65,5

1 632

86,99

73

44,17

333

14,55

593

39,11

853

33,48

1 113

44,53

1 373

65,33

1 633

86,92

74

44,13

334

12,92

594

38,8

854

34,97

1 114

44,77

1 374

63,83

1 634

87,1

75

44,17

335

11,07

595

38,31

855

36,78

1 115

45,6

1 375

62,44

1 635

86,85

76

44,51

336

8,54

596

37,73

856

38,64

1 116

46,28

1 376

61,2

1 636

86,92

77

45,16

337

5,15

597

37,24

857

40,48

1 117

47,18

1 377

59,58

1 637

86,77

78

45,64

338

1,96

598

37,06

858

42,34

1 118

48,49

1 378

57,68

1 638

86,88

79

46,16

339

0

599

37,1

859

44,16

1 119

49,42

1 379

56,4

1 639

86,63

80

46,99

340

0

600

37,42

860

45,9

1 120

49,56

1 380

54,82

1 640

86,85

81

48,19

341

0

601

38,17

861

47,55

1 121

49,47

1 381

52,77

1 641

86,63

82

49,32

342

0

602

39,19

862

49,09

1 122

49,28

1 382

52,22

1 642

86,77

83

49,7

343

0

603

40,31

863

50,42

1 123

48,58

1 383

52,48

1 643

86,77

84

49,5

344

0

604

41,46

864

51,49

1 124

48,03

1 384

52,74

1 644

86,55

85

48,98

345

0

605

42,44

865

52,23

1 125

48,2

1 385

53,14

1 645

86,59

86

48,65

346

0

606

42,95

866

52,58

1 126

48,72

1 386

53,03

1 646

86,55

87

48,65

347

0

607

42,9

867

52,63

1 127

48,91

1 387

52,55

1 647

86,7

88

48,87

348

0

608

42,43

868

52,49

1 128

48,93

1 388

52,19

1 648

86,44

89

48,97

349

0

609

41,74

869

52,19

1 129

49,05

1 389

51,09

1 649

86,7

90

48,96

350

0

610

41,04

870

51,82

1 130

49,23

1 390

49,88

1 650

86,55

91

49,15

351

0

611

40,49

871

51,43

1 131

49,28

1 391

49,37

1 651

86,33

92

49,51

352

0

612

40,8

872

51,02

1 132

48,84

1 392

49,26

1 652

86,48

93

49,74

353

0

613

41,66

873

50,61

1 133

48,12

1 393

49,37

1 653

86,19

94

50,31

354

0,9

614

42,48

874

50,26

1 134

47,8

1 394

49,88

1 654

86,37

95

50,78

355

2

615

42,78

875

50,06

1 135

47,42

1 395

50,25

1 655

86,59

96

50,75

356

4,08

616

42,39

876

49,97

1 136

45,98

1 396

50,17

1 656

86,55

97

50,78

357

7,07

617

40,78

877

49,67

1 137

42,96

1 397

50,5

1 657

86,7

98

51,21

358

10,25

618

37,72

878

48,86

1 138

39,38

1 398

50,83

1 658

86,63

99

51,6

359

12,77

619

33,29

879

47,53

1 139

35,82

1 399

51,23

1 659

86,55

100

51,89

360

14,44

620

27,66

880

45,82

1 140

31,85

1 400

51,67

1 660

86,59

101

52,04

361

15,73

621

21,43

881

43,66

1 141

26,87

1 401

51,53

1 661

86,55

102

51,99

362

17,23

622

15,62

882

40,91

1 142

21,41

1 402

50,17

1 662

86,7

103

51,99

363

19,04

623

11,51

883

37,78

1 143

16,41

1 403

49,99

1 663

86,55

104

52,36

364

20,96

624

9,69

884

34,89

1 144

12,56

1 404

50,32

1 664

86,7

105

52,58

365

22,94

625

9,46

885

32,69

1 145

10,41

1 405

51,05

1 665

86,52

106

52,47

366

25,05

626

10,21

886

30,99

1 146

9,07

1 406

51,45

1 666

86,85

107

52,03

367

27,31

627

11,78

887

29,31

1 147

7,69

1 407

52

1 667

86,55

108

51,46

368

29,54

628

13,6

888

27,29

1 148

6,28

1 408

52,3

1 668

86,81

109

51,31

369

31,52

629

15,33

889

24,79

1 149

5,08

1 409

52,22

1 669

86,74

110

51,45

370

33,19

630

17,12

890

21,78

1 150

4,32

1 410

52,66

1 670

86,63

111

51,48

371

34,67

631

18,98

891

18,51

1 151

3,32

1 411

53,18

1 671

86,77

112

51,29

372

36,13

632

20,73

892

15,1

1 152

1,92

1 412

53,8

1 672

87,03

113

51,12

373

37,63

633

22,17

893

11,06

1 153

1,07

1 413

54,53

1 673

87,07

114

50,96

374

39,07

634

23,29

894

6,28

1 154

0,66

1 414

55,37

1 674

86,92

115

50,81

375

40,08

635

24,19

895

2,24

1 155

0

1 415

56,29

1 675

87,07

116

50,86

376

40,44

636

24,97

896

0

1 156

0

1 416

57,31

1 676

87,18

117

51,34

377

40,26

637

25,6

897

0

1 157

0

1 417

57,94

1 677

87,32

118

51,68

378

39,29

638

25,96

898

0

1 158

0

1 418

57,86

1 678

87,36

119

51,58

379

37,23

639

25,86

899

0

1 159

0

1 419

57,75

1 679

87,29

120

51,36

380

34,14

640

24,69

900

0

1 160

0

1 420

58,67

1 680

87,58

121

51,39

381

30,18

641

21,85

901

0

1 161

0

1 421

59,4

1 681

87,61

122

50,98

382

25,71

642

17,45

902

2,56

1 162

0

1 422

59,69

1 682

87,76

123

48,63

383

21,58

643

12,34

903

4,81

1 163

0

1 423

60,02

1 683

87,65

124

44,83

384

18,5

644

7,59

904

6,38

1 164

0

1 424

60,21

1 684

87,61

125

40,3

385

16,56

645

4

905

8,62

1 165

0

1 425

60,83

1 685

87,65

126

35,65

386

15,39

646

1,76

906

10,37

1 166

0

1 426

61,16

1 686

87,65

127

30,23

387

14,77

647

0

907

11,17

1 167

0

1 427

61,6

1 687

87,76

128

24,08

388

14,58

648

0

908

13,32

1 168

0

1 428

62,15

1 688

87,76

129

18,96

389

14,72

649

0

909

15,94

1 169

0

1 429

62,7

1 689

87,8

130

14,19

390

15,44

650

0

910

16,89

1 170

0

1 430

63,65

1 690

87,72

131

8,72

391

16,92

651

0

911

17,13

1 171

0

1 431

64,27

1 691

87,69

132

3,41

392

18,69

652

0

912

18,04

1 172

0

1 432

64,31

1 692

87,54

133

0,64

393

20,26

653

0

913

19,96

1 173

0

1 433

64,13

1 693

87,76

134

0

394

21,63

654

0

914

22,05

1 174

0

1 434

64,27

1 694

87,5

135

0

395

22,91

655

0

915

23,65

1 175

0

1 435

65,22

1 695

87,43

136

0

396

24,13

656

0

916

25,72

1 176

0

1 436

66,25

1 696

87,47

137

0

397

25,18

657

0

917

28,62

1 177

0

1 437

67,09

1 697

87,5

138

0

398

26,16

658

2,96

918

31,99

1 178

0

1 438

68,37

1 698

87,5

139

0

399

27,41

659

7,9

919

35,07

1 179

0

1 439

69,36

1 699

87,18

140

0

400

29,18

660

13,49

920

37,42

1 180

0

1 440

70,57

1 700

87,36

141

0

401

31,36

661

18,36

921

39,65

1 181

0

1 441

71,89

1 701

87,29

142

0,63

402

33,51

662

22,59

922

41,78

1 182

0

1 442

73,35

1 702

87,18

143

1,56

403

35,33

663

26,26

923

43,04

1 183

0

1 443

74,64

1 703

86,92

144

2,99

404

36,94

664

29,4

924

43,55

1 184

0

1 444

75,81

1 704

87,36

145

4,5

405

38,6

665

32,23

925

42,97

1 185

0

1 445

77,24

1 705

87,03

146

5,39

406

40,44

666

34,91

926

41,08

1 186

0

1 446

78,63

1 706

87,07

147

5,59

407

42,29

667

37,39

927

40,38

1 187

0

1 447

79,32

1 707

87,29

148

5,45

408

43,73

668

39,61

928

40,43

1 188

0

1 448

80,2

1 708

86,99

149

5,2

409

44,47

669

41,61

929

40,4

1 189

0

1 449

81,67

1 709

87,25

150

4,98

410

44,62

670

43,51

930

40,25

1 190

0

1 450

82,11

1 710

87,14

151

4,61

411

44,41

671

45,36

931

40,32

1 191

0

1 451

82,91

1 711

86,96

152

3,89

412

43,96

672

47,17

932

40,8

1 192

0

1 452

83,43

1 712

87,14

153

3,21

413

43,41

673

48,95

933

41,71

1 193

0

1 453

83,79

1 713

87,07

154

2,98

414

42,83

674

50,73

934

43,16

1 194

0

1 454

83,5

1 714

86,92

155

3,31

415

42,15

675

52,36

935

44,84

1 195

0

1 455

84,01

1 715

86,88

156

4,18

416

41,28

676

53,74

936

46,42

1 196

1,54

1 456

83,43

1 716

86,85

157

5,07

417

40,17

677

55,02

937

47,91

1 197

4,85

1 457

82,99

1 717

86,92

158

5,52

418

38,9

678

56,24

938

49,08

1 198

9,06

1 458

82,77

1 718

86,81

159

5,73

419

37,59

679

57,29

939

49,66

1 199

11,8

1 459

82,33

1 719

86,88

160

6,06

420

36,39

680

58,18

940

50,15

1 200

12,42

1 460

81,78

1 720

86,66

161

6,76

421

35,33

681

58,95

941

50,94

1 201

12,07

1 461

81,81

1 721

86,92

162

7,7

422

34,3

682

59,49

942

51,69

1 202

11,64

1 462

81,05

1 722

86,48

163

8,34

423

33,07

683

59,86

943

53,5

1 203

11,69

1 463

80,72

1 723

86,66

164

8,51

424

31,41

684

60,3

944

55,9

1 204

12,91

1 464

80,61

1 724

86,74

165

8,22

425

29,18

685

61,01

945

57,11

1 205

15,58

1 465

80,46

1 725

86,37

166

7,22

426

26,41

686

61,96

946

57,88

1 206

18,69

1 466

80,42

1 726

86,48

167

5,82

427

23,4

687

63,05

947

58,63

1 207

21,04

1 467

80,42

1 727

86,33

168

4,75

428

20,9

688

64,16

948

58,75

1 208

22,62

1 468

80,24

1 728

86,3

169

4,24

429

19,59

689

65,14

949

58,26

1 209

24,34

1 469

80,13

1 729

86,44

170

4,05

430

19,36

690

65,85

950

58,03

1 210

26,74

1 470

80,39

1 730

86,33

171

3,98

431

19,79

691

66,22

951

58,28

1 211

29,62

1 471

80,72

1 731

86

172

3,91

432

20,43

692

66,12

952

58,67

1 212

32,65

1 472

81,01

1 732

86,33

173

3,86

433

20,71

693

65,01

953

58,76

1 213

35,57

1 473

81,52

1 733

86,22

174

4,17

434

20,56

694

62,22

954

58,82

1 214

38,07

1 474

82,4

1 734

86,08

175

5,32

435

19,96

695

57,44

955

59,09

1 215

39,71

1 475

83,21

1 735

86,22

176

7,53

436

20,22

696

51,47

956

59,38

1 216

40,36

1 476

84,05

1 736

86,33

177

10,89

437

21,48

697

45,98

957

59,72

1 217

40,6

1 477

84,85

1 737

86,33

178

14,81

438

23,67

698

41,72

958

60,04

1 218

41,15

1 478

85,42

1 738

86,26

179

17,56

439

26,09

699

38,22

959

60,13

1 219

42,23

1 479

86,18

1 739

86,48

180

18,38

440

28,16

700

34,65

960

59,33

1 220

43,61

1 480

86,45

1 740

86,48

181

17,49

441

29,75

701

30,65

961

58,52

1 221

45,08

1 481

86,64

1 741

86,55

182

15,18

442

30,97

702

26,46

962

57,82

1 222

46,58

1 482

86,57

1 742

86,66

183

13,08

443

31,99

703

22,32

963

56,68

1 223

48,13

1 483

86,43

1 743

86,66

184

12,23

444

32,84

704

18,15

964

55,36

1 224

49,7

1 484

86,58

1 744

86,59

185

12,03

445

33,33

705

13,79

965

54,63

1 225

51,27

1 485

86,8

1 745

86,55

186

11,72

446

33,45

706

9,29

966

54,04

1 226

52,8

1 486

86,65

1 746

86,74

187

10,69

447

33,27

707

4,98

967

53,15

1 227

54,3

1 487

86,14

1 747

86,21

188

8,68

448

32,66

708

1,71

968

52,02

1 228

55,8

1 488

86,36

1 748

85,96

189

6,2

449

31,73

709

0

969

51,37

1 229

57,29

1 489

86,32

1 749

85,5

190

4,07

450

30,58

710

0

970

51,41

1 230

58,73

1 490

86,25

1 750

84,77

191

2,65

451

29,2

711

0

971

52,2

1 231

60,12

1 491

85,92

1 751

84,65

192

1,92

452

27,56

712

0

972

53,52

1 232

61,5

1 492

86,14

1 752

84,1

193

1,69

453

25,71

713

0

973

54,34

1 233

62,94

1 493

86,36

1 753

83,46

194

1,68

454

23,76

714

0

974

54,59

1 234

64,39

1 494

86,25

1 754

82,77

195

1,66

455

21,87

715

0

975

54,92

1 235

65,52

1 495

86,5

1 755

81,78

196

1,53

456

20,15

716

0

976

55,69

1 236

66,07

1 496

86,14

1 756

81,16

197

1,3

457

18,38

717

0

977

56,51

1 237

66,19

1 497

86,29

1 757

80,42

198

1

458

15,93

718

0

978

56,73

1 238

66,19

1 498

86,4

1 758

79,21

199

0,77

459

12,33

719

0

979

56,33

1 239

66,43

1 499

86,36

1 759

78,48

200

0,63

460

7,99

720

0

980

55,38

1 240

67,07

1 500

85,63

1 760

77,49

201

0,59

461

4,19

721

0

981

54,99

1 241

68,04

1 501

86,03

1 761

76,69

202

0,59

462

1,77

722

0

982

54,75

1 242

69,12

1 502

85,92

1 762

75,92

203

0,57

463

0,69

723

0

983

54,11

1 243

70,08

1 503

86,14

1 763

75,08

204

0,53

464

1,13

724

0

984

53,32

1 244

70,91

1 504

86,32

1 764

73,87

205

0,5

465

2,2

725

0

985

52,41

1 245

71,73

1 505

85,92

1 765

72,15

206

0

466

3,59

726

0

986

51,45

1 246

72,66

1 506

86,11

1 766

69,69

207

0

467

4,88

727

0

987

50,86

1 247

73,67

1 507

85,91

1 767

67,17

208

0

468

5,85

728

0

988

50,48

1 248

74,55

1 508

85,83

1 768

64,75

209

0

469

6,72

729

0

989

49,6

1 249

75,18

1 509

85,86

1 769

62,55

210

0

470

8,02

730

0

990

48,55

1 250

75,59

1 510

85,5

1 770

60,32

211

0

471

10,02

731

0

991

47,87

1 251

75,82

1 511

84,97

1 771

58,45

212

0

472

12,59

732

0

992

47,42

1 252

75,9

1 512

84,8

1 772

56,43

213

0

473

15,43

733

0

993

46,86

1 253

75,92

1 513

84,2

1 773

54,35

214

0

474

18,32

734

0

994

46,08

1 254

75,87

1 514

83,26

1 774

52,22

215

0

475

21,19

735

0

995

45,07

1 255

75,68

1 515

82,77

1 775

50,25

216

0

476

24

736

0

996

43,58

1 256

75,37

1 516

81,78

1 776

48,23

217

0

477

26,75

737

0

997

41,04

1 257

75,01

1 517

81,16

1 777

46,51

218

0

478

29,53

738

0

998

38,39

1 258

74,55

1 518

80,42

1 778

44,35

219

0

479

32,31

739

0

999

35,69

1 259

73,8

1 519

79,21

1 779

41,97

220

0

480

34,8

740

0

1 000

32,68

1 260

72,71

1 520

78,83

1 780

39,33

221

0

481

36,73

741

0

1 001

29,82

1 261

71,39

1 521

78,52

1 781

36,48

222

0

482

38,08

742

0

1 002

26,97

1 262

70,02

1 522

78,52

1 782

33,8

223

0

483

39,11

743

0

1 003

24,03

1 263

68,71

1 523

78,81

1 783

31,09

224

0

484

40,16

744

0

1 004

21,67

1 264

67,52

1 524

79,26

1 784

28,24

225

0

485

41,18

745

0

1 005

20,34

1 265

66,44

1 525

79,61

1 785

26,81

226

0,73

486

41,75

746

0

1 006

18,9

1 266

65,45

1 526

80,15

1 786

23,33

227

0,73

487

41,87

747

0

1 007

16,21

1 267

64,49

1 527

80,39

1 787

19,01

228

0

488

41,43

748

0

1 008

13,84

1 268

63,54

1 528

80,72

1 788

15,05

229

0

489

39,99

749

0

1 009

12,25

1 269

62,6

1 529

81,01

1 789

12,09

230

0

490

37,71

750

0

1 010

10,4

1 270

61,67

1 530

81,52

1 790

9,49

231

0

491

34,93

751

0

1 011

7,94

1 271

60,69

1 531

82,4

1 791

6,81

232

0

492

31,79

752

0

1 012

6,05

1 272

59,64

1 532

83,21

1 792

4,28

233

0

493

28,65

753

0

1 013

5,67

1 273

58,6

1 533

84,05

1 793

2,09

234

0

494

25,92

754

0

1 014

6,03

1 274

57,64

1 534

85,15

1 794

0,88

235

0

495

23,91

755

0

1 015

7,68

1 275

56,79

1 535

85,92

1 795

0,88

236

0

496

22,81

756

0

1 016

10,97

1 276

55,95

1 536

86,98

1 796

0

237

0

497

22,53

757

0

1 017

14,72

1 277

55,09

1 537

87,45

1 797

0

238

0

498

22,62

758

0

1 018

17,32

1 278

54,2

1 538

87,54

1 798

0

239

0

499

22,95

759

0

1 019

18,59

1 279

53,33

1 539

87,25

1 799

0

240

0

500

23,51

760

0

1 020

19,35

1 280

52,52

1 540

87,04

1 800

0

241

0

501

24,04

761

0

1 021

20,54

1 281

51,75

1 541

86,98

242

0

502

24,45

762

0

1 022

21,33

1 282

50,92

1 542

87,05

243

0

503

24,81

763

0

1 023

22,06

1 283

49,9

1 543

87,1

244

0

504

25,29

764

0

1 024

23,39

1 284

48,68

1 544

87,25

245

0

505

25,99

765

0

1 025

25,52

1 285

47,41

1 545

87,25

246

0

506

26,83

766

0

1 026

28,28

1 286

46,5

1 546

87,07

247

0

507

27,6

767

0

1 027

30,38

1 287

46,22

1 547

87,29

248

0

508

28,17

768

0

1 028

31,22

1 288

46,44

1 548

87,14

249

0

509

28,63

769

0

1 029

32,22

1 289

47,35

1 549

87,03

250

0

510

29,04

770

0

1 030

33,78

1 290

49,01

1 550

87,25

251

0

511

29,43

771

0

1 031

35,08

1 291

50,93

1 551

87,03

252

0

512

29,78

772

1,6

1 032

35,91

1 292

52,79

1 552

87,03

253

1,51

513

30,13

773

5,03

1 033

36,06

1 293

54,66

1 553

87,07

254

4,12

514

30,57

774

9,49

1 034

35,5

1 294

56,6

1 554

86,81

255

7,02

515

31,1

775

13

1 035

34,76

1 295

58,55

1 555

86,92

256

9,45

516

31,65

776

14,65

1 036

34,7

1 296

60,47

1 556

86,66

257

11,86

517

32,14

777

15,15

1 037

35,41

1 297

62,28

1 557

86,92

258

14,52

518

32,62

778

15,67

1 038

36,65

1 298

63,9

1 558

86,59

259

17,01

519

33,25

779

16,76

1 039

37,57

1 299

65,2

1 559

86,92

260

19,48

520

34,2

780

17,88

1 040

38,51

1 300

66,02

1 560

86,59

---

Příloha 13 – dodatek 7

Postup vypuštění a zvážení

1.

Motor se naplní novým olejem. Je-li použit systém s olejovou vanou se stálým objemem (popsaný v normě ASTM D7156-09), olejové čerpadlo je při plnění motoru zapnuté. Doplní se dostatek oleje, aby byl naplněn jak motor, tak externí vana.

2.

Motor se nastartuje a je podroben žádoucímu zkušebnímu cyklu (viz body 2.2.15 a 2.4.4.8.3.1), a to po dobu alespoň jedné hodiny.

3.

Jakmile je cyklus dokončen, teplota oleje se předtím, než se motor vypne, nechá stabilizovat za ustálených podmínek motoru.

4.

Zváží se čistá, prázdná vypouštěcí vana.

5.

Zváží se všechny čisté prostředky, které mají být použity při vypouštění oleje (např. hadry).

6.

Olej se vypouští po dobu 10 minut za použití spuštěného externího čerpadla (je-li motor takovým čerpadlem vybaven), poté následuje dalších deset minut vypouštění, kdy je čerpadlo vypnuté. Pokud olejová vana se stálým objemem použita není, olej se vypouští z motoru po dobu celkem 20 minut.

7.

Vypuštěný olej se zváží.

8.

Hmotnost určená v souladu s krokem 7 se odečte od hmotnosti určené v souladu s krokem 4. Rozdíl odpovídá celkové hmotnosti oleje vypuštěného z motoru a zachyceného ve vypouštěcí vaně.

9.

Olej se opatrně vrátí do motoru.

10.

Zváží se prázdná vypouštěcí vana.

11.

Hmotnost určená v souladu s krokem 10 se odečte od hmotnosti určené v souladu s krokem 4. Rozdíl odpovídá celkové hmotnosti zbytkového oleje ve vypouštěcí vaně, který nebyl vrácen do motoru.

12.

Zváží se všechny špinavé prostředky, které byly předtím zváženy podle kroku 5.

13.

Hmotnost určená v souladu s krokem 12 se odečte od hmotnosti určené v souladu s krokem 5. Rozdíl odpovídá celkové hmotnosti zbytkového oleje, který zůstal na zašpiněných prostředcích a nebyl vrácen do motoru.

14.

Hmotnosti zbytkového oleje vypočtené v souladu s kroky 11 a 13 se odečtou od celkové hmotnosti odstraněného oleje vypočtené v souladu s krokem 8. Rozdíl mezi těmito hmotnostmi odpovídá celkové hmotnosti oleje, který byl vrácen do motoru.

15.

Motor je provozován v rámci žádoucího zkušebního cyklu (žádoucích zkušebních cyklů) (viz body 2.2.15 a 2.4.4.8.3.1).

16.

Kroky 3 – 8 se zopakují.

17.

Hmotnost oleje vypuštěného podle kroku 16 se odečte od hmotnosti získané v souladu s krokem 14. Rozdíl mezi těmito hmotnostmi odpovídá celkové hmotnosti spotřebovaného oleje.

18.

Celková hmotnost spotřebovaného oleje vypočtená podle kroku 14 se vydělí dobou trvání zkušebních cyklů provedených v souladu s krokem 15, vyjádřenou v hodinách. Výsledkem je rychlost spotřeby maziva.

---

Příloha 13 – dodatek 8

Příklad programu akumulace doby provozu včetně tepelné sekvence, sekvence spotřeby maziva a regenerační sekvence

Image 261

---

Příloha 13 – dodatek 9

Schéma průběhu programu akumulace doby provozu

Image 262

---

PŘÍLOHA 14

Přístup k informacím OBD

1.

Přístup k informacím OBD

1.1

K žádosti o schválení typu nebo o změnu schválení typu musí být předloženy příslušné informace o motoru nebo systému OBD. Takové informace musí umožnit výrobcům náhradních dílů a součástí pro dodatečnou výbavu vyrábět tyto součásti tak, aby byly slučitelné se systémem OBD z hlediska bezchybného provozu zajišťujícího ochranu uživatele před nesprávnou funkcí. Obdobně musí takové potřebné informace umožňovat výrobcům diagnostických přístrojů a zkušebních zařízení vyrábět přístroje a zařízení, která slouží k účinné a přesné diagnóze systémů pro regulaci emisí motorů nebo vozidel.

1.2

Schvalovací orgán dá po vyžádání nediskriminačním způsobem k dispozici všem zúčastněným výrobcům součástí, diagnostických přístrojů nebo zkušebních zařízení bod 2.1 této přílohy obsahující příslušné informace o systému OBD.

1.3

| — | schvalovací orgán do 30 dnů požádá výrobce daného vozidla, aby dal k dispozici informace požadované v bodě 2.1 této přílohy, |
| --- | --- |

—

schvalovací orgán do 30 dnů požádá výrobce daného vozidla, aby dal k dispozici informace požadované v bodě 2.1 této přílohy,

| — | výrobce předloží schvalovacímu orgánu tyto informace do dvou měsíců od jeho žádosti, |
| --- | --- |

—

výrobce předloží schvalovacímu orgánu tyto informace do dvou měsíců od jeho žádosti,

| — | schvalovací orgán předá tyto informace schvalovacím orgánům smluvních stran a schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, připojí tyto informace k příloze 1 tohoto předpisu a k informacím o schválení typu systému motoru nebo typu vozidla. |
| --- | --- |

—

schvalovací orgán předá tyto informace schvalovacím orgánům smluvních stran a schvalovací orgán, který udělil původní schválení typu, připojí tyto informace k příloze 1 tohoto předpisu a k informacím o schválení typu systému motoru nebo typu vozidla.

1.4

Tímto požadavkem se neruší žádná schválení udělená dříve podle tohoto předpisu, ani se nebrání udělit rozšíření k takovým schválením podle požadavků předpisu, podle kterých byla udělena původní schválení.

1.5

Informace je možno požadovat jen k náhradním dílům nebo k součástem pro údržbu, které podléhají schválení typu OSN, nebo pro součásti, které jsou součástí systému, jenž podléhá schválení typu OSN.

1.6

V žádosti o informace musí být uvedeny přesné vlastnosti systému motoru nebo modelu vozidla, pro které se požadují informace. Musí potvrzovat, že o informace je žádáno za účelem vývoje náhradních dílů nebo součástí pro dodatečnou výbavu nebo k vývoji diagnostických přístrojů nebo zkušebních zařízení.

2.

Údaje OBD

2.1

Výrobce motoru nebo vozidla musí poskytnout následující doplňkové informace, aby umožnil výrobu náhradních dílů a součástí pro údržbu kompatibilních s OBD a diagnostických přístrojů a zkušebních zařízení, jestliže se na takové informace nevztahují práva duševního vlastnictví nebo nepředstavují specifické know-how výrobce nebo dodavatele (dodavatelů) původního zařízení.

2.1.1

Popis druhu a počtu stabilizačních cyklů použitých při původním schvalování typu motoru nebo vozidla.

2.1.2

Popis předváděcího zkušebního cyklu pro OBD, který byl použit při původním schválení typu motoru nebo vozidla pro součást monitorovanou systémem OBD.

2.1.3

Pokud se použijí jiné standardy komunikačních protokolů, musí být poskytnuto rovnocenné přehledné vysvětlení.

2.1.4

| Konstrukční část | Chybový kód | Strategie monitorování | Kritéria zjištění chyb | Kritéria pro aktivaci MI | Sekundární parametry | Stabilizace | Předváděcí zkouška |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Katalyzátor SCR | P20EE | Signály čidla NOx 1 a 2 | Rozdíl mezi signály z čidla 1 a čidla 2 | Druhý cyklus | Otáčky motoru, zatížení motoru, teplota katalyzátoru, působení činidla, hmotnostní průtok výfukových plynů | Jeden zkušební cyklus OBD (WHTC, prováděný za tepla) | Jeden zkušební cyklus OBD (WHTC, prováděný za tepla) |

Konstrukční část

Chybový kód

Strategie monitorování

Kritéria zjištění chyb

Kritéria pro aktivaci MI

Sekundární parametry

Stabilizace

Předváděcí zkouška

Katalyzátor SCR

P20EE

Signály čidla NOx 1 a 2

Rozdíl mezi signály z čidla 1 a čidla 2

Druhý cyklus

Otáčky motoru, zatížení motoru, teplota katalyzátoru, působení činidla, hmotnostní průtok výfukových plynů

Jeden zkušební cyklus OBD (WHTC, prováděný za tepla)

Jeden zkušební cyklus OBD (WHTC, prováděný za tepla)

---

PŘÍLOHA 15

Další technické požadavky na motory a vozidla dual fuel na naftu a plyn

1.

Tato příloha se použije pro motory a vozidla dual fuel.

2.

Definice a zkratky

2.1

„Poměrem obsahu energie v plynu (GER)“ se u motoru dual fuel rozumí poměr (vyjádřený v procentech) obsahu energie plynného paliva (1)
  1 k obsahu energie obou paliv (motorové nafty a plynného paliva).

2.2

„Průměrným poměrem obsahu energie v plynu“ se rozumí průměrný poměr obsahu energie v plynu vypočítaný za určitý sled operací.

2.3

„Motorem dual fuel pro těžká vozidla (HDDF) typu 1A“ se rozumí motor dual fuel, který pracuje v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla s průměrným poměrem obsahu energie v plynu, který není nižší než 90 procent (GERWHTC ≥ 90 %), a který nepoužívá při volnoběhu samotnou motorovou naftu a který nemá režim provozu na naftu.

2.4

„Motorem dual fuel pro těžká vozidla (HDDF) typu 1B“ se rozumí motor dual fuel, který pracuje v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla s průměrným poměrem obsahu energie v plynu, který není nižší než 90 procent (GERWHTC ≥ 90 %), a který nepoužívá při volnoběhu samotnou motorovou naftu a který má režim provozu na naftu.

2.5

„Motorem dual fuel pro těžká vozidla (HDDF) typu 2A“ se rozumí motor dual fuel, který pracuje v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla s průměrným poměrem obsahu energie v plynu mezi 10 a 90 procenty (10 % < GERWHTC < 90 %) a který nemá žádný režim provozu na naftu, nebo který pracuje v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla s průměrným poměrem obsahu energie v plynu, který není nižší než 90 procent (GERWHTC ≥ 90 %), avšak používá při volnoběhu samotnou motorovou naftu a který nemá žádný režim provozu na naftu.

2.6

„Motorem dual fuel pro těžká vozidla (HDDF) typu 2B“ se rozumí motor dual fuel, který pracuje v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla s průměrným poměrem obsahu energie v plynu mezi 10 a 90 procenty (10 % < GERWHTC < 90 %) a který má provoz režimu na naftu, nebo který pracuje v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla s průměrným poměrem obsahu energie v plynu, který není nižší než 90 procent (GERWHTC ≥ 90 %), avšak při volnoběhu v režimu dual fuel může používat samotnou motorovou naftu a který má režim provozu na naftu.

2.7

„Motorem dual fuel pro těžká vozidla (HDDF) typu 3B“ (2) se rozumí motor dual fuel, který pracuje v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla s průměrným poměrem obsahu energie v plynu nejvýše 10 procent (GERWHTC ≤ 10 %) a který má režim provozu na naftu.

3.

Zvláštní dodatečné požadavky na schválení zařízení dual fuel

3.1

Rodina motorů dual fuel

3.1.1

Všechny motory v rodině motorů dual fuel patří do stejného typu motorů dual fuel definovaného v oddíle 2 (3), a používají stejné typy paliva nebo, je-li to vhodné, paliva, u nichž je podle tohoto předpisu deklarováno, že patří do stejného rozsahu (stejných rozsahů).

Všechny motory v rodině motorů dual fuel splňují kritéria definovaná tímto předpisem pro příslušnost do rodiny vznětových motorů.

Rozdíl mezi nejvyšším a nejnižším GERWHTC (tj. nejvyšší GERWHTC minus nejnižší GERWHTC) u rodiny motorů dual fuel nepřesahuje 30 procent.

3.1.2

Základní motor rodiny motorů dual fuel se vybere podle kritérií definovaných tímto předpisem pro výběr základního motoru rodiny vznětových motorů.

4.

Obecné požadavky

4.1

Provozní režimy motorů a vozidel dual fuel

4.1.1

Motor dual fuel smí být provozován v naftovém režimu pouze tehdy, pokud byl při provozu v naftovém režimu certifikován podle všech požadavků tohoto předpisu týkajících se naftových motorů.

Pokud je motor dual fuel vyvinut z již certifikovaného naftového motoru, je nutno znovu provést certifikaci v naftovém režimu.

4.1.2

Podmínky pro volnoběh motoru HDDF používající samotnou motorovou naftu

4.1.2.1

Motory HDDF typu 1A smí při volnoběhu používat samotnou motorovou naftu jen za podmínek definovaných v bodě 4.1.3 pro zahřátí a startování.

4.1.2.2

Motory HDDF typu 1B nepoužívají při volnoběhu v režimu dual fuel samotnou motorovou naftu.

4.1.2.3

Motory HDDF typů 2A, 2B a 3B smí při volnoběhu používat samotnou motorovou naftu.

4.1.3

Podmínky pro zahřátí nebo startování motoru HDDF používajícího samotnou motorovou naftu

4.1.3.1

Motor dual fuel typu 1B, 2B nebo 3B se může zahřívat nebo startovat při použití výhradně motorové nafty. V takovém případě se však provozuje v naftovém režimu.

4.1.3.2

Motor dual fuel typu 1A nebo 2A se může zahřívat nebo startovat za použití samotné motorové nafty. V takovém případě je však strategie deklarována jako AES a splní se tyto dodatečné požadavky:

4.1.3.2.1

Strategie přestane být aktivní, jakmile teplota chladicího média dosáhne 343 K (70 °C), nebo do 15 minut po její aktivaci, podle toho, co nastane dříve; a

4.1.3.2.2

servisní režim se aktivuje, jakmile je strategie aktivní.

4.2

Servisní režim

4.2.1

Když je motor provozován v servisním režimu, podléhá vozidlo dual fuel omezení provozuschopnosti a dočasně se na ně nevztahují požadavky týkající se emisí výfukových plynů, systému OBD a regulace emisí NOx popsané v tomto předpisu.

4.2.2

Omezením provozuschopnosti pro vozidla dual fuel při provozu v servisním režimu je omezení, které aktivuje „
  systém důrazného upozornění
  “ uvedený v příloze 11, nebo, ve zvláštním případě popsaném v bodě 4.2.2.3, omezení výkonu popsané v uvedeném bodě.

Omezení provozuschopnosti se nedeaktivuje aktivací či deaktivací systémů varování a upozornění uvedených v příloze 11.

Aktivace a deaktivace servisního režimu neaktivuje ani nedeaktivuje systémy varování a upozornění uvedené v příloze 11.

Ilustrace požadavků na omezení provozuschopnosti jsou uvedeny v dodatku 2.

4.2.2.1

Omezení provozuschopnosti se aktivuje automaticky, jakmile je aktivován servisní režim.

V případě, že je servisní režim aktivován podle bodu 4.2.3 z důvodu chybné funkce systému dodávky plynu nebo z důvodu abnormální spotřeby plynu, systém omezené provozuschopnosti se aktivuje poté, co vozidlo zastaví, nebo do 30 minut doby provozu po aktivaci servisního režimu, podle toho, co nastane dříve.

V případě, že je servisní režim aktivován z důvodu prázdné plynové nádrže, omezení provozuschopnosti se aktivuje, jakmile je aktivován servisní režim.

4.2.2.2

V případě prázdné plynové nádrže se omezení provozuschopnosti v režimu dual fuel v důsledku nedostatku plynného paliva deaktivuje, jakmile se plynová nádrž znovu naplní nad kritickou úroveň.

4.2.2.3

U motorů a vozidel dual fuel na LNG typu A může výrobce místo omezení rychlosti vozidla na 20 km/h zvolit omezení výkonu motoru na 20 % deklarovaného maximálního výkonu v režimu dual fuel, a to při jakýchkoli otáčkách motoru, pokud je aktivován servisní režim během opravy nebo údržby.

4.2.2.3.1

Možnost omezení výkonu smí být aktivována pouze tehdy, pokud systém zjistí, že je plynová nádrž prázdná, nejpozději pět minut po roztočení motoru, při volnoběhu.

4.2.2.3.2

Možnost omezení výkonu nesmí být aktivována, pokud systém zjistí, že plynová nádrž je od předchozího jízdního cyklu prázdná a nebyla znovu naplněna.

4.2.2.3.3

Výrobce musí při schválení typu prokázat, že možnost omezení výkonu může být aktivována pouze během opravy nebo údržby.

4.2.3

Aby mohlo vozidlo pokračovat v pohybu a nakonec opustit hlavní silniční provoz po zjištění prázdné nádrže na plynné palivo nebo chybné funkce systému dodávky plynu podle bodu 7.2 nebo abnormální spotřeby plynu v režimu dual fuel podle bodu 7.3:

| a) | motory dual fuel typu 1A a 2A aktivují servisní režim; |
| --- | --- |

a)

motory dual fuel typu 1A a 2A aktivují servisní režim;

| b) | motory dual fuel typu 1B, 2 B a 3B budou provozovány v naftovém režimu. |
| --- | --- |

b)

motory dual fuel typu 1B, 2 B a 3B budou provozovány v naftovém režimu.

4.2.3.1

V případě prázdné nádrže na plynné palivo se aktivuje servisní režim nebo případně podle bodu 4.2.3 naftový režim, jakmile systém motoru zjistí, že je nádrž prázdná.

Jakmile dostupnost plynu v nádrži dosáhne úrovně, která opodstatnila aktivaci systému varování prázdné nádrže uvedeného v bodě 4.3.2, může být servisní režim deaktivován nebo může být případně znovu aktivován režim dual fuel.

4.2.3.2

V případě chybné funkce systému dodávky plynu podle bodu 7.2 se aktivuje servisní režim nebo případně podle bodu 4.2.3 naftový režim, jakmile diagnostický chybový kód DTC odpovídající této nesprávné funkci má status „potvrzený a aktivní“.

Jakmile diagnostický systém vyhodnotí, že už chybná funkce pominula, nebo jakmile je informace včetně diagnostických chybových kódů DTC týkajících se selhání, které opravňují jeho aktivaci, vymazána čtecím nástrojem, může být deaktivován servisní režim nebo případně může být opět aktivován režim dual fuel.

4.2.3.2.1

Jestliže počitadlo uvedené v bodě 4.4 a spojené s chybnou funkcí systému dodávky plynu není na nule, a v důsledku toho indikuje, že monitorovací funkce zjistila situaci, kdy k chybné funkci mohlo dojít podruhé nebo poněkolikáté, aktivuje se servisní režim nebo se případně aktivuje naftový režim, jakmile má diagnostický chybový kód DTC status „možný“.

4.2.3.3

V případě abnormální spotřeby plynu v režimu dual fuel podle bodu 7.3 se aktivuje servisní režim nebo případně podle bodu 4.2.3 naftový režim, jakmile diagnostický chybový kód DTC odpovídající této chybné funkci dosáhne statusu „možný“.

Jakmile diagnostický systém vyhodnotí, že už chybná funkce pominula, nebo jakmile je informace včetně diagnostických chybových kódů DTC týkajících se selhání, které opravňují jeho aktivaci, vymazána čtecím nástrojem, může být deaktivován servisní režim nebo případně může být opět aktivován režim dual fuel.

4.3

Indikátory dual fuel

4.3.1

Motory a vozidla dual fuel poskytují řidiči vizuální indikaci režimu, ve kterém je motor provozován, (režim dual fuel, naftový režim nebo servisní režim).

Vlastnosti a umístění tohoto indikátoru jsou ponechány na rozhodnutí výrobce a mohou být součástí stávajícího systému vizuální indikace.

Tento indikátor může být doplněn zobrazením zprávy. Systém používaný pro zobrazování zpráv, uvedený v tomto bodě, může být totožný se systémy používanými pro OBD, správnou funkci opatření k regulaci emisí NOx, nebo jiné účely údržby.

Vizuální prvek indikátoru provozního režimu dual fuel není shodný s tím, který je používán pro účely OBD (tj. indikátorem chybné funkce), pro účely zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx nebo pro jiné účely údržby motoru.

Bezpečnostní varování mají přednost ve zobrazení před indikací provozního režimu.

4.3.1.1

Indikátor režimu dual fuel přejde do servisního režimu, jakmile je servisní režim aktivován (tj. předtím, než se ve skutečnosti stane aktivním), a indikace pokračuje tak dlouho, dokud je servisní režim aktivní.

4.3.1.2

Indikátor režimu dual fuel zobrazí indikaci režimu dual fuel nebo naftového režimu alespoň na jednu minutu, jakmile se provozní režim motoru změní z naftového režimu na režim dual fuel či naopak. Tato indikace se povinně zobrazí po dobu alespoň jedné minuty také po zapnutí pomocí klíče nebo na žádost výrobce při roztáčení motoru. K indikaci dojde také na žádost řidiče.

4.3.2

Vozidlo dual fuel je vybaveno systémem varování dual fuel, který řidiče upozorní na to, že nádrž na plynné palivo bude brzy prázdná.

Systém varování dual fuel zůstane aktivní, dokud nebude nádrž doplněna na úroveň vyšší, než je ta, při které byl systém varování aktivován.

Systém varování dual fuel může být dočasně přerušen jinými varovnými signály, jež zprostředkují důležité zprávy týkající se bezpečnosti.

Nesmí být možné systém varování dual fuel vypnout pomocí čtecího nástroje, pokud nebyl důvod pro aktivaci varování odstraněn.

4.3.2.1

Systém varování dual fuel je tvořen vizuálním varovným systémem (ikonou, piktogramem atd.), který si může výrobce zvolit.

Podle volby výrobce může zahrnovat akustický prvek. V takovém případě je povoleno, aby řidič uvedený prvek zrušil.

Vizuální prvek systému varování dual fuel není shodný s tím, který je používán pro systém ODB (tj. indikátor chybné funkce), pro účely zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx nebo pro ostatní účely údržby motoru.

Kromě toho může systém varování dual fuel zobrazovat stručné zprávy, včetně zpráv jasně označujících zbývající vzdálenost nebo čas do aktivace omezení provozuschopnosti.

Systém používaný pro zobrazování zpráv, uvedený v tomto bodě, může být totožný se systémem používaným pro zobrazování dodatečných zpráv OBD, zpráv týkajících se správné funkce opatření k regulaci emisí NOx, nebo zpráv pro jiné účely údržby.

Vozidla záchranných služeb nebo vozidla zkonstruovaná a vyrobená k použití ozbrojenými složkami, civilní ochranou, hasičským sborem a silami odpovědnými za udržování veřejného pořádku mohou mít zařízení umožňující řidiči ztlumit vizuální výstrahy vydávané systémem varování.

4.4

Systém obsahuje počítací systém pro záznam počtu hodin, během nichž byl motor provozován, jakmile systém zjistil chybnou funkci systému dodávky plynu podle bodu 7.2.

4.4.1

Kritéria aktivace a deaktivace a mechanismy počitadla musí splňovat specifikace dodatku 2.

4.4.2

Počitadlo uvedené v bodě 4.4 není vyžadováno, pokud může výrobce schvalovacímu orgánu (např. prostřednictvím popisu strategie, prvků pokusů atd.) dokázat, že se motor dual fuel automaticky přepne do naftového režimu v případě, že je zjištěna chybná funkce.

4.5

Při podávání žádosti o schválení typu podle tohoto předpisu musí výrobce prokázat funkci indikátorů dual fuel a omezení provozuschopnosti v souladu s ustanoveními dodatku 3.

4.6

Sdělený točivý moment

4.6.1

Při provozu motoru dual fuel v režimu dual fuel:

| a) | křivka referenčního točivého momentu, kterou lze získat podle požadavků, jež se týkají informací datového toku uvedených v příloze 9B a na které odkazuje příloha 8, je shodná s křivkou získanou podle přílohy 4, když se motor zkouší na motorovém zkušebním stavu v režimu dual fuel; |
| --- | --- |

a)

křivka referenčního točivého momentu, kterou lze získat podle požadavků, jež se týkají informací datového toku uvedených v příloze 9B a na které odkazuje příloha 8, je shodná s křivkou získanou podle přílohy 4, když se motor zkouší na motorovém zkušebním stavu v režimu dual fuel;

| b) | zaznamenané skutečné točivé momenty (indikovaný točivý moment a třecí točivý moment) jsou výsledkem spalování v režimu dual fuel a nejedná se o výsledky získané při provozu se samotnou motorovou naftou. |
| --- | --- |

b)

zaznamenané skutečné točivé momenty (indikovaný točivý moment a třecí točivý moment) jsou výsledkem spalování v režimu dual fuel a nejedná se o výsledky získané při provozu se samotnou motorovou naftou.

4.6.2

Pokud je motor dual fuel provozován v naftovém režimu, křivka referenčního točivého momentu, kterou lze získat podle požadavků, jež se týkající informací datového toku uvedených v příloze 9B a na které odkazuje příloha 8, je shodná s křivkou získanou podle přílohy 4, když se motor zkouší na motorovém zkušebním stavu v naftovém režimu.

4.7

Na motory dual fuel se vztahují požadavky přílohy 10, ať už při provozu v režimu dual fuel nebo v případě typu 1B, typu 2B a typu 3B v naftovém režimu.

4.7.1

Prokazovací zkouška s použitím PEMS při schvalování typu vyžadovaná v příloze 10 se provede vyzkoušením základního motoru rodiny motorů dual fuel při provozu v režimu dual fuel.

4.7.1.1

V takovém případě lze udělit certifikaci jen tehdy, pokud prokazovací zkouška PEMS v režimu dual fuel a prokazovací zkouška PEMS v naftovém režimu byly vyhovující.

4.7.2

Dodatečné požadavky

4.7.2.1

| a) | motor zůstává v typu HDDF (tj. typ 1A, 2B atd.), který byl deklarován pro schválení typu, a |
| --- | --- |

a)

motor zůstává v typu HDDF (tj. typ 1A, 2B atd.), který byl deklarován pro schválení typu, a

| b) | v případě motoru typu 2 výsledný rozdíl mezi nejvyšším a nejnižším GERWHTC v rámci rodiny nikdy nepřesáhne procento uvedené v bodě 3.1.1, a |
| --- | --- |

b)

v případě motoru typu 2 výsledný rozdíl mezi nejvyšším a nejnižším GERWHTC v rámci rodiny nikdy nepřesáhne procento uvedené v bodě 3.1.1, a

| c) | tyto strategie jsou deklarovány a splňují požadavky přílohy 10. |
| --- | --- |

c)

tyto strategie jsou deklarovány a splňují požadavky přílohy 10.

5.

Provozní požadavky

5.1

Mezní hodnoty emisí pro motory HDDF typu A1 a 1B

5.1.1

Mezní hodnoty emisí pro motory HDDF typu A1 a motory HDDF typu 1B provozované v režimu dual fuel odpovídají hodnotám stanoveným pro zážehové motory v bodě 5.3 tohoto předpisu.

5.1.2

Mezní hodnoty emisí pro motory HDDF typu 1B provozované v naftovém režimu odpovídají hodnotám stanoveným pro vznětové motory v bodě 5.3 tohoto předpisu.

5.2

Mezní hodnoty emisí pro motory HDDF typu 2A a 2B

5.2.1

Mezní hodnoty emisí v průběhu zkušebního cyklu WHSC

5.2.1.1

Pro motory HDDF typu 2A a typu 2B mezní hodnoty emisí výfukových plynů (včetně mezní hodnoty počtu částic) v průběhu zkušebního cyklu WHSC pro motory HDDF typu 2A a motory HDDF typu 2B provozované v režimu dual fuel odpovídají hodnotám pro vznětové motory v průběhu zkušebního cyklu WHSC a jsou definovány v tabulce v bodě 5.3 tohoto předpisu.

5.2.1.2

Mezní hodnoty emisí (včetně mezní hodnoty počtu částic) v průběhu zkušebního cyklu WHSC pro motory HDDF typu 2B provozované v naftovém režimu odpovídají hodnotám stanoveným pro vznětové motory v bodě 5.3 tohoto předpisu.

5.2.2

Mezní hodnoty emisí v průběhu zkušebního cyklu WHTC

5.2.2.1

Mezní hodnoty emisí CO, NOx, NH3 a hmotnosti částic v průběhu zkušebního cyklu WHTC pro motory HDDF typu 2A a motory HDDF typu 2B provozované v režimu dual fuel odpovídají hodnotám pro vznětové a zážehové motory v průběhu zkušebního cyklu WHTC a jsou definovány v bodě 5.3 tohoto předpisu.

5.2.2.2

Mezní hodnoty emisí pro uhlovodíky

5.2.2.2.1

Mezní hodnoty emisí THC, NMHC a CH4 v průběhu zkušebního cyklu WHTC pro motory HDDF typu 2A a motory HDDF typu 2B provozované se zemním plynem v režimu dual fuel se vypočítají z hodnot pro vznětové a zážehové motory v průběhu zkušebního cyklu WHTC a jsou definovány v bodě 5.3 tohoto předpisu. Postup výpočtu je uveden v bodě 5.3 této přílohy.

5.2.2.2.2

Mezní hodnoty emisí THC v průběhu zkušebního cyklu WHTC pro motory HDDF typu 2A a motory HDDF typu 2B provozované s LPG v režimu dual fuel se shodují s hodnotami pro vznětové motory v průběhu zkušebního cyklu WHTC a jsou definovány v bodě 5.3 tohoto předpisu.

5.2.2.3

Mezní hodnoty emisí pro počet částic

5.2.2.3.1

Mezní hodnota počtu částic v průběhu zkušebního cyklu WHTC pro motory HDDF typu 2A a motory HDDF typu 2B provozované v režimu dual fuel se shodují s hodnotami pro vznětové motory v průběhu zkušebního cyklu WHTC a jsou definovány v bodě 5.3 tohoto předpisu. V případě, že by byl počet částic pro zážehové motory v průběhu zkušebního cyklu WHTC definován v bodě 5.3 tohoto předpisu, použijí se pro výpočet mezní hodnoty pro motory HDDF typu 2A a motory HDDF typu 2B v průběhu uvedeného cyklu požadavky bodu 5.2.4.

5.2.2.3.2

Mezní hodnoty emisí (včetně mezní hodnoty počtu částic) v průběhu zkušebního cyklu WHTC pro motory HDDF typu 2B provozované v naftovém režimu odpovídají hodnotám stanoveným pro vznětové motory v bodě 5.3 tohoto předpisu.

5.2.3

Následující postup výpočtu se použije pro motory HDDF typu 2A a motory HDDF typu 2B zkoušené ve zkušebním cyklu WHTC při provozu v režimu dual fuel:

| | Vypočítá se průměrný poměr obsahu energie v plynu GERWHTC v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla. |
| --- | --- |

Vypočítá se průměrný poměr obsahu energie v plynu GERWHTC v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla.

Odpovídající THCGER v mg/kWh se vypočítá podle této rovnice:

| | THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC) |
| --- | --- |

THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC)

Příslušná mezní hodnota THC v mg/kWh se vypočítá pomocí této metody:

| | Je-li THCGER ≤ CH4PI, potom


  a) | mezní hodnota THC = THCGER a |
| --- | --- | --- |

Je-li THCGER ≤ CH4PI, potom

a)

mezní hodnota THC = THCGER a

| b) | žádná použitelná mezní hodnota CH4 a NMHC |
| --- | --- |

b)

žádná použitelná mezní hodnota CH4 a NMHC

| | Je-li THCGER > CH4PI, potom


  a) | žádná použitelná mezní hodnota THC a |
| --- | --- | --- |

Je-li THCGER > CH4PI, potom

a)

žádná použitelná mezní hodnota THC a

| b) | použijí se obě mezní hodnoty NMHCPI a CH4PI. |
| --- | --- |

b)

použijí se obě mezní hodnoty NMHCPI a CH4PI.

| | V tomto postupu: | NMHCPI je mezní hodnota emisí NMHC v průběhu zkušebního cyklu WHTC a je použitelná pro zážehový motor podle bodu 5.3 tohoto předpisu; |
| --- | --- | --- |

V tomto postupu:

NMHCPI je mezní hodnota emisí NMHC v průběhu zkušebního cyklu WHTC a je použitelná pro zážehový motor podle bodu 5.3 tohoto předpisu;

| | CH4PI je mezní hodnota emisí CH4 v průběhu zkušebního cyklu WHTC a je použitelná pro zážehový motor podle bodu 5.3 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

CH4PI je mezní hodnota emisí CH4 v průběhu zkušebního cyklu WHTC a je použitelná pro zážehový motor podle bodu 5.3 tohoto předpisu.

Obrázek 1

Obrázek 1

Ilustrace mezních hodnot HC v případě motoru HDDF typu 2 provozovaného v režimu dual fuel v průběhu cyklu WHTC (motory dual fuel na zemní plyn)

Ilustrace mezních hodnot HC v případě motoru HDDF typu 2 provozovaného v režimu dual fuel v průběhu cyklu WHTC (motory dual fuel na zemní plyn)

Image 263

5.2.4

V případě, že by byla mezní hodnota počtu částic pro zážehové motory v průběhu zkušebního cyklu WHTC definována v bodě 5.3 tohoto předpisu, použije se následující postup výpočtu pro motory HDDF typu 1A, motory HDDF typu 1B, pro motory HDDF typu 2A a motory HDDF typu 2B zkoušené v cyklu WHTC při provozu v režimu dual fuel:

| | Vypočítá se průměrný poměr obsahu energie v plynu GERWHTC v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla, potom |
| --- | --- |

Vypočítá se průměrný poměr obsahu energie v plynu GERWHTC v části zkušebního cyklu WHTC prováděné za tepla, potom

| | se vypočítají mezní hodnoty počtu částic PN limitWHTC v #/kWh použitelné v průběhu zkušebního cyklu WHTC podle následujícího vzorce (lineární interpolace mezi mezními hodnotami částic vznětového a zážehového motoru): | PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC |
| --- | --- | --- |

se vypočítají mezní hodnoty počtu částic PN limitWHTC v #/kWh použitelné v průběhu zkušebního cyklu WHTC podle následujícího vzorce (lineární interpolace mezi mezními hodnotami částic vznětového a zážehového motoru):

PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC

kde

| | PN limitPI/WHTC je mezní hodnota počtu částic použitelná pro zážehové motory v průběhu zkušebního cyklu WHTC; |
| --- | --- |

PN limitPI/WHTC je mezní hodnota počtu částic použitelná pro zážehové motory v průběhu zkušebního cyklu WHTC;

| | PN limitCI/WHTC je mezní hodnota počtu částic použitelná pro vznětové motory v průběhu zkušebního cyklu WHTC. |
| --- | --- |

PN limitCI/WHTC je mezní hodnota počtu částic použitelná pro vznětové motory v průběhu zkušebního cyklu WHTC.

Obrázek 2

Obrázek 2

Ilustrace mezních hodnot PN v případě motoru HDDF typu 2 provozovaného v režimu dual fuel v průběhu cyklu WHTC

Ilustrace mezních hodnot PN v případě motoru HDDF typu 2 provozovaného v režimu dual fuel v průběhu cyklu WHTC

Image 264

5.3

Mezní hodnoty emisí pro motory HDDF typu 3B provozované v režimu dual fuel nebo v naftovém režimu se shodují s mezními hodnotami emisí pro vznětové motory.

5.4

V zásadě platí, že mezní hodnota emisí pro uplatnění faktoru shodnosti používaná při provádění zkoušky s použitím PEMS, ať už jde o zkoušku s použitím PEMS při certifikaci nebo zkoušku s použitím PEMS při ověřování shodnosti motorů nebo vozidel v provozu, by se měla určit na základě skutečného GER vypočteného ze spotřeby paliva změřené v průběhu zkoušky v silničním provozu.

Avšak vzhledem k neexistenci robustního způsobu měření spotřeby plynného paliva nebo motorové nafty může výrobce použít GERWHTC stanovený v průběhu části cyklu WHTC prováděné za tepla a vypočtený podle této přílohy.

6.

Požadavky na prokazování

6.1

Tabulka 1

Laboratorní zkoušky, které se provedou u motorů dual fuel

| | Typ 1A | Typ 1B | Typ 2 A | Typ 2B | Typ 3 B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC; CH4; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 | Režim dual fuel:

  NMHC; CH4; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 | THC; NMHC; CH4; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 | Režim dual fuel:

  THC; NMHC; CH4; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 | THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 |
| Naftový režim:

  THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 | Naftový režim:

  THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 |
| WHSC | žádná zkouška | Režim dual fuel:

  žádná zkouška | NMHC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 | Režim dual fuel:

  NMHC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 | THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 |
| Naftový režim:

  THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 | Naftový režim:

  THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3 |
| laboratorní zkouška WNTE | žádná zkouška | Režim dual fuel:

  žádná zkouška | [HC]; CO; NOx; částice | Režim dual fuel:

  [HC]; CO; NOx; částice | THC; CO; NOx; částice |
| Naftový režim:

  THC; CO; NOx; částice | Naftový režim:

  THC; CO; NOx; částice |

Typ 1A

Typ 1B

Typ 2 A

Typ 2B

Typ 3 B

WHTC

NMHC; CH4; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

Režim dual fuel:

NMHC; CH4; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

Režim dual fuel:

THC; NMHC; CH4; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

Naftový režim:

THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

Naftový režim:

THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

WHSC

žádná zkouška

Režim dual fuel:

žádná zkouška

NMHC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

Režim dual fuel:

NMHC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

Naftový režim:

THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

Naftový režim:

THC; CO; NOx; částice; počet částic; NH3

laboratorní zkouška WNTE

žádná zkouška

Režim dual fuel:

žádná zkouška

[HC]; CO; NOx; částice

Režim dual fuel:

[HC]; CO; NOx; částice

THC; CO; NOx; částice

Naftový režim:

THC; CO; NOx; částice

Naftový režim:

THC; CO; NOx; částice

6.2

Kromě požadavků tohoto předpisu týkajících se instalace motoru, jehož typ je schválen jako samostatný technický celek, se na základě vhodných konstrukčních prvků, výsledků ověřovacích zkoušek atd. prokáže správná instalace motoru dual fuel do vozidla. Toto prokazování potvrdí shodnost následujících prvků s požadavky této přílohy:

| a) | indikátory a varování dual fuel uvedené v této příloze (piktogram, schémata aktivace atd.); |
| --- | --- |

a)

indikátory a varování dual fuel uvedené v této příloze (piktogram, schémata aktivace atd.);

| b) | systém pro skladování paliva; |
| --- | --- |

b)

systém pro skladování paliva;

| c) | vlastnosti vozidla v servisním režimu. |
| --- | --- |

c)

vlastnosti vozidla v servisním režimu.

Zkontroluje se správné rozsvícení indikátoru a aktivace systému varování. Žádná z kontrol však nesmí vyžadovat demontáž systému motoru (např. rozpojení elektrického vedení se připouští).

6.3

Výrobce předloží schvalovacímu orgánu důkazy, že rozpětí GERWHTC všech členů rodiny motorů dual fuel zůstává v rámci procenta stanoveného v bodě 3.1.1 (například prostřednictvím algoritmů, funkčních analýz, výpočtů, simulací, výsledků předchozích zkoušek atd.).

6.4

Na žádost výrobce a se schválením schvalovacího orgánu lze k přizpůsobovacímu průběhu mezi prokazovacími zkouškami přidat maximálně dvakrát posledních 10 minut zkušebního cyklu WHTC.

6.5

Použijí se ustanovení přílohy 7.

7.

Požadavky na OBD

7.1

Všechny motory a všechna vozidla dual fuel splňují požadavky, které jsou uvedeny v příloze 9A a jsou určeny pro naftové motory, nezávisle na tom, zda jsou provozovány v režimu dual fuel nebo naftovém režimu.

V případě, že je systém motoru dual fuel vybaven kyslíkovou sondou (kyslíkovými sondami), použijí se požadavky pro plynové motory uvedené v bodě 13 dodatku 3 k příloze 9B.

V případě, že je systém motoru dual fuel vybaven třícestným katalyzátorem, použijí se požadavky pro plynové motory uvedené v bodech 7, 10 a 15 dodatku 3 k příloze 9B.

7.1.1

Dodatečné obecné požadavky na OBD v případě motorů dual fuel a vozidel typu 1B, 2B a 3B

7.1.1.1

V případě chybných funkcí, jejichž zjištění nezávisí na provozním režimu motoru, nebudou mechanismy uvedené v příloze 9B spojované se statusem diagnostických chybových kódů DTC záviset na provozním režimu motoru (pokud například diagnostický chybový kód DTC dosáhl statusu „možný“ v režimu dual fuel, získá status „potvrzený a aktivní“ při příštím zjištění tohoto selhání, a to i v naftovém režimu).

7.1.1.2

V případě chybných funkcí, kde zjištění závisí na provozním režimu motoru, diagnostické chybové kódy DTC nezískají status „dříve aktivní“ v jiném režimu než v tom, v němž získaly status „potvrzený a aktivní“.

7.1.1.3

| a) | zastavit a případně uchovat svou současnou hodnotu, jakmile se provozní režim změní; |
| --- | --- |

a)

zastavit a případně uchovat svou současnou hodnotu, jakmile se provozní režim změní;

| b) | vynulovat a případně pokračovat v počítání od bodu, ve kterém byla zastavena, jakmile se provozní režim změní zpět do druhého provozního režimu. |
| --- | --- |

b)

vynulovat a případně pokračovat v počítání od bodu, ve kterém byla zastavena, jakmile se provozní režim změní zpět do druhého provozního režimu.

7.1.1.4

Možný vliv provozního režimu na zjištění chybné funkce nebude použit k prodloužení času, než začne být omezení provozuschopnosti aktivní.

7.1.1.5

V případě motoru dual fuel typu 1B, 2B nebo 3B výrobce určí, které chybné funkce jsou závislé na provozním režimu. Tato informace bude zahrnuta v souboru informací požadovaném v bodě 8.1 písm. a) přílohy 9B. Odůvodnění závislosti na provozním režimu bude zahrnuto v souboru informací požadovaném v bodě 8.1 písm. b) přílohy 9B.

7.1.1.5

| | „Freeze frame“ | Datový tok |
| --- | --- | --- |
| V případě motorů dual fuel typu 1B, 2B a 3B, provozní režim motoru dual fuel (dual fuel nebo naftový) | x | x |

„Freeze frame“

Datový tok

V případě motorů dual fuel typu 1B, 2B a 3B, provozní režim motoru dual fuel (dual fuel nebo naftový)

x

x

7.2

Motory a vozidla HDDF monitorují systém dodávky plynu v rámci systému motoru (včetně signálů přicházejících do systému motoru zvenčí) podle specifikací bodu 1 dodatku 3 k příloze 9B – monitorování součástí.

7.3

Vozidla dual fuel jsou vybavena prostředkem k určení spotřeby plynného paliva a zajištění přístupu k údajům o spotřebě mimo vozidlo. Abnormální spotřeba plynného paliva (např. odchylka o 50 procent od normální spotřeby plynného paliva) se monitoruje – monitorování činnosti.

Monitorování nedostatečné spotřeby plynného paliva pokračuje nepřetržitě kdykoli v režimu dual fuel, avšak maximální doba zjišťování je 48 hodin provozu v režimu dual fuel.

Pro monitorovací funkci neplatí požadavky ohledně „IUPR“.

7.4

Pravidla týkající se nedostatků uvedená v příloze 9B a použitelná pro naftové motory se použijí pro motory dual fuel.

Nedostatek, který se vyskytuje v naftovém režimu i v režimu dual fuel, se nepočítá pro každý režim odděleně.

7.5

Vymazání informací o selháních pomocí čtecího nástroje

7.5.1

Vymazání informací pomocí čtecího nástroje, včetně diagnostických chybových kódů DTC týkajících se chybných funkcí, o nichž pojednává tato příloha, se provede podle přílohy 9B.

7.5.2

Vymazání informací o selháních smí být prováděno jen při vypnutém motoru.

7.5.3

Pokud se informace o selhání týkající se systému dodávky plynu podle bodu 7.2, včetně diagnostického chybového kódu DTC, vymaže, počitadlo spojené s tímto selháním se nevymaže.

8.

Požadavky na zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx

8.1

Příloha 11 (o správné funkci opatření k regulaci emisí NOx) se použije pro motory a vozidla HDDF, ať už při provozu v režimu dual fuel nebo v naftovém režimu.

8.2.

Dodatečné obecné požadavky na OBD v případě motorů dual fuel a vozidel typu 1B, 2B a 3B

8.2.1

V případě HDDF typu 1B, 2B a 3B se za točivý moment k použití mírného upozornění definovaného v příloze 11 považuje nejnižší z točivých momentů získaných v naftovém režimu a v režimu dual fuel.

8.2.2

Zejména:

8.2.2.1

Možný vliv provozního režimu na zjištění chybné funkce nebude použit k prodloužení času, než začne být omezení provozuschopnosti aktivní.

8.2.2.2

| a) | zastavit a případně uchovat svou současnou hodnotu, jakmile se provozní režim změní; |
| --- | --- |

a)

zastavit a případně uchovat svou současnou hodnotu, jakmile se provozní režim změní;

| b) | vynulovat se a případně pokračovat v počítání od bodu, ve kterém byla zastavena, jakmile se provozní režim změní zpět do druhého provozního režimu. |
| --- | --- |

b)

vynulovat se a případně pokračovat v počítání od bodu, ve kterém byla zastavena, jakmile se provozní režim změní zpět do druhého provozního režimu.

9.

Zkoušky shodnosti motorů a vozidel dual fuel v provozu se provedou podle požadavků uvedených v příloze 8.

Zkoušky s použitím PEMS se provedou v režimu dual fuel.

9.1

V takovém případě je rozhodnutí o vyhovění nebo nevyhovění série uvažované ve statistickém postupu uvedeném v příloze 8 založeno na těchto skutečnostech:

| a) | rozhodnutí o vyhovění je učiněno pro jednotlivé vozidlo, pokud zkouška s použitím PEMS v režimu dual fuel i zkouška s použitím PEMS v naftovém režimu vedly k rozhodnutí o vyhovění, |
| --- | --- |

a)

rozhodnutí o vyhovění je učiněno pro jednotlivé vozidlo, pokud zkouška s použitím PEMS v režimu dual fuel i zkouška s použitím PEMS v naftovém režimu vedly k rozhodnutí o vyhovění,

| b) | rozhodnutí o nevyhovění je učiněno pro jednotlivé vozidlo, pokud buď zkouška s použitím PEMS v režimu dual fuel, nebo zkouška s použitím PEMS v naftovém režimu vedly k rozhodnutí o nevyhovění. |
| --- | --- |

b)

rozhodnutí o nevyhovění je učiněno pro jednotlivé vozidlo, pokud buď zkouška s použitím PEMS v režimu dual fuel, nebo zkouška s použitím PEMS v naftovém režimu vedly k rozhodnutí o nevyhovění.

10.

Postupy dodatečných zkoušek

10.1

Požadavky na postup dodatečné zkoušky emisí pro motory dual fuel

10.1.1

Motory dual fuel splňují při provádění zkoušky emisí kromě požadavků tohoto předpisu (včetně přílohy 4) také požadavky dodatku 4.

10.2

Dodatečné požadavky na postup zkoušky emisí s použitím PEMS pro motory dual fuel

10.2.1

Jsou-li motory dual fuel podrobeny zkoušce s použitím PEMS, splňují kromě ostatních požadavků tohoto předpisu týkajících se PEMS i požadavky dodatku 5.

10.2.2

V případě potřeby, například z důvodu kolísání složení plynného paliva, se výrobce může rozhodnout pro úpravu signálu točivého momentu ECU. V takovém případě se použijí následující požadavky.

10.2.2.1

Výrobce předloží schvalovacímu orgánu popis vztahu umožňujícího extrapolaci skutečného točivého momentu z točivých momentů získaných při zkoušení emisí se 2 vhodnými referenčními palivy a ze skutečného točivého momentu, který lze získat, v ECU.

10.2.2.1.1

V případě, že točivé momenty získané se dvěma referenčními palivy lze považovat za stejně velké (tj. v rámci 7 procent uvažovaných v bodě 9.4.2.5 tohoto předpisu), není použití upravené hodnoty ECU nutné.

10.2.2.2

Pro zkoušku s použitím PEMS (okénko založené na práci) je upravená hodnota točivého momentu výsledkem uvedené interpolace.

10.2.2.3

| | Metoda „maximálního točivého momentu“ uvedená v dodatku 4 k příloze 8 se považuje za metodu, která prokazuje, že při zkoušení vozidla bylo dosaženo bodu mezi referenčními křivkami maximálního točivého momentu získanými při určité rychlosti motoru při zkoušení se dvěma příslušnými referenčními palivy. |
| --- | --- |

Metoda „maximálního točivého momentu“ uvedená v dodatku 4 k příloze 8 se považuje za metodu, která prokazuje, že při zkoušení vozidla bylo dosaženo bodu mezi referenčními křivkami maximálního točivého momentu získanými při určité rychlosti motoru při zkoušení se dvěma příslušnými referenčními palivy.

| | Hodnota tohoto bodu se stanoví po dohodě se schvalovacím orgánem na základě skutečné spotřeby paliva, jehož vzorek byl odebrán co nejblíže motoru, a křivek výkonu získaných s každým z referenčních paliv v průběhu certifikační zkoušky emisí. |
| --- | --- |

Hodnota tohoto bodu se stanoví po dohodě se schvalovacím orgánem na základě skutečné spotřeby paliva, jehož vzorek byl odebrán co nejblíže motoru, a křivek výkonu získaných s každým z referenčních paliv v průběhu certifikační zkoušky emisí.

10.3

Bod 3.1 přílohy 12 ohledně stanovení emisí CO2 v případě měření v surovém stavu se nepoužije pro motory dual fuel. Místo toho se použijí následující ustanovení:

Průměrná spotřeba paliva z měřené zkoušky podle bodu 4.3 přílohy 12 se použije jako základ pro výpočet průměrných emisí CO2 naměřených při zkoušce.

Hmotnost každého spotřebovaného paliva se použije pro stanovení molárního poměru vodíku a hmotnostních zlomků palivové směsi při zkoušce podle bodu A.6.4 této přílohy.

Celková hmotnost paliva se stanoví podle rovnic 23 a 24.

Image 265
  (23)

Image 266
  (24)

kde

| mfuel

  ,

  corr | je upravená hmotnost paliva obou paliv, g/zkouška |
| --- | --- |
| mfuel | celková hmotnost obou paliv, g/zkouška |
| mTHC | hmotnost emisí celkových uhlovodíků ve výfukovém plynu, g/zkouška |
| mCO | hmotnost emisí oxidu uhelnatého ve výfukovém plynu, g/zkouška |
| mCO2

  ,

  fuel | hmotnostní emise CO2 pocházející z paliva, g/zkouška |
| wGAM | obsah síry v palivech, % hmotnostní |
| wDEL | obsah dusíku v palivech, % hmotnostní |
| wEPS | obsah kyslíku v palivech, % hmotnostní |
| α | molární poměr vodíku paliv (H/C) |
| AC | je atomová hmotnost uhlíku: 12 011 g/mol |
| AH | je atomová hmotnost vodíku: 1,0079 g/mol |
| MCO | je molekulová hmotnost oxidu uhelnatého: 28 011 g/mol |
| MCO2 | je molekulová hmotnost oxidu uhličitého 44,01 g/mol |

mfuel

  ,

  corr

je upravená hmotnost paliva obou paliv, g/zkouška

mfuel

celková hmotnost obou paliv, g/zkouška

mTHC

hmotnost emisí celkových uhlovodíků ve výfukovém plynu, g/zkouška

mCO

hmotnost emisí oxidu uhelnatého ve výfukovém plynu, g/zkouška

mCO2

  ,

  fuel

hmotnostní emise CO2 pocházející z paliva, g/zkouška

wGAM

obsah síry v palivech, % hmotnostní

wDEL

obsah dusíku v palivech, % hmotnostní

wEPS

obsah kyslíku v palivech, % hmotnostní

α

molární poměr vodíku paliv (H/C)

AC

je atomová hmotnost uhlíku: 12 011 g/mol

AH

je atomová hmotnost vodíku: 1,0079 g/mol

MCO

je molekulová hmotnost oxidu uhelnatého: 28 011 g/mol

MCO2

je molekulová hmotnost oxidu uhličitého 44,01 g/mol

Emise CO2 z močoviny se vypočtou podle rovnice 25:

Image 267
  (25)

kde

| mCO2,urea | hmotnostní emise CO2 z močoviny, g/zkouška |
| --- | --- |
| curea | koncentrace močoviny v procentech |
| murea | celková hmotnostní spotřeba močoviny, g/zkouška |
| MCO(NH2)2 | je molekulová hmotnost močoviny: 60 056 g/mol |

mCO2,urea

hmotnostní emise CO2 z močoviny, g/zkouška

curea

koncentrace močoviny v procentech

murea

celková hmotnostní spotřeba močoviny, g/zkouška

MCO(NH2)2

je molekulová hmotnost močoviny: 60 056 g/mol

Potom se celkové emise CO2 vypočtou podle rovnice 26:

Image 268
  (26)

Specifické emise CO2 brzd, eCO2 se pak vypočtou podle bodu 3.3 přílohy 12.

11.

Požadavky na dokumentaci

11.1

Výrobce motoru dual fuel, jehož typ je schválen jako samostatný technický celek, musí v montážní dokumentaci k systému motoru uvést příslušné požadavky, které zaručí, že vozidlo bude při jízdě na silnici nebo při jiném příslušném použití splňovat požadavky této přílohy. Tato dokumentace musí kromě jiného obsahovat:

| a) | podrobné technické požadavky včetně opatření zaručujících kompatibilitu se systémem OBD systému motoru; |
| --- | --- |

a)

podrobné technické požadavky včetně opatření zaručujících kompatibilitu se systémem OBD systému motoru;

| b) | ověřovací postup, který je nutno provést. |
| --- | --- |

b)

ověřovací postup, který je nutno provést.

Existence a vhodnost takových požadavků na montáž může být během postupu schvalování systému motoru kontrolována.

11.1.1

V případě, že výrobce vozidla, který žádá o schválení montáže systému motoru do vozidla, je stejným výrobcem, který obdržel schválení typu motoru dual fuel jako samostatného technického celku, není dokumentace uvedená v bodě 11.2 vyžadována.

12.

| Dodatek 1 | Typy motorů a vozidel HDDF – ilustrace definic a hlavních požadavků |
| --- | --- |
| Dodatek 2 | Mechanismy aktivace a deaktivace počitadla (počitadel), systém varování, omezení provozuschopnosti, servisní režim v případě motorů a vozidel dual fuel – popis a ilustrace |
| Dodatek 3 | Indikátor dual fuel HDDF, systém varování, omezení provozuschopnosti – požadavky na prokazování |
| Dodatek 4 | Požadavky na postup dodatečné zkoušky emisí pro motory dual fuel |
| Dodatek 5 | Dodatečné požadavky na postup zkoušky emisí s použitím PEMS pro motory dual fuel |
| Dodatek 6 | Stanovení molárních poměrů složek a hodnot ugas
  pro motory dual fuel |

Dodatek 1

Typy motorů a vozidel HDDF – ilustrace definic a hlavních požadavků

Dodatek 2

Mechanismy aktivace a deaktivace počitadla (počitadel), systém varování, omezení provozuschopnosti, servisní režim v případě motorů a vozidel dual fuel – popis a ilustrace

Dodatek 3

Indikátor dual fuel HDDF, systém varování, omezení provozuschopnosti – požadavky na prokazování

Dodatek 4

Požadavky na postup dodatečné zkoušky emisí pro motory dual fuel

Dodatek 5

Dodatečné požadavky na postup zkoušky emisí s použitím PEMS pro motory dual fuel

Dodatek 6

Stanovení molárních poměrů složek a hodnot ugas
  pro motory dual fuel

---

(1)  
  1 Na základě nižší hodnoty výhřevnosti.

1

1

(2)  HDDF typu 3A není tímto předpisem schválen ani povolen.

2

(3)  Například HDDF typ 1A nebo HDDF typ 2B atd.

3

---

Příloha 15 – dodatek 1

Typy motorů a vozidel HDDF – ilustrace definic a hlavních požadavků

| | GERWHTC
   (1) | Volnoběh na motorovou naftu | Zahřátí na motorovou naftu | Provoz na samotnou motorovou naftu | Provoz v nepřítomnosti plynu | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Typ 1A | GERWHTC ≥ 90 % | NEpovolen | Povolen pouze v servisním režimu | Povolen pouze v servisním režimu | Servisní režim | |
| Typ 1B | GERWHTC ≥ 90 % | Povolen pouze v naftovém režimu | Povolen pouze v naftovém režimu | Povolen pouze v naftovém a servisním režimu | Naftový režim | |
| Typ 2 A | 10 % < GERWHTC < 90 % | Povolen | Povolen pouze v servisním režimu | Povolen pouze v servisním režimu | Servisní režim | GERWHTC ≥ 90 % povolen |
| Typ 2B | 10 % < GERWHTC < 90 % | Povolen | Povolen pouze v naftovém režimu | Povolen pouze v naftovém a servisním režimu | Naftový režim | GERWHTC ≥ 90 % povolen |
| Typ 3A | NENÍ DEFINOVÁN ANI POVOLEN |
| Typ 3 B | GERWHTC ≤ 10 % | Povolen | Povolen pouze v naftovém režimu | Povolen pouze v naftovém a servisním režimu | Naftový režim | |

GERWHTC
   (1)

Volnoběh na motorovou naftu

Zahřátí na motorovou naftu

Provoz na samotnou motorovou naftu

Provoz v nepřítomnosti plynu

Poznámky

Typ 1A

GERWHTC ≥ 90 %

NEpovolen

Povolen pouze v servisním režimu

Povolen pouze v servisním režimu

Servisní režim

Typ 1B

GERWHTC ≥ 90 %

Povolen pouze v naftovém režimu

Povolen pouze v naftovém režimu

Povolen pouze v naftovém a servisním režimu

Naftový režim

Typ 2 A

10 % < GERWHTC < 90 %

Povolen

Povolen pouze v servisním režimu

Povolen pouze v servisním režimu

Servisní režim

GERWHTC ≥ 90 % povolen

Typ 2B

10 % < GERWHTC < 90 %

Povolen

Povolen pouze v naftovém režimu

Povolen pouze v naftovém a servisním režimu

Naftový režim

GERWHTC ≥ 90 % povolen

Typ 3A

NENÍ DEFINOVÁN ANI POVOLEN

Typ 3 B

GERWHTC ≤ 10 %

Povolen

Povolen pouze v naftovém režimu

Povolen pouze v naftovém a servisním režimu

Naftový režim

---

(1)  Tento průměrný poměr obsahu energie v plynu GERWHTC se vypočítá za část zkušebního cyklu WHTC prováděnou za tepla.

---

Příloha 15 – dodatek 2

Mechanismy aktivace a deaktivace počitadla (počitadel), systém varování, omezení provozuschopnosti, servisní režim v případě motorů a vozidel dual fuel – popis a ilustrace

A.2.1

Popis mechanismu počitadla

A.2.1.1

Obecně

A.2.1.1.1

Aby systém splňoval požadavky této přílohy, musí obsahovat počitadlo k zaznamenávání počtu hodin, kdy byl motor v chodu, zatímco systém současně zjistil chybnou funkci dodávky plynu.

A.2.1.1.2

Toto počitadlo je schopno počítat až 30 minut doby provozu. Intervaly počitadla nejsou delší než 3 minuty. Jakmile je dosažena maximální přípustná hodnota systému, počitadlo tuto hodnotu uchová, dokud nejsou splněny podmínky umožňující vynulování počitadla.

A.2.1.2

Princip mechanismu počitadla

A.2.1.2.1

Počitadla fungují takto:

A.2.1.2.1.1

Pokud počitadlo začíná počítat od nuly, začne počítat v okamžiku, kdy je zjištěna chybná funkce dodávky plynu podle bodu 7.2 této přílohy a příslušný diagnostický chybový kód DTC má status „potvrzený a aktivní“.

A.2.1.2.1.2

Pokud dojde k monitorovací akci, počitadlo se zastaví a uchová naměřenou hodnotu za předpokladu, že chybná funkce, která původně počitadlo aktivovala, již není zjištěna nebo že selhání bylo čtecím nástrojem nebo nástrojem údržby vymazáno.

A.2.1.2.1.2.1

Počitadlo se rovněž zastaví a uchová svou aktuální hodnotu, jakmile se aktivuje servisní režim.

A.2.1.2.1.3

Jakmile je údaj počítadla zmrazen, počitadlo se vynuluje a začne počítat znovu, pokud je zjištěna chybná funkce týkající se tohoto počítadla a je aktivován servisní režim.

A.2.1.2.1.3.1

Jakmile je údaj počítadla zmrazen, počitadlo se také vynuluje, jestliže monitory přiřazené k tomuto počitadlu dokončí alespoň jeden monitorovací cyklus, aniž by zjistily chybnou funkci, a jestliže během 36 hodin chodu motoru od posledního zastavení počitadla není zjištěna žádná chybná funkce.

A.2.1.3

Obrázky A2.1.1 až A2.1.3 ilustrují mechanismus počitadla prostřednictvím tří případů použití.

Obrázek A2.1.1

Obrázek A2.1.1

Ilustrace mechanismu dodávky plynu (HDDF typu A) – případ použití 1

Ilustrace mechanismu dodávky plynu (HDDF typu A) – případ použití 1

Image 269

Chybná funkce dodávky plynu je zjištěna poprvé.

Servisní režim je aktivován a počitadlo znovu začne počítat, jakmile diagnostický chybový kód DTC získá status „potvrzený a aktivní“ (druhé zjištění).

Vozidlo se zastaví před dosažením 30 minut doby provozu po aktivaci servisního režimu.

Aktivuje se servisní režim a rychlost vozidla se omezí na 20 km/h (viz bod 4.2.2.1 této přílohy).

Počitadlo se zastaví na aktuální hodnotě.

Obrázek A2.1.2

Obrázek A2.1.2

Ilustrace mechanismu dodávky plynu (HDDF typu A) – případ použití 2

Ilustrace mechanismu dodávky plynu (HDDF typu A) – případ použití 2

Image 270

Chybná funkce dodávky plynu je zjištěna, když není počitadlo chybné funkce dodávky plynu na nule (v tomto případě použití označuje hodnotu, jíž dosáhlo v případě použití 1, když se vozidlo zastavilo).

Servisní režim je aktivován a počitadlo začíná počítat od nuly, jakmile diagnostický chybový kód DTC získá status „možný“ (první zjištění: viz bod 4.2.3.2.1 této přílohy).

Po 30 minutách provozu bez zastavení se aktivuje servisní režim a rychlost vozidla se omezí na 20 km/h (viz bod 4.2.2.1 této přílohy).

Počitadlo se zastaví na hodnotě při 30 minutách doby provozu.

Obrázek A2.1.3

Obrázek A2.1.3

Ilustrace mechanismu dodávky plynu (HDDF typu A) – případ použití 3

Ilustrace mechanismu dodávky plynu (HDDF typu A) – případ použití 3

Image 271

Po 36 hodinách provozu bez zjištění chybné funkce dodávky plynu se počitadlo vynuluje (viz bod A.2.1.2.3.2.1).

Chybná funkce dodávky plynu je opět zjištěna, jakmile má počitadlo chybné funkce dodávky plynu nulovou hodnotu (první zjištění).

Servisní režim je aktivován a počitadlo znovu začne počítat, jakmile diagnostický chybový kód DTC získá status „potvrzený a aktivní“ (druhé zjištění).

Po 30 minutách provozu bez zastavení se aktivuje servisní režim a rychlost vozidla se omezí na 20 km/h (viz bod 4.2.2.1 této přílohy).

Počitadlo se zastaví na hodnotě při 30 minutách doby provozu.

A.2.2

Ilustrace ostatních mechanismů aktivace a deaktivace

A.2.2.1

Obrázek A2.2 prostřednictvím jednoho typického případu použití ilustruje události, k nimž dojde v případě vozidla HDDF, jakmile se plynová nádrž vyprázdní.

Obrázek A2.2

Obrázek A2.2

Ilustrace událostí, k nimž dojde v případě prázdné plynové nádrže (HDDF typu A a B)

Ilustrace událostí, k nimž dojde v případě prázdné plynové nádrže (HDDF typu A a B)

Image 272

V uvedeném případě použití:

| a) | Systém varování uvedený v bodě 4.3.2 se stane aktivním, jakmile úroveň plynu dosáhne kritické úrovně definované výrobcem; |
| --- | --- |

a)

Systém varování uvedený v bodě 4.3.2 se stane aktivním, jakmile úroveň plynu dosáhne kritické úrovně definované výrobcem;

| b) | Aktivuje se servisní režim (v případě HDDF typu A) nebo se motor přepne do naftového režimu (v případě HDDF typu B). |
| --- | --- |

b)

Aktivuje se servisní režim (v případě HDDF typu A) nebo se motor přepne do naftového režimu (v případě HDDF typu B).

V případě HDDF typu A se aktivuje servisní režim a rychlost vozidla se omezí na 20 km/h po následujícím zastavení vozidla nebo po 30 minutách doby provozu bez zastavení (viz bod 4.2.2.1 této přílohy).

Plynová nádrž se znovu naplní.

Vozidlo je opět provozováno v režimu dual fuel, jakmile se nádrž znovu naplní nad kritickou úroveň.

A.2.2.2.

Obrázek A2.3 prostřednictvím jednoho typického příkladu použití ilustruje události, k nimž dojde v případě chybné funkce systému dodávky plynu. Tato ilustrace by měla být považována za doplňující k ilustraci, která je uvedena v bodě A.2.1 a pojednává o mechanismu počitadla.

Obrázek A2.3

Obrázek A2.3

Ilustrace událostí, k nimž dojde v případě chybné funkce systému dodávky plynu (HDDF typu A a B)

Ilustrace událostí, k nimž dojde v případě chybné funkce systému dodávky plynu (HDDF typu A a B)

Image 273

V uvedeném případě použití:

| a) | k selhání systému dodávky plynu dojde poprvé. Diagnostický chybový kód DTC získá status „možný“ (první zjištění); |
| --- | --- |

a)

k selhání systému dodávky plynu dojde poprvé. Diagnostický chybový kód DTC získá status „možný“ (první zjištění);

| b) | aktivuje se servisní režim (v případě HDDF typu A) nebo se motor přepne do naftového režimu (v případě HDDF typu B), jakmile diagnostický chybový kód DTC získá status „potvrzený a aktivní“ (druhé zjištění). |
| --- | --- |

b)

aktivuje se servisní režim (v případě HDDF typu A) nebo se motor přepne do naftového režimu (v případě HDDF typu B), jakmile diagnostický chybový kód DTC získá status „potvrzený a aktivní“ (druhé zjištění).

V případě HDDF typu A se aktivuje servisní režim a rychlost vozidla se omezí na 20 km/h po následujícím zastavení vozidla nebo po 30 minutách doby provozu bez zastavení (viz bod 4.2.2.1 této přílohy).

Vozidlo je opět provozováno v režimu dual fuel, jakmile je selhání opraveno.

A.2.2.3

Obrázek A2.4 prostřednictvím jednoho typického příkladu použití ilustruje události, k nimž dojde v případě abnormální spotřeby plynu.

Obrázek A2.4

Obrázek A2.4

Ilustrace událostí, k nimž dojde v případě abnormální spotřeby plynu (HDDF typu A a B)

Ilustrace událostí, k nimž dojde v případě abnormální spotřeby plynu (HDDF typu A a B)

Image 274

V takovém případě použití se aktivuje servisní režim (v případě HDDF typu A) nebo se motor přepne do naftového režimu (v případě HDDF typu B), jakmile diagnostický chybový kód DTC získá status „možný“ (první zjištění).

V případě HDDF typu A se aktivuje servisní režim a rychlost vozidla se omezí na 20 km/h po následujícím zastavení vozidla nebo po 30 minutách doby provozu bez zastavení (viz bod 4.2.2.1 této přílohy).

Vozidlo je opět provozováno v režimu dual fuel, jakmile dojde k nápravě abnormality.

---

Příloha 15 – dodatek 3

Indikátor dual fuel HDDF, systém varování, omezení provozuschopnosti – požadavky na prokazování

A.3.1

Indikátory dual fuel

A.3.1.1

V případě, že je typ motoru dual fuel schvalován jako samostatný technický celek, prokáže se při schválení typu schopnost systému motoru ovládat aktivaci indikátoru režimu dual fuel při provozu v režimu dual fuel.

V případě, že je typ vozidla dual fuel schvalován z hlediska jeho emisí, prokáže se při schválení typu aktivace indikátoru režimu dual fuel při provozu v režimu dual fuel.

Poznámka: Požadavky na montáž týkající se indikátoru režimu dual fuel schváleného motoru dual fuel jsou uvedeny v bodě 6.2 této přílohy.

A.3.1.2

V případě, že je motor dual fuel typu 1B, 2B nebo 3B schvalován jako samostatný technický celek, prokáže se při schválení typu schopnost systému motoru ovládat aktivaci indikátoru naftového režimu při provozu v naftovém režimu.

V případě, že je vozidlo dual fuel typu 1B, 2B nebo 3B schvalováno z hlediska jeho emisí, prokáže se při schválení typu aktivace indikátoru naftového režimu při provozu v naftovém režimu.

Poznámka: Požadavky na montáž týkající se indikátoru naftového režimu schváleného motoru dual fuel typu 1B, 2B nebo 3B jsou uvedeny v bodě 6.2 této přílohy.

A.3.1.3

V případě, že je typ motoru dual fuel schvalován jako samostatný technický celek, prokáže se při schválení typu schopnost systému motoru ovládat aktivaci indikátoru servisního režimu při provozu v servisním režimu.

V případě, že je typ vozidla dual fuel schvalován z hlediska jeho emisí, prokáže se při schválení typu aktivace indikátoru servisního režimu při provozu v servisním režimu.

Poznámka: Požadavky na montáž týkající se indikátoru servisního režimu schváleného motoru dual fuel jsou uvedeny v bodě 6.2 této přílohy.

A.3.1.3.1

Při takovém vybavení postačí provést prokázání týkající se indikátoru servisního režimu tím, že se aktivuje přepínač pro aktivaci servisního režimu, a předložit schvalovacímu orgánu důkazy, že k aktivaci dojde, jakmile je servisní režim ovládán samotným systémem motoru (například prostřednictvím algoritmů, simulací, výsledků interních zkoušek atd.).

A.3.2

V případě, že je typ motoru dual fuel schvalován jako samostatný technický celek, prokáže se při schválení typu schopnost systému motoru ovládat aktivaci systému varování v případě, že je množství plynu v nádrži pod úrovní varování.

V případě, že je typ vozidla dual fuel schvalován z hlediska emisí, prokáže se při schválení typu aktivace systému varování v případě, že je množství plynu v nádrži pod úrovní varování. Pro tento účel může být na žádost výrobce a se schválením schvalovacího orgánu skutečné množství plynu v nádrži simulováno.

Poznámka: Požadavky na montáž týkající se systému varování schváleného motoru dual fuel jsou uvedeny v bodě 6.2 této přílohy.

A.3.3

V případě, že je motor typu 1A nebo 2A schvalován jako samostatný technický celek, prokáže se při schválení typu schopnost systému motoru ovládat aktivaci omezení provozuschopnosti po zjištění prázdné nádrže na plynné palivo, chybné funkce systému dodávky plynu a abnormální spotřeby plynu v režimu dual fuel.

V případě, že je vozidlo dual fuel typu 1A nebo 2A schvalováno z hlediska jeho emisí, prokáže se při schválení typu aktivace omezení provozuschopnosti po zjištění prázdné nádrže na plynné palivo, chybné funkce systému dodávky plynu a abnormální spotřeby plynu v režimu dual fuel.

Poznámka: Požadavky na montáž týkající se omezení provozuschopnosti schváleného motoru dual fuel jsou uvedeny v bodě 6.2 této přílohy.

A.3.3.1

V případě, že je motor dual fuel typu 1A nebo 2A schvalován jako samostatný technický celek, prokáže se při schválení typu schopnost systému motoru ovládat aktivaci omezení provozuschopnosti po zjištění prázdné nádrže na plynné palivo, chybné funkce systému dodávky plynu a abnormální spotřeby plynu v režimu dual fuel.

V případě, že je vozidlo dual fuel typu 1A nebo 2A schvalováno z hlediska jeho emisí, prokáže se při schválení typu aktivace omezení provozuschopnosti po zjištění prázdné nádrže na plynné palivo, chybné funkce systému dodávky plynu a abnormální spotřeby plynu v režimu dual fuel.

Poznámka: Požadavky na montáž týkající se omezení provozuschopnosti schváleného motoru dual fuel jsou uvedeny v bodě 6.2 této přílohy.

A.3.3.1

Chybná funkce systému dodávky plynu a abnormální spotřeba plynu mohou být na žádost výrobce a se schválením schvalovacího orgánu simulovány.

A.3.3.2

Postačí provést prokázání v typickém případě použití vybraném po dohodě se schvalovacím orgánem a předložit uvedenému orgánu důkazy, že k omezení provozuschopnosti dochází ve všech ostatních možných případech použití (například prostřednictvím algoritmů, simulací, výsledků interních zkoušek atd.).

---

Příloha 15 – dodatek 4

Požadavky na postup dodatečné zkoušky emisí pro motory dual fuel

A.4.1

Tento dodatek definuje dodatečné požadavky a výjimky z přílohy 4 tohoto předpisu, aby bylo možno zkoušet emise motorů dual fuel nezávisle na tom, zda jsou těmito emisemi výhradně emise z výfuku nebo zda jsou k emisím z výfuku přidány i emise z klikové skříně podle bodu 6.10 přílohy 4.

Zkoušení emisí motoru dual fuel komplikuje skutečnost, že motor může používat jako palivo čistou motorovou naftu i kombinaci převážně plynného paliva s pouze malým množstvím motorové nafty jakožto zdroje pro vznícení. Poměr mezi palivy používanými motorem dual fuel se rovněž může měnit dynamicky v závislosti na podmínkách provozu motoru. V důsledku toho jsou ke zkoušení emisí těchto motorů nezbytná zvláštní bezpečnostní opatření a omezení.

A.4.2

Podmínky zkoušek (příloha 4 bod 6)

A.4.2.1

Parametr fa
  pro motory dual fuel se stanoví podle vzorce a)(2) v bodě 6.1 přílohy 4 tohoto předpisu.

A.4.3.

Zkušební postupy (příloha 4 bod 7)

A.4.3.1.

Doporučeným postupem měření pro motory dual fuel je postup b) uvedený v bodě 7.1.3 přílohy 4 (systém CVS).

Tento postup měření zajišťuje, že kolísání složení paliva v průběhu zkoušky ovlivní pouze výsledky měření uhlovodíků. To je kompenzováno prostřednictvím jedné z metod popsaných v bodě 4.4.

Ostatní metody měření, jako je například metoda a) uvedená v bodě 7.1.3 přílohy 4 (měření ze surového plynu / měření s ředěním části toku) lze použít s některými bezpečnostními opatřeními ohledně metod stanovení a výpočtu hmotnostního průtoku výfukového plynu. Pevné hodnoty parametrů paliv a hodnoty ugas
  se použijí, jak je popsáno v dodatku 6.

A.4.4

Výpočet emisí na molárním základě podle přílohy 7 celosvětového technického předpisu GTR č. 11 týkající se zkušebního protokolu o emisích výfukových plynů u nesilničních mobilních strojů (NRMM) není přípustný.

A.4.4.1

Korekce suchého stavu na vlhký stav (příloha 4 bod 8.1)

A.4.4.1.1

Pro výpočet korekce suchého stavu na vlhký stav se použijí rovnice 15 a 17 v příloze 4 bodě 8.1.1.

Parametry pro jednotlivá paliva se stanoví podle bodů A.6.2 a A.6.3 dodatku 6.

A.4.4.1.2

Pro výpočet korekce vlhkého stavu na suchý stav se použijí rovnice 19 a 20 v příloze 4 bodě 8.1.2.

Pro korekci suchého stavu na vlhký stav se použije molární poměr vodíku α kombinace obou paliv. Tento molární poměr vodíku se vypočte z naměřených hodnot spotřeby paliva obou paliv podle bodu A.6.4 dodatku 6.

A.4.4.2

Pro stanovení korekce vlhkosti u NOx pro motory dual fuel se použije korekce vlhkosti u NOx pro vznětové motory uvedená v bodě 8.2.1 přílohy 4.

Image 275
  (A4.1)

kde

| Ha | je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu |
| --- | --- |

Ha

je vlhkost nasávaného vzduchu, g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu

A.4.4.3

Ředění části toku (PFS) a měření emisí v surovém výfukovém plynu (příloha 4 bod 8.4)

A.4.4.3.1

Hmotnostní průtok výfukového plynu se určuje podle postupu přímého měření popsaného v bodě 8.4.1.3.

Případně lze použít metodu měření průtoku vzduchu a poměru vzduchu a paliva podle bodu 8.4.1.6 (rovnice 30, 31 a 32), avšak pouze tehdy, jsou-li hodnoty α, γ, δ a ε stanoveny podle bodů A.6.2 a A.6.3 dodatku 6. Použití zirkoniové sondy ke stanovení poměru vzduchu a paliva není povoleno.

A.4.4.3.2

Výpočty se provedou podle přílohy 4 bodu 8, použijí se však hodnoty ugas
  a molární poměry popsané v bodech A.6.2 a A.6.3 dodatku 6.

A.4.4.3.3

Pro určení emisí částic metodou měření s ředěním části toku se použije výpočet podle přílohy 4 bodu 8.4.3.2.

K řízení ředicího poměru lze použít jednu z těchto metod:

| — | přímé měření hmotnostního průtoku popsané v bodě 8.4.1.3. |
| --- | --- |

—

přímé měření hmotnostního průtoku popsané v bodě 8.4.1.3.

| — | metodu měření průtoku vzduchu a poměru vzduchu a paliva podle bodu 8.4.1.6 (rovnice 30, 31 a 32) lze použít pouze tehdy, je-li kombinována s metodou prediktivní regulace popsanou v bodě 8.4.1.2 a jsou-li hodnoty α, γ, δ a ε stanoveny podle bodů A.6.2 a A.6.3 dodatku 6. |
| --- | --- |

—

metodu měření průtoku vzduchu a poměru vzduchu a paliva podle bodu 8.4.1.6 (rovnice 30, 31 a 32) lze použít pouze tehdy, je-li kombinována s metodou prediktivní regulace popsanou v bodě 8.4.1.2 a jsou-li hodnoty α, γ, δ a ε stanoveny podle bodů A.6.2 a A.6.3 dodatku 6.

Pro každé měření se provede kontrola kvality podle bodu 9.4.6.1.

A.4.4.3.4

Měřič průtoku uvedený v bodech A.4.4.3.1 a A.4.4.3.3 nesmí být citlivý na změny složení a hustoty výfukového plynu. Malé chyby např. v důsledku měření Pitotovou trubicí nebo clonou (odpovídající druhé odmocnině hustoty výfukových plynů) lze zanedbat.

A.4.4.4

Možné kolísání složení paliva ovlivní pouze výpočet výsledků měření uhlovodíků. Pro všechny ostatní složky se použijí vhodné rovnice z bodu 8.5.2 přílohy 4.

Přesné rovnice se použijí pro výpočet emisí uhlovodíků pomocí molárních poměrů složek stanovených na základě měření spotřeby paliva obou paliv podle bodu A.6.4 dodatku 6.

A.4.4.4.1

Za účelem stanovení stechiometrického faktoru se vypočte molární poměr vodíku α v palivu jako průměrný molární poměr vodíku pro palivovou směs v průběhu zkoušky podle bodu A.6.4 dodatku 6.

Případně lze použít hodnotu Fs
  plynného paliva v rovnici 59 nebo 60 přílohy 4.

A.4.5

Specifikace zařízení a ověření (příloha 4 bod 9)

A.4.5.1

Koncentrace kyslíku požadované pro motory dual fuel se shodují s koncentracemi požadovanými pro vznětové motory uvedenými v tabulce 8 v bodě 9.3.3.4 přílohy 4.

A.4.5.2

Nástroje používané k měření motorů dual fuel se kontrolují stejnými postupy jako nástroje používané k měření vznětových motorů. V bodě 9.3.7.3 písm. b) přílohy 4 se použije směs obsahující 21 procent kyslíku.

A.4.5.3

Kontrola rušivého vlivu vodní páry v bodě 9.3.9.2.2 přílohy 4 tohoto předpisu se použije pouze pro měření koncentrace NOx ve vlhkém stavu. U motorů dual fuel, u nichž se jako palivo používá zemní plyn, by tato zkouška měla být provedena s předpokládaným poměrem H/C 4 (methan). V takovém případě Hm
  = 2 x A. U motorů dual fuel, u nichž se jako palivo používá zemní plyn, by tato zkouška měla být provedena s předpokládaným poměrem H/C 2,525 (methan). V takovém případě Hm
  = 1,25 x A.

---

Příloha 15 – dodatek 5

Dodatečné požadavky na postup zkoušky emisí s použitím PEMS pro motory dual fuel

A.5.1

Tento dodatek definuje dodatečné požadavky a výjimky z přílohy 8 tohoto předpisu, aby bylo možné zkoušet emise motorů dual fuel s použitím PEMS.

Zkoušení emisí motoru dual fuel komplikuje skutečnost, že motor může používat jako palivo čistou motorovou naftu i kombinaci převážně plynného paliva s pouze malým množstvím motorové nafty jakožto zdroje pro vznícení. Poměr mezi palivy používanými motorem dual fuel se rovněž může měnit dynamicky v závislosti na podmínkách provozu motoru. V důsledku toho jsou ke zkoušení emisí těchto motorů nezbytná zvláštní bezpečnostní opatření a omezení.

A.5.2

Dodatek 1 k příloze 8 se mění takto:

A.5.2.1

| (2) | Pouze pro motory na zemní plyn |
| --- | --- |

(2)

A.5.2.2.

Měří-li se koncentrace na suchém základě, převede se na vlhký základ podle bodu 8.1 přílohy 4 a bodu 4.1.1 dodatku 4 k této příloze.

A.5.2.3

Hmotnostní emise se zjistí způsobem popsaným v bodě 8.4.2.3 přílohy 4. Hodnoty ugas
  se stanoví podle bodů A.6.2 a A.6.3 dodatku 6 k příloze 15.

---

Příloha 15 – dodatek 6

Stanovení molárních poměrů složek a hodnot ugas
  pro motory dual fuel

A.6.1

Tento dodatek definuje stanovení molárních poměrů složek a hodnot ugas
  pro faktor převodu ze suchého stavu na vlhký stav a výpočty emisí pro zkoušení emisí motorů dual fuel.

A.6.2

Provoz v režimu dual fuel

A.6.2.1

Pro motory dual fuel typu 1A nebo 1B provozované v režimu dual fuel se použijí molární poměry složek a hodnoty ugas
  plynného paliva.

A.6.2.2

Tabulka A6.1

Molární poměry složek směsi obsahující 50 % plynného paliva a 50 % motorové nafty (% hmotnostní)

| Plynné palivo | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propan | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butan | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG palivo A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG palivo B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Plynné palivo

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propan

2,2633

0

0

0,0039

Butan

2,1837

0

0

0,0038

LPG

2,1957

0

0

0,0038

LPG palivo A

2,1740

0

0

0,0038

LPG palivo B

2,2402

0

0

0,0039

Tabulka A6.2

Hodnoty u
  gas surového výfukového plynu a hustoty složek u směsi obsahující 50 % plynného paliva a 50 % motorové nafty (% hmotnostní)

| Plynné palivo | ρe | | | Plyn | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (a)) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (b)) | | | |
| CNG/LNG (c)) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528  (d)) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propan | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butan | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| LPG (e)) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Plynné palivo

ρe

Plyn

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(a))

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (b))

CNG/LNG (c))

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528  (d))

0,001536

0,001117

0,000560

Propan

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butan

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

LPG (e))

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3

Pro motory dual fuel typu 3B provozované v režimu dual fuel se použijí molární poměry složek a hodnoty ugas
  motorové nafty.

A.6.2.4

| — | pro výpočet emisí THC se použije hodnota ugas
  plynného paliva, |
| --- | --- |

—

pro výpočet emisí THC se použije hodnota ugas
  plynného paliva,

| — | pro výpočet emisí NMHC se použije hodnota ugas
  na základě CH2,93, |
| --- | --- |

—

pro výpočet emisí NMHC se použije hodnota ugas
  na základě CH2,93,

| — | pro výpočet emisí CH4se použije hodnota ugas
  pro CH4. |
| --- | --- |

—

pro výpočet emisí CH4se použije hodnota ugas
  pro CH4.

A.6.3

Pro motory dual fuel typu 1B, 2B nebo 3B provozované v naftovém režimu se použijí molární poměry složek a hodnoty ugas
  motorové nafty.

A.6.4

Stanovení molárních poměrů složek, pokud je palivová směs známá

A.6.4.1

Image 276
  (A6.1)

Image 277
  (A6.2)

Image 278
  (A6.3)

Image 279
  (A6.4)

Image 280
  (A6.5)

kde

| qm

  f1 | hmotnostní průtok paliva 1, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f2 | hmotnostní průtok paliva 2, kg/s |
| w
  ALF | obsah vodíku v palivu, % hmot. |
| w
  BET | obsah uhlíku v palivu, % hmot. |
| w
  GAM | obsah síry v palivu, % hmot. |
| w
  DEL | obsah dusíku v palivu, % hmot. |
| w
  EPS | obsah kyslíku v palivu, % hmot. |

qm

  f1

hmotnostní průtok paliva 1, kg/s

qm

  f2

hmotnostní průtok paliva 2, kg/s

w
  ALF

obsah vodíku v palivu, % hmot.

w
  BET

obsah uhlíku v palivu, % hmot.

w
  GAM

obsah síry v palivu, % hmot.

w
  DEL

obsah dusíku v palivu, % hmot.

w
  EPS

obsah kyslíku v palivu, % hmot.

A.6.4.2

Image 281
  (A6.6)

Image 282
  (A6.7)

Image 283
  (A6.8)

Image 284
  (A6.9)

kde

| w
  ALF | obsah vodíku v palivu, % hmot. |
| --- | --- |
| w
  BET | obsah uhlíku v palivu, % hmot. |
| w
  GAM | obsah síry v palivu, % hmot. |
| w
  DEL | obsah dusíku v palivu, % hmot. |
| w
  EPS | obsah kyslíku v palivu, % hmot. |
| α | molární poměr vodíku (H/C) |
| γ | molární poměr síry (S/C) |
| δ | molární poměr dusíku (N/C) |
| ε | molární poměr kyslíku (O/C) |

w
  ALF

obsah vodíku v palivu, % hmot.

w
  BET

obsah uhlíku v palivu, % hmot.

w
  GAM

obsah síry v palivu, % hmot.

w
  DEL

obsah dusíku v palivu, % hmot.

w
  EPS

obsah kyslíku v palivu, % hmot.

α

molární poměr vodíku (H/C)

γ

molární poměr síry (S/C)

δ

molární poměr dusíku (N/C)

ε

molární poměr kyslíku (O/C)

vztaženo na palivo CH
  α
  OεNδSγ

A.6.4.3

Hodnoty surového výfukového plynu u
  gas pro palivovou směs lze vypočítat pomocí přesných rovnic v bodě 8.4.2.4 přílohy 4 a molárních poměrů vypočítaných podle bodu A.6.4.2.

U systémů s konstantním hmotnostním průtokem je rovnice 57 v bodě 8.5.2.3.1 přílohy 4 zapotřebí pro výpočet hodnot u
  gas zředěného výfukového plynu.

---

(a))  v závislosti na palivu

a)

(b))  při λ = 2, suchý vzduch, 273 K, 101,3 kPa

b)

(c))  hodnota u s přesností v rozmezí 0,2 % pro složení: C = 58–76 %; H = 19–25 %; N = 0–14 % (CH4, G20, GR, G23 a G25)

c)

u

4

20

R

23

25

(d))  NMHC na základě CH2,93 (pro celkové HC se použije koeficient u
  gas CH4)

d)

2,93

u

gas

4

(e))  hodnota u s přesností v rozmezí 0,2 % pro složení: C3 = 27 - 90 %; C4 = 10 - 73 % (LPG paliva A a B)

e)

u

---