# Az Európai Unió C 87/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.087.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 87 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. április 16. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.087.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 87

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. április 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 087/01 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 087/02 | A Bizottság közleménye a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele) (
  1
  ) | 2 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 087/01

Euro-átváltási árfolyamok

1

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 087/02

A Bizottság közleménye a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele) (
  1
  )

Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele

1

2

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 087/03 | Állami Támogatás – Hollandia C 45/2008 (ex NN 97/2005) – sz. Állami Támogatás A Farm Dairy Flevoland támogatása Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően | 5 |
| 2009/C 087/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 087/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV) (
  1
  ) | 13 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 087/06 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 14 |
| 2009/C 087/07 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 20 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 087/03

Állami Támogatás – Hollandia C 45/2008 (ex NN 97/2005) – sz. Állami Támogatás A Farm Dairy Flevoland támogatása Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

5

2009/C 087/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland) (
  1
  )

1

12

2009/C 087/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV) (
  1
  )

1

13

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 087/06

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

14

2009/C 087/07

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 87/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. április 15.

2009/C 87/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3173 |
| JPY | Japán yen | 130,70 |
| DKK | Dán korona | 7,4498 |
| GBP | Angol font | 0,88210 |
| SEK | Svéd korona | 10,8650 |
| CHF | Svájci frank | 1,5100 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,8405 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,883 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 290,79 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7092 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3005 |
| RON | Román lej | 4,1935 |
| TRY | Török líra | 2,1162 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,8352 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6004 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,2094 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,2912 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9810 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 757,28 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,1509 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,0001 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3767 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 351,98 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7522 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,790 |
| RUB | Orosz rubel | 44,1005 |
| THB | Thaiföldi baht | 46,758 |
| BRL | Brazil real | 2,9223 |
| MXN | Mexikói peso | 17,4346 |
| INR | Indiai rúpia | 65,4370 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3173

JPY

Japán yen

130,70

DKK

Dán korona

7,4498

GBP

Angol font

0,88210

SEK

Svéd korona

10,8650

CHF

Svájci frank

1,5100

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,8405

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,883

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

290,79

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7092

PLN

Lengyel zloty

4,3005

RON

Román lej

4,1935

TRY

Török líra

2,1162

AUD

Ausztrál dollár

1,8352

CAD

Kanadai dollár

1,6004

HKD

Hongkongi dollár

10,2094

NZD

Új-zélandi dollár

2,2912

SGD

Szingapúri dollár

1,9810

KRW

Dél-Koreai won

1 757,28

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,1509

CNY

Kínai renminbi

9,0001

HRK

Horvát kuna

7,3767

IDR

Indonéz rúpia

14 351,98

MYR

Maláj ringgit

4,7522

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,790

RUB

Orosz rubel

44,1005

THB

Thaiföldi baht

46,758

BRL

Brazil real

2,9223

MXN

Mexikói peso

17,4346

INR

Indiai rúpia

65,4370

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 87/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 87/2

---

A Bizottság közleménye a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

2009/C 87/02

| ESzSz (1) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe (és referenciadokumentum) | Első közzététel HL | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A6:2008
  Gyermekjátékszerek biztonsága 1. rész: Mechanikai és fizikai tulajdonságok | 2008.9.16. | EN 71-1:2005+A4:2007
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2008.11.30.) |
| Megjegyzés: „Az ütközési felületen tapadókoronggal ellátott lövedékes játékok esetében a 4.17.1. b) pontban meghatározott előírás, melynek értelmében a húzóvizsgálatot a 8.4.2.3. ponttal összhangban végzik, nem terjed ki az e játékok által okozott fuldoklás veszélyére” a bizottság határozata 2007/224/EK 2007. április 4. (HL L 96., 2007.4.11., 18. o.) |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Gyermekjátékszerek biztonsága 2. rész: Gyúlékonyság | 2008.9.16. | EN 71-2:2006
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2008.9.16.) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Gyermekjátékszerek biztonsága 3. rész: Bizonyos elemek migrálása | 1995.10.12. | EN 71-3:1988
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1995.6.30.) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 2001.9.14. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.10.31.) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 2002.8.8. | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 2003.3.15. | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Gyermekjátékszerek biztonsága 4. rész: Kísérletezőkészletek kémiai és hasonló kísérletekhez | 1991.2.9. | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 1998.9.5. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.10.31.) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 2003.12.9. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.1.31.) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 2007.10.4. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2007.11.30.) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Gyermekjátékszerek biztonsága 5. rész: Kémiai játék(készletek) a kísérletezőkészletek kivételével | 1993.9.1. | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 2006.5.31. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.7.31.) |
| CEN | EN 71-6:1994
  Gyermekjátékszerek biztonsága 6. rész: Grafikus jelképek az életkorcsoportra figyelmeztető utasítással való megjelölésre | 1995.6.22. | | |
| CEN | EN 71-7:2002
  Gyermekjátékszerek biztonsága 7. rész: Ujjal felvihető festékek. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2003.3.15. | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Gyermekjátékszerek biztonsága 8. rész: Hinták, csúszdák és hasonló tevékenységet igénylő gyermekjátékszerek belső és külső téri, otthoni használatra | 2003.12.9. | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 2006.10.26. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.11.30.) |
| CENELEC | EN 62115:2005
  Villamos játékok. Biztonság IEC 62115:2003 (Módosítva) + A1:2004 | 2006.3.8. | EN 50088:1996 + A1:1996 + A2:1997 + A3:2002
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2008.1.1.) |

ESzSz (1)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe (és referenciadokumentum)

Első közzététel HL

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

1. megjegyzés

CEN

EN 71-1:2005+A6:2008

Gyermekjátékszerek biztonsága 1. rész: Mechanikai és fizikai tulajdonságok

2008.9.16.

EN 71-1:2005+A4:2007

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2008.11.30.)

Megjegyzés: „Az ütközési felületen tapadókoronggal ellátott lövedékes játékok esetében a 4.17.1. b) pontban meghatározott előírás, melynek értelmében a húzóvizsgálatot a 8.4.2.3. ponttal összhangban végzik, nem terjed ki az e játékok által okozott fuldoklás veszélyére” a bizottság határozata 2007/224/EK 2007. április 4. (HL L 96., 2007.4.11., 18. o.)

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Gyermekjátékszerek biztonsága 2. rész: Gyúlékonyság

2008.9.16.

EN 71-2:2006

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2008.9.16.)

CEN

EN 71-3:1994

Gyermekjátékszerek biztonsága 3. rész: Bizonyos elemek migrálása

1995.10.12.

EN 71-3:1988

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1995.6.30.)

EN 71-3:1994/A1:2000

2001.9.14.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.10.31.)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

2002.8.8.

EN 71-3:1994/AC:2002

2003.3.15.

CEN

EN 71-4:1990

Gyermekjátékszerek biztonsága 4. rész: Kísérletezőkészletek kémiai és hasonló kísérletekhez

1991.2.9.

EN 71-4:1990/A1:1998

1998.9.5.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.10.31.)

EN 71-4:1990/A2:2003

2003.12.9.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.1.31.)

EN 71-4:1990/A3:2007

2007.10.4.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2007.11.30.)

CEN

EN 71-5:1993

Gyermekjátékszerek biztonsága 5. rész: Kémiai játék(készletek) a kísérletezőkészletek kivételével

1993.9.1.

EN 71-5:1993/A1:2006

2006.5.31.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.7.31.)

CEN

EN 71-6:1994

Gyermekjátékszerek biztonsága 6. rész: Grafikus jelképek az életkorcsoportra figyelmeztető utasítással való megjelölésre

1995.6.22.

CEN

EN 71-7:2002

Gyermekjátékszerek biztonsága 7. rész: Ujjal felvihető festékek. Követelmények és vizsgálati módszerek

2003.3.15.

CEN

EN 71-8:2003

Gyermekjátékszerek biztonsága 8. rész: Hinták, csúszdák és hasonló tevékenységet igénylő gyermekjátékszerek belső és külső téri, otthoni használatra

2003.12.9.

EN 71-8:2003/A1:2006

2006.10.26.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.11.30.)

CENELEC

EN 62115:2005

Villamos játékok. Biztonság IEC 62115:2003 (Módosítva) + A1:2004

2006.3.8.

EN 50088:1996 + A1:1996 + A2:1997 + A3:2002

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2008.1.1.)

| 1. megjegyzés: | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

| 2.1. megjegyzés: | Az új (vagy módosított) szabvány ugyanazzal az alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

2.1. megjegyzés:

Az új (vagy módosított) szabvány ugyanazzal az alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

| 2.2. megjegyzés: | Az új szabvány szélesebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

2.2. megjegyzés:

Az új szabvány szélesebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

| 2.3. megjegyzés: | Az új szabvány szűkebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a (részben) helyettesített szabvány esetében a szabvány alkalmazási körébe eső termékekre megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem, azonban azok a termékek nem érintettek, amelyek nem esnek az új szabvány alkalmazási körébe. |
| --- | --- |

2.3. megjegyzés:

Az új szabvány szűkebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a (részben) helyettesített szabvány esetében a szabvány alkalmazási körébe eső termékekre megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem, azonban azok a termékek nem érintettek, amelyek nem esnek az új szabvány alkalmazási körébe.

| 3. megjegyzés: | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

Megjegyzés:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK irányelvvel módosított 98/34/EC európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK irányelvvel módosított 98/34/EC európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi.

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők.

| — | Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését. [ezt a megjegyzést csak egységesített lista esetében kell beilleszteni] |
| --- | --- |

—

Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését. [ezt a megjegyzést csak egységesített lista esetében kell beilleszteni]

| — | Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:
  http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/ |
| --- | --- |

—

Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESzSz:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.eu) – CENELEC: Avenue Marnix 17, B-10 |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.eu) – CENELEC: Avenue Marnix 17, B-10

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu)

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 87/5

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – HOLLANDIA

C 45/08 (ex NN 97/05) – sz. Állami Támogatás A Farm Dairy Flevoland támogatása

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

2009/C 87/03

A 2008. 11. 26-í levelében – amelynek hiteles nyelvi változata az ezen összefoglaló utáni oldalakon olvasható – a Bizottság értesítette Hollandiát azon döntéséről, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint eljárást indít a fenti támogatást illetően.

Az érdekelt felek ezen összefoglaló és az utána következő levél közzétételétől számítva egy hónapon belül, a következő címen nyújthatják be észrevételeiket:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'agriculture et du développement rural |
| Direction M. Législation agricole |
| Unité M.2. Concurrence |
| Rue de la Loi, 130 5/94A |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 76 72 |

Commission européenne

Direction générale de l'agriculture et du développement rural

Direction M. Législation agricole

Unité M.2. Concurrence

Rue de la Loi, 130 5/94A

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 76 72

Az észrevételekről Hollandia értesítést kap. Az észrevételeket benyújtó érdekelt fél azonosító adatainak bizalmas kezelése írásban, a kérés indokainak megjelölésével kérhető.

ÖSSZEFOGLALÓ

1.   ELJÁRÁS

| 1. | Egy, a 68/2001/EK rendelet szerinti mentesítésre irányuló kérelem keretében benyújtott adatlap vizsgálata kapcsán a Bizottság olyan információk birtokába jutott, amelyek a Farm Dairy Flevoland részére nyújtott vagy nyújtandó támogatásra vonatkoznak. 2004. június 29-én kelt levelében a Bizottság információkat kért Hollandiától a szóban forgó intézkedésről. |
| --- | --- |

1.

Egy, a 68/2001/EK rendelet szerinti mentesítésre irányuló kérelem keretében benyújtott adatlap vizsgálata kapcsán a Bizottság olyan információk birtokába jutott, amelyek a Farm Dairy Flevoland részére nyújtott vagy nyújtandó támogatásra vonatkoznak. 2004. június 29-én kelt levelében a Bizottság információkat kért Hollandiától a szóban forgó intézkedésről.

| 2. | A holland hatóságok 2005. november 28-án kelt, 2005. november 29-én iktatott levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

2.

A holland hatóságok 2005. november 28-án kelt, 2005. november 29-én iktatott levelükben válaszoltak.

| 3. | 2007. május 22-i levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért, a holland hatóságok pedig erre 2007. június 22-én kelt, 2007. június 25-én iktatott levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

3.

2007. május 22-i levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért, a holland hatóságok pedig erre 2007. június 22-én kelt, 2007. június 25-én iktatott levelükben válaszoltak.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| 4. | 1998. augusztus 24-én a Farm Dairy támogatási kérelmet nyújtott be Flevoland tartomány EPD-jének (Enig Programmeringsdocument) 3.3. pontja alapján. Alapításakor a szóban forgó vállalkozás közvetlen és közvetett munkalehetőségeket volt hivatott teremteni a régióban. A Farm Dairy tejtermékeket előállító vállalkozás. |
| --- | --- |

4.

1998. augusztus 24-én a Farm Dairy támogatási kérelmet nyújtott be Flevoland tartomány EPD-jének (Enig Programmeringsdocument) 3.3. pontja alapján. Alapításakor a szóban forgó vállalkozás közvetlen és közvetett munkalehetőségeket volt hivatott teremteni a régióban. A Farm Dairy tejtermékeket előállító vállalkozás.

| 5. | 1998. szeptember 23-án a tartomány kedvezően bírálta el a támogatási kérelmet, és a holland mezőgazdasági minisztériumtól (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit, a továbbiakban: LNV) finanszírozást kért, az pedig támogatását fejezte ki. |
| --- | --- |

5.

1998. szeptember 23-án a tartomány kedvezően bírálta el a támogatási kérelmet, és a holland mezőgazdasági minisztériumtól (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit, a továbbiakban: LNV) finanszírozást kért, az pedig támogatását fejezte ki.

| 6. | Az LNV állásfoglalása alapján a tartomány határozatot hozott, ebben a Farm Dairynek összesen 1 575 millió NLG (vagyis 715 909 EUR) összegű támogatást ítélt oda, és a támogatás odaítélésére vonatkozó szándékáról 1999. március 3-án értesítette a Farm Dairyt. A támogatást az EMOGA, a központi állam és a tartomány hozzájárulásából kívánták fedezni. |
| --- | --- |

6.

Az LNV állásfoglalása alapján a tartomány határozatot hozott, ebben a Farm Dairynek összesen 1 575 millió NLG (vagyis 715 909 EUR) összegű támogatást ítélt oda, és a támogatás odaítélésére vonatkozó szándékáról 1999. március 3-án értesítette a Farm Dairyt. A támogatást az EMOGA, a központi állam és a tartomány hozzájárulásából kívánták fedezni.

| 7. | Miután az Európai Bizottság jelezte, hogy tejtermékek előállításával foglalkozó cég támogatását nem fogja engedélyezni, az LNV úgy döntött, hogy a közfinanszírozást nem ítéli oda, és erről 1999. szeptember 14-én kelt levelében értesítette a tartományt. |
| --- | --- |

7.

Miután az Európai Bizottság jelezte, hogy tejtermékek előállításával foglalkozó cég támogatását nem fogja engedélyezni, az LNV úgy döntött, hogy a közfinanszírozást nem ítéli oda, és erről 1999. szeptember 14-én kelt levelében értesítette a tartományt.

| 8. | A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság ellenőrzése nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy a projekt nem finanszírozható az EPD révén, és hogy következésképpen az EMOGA-ból származó finanszírozás nem kerül odaítélésre. Döntését 1999. június 25-én kelt levelében a tartomány tudomására hozta. |
| --- | --- |

8.

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság ellenőrzése nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy a projekt nem finanszírozható az EPD révén, és hogy következésképpen az EMOGA-ból származó finanszírozás nem kerül odaítélésre. Döntését 1999. június 25-én kelt levelében a tartomány tudomására hozta.

| 9. | A tartomány azonban ennek ellenére a projekt saját forrásból történő finanszírozása mellett döntött. 2000. november 20-án kelt levelében a támogatás végleges odaítéléséről és kifizetéséről értesítette a Farm Dairyt. |
| --- | --- |

9.

A tartomány azonban ennek ellenére a projekt saját forrásból történő finanszírozása mellett döntött. 2000. november 20-án kelt levelében a támogatás végleges odaítéléséről és kifizetéséről értesítette a Farm Dairyt.

| 10. | 2001. február 23-án nem hivatalos találkozóra került sor a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság munkatársai és Flevoland tartomány képviselői között, ez utóbbiak kérésére. E találkozón a Főigazgatóság munkatársai közölték, hogy a Farm Dairynek juttatott támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal, ezért azt vissza kell követelni, s az összeget akár más projekt keretében fel lehet használni. |
| --- | --- |

10.

2001. február 23-án nem hivatalos találkozóra került sor a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság munkatársai és Flevoland tartomány képviselői között, ez utóbbiak kérésére. E találkozón a Főigazgatóság munkatársai közölték, hogy a Farm Dairynek juttatott támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal, ezért azt vissza kell követelni, s az összeget akár más projekt keretében fel lehet használni.

| 11. | A tartomány azonban úgy döntött, hogy a támogatást odaítélő határozat visszavonása miatt elszenvedett kárért nyújtott kártérítés formájában mégis odaítéli a támogatást. A kártérítés összege megegyezett azzal az összeggel, amelyet a Farm Dairy akkor kapott volna, ha a támogatást engedélyezik. |
| --- | --- |

11.

A tartomány azonban úgy döntött, hogy a támogatást odaítélő határozat visszavonása miatt elszenvedett kárért nyújtott kártérítés formájában mégis odaítéli a támogatást. A kártérítés összege megegyezett azzal az összeggel, amelyet a Farm Dairy akkor kapott volna, ha a támogatást engedélyezik.

3.   ELŐZETES ÉRTÉKELÉS

| 12. | A birtokában lévő információk alapján a Bizottság ebben a szakaszban azt a következtetést vonja le, hogy a szóban forgó intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik, és állami támogatásnak minősül. A támogatást ugyanis egy versenypiacon tevékenységet folytató vállalkozásnak ítélték oda, és ehhez Flevoland tartomány forrásait használták fel. |
| --- | --- |

12.

A birtokában lévő információk alapján a Bizottság ebben a szakaszban azt a következtetést vonja le, hogy a szóban forgó intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik, és állami támogatásnak minősül. A támogatást ugyanis egy versenypiacon tevékenységet folytató vállalkozásnak ítélték oda, és ehhez Flevoland tartomány forrásait használták fel.

| 13. | Mivel a támogatást előzetes értesítés nélkül ítélték oda és fizették ki, az jogellenes támogatásnak minősül a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében. |
| --- | --- |

13.

Mivel a támogatást előzetes értesítés nélkül ítélték oda és fizették ki, az jogellenes támogatásnak minősül a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében.

| 14. | Ebben a szakaszban azonban a Bizottság nem állapíthatja meg a támogatás összeegyeztethetőségét a közös piaccal. Azok az információk, amelyekkel a Bizottság jelenleg rendelkezik, ugyanis nem engednek arra következtetni, hogy a támogatás összeegyeztethető a mezőgazdasági termékek feldolgozását és értékesítését érintő beruházásokkal kapcsolatos állami támogatásokra vonatkozó – a támogatás odaítélésekor alkalmazandó – iránymutatással (1). Ez az iránymutatás kifejezetten kizárja a tehéntej és a belőle készülő termékek ágazatában megvalósuló beruházásokat, kivéve ha a termelés jelentős innovációs vonatkozással rendelkezik, vagy eleget tesz más – a termelőkapacitással vagy a felvevőpiaccal kapcsolatos – kritériumoknak. Nincs bizonyítva, hogy e kritériumok teljesülnének. |
| --- | --- |

14.

Ebben a szakaszban azonban a Bizottság nem állapíthatja meg a támogatás összeegyeztethetőségét a közös piaccal. Azok az információk, amelyekkel a Bizottság jelenleg rendelkezik, ugyanis nem engednek arra következtetni, hogy a támogatás összeegyeztethető a mezőgazdasági termékek feldolgozását és értékesítését érintő beruházásokkal kapcsolatos állami támogatásokra vonatkozó – a támogatás odaítélésekor alkalmazandó – iránymutatással (1). Ez az iránymutatás kifejezetten kizárja a tehéntej és a belőle készülő termékek ágazatában megvalósuló beruházásokat, kivéve ha a termelés jelentős innovációs vonatkozással rendelkezik, vagy eleget tesz más – a termelőkapacitással vagy a felvevőpiaccal kapcsolatos – kritériumoknak. Nincs bizonyítva, hogy e kritériumok teljesülnének.

| 15. | Ezenkívül az említett iránymutatás 3. d) pontja értelmében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó intézkedések társfinanszírozhatók volnának-e a 2328/91/EGK tanácsi rendelet (2) rendelkezéseivel összhangban. A fentebb ismertetett információkból az következik, hogy a projektnek az EPD révén történő finanszírozása jogszerűtlen lett volna. Ezért a Bizottság az eljárás jelenlegi szakaszában úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedésre nem alkalmazhatók az említett iránymutatás 3. d) pontja szerinti eltérések. |
| --- | --- |

15.

Ezenkívül az említett iránymutatás 3. d) pontja értelmében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó intézkedések társfinanszírozhatók volnának-e a 2328/91/EGK tanácsi rendelet (2) rendelkezéseivel összhangban. A fentebb ismertetett információkból az következik, hogy a projektnek az EPD révén történő finanszírozása jogszerűtlen lett volna. Ezért a Bizottság az eljárás jelenlegi szakaszában úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedésre nem alkalmazhatók az említett iránymutatás 3. d) pontja szerinti eltérések.

| 16. | A holland hatóságok a későbbiekben megváltoztatták a támogatás jogalapját, és az odaítélt támogatást utólag olyan kártérítéssé minősítették át, amely a végül jogszerűtlennek és a közös piaccal esetlegesen összeegyeztethetetlennek bizonyuló támogatást odaítélő hatóság tévedéséből eredő károkat hivatott fedezni. Az ítélkezési gyakorlatból azonban egyértelműen az következik, hogy – figyelembe véve a Bizottság által az állami támogatásokra az EK-Szerződés 88. cikke alapján gyakorolt ellenőrzés kötelező jellegét – a támogatásban részesülő vállalkozások elvben csak akkor várhatják el jogosan, hogy a támogatás szabályszerű legyen, ha annak odaítélésére az említett cikkben előírt eljárással összhangban került sor. A kellő gondossággal eljáró piaci szereplőnek ugyanis rendszerint módjában áll meggyőződni az eljárás betartásáról (3). |
| --- | --- |

16.

A holland hatóságok a későbbiekben megváltoztatták a támogatás jogalapját, és az odaítélt támogatást utólag olyan kártérítéssé minősítették át, amely a végül jogszerűtlennek és a közös piaccal esetlegesen összeegyeztethetetlennek bizonyuló támogatást odaítélő hatóság tévedéséből eredő károkat hivatott fedezni. Az ítélkezési gyakorlatból azonban egyértelműen az következik, hogy – figyelembe véve a Bizottság által az állami támogatásokra az EK-Szerződés 88. cikke alapján gyakorolt ellenőrzés kötelező jellegét – a támogatásban részesülő vállalkozások elvben csak akkor várhatják el jogosan, hogy a támogatás szabályszerű legyen, ha annak odaítélésére az említett cikkben előírt eljárással összhangban került sor. A kellő gondossággal eljáró piaci szereplőnek ugyanis rendszerint módjában áll meggyőződni az eljárás betartásáról (3).

| 17. | A támogatások kártérítésként való odaítélése végeredményben a Bizottság jóváhagyása nélküli támogatásnyújtás tilalmának megkerülését jelenti. Ezt egyébként alátámasztja az is, hogy amikor Flevoland tartomány a támogatás odaítélésének jogcímeként a hatósági tévedés miatti kártérítést nevezte meg, teljes tudatában volt annak, hogy kifizetés előtt a támogatást a Bizottságnak jóvá kellett volna hagynia. |
| --- | --- |

17.

A támogatások kártérítésként való odaítélése végeredményben a Bizottság jóváhagyása nélküli támogatásnyújtás tilalmának megkerülését jelenti. Ezt egyébként alátámasztja az is, hogy amikor Flevoland tartomány a támogatás odaítélésének jogcímeként a hatósági tévedés miatti kártérítést nevezte meg, teljes tudatában volt annak, hogy kifizetés előtt a támogatást a Bizottságnak jóvá kellett volna hagynia.

| 18. | Mivel a holland hatóságok más jogcímre nem hivatkoztak, ebben a szakaszban nem zárható ki, hogy a támogatás valójában működési támogatásnak minősül, vagyis hogy a támogatással olyan költségeket igyekeztek átvállalni a vállalkozástól, amelyeket különben napi ügyvitele vagy szokásos tevékenysége keretében kellett volna annak fedeznie. Az ilyen támogatást elvben a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

18.

Mivel a holland hatóságok más jogcímre nem hivatkoztak, ebben a szakaszban nem zárható ki, hogy a támogatás valójában működési támogatásnak minősül, vagyis hogy a támogatással olyan költségeket igyekeztek átvállalni a vállalkozástól, amelyeket különben napi ügyvitele vagy szokásos tevékenysége keretében kellett volna annak fedeznie. Az ilyen támogatást elvben a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni.

| 19. | A Bizottság tehát – a rendelkezésére álló információkra való figyelemmel és az általa végzett előzetes értékelés nyomán – kétségesnek tartja a Farm Dairy vállalkozás részére nyújtott támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét, ezért úgy határozott, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint eljárást indít. A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított jogszerűtlen támogatást minden esetben behajtják a kezdeményezettől, kivéve ha ez a közösségi jog valamelyik általános elvébe ütközne. |
| --- | --- |

19.

A Bizottság tehát – a rendelkezésére álló információkra való figyelemmel és az általa végzett előzetes értékelés nyomán – kétségesnek tartja a Farm Dairy vállalkozás részére nyújtott támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét, ezért úgy határozott, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint eljárást indít. A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított jogszerűtlen támogatást minden esetben behajtják a kezdeményezettől, kivéve ha ez a közösségi jog valamelyik általános elvébe ütközne.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Hierbij deelt de Commissie Nederland mee dat zij na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de hierboven genoemde maatregel heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| 1. | In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel. |
| --- | --- |

1.

In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel.

| 2. | De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005., geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198). |
| --- | --- |

2.

De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005., geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198).

| 3. | Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675). |
| --- | --- |

3.

Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675).

2.   BESCHRIJVING VAN DE MAATREGEL

2.1.   Context van de maatregel

| 4. | Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen. |
| --- | --- |

4.

Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen.

| 5. | Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken. |
| --- | --- |

5.

Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken.

| 6. | Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie. |
| --- | --- |

6.

Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie.

| 7. | Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie. |
| --- | --- |

7.

Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie.

| 8. | Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld. |
| --- | --- |

8.

Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld.

| 9. | Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld. |
| --- | --- |

9.

Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld.

| 10. | De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan. |
| --- | --- |

10.

De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan.

| 11. | Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt. |
| --- | --- |

11.

Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt.

| 12. | De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard. |
| --- | --- |

12.

De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard.

2.2.   Rechtsgrondslag

| 13. | Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening. |
| --- | --- |

13.

Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening.

2.3.   Bedrag van de steun

| 14. | De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen. |
| --- | --- |

14.

De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen.

2.4.   Begunstigde

| 15. | De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk. |
| --- | --- |

15.

De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk.

2.5.   Duur van de maatregel

| 16. | De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen. |
| --- | --- |

16.

De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen.

3.   VOORLOPIGE BEOORDELING

| 17. | Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt. |
| --- | --- |

17.

Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt.

3.1.   Het bestaan van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag

| 18. | Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt. |
| --- | --- |

18.

Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.

| 19. | Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend. |
| --- | --- |

19.

Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend.

| 20. | Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen. |
| --- | --- |

20.

Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen.

| 21. | Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy. |
| --- | --- |

21.

Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy.

| 22. | Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

22.

Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt.

3.2.   Het kwalificeren van de maatregel als onrechtmatige steun

| 23. | Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999. |
| --- | --- |

23.

Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999.

3.3.   Voorlopige beoordeling van de verenigbaarheid van de steun

| 24. | De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1.), als schadevergoeding (3.3.2.) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3.). |
| --- | --- |

24.

De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1.), als schadevergoeding (3.3.2.) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3.).

3.3.1.   Investeringssteun

| 25. | De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd). |
| --- | --- |

25.

De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd).

| 26. | Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden. |
| --- | --- |

26.

Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden.

| 27. | In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:
  „In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

27.

In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:

„In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:

—

[...]

| — | investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten, |
| --- | --- |

—

investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten,

| — | investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.
  De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit: |
| --- | --- |

—

investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.

De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit:

| — | investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap, |
| --- | --- |

—

investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap,

| — | investeringen op het gebied van milieubescherming.” |
| --- | --- |

—

investeringen op het gebied van milieubescherming.”

| 28. | Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG. |
| --- | --- |

28.

Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG.

| 29. | In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan. |
| --- | --- |

29.

In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan.

| 30. | De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun. |
| --- | --- |

30.

De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun.

| 31. | Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel. |
| --- | --- |

31.

Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel.

3.3.2.   Vergoeding van de geleden schade als gevolg van het niet toekennen van de steun

| 32. | De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was. |
| --- | --- |

32.

De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was.

| 33. | Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht. |
| --- | --- |

33.

Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht.

| 34. | In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8). |
| --- | --- |

34.

In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8).

| 35. | In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd. |
| --- | --- |

35.

In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd.

| 36. | De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

36.

De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt.

3.3.3.   Andere rechtsgrondslagen op grond waarvan de steun verenigbaar zou zijn

| 37. | Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd. |
| --- | --- |

37.

Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd.

| 38. | Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9). |
| --- | --- |

38.

Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9).

4.   BESLUIT

| 39. | Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen. |
| --- | --- |

39.

Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen.

| 40. | De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

40.

De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| 41. | De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.” |
| --- | --- |

41.

De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.”

---

(1)  HL C 29., 1996.2.2., 4. o.

1

(2)  HL L 218., 1991.8.6., 1. o.

2

(3)  A Bíróságnak a C-165/95. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1997. január 14-én hozott ítélete, EBHT I-135. o.

3

(4)  Op grond van jurisprudentie van het Hof van Justitie vormt een verbetering van de concurrentiepositie van een onderneming als gevolg van staatsteun over het algemeen een bewijs voor het feit dat sprake is van concurrentievervalsing ten opzichte van andere ondernemingen die een dergelijke steun niet hebben ontvangen (Zaak C - 730/79, Jur. 1980, blz. 2671, punten 11 en 12).

4

(5)  PB C 29 van 2.2.1996, blz. 4.

5

(6)  PB L 218 van 6.8.1991, p. 1.

6

(7)  HvJ, 27.9.1988, Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG, gevoegde zaken 106-120/87, Jur. 1988, blz. 5515.

7

Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG

(8)  HvJ, 14 januari 1997, Spanje/Commissie, zaak C-169/95, Jur. blz. I-135.

8

(9)  Arrest van het Gerecht van 15 juni 2005, Regione autonoma della Sardegna/Commissie, T-171/02, Jur. blz. II-2123, punt 129.

9

---

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 87/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 87/12

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 87/04

| (1) | 2009. április 3-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Deutsche Lufthansa AG (a továbbiakban: Lufthansa, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a British Midland (Egyesült Királyság) felett. |
| --- | --- |

(1)

2009. április 3-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Deutsche Lufthansa AG (a továbbiakban: Lufthansa, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a British Midland (Egyesült Királyság) felett.

| (2) | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Lufthansa esetében: utasok és áruk légiszállítása, valamint kapcsolódó szolgáltatások (utasellátás a repülőút során, IT-szolgáltatások, repülőgépek karbantartása, javítása és felújítása), |
| --- | --- | --- |

(2)

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Lufthansa esetében: utasok és áruk légiszállítása, valamint kapcsolódó szolgáltatások (utasellátás a repülőút során, IT-szolgáltatások, repülőgépek karbantartása, javítása és felújítása),

| — | a British Midland esetében: utasok és áruk légiszállítása, karbantartás, javítás és felújítás. |
| --- | --- |

—

a British Midland esetében: utasok és áruk légiszállítása, karbantartás, javítás és felújítás.

| (3) | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| (4) | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel) |
| BELGIQUE/BELGIË (BELGIUM). |

(4)

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel)

BELGIQUE/BELGIË (BELGIUM).

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 87/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 87/13

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 87/05

| (1) | 2009. április 3-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Lonza Group Ltd (a továbbiakban: Lonza) és a Teva Pharmaceuticals Industries Ltd (a továbbiakban: Teva) (Lonza és Teva a továbbiakban együttesen: az anyavállalatok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös vállalkozást (a továbbiakban: KV) hoznak létre a tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(1)

2009. április 3-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Lonza Group Ltd (a továbbiakban: Lonza) és a Teva Pharmaceuticals Industries Ltd (a továbbiakban: Teva) (Lonza és Teva a továbbiakban együttesen: az anyavállalatok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös vállalkozást (a továbbiakban: KV) hoznak létre a tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében.

| (2) | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Lonza esetében: a kutatástól a végtermékek előállításáig különböző szolgáltatások nyújtása a gyógyszer-, egészségügyi és élettudományokkal kapcsolatos iparban, |
| --- | --- | --- |

(2)

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Lonza esetében: a kutatástól a végtermékek előállításáig különböző szolgáltatások nyújtása a gyógyszer-, egészségügyi és élettudományokkal kapcsolatos iparban,

| — | a Teva esetében: generikus és originális gyógyszeripari termékek, valamint (kémiailag) aktív gyógyszeripari összetevők fejlesztése, gyártása és értékesítése, |
| --- | --- |

—

a Teva esetében: generikus és originális gyógyszeripari termékek, valamint (kémiailag) aktív gyógyszeripari összetevők fejlesztése, gyártása és értékesítése,

| — | a KV esetében: biosimilar készítmények (biológiailag hasonló követőgyógyszerek) fejlesztése, gyártása és forgalmazása világszerte. |
| --- | --- |

—

a KV esetében: biosimilar készítmények (biológiailag hasonló követőgyógyszerek) fejlesztése, gyártása és forgalmazása világszerte.

| (3) | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| (4) | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

(4)

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 87/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 87/14

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 87/06

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

Módosítás iránti kérelem a 9. cikk alapján

„PARMIGIANO REGGIANO”

EK-szám: IT-PDO-0317-0016-26.7.2007.

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   A termékleírás érintett szakaszcíme(i)

| — |  | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | | A termék leírása |
| — |  | Földrajzi terület |
| — |  | A származás igazolása |
| — | | Az előállítás módja |
| — |  | Kapcsolat |
| — | | Címkézés |
| — | | Nemzeti előírások |
| — | | Egyéb [pontosítandó] |

—



A termék elnevezése

—

Image

A termék leírása

—



Földrajzi terület

—



A származás igazolása

—

Image

Az előállítás módja

—



Kapcsolat

—

Image

Címkézés

—

Image

Nemzeti előírások

—

Image

Egyéb [pontosítandó]

2.   A módosítás típusa

| — |  | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | | Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amelynek esetében sem egységes dokumentumot, sem összefoglalót nem tettek közzé |
| — |  | A leírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) |
| — |  | A leírás átmeneti, hatóságok által elrendelt egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedésekből eredő módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése) |

—



Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása

—

Image

Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amelynek esetében sem egységes dokumentumot, sem összefoglalót nem tettek közzé

—



A leírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése)

—



A leírás átmeneti, hatóságok által elrendelt egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedésekből eredő módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése)

3.   Módosítás(ok):

3.1.   Leírás

A késztermék jellemzőinek meghatározása pontosabb.

A „Parmigiano Reggiano” OEM-mel ellátott sajt előállítására szolgáló tejet adó tehenek takarmányozási szabályainak leírása részletesebb, egyértelművé téve, hogy mely elemekre terjed ki az ellenőrzés.

3.2.   Az előállítás módja

Pontosabb annak leírása, hogy mely takarmányokkal szabad, illetőleg tilos a teheneket táplálni.

Annak érdekében, hogy az istállóépületek semmilyen – akár a föld vagy a takarmány útján terjedő – fertőzés veszélyének ne legyenek kitéve, az állattartó gazdaságokban tilos bármiféle szilázst akár csak tartani is. Ezenkívül a vágásra szánt állatokat a tejelő állatok istállóépületeitől eltérő és tőlük elkülönített istállóépületekben kell tartani.

A sajtkádak méreteit és felhasználását illetően pontosítások történnek. Ezek egyértelműsítik a hagyomány által szentesített szokásokat és eljárásokat, hogy a termelés ezáltal megőrizhesse kisipari jellegét és kapcsolatát a területtel. Lehetőség nyílik arra, hogy a sajtkádak 15 %-át újra felhasználják egy második sajtkészítéshez, tekintettel a „Parmigiano Reggiano” előállítási területén uralkodó sajátos technikai és gazdálkodási feltételekre. Ez az új rendelkezés a tehenek tejhozamának a laktációs görbe miatti megnövekedésére igyekszik megoldást kínálni, lehetővé téve a sajtüzemeknek, hogy új sajtkádak vagy termelőeszközök beszerzése nélkül is jövedelmezően hasznosíthassák a tejtermeléstöbbletet. A sajtkádak 15 %-a a legnagyobb tejtermelés-növekedés átlagos mértékének felel meg.

Megszűnik a besütéssel való megjelölésre vonatkozó utalás, mivel a hatályos szabályozás értelmében az érlelőkamrákban tilos nyílt lángot használni.

3.3.   Címkézés

Annak érdekében, hogy az előre csomagolva, reszelve vagy darabolva forgalomba kerülő „Parmigiano Reggiano” sajt valódiságáról meg lehessen győződni, és a sajt könnyen felismerhető legyen, sajátos új címkézési szabályként bevezetésre kerül, hogy a terméken kötelező feltüntetni a megkülönböztető jelölést, amelynek felső részén egy szelet és egy korong „Parmigiano Reggiano” sajt, valamint egy kis kés, alsó részén pedig a „PARMIGIANO REGGIANO” felirat szerepel.

A kazein-adattáblán már nem kötelező feltüntetni a „Parmigiano Reggiano o CFPR” feliratot. E kötelezettség azért szűnik meg, hogy másféle felirat is szerepelhessen, például a „Consorzio del Formaggio Parmigiano Reggiano” felirat vagy a közös jelölés.

A „seconda categoria” (második kategória) és a „mezzano” (közönséges) kifejezés megfelelőjeként bevezetésre kerül a „prima stagionatura” (első érlelés) kifejezés.

3.4.   Nemzeti előírások

A sajt termelési előírása a már eddig is hatályos és alkalmazandó 1991. november 4-i miniszterelnöki rendeletre vonatkozó utalással egészül ki.

3.5.   Egyéb

Pontosításra kerül, hogy minőségi és nyomonkövethetőségi okokból a darabolást és a csomagolást a származási területen kell elvégezni. A Bíróság által a C-66/00. sz. ügyben 2002. június 25-én, illetőleg a C-469/00. sz. ügyben 2003. május 20-án hozott ítéletekben kifejezésre juttatott álláspont értelmében kizárólag a származási helyen történő csomagolás révén garantálható a fogyasztók számára az előre csomagolt formában, darabolva forgalomba hozott „Parmigiano Reggiano” sajt valódisága. Erre az előírásra azért van szükség, mert a termék azonosítására alkalmas jelölések, vagyis az egész sajtkorong külsején feltüntetett eredet- és osztálymegjelölések a kéreg nélküli részekről teljesen hiányoznak, a kérget is magukban foglaló részeken pedig nem mindig látszanak, ezért gondoskodni kell a termék valódiságának kétségbevonhatatlanságáról és a termék maradéktalan nyomonkövethetőségéről. Minőségi szempontból a sajtkorong megbontása a sajtot megfosztja a kéreg védelmétől, a kéreg ugyanis szárazságánál fogva a sajtot teljesen elszigeteli környezetétől. A kéreg a sajtot megóvja a kiszáradástól, az oxidálódástól, a zsírtartalom kicsapódásától és a megolvadástól, valamint a penészgombák elszaporodásától. E visszafordíthatatlan jelenségek megakadályozásához elengedhetetlen, hogy a sajtkorong megbontása után rövid időn belül megtörténjen az áru légmentes vagy védőgázos csomagolásba helyezése, pontosan meghatározott feltételek szerint és szakember felügyeletével.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„PARMIGIANO REGGIANO”

EK-szám: IT-PDO-0317-0016-26.7.2007.

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés

„Parmigiano Reggiano”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa (a II. mellékletnek megfelelően)

| 1.3. osztály | Sajtok |
| --- | --- |

1.3. osztály

Sajtok

3.2.   Azon termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

A „Parmigiano Reggiano” olyan, kemény, hevített tésztájú, lassú érlelésű sajt, amely természetes fölözéssel előállított félzsíros nyers tehéntejből készül. A tejnek semmilyen hőkezelésen nem szabad keresztülmennie, és olyan tehenektől kell származnia, amelyek tápláléka túlnyomórészt a származási helyen fellelhető takarmányból áll. Az érlelésnek legalább 12 hónapig kell tartania. A „Parmigiano Reggiano” egész korongban, darabolva és reszelve is forgalomba hozható.

A „Parmigiano Reggiano” jellemzői a következők:

| — | alakja hengeres, pereme enyhén domború vagy majdnem egyenes, lapja sík felületű, enyhén recés; |
| --- | --- |

—

alakja hengeres, pereme enyhén domború vagy majdnem egyenes, lapja sík felületű, enyhén recés;

| — | méretei: lapjának átmérője 35–45 cm, pereme 20–26 cm magas; |
| --- | --- |

—

méretei: lapjának átmérője 35–45 cm, pereme 20–26 cm magas;

| — | a sajtkorong minimális tömege: 30 kilogramm; |
| --- | --- |

—

a sajtkorong minimális tömege: 30 kilogramm;

| — | külső megjelenés: természetes szalmasárga színű kéreg; |
| --- | --- |

—

külső megjelenés: természetes szalmasárga színű kéreg;

| — | a kéreg vastagsága: körülbelül 6 mm; |
| --- | --- |

—

a kéreg vastagsága: körülbelül 6 mm;

| — | a sajttészta színe: a halvány szalmaszíntől a szalmaszínig terjed; |
| --- | --- |

—

a sajttészta színe: a halvány szalmaszíntől a szalmaszínig terjed;

| — | a sajttészta sajátos aromája és íze: illatos, finom, zamatos, de nem csípős; |
| --- | --- |

—

a sajttészta sajátos aromája és íze: illatos, finom, zamatos, de nem csípős;

| — | a sajttészta szerkezete: finoman rögös és forgácsosan törhető; |
| --- | --- |

—

a sajttészta szerkezete: finoman rögös és forgácsosan törhető;

| — | zsiradék a szárazanyag arányában: legalább 32 %. |
| --- | --- |

—

zsiradék a szárazanyag arányában: legalább 32 %.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Tehéntej, só, borjútól származó tejoltó.

A tej a kijelölt földrajzi területen tartott tehenektől származik.

Adalékanyagok használata tilos.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

A tehenek alapvetően a kijelölt földrajzi területről származó takarmányból álló, meghatározott mennyiségű és minőségű táplálékot kapnak.

A takarmány szárazanyag-tartalmának legalább 75 %-át a földrajzi területen belül kell előállítani.

A fejadag szárazanyagtartalmának legfeljebb 50 %-a származhat állateledelből.

Tilos bármiféle szilázs használata.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

A „Parmigiano Reggiano” előállításához felhasznált tejet adó teheneknek a kijelölt földrajzi területen kell lenniük.

A tejet a földrajzi területen kell megtermelni és feldolgozni. Az esti és a reggeli fejésből származó tejet nyersen és fölözetlenül kell a sajtüzembe szállítani, összhangban a termékleírással. A reggeli fejésből származó tejet rézkádakba öntik, és összekeverik az esti fejésből származó, természetes lefölözéssel nyert félzsíros tejjel. A tejhez helyben előállított tejsavót adnak. Tenyésztett tejsavbaktériumok használata tilos. A kizárólag borjútól származó tejoltó útján történő alvasztás után az alvadékot felaprítják és felmelegítik. Ülepítés után a sajtmasszát formázás céljából az erre szolgáló edényekbe helyezik. Ezután következik a jelölés. A sózás néhány nap múlva, sós pácba merítéssel történik.

Az érlelés legalább 12 hónapig tart, és a kijelölt földrajzi területen történik.

Érlelés után kerül sor az ellenőrzési műveletekre: ekkor ellenőrzik, hogy a termék megfelel-e a termékleírásnak.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Parmigiano Reggiano” egész korongban, darabolva és reszelve is forgalomba hozható.

A fogyasztó védelmében, valamint az előre csomagolva, reszelve vagy darabolva forgalomba kerülő „Parmigiano Reggiano” valódiságának garantálása érdekében a reszelésre, illetve a darabolásra, valamint a csomagolásra a kijelölt földrajzi területen kell sort keríteni. Erre az előírásra azért van szükség, mert az egész korongra kerülő jelölések, amelyek alapján a „Parmigiano Reggiano” sajt azonosítható, a reszelt vagy darabolt sajtról hiányoznak, vagy azon nem látszanak, ezért az előre csomagolt termék származását garantálni kell. Az előírást az is indokolja, hogy darabolás után a csomagolásra garantáltan minél hamarabb sort kell keríteni, mégpedig olyan módszerekkel, amelyekkel elkerülhető a kiszáradás és az oxidálódás kockázata, vagyis a „Parmigiano Reggiano” eredeti organoleptikus tulajdonságainak elvesztése. A sajtforma megbontása a sajtot megfosztja a kéreg védelmétől, a kéreg ugyanis szárazságánál fogva a sajtot teljesen elszigeteli környezetétől.

A „Parmigiano Reggiano” darabonkénti csomagolása az előállító üzemben is történhet.

A reszelésnél kizárólag a „Parmigiano Reggiano” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott egész sajt használható fel, a csomagolásra pedig közvetlenül e művelet után sort kell keríteni, minden kezelés nélkül, és minden olyan anyag hozzáadásának mellőzésével, amely módosíthatja az eltarthatóságot vagy az eredeti organoleptikus tulajdonságokat.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A „Parmigiano Reggiano” sajt azonosítására a következők szolgálnak: a pontozott vonallal feltüntetett „Parmigiano Reggiano” felirat, a tejüzem száma, valamint az előállítás éve és hónapja, különleges bélyegzővel (jelölőszalaggal) a peremre nyomtatva, a „Parmigiano Reggiano Consorzio Tutela” feliratú ovális pecsét, a sajtkorong azonosító kódjait feltüntető kazein-adattábla, valamint második kategóriájú sajtkorongok esetében a vonatkozó megkülönböztető jelölés.

Az előre csomagolva, reszelve vagy darabolva forgalomba kerülő „Parmigiano Reggiano” sajt azonosítására szolgáló jel felső része egy szelet és egy korong „Parmigiano Reggiano” sajtot, valamint egy kis kést ábrázol, alsó részén pedig a „PARMIGIANO REGGIANO” felirat olvasható. Ez e megkülönböztető jelölés a címkézés egyik kötelező eleme, és a csoportosulás („consorzio”) által külön megállapodásban rögzített technikai előírások szerint tüntetendő fel.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A termelési terület Bologna megyének a Reno bal partján elterülő részére, Mantova megyének a Pó jobb partján elterülő részére, valamint Modena, Parma és Reggio nell’Emilia megyére terjed ki.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A természeti tényezők közül különösen említésre méltók az Appeninek gerincétől a Póig terjedő földrajzi terület talajtani jellemzői, valamint a flóra összetételét és a termék különleges erjedését egyaránt közvetlenül befolyásoló éghajlati viszonyok. Ami az emberi tényezőket illeti, a sajttermelés által a helyi gazdaságban betöltött, hagyományosan fontos szerepen túlmenően ki kell emelni, hogy a „Parmigiano Reggiano” bonyolult termelési eljárásai onnan erednek, hogy a hagyományos sajtkészítés fortélyait a szóban forgó térségben évszázadokon át megőrizték, gondosan és a helyi szokásokhoz hűen továbbörökítve őket.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Parmigiano Reggiano” sajtra jellemző sajátosság, hogy tésztája finoman rögös szerkezetű és forgácsosan törik, aromája illatos, íze lágy, zamatos és nem csípős, maga a sajt pedig könnyen oldódó és emészthető.

E jellemzők a rézkádakba naponta töltött nyers tej sajátosságaira és kiválasztási kritériumaira, az alvasztáshoz felhasznált, borjútól származó, magas kimozintartalmú tejoltóra, a sózáshoz felhasznált, sóval telített pácra, valamint a hosszú ideig tartó természetes érlelésre vezethetők vissza.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A „Parmigiano Reggiano” sajt különleges jellemzőit és minőségét garantáló fizikai-kémiai és mikrobiológiai sajátosságok elsősorban a tehenek takarmányozásának köszönhetők, a tehenek tápláléka ugyanis alapvetően a származási helyről származó takarmányból áll, és takarmányozási célra szigorúan tilos bármiféle szilázst felhasználni.

A legalább 12 hónapig tartó érlelés, amelyet a különleges éghajlati viszonyok miatt kötelező a kijelölt földrajzi területen végezni, elengedhetetlen ahhoz, hogy sajátos enzimes eljárások révén a tej feldolgozásával kapott termék elnyerje a „Parmigiano Reggiano” sajt jellemzőit.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(Az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege megtalálható:

| — | a következő internetcímen:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  vagy |
| --- | --- |

—

a következő internetcímen:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

vagy

| — | közvetlenül a minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) a „Prodotti di Qualità” (minőségi termékek) linket választva (a képernyő bal oldalán), a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)” (az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálatnak alávetett termelési szabályok) címszó alatt. |
| --- | --- |

—

közvetlenül a minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) a „Prodotti di Qualità” (minőségi termékek) linket választva (a képernyő bal oldalán), a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)” (az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálatnak alávetett termelési szabályok) címszó alatt.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 87/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 87/20

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 87/07

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK (1) tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

Módosítás iránti kérelem a 9. cikk alapján

„BITTO”

EK-szám: IT-PDO-117-1502-02.08.2006.

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   A termékleírás érintett szakaszcíme(i)

| — |  | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | | A termék leírása |
| — | | Földrajzi terület |
| — |  | A származás igazolása |
| — | | Az előállítás módja |
| — |  | Kapcsolat |
| — | | Címkézés |
| — |  | Nemzeti előírások |
| — |  | Egyéb (kérjük, határozza meg) |

—



A termék elnevezése

—

Image

A termék leírása

—

Image

Földrajzi terület

—



A származás igazolása

—

Image

Az előállítás módja

—



Kapcsolat

—

Image

Címkézés

—



Nemzeti előírások

—



Egyéb (kérjük, határozza meg)

2.   A módosítás típusa

| — |  | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | | Azon bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé |
| — |  | A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) |
| — |  | A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése) |

—



Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása

—

Image

Azon bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé

—



A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése)

—



A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése)

3.   Módosítás(ok)

3.1.   A termék leírása

A 3. pontban további részleteket tüntettek fel a szarvasmarhák legelőn történő takarmányozásával kapcsolatban, valamint pontosították, hogy – a són és az állandó legelőkről származó réti szénán alapuló „szükségtakarmányozáson” kívül – a takarmány napi maximum 3 kg szárazanyagot tartalmazhat. Erre a kiegészítésre azon termelők igényeinek kielégítése érdekében volt szükség, akik a hegyvidéki legeltetés feltételeinek és a nyáron hegyvidéken legeltetett haszonállatok genetikai jellemzőinek változásai miatt nehéz helyzetbe kerültek. Csupán a legeltetéssel ugyanis nem mindig biztosítható kellő mértékben az állatok jólléte. Ugyanezen pontban pontosították, hogy a felhasznált tej nyers tej. Tisztán formális módosításról van szó, mivel az aktuális termékleírás a tejre vonatkozóan nem ír elő semmilyen kezelést a fejés után, és ezért már eleve nyers tejről van szó.

Ezenfelül a sajt maximális magasságát 10 helyett 12 cm-ben határozták meg. Ezt a módosítást az indokolja, hogy a hagyományos eljárásokhoz még mindig erősen kötődő előállítási módszerekkel készített sajtkorongok nem teljesen egyformák, hanem méretük bizonyos meghatározott értékek között változik. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a „BITTO” sajtkorong megengedett magasságának ily módon történő meghatározása (8–12 cm) megfelel a történelmi dokumentumokban szereplő információknak, amelyek pontosan 12 cm-es maximális magasságot írnak elő.

3.2.   Földrajzi terület

A származási területre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy a kért módosítás abban áll, hogy a tejtermelési területek közé a Bergamo és Lecco megyében található Varrone, Artino és Lareggio három hegyvidéki legelőjét is felvették. Az első változatból ezek a hegyvidéki legelők tévedésből kimaradtak. A termelési terület ezzel csupán kis mértékben, az aktuális termelési terület kevesebb mint 1 %-ával nő; földrajzi szempontból a homogeneitást pedig az biztosítja, hogy az újabb legelők kőzettani, magassági és fekvési jellemzői megegyeznek a termelési területbe eddig is beletartozó területekével. Következésképpen a legelők növényzete szinte teljes mértékben azonos az eredetileg megjelölt termelési terület növényzetével.

3.3.   Az előállítás módja

Az ismertetett módosítás célja az őshonos érlelési kultúrák felhasználásának lehetővé tétele, ez a technológiai szempontból innovatív gyakorlat lehetővé teszi a sajtkészítési folyamat javítását, a nem megfelelő termékek előfordulásának csökkentését, a termék higiénikusságának biztosítását, ugyanakkor a területtel fennálló kapcsolat kifejeződését jelentő jellegzetes tulajdonságok fenntartását. A sajtkészítési folyamatban szerepet játszó tényezők közül a mikrobiológiai jellegűek ugyanis alapvető fontosságúak a sajtok előállítása és érlelése szempontjából. A „Bitto” és általában a jellegzetes sajtok fő erőssége az, hogy nyers tejből készülnek, ez ugyanakkor a legfőbb gyenge pontjukká is válhat, ha az alacsony tejsavbaktérium-tartalom vagy a sajtkészítési folyamatot gátló mikroorganizmusok jelenléte miatt a felhasznált tej mikrobiológiai minősége rossz. Az alacsony tejenzimtartalom azzal magyarázható, hogy az előállítás egyes szakaszai (fejés, a tej szállítása), illetve a felhasznált edények és a különböző helyiségek tekintetében egyre jobbak a tisztasági és higiéniai feltételek, valamint azzal, hogy fa helyett fémből vagy műanyagból készült tartályokat és eszközöket használnak. E módszerek ugyanis egyfelől kiküszöbölik a higiéniai és egészségügyi problémákat, másfelől csökkentik a tej mikroorganizmus- és sajtbaktérium-tartalmát. A hegyi legelőkön tartott tehenektől származó tejben esetenként előforduló, a sajtkészítési folyamatot gátló baktériumflórák jelenléte a kedvezőtlen előállítási feltételeknek tudható be, amelyek főként nagyon csapadékos nyarak esetén állnak elő. A nyers tejből készült sajtok esetében az oltás révén a sajt erjedésének folyamata „kézben tartható”, ily módon csökkenthető annak az esélye, hogy a sajtban hibás részek alakuljanak ki. Így megfelelő feltételek biztosíthatók a savképződéshez és az alvadék kicsorgatásához (amelyek nélkül túl sok tejsavó maradna a sajtban, és így repedések, valamint kellemetlen, nem kívánatos aromák alakulnának ki), ugyanakkor a nyersanyagban található különböző sajtbaktérium-fajták (amelyek szerepet játszanak az érési folyamatban és biztosítják a termék jellegzetességét) egyenletesen tudnak fejlődni. A jellegzetes sajtok esetében rendkívül fontos az egyes sajtokra jellemző mikroflóra izolált és szelektált starterkultúrájának használata. Így módon ezen termékek értékes tulajdonságai megőrizhetők, minőségük javítható, és elkerülhető, hogy a sajtból átlagos, névtelen, ízetlen és karakter nélküli termék váljon. 1999 óta a termék védelmével megbízott konzorcium („Consorzio di Tutela”) a Milánóban működő állattenyésztési kutatóintézettel (Istituto di Scienze delle Produzioni Alimentari del Consiglio Nazionale delle Ricerche – CNR-ISPA) együttműködve kutatásokat indított a „Bitto” sajtra jellemző mikroflórával kapcsolatos ismeretek bővítése, a mikrobiális biodiverzitás és az általa a terméknek kölcsönzött jellegzetességek megőrzése, valamint a minőség javítása érdekében. Az évek során tejsavbaktérium- és enterokokkusz-törzseket izoláltak és vizsgáltak. Az így azonosított törzsek egy részét további elemzés alá vetették annak érdekében, hogy értékeljék fiziológiai, biokémiai és metabolikus jellemzőiket, valamint sajtipari tulajdonságaikat. A helyi törzsek tömeges előállítása lehetővé tette, hogy olyan szelektált enzimek álljanak rendelkezésre, amelyek a nyers tejbe oltva nem csökkentik a tej természetes mikroflóráját, sőt kedvezőbb körülményeket teremtenek annak fejlődéséhez, és biztosítják a sajt érzékelhető tulajdonságainak kialakulását.

3.4.   Címkézés

A fogyasztók pontosabb tájékoztatása és a termék azonnali felismerhetőségének biztosítása érdekében helyénvalónak tűnt, hogy a termékleírásban a szóban forgó OEM azonosító jelének leírása is szerepeljen (ez korábban a termékleírás melléklete volt csupán), valamint rögzítésre került, hogy a terméken egy papírkorongot kell elhelyezni. A körben, sugár alakban elhelyezett „Bitto” feliratokon, a közösségi logón, valamint a gazdaságokra, birtokokra, farmokra, cégnevekre való hivatkozásokon kívül e korongon márkanevek is szerepelhetnek, de csak abban az esetben, ha azok nem rendelkeznek dicsérő jelentéssel, és nem alkalmasak a vásárlók megtévesztésére. Lehetőség van ezenkívül azon hegyvidéki legelő nevének feltüntetésére, ahol a sajtot készítették, ily módon külön hangsúlyozni lehet az olyan termelők által előállított sajt értékét, akik a „Bitto” előállítási területének hegyvidéki legelőire jellemző kedvezőtlen és nehéz munkakörülmények között (itt említhető a legelők nem mindig könnyű használhatósága és megközelíthetősége, a szerény vidéki épületek, a hagyományos eszközök, a légköri körülmények erős hatása az állattenyésztésre és a sajtkészítés folyamatára) önként vállalva, olyan előállítási módszert alkalmaznak, amely nagyobb kockázatokkal, így termékveszteséggel jár. A termék értékének hangsúlyozása kompenzálhatja az e termelők által vállalt magas kockázatokat.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„BITTO”

EK-szám: IT-PDO-117-1502-02.08.2006.

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés

„Bitto”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa (II. melléklet)

| 1.3 osztály – | Sajtok |
| --- | --- |

1.3 osztály –

Sajtok

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

A területen tenyésztett hagyományos fajták közé tartozó tehéntől származó, és esetleg legfeljebb 10 %-ban kecsketejjel kiegészített, nyers teljes tejből, közepes vagy hosszú érleléssel készülő, szabályos henger alakú, lapos felszínű, homorú oldalú és éles szélű sajt. A sajtkorongok átmérője 30–50 cm, a szélek magassága 8–12 cm, a sajt tömege 8–25 kg. A sajt héja szalmasárga, és az érlelés folyamán egyre intenzívebb színűvé válik, vastagsága 2–4 mm. A sajt tésztája tömör, és néhány apró lyukat tartalmaz. Felvágva a tészta – az érleléstől függően – fehér és szalmasárga közötti színű. Édes és ízletes, az érettebb sajtok intenzívebb ízűek. Az esetlegesen hozzáadott kecsketej a sajt jellegzetes zamatát még intenzívebbé teszi. A szárazanyag zsírtartalma legalább 45 %, az átlagos nedvességtartalom pedig 70 nap után 38 %. A sajtot a környezeti sajátosságokhoz kapcsolódó hagyományos módszerekkel állítják elő a június 1. és szeptember 30. közötti időszakban.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag a feldolgozott termékek esetén)

Tehéntej, nyers kecsketej legfeljebb 10 %-os arányban, borjútól származó tejoltó, helyi enzimek.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén)

A szarvasmarhák táplálékát a 4. pontban meghatározott terület hegyvidéki legelőin lelegelt fű alkotja. Az állatok jóllétének biztosítása érdekében a tejelő tehenek legeltetését – legfeljebb napi 3 kg mennyiségben – a következő száraztakarmányokkal lehet kiegészíteni: kukorica, árpa, búza, szója, legfeljebb 3 % melasz. A nyalókövek használata engedélyezett. Ezenfelül a legeltetést akadályozó rendkívüli időjárási jelenségek (hó, jégeső stb.) esetén – a megszokott feltételek visszaálltáig – legfeljebb 5 % arányban engedélyezett az állandó réti szénán alapuló szükségtakarmányozás.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

A tejtermelési és -feldolgozási műveleteket, valamint a „Bitto” sajt érlelési műveleteit a 4. pontban meghatározott területen kell elvégezni.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

Legalább egy évvel az érlelés után a sajt reszelve is felhasználható.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

Forgalomba hozatalkor az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel rendelkező „Bitto” sajt oldalán szerepelnie kell az érési időszak végén és a piacra bocsátás előtt forrón rányomott címkének. A védjegyen a „Bitto” felirat szerepel, amelyben a „B” betű csak részben olvasható, mivel a betű alsó hurkát egy már megszegett sajtkorong stilizált ábrája helyettesíti. A hiányzó sajtrész V-betűt formáz, amely a Valtellina szó kezdőbetűje, a sajt formája pedig a terméket idézi fel. A „B” betű kép, míg a fennmaradó „ITTO” felirat 113,94 %-os nagyítású „Times regular” betűtípussal van szedve.

A termék azonosítása érdekében az egész sajtkorongok mindkét oldalára élelmiszeripari célú felhasználású papírkorong helyezhető.

Ezen a mintegy 30 cm átmérőjű korongon egy piros színű külső sávon körben, sugár alakban elhelyezve sárga színű „Bitto” feliratok olvashatók, a kör közepén pedig az oltalom alatt álló eredetmegjelölés közösségi logója szerepel, arányos méretben, eredeti színekkel és betűtípussal.

Egy sárga színű, a piros sávval határos belső sávon lehet feltüntetni a hatályos jogszabályok által előírt információkat, valamint a gazdaságokra, birtokokra, farmokra, cégnevekre és márkanevekre történő hivatkozásokat, de csak akkor, ha azok nem rendelkeznek dicsérő jelentéssel, és nem alkalmasak a vásárlók megtévesztésére.

Azon termelők esetében, akik a termékleírást betartva a tejelő teheneket kizárólag a 4. pontban meghatározott területen folytatott helyvidéki legeltetéssel, takarmány-kiegészítés nélkül táplálják (a nyalókő és a legfeljebb 20 %-ot kitevő, állandó réti szénán alapuló szükségtakarmányozás kivételével), továbbá nem használnak enzimeket a sajtkészítés során, és a fejés vége után 30 perccel megkezdik a tej feldolgozását, a sajt elkészítési helyét képező hegyvidéki legelő nevét is fel lehet tüntetni. A hegyvidéki legelő teljes nevének a korong szélén, abból kiemelkedve, „Times” betűtípussal szedve kell szerepelnie és azt a fent említett jelzéseknek kell követniük.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A feldolgozásra és „Bitto” sajt előállítására szánt tej származási területe a következő területeket foglalja magában: Sondrio megye teljes területe; Bergamo megyében a Brembana-völgy következő településeivel szomszédos területek hegyvidéki legelői: Averara, Carona, Cusio, Foppolo, Mezzoldo, Piazzatorre, Santa Brigida, Valleve; valamint Lecco megyében az Intribo és Premana településekkel szomszédos területek Varrone, Artino és Lareggio hegyvidéki legelői.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A „Bitto” sajt termelési területe a Raeti-Alpok és az Orobi-Alpok között kelet-nyugati irányban elterülő, hegyvidéki táj (a terület felszínének 70 %-a 1 500 méternél magasabban fekszik, és csupán kevesebb mint 8 %-a fekszik 500 méternél alacsonyabban; a völgyek lejtése közepesen magas, a hegyoldalak pedig változatos domborzatúak). E sajátosság hatást gyakorol az éghajlatra és a növényzetre, valamint befolyásolta a társadalmi, kulturális és gazdasági fejlődést. A legelőként használt terület szintkülönbsége átlagosan 486 méter, ami kellően magas a legelők ésszerű kihasználásának biztosításához. A jelentős szintkülönbség elengedhetetlen feltétele annak, hogy a legelőket a legjobb érettségi fokon tudják kihasználni. A termelési terület hegyvidéki legelőinek változatos szerkezete kedvez a különböző fajtájú haszonállatok (a „Bitto” sajt előállítása szempontjából nevezetesen a tejelő szarvasmarha- és kecskefélék) szimultán legeltetésének. A területek fekvése is változatos, és a terepviszonyokkal, a magassággal és a szelekkel együtt hozzájárul a hegyvidéki legelők időjárási viszonyainak meghatározásához. Az időjárás változatos, de általánosságban a jelentős hőmérséklet-ingadozás, a száraz levegő, az intenzív napsütés és kiadós nyári csapadék jellemzi. Szinte valamennyi legelő savas típusú, nem túlságosan mély, és kovás alapú, gneiszből, illetve csillámpalából, zsírkőpalából és agyagpalából álló rétegen fekszik. Az uralkodó növényfajok évelők, gyors reprodukciós fázis, jelentős növekedés, alacsony és tömör test, jelentős gyökér- és levélnövekedés, illatgazdagság, valamint a letaposásnak és a letépésnek való kiváló ellenállás jellemzi őket. E fajok többsége elsősorban a pázsitfűfélék családjába, másodsorban a fészkes virágúak, a hüvelyesek, az ernyős virágúak, a libatopfélék, a rózsafélék stb. közé tartoznak. A gazdálkodás szempontjából a hegyvidéki legelők területe hagyományosan különböző, magasság szerint növekvő és eltérő elhelyezkedésű szintekre van felosztva.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Bitto” kizárólag hegyvidéki legelőkön legeltetett tehénből és esetenként kecskéből fejt (egyetlen fejésből származó) nyers tejből előállított sajt. Zsíros, hevített, közepes vagy nagy méretű sajt; sima felületű, homorú oldalú és éles szélű. A sajt tésztája tömör szerkezetű, néhány apró lyukat tartalmaz, és szalmasárgás színű (az érettebb sajtnak intenzívebb színe van). A sajt érlelése legalább 70 napot vesz igénybe, de több évig is eltarthat anélkül, hogy érzékszervi és szerkezeti jellegzetességei megváltoznának. A „Bitto” íze az előállítás évében édes, a tészta állaga pedig puha, krémszerű. Minél érettebb a sajt, annál intenzívebb az íze, az állaga szárazabbá és a tésztája enyhén szemcséssé válik. A „Bitto”-nak a tejet adó állatok által lelegelt füveknek köszönhetően különleges illata van. Az esetlegesen hozzáadott kecsketejtől a sajt jellegzetes zamata még intenzívebb lesz.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti, vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A terület azon különböző jellemzői közül, amelyek jelentős hatással vannak a „Bitto” tulajdonságaira, ki kell emelni a legelők növényvilágának összetételét, amely a természetes környezettől (talaj, éghajlat) és a hegyvidéki legelők kezelésétől függ. A legeltetés révén az állatok nagyon változatos növényi táplálékhoz jutnak. A különféle növényekben található kémiai anyagok jelentős szerepet játszanak az állati szervezet emésztési és anyagcsere-folyamatainak működésében, és ezáltal a termékek minőségi jellemzőinek kialakításában. A takarmányban található illóanyagok az emésztőrendszeren keresztül – a bélcsatornában való közvetlen felszívódással, vagy a kérődzés során keletkező gázokon keresztül –, majd a keringési rendszer révén bekerülhetnek a tejtermékekbe, egyedi illatot és ízt kölcsönözve azoknak. A tejben található egyes vegyületek, így a terpének koncentrációja szoros kapcsolatban van az állatok takarmányozásával. A változatos növényfajokban, és különösen kétszikűekben gazdag hegyvidékeken legeltetett tehenektől származó tejben sokféle és jelentős mennyiségű terpén található. A hegyi sajtok terpénben gazdagabbak, mint a sík területeken előállított sajtok. Ezenfelül – mivel a terpéntartalom a takarmányul szolgáló növényfajok függvényében változik – a tejben (és a sajtban) lévő terpének típusa és mennyisége az állatok által elfogyasztott takarmányban található füvek típusától függ. A legelők füveiben található leggyakoribb mikrotápanyagok közül a kutatók a zsírsavaknak szentelnek különleges figyelmet. A telítetlen zsírsavak a füvekben található zsírsavak több mint 70 %-át teszik ki. Ezek közül a linolénsavat különleges, kérődzéshez kapcsolódó baktériumok alakítják át cisz-és transz-izomerekké, amelyek egy része később átkerül a tejbe.

Az állattartási rendszer és a feldolgozási technikák ugyancsak olyan tényezők, amelyek a terméket a területhez kötik. A „Bitto” előállítási időszaka alatt, június 1. és szeptember 30. között, az állatok nagy magasságban fekvő legelőkön, folyamatosan a szabad levegőn vannak (csupán néhány olyan hegyvidéki legelő van, ahol rossz időjárási viszonyok esetén az állatokat pajtákba lehet terelni). A tej minősége nem csupán a takarmány tulajdonságainak, hanem az állattartás körülményeinek és a tágabb értelemben vett környezetnek is köszönhető. A zsírtartalmat például elsősorban a fű jelentős nyerscellulóz-tartalma, a tejelési időszak előrehaladta és a magasság befolyásolja. E két utóbbi tényező felelős – a legelők gazdag oldható nitrogéntartalmával együtt – a nitrogéntartalmú anyagok növekedéséért is. Az ásványianyag- és vitamintartalomra pedig – a legelők minőségén kívül – az intenzív napsütés van nagy hatással. A tej feldolgozása a fejés után rögtön helyben megtörténik. Ennek során a nyers tejet semmilyen kezelésnek nem vetik alá, és nemzedékről nemzedékre szálló, hagyományos és még ma is kisipari módszereket használnak. A tej hosszan eltartható sajttá való azonnali feldolgozása valaha logikus megoldás volt a tej és tápláló tulajdonságainak a hegyvidéki legelőkön történő „konzerválására”. A sajtkorongokat a nyári időszak végén levitték a völgybe. A műveletek nagy részét – a sajtkád megtöltésétől az alvadék feltörésén és kavarásán keresztül annak kinyeréséig – kézzel végzik: a folyamatban nagy szerepe van a sajtkészítő tapasztalatának és jártasságának. Az eredeti mikroflórából induló erjedés és az előállítási technika révén egyedi és utánozhatatlan termék állítható elő. A homorú oldalú kerek alakot az a hagyományos forma alakítja ki, amelybe az alvadékot a kinyerés után beleöntik. Az állandó hőmérséklet és a megfelelő páratartalom biztosítása érdekében az érlelés – a gyakran félig a földbe vájt – alpesi sajtraktárakban kezdődik, ahol a sajt természetes körülmények között érik. A sajtokat az érlelés teljes ideje alatt rendszeresen forgatják, tisztítják és ledörzsölik.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

Ez a közigazgatási szerv megindította a „Bitto” oltalom alatt álló eredetmegjelölés módosítására irányuló javaslatra vonatkozó nemzeti kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege

| — | az alábbi internetes honlapon:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  vagy |
| --- | --- |

—

az alábbi internetes honlapon:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

vagy

| — | közvetlenül az agrárélelmiszer- és erdészetpolitikai minisztérium honlapjának kezdőlapjára (www.politicheagricole.it) belépve, és a (képernyő bal oldalán található) „Prodotti di Qualità” (Minőségi termékek), majd a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg.CE 510/2006)” (Az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálat tárgyát képező termékleírások) menüpontra kattintva érhető el. |
| --- | --- |

—

közvetlenül az agrárélelmiszer- és erdészetpolitikai minisztérium honlapjának kezdőlapjára (www.politicheagricole.it) belépve, és a (képernyő bal oldalán található) „Prodotti di Qualità” (Minőségi termékek), majd a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg.CE 510/2006)” (Az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálat tárgyát képező termékleírások) menüpontra kattintva érhető el.

---

(1)  HL L 93, 2006.3.31., 12. o.

---