# Úřední věstník C 70/2009

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 70 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5224. března 2009 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 70

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5224. března 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2009/C 070/01 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 070/02 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2008–2011 | 8 |
| 2009/C 070/03 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období 2008–2010 | 13 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2009/C 070/01

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2008–2011

1

2009/C 070/02

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2008–2011

8

2009/C 070/03

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období 2008–2010

13

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 070/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5427 – Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  ) | 19 |
| 2009/C 070/05 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 20 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 070/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5427 – Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  )

1

19

2009/C 070/05

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

20

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2009/C 070/06 | Seznam jmenování Radou — Leden a únor 2009 (sociální oblast) | 22 |
| | Komise |
| 2009/C 070/07 | Směnné kurzy vůči euru | 24 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2009/C 070/08 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na vnitrostátní regionální investiční podpory (
  1
  ) | 25 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2009/C 070/06

Seznam jmenování Radou — Leden a únor 2009 (sociální oblast)

22

Komise

2009/C 070/07

Směnné kurzy vůči euru

24

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2009/C 070/08

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na vnitrostátní regionální investiční podpory (
  1
  )

1

25

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | JINÉ AKTY |
| | Komise |
| 2009/C 070/09 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 27 |

V   Oznámení

JINÉ AKTY

Komise

2009/C 070/09

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

27

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2009/C 070/10 | Oprava seznamu přírodních minerálních vod uznaných členskými státy (Úř. věst. C 54, 7.3.2009) | 32 |

Opravy

2009/C 070/10

Oprava seznamu přírodních minerálních vod uznaných členskými státy (Úř. věst. C 54, 7.3.2009)

(Úř. věst. C 54, 7.3.2009)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 24.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/1

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2008–2011

(2009/C 70/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Itálie na období 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Itálie na období 2008–2011.

| (2) | Italské hospodářství, které dlouhodobě pociťuje strukturální nedostatky, jež mu po několik let brání v dosažení uspokojivého růstu produktivity, je silně zasaženo celosvětově nepříznivou hospodářskou situací, a to i přesto, že nízká zadluženost italského soukromého sektoru a relativně solidní finanční systém dosud částečně zmírňovaly přímý dopad finanční krize. Zřetelné zpomalení růstu reálného HDP se v Itálii projevovalo již v polovině roku 2007, tedy o dost dříve, než došlo k prohloubení krize finančních trhů. Zpomalení přešlo v druhé polovině roku 2008 vlivem slábnoucí domácí poptávky a klesajících vývozů v recesi. Hlavní výzvou v krátkém období je obnovit důvěru podniků a spotřebitelů, zajistit, aby zejména malé a střední podniky měly přístup k úvěrům, usnadnit přizpůsobení trhu práce, který musí čelit rostoucí nezaměstnanosti, a zlepšit podmínky pro růst produktivity a nákladové konkurenceschopnosti. Vzhledem k velmi vysoké úrovni veřejného dluhu a s ní spojenou zátěží v podobě dluhové služby musí být reakce italské vlády na tyto výzvy pečlivě vyvážená s potřebou zabránit podstatnému zhoršení veřejných financí. Plánovaná orientace fiskální politiky pro rok 2009 je celkově neutrální. V tomto kontextu vláda v listopadu roku 2008 přijala stimulační balíček, v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, přičemž cílem je podpořit nízkopříjmové domácnosti a podniky a zároveň urychlit veřejné investice. V únoru 2009 byla přijata další opatření na podporu poptávky po energeticky účinných investičních statcích. Zhoršení hospodářské situace přesto italské veřejné finance zatěžuje. |
| --- | --- |

(2)

Italské hospodářství, které dlouhodobě pociťuje strukturální nedostatky, jež mu po několik let brání v dosažení uspokojivého růstu produktivity, je silně zasaženo celosvětově nepříznivou hospodářskou situací, a to i přesto, že nízká zadluženost italského soukromého sektoru a relativně solidní finanční systém dosud částečně zmírňovaly přímý dopad finanční krize. Zřetelné zpomalení růstu reálného HDP se v Itálii projevovalo již v polovině roku 2007, tedy o dost dříve, než došlo k prohloubení krize finančních trhů. Zpomalení přešlo v druhé polovině roku 2008 vlivem slábnoucí domácí poptávky a klesajících vývozů v recesi. Hlavní výzvou v krátkém období je obnovit důvěru podniků a spotřebitelů, zajistit, aby zejména malé a střední podniky měly přístup k úvěrům, usnadnit přizpůsobení trhu práce, který musí čelit rostoucí nezaměstnanosti, a zlepšit podmínky pro růst produktivity a nákladové konkurenceschopnosti. Vzhledem k velmi vysoké úrovni veřejného dluhu a s ní spojenou zátěží v podobě dluhové služby musí být reakce italské vlády na tyto výzvy pečlivě vyvážená s potřebou zabránit podstatnému zhoršení veřejných financí. Plánovaná orientace fiskální politiky pro rok 2009 je celkově neutrální. V tomto kontextu vláda v listopadu roku 2008 přijala stimulační balíček, v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, přičemž cílem je podpořit nízkopříjmové domácnosti a podniky a zároveň urychlit veřejné investice. V únoru 2009 byla přijata další opatření na podporu poptávky po energeticky účinných investičních statcích. Zhoršení hospodářské situace přesto italské veřejné finance zatěžuje.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný HDP po poklesu o 0,6 % v roce 2008 zaznamená v roce 2009 další pokles o 2 %. Očekává se, že v roce 2010 dojde k mírnému zlepšení růstu reálného HDP na 0,3 % a v roce 2011 k výraznějšímu zlepšení na 1 %. Tyto makroekonomické projekce zohledňují stimulační opatření přijatá dne 28. listopadu, jejich očekávaný ekonomický dopad však není kvantifikován. Na základě posouzení údajů, které byly zveřejněny po datu uzávěrky programových projekcí a které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že by hospodářský růst mohl být ještě nižší, než program předpokládá. I s ohledem na výše uvedené se projekce vývoje zaměstnanosti pro rok 2009 uvedené v programu zdají být spíše optimistické, zejména pokud jde o počet odpracovaných hodin. Naproti tomu se zdají být realistické projekce vývoje inflace. Tyto výhledy programu, které se týkají inflace a jsou dány omezením růstu jednotkových pracovních nákladů ve střednědobém horizontu, přispívají k určitému zmírnění poklesu konkurenceschopnosti, kterým italské hospodářství prochází od konce 90. let. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný HDP po poklesu o 0,6 % v roce 2008 zaznamená v roce 2009 další pokles o 2 %. Očekává se, že v roce 2010 dojde k mírnému zlepšení růstu reálného HDP na 0,3 % a v roce 2011 k výraznějšímu zlepšení na 1 %. Tyto makroekonomické projekce zohledňují stimulační opatření přijatá dne 28. listopadu, jejich očekávaný ekonomický dopad však není kvantifikován. Na základě posouzení údajů, které byly zveřejněny po datu uzávěrky programových projekcí a které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že by hospodářský růst mohl být ještě nižší, než program předpokládá. I s ohledem na výše uvedené se projekce vývoje zaměstnanosti pro rok 2009 uvedené v programu zdají být spíše optimistické, zejména pokud jde o počet odpracovaných hodin. Naproti tomu se zdají být realistické projekce vývoje inflace. Tyto výhledy programu, které se týkají inflace a jsou dány omezením růstu jednotkových pracovních nákladů ve střednědobém horizontu, přispívají k určitému zmírnění poklesu konkurenceschopnosti, kterým italské hospodářství prochází od konce 90. let.

| (4) | Podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 schodek veřejných financí za rok 2008 narostl na 2,8 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu z listopadu 2007 představoval schodek ve výši 2,2 %. Vyšší hodnota, než se předpokládalo, byla zaznamenána i přes pozitivní účinek změny ve srovnávací základně, neboť schodek z roku 2007 vykazuje nyní hodnotu 1,6 % HDP oproti hodnotě 2,4 % očekávané předchozím programem. Lepší výchozí stav pro rok 2007 byl více než kompenzován vývojem v roce 2008, což je částečně dáno nepříznivými ekonomickými podmínkami. Vyšší úrokové sazby navíc způsobily nárůst nákladů na dluhovou službu. Pokles růstu příjmů, který přesahuje dopad zpomalení hospodářského růstu, odráží provádění různých diskrečních opatření; konkrétně jsou to: snížení daní z příjmů zaměstnanců (pro zaměstnance v pracovním poměru na dobu neurčitou), které se předpokládalo v roce 2007 a na něž zaměstnavatelé přistoupili v roce 2008, úplné zrušení daně z první nemovitosti určené k bydlení a odklad některých lhůt pro platby daní do roku 2009, který byl přijat se stimulačním ekonomickým balíčkem na konci roku 2008. Odhaduje se, že strukturální schodek (tj. cyklicky očištěný schodek bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve srovnání s rokem 2007 narostl o

  procentního bodu HDP. Naproti tomu aktualizace programu z listopadu 2007 plánovala zlepšení o

  procentního bodu. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

| (5) | Program stanoví cílový nárůst schodku z 2,6 % HDP v roce 2008 na 3,7 % HDP v roce 2009 – nad referenční hodnotu pro schodek, která činí 3 % DPH. Naproti tomu průběžná prognóza útvarů Komise předpokládá schodek ve výši 3,8 %. V nárůstu schodku se odráží fungování automatických stabilizátorů, zatímco plánovaná fiskální politika je celkově neutrální. Zejména u růstu primárních výdajů, jakkoli byl historicky mírný (3,1 % v nominálním vyjádření ve srovnání s průměrnou hodnotou 4,5 % v průběhu období let 1999–2007), se očekává, že značně překročí růst nominálního HDP. Růst příjmů by měl citelně poklesnout, ale méně než základ daně, což rovněž odráží kombinaci jednorázových a trvalých diskrečních opatření, která byla přijata spolu se stimulačním balíčkem a tříletým fiskálním balíčkem, jakož i pozitivní vývoj v oblasti příspěvků na sociální zabezpečení. Nižší úrokové sazby by měly i přes vyšší úroveň dluhu přinést nepatrné snížení výdajů na úroky, a poskytnout tak veřejným financím určitou omezenou úlevu. V důsledku tohoto vývoje by se strukturální saldo mělo podle nových výpočtů útvarů Komise na základě údajů obsažených v programu ve srovnání s rokem 2008 zlepšit o

  procentního bodu HDP. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Pokud jde o střednědobou rozpočtovou strategii, program potvrzuje závazek k dosažení střednědobého cíle v podobě strukturálně vyrovnaného rozpočtu, nikoli však jeho dosažení v roce 2011. Nepříznivá hospodářská situace přináší zpoždění plánu rozpočtové konsolidace zakotveného v tříletém fiskálním balíčku, který byl schválen v létě 2008. Připomíná se závazek k přizpůsobení výdajové stránky, který byl vyjádřen ve zmíněném balíčku, zejména tím, že se rozsáhle potvrzují střednědobé projekce pro jednotlivé výdajové kategorie a opatření pro dosažení tohoto závazku. Přestože se plánovalo, že provádění stimulačního balíčku bude mít neutrální rozpočtový vliv, vyžaduje si určitý odklad přizpůsobení výdajové stránky v důsledku toho, že v roce 2009 dojde ke zrychlení investic a k jednorázovým platbám domácnostem. Pro prudkém nárůstu předpokládaném pro rok 2009 by se měl podíl primárních výdajů k HDP postupně vracet na úroveň obdobnou hodnotě očekávané pro rok 2008, a to díky zlepšené ekonomické situaci a velmi nevýrazným ročním nárůstům plánovaným na období 2010–2011 (průměrně 0,8 % v nominálním vyjádření). Mezi lety 2008 a 2011 se předpokládá mírný nárůst poměru příjmů k HDP. Poté, co celkový schodek v roce 2009 dosáhne maximální úrovně, by měl v roce 2010 klesnout na 3,3 % HDP a v roce 2011 na 2,9 % HDP. Plánovaný opětovný růst výdajů na úroky od roku 2010 znamená, že by se primární saldo mělo zlepšovat rychlejším tempem. Přepočtené strukturální saldo by se v letech 2010 a 2011 dále zlepšovalo celkově o 1 procentní bod HDP. Plánovaná fiskální konsolidace v letech 2010–2011 je spojena s překážkami vyplývajícími z velmi vysokého veřejného dluhu. U poměru hrubého veřejného dluhu k HDP, který v roce 2008 vzrostl na úroveň těsně pod 106 % HDP a který rovněž odráží obezřetnostní akumulaci likvidních aktiv držených italskou centrální bankou, se v letech 2009 a 2010 očekává přetrvávající růst, přičemž maximální hodnota by měla dosáhnout 112 % HDP, v roce 2011 se pak očekává mírný pokles na 111,6 %. Hlavními příčinami tohoto vývoje jsou plánované nízké primární přebytky a nevýrazný růst nominálního HDP. Přizpůsobení vnitřní dynamiky dluhu plánované v programu je relativně nízké, nezahrnuje však možnou realizaci režimu rekapitalizace bank, který byl přijat se stimulačním balíčkem, ale dosud nebyl využit. |
| --- | --- |

(6)

Pokud jde o střednědobou rozpočtovou strategii, program potvrzuje závazek k dosažení střednědobého cíle v podobě strukturálně vyrovnaného rozpočtu, nikoli však jeho dosažení v roce 2011. Nepříznivá hospodářská situace přináší zpoždění plánu rozpočtové konsolidace zakotveného v tříletém fiskálním balíčku, který byl schválen v létě 2008. Připomíná se závazek k přizpůsobení výdajové stránky, který byl vyjádřen ve zmíněném balíčku, zejména tím, že se rozsáhle potvrzují střednědobé projekce pro jednotlivé výdajové kategorie a opatření pro dosažení tohoto závazku. Přestože se plánovalo, že provádění stimulačního balíčku bude mít neutrální rozpočtový vliv, vyžaduje si určitý odklad přizpůsobení výdajové stránky v důsledku toho, že v roce 2009 dojde ke zrychlení investic a k jednorázovým platbám domácnostem. Pro prudkém nárůstu předpokládaném pro rok 2009 by se měl podíl primárních výdajů k HDP postupně vracet na úroveň obdobnou hodnotě očekávané pro rok 2008, a to díky zlepšené ekonomické situaci a velmi nevýrazným ročním nárůstům plánovaným na období 2010–2011 (průměrně 0,8 % v nominálním vyjádření). Mezi lety 2008 a 2011 se předpokládá mírný nárůst poměru příjmů k HDP. Poté, co celkový schodek v roce 2009 dosáhne maximální úrovně, by měl v roce 2010 klesnout na 3,3 % HDP a v roce 2011 na 2,9 % HDP. Plánovaný opětovný růst výdajů na úroky od roku 2010 znamená, že by se primární saldo mělo zlepšovat rychlejším tempem. Přepočtené strukturální saldo by se v letech 2010 a 2011 dále zlepšovalo celkově o 1 procentní bod HDP. Plánovaná fiskální konsolidace v letech 2010–2011 je spojena s překážkami vyplývajícími z velmi vysokého veřejného dluhu. U poměru hrubého veřejného dluhu k HDP, který v roce 2008 vzrostl na úroveň těsně pod 106 % HDP a který rovněž odráží obezřetnostní akumulaci likvidních aktiv držených italskou centrální bankou, se v letech 2009 a 2010 očekává přetrvávající růst, přičemž maximální hodnota by měla dosáhnout 112 % HDP, v roce 2011 se pak očekává mírný pokles na 111,6 %. Hlavními příčinami tohoto vývoje jsou plánované nízké primární přebytky a nevýrazný růst nominálního HDP. Přizpůsobení vnitřní dynamiky dluhu plánované v programu je relativně nízké, nezahrnuje však možnou realizaci režimu rekapitalizace bank, který byl přijat se stimulačním balíčkem, ale dosud nebyl využit.

| (7) | Hodnoty schodku by mohly být v průběhu referenčního období vyšší, než program předpokládá. Zaprvé by mohl být nižší hospodářský růst. Zadruhé si slabý růst primárních výdajů plánovaný v letech 2010–2011 vyžaduje, aby všechny úrovně správy důsledně provedly přizpůsobení výdajové stránky, na němž je založen tříletý balíček přijatý v létě 2008. Zatřetí projekce programu týkající se příspěvků na sociální zabezpečení se zejména v roce 2009 nemusí naplnit, také vzhledem ke spíše příznivým použitým odhadům růstu zaměstnanosti. Nakonec také stimulační balíček přijatý v listopadu 2008 a nové fiskální pobídky k nákupu investičních statků přijaté v únoru 2009 (nezahrnuté v programu) mohou ovlivnit výsledek rozpočtového hospodaření za rok 2009, přestože byly plánovány jako plně pokryté finančními zdroji. Z týchž důvodů by mohl být vývoj poměru dluhu k HDP počínaje rokem 2009 méně příznivý, než program očekává. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP by rovněž mohly ovlivnit případné injekce kapitálu do bankovního sektoru. |
| --- | --- |

(7)

Hodnoty schodku by mohly být v průběhu referenčního období vyšší, než program předpokládá. Zaprvé by mohl být nižší hospodářský růst. Zadruhé si slabý růst primárních výdajů plánovaný v letech 2010–2011 vyžaduje, aby všechny úrovně správy důsledně provedly přizpůsobení výdajové stránky, na němž je založen tříletý balíček přijatý v létě 2008. Zatřetí projekce programu týkající se příspěvků na sociální zabezpečení se zejména v roce 2009 nemusí naplnit, také vzhledem ke spíše příznivým použitým odhadům růstu zaměstnanosti. Nakonec také stimulační balíček přijatý v listopadu 2008 a nové fiskální pobídky k nákupu investičních statků přijaté v únoru 2009 (nezahrnuté v programu) mohou ovlivnit výsledek rozpočtového hospodaření za rok 2009, přestože byly plánovány jako plně pokryté finančními zdroji. Z týchž důvodů by mohl být vývoj poměru dluhu k HDP počínaje rokem 2009 méně příznivý, než program očekává. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP by rovněž mohly ovlivnit případné injekce kapitálu do bankovního sektoru.

| (8) | Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je v Itálii nižší než průměr EU s tím, že v důsledku přijatých důchodových reforem vykazují výdaje na důchody pomalejší růst, než je průměr v EU. Nicméně výdaje na důchody v poměru k HDP zůstávají mezi nejvyššími v EU a projekce vychází z předpokladu, že přijaté reformy budou provedeny v plném rozsahu, zejména že se od roku 2010 provede úprava pojistně-matematických koeficientů, která je plně v souladu s příspěvkovým principem, na kterém je reformovaný důchodový systém založen. Mohla by se zvážit další opatření, především další zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu, a to zejména u žen. To by umožnilo takové přerozdělení sociálních výdajů, jež by vedlo k rozsáhlejšímu a jednotnějšímu systému dávek v nezaměstnanosti, který by zajistil řádnou motivaci k práci a účinnou aktivační politiku. Stav rozpočtu v roce 2008, který je dle očekávání programu horší než výchozí pozice programu předchozího, by byl dostatečný pro stabilizaci současného poměru dluhu k HDP, ale nepřispěl by ke kompenzaci předpokládaného dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet. Stávající míra hrubého zadlužení navíc překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Dosažení a udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo omezit středně vysoká rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je v Itálii nižší než průměr EU s tím, že v důsledku přijatých důchodových reforem vykazují výdaje na důchody pomalejší růst, než je průměr v EU. Nicméně výdaje na důchody v poměru k HDP zůstávají mezi nejvyššími v EU a projekce vychází z předpokladu, že přijaté reformy budou provedeny v plném rozsahu, zejména že se od roku 2010 provede úprava pojistně-matematických koeficientů, která je plně v souladu s příspěvkovým principem, na kterém je reformovaný důchodový systém založen. Mohla by se zvážit další opatření, především další zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu, a to zejména u žen. To by umožnilo takové přerozdělení sociálních výdajů, jež by vedlo k rozsáhlejšímu a jednotnějšímu systému dávek v nezaměstnanosti, který by zajistil řádnou motivaci k práci a účinnou aktivační politiku. Stav rozpočtu v roce 2008, který je dle očekávání programu horší než výchozí pozice programu předchozího, by byl dostatečný pro stabilizaci současného poměru dluhu k HDP, ale nepřispěl by ke kompenzaci předpokládaného dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet. Stávající míra hrubého zadlužení navíc překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Dosažení a udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo omezit středně vysoká rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí.

| (9) | V posledních letech bylo dosaženo významného pokroku při zlepšování fiskálního rámce, který je klíčovým předpokladem pro důvěryhodnou střednědobou strategii přizpůsobení výdajové stránky díky posílené nákladové efektivnosti, jakož i efektivnosti veřejných výdajů. Tříletý fiskální balíček přijatý v létě 2008 posiluje střednědobý fiskální rámec tím, že vymezuje maximální roční hodnoty jednotlivých položek výdajů a podporuje je rozsáhlými opatřeními. Bylo zavedeno několik dalších iniciativ s cílem zlepšit rozpočtové orgány. Struktura státního rozpočtu byla racionalizována zavedením klasifikace podle programů, která umožňuje lepší rozdělování zdrojů v souladu s cíli vládní politiky. Ministerstvům byla ponechána větší pružnost při přerozdělování zdrojů mezi programy na základě priorit. Na pěti ministerstvech proběhlo pilotní přezkoumání výdajů, jehož cílem bylo zhodnotit nákladovou efektivnost veřejných výdajů, a v současnosti se zvažuje, že by se toto hodnocení stalo nedílnou součástí rozpočtového procesu. Byly posíleny donucovací mechanismy v rámci národního paktu stability, který se zabývá fiskálními vztahy mezi různými úrovněmi veřejné správy. Jsou také přijímány významné kroky k tomu, aby se zlepšila účinnost a nákladová efektivnost veřejné správy, mimo jiné tím, že se podporuje racionálnější využívání dostupných zdrojů a zlepšuje odměňování podle zásluh. Do budoucna je pro fiskální řízení významnou výzvou navrhnout nový rámec pro fiskální federalismus, který by zajistil odpovědnost místní správy a stimuloval efektivnost. |
| --- | --- |

(9)

V posledních letech bylo dosaženo významného pokroku při zlepšování fiskálního rámce, který je klíčovým předpokladem pro důvěryhodnou střednědobou strategii přizpůsobení výdajové stránky díky posílené nákladové efektivnosti, jakož i efektivnosti veřejných výdajů. Tříletý fiskální balíček přijatý v létě 2008 posiluje střednědobý fiskální rámec tím, že vymezuje maximální roční hodnoty jednotlivých položek výdajů a podporuje je rozsáhlými opatřeními. Bylo zavedeno několik dalších iniciativ s cílem zlepšit rozpočtové orgány. Struktura státního rozpočtu byla racionalizována zavedením klasifikace podle programů, která umožňuje lepší rozdělování zdrojů v souladu s cíli vládní politiky. Ministerstvům byla ponechána větší pružnost při přerozdělování zdrojů mezi programy na základě priorit. Na pěti ministerstvech proběhlo pilotní přezkoumání výdajů, jehož cílem bylo zhodnotit nákladovou efektivnost veřejných výdajů, a v současnosti se zvažuje, že by se toto hodnocení stalo nedílnou součástí rozpočtového procesu. Byly posíleny donucovací mechanismy v rámci národního paktu stability, který se zabývá fiskálními vztahy mezi různými úrovněmi veřejné správy. Jsou také přijímány významné kroky k tomu, aby se zlepšila účinnost a nákladová efektivnost veřejné správy, mimo jiné tím, že se podporuje racionálnější využívání dostupných zdrojů a zlepšuje odměňování podle zásluh. Do budoucna je pro fiskální řízení významnou výzvou navrhnout nový rámec pro fiskální federalismus, který by zajistil odpovědnost místní správy a stimuloval efektivnost.

| (10) | Na konci roku 2008 přijaly italské orgány v reakci na světovou finanční krizi řadu opatření, která mají za cíl chránit střadatele a udržovat přiměřenou úroveň likvidity a kapitalizace bank. Tato opatření umožňují vládě do konce roku 2009 provést injekci kapitálu do bank, které se nacházejí v situaci kapitálové nepřiměřenosti, a zajistit nové závazky bank po období až pěti let. Mimoto byla pro retailové bankovní vklady nabídnuta dodatečná státní záruka, čímž se dále posílila úroveň ochrany, která byla v Itálii již tak poměrně vysoká a kterou poskytuje mezibankovní systém pojištění vkladů (ten poskytuje krytí ve výši mírně přesahující 100 000 EUR). Nakonec s cílem posílit celkovou schopnost systému financovat hospodářskou aktivitu bylo ministerstvu hospodářství a financí povoleno upsat finanční nástroje emitované důvěryhodnými kotovanými bankami, které by spadaly do regulativního kapitálu.
  Veřejný zásah, který program odhaduje na 10 miliard EUR (kolem 0,7 % HDP), je zamýšlen jako dočasný a banky, které jej využívají, se musí zavázat k poskytování úvěrů domácnostem a malým a středním podnikům za přiměřených podmínek. |
| --- | --- |

(10)

Na konci roku 2008 přijaly italské orgány v reakci na světovou finanční krizi řadu opatření, která mají za cíl chránit střadatele a udržovat přiměřenou úroveň likvidity a kapitalizace bank. Tato opatření umožňují vládě do konce roku 2009 provést injekci kapitálu do bank, které se nacházejí v situaci kapitálové nepřiměřenosti, a zajistit nové závazky bank po období až pěti let. Mimoto byla pro retailové bankovní vklady nabídnuta dodatečná státní záruka, čímž se dále posílila úroveň ochrany, která byla v Itálii již tak poměrně vysoká a kterou poskytuje mezibankovní systém pojištění vkladů (ten poskytuje krytí ve výši mírně přesahující 100 000 EUR). Nakonec s cílem posílit celkovou schopnost systému financovat hospodářskou aktivitu bylo ministerstvu hospodářství a financí povoleno upsat finanční nástroje emitované důvěryhodnými kotovanými bankami, které by spadaly do regulativního kapitálu.

Veřejný zásah, který program odhaduje na 10 miliard EUR (kolem 0,7 % HDP), je zamýšlen jako dočasný a banky, které jej využívají, se musí zavázat k poskytování úvěrů domácnostem a malým a středním podnikům za přiměřených podmínek.

| (11) | V rámci celkově neutrální fiskální pozice vláda přijala opatření na podporu hospodářství v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, a to ve výši přibližně 0,4 % HDP v roce 2009 a 0,2 % v roce 2010. Rozpočtový dopad těchto opatření je podle oficiálních odhadů plně kompenzován jednorázovými příjmy a trvalým zvýšením některých daní, které vyplývá zejména z boje proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem. Opatření, která by měla podpořit disponibilní příjmy domácností a obnovit důvěru spotřebitelů, zahrnují jednorázový likvidní transfer nízkopříjmovým domácnostem, rozšíření okruhu příjemců dávek v nezaměstnanosti o pracovníky v atypických pracovních poměrech a zmrazení poplatků v některých síťových odvětvích. Podpora poskytovaná společnostem spočívá zejména v odkladu lhůty pro platbu daní a omezování zátěže v podobě daně z příjmů právnických osob. Daňové úlevy v případech odměňování na základě výkonnosti se snaží stimulovat produktivitu a zároveň snižovat náklady na pracovní sílu. Vláda se rovněž snaží přerozdělit dostupné vnitrostátní zdroje financování a zdroje EU tak, aby urychlila realizaci prioritních projektů v oblasti infrastruktury. Opatření jsou cílená a včasná,a to za předpokladu, že bude dosaženo urychlení veřejných investic; většinou se jedná o opatření dočasné povahy. Jde tedy o opatření vratná, byť ne zcela. Balíček je přiměřenou reakcí na zhoršení hospodářské situace s ohledem na velmi vysoký poměr dluhu k HDP. V této situaci a vzhledem k nutnosti čelit výzvám v oblasti produktivity a zlepšit vnější konkurenceschopnost mají strukturální reformy, včetně posílení rámce hospodářské soutěže, pro Itálii zásadní význam. Oživení a lepší odolnost ekonomiky může dále podpořit několik ohlášených strukturálních opatření, pokud již budou v roce 2009 fungovat. Tato opatření zahrnují iniciativy s cílem posílit průmyslové inovace, podpořit využívání obnovitelných zdrojů energie a úspory energie a snížit administrativní zátěž. Nedávné kroky přijaté sociálními partnery s cílem upravit rámec pro mzdová jednání, které jsou podpořeny výše uvedenými fiskálními pobídkami pro odměňování na základě výkonnosti, mohou vést k lepšímu sladění vývoje mezd a produktivity. Tato opatření jsou spojena se střednědobými reformními plány a doporučeními pro jednotlivé země, jež navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(11)

V rámci celkově neutrální fiskální pozice vláda přijala opatření na podporu hospodářství v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, a to ve výši přibližně 0,4 % HDP v roce 2009 a 0,2 % v roce 2010. Rozpočtový dopad těchto opatření je podle oficiálních odhadů plně kompenzován jednorázovými příjmy a trvalým zvýšením některých daní, které vyplývá zejména z boje proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem. Opatření, která by měla podpořit disponibilní příjmy domácností a obnovit důvěru spotřebitelů, zahrnují jednorázový likvidní transfer nízkopříjmovým domácnostem, rozšíření okruhu příjemců dávek v nezaměstnanosti o pracovníky v atypických pracovních poměrech a zmrazení poplatků v některých síťových odvětvích. Podpora poskytovaná společnostem spočívá zejména v odkladu lhůty pro platbu daní a omezování zátěže v podobě daně z příjmů právnických osob. Daňové úlevy v případech odměňování na základě výkonnosti se snaží stimulovat produktivitu a zároveň snižovat náklady na pracovní sílu. Vláda se rovněž snaží přerozdělit dostupné vnitrostátní zdroje financování a zdroje EU tak, aby urychlila realizaci prioritních projektů v oblasti infrastruktury. Opatření jsou cílená a včasná,a to za předpokladu, že bude dosaženo urychlení veřejných investic; většinou se jedná o opatření dočasné povahy. Jde tedy o opatření vratná, byť ne zcela. Balíček je přiměřenou reakcí na zhoršení hospodářské situace s ohledem na velmi vysoký poměr dluhu k HDP. V této situaci a vzhledem k nutnosti čelit výzvám v oblasti produktivity a zlepšit vnější konkurenceschopnost mají strukturální reformy, včetně posílení rámce hospodářské soutěže, pro Itálii zásadní význam. Oživení a lepší odolnost ekonomiky může dále podpořit několik ohlášených strukturálních opatření, pokud již budou v roce 2009 fungovat. Tato opatření zahrnují iniciativy s cílem posílit průmyslové inovace, podpořit využívání obnovitelných zdrojů energie a úspory energie a snížit administrativní zátěž. Nedávné kroky přijaté sociálními partnery s cílem upravit rámec pro mzdová jednání, které jsou podpořeny výše uvedenými fiskálními pobídkami pro odměňování na základě výkonnosti, mohou vést k lepšímu sladění vývoje mezd a produktivity. Tato opatření jsou spojena se střednědobými reformními plány a doporučeními pro jednotlivé země, jež navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.

| (12) | Po dalším nárůstu schodku v roce 2009 se v průběhu programového období předpokládá jeho postupné snižování. Snížení celkového schodku pod hodnotu 3 % HDP do roku 2011, jak program stanoví, si však vyžádá silný závazek, pokud jde o fiskální disciplínu a připravenost přijmout v případě potřeby dodatečná opatření. Poměr dluhu k HDP bude v průběhu programového období růst a bude se vzdalovat od referenční hodnoty. |
| --- | --- |

(12)

Po dalším nárůstu schodku v roce 2009 se v průběhu programového období předpokládá jeho postupné snižování. Snížení celkového schodku pod hodnotu 3 % HDP do roku 2011, jak program stanoví, si však vyžádá silný závazek, pokud jde o fiskální disciplínu a připravenost přijmout v případě potřeby dodatečná opatření. Poměr dluhu k HDP bude v průběhu programového období růst a bude se vzdalovat od referenční hodnoty.

| (13) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (3). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (3).

Celkově lze shrnout, že fiskální politika a stimulační ekonomický balíček pro rok 2009 jsou v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a lze je považovat za přiměřené s ohledem na velmi vysoký poměr dluhu k HDP. Vzhledem ke značnému zhoršení hospodářské situace spolu s finanční krizí se očekává, že celkový schodek v roce 2009 výrazně vzroste nad referenční hodnotu 3 % HDP. V letech 2010 a 2011 program předpokládá přizpůsobení výdajové stránky, které by v roce 2011 snížilo schodek těsně pod 3 % HDP. Dosažení cílů v oblasti schodku po celé programové období by však mohlo být problematické, neboť hospodářský růst by mohl být dokonce nižší, než se plánuje. Může se také projevit nekázeň, pokud jde o realizaci plánovaného omezení primárních výdajů, a to i přesto, že zlepšený fiskální rámec podporuje předpoklady pro fiskální disciplínu a efektivnost výdajů. Poměr dluhu k HDP by měl do konce programového období vzrůst z hodnoty 104,1 % HDP v roce 2007 na hodnotu překračující 111 % HDP. Poměr hrubého dluhu k HDP by mohl dále vzrůst rovněž v důsledku možných kapitálových injekcí do bankovního sektoru. Nakonec významné strukturální nedostatky stále brání udržitelnému růstu produktivity v Itálii a ztěžují její vnější konkurenceschopnost, zatímco stávající skladba sociálních výdajů nepodporuje přizpůsobení trhu práce.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Itálii doporučuje, aby:

| i) | provedla plánovanou fiskální politiku pro rok 2009 a důsledně během programového období realizovala plánované přizpůsobení, aby se postupně snižoval velmi vysoký poměr dluhu k HDP a zajistila dlouhodobá udržitelnost veřejných financí; |
| --- | --- |

i)

provedla plánovanou fiskální politiku pro rok 2009 a důsledně během programového období realizovala plánované přizpůsobení, aby se postupně snižoval velmi vysoký poměr dluhu k HDP a zajistila dlouhodobá udržitelnost veřejných financí;

| ii) | pokračovala ve zlepšování fiskálního řízení a pracovala na novém rámci fiskálního federalismu, který by zajistil odpovědnost místní správy a podpořil fiskální disciplínu; |
| --- | --- |

ii)

pokračovala ve zlepšování fiskálního řízení a pracovala na novém rámci fiskálního federalismu, který by zajistil odpovědnost místní správy a podpořil fiskální disciplínu;

| iii) | pokračovala v úsilí o zlepšení kvality veřejných financí tím, že se zaměří na efektivnost a skladbu výdajů, rovněž prostřednictvím přerozdělení sociálních výdajů, aby vznikl prostor pro rozsáhlejší a jednotný systém dávek v nezaměstnanosti, který by zajistil řádnou motivaci k práci a účinnou aktivační politiku, aniž by došlo k ohrožení procesu fiskální konsolidace. |
| --- | --- |

iii)

pokračovala v úsilí o zlepšení kvality veřejných financí tím, že se zaměří na efektivnost a skladbu výdajů, rovněž prostřednictvím přerozdělení sociálních výdajů, aby vznikl prostor pro rozsáhlejší a jednotný systém dávek v nezaměstnanosti, který by zajistil řádnou motivaci k práci a účinnou aktivační politiku, aniž by došlo k ohrožení procesu fiskální konsolidace.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS únor 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | 1,0 |
| KOM led. 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | neuv. |
| PS list. 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| Inflace HISC
  (%) | PS únor 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 |
| KOM led. 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 2,2 | neuv. |
| PS list. 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| Mezera výstupu (4)

  (% potenciálního HDP) | PS únor 2009 | 1,7 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 |
| KOM led. 2009 (5) | 1,8 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS únor 2009 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM led. 2009 | – 1,6 | – 2,2 | – 1,3 | – 1,5 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS únor 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,6 |
| KOM led. 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,5 | 46,5 | neuv. |
| PS list. 2007 | 46,2 | 46,3 | 45,9 | 45,8 | 45,7 |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS únor 2009 | 48,2 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 |
| KOM led. 2009 | 48,2 | 49,2 | 50,3 | 50,2 | neuv. |
| PS list. 2007 | 48,6 | 48,5 | 47,9 | 47,3 | 47,0 |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS únor 2009 | – 1,6 | – 2,6 | – 3,7 | – 3,3 | – 2,9 |
| KOM led. 2009 | – 1,6 | – 2,8 | – 3,8 | – 3,7 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS únor 2009 | 3,4 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 |
| KOM led. 2009 | 3,4 | 2,3 | 1,0 | 1,2 | neuv. |
| PS list. 2007 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| Cyklicky očištěné saldo (4)

  (% HDP) | PS únor 2009 | – 2,4 | – 2,7 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM led. 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,4 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| Strukturální saldo (6)

  (% HDP) | PS únor 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,7 |
| KOM led. 2009 | – 2,6 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,5 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS únor 2009 | 104,1 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 |
| KOM led. 2009 | 104,1 | 105,7 | 109,3 | 110,3 | neuv. |
| PS list. 2007 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

PS únor 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

1,0

KOM led. 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

neuv.

PS list. 2007

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

Inflace HISC

(%)

PS únor 2009

2,0

3,5

1,2

1,7

2,0

KOM led. 2009

2,0

3,5

1,2

2,2

neuv.

PS list. 2007

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

Mezera výstupu (4)

(% potenciálního HDP)

PS únor 2009

1,7

0,3

– 2,3

– 2,7

– 2,5

KOM led. 2009 (5)

1,8

0,3

– 2,3

– 2,7

neuv.

PS list. 2007

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS únor 2009

– 1,6

– 1,6

– 1,3

– 1,1

– 0,9

KOM led. 2009

– 1,6

– 2,2

– 1,3

– 1,5

neuv.

PS list. 2007

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS únor 2009

46,6

46,4

46,8

46,8

46,6

KOM led. 2009

46,6

46,4

46,5

46,5

neuv.

PS list. 2007

46,2

46,3

45,9

45,8

45,7

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS únor 2009

48,2

49,0

50,5

50,0

49,5

KOM led. 2009

48,2

49,2

50,3

50,2

neuv.

PS list. 2007

48,6

48,5

47,9

47,3

47,0

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS únor 2009

– 1,6

– 2,6

– 3,7

– 3,3

– 2,9

KOM led. 2009

– 1,6

– 2,8

– 3,8

– 3,7

neuv.

PS list. 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

Primární saldo

(% HDP)

PS únor 2009

3,4

2,5

1,3

1,9

2,6

KOM led. 2009

3,4

2,3

1,0

1,2

neuv.

PS list. 2007

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

Cyklicky očištěné saldo (4)

(% HDP)

PS únor 2009

– 2,4

– 2,7

– 2,6

– 1,9

– 1,6

KOM led. 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,4

neuv.

PS list. 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

Strukturální saldo (6)

(% HDP)

PS únor 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,7

KOM led. 2009

– 2,6

– 3,1

– 2,8

– 2,5

neuv.

PS list. 2007

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS únor 2009

104,1

105,9

110,5

112,0

111,6

KOM led. 2009

104,1

105,7

109,3

110,3

neuv.

PS list. 2007

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  Nedostatky u nepovinných údajů zahrnují výdaje podle účelu a některé podrobnosti o vývoji jednotlivých složek veřejného dluhu.

(4)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(5)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2007–2010 ve výši 1,1 %, 0,9 %, 0,6 % a 0,7 %.

(6)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření tvoří 0,1 % HDP v roce 2007, 0,2 % v roce 2008 a 0,1 % v letech 2009–2011; podle posledního programu a průběžné prognózy útvarů Komise z ledna všechna snižují schodek.

Zdroj:

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 24.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/8

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2008–2011

(2009/C 70/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Litvy na období 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Litvy na období 2008–2011.

| (2) | Po dlouhodobém oživení zaměřeném na růst domácí poptávky, které začalo v roce 2003, se litevská ekonomika začala v roce 2008 prudce zpomalovat. V souvislosti s režimem měnového výboru se měnové a úvěrové podmínky v roce 2008 zpřísnily, přičemž se předpokládalo vyšší riziko země a dále se zhodnocoval reálný efektivní směnný kurz. Nedávné období velkého růstu vytvářelo tlaky na přehřívání hospodářství: zvyšovala se makroekonomická nerovnováha a v první polovině roku 2008 dosáhla vrcholu jak inflace, tak vnější schodek. Mzdy rostly daleko rychleji než produktivita, což oslabilo konkurenceschopnost země. Fiskální politika byla v celém období růstu expanzivní a nebyly nashromážděny žádné rezervy, které by zemi připravily na změnu cyklických podmínek. Velká vnější nerovnováha Litvy zesílila její zranitelnost vzhledem ke zpřísnění obecných úvěrových podmínek a nižšímu růstu vývozních trhů. Očekává se, že celosvětová finanční krize a nízká vnější poptávka přispějí ke pokračujícímu propadu domácí poptávky a k oslabení hospodářství. Nejnaléhavějším úkolem litevské hospodářské politiky je zvládnout zpomalení hospodářského růstu tak, aby byla zachována makroekonomická stabilita. S ohledem na nutnost napravit výraznou nerovnováhu země přijaly litevské orgány v prosinci 2008 balíček fiskálních úspor, který má tuto nápravu usnadnit a napomoci zachování důvěry trhu. Balíček by měl rovněž omezit prohlubování schodku veřejných financí v průběhu zhoršování hospodářské situace. |
| --- | --- |

(2)

Po dlouhodobém oživení zaměřeném na růst domácí poptávky, které začalo v roce 2003, se litevská ekonomika začala v roce 2008 prudce zpomalovat. V souvislosti s režimem měnového výboru se měnové a úvěrové podmínky v roce 2008 zpřísnily, přičemž se předpokládalo vyšší riziko země a dále se zhodnocoval reálný efektivní směnný kurz. Nedávné období velkého růstu vytvářelo tlaky na přehřívání hospodářství: zvyšovala se makroekonomická nerovnováha a v první polovině roku 2008 dosáhla vrcholu jak inflace, tak vnější schodek. Mzdy rostly daleko rychleji než produktivita, což oslabilo konkurenceschopnost země. Fiskální politika byla v celém období růstu expanzivní a nebyly nashromážděny žádné rezervy, které by zemi připravily na změnu cyklických podmínek. Velká vnější nerovnováha Litvy zesílila její zranitelnost vzhledem ke zpřísnění obecných úvěrových podmínek a nižšímu růstu vývozních trhů. Očekává se, že celosvětová finanční krize a nízká vnější poptávka přispějí ke pokračujícímu propadu domácí poptávky a k oslabení hospodářství. Nejnaléhavějším úkolem litevské hospodářské politiky je zvládnout zpomalení hospodářského růstu tak, aby byla zachována makroekonomická stabilita. S ohledem na nutnost napravit výraznou nerovnováhu země přijaly litevské orgány v prosinci 2008 balíček fiskálních úspor, který má tuto nápravu usnadnit a napomoci zachování důvěry trhu. Balíček by měl rovněž omezit prohlubování schodku veřejných financí v průběhu zhoršování hospodářské situace.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, odhaduje, že v roce 2008 vzrostl reálný HDP o 3,5 %. Předpokládá jeho výrazné snížení o 4,8 % v roce 2009 a další drobný pokles o 0,2 % v roce 2010 a poté v roce 2011 oživení růstu ve výši 4,5 %. Podle v současnosti dostupných informací (2) tento scénář vychází z realistických předpokladů růstu do roku 2009, ale z výrazně optimistických předpokladů pro následující roky. Předpoklady růstu od roku 2010 působí optimisticky vzhledem k tomu, že zhoršující se vyhlídky růstu v zemích obchodních partnerů a nižší domácí poptávka v Litvě z důvodu omezeného poskytování úvěrů se pravděpodobně projeví výrazněji a v delším období, než program očekává. Odhady potenciálního růstu v roce 2011 jsou spíše vyšší. Projekce vývoje inflace obsažená v programu je pro rok 2009 realistická, ale pokud jde o rok 2010, mohla by být spíše nižší, především vzhledem k dopadu cen energií po uzavření jaderné elektrárny Ignalina, které se plánuje do konce roku 2009. Ve srovnání s průběžnou prognózou útvarů Komise z ledna 2009 předpokládá program v roce 2009 mnohem rychlejší nápravu vnější nerovnováhy. To vyplývá ze skutečnosti, že konvergenční program očekává výraznější snížení domácí poptávky a příznivější vývoj situace na vývozních trzích. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, odhaduje, že v roce 2008 vzrostl reálný HDP o 3,5 %. Předpokládá jeho výrazné snížení o 4,8 % v roce 2009 a další drobný pokles o 0,2 % v roce 2010 a poté v roce 2011 oživení růstu ve výši 4,5 %. Podle v současnosti dostupných informací (2) tento scénář vychází z realistických předpokladů růstu do roku 2009, ale z výrazně optimistických předpokladů pro následující roky. Předpoklady růstu od roku 2010 působí optimisticky vzhledem k tomu, že zhoršující se vyhlídky růstu v zemích obchodních partnerů a nižší domácí poptávka v Litvě z důvodu omezeného poskytování úvěrů se pravděpodobně projeví výrazněji a v delším období, než program očekává. Odhady potenciálního růstu v roce 2011 jsou spíše vyšší. Projekce vývoje inflace obsažená v programu je pro rok 2009 realistická, ale pokud jde o rok 2010, mohla by být spíše nižší, především vzhledem k dopadu cen energií po uzavření jaderné elektrárny Ignalina, které se plánuje do konce roku 2009. Ve srovnání s průběžnou prognózou útvarů Komise z ledna 2009 předpokládá program v roce 2009 mnohem rychlejší nápravu vnější nerovnováhy. To vyplývá ze skutečnosti, že konvergenční program očekává výraznější snížení domácí poptávky a příznivější vývoj situace na vývozních trzích.

| (4) | Průběžná prognóza útvarů Komise odhaduje schodek veřejných financí za rok 2008 na 2,9 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 0,5 % HDP. Tento výrazně horší výsledek, než se očekávalo, odráží zejména značné překračování výdajů na mzdy ve veřejném sektoru a sociální transfery pro rodiny a důchodce na základě politických rozhodnutí, která byla přijata v průběhu roku, a nemohla proto být zahrnuta do rozpočtu na rok 2008. V menší míře pak odráží nižší daňové příjmy, než úřady původně očekávaly, zejména z důvodu prudce se snižující ekonomické aktivity ke konci roku. Investiční výdaje a čerpání finančních prostředků z EU bylo nižší, než se plánovalo. |
| --- | --- |

(4)

Průběžná prognóza útvarů Komise odhaduje schodek veřejných financí za rok 2008 na 2,9 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 0,5 % HDP. Tento výrazně horší výsledek, než se očekávalo, odráží zejména značné překračování výdajů na mzdy ve veřejném sektoru a sociální transfery pro rodiny a důchodce na základě politických rozhodnutí, která byla přijata v průběhu roku, a nemohla proto být zahrnuta do rozpočtu na rok 2008. V menší míře pak odráží nižší daňové příjmy, než úřady původně očekávaly, zejména z důvodu prudce se snižující ekonomické aktivity ke konci roku. Investiční výdaje a čerpání finančních prostředků z EU bylo nižší, než se plánovalo.

| (5) | Nová vláda, která se ujala úřadu 9. prosince 2008, přijala program výrazného fiskálního omezení. V souladu s tímto programem zahrnuje rozpočet na rok 2009, který parlament schválil 22. prosince 2008, balíček pro fiskální konsolidaci, jehož cílem je obnovit důvěru trhu a snížit potřeby financování ze strany vlády. Fiskální konsolidace je založena na rozsáhlé daňové reformě a podstatném snížení rozpočtových výdajů. Obě tato opatření mají přispět k fiskální konsolidaci ve stejné míře. Cílem rozpočtu je schodek veřejných financí ve výši 2,1 % HDP, který by byl podstatně vyšší, pokud by nebyla přijata konsolidační opatření. Cílem daňových změn je přesunout daňovou zátěž z přímých na nepřímé daně a z práce na kapitál a rozšířit základ daně zrušením osvobození od daně. Mezi hlavní opatření na straně příjmů patří zvýšení DPH a spotřebních daní o jeden procentní bod, snížení sazby daně z příjmu fyzických osob o tři procentní body a omezení způsobilosti pro počáteční hranici osvobození od daně, zvýšení sazby daně z příjmu právnických osob o pět procentních bodů a dále zrušení většiny druhů osvobození od DPH a od daně z příjmu fyzických osob a rozšíření daňového základu, zejména zařazením většího počtu osob do systému sociálního zabezpečení. V programu se odhaduje, že čistý účinek těchto daňových změn bude ve výši okolo 1,8 % HDP. Rozpočet rovněž počítá s výrazným snížením výdajů v odhadované výši 2 % HDP, do čehož jsou zahrnuty rovněž mzdy ve veřejném sektoru, další běžné výdaje a plánované investice.
  Některá opatření, o něž se rozpočet opíral, však parlament odmítl buď zcela nebo částečně, a proto je třeba nahradit je novými opatřeními. Odhaduje se, že celková orientace fiskální politiky v roce 2009 měřená podle poklesu strukturálního salda (cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dalších dočasných opatření) o 3 % HDP bude silně restriktivní (3). |
| --- | --- |

(5)

Nová vláda, která se ujala úřadu 9. prosince 2008, přijala program výrazného fiskálního omezení. V souladu s tímto programem zahrnuje rozpočet na rok 2009, který parlament schválil 22. prosince 2008, balíček pro fiskální konsolidaci, jehož cílem je obnovit důvěru trhu a snížit potřeby financování ze strany vlády. Fiskální konsolidace je založena na rozsáhlé daňové reformě a podstatném snížení rozpočtových výdajů. Obě tato opatření mají přispět k fiskální konsolidaci ve stejné míře. Cílem rozpočtu je schodek veřejných financí ve výši 2,1 % HDP, který by byl podstatně vyšší, pokud by nebyla přijata konsolidační opatření. Cílem daňových změn je přesunout daňovou zátěž z přímých na nepřímé daně a z práce na kapitál a rozšířit základ daně zrušením osvobození od daně. Mezi hlavní opatření na straně příjmů patří zvýšení DPH a spotřebních daní o jeden procentní bod, snížení sazby daně z příjmu fyzických osob o tři procentní body a omezení způsobilosti pro počáteční hranici osvobození od daně, zvýšení sazby daně z příjmu právnických osob o pět procentních bodů a dále zrušení většiny druhů osvobození od DPH a od daně z příjmu fyzických osob a rozšíření daňového základu, zejména zařazením většího počtu osob do systému sociálního zabezpečení. V programu se odhaduje, že čistý účinek těchto daňových změn bude ve výši okolo 1,8 % HDP. Rozpočet rovněž počítá s výrazným snížením výdajů v odhadované výši 2 % HDP, do čehož jsou zahrnuty rovněž mzdy ve veřejném sektoru, další běžné výdaje a plánované investice.

Některá opatření, o něž se rozpočet opíral, však parlament odmítl buď zcela nebo částečně, a proto je třeba nahradit je novými opatřeními. Odhaduje se, že celková orientace fiskální politiky v roce 2009 měřená podle poklesu strukturálního salda (cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dalších dočasných opatření) o 3 % HDP bude silně restriktivní (3).

| (6) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je podle programu dosáhnout střednědobého cíle, jímž je strukturální schodek veřejných financí ve výši 1 % HDP v roce 2010, a dospět v dalších letech k celkově vyrovnanému rozpočtu. Očekává se, že celkový schodek veřejných financí se sníží na 1 % HDP v roce 2010 a v roce 2011 bude vyrovnaný. Podle prognózy bude vyrovnání dosaženo podstatným zvýšením poměru příjmů k HDP a mírným snížením podílu výdajů. Vláda zahájila podrobnější přezkum běžných výdajů, včetně výdajů na zaměstnance veřejného sektoru, který by mohl vést k návrhu dalších úspor výdajů v pozdějších letech. Vyšší růst příjmů lze vysvětlit zejména zavedením daňových změn do rozpočtu na rok 2009. Program však výslovně uvádí, že dosažení rozpočtových cílů uvedených v programu vyžaduje přijetí dalších opatření ve výši přibližně

   % HDP v roce 2010 a přibližně 1

  % HDP v roce 2011. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | Existuje riziko, že výsledky rozpočtového hospodaření mohou být výrazně horší, než program předpokládá. To se týká všech let programového období: hlavní riziko v roce 2009 spočívá v tom, že by příjmy mohly být výrazně nižší, než se v programu plánovalo, což souvisí zejména s rizikem, že diskreční opatření na zvýšení příjmů, především zvýšení nepřímých daní, nepovedou k vyšším daňovým příjmům v míře plánované v programu a že nemohou být provedena všechna navrhovaná snížení výdajů, zejména pokud jde o dotace a náhrady zaměstnancům ve veřejném sektoru; riziko týkající se let 2010 a 2011 vyplývá z toho, že se plánovaná fiskální konsolidace zakládá na výrazně optimistických předpokladech růstu a bude vyžadovat doplňková opatření na podporu rozpočtových cílů. |
| --- | --- |

(7)

Existuje riziko, že výsledky rozpočtového hospodaření mohou být výrazně horší, než program předpokládá. To se týká všech let programového období: hlavní riziko v roce 2009 spočívá v tom, že by příjmy mohly být výrazně nižší, než se v programu plánovalo, což souvisí zejména s rizikem, že diskreční opatření na zvýšení příjmů, především zvýšení nepřímých daní, nepovedou k vyšším daňovým příjmům v míře plánované v programu a že nemohou být provedena všechna navrhovaná snížení výdajů, zejména pokud jde o dotace a náhrady zaměstnancům ve veřejném sektoru; riziko týkající se let 2010 a 2011 vyplývá z toho, že se plánovaná fiskální konsolidace zakládá na výrazně optimistických předpokladech růstu a bude vyžadovat doplňková opatření na podporu rozpočtových cílů.

| (8) | Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je v důsledku přijaté penzijní reformy nižší, než je průměr EU. Rozpočtová pozice v roce 2008 se však podle předpovědí programu ve srovnání s výchozí pozicí předchozího programu výrazně zhoršila a zvyšuje rozpočtové dopady stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Dosažení primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak program předpokládá, by pomohlo zmírnit středně vysoká rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je v důsledku přijaté penzijní reformy nižší, než je průměr EU. Rozpočtová pozice v roce 2008 se však podle předpovědí programu ve srovnání s výchozí pozicí předchozího programu výrazně zhoršila a zvyšuje rozpočtové dopady stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Dosažení primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak program předpokládá, by pomohlo zmírnit středně vysoká rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Střednědobý rozpočtový rámec Litvě v minulých letech nezabránil v překračování plánovaných výdajů. Dynamický růst příjmů usnadnil opakované úpravy výdajových cílů směrem vzhůru a volební cyklus vyvinul na tento rámec další tlak, což prokázalo nedávné zhoršení celkového schodku. S ohledem na posílení rámce byl v listopadu 2007 přijat zákon o fiskální disciplíně, do něhož bylo zahrnuto především pravidlo pro výdaje. Zákon se však zaměřil na přípravu a provádění ročního rozpočtu a nezavedl další nezbytné střednědobé prvky vycházející z předpokladů o budoucím vývoji. Stávající rámec je proto stále spíše nedostatečný, pokud jde o střednědobé plánování a kontrolu veřejných financí. Je třeba posílit plánování a závazný charakter střednědobých výdajových stropů, což by přispělo k omezení růstu výdajů. Kromě toho musí rámec zajistit fiskální konsolidaci v období s dobrými hospodářskými výsledky tím, že bude předcházet tomu, aby doplňkové příjmy vedly k většímu utrácení. Nedostatečná je nadále rovněž transparentnost celého rozpočtového procesu včetně řádného podávání zpráv o příjmech a výdajích a včetně srovnatelnosti rozpočtových ukazatelů ohledně hotovostní a akruální báze. |
| --- | --- |

(9)

Střednědobý rozpočtový rámec Litvě v minulých letech nezabránil v překračování plánovaných výdajů. Dynamický růst příjmů usnadnil opakované úpravy výdajových cílů směrem vzhůru a volební cyklus vyvinul na tento rámec další tlak, což prokázalo nedávné zhoršení celkového schodku. S ohledem na posílení rámce byl v listopadu 2007 přijat zákon o fiskální disciplíně, do něhož bylo zahrnuto především pravidlo pro výdaje. Zákon se však zaměřil na přípravu a provádění ročního rozpočtu a nezavedl další nezbytné střednědobé prvky vycházející z předpokladů o budoucím vývoji. Stávající rámec je proto stále spíše nedostatečný, pokud jde o střednědobé plánování a kontrolu veřejných financí. Je třeba posílit plánování a závazný charakter střednědobých výdajových stropů, což by přispělo k omezení růstu výdajů. Kromě toho musí rámec zajistit fiskální konsolidaci v období s dobrými hospodářskými výsledky tím, že bude předcházet tomu, aby doplňkové příjmy vedly k většímu utrácení. Nedostatečná je nadále rovněž transparentnost celého rozpočtového procesu včetně řádného podávání zpráv o příjmech a výdajích a včetně srovnatelnosti rozpočtových ukazatelů ohledně hotovostní a akruální báze.

| (10) | Za účelem stabilizace finančního sektoru zvýšily litevské orgány v říjnu 2008 záruky pojištění vkladů z hodnoty ekvivalentní 22 000 EUR na ekvivalent 100 000 EUR a míra pojištění vkladů byla rozšířena na 100 %. Program uvádí možná rizika spojená s pojištěním vkladů – na konci roku 2008 činila celková pojištěná částka přibližně 30 % HDP. |
| --- | --- |

(10)

Za účelem stabilizace finančního sektoru zvýšily litevské orgány v říjnu 2008 záruky pojištění vkladů z hodnoty ekvivalentní 22 000 EUR na ekvivalent 100 000 EUR a míra pojištění vkladů byla rozšířena na 100 %. Program uvádí možná rizika spojená s pojištěním vkladů – na konci roku 2008 činila celková pojištěná částka přibližně 30 % HDP.

| (11) | V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, přijala Litva, která čelí značné vnější i vnitřní nerovnováze, rozpočtovou politiku, která má tuto nerovnováhu napravit. Vzhledem k tomu, že je nutné ekonomickou nerovnováhu napravit a je obtížné zajistit nové financování za přijatelných podmínek, protože existují obavy z tržních rizik, je plánovaná restriktivní orientace fiskální politiky mezi lety 2009 a 2011 vhodnou reakcí na makroekonomickou a rozpočtovou situaci. Byla provedena komplexní daňová reforma a přijata rozsáhlá opatření pro úsporu výdajů, včetně snížení mezd ve veřejném sektoru v roce 2009. Litevské orgány dále hodlají přijmout ucelený balíček opatření, jejichž cílem je podpora podnikání prostřednictvím snížení administrativní zátěže, zlepšení přístupu k financování a usnadnění vývozu a investic. Jednou z priorit je modernizace budov sovětského typu v zájmu zvýšení jejich energetické účinnosti. V této souvislosti chce Litva urychlit (a zjednodušit) čerpání finančních prostředků ze strukturálních fondů EU. Možnosti financování takových investic by se měly díky návrhům Komise v souvislosti s Plánem evropské hospodářské obnovy značně rozšířit. Tato opatření jsou spojena se střednědobými reformními plány a doporučeními pro jednotlivé země, jež navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, přijala Litva, která čelí značné vnější i vnitřní nerovnováze, rozpočtovou politiku, která má tuto nerovnováhu napravit. Vzhledem k tomu, že je nutné ekonomickou nerovnováhu napravit a je obtížné zajistit nové financování za přijatelných podmínek, protože existují obavy z tržních rizik, je plánovaná restriktivní orientace fiskální politiky mezi lety 2009 a 2011 vhodnou reakcí na makroekonomickou a rozpočtovou situaci. Byla provedena komplexní daňová reforma a přijata rozsáhlá opatření pro úsporu výdajů, včetně snížení mezd ve veřejném sektoru v roce 2009. Litevské orgány dále hodlají přijmout ucelený balíček opatření, jejichž cílem je podpora podnikání prostřednictvím snížení administrativní zátěže, zlepšení přístupu k financování a usnadnění vývozu a investic. Jednou z priorit je modernizace budov sovětského typu v zájmu zvýšení jejich energetické účinnosti. V této souvislosti chce Litva urychlit (a zjednodušit) čerpání finančních prostředků ze strukturálních fondů EU. Možnosti financování takových investic by se měly díky návrhům Komise v souvislosti s Plánem evropské hospodářské obnovy značně rozšířit. Tato opatření jsou spojena se střednědobými reformními plány a doporučeními pro jednotlivé země, jež navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.

| (12) | Litva přijala konsolidační program, který vhodně reaguje na potřebu nápravy makroekonomické nerovnováhy. Existuje však riziko, že výsledky rozpočtového hospodaření mohou být výrazně horší, než program předpokládá. Tuto nápravu nerovnováhy by kromě toho měla podpořit další opatření, zejména ke konci programového období. Ačkoli se zdá, že v programu byla pro všechna léta počínaje rokem 2009 zachována rezerva pro případy běžných cyklických výkyvů, nemusí to s ohledem na rizika, mimo jiné na výrazné zhoršení hospodářské situace, zabránit překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP v letech 2009 a 2010. Očekává se, že orientace fiskální politiky měřená podle změny strukturálního (primárního) salda bude v letech 2009–2011 restriktivní. V souvislosti se zapojením Litvy do ERM II a s potřebou zlepšit nákladovou konkurenceschopnost hospodářství je nezbytná úprava růstu mezd, který byl až dosud vysoký. |
| --- | --- |

(12)

Litva přijala konsolidační program, který vhodně reaguje na potřebu nápravy makroekonomické nerovnováhy. Existuje však riziko, že výsledky rozpočtového hospodaření mohou být výrazně horší, než program předpokládá. Tuto nápravu nerovnováhy by kromě toho měla podpořit další opatření, zejména ke konci programového období. Ačkoli se zdá, že v programu byla pro všechna léta počínaje rokem 2009 zachována rezerva pro případy běžných cyklických výkyvů, nemusí to s ohledem na rizika, mimo jiné na výrazné zhoršení hospodářské situace, zabránit překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP v letech 2009 a 2010. Očekává se, že orientace fiskální politiky měřená podle změny strukturálního (primárního) salda bude v letech 2009–2011 restriktivní. V souvislosti se zapojením Litvy do ERM II a s potřebou zlepšit nákladovou konkurenceschopnost hospodářství je nezbytná úprava růstu mezd, který byl až dosud vysoký.

| (13) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny povinné údaje a většinu nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny povinné údaje a většinu nepovinných údajů (4).

Celkově lze shrnout, že Litva v současné době čelí výraznému snížení domácí poptávky, které následuje po letech hospodářského růstu přesahujícího potenciál. Prohlubující se celosvětová finanční krize a oslabování vnější poptávky přispívá ke zhoršujícímu se hospodářskému poklesu. Mzdy rostly po určitou dobu daleko rychleji než produktivita, což oslabilo konkurenceschopnost země a brání vyhlídkám na oživení hospodářství založené na vývozu. V roce 2008 se saldo veřejných financí značně zhoršilo, což odráželo zejména expanzivní fiskální politiku. Cílem programu je schodek ve výši 2,1 % HDP v roce 2009 a poté postupné snižování celkového schodku až k dosažení vyrovnaného rozpočtu v roce 2011. S ohledem na rizika spojená s makroekonomickým scénářem a na nedostatek informací o opatřeních potřebných k podpoře fiskální konsolidace po roce 2009 existuje riziko, že výsledky rozpočtového hospodaření mohou být výrazně horší, než program předpokládá, přičemž celkový schodek může v letech 2009 a 2010 překročit limitní hodnotu 3 % HDP a míra zadlužení současně zůstane velmi pohodlně pod referenční hodnotou 60 % HDP. Plánovaná restriktivní fiskální politika mezi lety 2009 a 2011 je vhodnou reakcí na stávající nerovnováhu. Současný rozpočtový rámec je spíše nedostatečný, pokud jde o střednědobé plánování a kontrolu veřejných financí, zejména v oblasti výdajů.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a vzhledem k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci a bezproblémovou účast v ERM II se Litva vyzývá, aby:

| i) | provedla opatření potřebná k dosažení rozpočtového cíle v roce 2009 tím, že stanoví priority ve výdajích a bude pokračovat v cílené fiskální konsolidaci ve střednědobém horizontu; |
| --- | --- |

i)

provedla opatření potřebná k dosažení rozpočtového cíle v roce 2009 tím, že stanoví priority ve výdajích a bude pokračovat v cílené fiskální konsolidaci ve střednědobém horizontu;

| ii) | přistoupila k omezení mezd ve veřejném sektoru, a tím usnadnila harmonizaci mezd v celém hospodářství a produktivity a posílila nákladovou konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

ii)

přistoupila k omezení mezd ve veřejném sektoru, a tím usnadnila harmonizaci mezd v celém hospodářství a produktivity a posílila nákladovou konkurenceschopnost;

| iii) | upevnila fiskální řízení a transparentnost posílením střednědobého rozpočtového rámce a výdajové kázně. |
| --- | --- |

iii)

upevnila fiskální řízení a transparentnost posílením střednědobého rozpočtového rámce a výdajové kázně.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP led. 2009 | 8,9 | 3,5 | – 4,8 | – 0,2 | 4,5 |
| KOM led. 2009 | 8,9 | 3,4 | – 4,0 | – 2,6 | neuv. |
| KP pros. 2007 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP led. 2009 | 5,8 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | – 0,1 |
| KOM led. 2009 | 5,8 | 11,1 | 5,6 | 4,8 | neuv. |
| KP pros. 2007 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | KP led. 2009 | 7,1 | 5,4 | – 2,8 | – 5,7 | – 4,0 |
| KOM led. 2009 (6) | 7,7 | 6,6 | – 0,5 | – 4,8 | neuv. |
| KP pros. 2007 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP led. 2009 | – 12,7 | – 10,2 | – 1,8 | – 4,7 | – 5,7 |
| KOM led. 2009 | – 13,2 | – 10,7 | – 4,8 | – 4,7 | neuv. |
| KP pros. 2007 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | KP led. 2009 | 33,9 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 |
| KOM led. 2009 | 33,9 | 33,9 | 34,8 | 36,0 | neuv. |
| KP pros. 2007 | 35,5 | 37,4 | 38,6 | 39,4 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | KP led. 2009 | 35,2 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 |
| KOM led. 2009 | 35,2 | 36,8 | 37,8 | 39,4 | neuv. |
| KP pros. 2007 | 36,4 | 37,9 | 38,5 | 38,6 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP led. 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 2,1 | – 1,0 | 0,0 |
| KOM led. 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 3,0 | – 3,4 | neuv. |
| KP pros. 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP led. 2009 | – 0,5 | – 2,3 | – 1,2 | 0,0 | 1,1 |
| KOM led. 2009 | – 0,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,3 | neuv. |
| KP pros. 2007 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (% HDP) | KP led. 2009 | – 3,1 | – 4,4 | – 1,3 | 0,5 | 1,1 |
| KOM led. 2009 | – 3,3 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | neuv. |
| KP pros. 2007 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (% HDP) | KP led. 2009 | – 2,6 | – 4,9 | – 1,8 | 0,1 | 1,1 |
| KOM led. 2009 | – 2,7 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | neuv. |
| KP pros. 2007 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP led. 2009 | 17,0 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 |
| KOM led. 2009 | 17,0 | 17,1 | 20,0 | 23,3 | neuv. |
| KP pros. 2007 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 | neuv. |
| Konvergenční program (KP), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

KP led. 2009

8,9

3,5

– 4,8

– 0,2

4,5

KOM led. 2009

8,9

3,4

– 4,0

– 2,6

neuv.

KP pros. 2007

9,8

5,3

4,5

5,2

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP led. 2009

5,8

11,2

5,4

3,6

– 0,1

KOM led. 2009

5,8

11,1

5,6

4,8

neuv.

KP pros. 2007

5,8

6,5

5,1

3,6

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

KP led. 2009

7,1

5,4

– 2,8

– 5,7

– 4,0

KOM led. 2009 (6)

7,7

6,6

– 0,5

– 4,8

neuv.

KP pros. 2007

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP led. 2009

– 12,7

– 10,2

– 1,8

– 4,7

– 5,7

KOM led. 2009

– 13,2

– 10,7

– 4,8

– 4,7

neuv.

KP pros. 2007

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

KP led. 2009

33,9

33,8

35,8

37,3

36,4

KOM led. 2009

33,9

33,9

34,8

36,0

neuv.

KP pros. 2007

35,5

37,4

38,6

39,4

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

KP led. 2009

35,2

36,7

37,8

38,3

36,4

KOM led. 2009

35,2

36,8

37,8

39,4

neuv.

KP pros. 2007

36,4

37,9

38,5

38,6

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP led. 2009

– 1,2

– 2,9

– 2,1

– 1,0

0,0

KOM led. 2009

– 1,2

– 2,9

– 3,0

– 3,4

neuv.

KP pros. 2007

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP led. 2009

– 0,5

– 2,3

– 1,2

0,0

1,1

KOM led. 2009

– 0,5

– 2,2

– 2,0

– 2,3

neuv.

KP pros. 2007

– 0,1

0,3

0,9

1,4

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(% HDP)

KP led. 2009

– 3,1

– 4,4

– 1,3

0,5

1,1

KOM led. 2009

– 3,3

– 4,6

– 2,9

– 2,1

neuv.

KP pros. 2007

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

neuv.

Strukturální saldo (7)

(% HDP)

KP led. 2009

– 2,6

– 4,9

– 1,8

0,1

1,1

KOM led. 2009

– 2,7

– 4,6

– 2,9

– 2,1

neuv.

KP pros. 2007

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP led. 2009

17,0

15,3

16,9

18,1

17,1

KOM led. 2009

17,0

17,1

20,0

23,3

neuv.

KP pros. 2007

17,6

17,2

15,0

14,0

neuv.

Konvergenční program (KP), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  Strukturální konsolidace předpokládaná v programu ve výši zhruba čtyř procentních bodů HDP se rovná nominální hodnotě konsolidačního balíčku. Liší se však od přepočtu strukturálního salda provedeného útvary Komise na základě údajů obsažených v programu, a to zejména z důvodu rozdílných předpokladů potenciální růstu a mezery výstupu.

(4)  Konkrétně nejsou k dispozici údaje o složkách vnitřní dynamiky dluhu, odhady o příspěvcích k potenciálnímu růstu a některé údaje o dlouhodobé udržitelnosti.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2007–2010 ve výši 6,1 %, 4,5 %, 2,8 % a 1,8 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,6 % HDP za rok 2007 (a zvyšují schodek), 0,5 % za rok 2008, 0,5 % za rok 2009 a 0,5 % za rok 2010 a snižují schodek a podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 dosahují 0,6 % HDP za rok 2007 a zvyšují schodek.

Zdroj:

Konvergenční program (KP), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 24.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/13

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období 2008–2010

(2009/C 70/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Lucemburska na období 2008–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Lucemburska na období 2008–2010 (2).

| (2) | Ekonomická aktivita se následkem celosvětového zhoršení hospodářské situace a finanční krize značně zpomalila a růst reálného HDP poklesl z úrovně 5,2 % v roce 2007 na přibližně 1 % v roce 2008. Podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 se očekává, že v roce 2009 se ekonomická aktivita sníží o 0,9 %: lucemburskou ekonomiku, která je velmi otevřená a zároveň velmi závislá na výsledcích svého finančního sektoru, vážně zasáhne očekávaný propad světového obchodu a finanční krize, přičemž se předpokládá, že veřejné výdaje a do jisté míry i soukromá spotřeba budou jedinou podporou růstu. Hlavní úkoly hospodářské politiky se v době ekonomického útlumu váží na finanční sektor, jehož aktivita je vysoce internacionalizovaná, a na podporu domácí poptávky. Zhoršení hospodářské situace bude mít významný dopad na veřejné finance, neboť se očekává, že značný přebytek, který byl projektován pro rok 2008, se v roce 2009 obrátí ve schodek, a ten se v roce 2010 ještě prohloubí. Toto zhoršení salda veřejných financí rovněž zohledňuje účinek podpůrných opatření, o nichž se rozhodlo v posledních měsících a která sestávají především z velkého snížení daní, zejména daně z příjmu fyzických osob, a také z velmi rychlého provádění projektů veřejných investic. Vzhledem k příznivé výchozí pozici rozpočtu a velmi nízké úrovni veřejného zadlužení, jsou tato opatření přiměřená a vítaná. |
| --- | --- |

(2)

Ekonomická aktivita se následkem celosvětového zhoršení hospodářské situace a finanční krize značně zpomalila a růst reálného HDP poklesl z úrovně 5,2 % v roce 2007 na přibližně 1 % v roce 2008. Podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 se očekává, že v roce 2009 se ekonomická aktivita sníží o 0,9 %: lucemburskou ekonomiku, která je velmi otevřená a zároveň velmi závislá na výsledcích svého finančního sektoru, vážně zasáhne očekávaný propad světového obchodu a finanční krize, přičemž se předpokládá, že veřejné výdaje a do jisté míry i soukromá spotřeba budou jedinou podporou růstu. Hlavní úkoly hospodářské politiky se v době ekonomického útlumu váží na finanční sektor, jehož aktivita je vysoce internacionalizovaná, a na podporu domácí poptávky. Zhoršení hospodářské situace bude mít významný dopad na veřejné finance, neboť se očekává, že značný přebytek, který byl projektován pro rok 2008, se v roce 2009 obrátí ve schodek, a ten se v roce 2010 ještě prohloubí. Toto zhoršení salda veřejných financí rovněž zohledňuje účinek podpůrných opatření, o nichž se rozhodlo v posledních měsících a která sestávají především z velkého snížení daní, zejména daně z příjmu fyzických osob, a také z velmi rychlého provádění projektů veřejných investic. Vzhledem k příznivé výchozí pozici rozpočtu a velmi nízké úrovni veřejného zadlužení, jsou tato opatření přiměřená a vítaná.

| (3) | Makroekonomický scénář, ze kterého vychází program ve znění dodatku, předpokládá, že reálný HDP poté, co poklesl z úrovně 5,2 % v roce 2007 na 1,0 % v roce 2008, se v roce 2009 sníží o 0,9 % a poté začne posilovat a v roce 2010 vzroste o 1,4 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se zdá, že scénář na období 2008–2010 je založen na realistických předpokladech růstu. Je zcela v souladu s průběžnou prognózou útvarů Komise z ledna 2009. Projekce pro inflaci a vývoj mezd uvedené v programu se rovněž jeví realisticky. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, ze kterého vychází program ve znění dodatku, předpokládá, že reálný HDP poté, co poklesl z úrovně 5,2 % v roce 2007 na 1,0 % v roce 2008, se v roce 2009 sníží o 0,9 % a poté začne posilovat a v roce 2010 vzroste o 1,4 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se zdá, že scénář na období 2008–2010 je založen na realistických předpokladech růstu. Je zcela v souladu s průběžnou prognózou útvarů Komise z ledna 2009. Projekce pro inflaci a vývoj mezd uvedené v programu se rovněž jeví realisticky.

| (4) | Dodatek programu odhaduje přebytek veřejných financí v roce 2008 na 2,0 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu stability činí 0,8 % HDP. Tento mnohem lepší výsledek, než se očekávalo, ve srovnání s předchozí aktualizací lze do značné míry přičíst důsledku změny ve srovnávací základně související s revizí přebytku veřejných financí v roce 2007 z dříve odhadovaného 1 % HDP na 3,2 %, zejména díky překvapivému zvýšení objemu příjmů.
  V roce 2008 byla tato lepší výchozí pozice, než se očekávalo, částečně vyrovnána vyšším růstem výdajů, než se předpokládalo, zejména pokud jde o veřejnou spotřebu a investice a také sociální transfery. Rychlejší zvýšení veřejné spotřeby, než se očekávalo, lze zčásti vysvětlit zaměstnáním nových pracovníků, jež si vyžádal rozvoj Lucemburské univerzity a jiných veřejných výzkumných středisek. |
| --- | --- |

(4)

Dodatek programu odhaduje přebytek veřejných financí v roce 2008 na 2,0 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu stability činí 0,8 % HDP. Tento mnohem lepší výsledek, než se očekávalo, ve srovnání s předchozí aktualizací lze do značné míry přičíst důsledku změny ve srovnávací základně související s revizí přebytku veřejných financí v roce 2007 z dříve odhadovaného 1 % HDP na 3,2 %, zejména díky překvapivému zvýšení objemu příjmů.

V roce 2008 byla tato lepší výchozí pozice, než se očekávalo, částečně vyrovnána vyšším růstem výdajů, než se předpokládalo, zejména pokud jde o veřejnou spotřebu a investice a také sociální transfery. Rychlejší zvýšení veřejné spotřeby, než se očekávalo, lze zčásti vysvětlit zaměstnáním nových pracovníků, jež si vyžádal rozvoj Lucemburské univerzity a jiných veřejných výzkumných středisek.

| (5) | Podle projekcí programu se saldo veřejných financí zhorší z přebytku 2 % HDP v roce 2008 na schodek 0,6 % HDP v roce 2009. To lze vysvětlit zčásti dopadem zhoršení hospodářské situace a s tím souvisejícího normálního fungování automatických stabilizátorů, zejména pokud jde o daňové příjmy z finančního sektoru. Schodek v roce 2009 bude rovněž důsledkem diskrečních opatření přijatých v rozpočtu na rok 2009, včetně opatření, o nichž se rozhodlo v reakci na zhoršení hospodářské situace a která jsou v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, dosahujících 1

   % HDP. Rozpočet na rok 2009 předpokládá významné snížení daní, zejména daně z příjmu fyzických osob, které předběžně dosahuje přibližně 1

  % HDP, zatímco některé projekty veřejných investic, které byly původně plánovány na rok 2010, mají být provedeny dříve. Očekává se, že příjmy v roce 2009 poklesnou přibližně o

  procentního bodu HDP. To zahrnuje také snížení přímých daní ve výši 1 procentního bodu HDP, které vyplývá ze snížení daní a z dopadu krize, zatímco jak příspěvky na sociální zabezpečení, tak důchod z vlastnictví se zvýší přibližně o

  procentního bodu HDP díky zůstatku plynoucímu ze zaměstnanosti, která do konce roku 2008 stále dynamicky rostla, a díky úrokům z půjček poskytnutých na podporu finančního sektoru. Současně se plánuje nárůst veřejných výdajů v roce 2009 o 2

  procentního bodu HDP zejména v důsledku významného zvýšení veřejné spotřeby a investic a také zvýšení v oblasti sociálních transferů, které částečně vyplývá z náhrady odpočtu z daně na dítě systémem daňových slev, a rovněž ze zvýšení předpokládané nezaměstnanosti v tomto roce. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (6) | Podle programu se má celkový schodek veřejných financí dále prohloubit z 0,6 % HDP v roce 2009 na 1,5 % HDP v roce 2010, zatímco primární schodek by se měl zvýšit z 0,3 % HDP na 1,2 %. Střednědobým rozpočtovým cílem Lucemburska je strukturální schodek (tj. cyklicky očištěný schodek bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve výši

   % HDP. Na základě makroekonomického scénáře obsaženého v programu a rozpočtových projekcí se plánuje, že bude tento střednědobý cíl po celé programové období zcela dodržován: strukturální saldo přepočítané podle společně dohodnuté metodiky na základě údajů obsažených v programu má zůstat kladné a mírně poklesnout z přebytku 0,6 % HDP v roce 2009 na přebytek 0,4 % HDP v roce 2010. Hrubý veřejný dluh, který se zdvojnásobil ze 7 % HDP v roce 2007 na 14,4 % HDP v roce 2008 následkem financování podpůrných půjček lucemburským pobočkám systémově významných zahraničních bank, se má podle projekcí zvýšit na 15 % HDP v roce 2009 a na 17 % v roce 2010. Navzdory tomu, že se v roce 2008 zdvojnásobil, však bude i nadále zdaleka nejnižší v rámci eurozóny. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Rizika pro rozpočtové projekce se v programu jeví jako celkově vyvážená. Na jednu stranu by mohlo dojít k tomu, že výsledky makroekonomického scénáře budou horší, než se očekávalo. Zejména se může ukázat, že soukromá spotřeba bude méně odolná, než se předpokládalo. Dále pak dopad krize na daňové příjmy, zejména ve finančním sektoru, by mohl být ještě větší, než se nyní očekává. Na druhou stranu může být hospodářský výsledek za rok 2008 lepší, než uváděly projekce programu (jak tomu bylo již v roce 2007), neboť o Lucembursku je známo, že jeho rozpočtové projekce bývají tradičně opatrné. |
| --- | --- |

(7)

Rizika pro rozpočtové projekce se v programu jeví jako celkově vyvážená. Na jednu stranu by mohlo dojít k tomu, že výsledky makroekonomického scénáře budou horší, než se očekávalo. Zejména se může ukázat, že soukromá spotřeba bude méně odolná, než se předpokládalo. Dále pak dopad krize na daňové příjmy, zejména ve finančním sektoru, by mohl být ještě větší, než se nyní očekává. Na druhou stranu může být hospodářský výsledek za rok 2008 lepší, než uváděly projekce programu (jak tomu bylo již v roce 2007), neboť o Lucembursku je známo, že jeho rozpočtové projekce bývají tradičně opatrné.

| (8) | Hlavním problémem lucemburských veřejných financí zůstává i nadále jejich dlouhodobá udržitelnost s ohledem na projekci značného zvýšení veřejných výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a na skutečnost, že dosud nebyla k řešení tohoto problému přijata žádná opatření: dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet je jedním z nejvýraznějších v EU, což je dáno především velmi podstatným projektovaným zvýšením výdajů na důchody. V programu odhadovaná rozpočtová pozice v roce 2008, jež je lepší než výchozí pozice předchozího programu, nízká míra zadlužení, významná aktiva naakumulovaná ve státním systému sociálního zabezpečení a strukturální primární přebytek přispívají ke zmírnění projektovaného dlouhodobého rozpočtového dopadu stárnutí obyvatelstva. Tyto faktory však nepostačují k pokrytí značného nárůstu výdajů způsobeného stárnutím obyvatelstva. Pokud ve střednědobém horizontu dojde k dosažení vysokých primárních přebytků a jak uznávají lucemburské orgány, pokud se provedou opatření určená ke snižování významného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, včetně zvýšení věku odchodu do důchodu, přispěje to ke snižování středně vysokých rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. V současné době se nezdá, že by udržitelnost byla významným způsobem ohrožena v důsledku opatření provedených v posledních měsících na podporu finančního sektoru, navzdory značnému zvýšení veřejného zadlužení, které si tato opatření vyžádala. Potenciální závazky by však mohly být poměrně významné vzhledem ke značnému rozsahu finančního sektoru. Velká část nákladů vynaložených v souvislosti s těmito podpůrnými opatřeními (nebo dokonce všechny) by dále mohla být v budoucnu získána zpět. |
| --- | --- |

(8)

Hlavním problémem lucemburských veřejných financí zůstává i nadále jejich dlouhodobá udržitelnost s ohledem na projekci značného zvýšení veřejných výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a na skutečnost, že dosud nebyla k řešení tohoto problému přijata žádná opatření: dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet je jedním z nejvýraznějších v EU, což je dáno především velmi podstatným projektovaným zvýšením výdajů na důchody. V programu odhadovaná rozpočtová pozice v roce 2008, jež je lepší než výchozí pozice předchozího programu, nízká míra zadlužení, významná aktiva naakumulovaná ve státním systému sociálního zabezpečení a strukturální primární přebytek přispívají ke zmírnění projektovaného dlouhodobého rozpočtového dopadu stárnutí obyvatelstva. Tyto faktory však nepostačují k pokrytí značného nárůstu výdajů způsobeného stárnutím obyvatelstva. Pokud ve střednědobém horizontu dojde k dosažení vysokých primárních přebytků a jak uznávají lucemburské orgány, pokud se provedou opatření určená ke snižování významného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, včetně zvýšení věku odchodu do důchodu, přispěje to ke snižování středně vysokých rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. V současné době se nezdá, že by udržitelnost byla významným způsobem ohrožena v důsledku opatření provedených v posledních měsících na podporu finančního sektoru, navzdory značnému zvýšení veřejného zadlužení, které si tato opatření vyžádala. Potenciální závazky by však mohly být poměrně významné vzhledem ke značnému rozsahu finančního sektoru. Velká část nákladů vynaložených v souvislosti s těmito podpůrnými opatřeními (nebo dokonce všechny) by dále mohla být v budoucnu získána zpět.

| (9) | Zdá se, že struktura veřejných financí je v Lucembursku poměrně příznivá: veřejné výdaje a daňová zátěž jsou poměrně nízké a systémy výdajů a příjmů působí poměrně účinným dojmem ve srovnání s jinými členskými státy. Poměrně nízká je zejména veřejná spotřeba a zdanění pracovních příjmů, zatímco veřejné investice jsou jedněmi z nejvyšších v celé EU. |
| --- | --- |

(9)

Zdá se, že struktura veřejných financí je v Lucembursku poměrně příznivá: veřejné výdaje a daňová zátěž jsou poměrně nízké a systémy výdajů a příjmů působí poměrně účinným dojmem ve srovnání s jinými členskými státy. Poměrně nízká je zejména veřejná spotřeba a zdanění pracovních příjmů, zatímco veřejné investice jsou jedněmi z nejvyšších v celé EU.

| (10) | Za účelem stabilizace finančního sektoru rozhodla lucemburská vláda v září a říjnu 2008 poskytnout konvertibilní půjčku místním dceřiným společnostem dvou velkých zahraničních bank v celkové výši 2 776 mld. EUR (7,6 % HDP). S cílem zlepšit přístup jedné z těchto bank k finančním prostředkům bylo rovněž rozhodnuto zaručit se za nové závazky, které uzavřela vůči institucionálním investorům, s maximálně tříletou splatností. V neposlední řadě byla v zájmu obnovení důvěry vkladatelů zvýšena částka krytá systémem pojištění vkladů z 20 000 EUR na 100 000 EUR na vklad. Je třeba poznamenat, že veřejná správa drží značná finanční aktiva naakumulovaná z opakovaných přebytků zaznamenaných v posledních desetiletích a navýšená půjčkami poskytnutými výše uvedeným dceřiným společnostem dvou zahraničních bank na konci roku 2008. Tato aktiva činila v roce 2008 přibližně 32 % HDP, z čehož přibližně jednu třetinu držela ústřední vláda a dvě třetiny systém sociálního zabezpečení. Proto je čistá finanční pozice veřejné správy obecně dobrá. |
| --- | --- |

(10)

Za účelem stabilizace finančního sektoru rozhodla lucemburská vláda v září a říjnu 2008 poskytnout konvertibilní půjčku místním dceřiným společnostem dvou velkých zahraničních bank v celkové výši 2 776 mld. EUR (7,6 % HDP). S cílem zlepšit přístup jedné z těchto bank k finančním prostředkům bylo rovněž rozhodnuto zaručit se za nové závazky, které uzavřela vůči institucionálním investorům, s maximálně tříletou splatností. V neposlední řadě byla v zájmu obnovení důvěry vkladatelů zvýšena částka krytá systémem pojištění vkladů z 20 000 EUR na 100 000 EUR na vklad. Je třeba poznamenat, že veřejná správa drží značná finanční aktiva naakumulovaná z opakovaných přebytků zaznamenaných v posledních desetiletích a navýšená půjčkami poskytnutými výše uvedeným dceřiným společnostem dvou zahraničních bank na konci roku 2008. Tato aktiva činila v roce 2008 přibližně 32 % HDP, z čehož přibližně jednu třetinu držela ústřední vláda a dvě třetiny systém sociálního zabezpečení. Proto je čistá finanční pozice veřejné správy obecně dobrá.

| (11) | O některých podpůrných fiskálních opatřeních se rozhodlo již v rámci rozpočtu na rok 2009, který byl sestaven před zhoršením finanční krize. Spočívají většinou ve snížení daně z příjmu. Náklady na toto snížení program odhaduje přibližně na 1,2 % HDP. V rozpočtu se rovněž počítalo se snížením míry zdanění právnických osob, které se dotkne příjmů od roku 2010. V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, Lucembursko navíc přijalo další podpůrná opatření. Nejdůležitější z nich se vztahuje k urychlení veřejných investic a dotací na nákup energeticky účinného zboží dlouhodobé spotřeby a na investice na úsporu energie. Dále bude vláda do konce roku 2009 proplácet podíl zaměstnavatele na dávce v nezaměstnanosti v případě zaměstnání na částečný úvazek. Celkově tato stimulační opatření dosahují výše přibližně 1

   % HDP. Díky nezanedbatelnému přebytku zaznamenanému v roce 2008 a velmi nízké úrovni veřejného zadlužení má Lucembursko obzvláště velký manévrovací prostor. Balíček podpůrných fiskálních opatření na období 2009 a 2010 je zřejmě vhodnou reakcí na stávající zhoršení hospodářské situace, přestože velká část podpůrných opatření nemá mít dočasný charakter, zejména snížení daně z příjmu, jehož původním účelem bylo vyrovnat to, že od roku 2001 nebyla provedena valorizace pásem daně z příjmu. Lucembursko rovněž přijalo několik opatření v zájmu vytvoření atraktivnějšího ekonomického prostředí a provádění balíčku opatření týkajících se energetiky a změny klimatu a v nadcházejících letech ještě v těchto oblastech přijme dodatečná opatření. Tato opatření jsou spojena se střednědobými reformními plány, jež pro Lucembursko navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Podle projekce má strukturální saldo vypočtené podle společně dohodnuté metodiky zůstat v přebytku a snížit se z 1,5 % HDP v roce 2008 na 0,6 % HDP v roce 2009 a na 0,4 % HDP v roce 2010. Zdá se tedy, že celková orientace fiskální politiky bude v roce 2009 expanzivní a bude odrážet reakci lucemburské vlády na zhoršení hospodářské situace a v roce 2010 bude mírně expanzivní, ačkoli změny strukturálního salda jsou poněkud menší, než přijatá stimulační opatření. Předpokládá se, že střednědobý cíl bude po celé dotčené období dodržován. |
| --- | --- |

(12)

Podle projekce má strukturální saldo vypočtené podle společně dohodnuté metodiky zůstat v přebytku a snížit se z 1,5 % HDP v roce 2008 na 0,6 % HDP v roce 2009 a na 0,4 % HDP v roce 2010. Zdá se tedy, že celková orientace fiskální politiky bude v roce 2009 expanzivní a bude odrážet reakci lucemburské vlády na zhoršení hospodářské situace a v roce 2010 bude mírně expanzivní, ačkoli změny strukturálního salda jsou poněkud menší, než přijatá stimulační opatření. Předpokládá se, že střednědobý cíl bude po celé dotčené období dodržován.

| (13) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje dotčený program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4). Kromě toho dodatek programu, který částečně nahrazuje původní makroekonomický a rozpočtový scénář, neobsahuje projekce na rok 2011 (5). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje dotčený program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4). Kromě toho dodatek programu, který částečně nahrazuje původní makroekonomický a rozpočtový scénář, neobsahuje projekce na rok 2011 (5).

Celkově lze shrnout, že vzhledem ke zdravé výchozí rozpočtové pozici jsou opatření, o nichž se rozhodlo v reakci na zhoršení hospodářské situace a jež byla předložena v dodatku k programu stability, přiměřená a měla by být uvítána. Obecně jsou v souladu se zásadami Plánu evropské hospodářské obnovy (jsou dobře načasovaná, vhodně zacílená a dočasná), a to i přesto, že snížení daně z příjmu, o němž se rozhodlo před zhoršením krize, nebylo plánováno jako dočasné opatření. Z důvodu projektovaného prudkého zhoršení hospodářské situace a opatření přijatých v reakci na toto zhoršení se saldo veřejných financí po několika letech přebytku v roce 2009 propadne do schodku, ale zůstane i nadále hluboko pod referenční hodnotou 3 % HDP, a střednědobý cíl bude podle plánů dodržen po celé programové období. Rizika spojená s rozpočtovými cíli programu se zdají být vcelku vyvážená. Přetrvávají však obavy ohledně dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, které budou muset v příštích desetiletích zvládnout obzvláště velkou zátěž, neboť podle projekcí bude nárůst výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva jedním z největších v celé EU.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na prognózu velmi silného zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva v příštích desetiletích se Lucembursko vyzývá, aby:

| i) | provedlo fiskální plány, včetně stimulačních opatření, v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu; |
| --- | --- |

i)

provedlo fiskální plány, včetně stimulačních opatření, v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu;

| ii) | zlepšilo dlouhodobou udržitelnost svých veřejných financí přijetím opatření strukturální reformy, zejména v oblasti důchodů. |
| --- | --- |

ii)

zlepšilo dlouhodobou udržitelnost svých veřejných financí přijetím opatření strukturální reformy, zejména v oblasti důchodů.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS říj. 2008 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| KOM led. 2009 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| PS list. 2007 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| Inflace HISC
  (%) | PS říj. 2008 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| KOM led. 2009 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| PS list. 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | PS říj. 2008 | 3,2 | 1,1 | – 2,5 | – 3,8 |
| KOM led. 2009 (7) | 3,2 | 1,1 | – 2,3 | – 3,5 |
| KS list. 2007 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS říj. 2008 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM led. 2009 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS říj. 2008 | 41,0 | 43,2 | 42,8 | 42,8 |
| KOM led. 2009 | 41,0 | 43,6 | 44,0 | 42,9 |
| PS list. 2007 | 38,5 | 37,8 | 37,9 | 37,8 |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS říj. 2008 | 37,8 | 41,2 | 43,4 | 44,3 |
| KOM led. 2009 | 37,8 | 40,6 | 43,5 | 44,3 |
| PS list. 2007 | 37,5 | 36,9 | 36,9 | 36,6 |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS říj. 2008 | 3,2 | 2,0 | – 0,6 | – 1,5 |
| KOM led. 2009 | 3,2 | 3,0 | 0,4 | – 1,4 |
| PS list. 2007 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS říj. 2008 | 3,5 | 2,3 | – 0,3 | – 1,2 |
| KOM led. 2009 | 3,5 | 3,3 | 1,0 | – 0,9 |
| PS list. 2007 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | PS říj. 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM led. 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| PS list. 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | PS říj. 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM led. 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| PS list. 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS říj. 2008 | 7,0 | 14,4 | 14,9 | 17,0 |
| KOM led. 2009 | 7,0 | 14,4 | 15,0 | 15,1 |
| PS list. 2007 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

PS říj. 2008

5,2

1,0

– 0,9

1,4

KOM led. 2009

5,2

1,0

– 0,9

1,4

PS list. 2007

6,0

4,5

5,0

4,0

Inflace HISC

(%)

PS říj. 2008

2,7

4,1

0,6

2,5

KOM led. 2009

2,7

4,1

0,6

2,5

PS list. 2007

2,3

2,0

2,1

2,1

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

PS říj. 2008

3,2

1,1

– 2,5

– 3,8

KOM led. 2009 (7)

3,2

1,1

– 2,3

– 3,5

KS list. 2007

0,5

0,1

0,2

– 0,8

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS říj. 2008

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM led. 2009

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS říj. 2008

41,0

43,2

42,8

42,8

KOM led. 2009

41,0

43,6

44,0

42,9

PS list. 2007

38,5

37,8

37,9

37,8

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS říj. 2008

37,8

41,2

43,4

44,3

KOM led. 2009

37,8

40,6

43,5

44,3

PS list. 2007

37,5

36,9

36,9

36,6

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS říj. 2008

3,2

2,0

– 0,6

– 1,5

KOM led. 2009

3,2

3,0

0,4

– 1,4

PS list. 2007

1,0

0,8

1,0

1,2

Primární saldo

(% HDP)

PS říj. 2008

3,5

2,3

– 0,3

– 1,2

KOM led. 2009

3,5

3,3

1,0

– 0,9

PS list. 2007

1,2

1,1

1,2

1,5

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

PS říj. 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM led. 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

PS list. 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

PS říj. 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM led. 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

PS list. 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS říj. 2008

7,0

14,4

14,9

17,0

KOM led. 2009

7,0

14,4

15,0

15,1

PS list. 2007

6,9

7,1

7,2

7,0

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Původní program z října 2008 zahrnoval období 2008–2011. Lucemburské orgány však dne 2. února předložily dodatek nahrazující původní makroekonomický a rozpočtový scénář zásadně odlišným scénářem, který však zahrnuje pouze období 2008–2010. Útvary Komise proto nemohly posoudit makroekonomický scénář ani rozpočtové cíle pro rok 2011.

(3)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(4)  Zejména nejsou k dispozici údaje o odvětvových saldech, s výjimkou údajů o veřejných financích.

(5)  Podle čl. 3 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 „Informace o tendencích míry celkového přebytku/schodku veřejných financí a veřejného dluhu a o hlavních hospodářských předpokladech (...) zahrnují běžný rok, předcházející rok a nejméně tři následující roky.“

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2007–2010 ve výši 4,2 %, 3,2 %, 2,7 % a 2,8 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření činí podle posledního programu a průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 0 % HDP v letech 2009, 2010 a 2011.

Zdroj:

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 24.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/19

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5427 – Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank)

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 70/04)

Dne 12. března 2009 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32009M5427. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32009M5427. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 24.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/20

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2009/C 70/05)

| Datum přijetí rozhodnutí | 25. 2. 2009 |
| --- | --- |
| Podpora č. | NN 116/02 ex N 563/02 |
| Členský stát | Nizozemsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging |
| Právní základ | Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees |
| Typ opatření | Jednorázové odškodnění |
| Cíl | Zdraví lidí a zvířat, prevence kontaminace MPA, prevence vniknutí do potravinového řetězce |
| Forma podpory | Náhrada za odstranění prasat na farmách podezřelých z kontaminace MPA poté, co určité vzorky některých prasat na těchto farmách byly pozitivní na přítomnost MPA |
| Rozpočet | 6 350 000 EUR |
| Míra podpory | Nejvýše 100 % tržní hodnoty prasat |
| Doba trvání | Srpen -září 2002 |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství – odvětví živočišné výroby (chov prasat) |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum přijetí rozhodnutí

25. 2. 2009

Podpora č.

NN 116/02 ex N 563/02

Členský stát

Nizozemsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging

Právní základ

Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees

Typ opatření

Jednorázové odškodnění

Cíl

Zdraví lidí a zvířat, prevence kontaminace MPA, prevence vniknutí do potravinového řetězce

Forma podpory

Náhrada za odstranění prasat na farmách podezřelých z kontaminace MPA poté, co určité vzorky některých prasat na těchto farmách byly pozitivní na přítomnost MPA

Rozpočet

6 350 000 EUR

Míra podpory

Nejvýše 100 % tržní hodnoty prasat

Doba trvání

Srpen -září 2002

Hospodářská odvětví

Zemědělství – odvětví živočišné výroby (chov prasat)

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Další informace

Čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy o ES – mimořádná událost

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 13. 1. 2009 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 394/08 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Navarra |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Právní základ | Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Podpora ve prospěch agro-environmentálních závazků, jejichž cílem je přizpůsobit podniky živočišné výroby v regionu Navarra udržitelnějším způsobům produkce |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | 12 000 000 EUR |
| Míra podpory | Nejvýše 35 EUR/ha |
| Doba trvání | Do 31. prosince 2013 |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra |
| C/ Tudela, 20 |
| 31003 Pamplona (Navarra) |
| ESPAÑA |

Datum přijetí rozhodnutí

13. 1. 2009

Podpora č.

N 394/08

Členský stát

Španělsko

Region

Navarra

Název (a/nebo jméno příjemce)

Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Právní základ

Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Podpora ve prospěch agro-environmentálních závazků, jejichž cílem je přizpůsobit podniky živočišné výroby v regionu Navarra udržitelnějším způsobům produkce

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

12 000 000 EUR

Míra podpory

Nejvýše 35 EUR/ha

Doba trvání

Do 31. prosince 2013

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra

C/ Tudela, 20

31003 Pamplona (Navarra)

ESPAÑA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 24.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/22

---

Seznam jmenování Radou

Leden a únor 2009 (sociální oblast)

(2009/C 70/06)

| Výbor | Konec funkčního období | Zveřejnění v Úř. věst. | Nahrazená osoba | Odstoupení/Jmenování | Člen/Členka/Náhradník/Náhradnice | Kategorie | Země | Jmenovaná osoba | Organizace | Datum rozhodnutí Rady |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 24. 9. 2010 | C 253, 4.10.2008 | Gaetan BEZIER | Odstoupení | Člen | Zaměstnavatelé | Francie | Natacha MARQUETOVÁ | FNSEA | 23. 2. 2009 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Yolanda PALACIO FERREROVÁ | Odstoupení | Náhradnice | Vláda | Španělsko | Mario GRAU RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23. 2. 2009 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Mikko HURMALAINEN | Odstoupení | Člen | Vláda | Finsko | Leo SUOMAA | Ministry of Social Affairs and Health | 23. 2. 2009 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Anna-Liisa SUNDQUISTOVÁ | Odstoupení | Náhradnice | Vláda | Finsko | Erkki YRJÄNHEIKKI | Ministry of Social Affairs and Health | 23. 2. 2009 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Matti LAMBERG | Odstoupení | Náhradník | Vláda | Finsko | Ritva PARTINENOVÁ | Ministry of Social Affairs and Health | 23. 2. 2009 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Renate CZESKLEBOVÁ | Odstoupení | Členka | Zaměstnanci | Rakousko | Karin ZIMMERMANNOVÁ | Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik | 23. 2. 2009 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | – | Jmenování | Náhradník | Zaměstnanci | Rakousko | Alexander HEIDER | Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit | 23. 2. 2009 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Miloš JANOUŠEK | Odstoupení | Náhradník | Vláda | Slovensko | Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23. 2. 2009 |
| Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 7. 11. 2010 | C 271, 14.11.2007 | Pilar CASLA BENITOVÁ | Odstoupení | Náhradnice | Vláda | Španělsko | Mario GRAU RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23. 2. 2009 |
| Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 7. 11. 2010 | C 271, 14.11.2007 | Miloš JANOUŠEK | Odstoupení | Člen | Vláda | Slovensko | Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23. 2. 2009 |
| Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek | 30. 11. 2010 | C 282, 24.11.2007 | Ana Cristina LÓPEZOVÁ | Odstoupení | Členka | Vláda | Španělsko | Juan Pablo PARRA GUTIERREZ | Ministerio de Trabajo e Immigración | 23. 2. 2009 |
| Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek | 30. 11. 2010 | C 282, 24.11.2007 | Birgit STIMMEROVÁ | Odstoupení | Náhradnice | Vláda | Rakousko | Petra HRIBERNIGOVÁ | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit | 23. 2. 2009 |
| Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek | 30. 11. 2010 | C 282, 24.11.2007 | Paul CLERINX | Odstoupení | Náhradník | Zaměstnavatelé | Belgie | Kris DE MEESTER | VBO-FEB | 23. 2. 2009 |

Výbor

Konec funkčního období

Zveřejnění v Úř. věst.

Nahrazená osoba

Odstoupení/Jmenování

Člen/Členka/Náhradník/Náhradnice

Kategorie

Země

Jmenovaná osoba

Organizace

Datum rozhodnutí Rady

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

24. 9. 2010

C 253, 4.10.2008

Gaetan BEZIER

Odstoupení

Člen

Zaměstnavatelé

Francie

Natacha MARQUETOVÁ

FNSEA

23. 2. 2009

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Yolanda PALACIO FERREROVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Vláda

Španělsko

Mario GRAU RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23. 2. 2009

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Mikko HURMALAINEN

Odstoupení

Člen

Vláda

Finsko

Leo SUOMAA

Ministry of Social Affairs and Health

23. 2. 2009

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Anna-Liisa SUNDQUISTOVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Vláda

Finsko

Erkki YRJÄNHEIKKI

Ministry of Social Affairs and Health

23. 2. 2009

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Matti LAMBERG

Odstoupení

Náhradník

Vláda

Finsko

Ritva PARTINENOVÁ

Ministry of Social Affairs and Health

23. 2. 2009

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Renate CZESKLEBOVÁ

Odstoupení

Členka

Zaměstnanci

Rakousko

Karin ZIMMERMANNOVÁ

Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik

23. 2. 2009

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

–

Jmenování

Náhradník

Zaměstnanci

Rakousko

Alexander HEIDER

Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit

23. 2. 2009

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Miloš JANOUŠEK

Odstoupení

Náhradník

Vláda

Slovensko

Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23. 2. 2009

Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

7. 11. 2010

C 271, 14.11.2007

Pilar CASLA BENITOVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Vláda

Španělsko

Mario GRAU RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23. 2. 2009

Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

7. 11. 2010

C 271, 14.11.2007

Miloš JANOUŠEK

Odstoupení

Člen

Vláda

Slovensko

Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23. 2. 2009

Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

30. 11. 2010

C 282, 24.11.2007

Ana Cristina LÓPEZOVÁ

Odstoupení

Členka

Vláda

Španělsko

Juan Pablo PARRA GUTIERREZ

Ministerio de Trabajo e Immigración

23. 2. 2009

Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

30. 11. 2010

C 282, 24.11.2007

Birgit STIMMEROVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Vláda

Rakousko

Petra HRIBERNIGOVÁ

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

23. 2. 2009

Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

30. 11. 2010

C 282, 24.11.2007

Paul CLERINX

Odstoupení

Náhradník

Zaměstnavatelé

Belgie

Kris DE MEESTER

VBO-FEB

23. 2. 2009

---

Komise

| 24.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/24

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

23. března 2009

(2009/C 70/07)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3558 |
| JPY | japonský jen | 131,12 |
| DKK | dánská koruna | 7,4506 |
| GBP | britská libra | 0,92945 |
| SEK | švédská koruna | 11,0760 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5301 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,6345 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,820 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 304,15 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7093 |
| PLN | polský zlotý | 4,5703 |
| RON | rumunský lei | 4,2940 |
| TRY | turecká lira | 2,2674 |
| AUD | australský dolar | 1,9475 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6753 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,5054 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,3938 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0493 |
| KRW | jihokorejský won | 1 887,52 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,8424 |
| CNY | čínský juan | 9,2623 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4667 |
| IDR | indonéská rupie | 15 693,39 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9381 |
| PHP | filipínské peso | 65,060 |
| RUB | ruský rubl | 45,2775 |
| THB | thajský baht | 47,897 |
| BRL | brazilský real | 3,0522 |
| MXN | mexické peso | 19,1710 |
| INR | indická rupie | 68,3040 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3558

JPY

japonský jen

131,12

DKK

dánská koruna

7,4506

GBP

britská libra

0,92945

SEK

švédská koruna

11,0760

CHF

švýcarský frank

1,5301

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,6345

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,820

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

304,15

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7093

PLN

polský zlotý

4,5703

RON

rumunský lei

4,2940

TRY

turecká lira

2,2674

AUD

australský dolar

1,9475

CAD

kanadský dolar

1,6753

HKD

hongkongský dolar

10,5054

NZD

novozélandský dolar

2,3938

SGD

singapurský dolar

2,0493

KRW

jihokorejský won

1 887,52

ZAR

jihoafrický rand

12,8424

CNY

čínský juan

9,2623

HRK

chorvatská kuna

7,4667

IDR

indonéská rupie

15 693,39

MYR

malajsijský ringgit

4,9381

PHP

filipínské peso

65,060

RUB

ruský rubl

45,2775

THB

thajský baht

47,897

BRL

brazilský real

3,0522

MXN

mexické peso

19,1710

INR

indická rupie

68,3040

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 24.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/25

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na vnitrostátní regionální investiční podpory

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 70/08)

| Podpora č. | XR 51/07 |
| --- | --- |
| Členský stát | Portugalsko |
| Region | Açores |
| Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc | SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores |
| Právní základ | Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.
  Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro |
| Název opatření | Režim podpory |
| Předpokládané roční výdaje | 3,5 milionu EUR |
| Maximální míra podpory | 45 % |
| V souladu s článkem 4 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 1. 2007 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2007 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro regionální investiční podpory |
| — |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Podpora č.

XR 51/07

Členský stát

Portugalsko

Region

Açores

Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc

SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores

Právní základ

Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.

Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro

Název opatření

Režim podpory

Předpokládané roční výdaje

3,5 milionu EUR

Maximální míra podpory

45 %

V souladu s článkem 4 nařízení

Datum uskutečnění

1. 1. 2007

Délka trvání programu

31. 12. 2007

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro regionální investiční podpory

—

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Internetová adresa, na níž je zveřejněn režim podpory

www.azores.gov.pt

Další informace

—

| Podpora č. | XR 52/07 |
| --- | --- |
| Členský stát | Portugalsko |
| Region | Açores |
| Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc | Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis |
| Právní základ | Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho |
| Název opatření | Režim podpory |
| Předpokládané roční výdaje | 1 milion EUR |
| Maximální míra podpory | 25 % |
| V souladu s článkem 4 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 1. 2007 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro regionální investiční podpory |
| — |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Podpora č.

XR 52/07

Členský stát

Portugalsko

Region

Açores

Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc

Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis

Právní základ

Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho

Název opatření

Režim podpory

Předpokládané roční výdaje

1 milion EUR

Maximální míra podpory

25 %

V souladu s článkem 4 nařízení

Datum uskutečnění

1. 1. 2007

Délka trvání programu

31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro regionální investiční podpory

—

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Internetová adresa, na níž je zveřejněn režim podpory

www.azores.gov.pt

Další informace

—

---

V Oznámení

JINÉ AKTY

Komise

| 24.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/27

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2009/C 70/09)

Tímto zveřejněním se uděluje právo vznést proti zápisu námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí námitku obdržet do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

SHRNUTÍ

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„MAKÓI VÖRÖSHAGYMA“ nebo „MAKÓI HAGYMA“

č. ES: HU-PDO-005-0387-21.10.2004

CHZO ( ) CHOP (X )

Tento souhrnný přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Adresa: | 1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| MAGYARORSZÁG |

Název:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Adresa:

1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

MAGYARORSZÁG

Tel.:

+36 13014419

Fax:

+36 13014808

E-mail:

zobore@fvm.hu

2.   Skupina:

| Název: | Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa |
| --- | --- |
| Adresa: | 6900 Makó |
| Návay Lajos tér 5-7. |
| MAGYARORSZÁG |

Název:

Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa

Adresa:

6900 Makó

Návay Lajos tér 5-7.

MAGYARORSZÁG

Tel.:

+36 62/212865, +36 62/213676

Fax:

+36 62/213676, +36 62/212865

E-mail:

hagymatanacs@vnet.hu

Složení:

producenti/zpracovatelé ostatní ( X )

3.   Druh produktu:

Třída 1.6 – Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název:

„Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“

4.2   Popis:

„Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ (Allium cepa L.) je rostlina čeledi Alliaceae (česnekovité), která se velmi dobře přizpůsobila přírodním podmínkám v regionu Makó. Charakteristické vlastnosti, za které „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ vděčí zeměpisnému prostředí, jsou vysoký obsah sušiny, výrazná chuť a dobrá skladovatelnost. Je povoleno používat pouze kultivary „Makói CR“ (odolné vůči klimatu), „Csanád“ a „Makói Bronz“.

Cibule má oblý, po svislé ose lehce protáhlý tvar a v průměru měří 35–80 mm. Slupka cibule má bronzově načervenalou barvu, je lesklá, pevná a celistvá a tvoří ji několik těsně přiléhavých vrstev vnějších suknic, které zcela chrání vnitřní suknice. Dužnina má barvu slonoviny a je pevná a kompaktní. Typická technologie produkce v regionu Makó a suché počasí na konci léta jsou příčinou vysoce nadprůměrného obsah sušiny v cibuli – více než 16 %. Cibule může být dlouho uskladněná, pozdě klíčí a po celou zimu si zachová svou nutriční hodnotu. Nízký obsah vlhkosti ji chrání před zkažením. Typická výrazná a štiplavá chuť plyne z vysokého obsahu allylsulfidu.

4.3   Zeměpisná oblast:

Označení původu „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ lze použít pouze pro cibule, které prokazatelně pocházejí z produkčního regionu, jejž tvoří správní oblasti následujících obcí, které leží na pomezí dvou přilehlých žup Csongrád a Békés.

Obce, které náleží do produkčního regionu:

| — | župa Csongrád: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak |
| --- | --- |

—

župa Csongrád: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak

| — | župa Békés: Tótkomlós, Békéssámson. |
| --- | --- |

—

župa Békés: Tótkomlós, Békéssámson.

4.4   Důkaz původu:

Označení původu „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ lze použít pouze pro cibule, jejichž produkce a vysledovatelnost jsou zdokumentovány v Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení potvrzeného radou pro pěstování cibule (Hagyma Terméktanács).

Evidence postřiků vedená podle předpisů je nezbytnou součástí Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.

Rada pro pěstování cibule provádí na podnět producenta nebo distributora kontrolu celého technologického postup produkce a v případě dodržování stanovených nároků může produktu udělit označení „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség“ („kvalita produktu potvrzena radou pro pěstování cibule“).

Rada pro pěstování pomáhá dohlížet i na dodržování právních předpisů týkajících se zeměpisného označení a na zákonné používání označení původu.

4.5   Metoda produkce:

Dvouletý produkční cyklus:

V případě dvouletého produkčního cyklu se z nahusto vysetých semínek (nazývaných černé osivo) vypěstují malé cibulky (cibule sazečka), které další rok slouží jako základní množitelský materiál pro pěstování konzumní cibule.

Pro pěstování cibule sazečky je vhodná rovná, středně tvrdá a drolivá půda, která nedělá hroudy, je bohatá na humus a živiny a má neutrální pH reakci (typická půda regionu Makó).

Nezbytnou podmínkou je, aby v případě střídání plodin nebyla cibule znovu vysazena na stejné místo dříve než za pět let.

Produkce cibule sazečky:

Příprava půdy: hluboká orba na podzim v říjnu předchozího roku a jarní příprava půdy před setím. Výsev se provádí od konce února do začátku března do jednoho řádku (s roztečí 20 cm) nebo do dvouřádku (s roztečí 5–30 cm) do lůžka pro osivo s rovným povrchem a hladkou drolivou půdou a do hloubky 3–3,5 cm; na hektar připadne 100–120 kg osiva (25–28 milionů semen/ha). Když sazečka do poloviny srpna dozraje, odstraní se suché části natě. Sazečka se sklidí, očistí, nechá dozrát, expeduje a podle velikosti třídí.

Roztříděná cibule sazečka je během podzimu uskladněna v síťových pytlích. Speciální postup produkce, typický pro region Makó, začíná v listopadu tepelným ošetřením. Tepelné ošetření zabrání pučení, a tudíž i nežádoucímu vybíhání do květu v dalším roce, které by cibuli učinilo bezcennou. Tepelné ošetření spočívá v tom, že se sazečka pozvolna po 12 dnů ohřívá ze skladovací teploty 3–5 °C na teplotu 30–32 °C a v závislosti na její velikosti se v této teplotě udržuje 30–60 dnů (během této doby se na 10 dnů zahřeje až na teplotu 32–35 °C). Poté se pozvolna ochlazuje na teplotu sázení 10–14 °C.

Produkce konzumní cibule:

Při produkci „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ se konzumní cibule vypěstuje až v druhém roce. Po tepelném ošetření se na jaře cibule sazečka očistí, ošetří proti škůdcům a až do poloviny dubna sází do pozvolna se oteplující půdy. Co se týče půdy a střídání plodin, platí stejné nároky jako v případě produkce sazečky. V závislosti na velikosti se na běžný metr vysází 15–25 cibulek do hloubky 3–5 cm.

Cibuli je třeba zajistit odpovídající přísun živin a odstranění plevele, stejně jako integrovanou ochranu rostlin řádně zdokumentovanou v evidenci postřiků. Sklizeň probíhá v druhé polovině srpna (cibule se vykope či vyorá, nechá v řádkách vyschnout, naloží a expeduje), poté se uskladní nebo pošle do prodeje.

Jednoletý produkční cyklus (pěstování ze semene):

Jednoletý produkční cyklus začíná v březnu výsevem semen „jednoleté cibule“ vypěstovaných z genetického materiálu sazečky cibule „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“; na jeden hektar se použije 5–7 kg osiva (900 000 až 1,1 milionu semen/ha).

Postupy kultivace a sklízení jsou stejné jako u cibule pěstované ze sazečky, ale vegetační období je delší. Sklizeň probíhá v polovině září a tento způsob produkce vyžaduje zavlažování.

Sklizenou cibuli je nutno uskladnit na chladném, suchém a dobře větraném místě – za těchto podmínek může být uskladněna déle než ostatní kultivary a bez výraznějšího úbytku kvality vydrží až do dubna/května následujícího roku.

Třídění, balení a označování „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ se provádí u producenta nebo na jiném místě pod přímým dohledem producenta nebo zástupce producenta uvnitř vymezené zeměpisné oblasti. Cibule je balena do rašlových pytlů po 0,5, 1, 2, 5, 10 a 15 kg, volně uložená do 15, 20, 25 a 50 kg beden nebo balena po 3, 5 nebo 10 kusech. Jiný způsob balení je rovněž přípustný. Produkt je možno znovu zabalit mimo danou zeměpisnou oblast.

4.6   Souvislost:

Přírodní faktory:

Cibule, která původně pochází ze střední Asie, se pozoruhodně dobře přizpůsobila přírodním podmínkám regionu Makó. Půdy v tomto regionu tvoří naplaveniny řeky Maros, jejíž koryto neustále měnilo svou polohu: jsou to půdy sprašové a aluviální (naplavené), bohaté na živiny a stopové prvky, středně kompaktní, drolivé, s rovným povrchem, dobře provzdušněné a dobře zadržující vodu. Tyto vlastnosti mají příznivý vliv na kvalitu cibule.

Pro podnebí v regionu Makó jsou typická suchá a teplá léta. Během vegetačního období je zde hodně slunečního svitu (2 100 hodin/rok) a trvale vysoká teplota (30 horkých dnů, průměrná teplota 18,1 °C a součet teplot 3 340 °C). Výborné nutriční hodnoty příznačné pro „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ jsou důsledkem smíšeného účinku těchto faktorů (85–90 letních dnů). „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ je kultivar cibule, který vyžaduje dostatek slunečního svitu a ke zdárnému růstu potřebuje 15 hodin světla denně, což je vzhledem k výše uvedeným klimatickým podmínkám v regionu Makó zajištěno. Během suchého a horkého období s malým počtem srážek v červenci a srpnu se růst hlízy cibule zpomalí a kořínky a nať uschnou. Konzistence hlízy cibule zhoustne, zvýší se obsah sušiny, vnější suknice se ztenčí a objeví se celistvá, silná a pevná („obranná“) slupka bronzově načervenalé barvy.

Díky této mnohovrstevnaté, celistvé a silné slupce (v krčku dobře zatažené) a vysokému obsahu sušiny lze cibuli „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ dlouho skladovat.

Lidské faktory:

Cibule se v regionu Makó pěstuje již několik století. Po nadvládě Turků se tato oblast znovu zalidnila a počet obyvatel rychle vzrostl, což vedlo k rozdělení dostupných pozemků na malé parcely, a tudíž i k nedostatku půdy vhodné ke kultivaci. V polovině 19. století tvořili tři čtvrtiny populace drobní rolníci, kteří nemohli na svém malém pronajatém pozemku plodiny pěstovat jinak než intenzivně. Proto si vybrali cibuli, jejíž slupka a dužnina se po staletí široce využívaly v lidovém léčitelství.

Producenti v regionu Makó vytěžili maximum z příznivých přírodních podmínek v této oblasti a hospodářského rozmachu na konci 19. století a díky usilovné práci, pečlivosti, pozornému výběru a vysoce kvalitní půdě se dopracovali k vysoce jakostní odrůdě typické pro tento region. Přitom vyvinuli jedinečnou technologii, která přesně odpovídá biologické charakteristice cibule a která je typická pro tento region (dvouletý produkční cyklus). Prodej cibule na vzdálená odbytiště dokazuje, že místní producenti cibule mají podnikatelského ducha a nebojí se rizika.

Intenzivní kultivace cibule dovolila místním pěstitelům vyhnout se emigračnímu tlaku na přelomu století a vybudovat trvalou a neochvějnou pověst této cibule, jejíž jedinečnost se potvrdila i úspěchem na Mezinárodní světové výstavě v Bruselu roku 1888 (Grand Concours International des Sciences et de l'Industrie), který byl v průběhu let následován dalšími úspěchy. Předávání zkušeností s pěstováním cibule z generace na generaci je zárukou, že se tato tradice v regionu udrží i v budoucnu.

První písemné zmínky o pěstování cibule (popis od Miklóse Szirbika) pochází z roku 1835 a následují je knihy Imre Palugyaie a Jánose Reizmana. Brzy po přelomu století měli již místní producenti cibule („cibuláři z Makó“) vlastní týdeník s názvem „Cibulář“. Ve 30. letech 20. století se o místní produkci cibule velmi zasloužil Ferenc Erdei.

4.7   Kontrolní subjekt:

„Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal“, pověřený kontrolní subjekt pro ovoce a zeleninu

| Název: | Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság |
| --- | --- |
| Adresa: | 6800 Hódmezővásárhely |
| Rárósi út 110. |
| MAGYARORSZÁG |

Název:

Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Adresa:

6800 Hódmezővásárhely

Rárósi út 110.

MAGYARORSZÁG

Tel.:

+36 62/535741

Fax:

+36 62/246036

E-mail:

Hodi.Laszlo@csongrad.ontsz.hu

Název:

Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Adresa:

| 5602 Békéscsaba |
| --- |
| Szarvasi út 79/1. |
| MAGYARORSZÁG |

5602 Békéscsaba

Szarvasi út 79/1.

MAGYARORSZÁG

Tel.:

+36 66/529-257

Fax:

+36 66/529-265

E-mail:

Mike.Zsolt@bekes.ontsz.hu

4.8   Označování:

Kromě označování stanoveného právními předpisy musí být na obalu produktu uvedeno chránění označení původu „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ a po zapsání do rejstříku Společenství i symbol Společenství.

Pokud to rada pro pěstování cibule na základě vnitřní kontroly schválí, může být na obale produktu uváděno označení „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség“ („kvalita produktu potvrzena radou pro pěstování cibule“).

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

Opravy

| 24.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/32

---

Oprava seznamu přírodních minerálních vod uznaných členskými státy

(
  Úřední věstník Evropské unie C 54 ze dne 7. března 2009
  )

(2009/C 70/10)

Strana 72, tabulka:

místo:

| „Obchodní označení | Název zdroje | Místo využívání |
| --- | --- | --- |
| Icelandic spring | Jadar spring area | Reykjavík“ |

„Obchodní označení

Název zdroje

Místo využívání

Icelandic spring

Jadar spring area

Reykjavík“

má být:

| „Obchodní označení | Název zdroje | Místo využívání |
| --- | --- | --- |
| Icelandic Glacial | Ölfus Spring | Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss“ |

„Obchodní označení

Název zdroje

Místo využívání

Icelandic Glacial

Ölfus Spring

Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss“

---