# Europeiska unionens C 66/2009

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 66 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången20 mars 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 66

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången20 mars 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2009/C 066/01 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 066/02 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011 | 6 |
| 2009/C 066/03 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011 | 12 |
| 2009/C 066/04 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011 | 17 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2009/C 066/01

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2012

1

2009/C 066/02

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

6

2009/C 066/03

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011

12

2009/C 066/04

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

17

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 066/05 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 066/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/07 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5451 – CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 24 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 066/05

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

22

2009/C 066/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/07

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5451 – CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

24

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 066/09 | Eurons växelkurs | 25 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2009/C 066/10 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 26 |
| 2009/C 066/11 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 30 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 066/09

Eurons växelkurs

25

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2009/C 066/10

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

26

2009/C 066/11

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

30

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 066/12 | Meddelande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av en ansökan om koncessionstillstånd för utvinning av flytande och gasformiga kolväten Concession de Nesles
   (
  1
  ) | 33 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 066/12

Meddelande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av en ansökan om koncessionstillstånd för utvinning av flytande och gasformiga kolväten Concession de Nesles
   (
  1
  )

(Tillkännagivande av en ansökan om koncessionstillstånd för utvinning av flytande och gasformiga kolväten Concession de Nesles

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2012

(2009/C 66/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008-2012.

| (2) | Tysklands ekonomi är starkt exportinriktad med stor specialisering på kapitalvaror och har därför drabbats hårt av den globala avmattningen. Lägre exporttillväxt gjorde att den reala BNP-tillväxten kraftigt bromsade in 2008. Flera finansinstitut, inklusive Landesbanken, åsamkades betydande förluster till följd av finanskrisen. Finanskrisens direkta effekter på ekonomin var dock begränsade tack vare generellt sunda företagsfinanser, stora prisfördelar och det faktum att Tyskland inte genomgår en sanering av bostadsmarknaden. På kort sikt är huvudutmaningarna att återställa förtroendet inom finanssektorn, trygga företagens finansiering, underlätta omställningarna på arbetsmarknaden vid ökande arbetslöshet och stärka den inhemska efterfrågan. Till följd av framgångsrik finanspolitisk konsolidering var de offentliga finanserna nära balans 2007 och 2008. Mot denna bakgrund antog Tyskland två finanspolitiska stimulanspaket under hösten 2008 och januari 2009, som syftar till att öka den privata konsumtionen, öka privata och offentliga investeringar, trygga tillgång till finansiering, undvika avskedanden och förbättra möjligheterna till utbildning. Här ingår också stödåtgärder till bilindustrin. Intäktsbortfall och högre utgifter genom dessa åtgärder och de automatiska stabilisatorernas inverkan kommer att medföra ett underskott i de offentliga finanserna. Ytterligare risker för finanspolitiken är ansvarsförbindelser i samband med omfattande räddningsinsatser för bankerna. Ett effektivt finanspolitiskt ramverk kommer att understödja den finanspolitiska konsolidering när krisen väl försvagas. |
| --- | --- |

(2)

Tysklands ekonomi är starkt exportinriktad med stor specialisering på kapitalvaror och har därför drabbats hårt av den globala avmattningen. Lägre exporttillväxt gjorde att den reala BNP-tillväxten kraftigt bromsade in 2008. Flera finansinstitut, inklusive Landesbanken, åsamkades betydande förluster till följd av finanskrisen. Finanskrisens direkta effekter på ekonomin var dock begränsade tack vare generellt sunda företagsfinanser, stora prisfördelar och det faktum att Tyskland inte genomgår en sanering av bostadsmarknaden. På kort sikt är huvudutmaningarna att återställa förtroendet inom finanssektorn, trygga företagens finansiering, underlätta omställningarna på arbetsmarknaden vid ökande arbetslöshet och stärka den inhemska efterfrågan. Till följd av framgångsrik finanspolitisk konsolidering var de offentliga finanserna nära balans 2007 och 2008. Mot denna bakgrund antog Tyskland två finanspolitiska stimulanspaket under hösten 2008 och januari 2009, som syftar till att öka den privata konsumtionen, öka privata och offentliga investeringar, trygga tillgång till finansiering, undvika avskedanden och förbättra möjligheterna till utbildning. Här ingår också stödåtgärder till bilindustrin. Intäktsbortfall och högre utgifter genom dessa åtgärder och de automatiska stabilisatorernas inverkan kommer att medföra ett underskott i de offentliga finanserna. Ytterligare risker för finanspolitiken är ansvarsförbindelser i samband med omfattande räddningsinsatser för bankerna. Ett effektivt finanspolitiskt ramverk kommer att understödja den finanspolitiska konsolidering när krisen väl försvagas.

| (3) | Det underliggande makroekonomiska scenariot i kompletteringen från januari förutspår att den reala BNP-tillväxten kommer att sjunka från 1,25 % år 2008 till – 2,25 % år 2009, följt av en återhämtning till 1,25 % från och med år 2010. Enligt nu tillgängliga uppgifter (2), förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden fram till 2009 och därefter på något optimistiska antaganden från och med 2010. I synnerhet kan den privata konsumtionens beräknade återhämtning 2010 visa sig bli svagare, om den ekonomiska krisen leder till en kraftigare minskning av sysselsättningen. I de makroekonomiska beräkningarna beaktas de antagna stimulansåtgärderna, men dessas förväntade ekonomiska effekter kvantifieras inte. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska. |
| --- | --- |

(3)

Det underliggande makroekonomiska scenariot i kompletteringen från januari förutspår att den reala BNP-tillväxten kommer att sjunka från 1,25 % år 2008 till – 2,25 % år 2009, följt av en återhämtning till 1,25 % från och med år 2010. Enligt nu tillgängliga uppgifter (2), förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden fram till 2009 och därefter på något optimistiska antaganden från och med 2010. I synnerhet kan den privata konsumtionens beräknade återhämtning 2010 visa sig bli svagare, om den ekonomiska krisen leder till en kraftigare minskning av sysselsättningen. I de makroekonomiska beräkningarna beaktas de antagna stimulansåtgärderna, men dessas förväntade ekonomiska effekter kvantifieras inte. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.

| (4) | Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas det offentliga underskottet för 2008 till 0,1 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 0,5 % i det uppdaterade programmet från december 2007. Att utfallet blev bättre än beräknat berodde på betydande oförutsedda intäkter och detta trots reformen av företagsbeskattningen och sänkta sociala avgifter. Högre direkta skatteintäkter återspeglar en starkare löneutveckling och sysselsättningsökning och med detta förknippade fiskala bromseffekter (”fiscal drag”). Delvis användes de ytterligare intäkterna till att finansiera minskningen av sociala avgifter men också till extra utgifter. Utgifterna var 0,75 % av BNP högre än planerat, främst på grund av tillfälliga åtgärder i samband med räddningsinsatser för bankerna och högre utgifter för pensionsförmåner, som berodde på tillfälliga förändringar i beräkningen av pensionernas anpassning. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas det offentliga underskottet för 2008 till 0,1 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 0,5 % i det uppdaterade programmet från december 2007. Att utfallet blev bättre än beräknat berodde på betydande oförutsedda intäkter och detta trots reformen av företagsbeskattningen och sänkta sociala avgifter. Högre direkta skatteintäkter återspeglar en starkare löneutveckling och sysselsättningsökning och med detta förknippade fiskala bromseffekter (”fiscal drag”). Delvis användes de ytterligare intäkterna till att finansiera minskningen av sociala avgifter men också till extra utgifter. Utgifterna var 0,75 % av BNP högre än planerat, främst på grund av tillfälliga åtgärder i samband med räddningsinsatser för bankerna och högre utgifter för pensionsförmåner, som berodde på tillfälliga förändringar i beräkningen av pensionernas anpassning.

| (5) | För 2009 är målet för det offentliga saldot ett underskott på 3 % av BNP. Detta ligger i linje med kommissionens interimsprognos. Det ökade underskottet är en följd av lägre skatteintäkter och högre utgifter genom de automatiska stabilisatorerna (cirka 1,5 % av BNP) samt stimulansåtgärder som svar på krisen (cirka 1,5 % av BNP). Utgiftskvoten väntas öka med 2,5 procentenheter, medan inkomstkvoten beräknas falla med 0,5 procentenhet. Det strukturella underskottet (enligt kommissionens beräkningar på uppgifterna i programmet) beräknas öka med cirka 1,5 procentenhet. |
| --- | --- |

(5)

För 2009 är målet för det offentliga saldot ett underskott på 3 % av BNP. Detta ligger i linje med kommissionens interimsprognos. Det ökade underskottet är en följd av lägre skatteintäkter och högre utgifter genom de automatiska stabilisatorerna (cirka 1,5 % av BNP) samt stimulansåtgärder som svar på krisen (cirka 1,5 % av BNP). Utgiftskvoten väntas öka med 2,5 procentenheter, medan inkomstkvoten beräknas falla med 0,5 procentenhet. Det strukturella underskottet (enligt kommissionens beräkningar på uppgifterna i programmet) beräknas öka med cirka 1,5 procentenhet.

| (6) | Målet för de offentliga finanserna på medellång sikt (MTO) är offentliga finanser i fortsatt nära balans i strukturella termer (konjunkturrensat och exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Enligt programmet innebär detta ett strukturellt underskott på 0–0,5 % av BNP. Målet väntas inte uppnås under programperioden. Emellertid väntas finanserna åter konsolideras i och med att underskottet efter en topp år 2010 på 4 % av BNP (över referensvärdet i fördraget) hamnar på 3 % av BNP år 2011 och 2,5 % år 2012. Beräkningarna i kompletteringen från januari baseras på oförändrad politik och innebär en huvudsakligen utgiftsbaserad konsolidering efter 2010. Inkomstkvoten väntas falla med 1,5 procentenhet till 42,5 % under 2008–2010 och ligga kvar på den nivån 2011, för att 2012 på nytt stiga med 0,5 procentenhet. Utgiftskvoten kommer att öka med 2,5 procentenheter mellan 2008 och 2010, för att sedan falla med 1 procentenhet.
  Inkomst- och utgiftsutvecklingen under 2010 påverkas främst av de finanspolitiska stimulansåtgärderna som svar på krisen. Det anges inte vilka åtgärder som stödjer konsolideringsprocessen efter 2010. Konsolideringsansträngningarna bör främjas av att vissa stimulansåtgärder och skuldamorteringsfonden upphör. Ökande underskott, lägre nominell BNP och stock-/flödesjusteringen 2008 återspeglar främst bankräddningsoperationerna till en ökning av den offentliga skulden i förhållande till BNP med 7 % under programperioden upp till 72,5 % av BNP. |
| --- | --- |

(6)

Målet för de offentliga finanserna på medellång sikt (MTO) är offentliga finanser i fortsatt nära balans i strukturella termer (konjunkturrensat och exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Enligt programmet innebär detta ett strukturellt underskott på 0–0,5 % av BNP. Målet väntas inte uppnås under programperioden. Emellertid väntas finanserna åter konsolideras i och med att underskottet efter en topp år 2010 på 4 % av BNP (över referensvärdet i fördraget) hamnar på 3 % av BNP år 2011 och 2,5 % år 2012. Beräkningarna i kompletteringen från januari baseras på oförändrad politik och innebär en huvudsakligen utgiftsbaserad konsolidering efter 2010. Inkomstkvoten väntas falla med 1,5 procentenhet till 42,5 % under 2008–2010 och ligga kvar på den nivån 2011, för att 2012 på nytt stiga med 0,5 procentenhet. Utgiftskvoten kommer att öka med 2,5 procentenheter mellan 2008 och 2010, för att sedan falla med 1 procentenhet.

Inkomst- och utgiftsutvecklingen under 2010 påverkas främst av de finanspolitiska stimulansåtgärderna som svar på krisen. Det anges inte vilka åtgärder som stödjer konsolideringsprocessen efter 2010. Konsolideringsansträngningarna bör främjas av att vissa stimulansåtgärder och skuldamorteringsfonden upphör. Ökande underskott, lägre nominell BNP och stock-/flödesjusteringen 2008 återspeglar främst bankräddningsoperationerna till en ökning av den offentliga skulden i förhållande till BNP med 7 % under programperioden upp till 72,5 % av BNP.

| (7) | Utfallen kan bli sämre än väntat, särskilt från och med 2010. För det första är de underliggande makroekonomiska antagandena osäkra när det gäller finanskrisens varaktighet, omfattning och effekter. De förefaller något optimistiska, särskilt från och med 2010, då en snabb återhämtning beräknas återställa den reala BNP-tillväxtens potential. För det andra är det en risk för beräkningarna att budgetdisciplinen kan vara otillräckligt institutionellt förankrad på alla myndighetsnivåer. För det tredje är det en betydande risk att uppgifter saknas om de åtgärder som ska stödja den planerade konsolideringen efter 2010, särskilt då en stor del av de finanspolitiska stimulansåtgärderna har bestående karaktär. När det gäller de negativa riskerna för underskottsmålen, kan skuldkvotens utveckling mycket väl bli mindre gynnsam än väntat. Ytterligare risker för de offentliga finanserna är finanskrisens direkta konsekvenser, särskilt eventuella ytterligare kapitaltillskott och möjliga bankövertaganden (med påverkan på skulden, medan viss påverkan på underskottet inte kan uteslutas) eller bankgarantier (med påverkan på underskottet och skulden först om och när de krävs). |
| --- | --- |

(7)

Utfallen kan bli sämre än väntat, särskilt från och med 2010. För det första är de underliggande makroekonomiska antagandena osäkra när det gäller finanskrisens varaktighet, omfattning och effekter. De förefaller något optimistiska, särskilt från och med 2010, då en snabb återhämtning beräknas återställa den reala BNP-tillväxtens potential. För det andra är det en risk för beräkningarna att budgetdisciplinen kan vara otillräckligt institutionellt förankrad på alla myndighetsnivåer. För det tredje är det en betydande risk att uppgifter saknas om de åtgärder som ska stödja den planerade konsolideringen efter 2010, särskilt då en stor del av de finanspolitiska stimulansåtgärderna har bestående karaktär. När det gäller de negativa riskerna för underskottsmålen, kan skuldkvotens utveckling mycket väl bli mindre gynnsam än väntat. Ytterligare risker för de offentliga finanserna är finanskrisens direkta konsekvenser, särskilt eventuella ytterligare kapitaltillskott och möjliga bankövertaganden (med påverkan på skulden, medan viss påverkan på underskottet inte kan uteslutas) eller bankgarantier (med påverkan på underskottet och skulden först om och när de krävs).

| (8) | Den demografiska utvecklingens långsiktiga effekten på de offentliga finanserna ligger nära genomsnittet i EU, med pensionsutgifter som uppvisar en något mer begränsad ökning än i många andra länder. Detta är ett resultat av de pensionsreformer som redan beslutats. De offentliga finansernas ställning 2008 enligt kompletteringens beräkningar bör ha bidragit till att delvis motverka de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande, men motsatsen bör ske om de ekonomiska prognoserna blir verklighet. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskuldkvoten fördragets referensvärde. Om man uppnår stora primära överskott på medellång sikt, kan detta begränsa medelstora riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Ovannämnda risker till följd av Tysklands stabiliseringsprogram inom finanssektorn (exempelvis kapitaltillskott, garantier) kan få negativa effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, främst genom att påverka den offentliga skulden, även om en del av de offentliga stödkostnaderna kan återvinnas i framtiden. |
| --- | --- |

(8)

Den demografiska utvecklingens långsiktiga effekten på de offentliga finanserna ligger nära genomsnittet i EU, med pensionsutgifter som uppvisar en något mer begränsad ökning än i många andra länder. Detta är ett resultat av de pensionsreformer som redan beslutats. De offentliga finansernas ställning 2008 enligt kompletteringens beräkningar bör ha bidragit till att delvis motverka de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande, men motsatsen bör ske om de ekonomiska prognoserna blir verklighet. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskuldkvoten fördragets referensvärde. Om man uppnår stora primära överskott på medellång sikt, kan detta begränsa medelstora riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Ovannämnda risker till följd av Tysklands stabiliseringsprogram inom finanssektorn (exempelvis kapitaltillskott, garantier) kan få negativa effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, främst genom att påverka den offentliga skulden, även om en del av de offentliga stödkostnaderna kan återvinnas i framtiden.

| (9) | Trots att de offentliga finanserna och de finanspolitiska reglerna generellt är sunda, kan Tysklands finanspolitiska ramverk ytterligare förbättras. Rådet välkomnar framstegen med att införa en ny budgeteringsregel, som innebär en begränsning av det federala strukturella underskottet till 0,35 % av BNP under normala förhållanden samt strukturellt balanserade budgetar i delstaterna. Den nya regeln ska skrivas in i den tyska författningen redan under den nuvarande mandatperioden och träda i kraft 2011 med en övergångsperiod för den federala regeringen fram till 2015 och för delstaterna fram till 2019. Vidare planerar regeringen att ändra det federala budgeterings- och räkenskapssystemet för en mer resultatinriktad bedömning av inkomster och utgifter. |
| --- | --- |

(9)

Trots att de offentliga finanserna och de finanspolitiska reglerna generellt är sunda, kan Tysklands finanspolitiska ramverk ytterligare förbättras. Rådet välkomnar framstegen med att införa en ny budgeteringsregel, som innebär en begränsning av det federala strukturella underskottet till 0,35 % av BNP under normala förhållanden samt strukturellt balanserade budgetar i delstaterna. Den nya regeln ska skrivas in i den tyska författningen redan under den nuvarande mandatperioden och träda i kraft 2011 med en övergångsperiod för den federala regeringen fram till 2015 och för delstaterna fram till 2019. Vidare planerar regeringen att ändra det federala budgeterings- och räkenskapssystemet för en mer resultatinriktad bedömning av inkomster och utgifter.

| (10) | För att stabilisera finanssektorn inrättade de tyska myndigheterna en stabiliseringsfond för finansmarknaden, som ska verka till slutet av 2009 och tillhandahålla kapital (80 miljarder EUR, cirka 3 % av BNP) samt kreditgarantier (400 miljarder euro, cirka 16 % av BNP). Redan 2007 och 2008 var de tyska regeringarna på federal och delstatsnivå engagerade i omfattande räddningsinsatser för bankerna och tillhandahöll kapital och garantier. Dessutom införde den tyska regeringen 2008 en obegränsad insättningsgaranti för alla privata banktillgodohavanden. Ytterligare initiativ diskuteras för att befria bankernas finanser från svaga tillgångar. De ansvarsförbindelser som dessa räddningsåtgärder ger upphov till skapar ytterligare risker för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(10)

För att stabilisera finanssektorn inrättade de tyska myndigheterna en stabiliseringsfond för finansmarknaden, som ska verka till slutet av 2009 och tillhandahålla kapital (80 miljarder EUR, cirka 3 % av BNP) samt kreditgarantier (400 miljarder euro, cirka 16 % av BNP). Redan 2007 och 2008 var de tyska regeringarna på federal och delstatsnivå engagerade i omfattande räddningsinsatser för bankerna och tillhandahöll kapital och garantier. Dessutom införde den tyska regeringen 2008 en obegränsad insättningsgaranti för alla privata banktillgodohavanden. Ytterligare initiativ diskuteras för att befria bankernas finanser från svaga tillgångar. De ansvarsförbindelser som dessa räddningsåtgärder ger upphov till skapar ytterligare risker för de offentliga finanserna.

| (11) | I linje med Europeiska rådets i december godkända ekonomiska återhämtningsplan för Europa beslöt Tyskland om omfattande finanspolitiska stimulanser för 2009 och 2010 (cirka 3,5 % av BNP över två år). Detta framstod som ett adekvat svar på den ekonomiska nedgången. Åtgärderna är inriktade på inkomstförstärkningar, privata och offentliga investeringar, undvikande av avskedanden och förbättrad utbildning, stöd till företag med kreditsvårigheter samt till bilindustrin. De är i stort sett i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen, är målinriktade och kommer i tid, även om stimulansen i viss mån avser slutet av programperioden. Fast även om vissa åtgärder är av tillfällig natur, kommer en betydande del att vara bestående. Således har det inte sörjts för att de beslutade krisåtgärderna helt kan dras tillbaka. Emellertid kommer den planerade skuldamorteringsplanen och nya budgetregeln att bidra till den nödvändiga finanspolitiska konsolideringsprocessen, när krisen väl avklingar. Återhämtningen kommer att understödjas av strukturåtgärder i form av innovationsstöd till den privata sektorn, förbättrad arbetsförmedling och bättre bredbandstillgång inom ramen för den planerade bredbandsstrategin. Dessa åtgärder hänger samman med reformprogrammet på medellång sikt och kommissionens länderspecifika rekommendationer av den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Dessutom syftar tillfälliga förändringar av de offentliga upphandlingsförfarandena till att påskynda infrastrukturella investeringar. |
| --- | --- |

(11)

I linje med Europeiska rådets i december godkända ekonomiska återhämtningsplan för Europa beslöt Tyskland om omfattande finanspolitiska stimulanser för 2009 och 2010 (cirka 3,5 % av BNP över två år). Detta framstod som ett adekvat svar på den ekonomiska nedgången. Åtgärderna är inriktade på inkomstförstärkningar, privata och offentliga investeringar, undvikande av avskedanden och förbättrad utbildning, stöd till företag med kreditsvårigheter samt till bilindustrin. De är i stort sett i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen, är målinriktade och kommer i tid, även om stimulansen i viss mån avser slutet av programperioden. Fast även om vissa åtgärder är av tillfällig natur, kommer en betydande del att vara bestående. Således har det inte sörjts för att de beslutade krisåtgärderna helt kan dras tillbaka. Emellertid kommer den planerade skuldamorteringsplanen och nya budgetregeln att bidra till den nödvändiga finanspolitiska konsolideringsprocessen, när krisen väl avklingar. Återhämtningen kommer att understödjas av strukturåtgärder i form av innovationsstöd till den privata sektorn, förbättrad arbetsförmedling och bättre bredbandstillgång inom ramen för den planerade bredbandsstrategin. Dessa åtgärder hänger samman med reformprogrammet på medellång sikt och kommissionens länderspecifika rekommendationer av den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Dessutom syftar tillfälliga förändringar av de offentliga upphandlingsförfarandena till att påskynda infrastrukturella investeringar.

| (12) | Som svar på den ekonomiska nedgången är den övergripande finanspolitiska inriktningen expansiv under 2009 och 2010. Under det senare året väntas underskottet överskrida referensvärdet. För 2011 planeras en betydande strukturförbättring i programmet (med 1 procentenhet), med ett ytterligare om än mindre steg 2012. Visserligen är underskottets minskningstakt i stort sett förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten, men under programperioden uppnås inte en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP. Dessutom är den tecknade konsolideringsplanen föremål för betydande risker. Slutligen ökar skuldkvoten under programperioden, vilket återspeglar den expansiva inriktningen under 2009 och 2010 och finansiella överföringar i samband med räddningsinsatserna för bankerna. |
| --- | --- |

(12)

Som svar på den ekonomiska nedgången är den övergripande finanspolitiska inriktningen expansiv under 2009 och 2010. Under det senare året väntas underskottet överskrida referensvärdet. För 2011 planeras en betydande strukturförbättring i programmet (med 1 procentenhet), med ett ytterligare om än mindre steg 2012. Visserligen är underskottets minskningstakt i stort sett förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten, men under programperioden uppnås inte en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP. Dessutom är den tecknade konsolideringsplanen föremål för betydande risker. Slutligen ökar skuldkvoten under programperioden, vilket återspeglar den expansiva inriktningen under 2009 och 2010 och finansiella överföringar i samband med räddningsinsatserna för bankerna.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (3). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (3).

Sammantaget är slutsatsen att Tyskland kunnat införa betydande finanspolitiska stimulanser, med stöd av tidigare konsolidering och en uppnådd ställning nära balans år 2008. Dessa är välkomna, eftersom de är proportionella mot omfattningen av den ekonomiska nedgången. Den finanspolitiska strategin är föremål för nedåtrisker, på grund av den kraftiga försämringen av den globala ekonomin och finanssektorns svårigheter. Emellertid har det inte sörjts för att de beslutade kortsiktiga krisåtgärderna helt kan dras tillbaka. När krisen väl försvagats blir det för en återgång till finanspolitisk konsolidering därmed avgörande att den nu planerade förstärkningen av det finanspolitiska ramverket genomförs och att man på alla myndighetsnivåer med stor beslutsamhet sluter upp bakom den. Av kritisk vikt är att bevara vad som uppnåtts för att förbättra hållbarheten på lång sikt, med tanke på växande offentlig skuld, tillfälliga förändringar av beräkningen av pensionernas anpassning och osäkerheten om effekterna av reformen av hälso- och sjukvården.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Tyskland att göra följande:

| i) | genomföra finanspolitiken för 2009 och 2010 som planerat, inbegripet stimulansåtgärder i linje med den ekonomisk återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, vända den finanspolitiska stimulansen för att stödja en betydande budgetkonsolidering mot målen på medellång sikt med början senast 2011, |
| --- | --- |

i)

genomföra finanspolitiken för 2009 och 2010 som planerat, inbegripet stimulansåtgärder i linje med den ekonomisk återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, vända den finanspolitiska stimulansen för att stödja en betydande budgetkonsolidering mot målen på medellång sikt med början senast 2011,

| ii) | i detta syfte förstärka den institutionella finanspolitiska ramen genom att genomföra den nu planerade nya budgeteringsregeln, som stöd för den nödvändiga konsolideringskursen efter 2010, |
| --- | --- |

ii)

i detta syfte förstärka den institutionella finanspolitiska ramen genom att genomföra den nu planerade nya budgeteringsregeln, som stöd för den nödvändiga konsolideringskursen efter 2010,

| iii) | ge förnyad uppmärksamhet åt åtgärder som stärker de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och se till att avsteget från beräkningen av pensionernas anpassning 2008 blir övergående som planerat. |
| --- | --- |

iii)

ge förnyad uppmärksamhet åt åtgärder som stärker de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och se till att avsteget från beräkningen av pensionernas anpassning 2008 blir övergående som planerat.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2008 | 2,5 | 1,3 | – 2,25 | 1,25 | 1,25 | 1,25 |
| KOM jan. 2009 | 2,5 | 1,3 | – 2,3 | 0,7 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 2,4 | 2,0 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2008 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| KOM jan. 2009 | 2,3 | 2,8 | 0,8 | 1,4 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Produktionsgap (4)

  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2008 | 2,0 | 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,7 | – 1,0 |
| KOM jan. 2009 (5) | 2,2 | 2,3 | – 1,0 | – 1,2 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande gentemot övriga världen
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 7,6 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 |
| KOM jan. 2009 | 7,6 | 7,1 | 5,2 | 5,4 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | i.u. |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 44,0 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 |
| KOM jan. 2009 | 43,9 | 43,7 | 43,5 | 42,3 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 44 | 43 | 43 | 42,5 | 42 | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 44,2 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 |
| KOM jan. 2009 | 44,1 | 43,8 | 46,4 | 46,4 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 44 | 43,5 | 43 | 42 | 41,5 | i.u. |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 0,2 | – 0 | – 3 | – 4 | – 3 | – 2,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,2 | – 0,1 | – 2,9 | – 4,2 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 2,6 | 2,5 | 0 | – 1 | 0 | ,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,6 | 2,6 | – 0,1 | – 1,3 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (4)

  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 1,2 | – 1,2 | – 2,4 | – 3,5 | – 2,4 | – 2,1 |
| KOM jan. 2009 | – 1,3 | – 1,3 | – 2,4 | – 3,6 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0,0 | 0,7 | i.u. |
| Strukturellt saldo (6)

  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 0,9 | – 0.8 | – 2,5 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,1 |
| KOM jan. 2009 | – 1,0 | – 0,9 | – 2,4 | – 3,4 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 65,1 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 |
| KOM jan. 2009 | 65,1 | 65,6 | 69,6 | 72,3 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 65 | 63 | – 61,5 | – 59,5 | – 57,5 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens interimsprognoser från januari (KOM), Kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2008

2,5

1,3

– 2,25

1,25

1,25

1,25

KOM jan. 2009

2,5

1,3

– 2,3

0,7

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

2,4

2,0

1,5

1,5

1,5

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2008

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

KOM jan. 2009

2,3

2,8

0,8

1,4

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Produktionsgap (4)

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2008

2,0

2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,7

– 1,0

KOM jan. 2009 (5)

2,2

2,3

– 1,0

– 1,2

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

i.u.

Finansiellt nettosparande gentemot övriga världen

(i % av BNP)

SP dec. 2008

7,6

7,1

7,0

7

7

7

KOM jan. 2009

7,6

7,1

5,2

5,4

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

i.u.

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

SP dec. 2008

44,0

44

43,5

42,5

42,5

43

KOM jan. 2009

43,9

43,7

43,5

42,3

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

44

43

43

42,5

42

i.u.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

SP dec. 2008

44,2

44

46,5

46,5

45,5

45,5

KOM jan. 2009

44,1

43,8

46,4

46,4

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

44

43,5

43

42

41,5

i.u.

Saldot i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 0,2

– 0

– 3

– 4

– 3

– 2,5

KOM jan. 2009

– 0,2

– 0,1

– 2,9

– 4,2

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

0

– 0,5

0

0,5

0,5

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2008

2,6

2,5

0

– 1

0

,5

KOM jan. 2009

2,6

2,6

– 0,1

– 1,3

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

3

2,5

2,5

3

3,5

i.u.

Konjunkturrensat saldo (4)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 1,2

– 1,2

– 2,4

– 3,5

– 2,4

– 2,1

KOM jan. 2009

– 1,3

– 1,3

– 2,4

– 3,6

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0,0

0,7

i.u.

Strukturellt saldo (6)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 0,9

– 0.8

– 2,5

– 3,4

– 2,4

– 2,1

KOM jan. 2009

– 1,0

– 0,9

– 2,4

– 3,4

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2008

65,1

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

KOM jan. 2009

65,1

65,6

69,6

72,3

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

65

63

– 61,5

– 59,5

– 57,5

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens interimsprognoser från januari (KOM), Kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Denna bedömning beaktar särskilt kommissionens januariprognos 2009 men också andra uppgifter som sedan blivit tillgängliga.

(3)  Bland annat saknar programmet uppgifter om HIKP-inflation, specificering av skatteinkomster och offentliga utgifter på förbrukningssidan, sociala transfereringar i natura och ersättningar till anställda. Alla underliggande grundantaganden i det makroekonomiska scenariot redovisas inte heller.

(4)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen med utgångspunkt från uppgifterna i dessa.

(5)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,1 %, 1,2 %, 0,9 % respektive 1,0 % under perioden 2007-2010.

(6)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till 0,3 % av BNP 2007 och 1/2 % 2008 i det senaste programmet (alla underskottshöjande) respektive 0,3 % av BNP 2007, 0,3 % 2008 och 0,1 % 2010 i kommissionens interimsprognos från januari (alla underskottshöjande).

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens interimsprognoser från januari (KOM), Kommissionens beräkningar.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/6

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

(2009/C 66/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Ungerns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Ungerns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2008–2011.

| (2) | Efter en måttlig återhämtning under första halvåret 2008 minskade BNP något under tredje kvartalet och därefter kraftigare under fjärde kvartalet. Trots att Ungerns dubbla underskott (i budget och bytesbalans) har förbättrats under senare år, har landet förblivit utsatt på grund av höga nivåer på den offentliga sektorns skuldsättning och på utlandsskulden. Till följd av detta drabbades Ungern särskilt hårt av finanskrisen, vilket ledde till en abrupt försämring av växelkurserna och störningar i många av de finansiella marknadernas funktioner. Att återupprätta förtroendet hos investerarna och förbättra de finansiella marknadernas funktion är därför de mest överhängande uppgifterna för den ekonomiska politiken. I detta syfte införde centralbanken nya instrument, och ett nytt ekonomiskt program antogs som innehöll ytterligare anpassningar av de offentliga finanserna och skärpta underskottsmål samt ett paket för undsättning av banker och förbättrad reglering av den finansiella sektorn. Till stöd för dessa åtgärder har Ungern beviljats omfattande internationellt finansiellt bistånd (20 miljarder EUR) (2) från EU, IMF och Världsbanken på villkor att framsteg görs i konsolideringen av de offentliga finanserna, ekonomistyrningsreformen, regleringen av och tillsynen över den finansiella sektorn och strukturreformerna (3). Det ekonomiska program som är knutet till lånet har införlivats med såväl 2009 års budget som uppdateringen av konvergensprogrammet. Den ungerska nationalbanken stramade åt sin penningpolitik genom att höja referensräntan i oktober 2008 från 8,50 % till 11,50 % men sänkte därefter räntorna igen under de båda sista månaderna av 2008 (i tre steg till 10 % i december 2008). Den ungerska forintens nominella effektiva växelkurs sjönk med 2,6 % under 2008. |
| --- | --- |

(2)

Efter en måttlig återhämtning under första halvåret 2008 minskade BNP något under tredje kvartalet och därefter kraftigare under fjärde kvartalet. Trots att Ungerns dubbla underskott (i budget och bytesbalans) har förbättrats under senare år, har landet förblivit utsatt på grund av höga nivåer på den offentliga sektorns skuldsättning och på utlandsskulden. Till följd av detta drabbades Ungern särskilt hårt av finanskrisen, vilket ledde till en abrupt försämring av växelkurserna och störningar i många av de finansiella marknadernas funktioner. Att återupprätta förtroendet hos investerarna och förbättra de finansiella marknadernas funktion är därför de mest överhängande uppgifterna för den ekonomiska politiken. I detta syfte införde centralbanken nya instrument, och ett nytt ekonomiskt program antogs som innehöll ytterligare anpassningar av de offentliga finanserna och skärpta underskottsmål samt ett paket för undsättning av banker och förbättrad reglering av den finansiella sektorn. Till stöd för dessa åtgärder har Ungern beviljats omfattande internationellt finansiellt bistånd (20 miljarder EUR) (2) från EU, IMF och Världsbanken på villkor att framsteg görs i konsolideringen av de offentliga finanserna, ekonomistyrningsreformen, regleringen av och tillsynen över den finansiella sektorn och strukturreformerna (3). Det ekonomiska program som är knutet till lånet har införlivats med såväl 2009 års budget som uppdateringen av konvergensprogrammet. Den ungerska nationalbanken stramade åt sin penningpolitik genom att höja referensräntan i oktober 2008 från 8,50 % till 11,50 % men sänkte därefter räntorna igen under de båda sista månaderna av 2008 (i tre steg till 10 % i december 2008). Den ungerska forintens nominella effektiva växelkurs sjönk med 2,6 % under 2008.

| (3) | Programmet innehåller två olika scenarier för de makroekonomiska beräkningarna och budgetberäkningarna: ett basscenario och ett alternativt scenario. Basscenariot används som referensscenario vid bedömningen av budgetberäkningarna, eftersom det är det enda som innehåller närmare beräkningar av de storheter som ingår i budgetaggregaten och de makroekonomiska aggregaten. Enligt detta kommer reala BNP, som under de båda föregående åren ökat måttligt med cirka 1 %, att minska med 0,9 % under 2009, innan tillväxten åter tar fart under 2010 och 2011 med 1,6 respektive 2,5 %. Mot bakgrund av nu tillgänglig information (4) förefaller basscenariot bygga på utpräglat optimistiska tillväxtantaganden för hela programperioden, delvis med hänsyn till att försämringen av tillväxtutsikterna för Ungerns handelspartner troligen kommer att bli mer uttalad än vad som antas i programscenariot. Under antagandet att utrikeshandeln ger sämre resultat och att investeringarna minskar ytterligare något kommer enligt kommissionens interimsprognos från januari BNP att minska med 1,6 % under 2009 och sedan öka med 1 % under 2010. Nya faktorer, bl.a. den abrupta minskningen av industriproduktionen i december och den kraftigt avtagande kreditgivningen till företag och hushåll under slutet av 2008, ger dock anledning att förvänta sig ett mycket sämre resultat (cirka – 3,25 % under 2009). Programmets inflationsprognos, 4,5 % under 2009, förefaller också vara väl tilltagen. De starka exportsiffrorna med åtföljande förbättring av den privata sektorns finansieringskapacitet under programperioden förefaller dessutom bygga på aningen optimistiska antaganden. |
| --- | --- |

(3)

Programmet innehåller två olika scenarier för de makroekonomiska beräkningarna och budgetberäkningarna: ett basscenario och ett alternativt scenario. Basscenariot används som referensscenario vid bedömningen av budgetberäkningarna, eftersom det är det enda som innehåller närmare beräkningar av de storheter som ingår i budgetaggregaten och de makroekonomiska aggregaten. Enligt detta kommer reala BNP, som under de båda föregående åren ökat måttligt med cirka 1 %, att minska med 0,9 % under 2009, innan tillväxten åter tar fart under 2010 och 2011 med 1,6 respektive 2,5 %. Mot bakgrund av nu tillgänglig information (4) förefaller basscenariot bygga på utpräglat optimistiska tillväxtantaganden för hela programperioden, delvis med hänsyn till att försämringen av tillväxtutsikterna för Ungerns handelspartner troligen kommer att bli mer uttalad än vad som antas i programscenariot. Under antagandet att utrikeshandeln ger sämre resultat och att investeringarna minskar ytterligare något kommer enligt kommissionens interimsprognos från januari BNP att minska med 1,6 % under 2009 och sedan öka med 1 % under 2010. Nya faktorer, bl.a. den abrupta minskningen av industriproduktionen i december och den kraftigt avtagande kreditgivningen till företag och hushåll under slutet av 2008, ger dock anledning att förvänta sig ett mycket sämre resultat (cirka – 3,25 % under 2009). Programmets inflationsprognos, 4,5 % under 2009, förefaller också vara väl tilltagen. De starka exportsiffrorna med åtföljande förbättring av den privata sektorns finansieringskapacitet under programperioden förefaller dessutom bygga på aningen optimistiska antaganden.

| (4) | Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2008 uppgå till 3,3 % av BNP, vilket ska ställas mot målet på 4 % i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Att det målet överträffats trots den svaga tillväxten beror huvudsakligen på en gynnsam baseffekt på både intäkts- och utgiftssidan från 2007 (när underskottet nådde 5 % av BNP). |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2008 uppgå till 3,3 % av BNP, vilket ska ställas mot målet på 4 % i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Att det målet överträffats trots den svaga tillväxten beror huvudsakligen på en gynnsam baseffekt på både intäkts- och utgiftssidan från 2007 (när underskottet nådde 5 % av BNP).

| (5) | I uppdateringen anges 2,6 % av BNP som mål för underskottet i de offentliga finanserna under 2009, vilket kan jämföras med 3,2 % av BNP i den föregående uppdateringen och 2,8 % av BNP i kommissionens interimsprognos. Målet har satts mer ambitiöst som ett led i regeringens reaktion på finanskrisen och mot bakgrund av ett väsentligt förvärrat makroekonomiskt scenario. Med hänsyn till finanskrisen och de höga nivåerna på underskottet och den offentliga skulden antog regeringen inte några finanspolitiska stimulansåtgärder. Eftersom nedgången i ekonomin beräknas ske snabbare än väntat och resultera i uteblivna inkomster motsvarande cirka 1 % av BNP har regeringen dock senare, den 15 februari, antagit ett ytterligare paket med korrigerande åtgärder på 0,7 % av BNP och skrivit upp sitt underskottsmål för 2009 till 2,7–2,9 % av BNP i samband med den första översynen av det nya ekonomiska programmet. Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) förutses utifrån uppgifterna i uppdateringen och enligt kommissionens förnyade beräkning förbättras med cirka 1,75 % av BNP, vilket tyder på en utpräglat restriktiv finanspolitisk inriktning. |
| --- | --- |

(5)

I uppdateringen anges 2,6 % av BNP som mål för underskottet i de offentliga finanserna under 2009, vilket kan jämföras med 3,2 % av BNP i den föregående uppdateringen och 2,8 % av BNP i kommissionens interimsprognos. Målet har satts mer ambitiöst som ett led i regeringens reaktion på finanskrisen och mot bakgrund av ett väsentligt förvärrat makroekonomiskt scenario. Med hänsyn till finanskrisen och de höga nivåerna på underskottet och den offentliga skulden antog regeringen inte några finanspolitiska stimulansåtgärder. Eftersom nedgången i ekonomin beräknas ske snabbare än väntat och resultera i uteblivna inkomster motsvarande cirka 1 % av BNP har regeringen dock senare, den 15 februari, antagit ett ytterligare paket med korrigerande åtgärder på 0,7 % av BNP och skrivit upp sitt underskottsmål för 2009 till 2,7–2,9 % av BNP i samband med den första översynen av det nya ekonomiska programmet. Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) förutses utifrån uppgifterna i uppdateringen och enligt kommissionens förnyade beräkning förbättras med cirka 1,75 % av BNP, vilket tyder på en utpräglat restriktiv finanspolitisk inriktning.

| (6) | Det centrala målet i uppdateringen för den medelfristiga finanspolitiska strategin är att minska det nominella underskottet från 3,4 % av BNP under 2008 till 2,6 % under 2009, varefter det väntas minskas obetydligt till 2,5 % under 2010 och ytterligare till 2,2 % under 2011. Eftersom räntekostnaderna förutses öka med en halv procentenhet av BNP under 2009 visar det primära saldot en större förbättring (över en procentenhet) under det året följt av en förbättring med 0,3 % av BNP fram till 2011 då man noterar ett överskott på 2,2 % av BNP. Landets mål på medellång sikt: ett strukturellt underskott (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på 0,5 % av BNP väntas inte kunna uppnås under programperioden. Den samlade konsolideringen av de offentliga finanserna med 1,2 % av BNP fördelas enligt planerna jämnt på intäkts- och utgiftssidorna. Det preciseras inte i programmet vilka detaljerade åtgärder som efter 2009 kommer att ligga till grund för den planerade minskningen av underskottet. Enligt beräkningarna i uppdateringen har skuldkvoten ökat brant under 2008 till något över 71 %, vilket huvudsakligen hänger samman med att den första utbetalningen av finansiellt stöd från EU och IMF mest använts för att bygga upp reserver. Under 2009 beräknas den öka ytterligare till 72,5 % för att därefter under slutet av programperioden börja minska i ökande takt (till 69 %), också till följd av att tillväxten gradvis åter tar fart. |
| --- | --- |

(6)

Det centrala målet i uppdateringen för den medelfristiga finanspolitiska strategin är att minska det nominella underskottet från 3,4 % av BNP under 2008 till 2,6 % under 2009, varefter det väntas minskas obetydligt till 2,5 % under 2010 och ytterligare till 2,2 % under 2011. Eftersom räntekostnaderna förutses öka med en halv procentenhet av BNP under 2009 visar det primära saldot en större förbättring (över en procentenhet) under det året följt av en förbättring med 0,3 % av BNP fram till 2011 då man noterar ett överskott på 2,2 % av BNP. Landets mål på medellång sikt: ett strukturellt underskott (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på 0,5 % av BNP väntas inte kunna uppnås under programperioden. Den samlade konsolideringen av de offentliga finanserna med 1,2 % av BNP fördelas enligt planerna jämnt på intäkts- och utgiftssidorna. Det preciseras inte i programmet vilka detaljerade åtgärder som efter 2009 kommer att ligga till grund för den planerade minskningen av underskottet. Enligt beräkningarna i uppdateringen har skuldkvoten ökat brant under 2008 till något över 71 %, vilket huvudsakligen hänger samman med att den första utbetalningen av finansiellt stöd från EU och IMF mest använts för att bygga upp reserver. Under 2009 beräknas den öka ytterligare till 72,5 % för att därefter under slutet av programperioden börja minska i ökande takt (till 69 %), också till följd av att tillväxten gradvis åter tar fart.

| (7) | Det finns risker för att utfallet blir sämre, särskilt under de sista åren av programmet: De makroekonomiska framtidsutsikterna innebär betydande risker för den planerade minskningen av underskottet under hela programperioden. Om konjunkturnedgången blir djupare och mer långvarig kommer det att medföra betydande uteblivna intäkter över hela linjen och måttliga utgiftsökningar. På utgiftssidan har dock ett antal positiva konstateranden kunnat göras nyligen. Kontrollen av de offentliga finanserna har förbättrats väsentligt sedan 2006 och de beslutade reformerna förefaller ha lagt strukturella hinder i vägen för en upprepning av det tidigare mönstret med överskridanden av budgeten på vissa viktiga områden (t.ex. prissubventioner).
  Dessutom har regeringen beslutat om ytterligare utgiftsminskningar motsvarande 0,7 % av BNP under 2009 som reaktion på att de ekonomiska utsikterna nyligen försämrades abrupt. Risken för att utgiftstaket överskrids kan dock inte anses ha avlägsnats, särskilt inte efter 2009. Bland annat kan det tänkas att den planerade återhållsamheten med utgifterna inte understöds av uppföljande åtgärder i reformerna av den offentliga förvaltningen samt vård- och utbildningssystemen, och de ytterligare finanspolitiska åtgärder som krävs förefaller inte ha specificerats och genomförts fullständigt. Å andra sidan skulle genomförandet av den planerade reformstegen i systemen för pension, socialbidrag och hushållssubventioner bidra till minskade utgifter på medellång sikt. Även om ramarna för styrningen av de offentliga finanserna har förstärkts betydligt, kan man med hänsyn till tidigare erfarenheter inte helt bortse från risken för att budgetdisciplinen frångås, också eftersom de nya finanspolitiska ramarna ännu är oprövade. Riskerna för de finanspolitiska målen gäller i lika hög grad för skuldkvoten. Den utveckling som förutsetts från 2009 kan därför bli mindre gynnsam än vad som förutses i programmet. |
| --- | --- |

(7)

Det finns risker för att utfallet blir sämre, särskilt under de sista åren av programmet: De makroekonomiska framtidsutsikterna innebär betydande risker för den planerade minskningen av underskottet under hela programperioden. Om konjunkturnedgången blir djupare och mer långvarig kommer det att medföra betydande uteblivna intäkter över hela linjen och måttliga utgiftsökningar. På utgiftssidan har dock ett antal positiva konstateranden kunnat göras nyligen. Kontrollen av de offentliga finanserna har förbättrats väsentligt sedan 2006 och de beslutade reformerna förefaller ha lagt strukturella hinder i vägen för en upprepning av det tidigare mönstret med överskridanden av budgeten på vissa viktiga områden (t.ex. prissubventioner).

Dessutom har regeringen beslutat om ytterligare utgiftsminskningar motsvarande 0,7 % av BNP under 2009 som reaktion på att de ekonomiska utsikterna nyligen försämrades abrupt. Risken för att utgiftstaket överskrids kan dock inte anses ha avlägsnats, särskilt inte efter 2009. Bland annat kan det tänkas att den planerade återhållsamheten med utgifterna inte understöds av uppföljande åtgärder i reformerna av den offentliga förvaltningen samt vård- och utbildningssystemen, och de ytterligare finanspolitiska åtgärder som krävs förefaller inte ha specificerats och genomförts fullständigt. Å andra sidan skulle genomförandet av den planerade reformstegen i systemen för pension, socialbidrag och hushållssubventioner bidra till minskade utgifter på medellång sikt. Även om ramarna för styrningen av de offentliga finanserna har förstärkts betydligt, kan man med hänsyn till tidigare erfarenheter inte helt bortse från risken för att budgetdisciplinen frångås, också eftersom de nya finanspolitiska ramarna ännu är oprövade. Riskerna för de finanspolitiska målen gäller i lika hög grad för skuldkvoten. Den utveckling som förutsetts från 2009 kan därför bli mindre gynnsam än vad som förutses i programmet.

| (8) | Ett antal inslag i pensionsreformen har nyligen genomförts. De väntas i viss utsträckning hålla tillbaka den kommande ökningen av pensionskostnaderna, men mer behöver göras i detta avseende. Ställningen för de offentliga finanserna har enligt beräkningarna i programmet förbättrats jämfört med motsvarande beräkningar för starten på den föregående programperioden, men den demografiska utvecklingens effekter på de offentliga finanserna är fortfarande avsevärda. Den nuvarande nivån på bruttoskulden överstiger fortfarande fördragets referensvärde. Högre primära överskott i ett medellångt perspektiv, något som redan föreskrivs i programmet, och de ytterligare steg i pensionsreformen som regeringen nyligen aviserat skulle bidra till att minska de medelfristiga riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Ett antal inslag i pensionsreformen har nyligen genomförts. De väntas i viss utsträckning hålla tillbaka den kommande ökningen av pensionskostnaderna, men mer behöver göras i detta avseende. Ställningen för de offentliga finanserna har enligt beräkningarna i programmet förbättrats jämfört med motsvarande beräkningar för starten på den föregående programperioden, men den demografiska utvecklingens effekter på de offentliga finanserna är fortfarande avsevärda. Den nuvarande nivån på bruttoskulden överstiger fortfarande fördragets referensvärde. Högre primära överskott i ett medellångt perspektiv, något som redan föreskrivs i programmet, och de ytterligare steg i pensionsreformen som regeringen nyligen aviserat skulle bidra till att minska de medelfristiga riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Fram till 2006, när underskottet nådde en topp på 9,3 % av BNP, var Ungerns offentliga finanser mycket utsatta för avsteg från den finanspolitiska disciplinen och påfrestningar under valperioderna. Efter några gradvis genomförda förbättringar av överblickbarheten och de offentliga finansplanerna antogs i november 2008 en lag om reform av den finanspolitiska styrningen som innehöll kvantitativa regler för flerårsperioder och föreskrev inrättande av ett finanspolitiskt råd. Detta nya organ kommer att genomföra oberoende makroekonomiska och finanspolitiska prognoser samt konsekvensanalyser på området för de offentliga finanserna och bedöma de offentliga finansernas ställning och budgetförslagen. Om detta nya program genomförs beslutsamt bör det leda till ökad överblickbarhet och hållbarhet för de offentliga finanserna. Några viktiga frågor är dock fortfarande olösta. Det gäller bland annat den närmare utformningen av effektiva genomförandemekanismer och täckningen av de lokala och regionala sektorerna. |
| --- | --- |

(9)

Fram till 2006, när underskottet nådde en topp på 9,3 % av BNP, var Ungerns offentliga finanser mycket utsatta för avsteg från den finanspolitiska disciplinen och påfrestningar under valperioderna. Efter några gradvis genomförda förbättringar av överblickbarheten och de offentliga finansplanerna antogs i november 2008 en lag om reform av den finanspolitiska styrningen som innehöll kvantitativa regler för flerårsperioder och föreskrev inrättande av ett finanspolitiskt råd. Detta nya organ kommer att genomföra oberoende makroekonomiska och finanspolitiska prognoser samt konsekvensanalyser på området för de offentliga finanserna och bedöma de offentliga finansernas ställning och budgetförslagen. Om detta nya program genomförs beslutsamt bör det leda till ökad överblickbarhet och hållbarhet för de offentliga finanserna. Några viktiga frågor är dock fortfarande olösta. Det gäller bland annat den närmare utformningen av effektiva genomförandemekanismer och täckningen av de lokala och regionala sektorerna.

| (10) | Som svar på finanskrisen stramade de ungerska myndigheterna upp målen för den offentliga finanspolitiken för att minska behovet av extern finansiering som ett led i det nya ekonomiska programmet, och de antog dessutom ett antal åtgärder för att säkerställa stabilitet inom den finansiella sektorn. Omfattningen av insättargarantin har ökats från 6 miljoner HUF till 13 miljoner HUF. Myndigheterna har också antagit ett program för stöd till banksektorn som bland annat innehåller interbankgarantier och en rekapitaliseringsfond. Vidare har den ungerska centralbanken vidtagit en rad åtgärder som syftar till ökad likviditet på marknaden, något som också stöds genom repoavtalet med Europeiska centralbanken. Ytterligare åtgärder för att stärka regleringen av och tillsynen över den finansiella marknaden väntas i enlighet med det ekonomiska program som är kopplat till det internationella finansiella biståndet. |
| --- | --- |

(10)

Som svar på finanskrisen stramade de ungerska myndigheterna upp målen för den offentliga finanspolitiken för att minska behovet av extern finansiering som ett led i det nya ekonomiska programmet, och de antog dessutom ett antal åtgärder för att säkerställa stabilitet inom den finansiella sektorn. Omfattningen av insättargarantin har ökats från 6 miljoner HUF till 13 miljoner HUF. Myndigheterna har också antagit ett program för stöd till banksektorn som bland annat innehåller interbankgarantier och en rekapitaliseringsfond. Vidare har den ungerska centralbanken vidtagit en rad åtgärder som syftar till ökad likviditet på marknaden, något som också stöds genom repoavtalet med Europeiska centralbanken. Ytterligare åtgärder för att stärka regleringen av och tillsynen över den finansiella marknaden väntas i enlighet med det ekonomiska program som är kopplat till det internationella finansiella biståndet.

| (11) | Som svar på den ekonomiska krisen har de ungerska myndigheterna givit sitt stöd till ett budgetneutralt åtgärdspaket för att stimulera ekonomin som bland annat innehåller ytterligare steg i strukturreformerna. Eftersom Ungerns betydande obalanser, internt och mot omvärlden, måste korrigeras och i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet godkände i december har de ungerska myndigheterna inte genomfört några finanspolitiska stimulansåtgärder. I syfte att upprätthålla den samlade efterfrågan och sysselsättningen under 2009 och 2010 ingår bland de beslutade åtgärderna bland annat ett påskyndat utnyttjande av EU:s strukturfonder och omstrukturering av dem och förbättrade finansieringsmöjligheter för små och medelstora företag. Strukturreformerna är ett viktigt inslag i den ekonomiska återhämtningsplanen och är ett område som lämpar sig särskilt för politiska åtgärder i Ungern på grund av det begränsade utrymmet för finanspolitiska stimulanser och behovet av att förbättra den landets internationella konkurrenskraft. Detta behov av stärkt konkurrenskraft betonas dock mindre. Parlamentet antog vidare i december ett sysselsättningsprogram som syftar till att ge lågutbildade och långtidsarbetslösa incitament och öka deras anställbarhet, också genom att delvis omdirigera medel i arbetsmarknadsfonden från passiva till aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Programmet innehåller en kraftig ökning av offentliga arbetsprogram och utbildningsprogram och tillför incitament för bättre samarbete mellan målgruppen och den offentliga arbetsförmedlingen. Vidare har regeringen fortsatt att gradvis reformera vård- och utbildningssystemen samt den offentliga förvaltningen. Dessa åtgärder är kopplade till den medelfristiga reformagendan och de länderspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Den 16 februari aviserade regeringen ytterligare strukturreformer avseende pensioner, sociala förmåner och lokal förvaltning. |
| --- | --- |

(11)

Som svar på den ekonomiska krisen har de ungerska myndigheterna givit sitt stöd till ett budgetneutralt åtgärdspaket för att stimulera ekonomin som bland annat innehåller ytterligare steg i strukturreformerna. Eftersom Ungerns betydande obalanser, internt och mot omvärlden, måste korrigeras och i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet godkände i december har de ungerska myndigheterna inte genomfört några finanspolitiska stimulansåtgärder. I syfte att upprätthålla den samlade efterfrågan och sysselsättningen under 2009 och 2010 ingår bland de beslutade åtgärderna bland annat ett påskyndat utnyttjande av EU:s strukturfonder och omstrukturering av dem och förbättrade finansieringsmöjligheter för små och medelstora företag. Strukturreformerna är ett viktigt inslag i den ekonomiska återhämtningsplanen och är ett område som lämpar sig särskilt för politiska åtgärder i Ungern på grund av det begränsade utrymmet för finanspolitiska stimulanser och behovet av att förbättra den landets internationella konkurrenskraft. Detta behov av stärkt konkurrenskraft betonas dock mindre. Parlamentet antog vidare i december ett sysselsättningsprogram som syftar till att ge lågutbildade och långtidsarbetslösa incitament och öka deras anställbarhet, också genom att delvis omdirigera medel i arbetsmarknadsfonden från passiva till aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Programmet innehåller en kraftig ökning av offentliga arbetsprogram och utbildningsprogram och tillför incitament för bättre samarbete mellan målgruppen och den offentliga arbetsförmedlingen. Vidare har regeringen fortsatt att gradvis reformera vård- och utbildningssystemen samt den offentliga förvaltningen. Dessa åtgärder är kopplade till den medelfristiga reformagendan och de länderspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Den 16 februari aviserade regeringen ytterligare strukturreformer avseende pensioner, sociala förmåner och lokal förvaltning.

| (12) | Med hänsyn till de makroekonomiska riskerna måste finanspolitiken vara restriktiv. Därför förutses de båda senare årens restriktiva finanspolitik fortsätta under 2009 i ett klimat som präglas av en djup konjunkturnedgång. Under de sista åren av programmet skulle dock politiken övergå till att bli i stort sett neutral. Uppdateringen bekräftar den medelfristiga anpassningsplan som fastställs i myndigheternas nya ekonomisk-politiska program, och den är därför förenlig med de åtaganden som gjordes i samband med EU:s beslut om medelfristigt finansiellt bistånd.
  Enligt kommissionens interimsprognos beräknas dock underskottet öka till 2,8 % av BNP under 2009, vilket tillsammans med de risker som är förenade med de makroekonomiska prognoserna tyder på att ytterligare konsolideringsåtgärder kan krävas. Regeringen har också antagit korrigerande åtgärder motsvarande 0,7 % av BNP och ökat sitt underskottsmål för 2009 en aning. Den nyligen antagna ekonomistyrningsreformen bör bidra till att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom den planerade minskningen av skuldkvoten. Mot bakgrund av riskbedömningen förefaller programmets finanspolitiska inriktning i stort sett förenlig med den anpassningsplan för korrigering av det alltför stora underskottet som rekommenderats av rådet, förutsatt att alla finanspolitiska åtgärder som aviserats i programmet och därefter genomförs fullt ut och att eventuella avvikelser under enskilda år korrigeras effektivt. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet förutses i programmet endast en begränsad utgiftsminskning utan tillräckliga stödjande åtgärder. De ovannämnda riskerna för skuldprognoserna kan dock slutligen medföra att skuldkvoten inte sjunker tillräckligt mot referensvärdet under programperioden. |
| --- | --- |

(12)

Med hänsyn till de makroekonomiska riskerna måste finanspolitiken vara restriktiv. Därför förutses de båda senare årens restriktiva finanspolitik fortsätta under 2009 i ett klimat som präglas av en djup konjunkturnedgång. Under de sista åren av programmet skulle dock politiken övergå till att bli i stort sett neutral. Uppdateringen bekräftar den medelfristiga anpassningsplan som fastställs i myndigheternas nya ekonomisk-politiska program, och den är därför förenlig med de åtaganden som gjordes i samband med EU:s beslut om medelfristigt finansiellt bistånd.

Enligt kommissionens interimsprognos beräknas dock underskottet öka till 2,8 % av BNP under 2009, vilket tillsammans med de risker som är förenade med de makroekonomiska prognoserna tyder på att ytterligare konsolideringsåtgärder kan krävas. Regeringen har också antagit korrigerande åtgärder motsvarande 0,7 % av BNP och ökat sitt underskottsmål för 2009 en aning. Den nyligen antagna ekonomistyrningsreformen bör bidra till att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom den planerade minskningen av skuldkvoten. Mot bakgrund av riskbedömningen förefaller programmets finanspolitiska inriktning i stort sett förenlig med den anpassningsplan för korrigering av det alltför stora underskottet som rekommenderats av rådet, förutsatt att alla finanspolitiska åtgärder som aviserats i programmet och därefter genomförs fullt ut och att eventuella avvikelser under enskilda år korrigeras effektivt. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet förutses i programmet endast en begränsad utgiftsminskning utan tillräckliga stödjande åtgärder. De ovannämnda riskerna för skuldprognoserna kan dock slutligen medföra att skuldkvoten inte sjunker tillräckligt mot referensvärdet under programperioden.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5).

Sammantaget är slutsatsen att Ungern, trots klara minskningar av de stora obalanserna – bl.a. sjönk underskottet i de offentliga finanserna från 9,3 % av BNP 2006 till under 3,5 % 2008 – har varit särskilt utsatt för finanskrisen och därför tvingats hålla tillbaka de offentliga finansieringsbehoven i stället för att stimulera ekonomin under konjunkturnedgången. Mot den bakgrunden har man antagit en politik med ytterligare korrigeringar av de offentliga finanserna och stramare underskottsmål för att återskapa förtroende hos investerarna. Denna strategi har understötts med internationellt finansiellt bistånd från EU, IMF och Världsbanken. I programmet föreskrivs en fortsatt konsolideringsstrategi med tidigt inplanerade insatser och ytterligare en betydande korrigering under 2009 till 2,6 % av BNP följd av en mer måttfull anpassningsplan med inriktning på att få ned budgetunderskottet till 2,2 % av BNP senast 2011. Denna plan för minskning av underskottet är dock omgärdad av risker, särskilt eftersom de makroekonomiska antaganden som ligger till grund för programmet under mellantiden har utvecklats i mindre optimistisk riktning. Dessa risker bör dock minskas betydligt genom de korrigerande åtgärder som antagits och de strukturella insatser som nyligen aviserats av regeringen tillsammans med att underskottsmålet för 2009 skrivits upp något till 2,7–2,9 % av BNP. Den lag om finanspolitiskt ansvar är dessutom ett viktigt steg mot upprättandet av en ansvarsfull offentlig finanspolitik och bör, om den genomförs beslutsamt, bidra till en hållbar konsolidering. Detta är dock också beroende av att strukturreformerna fortsätts, eftersom de ökar den långsiktiga tillväxten, bidrar till uppnåendet av de finanspolitiska målen och gör landets ekonomi mindre sårbar.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning, de åtaganden som gjorts i samband med beviljandet av det internationella finansiella biståndet, rekommendationen enligt artikel 104.7 av den 10 oktober 2006 och behovet av att säkerställa hållbar konvergens uppmanas Ungern till följande:

| i) | Att med hänsyn till riskerna bibehålla en tillräcklig ekonomisk buffert, vidta nödvändiga åtgärder för att återställa det offentliga underskottet till en nivå under referensvärdet på 3 % av BNP 2009 och därefter säkerställa tillfredsställande framsteg i konsolideringen av de offentliga finanserna i förhållande till det medelfristiga målet, så att skuldkvoten kan utvecklas nedåt mot referensvärdet på 60 % av BNP. |
| --- | --- |

i)

Att med hänsyn till riskerna bibehålla en tillräcklig ekonomisk buffert, vidta nödvändiga åtgärder för att återställa det offentliga underskottet till en nivå under referensvärdet på 3 % av BNP 2009 och därefter säkerställa tillfredsställande framsteg i konsolideringen av de offentliga finanserna i förhållande till det medelfristiga målet, så att skuldkvoten kan utvecklas nedåt mot referensvärdet på 60 % av BNP.

| ii) | Att se till att lagen om finanspolitiskt ansvar genomförs i full utsträckning, fortsatt visa återhållsamhet med utgifterna genom de ytterligare reformer som aviserats av den offentliga förvaltningen och vård- och utbildningssystemen och stärka regleringen av och tillsynen över den finansiella marknaden. |
| --- | --- |

ii)

Att se till att lagen om finanspolitiskt ansvar genomförs i full utsträckning, fortsatt visa återhållsamhet med utgifterna genom de ytterligare reformer som aviserats av den offentliga förvaltningen och vård- och utbildningssystemen och stärka regleringen av och tillsynen över den finansiella marknaden.

| iii) | Att med tanke på skuldnivån och de ökade ålderrelaterade utgifterna ytterligare förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Att fortsätta att reformera pensionssystemen efter de åtgärder som vidtogs redan 2006–2008. |
| --- | --- |

iii)

Att med tanke på skuldnivån och de ökade ålderrelaterade utgifterna ytterligare förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Att fortsätta att reformera pensionssystemen efter de åtgärder som vidtogs redan 2006–2008.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2008 | 1,1 | 1,3 | – 0,9 | 1,6 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 1,1 | 0,9 | – 1,6 | 1,0 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| HIKP-inflation
  (%) | KP dec. 2008 | 7,9 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 |
| KOM jan. 2009 | 7,9 | 6,1 | 2,8 | 2,2 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2008 | 1,9 | 1,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| KOM jan. 2009 (7) | 2,7 | 2,3 | – 0,1 | 0,4 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 0,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,5 |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 5,3 | – 5,1 | – 3,7 | – 2,5 | – 1,6 |
| KOM jan. 2009 | – 5,3 | – 6,0 | – 4,0 | – 3,5 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 44,9 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 |
| KOM jan. 2009 | 44,9 | 45,5 | 46,1 | 46,4 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 44,1 | 44,2 | 43,3 | 42,4 | 42,0 |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 49,8 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 |
| KOM jan. 2009 | 49,8 | 48,8 | 48,9 | 49,5 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 50,3 | 48,2 | 46,5 | 45,1 | 44,2 |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,2 |
| KOM jan. 2009 | – 5,0 | – 3,3 | – 2,8 | – 3,0 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 0,9 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 |
| KOM jan. 2009 | – 0,9 | 0,8 | 1,6 | 1,5 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 5,8 | – 3,9 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 | – 6,2 | – 4,3 | – 2,8 | – 3,2 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 6,0 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,1 |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 4,9 | – 3,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 | – 5,3 | – 4,0 | – 2,8 | – 3,2 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 4,9 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,5 | – 2,1 |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 65,8 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 |
| KOM jan. 2009 | 65,8 | 71,9 | 73,8 | 74,0 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| Konvergensprogrammet (KP), Interimsprognosen från kommissionens avdelningar i januari 2009 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar, |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2008

1,1

1,3

– 0,9

1,6

2,5

KOM jan. 2009

1,1

0,9

– 1,6

1,0

i.u.

KP nov. 2007

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

HIKP-inflation

(%)

KP dec. 2008

7,9

6,2

4,5

3,2

3,0

KOM jan. 2009

7,9

6,1

2,8

2,2

i.u.

KP nov. 2007

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2008

1,9

1,1

– 1,7

– 1,9

– 1,1

KOM jan. 2009 (7)

2,7

2,3

– 0,1

0,4

i.u.

KP nov. 2007

– 0,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

– 0,5

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 5,3

– 5,1

– 3,7

– 2,5

– 1,6

KOM jan. 2009

– 5,3

– 6,0

– 4,0

– 3,5

i.u.

KP nov. 2007

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

KP dec. 2008

44,9

45,2

45,8

46,0

45,8

KOM jan. 2009

44,9

45,5

46,1

46,4

i.u.

KP nov. 2007

44,1

44,2

43,3

42,4

42,0

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

KP dec. 2008

49,8

48,6

48,4

48,5

48,0

KOM jan. 2009

49,8

48,8

48,9

49,5

i.u.

KP nov. 2007

50,3

48,2

46,5

45,1

44,2

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,2

KOM jan. 2009

– 5,0

– 3,3

– 2,8

– 3,0

i.u.

KP nov. 2007

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 0,9

0,6

1,9

2,0

2,2

KOM jan. 2009

– 0,9

0,8

1,6

1,5

i.u.

KP nov. 2007

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

Konjunkturrensat saldo (6)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 5,8

– 3,9

– 1,8

– 1,6

– 1,7

KOM jan. 2009

– 6,2

– 4,3

– 2,8

– 3,2

i.u.

KP nov. 2007

– 6,0

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,1

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 4,9

– 3,5

– 1,8

– 1,6

– 1,7

KOM jan. 2009

– 5,3

– 4,0

– 2,8

– 3,2

i.u.

KP nov. 2007

– 4,9

– 3,7

– 2,9

– 2,5

– 2,1

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2008

65,8

71,1

72,5

72,2

69,0

KOM jan. 2009

65,8

71,9

73,8

74,0

i.u.

KP nov. 2007

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

Konvergensprogrammet (KP), Interimsprognosen från kommissionens avdelningar i januari 2009 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar,

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Se rådets beslut 2009/102/EG om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Ungern (EUT L 37, 6.2.2009, s. 5).

(3)  Närmare uppgifter om EU:s medelfristiga ekonomiska bistånd till Ungern finns på följande särskilda webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13488_en.htm

(4)  Vid bedömningen har kommissionens interimsprognos från januari 2009 beaktats och också annan information som blivit tillgänglig därefter.

(5)  Särskilt saknas en uppdelning av stock-/flödesjusteringarna och vissa uppgifter om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen utifrån uppgifterna i dessa,

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,7 %, 1,3 %, 0,9 % respektive 0,5 % under perioden 2007–2010,

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen utifrån uppgifterna i dessa, Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarar 0,9 % av BNP 2007, och 0,4 % 2008; båda underskottsökande, enligt det senaste programmet samt 0,9 % av BNP för 2007 och 0,3 % av BNP för 2008; alla underskottsökande enligt interimsprognosen från kommissionens avdelningar i januari 2009,

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), Interimsprognosen från kommissionens avdelningar i januari 2009 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar,

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/12

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011

(2009/C 66/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2008–2011.

| (2) | Även om den finansiella krisen fram tills nu har haft ringa effekt på Malta, väntas den ekonomiska aktiviteten, i synnerhet utrikeshandeln, drabbas av den åtföljande globala nedgången. Den anmärkningsvärda reducering av underskottet i de offentliga finanserna som ägde rum under perioden 2004–2007 stannade tillfälligt upp under 2008, då underskottet uppskattas ha ökat till 3,5 % av BNP beroende på särskilda utgiftsökande beslut. Syftet med budgetstrategin är att återuppta konsolideringen av de offentliga finanserna från och med 2009. Inom ramen för den övergripande strategin har vissa åtgärder vidtagits för att reagera på den ekonomiska nedgången genom att öka de offentliga investeringarna (delvis finansierade av EU-medel), stärka köpkraften och tillhandahålla direktstöd, inriktat på tillverkning, turism och små och medelstora företag. De centrala utmaningarna för Malta är att återuppta konsolideringen av de offentliga finanserna, samtidigt som man ytterligare diversifierar den ekonomiska basen och stöder exportsektorn genom att stärka konkurrenskraften. Även om Malta strävar efter att främja konkurrenskraften på andra områden än priserna genom att underlätta en ökning av verksamhet med högt förädlingsvärde, förblir kostnadskonkurrenskraften avgörande för exportledd tillväxt. |
| --- | --- |

(2)

Även om den finansiella krisen fram tills nu har haft ringa effekt på Malta, väntas den ekonomiska aktiviteten, i synnerhet utrikeshandeln, drabbas av den åtföljande globala nedgången. Den anmärkningsvärda reducering av underskottet i de offentliga finanserna som ägde rum under perioden 2004–2007 stannade tillfälligt upp under 2008, då underskottet uppskattas ha ökat till 3,5 % av BNP beroende på särskilda utgiftsökande beslut. Syftet med budgetstrategin är att återuppta konsolideringen av de offentliga finanserna från och med 2009. Inom ramen för den övergripande strategin har vissa åtgärder vidtagits för att reagera på den ekonomiska nedgången genom att öka de offentliga investeringarna (delvis finansierade av EU-medel), stärka köpkraften och tillhandahålla direktstöd, inriktat på tillverkning, turism och små och medelstora företag. De centrala utmaningarna för Malta är att återuppta konsolideringen av de offentliga finanserna, samtidigt som man ytterligare diversifierar den ekonomiska basen och stöder exportsektorn genom att stärka konkurrenskraften. Även om Malta strävar efter att främja konkurrenskraften på andra områden än priserna genom att underlätta en ökning av verksamhet med högt förädlingsvärde, förblir kostnadskonkurrenskraften avgörande för exportledd tillväxt.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten avta från 2,8 % under 2008 till 2,2 % under 2009, innan den återhämtar sig till i genomsnitt 2,7 % under den återstående programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) bygger detta scenario på markant optimistiska antaganden om tillväxt, baserade på antaganden om en relativt kraftig återhämtning av exporten. Programmets inflationsberäkningar verkar vara något för höga för 2009, men rimliga för åren därefter. Möjligheten att lönerna överlag stiger mer än vad som motiveras av produktivitetsökningen kan få till följd att Maltas konkurrenskraft utvecklas mindre gynnsamt än vad som framgår av det uppdaterade stabilitetsprogrammet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten avta från 2,8 % under 2008 till 2,2 % under 2009, innan den återhämtar sig till i genomsnitt 2,7 % under den återstående programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) bygger detta scenario på markant optimistiska antaganden om tillväxt, baserade på antaganden om en relativt kraftig återhämtning av exporten. Programmets inflationsberäkningar verkar vara något för höga för 2009, men rimliga för åren därefter. Möjligheten att lönerna överlag stiger mer än vad som motiveras av produktivitetsökningen kan få till följd att Maltas konkurrenskraft utvecklas mindre gynnsamt än vad som framgår av det uppdaterade stabilitetsprogrammet.

| (4) | I kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas underskottet i de offentliga finanserna för 2008 uppgå till 3,5 % av BNP, vilket kan jämföras med det mål på 1,2 % av BNP som fastställs i det tidigare programmet (3). Skillnaden återspeglar framför allt en högre ökning av utgifterna än planerat, i huvudsak beroende på i) den obudgeterade engångskostnaden i samband med beviljande av system för förtidspensionering för varvsanställda (1 % av BNP), ii) ytterligare utgifter för energisubventioner (0,8 % av BNP) och iii) en högre ökning av lönekostnaderna än planerat till följd av nyrekrytering och högre löner, framför allt inom vårdsektorn (0,5 % av BNP). |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas underskottet i de offentliga finanserna för 2008 uppgå till 3,5 % av BNP, vilket kan jämföras med det mål på 1,2 % av BNP som fastställs i det tidigare programmet (3). Skillnaden återspeglar framför allt en högre ökning av utgifterna än planerat, i huvudsak beroende på i) den obudgeterade engångskostnaden i samband med beviljande av system för förtidspensionering för varvsanställda (1 % av BNP), ii) ytterligare utgifter för energisubventioner (0,8 % av BNP) och iii) en högre ökning av lönekostnaderna än planerat till följd av nyrekrytering och högre löner, framför allt inom vårdsektorn (0,5 % av BNP).

| (5) | Enligt programmet planeras underskottet i de offentliga finanserna minska till 1,5 % av BNP under 2009 (underskottssänkande engångstransaktioner i form av försäljning av mark förväntas uppgå till 0,3 % av BNP). Det strukturella underskottet 2009 minskar. Effekterna på de offentliga finanserna av åtgärderna för att stödja ekonomin (som väntas uppgå till 1,5 % av BNP) kompenseras mer än väl av den underskottsreducerande effekten av att energisubventioner och andra subventioner minskar, att engångskostnaden i samband med att systemet för förtidspensionering av varvsanställda försvinner och att punktskatterna och skatteintäkterna (från internationella företag) ökar, vilket uppgår till ca 2,25 % av BNP. |
| --- | --- |

(5)

Enligt programmet planeras underskottet i de offentliga finanserna minska till 1,5 % av BNP under 2009 (underskottssänkande engångstransaktioner i form av försäljning av mark förväntas uppgå till 0,3 % av BNP). Det strukturella underskottet 2009 minskar. Effekterna på de offentliga finanserna av åtgärderna för att stödja ekonomin (som väntas uppgå till 1,5 % av BNP) kompenseras mer än väl av den underskottsreducerande effekten av att energisubventioner och andra subventioner minskar, att engångskostnaden i samband med att systemet för förtidspensionering av varvsanställda försvinner och att punktskatterna och skatteintäkterna (från internationella företag) ökar, vilket uppgår till ca 2,25 % av BNP.

| (6) | Den finanspolitiska strategi på medellång sikt som beskrivs i uppdateringen syftar till ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna under programperioden, med det övergripande målet att uppnå det medelfristiga målet en balanserad budget i strukturella termer (dvs. konjunkturrensad och exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder) senast 2011, ett år senare än planerat i 2007 års stabilitetsprogram. Det nominella underskottet förutspås sjunka ytterligare till 0,3 % av BNP 2010, innan det övergår i ett överskott på 1,2 % av BNP under 2011, även om programmet inte ger några indikationer om vilka åtgärder som ligger bakom detta. Den konsolidering som förutses under programperioden kommer i första hand att uppnås genom utgiftsbegränsning, med en reducering av utgiftskvoten med 3,2 % av BNP, medan intäkterna förväntas öka med 1,2 procentenheter. Utgiftsbegränsningarna underbyggs av lägre bidrag och sociala transfereringar (båda förlagda till 2009, dvs. början av perioden) och minskad offentlig konsumtion (förlagd till slutet av perioden, dvs. 2010–2011). Det mesta av intäktsökningen under programperioden kommer av att behållningen från direktskatter antas bli högre, vilket enligt programmet beror på fler registrerade internationella aktörer i Malta. Den offentliga bruttoskulden, som uppskattas till 62,8 % av BNP 2008, förutspås minska med 3 procentenheter till 2010 och med ytterligare 3,5 procentenheter under 2011, i huvudsak beroende på det ökande primära överskottet från och med 2009. |
| --- | --- |

(6)

Den finanspolitiska strategi på medellång sikt som beskrivs i uppdateringen syftar till ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna under programperioden, med det övergripande målet att uppnå det medelfristiga målet en balanserad budget i strukturella termer (dvs. konjunkturrensad och exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder) senast 2011, ett år senare än planerat i 2007 års stabilitetsprogram. Det nominella underskottet förutspås sjunka ytterligare till 0,3 % av BNP 2010, innan det övergår i ett överskott på 1,2 % av BNP under 2011, även om programmet inte ger några indikationer om vilka åtgärder som ligger bakom detta. Den konsolidering som förutses under programperioden kommer i första hand att uppnås genom utgiftsbegränsning, med en reducering av utgiftskvoten med 3,2 % av BNP, medan intäkterna förväntas öka med 1,2 procentenheter. Utgiftsbegränsningarna underbyggs av lägre bidrag och sociala transfereringar (båda förlagda till 2009, dvs. början av perioden) och minskad offentlig konsumtion (förlagd till slutet av perioden, dvs. 2010–2011). Det mesta av intäktsökningen under programperioden kommer av att behållningen från direktskatter antas bli högre, vilket enligt programmet beror på fler registrerade internationella aktörer i Malta. Den offentliga bruttoskulden, som uppskattas till 62,8 % av BNP 2008, förutspås minska med 3 procentenheter till 2010 och med ytterligare 3,5 procentenheter under 2011, i huvudsak beroende på det ökande primära överskottet från och med 2009.

| (7) | Det finns under hela programperioden en risk för att utfallet för de offentliga finanserna blir sämre än beräknat. I huvudsak beror detta på det optimistiska makroekonomiska scenariot, tilliten till volatila intäktsposter (en osäker ökning av direktskatterna från internationella företag) och möjligheten att utgifterna avviker från den beräknade minskningen av den offentliga konsumtionen i slutet av programperioden. För 2010 och 2011 finns en ytterligare riskfaktor i bristen på uppgifter om de åtgärder som underbygger konsolideringsprocessen, i synnerhet om den planerade fortsatta åtstramningen av de offentliga lönekostnaderna. Riskerna i samband med underskottsberäkningarna medför att skuldkvoten skulle kunna bli högre än vad som förväntas enligt programmet. På grundval av nu tillgänglig information skulle likvidationen av Malta Shipyards under 2009 dessutom kunna resultera i en högre skuldnivå. |
| --- | --- |

(7)

Det finns under hela programperioden en risk för att utfallet för de offentliga finanserna blir sämre än beräknat. I huvudsak beror detta på det optimistiska makroekonomiska scenariot, tilliten till volatila intäktsposter (en osäker ökning av direktskatterna från internationella företag) och möjligheten att utgifterna avviker från den beräknade minskningen av den offentliga konsumtionen i slutet av programperioden. För 2010 och 2011 finns en ytterligare riskfaktor i bristen på uppgifter om de åtgärder som underbygger konsolideringsprocessen, i synnerhet om den planerade fortsatta åtstramningen av de offentliga lönekostnaderna. Riskerna i samband med underskottsberäkningarna medför att skuldkvoten skulle kunna bli högre än vad som förväntas enligt programmet. På grundval av nu tillgänglig information skulle likvidationen av Malta Shipyards under 2009 dessutom kunna resultera i en högre skuldnivå.

| (8) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande i Malta är väsentligt mindre än EU-genomsnittet: i enlighet med de beräkningar som gjordes 2005 minskar nämligen pensionskostnaderna som andel av BNP på lång sikt. Det är dock troligt att 2006 års pensionsreform, som syftar till att både höja pensionsåldern och förbättra pensionsnivåerna, i det långa loppet kan leda till högre utgifter. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskuldnivån fördragets referensvärde. Den i programmet bedömda situationen för de offentliga finanserna 2008, som är sämre än utgångsläget i det föregående programmet, förvärrar de följder som den demografiska utvecklingens effekter på de offentliga finanserna får för hållbarhetsgapet. Bättre utfall i fråga om de offentliga finanserna skulle bidra till att minska riskerna på medellång sikt för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande i Malta är väsentligt mindre än EU-genomsnittet: i enlighet med de beräkningar som gjordes 2005 minskar nämligen pensionskostnaderna som andel av BNP på lång sikt. Det är dock troligt att 2006 års pensionsreform, som syftar till att både höja pensionsåldern och förbättra pensionsnivåerna, i det långa loppet kan leda till högre utgifter. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskuldnivån fördragets referensvärde. Den i programmet bedömda situationen för de offentliga finanserna 2008, som är sämre än utgångsläget i det föregående programmet, förvärrar de följder som den demografiska utvecklingens effekter på de offentliga finanserna får för hållbarhetsgapet. Bättre utfall i fråga om de offentliga finanserna skulle bidra till att minska riskerna på medellång sikt för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Medan utgifterna under perioden 2004–2007 var lägre än budgeterat, har erfarenheterna under 2008 visat att de offentliga utgifterna fortfarande är beroende av diskretionära beslut i samband med genomförandet av budgeten, samtidigt som budgeten saknar en tydlig inriktning på medellång sikt. Programmet förutser inga förbättringar på detta område. Dessutom verkar utgifternas effektivitet och ändamålsenlighet vad gäller utbildning samt hälso- och sjukvård vara dåliga. |
| --- | --- |

(9)

Medan utgifterna under perioden 2004–2007 var lägre än budgeterat, har erfarenheterna under 2008 visat att de offentliga utgifterna fortfarande är beroende av diskretionära beslut i samband med genomförandet av budgeten, samtidigt som budgeten saknar en tydlig inriktning på medellång sikt. Programmet förutser inga förbättringar på detta område. Dessutom verkar utgifternas effektivitet och ändamålsenlighet vad gäller utbildning samt hälso- och sjukvård vara dåliga.

| (10) | I oktober 2008 aviserade regeringen en ökning av insättningsgarantin för tillgodohavanden i banker i Malta från 20 000 EUR till 100 000 EUR. Hittills har det inte visat sig nödvändigt med några andra åtgärder för att stabilisera finanssystemet. |
| --- | --- |

(10)

I oktober 2008 aviserade regeringen en ökning av insättningsgarantin för tillgodohavanden i banker i Malta från 20 000 EUR till 100 000 EUR. Hittills har det inte visat sig nödvändigt med några andra åtgärder för att stabilisera finanssystemet.

| (11) | Finanspolitiken 2009 konsoliderar i stort budgeten, som är adekvat och överensstämmer med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet enades om i december 2008, mot bakgrund av de stora underskotten, höga skuldkvoterna och problemet med konkurrenskraften. I enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa har Malta dock beslutat om flera åtgärder för att stödja ekonomin under 2009. De flesta av åtgärderna kommer i rätt tid och är inriktade på sektorer som förväntas drabbas hårdast av den ekonomiska nedgången, t.ex. turism och tillverkning. Med undantag av de offentliga investeringarna, som kommer att minska som andel av BNP under 2011, verkar åtgärderna vara permanenta. Ett antal strukturåtgärder, som är en del av den långsiktiga politiska reformagendan, bör genom att stärka tillväxtpotentialen tillhandahålla stöd mot den ekonomiska nedgången. Framför allt kommer den planerade liberaliseringen av kollektivtrafiken att göra sektorn mer effektiv och konkurrenskraftig, medan genomförandet av en färdplan för flexicurity kommer att bidra till att säkerställa lämplig tillgång på kompetens i de framväxande sektorer som kräver hög kompetens. Programmet förutspår dessutom högre utgifter för infrastruktur och miljöprojekt. Åtgärderna är kopplade till reformagendan på medellång sikt och de landsspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(11)

Finanspolitiken 2009 konsoliderar i stort budgeten, som är adekvat och överensstämmer med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet enades om i december 2008, mot bakgrund av de stora underskotten, höga skuldkvoterna och problemet med konkurrenskraften. I enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa har Malta dock beslutat om flera åtgärder för att stödja ekonomin under 2009. De flesta av åtgärderna kommer i rätt tid och är inriktade på sektorer som förväntas drabbas hårdast av den ekonomiska nedgången, t.ex. turism och tillverkning. Med undantag av de offentliga investeringarna, som kommer att minska som andel av BNP under 2011, verkar åtgärderna vara permanenta. Ett antal strukturåtgärder, som är en del av den långsiktiga politiska reformagendan, bör genom att stärka tillväxtpotentialen tillhandahålla stöd mot den ekonomiska nedgången. Framför allt kommer den planerade liberaliseringen av kollektivtrafiken att göra sektorn mer effektiv och konkurrenskraftig, medan genomförandet av en färdplan för flexicurity kommer att bidra till att säkerställa lämplig tillgång på kompetens i de framväxande sektorer som kräver hög kompetens. Programmet förutspår dessutom högre utgifter för infrastruktur och miljöprojekt. Åtgärderna är kopplade till reformagendan på medellång sikt och de landsspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| (12) | Enligt programmet väntas det strukturella saldot, enligt kommissionens nya beräkning på grundval av uppgifterna i programmet, att förbättras ytterligare med i genomsnitt 1,25 % av BNP per år under 2010–2011. Med beaktande av de betydande riskerna vad gäller målen för de offentliga finanserna, skulle den inriktning som redovisas i programmet inte ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids i slutet av programperioden. Den planerade konsolideringen under de sista åren bör underbyggas av åtgärder. Med hänsyn tagen till riskerna för skuldberäkningarna, förefaller skuldkvoten att minska i tillräcklig takt i riktning mot referensvärdet på medellång sikt, även om den på kort sikt ökar något enligt kommissionens prognos, med tanke på den betydande minskningen av skuldkvoten under 2004–2007. |
| --- | --- |

(12)

Enligt programmet väntas det strukturella saldot, enligt kommissionens nya beräkning på grundval av uppgifterna i programmet, att förbättras ytterligare med i genomsnitt 1,25 % av BNP per år under 2010–2011. Med beaktande av de betydande riskerna vad gäller målen för de offentliga finanserna, skulle den inriktning som redovisas i programmet inte ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids i slutet av programperioden. Den planerade konsolideringen under de sista åren bör underbyggas av åtgärder. Med hänsyn tagen till riskerna för skuldberäkningarna, förefaller skuldkvoten att minska i tillräcklig takt i riktning mot referensvärdet på medellång sikt, även om den på kort sikt ökar något enligt kommissionens prognos, med tanke på den betydande minskningen av skuldkvoten under 2004–2007.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (4), innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (4), innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna.

Sammantaget är slutsatsen att programmet, mot bakgrund av att den ekonomiska tillväxten avtar och att underskottet överskridit referensvärdet på 3 % av BNP under 2008, förutser en återgång till konsolidering av de offentliga finanserna från och med 2009, vilken ska ske genom utgiftsbegränsningar och i mindre utsträckning högre intäkter. Detta överensstämmer med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och kan anses vara lämpligt med tanke på de stora underskotten, de höga skuldkvoterna och problemet med konkurrenskraften. Det finns emellertid risker för att målen för underskott och skulder inte kan uppnås under programperioden, med hänsyn till det optimistiska makroekonomiska scenariot, tilliten till volatila intäktsposter, möjligheten att utgifterna avviker från beräkningarna och bristen på information om konsolideringsåtgärder under slutet av programperioden. Skuldkvoten beräknas minska gradvis under programperioden till under fördragets referensvärde på 60 % av BNP, men är föremål för de risker som nämns ovan. Minskningen i riktning mot referensvärdet förefaller vara tillräcklig på medellång sikt – även om den på kort sikt ökar något enligt kommissionens prognos – med tanke på den betydande minskningen av skuldkvoten under 2004–2007. Även om situationen under senare år har förbättrats, ökar bristen på diversifiering av den ekonomiska basen Maltas utsatthet för yttre chocker, i synnerhet när man konfronteras med den pågående ekonomiska nedgången. Konkurrenskraften förblir dessutom sårbar, i synnerhet om lönerna överlag stiger mer än vad som motiveras av produktiviteten.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Malta att

| i) | återuppta konsolideringen av de offentliga finanserna enligt programmet för att såsom planerat under 2009 återställa en underskottskvot under 3 % i förhållande till BNP och säkerställa att den offentliga skuldkvoten minskar i motsvarande grad, genom att klart redovisa de åtgärder som ska stödja den planerade konsolideringen under programmets sista år för att förverkliga målen på medellång sikt, |
| --- | --- |

i)

återuppta konsolideringen av de offentliga finanserna enligt programmet för att såsom planerat under 2009 återställa en underskottskvot under 3 % i förhållande till BNP och säkerställa att den offentliga skuldkvoten minskar i motsvarande grad, genom att klart redovisa de åtgärder som ska stödja den planerade konsolideringen under programmets sista år för att förverkliga målen på medellång sikt,

| ii) | stärka det finanspolitiska regelverket på medellång sikt och öka de offentliga utgifternas effektivitet och ändamålsenlighet, bland annat genom att påskynda utformningen och genomförandet av en övergripande vårdreform. |
| --- | --- |

ii)

stärka det finanspolitiska regelverket på medellång sikt och öka de offentliga utgifternas effektivitet och ändamålsenlighet, bland annat genom att påskynda utformningen och genomförandet av en övergripande vårdreform.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2008 | 3,7 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 |
| KOM jan. 2009 | 3,9 | 2,1 | 0,7 | 1,3 | n.a. |
| KP nov. 2007 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 | n.a. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2008 | 0,7 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 |
| KOM jan. 2009 | 0,7 | 4,6 | 1,9 | 2,2 | n.a. |
| KP nov. 2007 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 | n.a. |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2008 | 0,0 | 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM jan. 2009 (6) | 1,1 | 1,2 | 0,0 | – 0,6 | n.a. |
| KP nov. 2007 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 | n.a. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 5,5 | – 5,1 | – 3,1 | – 2,7 | 0,7 |
| KOM jan. 2009 | – 4,6 | – 5,5 | – 5,5 | – 5,3 | n.a. |
| KP nov. 2007 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 | n.a. |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 40,6 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 |
| KOM jan. 2009 | 40,4 | 40,7 | 41,1 | 41,2 | n.a. |
| KP nov. 2007 | 41,0 | 40,9 | 39,9 | 39,5 | n.a. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 42,4 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 |
| KOM jan. 2009 | 42,2 | 44,2 | 43,7 | 43,8 | n.a. |
| KP nov. 2007 | 42,7 | 42,2 | 40,0 | 38,5 | n.a. |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 1,8 | – 3,3 | – 1,5 | – 0,3 | 1,2 |
| KOM jan. 2009 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,6 | – 2,5 | n.a. |
| KP nov. 2007 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 | n.a. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 1,6 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | – 0,2 | 0,8 | 0,8 | n.a. |
| KP nov. 2007 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 | n.a. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 1,8 | – 3,4 | – 1,4 | – 0,1 | 1,0 |
| KOM jan. 2009 | – 2,2 | – 4,0 | – 2,6 | – 2,3 | n.a. |
| KP nov. 2007 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 | n.a. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 2,4 | – 3,7 | – 1,7 | – 0,2 | 0,9 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | n.a. |
| KP nov. 2007 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 | n.a. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 62,2 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 |
| KOM jan. 2009 | 61,9 | 63,3 | 64,0 | 64,2 | n.a. |
| KP nov. 2007 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 | n.a. |
| Stabilitetsprogrammet (SP). Kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2008

3,7

2,8

2,2

2,5

2,8

KOM jan. 2009

3,9

2,1

0,7

1,3

n.a.

KP nov. 2007

3,5

3,1

3,2

3,4

n.a.

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2008

0,7

4,5

2,7

2,3

2,0

KOM jan. 2009

0,7

4,6

1,9

2,2

n.a.

KP nov. 2007

0,9

2,5

2,3

2,1

n.a.

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2008

0,0

0,1

– 0,3

– 0,5

0,5

KOM jan. 2009 (6)

1,1

1,2

0,0

– 0,6

n.a.

KP nov. 2007

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

n.a.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 5,5

– 5,1

– 3,1

– 2,7

0,7

KOM jan. 2009

– 4,6

– 5,5

– 5,5

– 5,3

n.a.

KP nov. 2007

– 0,5

0,2

3,2

5,5

n.a.

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

SP dec. 2008

40,6

40,6

41,7

41,8

41,9

KOM jan. 2009

40,4

40,7

41,1

41,2

n.a.

KP nov. 2007

41,0

40,9

39,9

39,5

n.a.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

SP dec. 2008

42,4

43,9

43,2

42,1

40,7

KOM jan. 2009

42,2

44,2

43,7

43,8

n.a.

KP nov. 2007

42,7

42,2

40,0

38,5

n.a.

Saldot i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 1,8

– 3,3

– 1,5

– 0,3

1,2

KOM jan. 2009

– 1,8

– 3,5

– 2,6

– 2,5

n.a.

KP nov. 2007

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

n.a.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2008

1,6

0,0

1,9

3,0

4,3

KOM jan. 2009

1,6

– 0,2

0,8

0,8

n.a.

KP nov. 2007

1,7

2,0

2,9

3,8

n.a.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 1,8

– 3,4

– 1,4

– 0,1

1,0

KOM jan. 2009

– 2,2

– 4,0

– 2,6

– 2,3

n.a.

KP nov. 2007

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

n.a.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 2,4

– 3,7

– 1,7

– 0,2

0,9

KOM jan. 2009

– 2,8

– 3,3

– 2,9

– 2,3

n.a.

KP nov. 2007

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

n.a.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2008

62,2

62,8

61,9

59,8

56,3

KOM jan. 2009

61,9

63,3

64,0

64,2

n.a.

KP nov. 2007

62,9

60,0

57,2

53,3

n.a.

Stabilitetsprogrammet (SP). Kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Bedömningen beaktar särskilt kommissionens prognos från januari 2009, men även andra uppgifter som har blivit tillgängliga sedan dess.

(3)  I programmet uppskattas underskottet 2008 till 3,3 % av BNP, vilket bekräftar det värde som rapporterades i meddelandet om alltför stora underskott från oktober 2008. Mot bakgrund av den rapporterade överträdelsen av fördragets referensvärde utarbetade kommissionen den 18 februari 2009 en rapport enligt artikel 104.3 i fördraget.

(4)  I synnerhet lämnas inga uppgifter om utvecklingen av den offentliga sektorns skuld, framför allt uppgifter om stock-/flödesjusteringen vad gäller differenser mellan kontant- och periodiseringsposter, finansiella tillgångars nettoökningar, privatiseringsintäkter, värderingseffekter och andra effekter, likvida finansiella tillgångar, finansiell nettoskuld, allt för perioden 2007–2011.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,3 %, 2 %, 1,9 % respektive 1,9 % under perioden 2007-2010.

(7)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till 0,6 % av BNP 2007, 0,3 % av BNP 2008, 0,3 % av BNP 2009 och 0,1 % av BNP 2010, alla underskottsminskande enligt 2008 års stabilitetsprogram, och 0,6 % av BNP 2007, -0,6 % av BNP 2008 och 0,3 % av BNP 2009 enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP). Kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/17

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

(2009/C 66/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Polens uppdaterade konvergensprogram för perioden 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Polens uppdaterade konvergensprogram för perioden 2008–2011.

| (2) | Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas BNP-tillväxten avta från 5 % under 2008 till ca 2 % under 2009, främst till följd av den globala finanskrisen. Den minskande världshandeln påverkar Polens exportsektorer, medan finanskrisen hämmar de utländska direktinvesteringarna och minskar tillgången på extern finansiering för både den finansiella och den icke-finansiella sektorn. Den relativt höga andelen hypotekslån noterade i utländsk valuta hämmar ytterligare den privata konsumtionen i tider med en markant valutanedskrivning, samtidigt som Polens byggnadsindustri lider av fallande priser och efterfrågan på bostadsmarknaden. Efter att ha höjt räntorna under första halvåret 2008 (från 5,25 % i januari 2008 till 6 % i juni 2008) mildrade Polens centralbank penningpolitiken genom att sänka räntorna till 5 % under de två sista månaderna av 2008. Den polska zlotyns nominella effektiva växelkurs skrevs ned med 11,2 % under 2008. Med hänsyn till den ekonomiska nedgången har regeringen antagit vissa expansiva åtgärder (i huvudsak skattesänkningar och ökade offentliga investeringar) både före krisen och efter att dess effekter blivit kännbara. De planerade finanspolitiska åtgärderna kommer att stimulera både den samlade efterfrågan på kort sikt och stärka den polska ekonomins utbudssida på längre sikt. Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser försämras med omkring 1 procentenhet till 3,5 % av BNP under 2009. Om inga korrigerande åtgärder vidtas, kommer underskottet att enbart minska marginellt under 2010. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas BNP-tillväxten avta från 5 % under 2008 till ca 2 % under 2009, främst till följd av den globala finanskrisen. Den minskande världshandeln påverkar Polens exportsektorer, medan finanskrisen hämmar de utländska direktinvesteringarna och minskar tillgången på extern finansiering för både den finansiella och den icke-finansiella sektorn. Den relativt höga andelen hypotekslån noterade i utländsk valuta hämmar ytterligare den privata konsumtionen i tider med en markant valutanedskrivning, samtidigt som Polens byggnadsindustri lider av fallande priser och efterfrågan på bostadsmarknaden. Efter att ha höjt räntorna under första halvåret 2008 (från 5,25 % i januari 2008 till 6 % i juni 2008) mildrade Polens centralbank penningpolitiken genom att sänka räntorna till 5 % under de två sista månaderna av 2008. Den polska zlotyns nominella effektiva växelkurs skrevs ned med 11,2 % under 2008. Med hänsyn till den ekonomiska nedgången har regeringen antagit vissa expansiva åtgärder (i huvudsak skattesänkningar och ökade offentliga investeringar) både före krisen och efter att dess effekter blivit kännbara. De planerade finanspolitiska åtgärderna kommer att stimulera både den samlade efterfrågan på kort sikt och stärka den polska ekonomins utbudssida på längre sikt. Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser försämras med omkring 1 procentenhet till 3,5 % av BNP under 2009. Om inga korrigerande åtgärder vidtas, kommer underskottet att enbart minska marginellt under 2010.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten mattas av från 5,1 % 2008 till 3,7 % 2009, innan den återhämtar sig till en genomsnittlig nivå på 4,2 % under återstoden av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) verkar detta scenario bygga på markant positiva tillväxtantaganden för 2009 och därefter, eftersom det bygger på en optimistisk bedömning av exportmarknadstillväxten och inte till fullo beaktar mer aktuella uppgifter som tyder på ett ytterligare försämrat ekonomiskt läge. I synnerhet tas för liten hänsyn till situationen för lånen noterade i utländsk valuta och utvecklingen av bostadsmarknaden, samtidigt som programmet verkar tona ned den minskande kredittillväxtens inverkan på de privata investeringarna. Programmets inflationsberäkningar är realistiska. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten mattas av från 5,1 % 2008 till 3,7 % 2009, innan den återhämtar sig till en genomsnittlig nivå på 4,2 % under återstoden av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) verkar detta scenario bygga på markant positiva tillväxtantaganden för 2009 och därefter, eftersom det bygger på en optimistisk bedömning av exportmarknadstillväxten och inte till fullo beaktar mer aktuella uppgifter som tyder på ett ytterligare försämrat ekonomiskt läge. I synnerhet tas för liten hänsyn till situationen för lånen noterade i utländsk valuta och utvecklingen av bostadsmarknaden, samtidigt som programmet verkar tona ned den minskande kredittillväxtens inverkan på de privata investeringarna. Programmets inflationsberäkningar är realistiska.

| (4) | Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 bedöms underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgå till 2,5 % av BNP för 2008, vilket var riktvärdet i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Detta beror i huvudsak på en lägre inkomstökning under 2008 (i linje med den beräknat lägre BNP-tillväxten), vilket uppvägs av mindre dynamiska utgifter. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 bedöms underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgå till 2,5 % av BNP för 2008, vilket var riktvärdet i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Detta beror i huvudsak på en lägre inkomstökning under 2008 (i linje med den beräknat lägre BNP-tillväxten), vilket uppvägs av mindre dynamiska utgifter.

| (5) | Enligt konvergensprogrammet från december 2008 planeras underskottet i de offentliga finanserna förbättras till 2,5 % av BNP under 2009, vilket kan jämföras med den försämring till 3,5 % som beräknas i kommissionens interimsprognos utgående från ett mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario. De diskretionära åtgärdernas expansiva nettoeffekt på budgeten uppskattas överstiga 1 procentenhet. Detta innefattar de särskilda åtgärder som antas som ett svar på den ekonomiska nedgången (den stabilitets- och utvecklingsplan som tillkännagavs den 30 november 2008). Beroende på en ändrad sammansättning av skatteinkomsterna i Polen medför detta inte en motsvarande försämring i strukturbalansen, vilken beräknas till omkring 0,33 procentenhet. |
| --- | --- |

(5)

Enligt konvergensprogrammet från december 2008 planeras underskottet i de offentliga finanserna förbättras till 2,5 % av BNP under 2009, vilket kan jämföras med den försämring till 3,5 % som beräknas i kommissionens interimsprognos utgående från ett mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario. De diskretionära åtgärdernas expansiva nettoeffekt på budgeten uppskattas överstiga 1 procentenhet. Detta innefattar de särskilda åtgärder som antas som ett svar på den ekonomiska nedgången (den stabilitets- och utvecklingsplan som tillkännagavs den 30 november 2008). Beroende på en ändrad sammansättning av skatteinkomsterna i Polen medför detta inte en motsvarande försämring i strukturbalansen, vilken beräknas till omkring 0,33 procentenhet.

| (6) | Målet på medellång sikt enligt konvergensprogrammet från december 2008 är att på ett hållbart sätt behålla underskottet i de offentliga finanserna på en nivå under 3 % av BNP och att gradvis minska underskottet under programperioden, med ett nominellt underskottsmål i de offentliga finanserna på -1,9 % 2011. Till följd av den betydande försämringen av det makroekonomiska scenariot skjuts uppnåendet av det budgetmål på medellång sikt som är förenligt med det nominella underskottsmålet, vilket är ett strukturellt saldo i de offentliga finanserna (konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på – 1 % av BNP, upp till efter 2011, vilket var det år målet skulle uppnås i den föregående uppdateringen. Anpassningsbanan utgår från stora utgiftsminskningar motsvarande 1,5 % av BNP, samtidigt som inkomstkvoten sjunker med 1 procentenhet. I programmet specificeras dock inte de utgiftssänkande åtgärderna. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska från nästan 46 % av BNP 2008 till en nivå under 45 % 2011 (med en nedgång på 0,7 procentenheter under det sista programåret). Detta står i kontrast till kommissionens interimsprognos, enligt vilken bruttoskuldkvoten beräknas öka brant från 45,5 % 2008 till en nivå något under 50 % 2010. Skillnaden förklaras i huvudsak av olika beräkningar av hur det primära underskottet kommer att utvecklas. |
| --- | --- |

(6)

Målet på medellång sikt enligt konvergensprogrammet från december 2008 är att på ett hållbart sätt behålla underskottet i de offentliga finanserna på en nivå under 3 % av BNP och att gradvis minska underskottet under programperioden, med ett nominellt underskottsmål i de offentliga finanserna på -1,9 % 2011. Till följd av den betydande försämringen av det makroekonomiska scenariot skjuts uppnåendet av det budgetmål på medellång sikt som är förenligt med det nominella underskottsmålet, vilket är ett strukturellt saldo i de offentliga finanserna (konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på – 1 % av BNP, upp till efter 2011, vilket var det år målet skulle uppnås i den föregående uppdateringen. Anpassningsbanan utgår från stora utgiftsminskningar motsvarande 1,5 % av BNP, samtidigt som inkomstkvoten sjunker med 1 procentenhet. I programmet specificeras dock inte de utgiftssänkande åtgärderna. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska från nästan 46 % av BNP 2008 till en nivå under 45 % 2011 (med en nedgång på 0,7 procentenheter under det sista programåret). Detta står i kontrast till kommissionens interimsprognos, enligt vilken bruttoskuldkvoten beräknas öka brant från 45,5 % 2008 till en nivå något under 50 % 2010. Skillnaden förklaras i huvudsak av olika beräkningar av hur det primära underskottet kommer att utvecklas.

| (7) | Programmets beräkningar av hur de offentliga finanserna kommer att utvecklas kan vara överdrivet optimistiska. De positiva antagandena om BNP-tillväxten medför en optimistisk skattning av inkomstökningar under hela programperioden. I synnerhet ligger de under 2009 förväntade inkomsterna från direkta skatter och andra inkomster än skatter, sociala avgifter och kapitalinkomster i överkant. Programmets makroekonomiska scenario verkar utgå från att de finanspolitiska stimulansåtgärderna under 2009 (sänkta inkomstskatter för privatpersoner och ökade offentliga investeringar) kommer att vara mycket effektiva i fråga om att stimulera tillväxten. Dessa effekter kommer nog inte att förverkligas till fullo, eftersom höginkomsthushåll med jämförelsevis hög sparbenägenhet gynnas mest av skattereformen och investeringarna, som under tidigare år, kan bli lägre än förväntat. Dessutom kan vissa utgifter, t.ex. sociala transfereringar och subventioner, öka mer än förväntat under 2009. För programperiodens senare år finns det risker med den planerade utgiftsbegränsningen, med hänsyn till valen och avsaknaden av uppgifter om konkreta reformåtgärder. |
| --- | --- |

(7)

Programmets beräkningar av hur de offentliga finanserna kommer att utvecklas kan vara överdrivet optimistiska. De positiva antagandena om BNP-tillväxten medför en optimistisk skattning av inkomstökningar under hela programperioden. I synnerhet ligger de under 2009 förväntade inkomsterna från direkta skatter och andra inkomster än skatter, sociala avgifter och kapitalinkomster i överkant. Programmets makroekonomiska scenario verkar utgå från att de finanspolitiska stimulansåtgärderna under 2009 (sänkta inkomstskatter för privatpersoner och ökade offentliga investeringar) kommer att vara mycket effektiva i fråga om att stimulera tillväxten. Dessa effekter kommer nog inte att förverkligas till fullo, eftersom höginkomsthushåll med jämförelsevis hög sparbenägenhet gynnas mest av skattereformen och investeringarna, som under tidigare år, kan bli lägre än förväntat. Dessutom kan vissa utgifter, t.ex. sociala transfereringar och subventioner, öka mer än förväntat under 2009. För programperiodens senare år finns det risker med den planerade utgiftsbegränsningen, med hänsyn till valen och avsaknaden av uppgifter om konkreta reformåtgärder.

| (8) | Även om situationen för de offentliga finanserna 2008 enligt konvergensprogrammet innebär ett litet strukturellt primärt underskott, är den långfristiga effekten av befolkningens åldrande på de offentliga finanserna bland de lägsta i EU, enligt de beräkningar på grundval av den allmänt vedertagna metoden som gjordes 2005. Nyligen antagna reformer tenderar emellertid att höja utgifterna på lång sikt. Om man bibehåller stora primära överskott på medellång sikt, skulle detta begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt och dessa risker är i nuläget låga. |
| --- | --- |

(8)

Även om situationen för de offentliga finanserna 2008 enligt konvergensprogrammet innebär ett litet strukturellt primärt underskott, är den långfristiga effekten av befolkningens åldrande på de offentliga finanserna bland de lägsta i EU, enligt de beräkningar på grundval av den allmänt vedertagna metoden som gjordes 2005. Nyligen antagna reformer tenderar emellertid att höja utgifterna på lång sikt. Om man bibehåller stora primära överskott på medellång sikt, skulle detta begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt och dessa risker är i nuläget låga.

| (9) | Budgetramen har i allmänhet respekterat målen för de offentliga finanserna. Detta beror dock till stor del på stark tillväxt och stora extraordinära intäkter under de senaste åren och på en oavsiktligt låg grad av genomförande av utgiftsplaner (främst investeringar). I konvergensprogrammet hänvisas till en planerad ändring av lagen om offentliga finanser, vilken innefattar en minskning av de autonoma offentliga medel som inte kontrolleras direkt av centrala eller lokala myndigheter, obligatoriska fleråriga budgetplaner på central statlig nivå och för lokala myndigheter samt en ändring av skattereglerna. Programmet bekräftar även det planerade genomförandet av resultatbudgetering, som gradvis ska täcka fler och fler enheter. Detta är steg i rätt riktning, även om de får begränsad betydelse. |
| --- | --- |

(9)

Budgetramen har i allmänhet respekterat målen för de offentliga finanserna. Detta beror dock till stor del på stark tillväxt och stora extraordinära intäkter under de senaste åren och på en oavsiktligt låg grad av genomförande av utgiftsplaner (främst investeringar). I konvergensprogrammet hänvisas till en planerad ändring av lagen om offentliga finanser, vilken innefattar en minskning av de autonoma offentliga medel som inte kontrolleras direkt av centrala eller lokala myndigheter, obligatoriska fleråriga budgetplaner på central statlig nivå och för lokala myndigheter samt en ändring av skattereglerna. Programmet bekräftar även det planerade genomförandet av resultatbudgetering, som gradvis ska täcka fler och fler enheter. Detta är steg i rätt riktning, även om de får begränsad betydelse.

| (10) | Som ett svar på finanskrisen har Polens regering antagit ett antal åtgärder för att stabilisera finanssektorn. Garantierna för bankinsättningar har höjts väsentligt, med 50 000 EUR som det nya tröskelvärdet. Den viktigaste åtgärden, dvs. det höjda garantitaket för interbank- och företagslån (med nästan 2 % av BNP), planeras bara gälla 2009 och är således temporär. Vidare har regeringen planerat ett kapitaltillskott (ca 0,15 % av BNP) till den statsägda BGK-banken, vilket är avsett för utökade lån till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(10)

Som ett svar på finanskrisen har Polens regering antagit ett antal åtgärder för att stabilisera finanssektorn. Garantierna för bankinsättningar har höjts väsentligt, med 50 000 EUR som det nya tröskelvärdet. Den viktigaste åtgärden, dvs. det höjda garantitaket för interbank- och företagslån (med nästan 2 % av BNP), planeras bara gälla 2009 och är således temporär. Vidare har regeringen planerat ett kapitaltillskott (ca 0,15 % av BNP) till den statsägda BGK-banken, vilket är avsett för utökade lån till små och medelstora företag.

| (11) | I linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet antog i december bör de av Polens regering planerade finanspolitiska stimulansåtgärder som syftar till att stimulera den samlade efterfrågan genom ökade offentliga investeringar i infrastruktur också gagna den potentiella tillväxten på lång sikt och därmed även de offentliga finanserna. Sänkningen av inkomstskatten för privatpersoner minskar skattekilen, dock främst för skattebetalare med hög inkomst. Dessa stimulansåtgärder är inte tillfälliga. Med tanke på risken för ett stort underskott i de offentliga finanserna, men fortfarande en relativt motståndskraftig tillväxt, enligt kommissionens interimsprognos, är det finanspolitiska stimulanspaket för 2009 som Polen antagit ett adekvat svar på den ekonomiska nedgången. Regeringen och parlamentet måste emellertid i god tid anta alla planerade åtgärder, som därefter måste genomföras. När det gäller strukturåtgärder, kommer de offentliga finansernas hållbarhet att förbättras av att förtidspensioner ersätts med mindre kostnadskrävande ”överbryggningspensioner”. Polen har också vidtagit åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet (en ny lag om offentliga finanser, som skärper budgetreglerna och kontrollen över autonoma medel, samt vidare genomförande av resultatbudgetering). Dessa åtgärder hänger samman med det reformprogram på medellång sikt och de landsspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(11)

I linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet antog i december bör de av Polens regering planerade finanspolitiska stimulansåtgärder som syftar till att stimulera den samlade efterfrågan genom ökade offentliga investeringar i infrastruktur också gagna den potentiella tillväxten på lång sikt och därmed även de offentliga finanserna. Sänkningen av inkomstskatten för privatpersoner minskar skattekilen, dock främst för skattebetalare med hög inkomst. Dessa stimulansåtgärder är inte tillfälliga. Med tanke på risken för ett stort underskott i de offentliga finanserna, men fortfarande en relativt motståndskraftig tillväxt, enligt kommissionens interimsprognos, är det finanspolitiska stimulanspaket för 2009 som Polen antagit ett adekvat svar på den ekonomiska nedgången. Regeringen och parlamentet måste emellertid i god tid anta alla planerade åtgärder, som därefter måste genomföras. När det gäller strukturåtgärder, kommer de offentliga finansernas hållbarhet att förbättras av att förtidspensioner ersätts med mindre kostnadskrävande ”överbryggningspensioner”. Polen har också vidtagit åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet (en ny lag om offentliga finanser, som skärper budgetreglerna och kontrollen över autonoma medel, samt vidare genomförande av resultatbudgetering). Dessa åtgärder hänger samman med det reformprogram på medellång sikt och de landsspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| (12) | Den planerade finanspolitiska inriktningen är expansiv för 2009 och återhållsam för 2010. Ett högre underskott under 2009 skulle kunna medföra högre ränteutgifter till följd av riskovillighet mot framväxande marknader. De planerade åtgärderna kan vara otillräckliga för att den tänkta justeringen efter 2009 ska kunna uppnås. Strategin för de offentliga finanserna bör också underbyggas med specifika underskottssänkande åtgärder under 2010 och 2011. |
| --- | --- |

(12)

Den planerade finanspolitiska inriktningen är expansiv för 2009 och återhållsam för 2010. Ett högre underskott under 2009 skulle kunna medföra högre ränteutgifter till följd av riskovillighet mot framväxande marknader. De planerade åtgärderna kan vara otillräckliga för att den tänkta justeringen efter 2009 ska kunna uppnås. Strategin för de offentliga finanserna bör också underbyggas med specifika underskottssänkande åtgärder under 2010 och 2011.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, innehåller programmet alla obligatoriska och de flesta av de frivilliga uppgifterna (3). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, innehåller programmet alla obligatoriska och de flesta av de frivilliga uppgifterna (3).

Sammantaget är slutsatsen att Polen planerar att vidta tillräckliga finanspolitiska stimulansåtgärder, varav några inte är tillfälliga. De planerade åtgärderna kommer att stimulera både den samlade efterfrågan på kort sikt och stärka den polska ekonomins utbudssida på längre sikt. Med tanke på de optimistiska prognoserna över BNP-tillväxten, finns enligt kommissionens prognoser risken att de offentliga finanserna utvecklas sämre än programmets beräkningar under hela den period som täcks av denna uppdatering. Under de senare programåren måste dessutom den planerade utgiftsbegränsningen understödjas av specificerade åtgärder.

Mot bakgrund av denna bedömning och behovet av att säkerställa en varaktig konvergens uppmanas Polen att

| i) | genomföra de finanspolitiska planerna för 2009, inklusive stimulansåtgärderna i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, samtidigt som man undviker att bryta referensvärdet i enlighet med regeringens mål, |
| --- | --- |

i)

genomföra de finanspolitiska planerna för 2009, inklusive stimulansåtgärderna i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, samtidigt som man undviker att bryta referensvärdet i enlighet med regeringens mål,

| ii) | underbygga konsolideringsstrategin för 2010 och 2011 med specifika underskottssänkande åtgärder, och |
| --- | --- |

ii)

underbygga konsolideringsstrategin för 2010 och 2011 med specifika underskottssänkande åtgärder, och

| iii) | stärka det finanspolitiska regelverket genom bättre utgiftskontroll, inbegripet ett snabbt genomförande av den ändrade lagen om offentliga finanser och av resultatbudgetering. |
| --- | --- |

iii)

stärka det finanspolitiska regelverket genom bättre utgiftskontroll, inbegripet ett snabbt genomförande av den ändrade lagen om offentliga finanser och av resultatbudgetering.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2008 | 6,7 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 |
| KOM jan. 2009 | 6,7 | 5,0 | 2,0 | 2,4 | i.u. |
| KP mars 2008 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | 5,0 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2008 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | i.u. |
| KP mars 2008 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 | i.u. |
| Produktionsgap (4)

  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2008 | 1,3 | 1,0 | – 0,1 | – 0,6 | – 0,5 |
| KOM jan. 2009 (5) | 2,2 | 2,2 | 0,1 | – 1,1 | i.u. |
| KP mars 2008 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande gentemot resten av världen
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 3,6 | – 4,0 | – 1,8 | – 1,3 | 1,5 |
| KOM jan. 2009 | – 3,6 | – 4,1 | – 3,5 | – 2,9 | i.u. |
| KP mars 2008 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 | i.u. |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 40,0 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 |
| KOM jan. 2009 | 40,0 | 39,6 | 40,2 | 40,3 | i.u. |
| KP mars 2008 | 40,0 | 40,0 | 39,2 | 38,7 | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 42,0 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 |
| KOM jan. 2009 | 42,0 | 42,1 | 43,8 | 43,7 | i.u. |
| KP mars 2008 | 42,0 | 42,5 | 41,2 | 40,1 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 2,0 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,9 |
| KOM jan. 2009 | – 2,0 | – 2,5 | – 3,6 | – 3,5 | i.u. |
| KP mars 2008 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 0,5 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 |
| KOM jan. 2009 | 0,5 | – 0,2 | – 1,2 | – 1,3 | i.u. |
| KP mars 2008 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (4)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 3,0 | i.u. |
| KP mars 2008 | 0,6 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | i.u. |
| Strukturellt saldo (6)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 2,9 | i.u. |
| KP mars 2008 | – 2,2 | – 2,7 | – 2,1 | – 1,4 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 44,9 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 |
| KOM jan. 2009 | 44,9 | 45,5 | 47,7 | 49,7 | i.u. |
| KP mars 2008 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP), kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM), kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2008

6,7

5,1

3,7

4,0

4,5

KOM jan. 2009

6,7

5,0

2,0

2,4

i.u.

KP mars 2008

6,5

5,3

5,0

5,0

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2008

2,6

4,2

2,9

2,5

2,5

KOM jan. 2009

2,6

4,2

2,9

2,5

i.u.

KP mars 2008

2,6

3,5

2,9

2,5

i.u.

Produktionsgap (4)

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2008

1,3

1,0

– 0,1

– 0,6

– 0,5

KOM jan. 2009 (5)

2,2

2,2

0,1

– 1,1

i.u.

KP mars 2008

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

i.u.

Finansiellt nettosparande gentemot resten av världen

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 3,6

– 4,0

– 1,8

– 1,3

1,5

KOM jan. 2009

– 3,6

– 4,1

– 3,5

– 2,9

i.u.

KP mars 2008

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

i.u.

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

KP dec. 2008

40,0

39,8

40,7

40,0

39,7

KOM jan. 2009

40,0

39,6

40,2

40,3

i.u.

KP mars 2008

40,0

40,0

39,2

38,7

i.u.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

KP dec. 2008

42,0

42,6

43,2

42,4

41,7

KOM jan. 2009

42,0

42,1

43,8

43,7

i.u.

KP mars 2008

42,0

42,5

41,2

40,1

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 2,0

– 2,7

– 2,5

– 2,3

– 1,9

KOM jan. 2009

– 2,0

– 2,5

– 3,6

– 3,5

i.u.

KP mars 2008

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2008

0,5

– 0,3

0,1

0,2

0,5

KOM jan. 2009

0,5

– 0,2

– 1,2

– 1,3

i.u.

KP mars 2008

0,2

– 0,2

0,3

0,8

i.u.

Konjunkturrensat saldo (4)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 2,1

– 1,7

KOM jan. 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 3,0

i.u.

KP mars 2008

0,6

0,5

0,1

– 0,1

i.u.

Strukturellt saldo (6)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 1,9

– 1,7

KOM jan. 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 2,9

i.u.

KP mars 2008

– 2,2

– 2,7

– 2,1

– 1,4

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2008

44,9

45,9

45,8

45,5

44,8

KOM jan. 2009

44,9

45,5

47,7

49,7

i.u.

KP mars 2008

44,9

44,2

43,3

42,3

i.u.

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Baserade särskilt på kommissionens interimsprognos från januari 2009 samt på andra uppgifter som har blivit tillgängliga sedan dess.

(3)  I programmet lämnas ytterligare frivilliga uppgifter, vilkas konsekvens måste kontrolleras.

(4)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(5)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 5,2 %, 4,9 %, 4,2 % respektive 3,7 % under perioden 2007-2010.

(6)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till 0,2 % av BNP 2010 (underskottsökande) och noll procent under övriga år, enligt det senaste programmet och kommissionens interimsprognos från januari 2009.

Källa:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/22

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 66/05)

| Datum för antagande av beslutet | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 293/08 |
| Medlemsstat | Ungern |
| Region | Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói |
| Rättslig grund | 27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Främjande av kultur |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 35 863 miljoner HUF |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | 1.9.2008-31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Rekreation, kultur och sport |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

26.11.2008

Stöd nr

N 293/08

Medlemsstat

Ungern

Region

Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói

Rättslig grund

27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Främjande av kultur

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 35 863 miljoner HUF

Stödnivå

100 %

Varaktighet

1.9.2008-31.12.2013

Ekonomisk sektor

Rekreation, kultur och sport

Den beviljande myndighetens namn och adress

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/23

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 66/06)

Kommissionen beslutade den 12 mars 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5408. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5408. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/23

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5451 – CNP Assurances/CNP Unicredit Life)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 66/07)

Kommissionen beslutade den 12 mars 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5451. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5451. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/24

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 66/08)

Kommissionen beslutade den 4 februari 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 i kombination med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats under dokument nummer 32009M5253. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats under dokument nummer 32009M5253. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/25

---

Eurons växelkurs (1)

19 mars 2009

(2009/C 66/09)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3671 |
| JPY | japansk yen | 129,67 |
| DKK | dansk krona | 7,4514 |
| GBP | pund sterling | 0,94050 |
| SEK | svensk krona | 10,8663 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5385 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,6450 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,779 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 298,50 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7080 |
| PLN | polsk zloty | 4,5410 |
| RON | rumänsk leu | 4,3003 |
| TRY | turkisk lira | 2,3047 |
| AUD | australisk dollar | 1,9771 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6732 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,5972 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,4601 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0589 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 897,94 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,0797 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,3352 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4555 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 357,35 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9933 |
| PHP | filippinsk peso | 65,830 |
| RUB | rysk rubel | 45,6515 |
| THB | thailändsk baht | 48,430 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0624 |
| MXN | mexikansk peso | 18,8722 |
| INR | indisk rupie | 68,7790 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3671

JPY

japansk yen

129,67

DKK

dansk krona

7,4514

GBP

pund sterling

0,94050

SEK

svensk krona

10,8663

CHF

schweizisk franc

1,5385

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,6450

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,779

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

298,50

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7080

PLN

polsk zloty

4,5410

RON

rumänsk leu

4,3003

TRY

turkisk lira

2,3047

AUD

australisk dollar

1,9771

CAD

kanadensisk dollar

1,6732

HKD

Hongkongdollar

10,5972

NZD

nyzeeländsk dollar

2,4601

SGD

singaporiansk dollar

2,0589

KRW

sydkoreansk won

1 897,94

ZAR

sydafrikansk rand

13,0797

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,3352

HRK

kroatisk kuna

7,4555

IDR

indonesisk rupiah

16 357,35

MYR

malaysisk ringgit

4,9933

PHP

filippinsk peso

65,830

RUB

rysk rubel

45,6515

THB

thailändsk baht

48,430

BRL

brasiliansk real

3,0624

MXN

mexikansk peso

18,8722

INR

indisk rupie

68,7790

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/26

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2009/C 66/10)

XA-nummer: XA 406/08

Medlemsstat: Österrike

Region: Bundesland Wien

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien für versicherbare Risiken in der Landwirtschaft

Rättslig grund: Gesetz über die Förderung der Landwirtschaft in Wien (Wiener Landwirtschaftsgesetz), LGBl. für Wien Nr. 15/2000, in der geltenden Fassung

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 0,13 miljoner EUR

Högsta stödnivå: Ett bidrag på högst 50 % av premiekostnaden kommer att ges

Datum för genomförande: Från och med den 1 januari 2009

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Det finns omkring 700 jordbruksföretag i förbundslandet Wien, och trädgårdsodling och åkerbruk tillhör de största produktionssektorerna. Samtliga företag är små eller medelstora. Förutom att de förser staden med färska jordbruksprodukter av hög kvalitet bidrar dessa familjeföretag väsentligt till jordbrukslandskapets utseende och underhåll i Wienregionen genom att odla och förvalta jordbruksmarken. Långsiktig trygghet för dessa företag är därför ett viktigt politiskt mål för förbundslandet Wien.

Ett verktyg av stor betydelse för företagens ekonomiska livskraft är försäkring mot skador på jordbruksproduktionen som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer. Eftersom klimatförändringarna har blivit större på senare år blir en god riskhantering allt viktigare för jordbruksföretagen.

Enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 1857/2006 är stöd för försäkring mot risker i form av bidrag för försäkringspremier förenligt med den gemensamma marknaden.

Sedan 2001 har förbundslandet Wien gett trädgårdsodlingsföretag bidrag med högst 50 % av kostnaden för försäkring mot stormskador på växthus.

Denna stödordning, som godkänts av kommissionen (statligt stöd N 854/00/Österrike/Wien), har visat sig mycket värdefull eftersom mer än 90 % av växthusen i Wienregionen nu är försäkrade mot stormskador. För att garantera stödordningens fortlevnad ska företagen fortsättningsvis erbjudas stöd enligt de nya riktlinjerna.

Med tanke på stödordningens höga effektivitet och den ökade risken för ogynnsamma väderförhållanden till följd av klimatförändring, som kan orsaka omfattande skada på jordbruksproduktionen särskilt inom åkerbrukssektorn, ska stödordningen utvidgas till att från och med 2009 omfatta åkerbruk i Wienområdet. Genom en flerriskförsäkring för åkermark kommer jordbruksföretagen att kunna försäkra sig inte bara mot storm- och hagelskador utan även mot andra ogynnsamma väderförhållanden, t.ex. torka, översvämning, vindavdrift, förslamning, stormar etc. För att ge åkerbrukare i Wienområdet incitament att teckna sådan försäkring kommer de att beviljas ett årligt bidrag på högst 50 % av premiekostnaden. Syftet med stödordningen är att snarast möjligt åstadkomma en så omfattande försäkringstäckning som möjligt av åkermarken i Wienområdet mot de ovannämnda riskerna, för att därigenom bidra till riskhantering och finansiell stabilitet för jordbruksföretagen i förbundslandet Wien

Berörd(a) sektor(er): Jordbruksföretag (trädgårdsodling och åkerbruk) i Wien

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Amt der Wiener Landesregierung |
| --- |
| Magistratsabteilung 58 |
| Volksgartenstraße 3 |
| 1082 Wien |
| ÖSTERREICH |

Amt der Wiener Landesregierung

Magistratsabteilung 58

Volksgartenstraße 3

1082 Wien

ÖSTERREICH

Webbplats: http://www.wien.gv.at/umwelt/wasserrecht/foerderrichtlinie.html

Övriga upplysningar: Genom riktlinjernas ikraftträdande upphävs den godkända ”Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft” (statligt stöd N 845/00/Österrike/Wien).

Denna stödordning omfattas av artikel 12 i förordning (EG) nr 1857/2006 och uppfyller samtliga krav i den artikeln. Framför allt utgör inte stödordningen ett handelshinder på den inre marknaden för försäkringstjänster. Den beviljande myndigheten garanterar att stödet inte begränsas till försäkringar som tecknas med ett enda försäkringsbolag eller en grupp av företag eller ges på villkor att försäkringsavtalet ska slutas med ett företag som har säte i Österrike

XA-nummer: XA 409/08

Medlemsstat: Frankrike

Region: Champagne-Ardenne

Namnet på stödordningen: Aide à la reconstitution du cheptel ovin de la région Champagne-Ardenne à la suite de la crise de la fièvre catarrhale ovine (F.C.O.)

Rättslig grund:

| — | Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales. |
| --- | --- |

—

Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales.

| — | artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1857/2006, |
| --- | --- |

—

artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1857/2006,

| — | Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008 |
| --- | --- |

—

Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008

Planerade årliga utgifter inom stödordningen: 800 000 EUR för programmet, som löper ut i januari 2010

Högsta stödnivå: Regionen kommer att ge stöd med högst 80 % av de förluster för vilka ingen kompensation erhållits (upp till 200 EUR per ersatt tacka, 20 EUR per får och 320 EUR per ersatt registrerad bagge).

Stödet kommer att betalas ut för högst det antal dödsfall som anmäls till groupement de défense sanitaire (hälsoskyddsgruppen) mellan den dag då ett utbrott av blåtunga konstateras och den dag då ansökan om stöd görs

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling

Varaktighet för stödordningen: Till och med den 31 januari 2010

Stödets syfte: Syftet med stödet är att kompensera jordbrukare för ekonomiska förluster till följd av att djur dör i blåtunga.

I ansökningar till myndigheterna om kompensation uppgavs uppskattningsvis 6 639 får (inklusive 1 660 vuxna djur) på 237 gårdar ha dött i blåtunga i regionen Champagne-Ardenne. Under 2008 var jordbrukarnas ansökningar om bidrag för tackor och getter dessutom 2 882 färre än 2007 (bidraget motsvarar antalet tackor i fårstallen mellan den 1 februari och den 10 maj det aktuella året som lammat minst en gång eller är över 12 månader gamla). Denna kris uppstod då regionens fårbesättning ökat sedan 2003 (10 000 nya tackor under de senaste fyra åren). Sektorns regionala dynamik är därför allvarligt hotad.

Regionen Champagne-Ardenne ska därför ge stöd till fåruppfödare som drabbats av blåtungekrisen och dras med allvarliga ekonomiska problem och hälsoproblem sedan september 2006.

Syftet med det regionala stödet är att stödja professionella fåruppfödare med en flock motsvarande minst 100 bidrag för tackor och getter.

Mottagare av det regionala stödet ska förbinda sig att behålla samma produktionsnivå under fem år. En kontroll kommer att göras av den årliga deklarationen av antalet bidrag för tackor och getter

Berörd(a) sektor(er): Alla jordbrukare med en anläggning där 80 % av den utnyttjade jordbruksarealen ligger i regionen Champagne-Ardenne, som har jordbruk som främsta sysselsättning och är högst 60 år gamla (eller jordbruksföretag där 50 % av aktierna innehas av fysiska personer som är högst 60 år gamla och medlemmar av AMEXA (jordbrukarnas sjukförsäkringssystem) samt har jordbruk som främsta sysselsättning)

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Région Champagne-Ardenne |
| --- |
| Hôtel de Région |
| 5, rue de Jéricho |
| 51037 Chalons en Champagne cedex |
| FRANCE |

Région Champagne-Ardenne

Hôtel de Région

5, rue de Jéricho

51037 Chalons en Champagne cedex

FRANCE

Webbplats: http://www.cr-champagne-ardenne.fr/?SID=731

http://www.cr-champagne-ardenne.fr/getFile.aspx?FILEID=2808

XA-nummer: XA 414/08

Medlemsstat: Tyskland

Region: Land Baden-Württemberg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Landwirtschaft — Wachstum

Rättslig grund: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft — Wachstum

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Mjuka lån kommer att beviljas med ett planerat stödvärde på mellan 500 000 EUR och 600 000 EUR. Beloppet kommer att ställas till förfogande av Landwirtschaftliche Rentenbank. L-Bank kommer inte själv att bidra

Högsta stödnivå: Upp till 20 % av de stödberättigande kostnaderna. Det högsta stödbelopp som beviljas ett enskilt företag får inte överstiga 400 000 EUR under någon period på tre regleringsår. Om det sker en kumulering med andra offentliga medel för samma stödberättigande kostnader ska de trösklar som anges i förordning (EG) nr 1857/2006 iakttas. Stöd kan beviljas för inköp av mark för andra ändamål än byggnadsändamål, till en kostnad av upp till 10 % av de stödberättigande utgifterna för investeringen

Datum för genomförande: Enligt den tidsplan som anges i artikel 20.1 i förordning (EG) nr 1857/2006, men inte före den 2 januari 2009

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med den 30 juni 2014

Stödets syfte: Att stödja små och medelstora företag som är verksamma inom primärproduktion av jordbruksprodukter enligt listan i bilaga I till EG-fördraget (med undantag av fiske och vattenbruk), genom att främja investeringar i primär jordbruksproduktion (artikel 4 i förordning (EG) nr 1857/2006). De stödberättigande utgifterna omfattar a) byggnation, förvärv eller förbättring av fast egendom, b) köp eller hyrköp av maskiner och utrustning, inklusive programvara, upp till tillgångens marknadsvärde och c) allmänna kostnader med anknytning till utgifter enligt a och b, t.ex. arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter, genomförbarhetsstudier etc. Stöd enligt stödordningen kommer inte att beviljas i strid med eventuella förbud eller begränsningar i rådsförordningar om gemensamma marknadsordningar, även om sådana förbud eller begränsningar endast avser gemenskapsstöd

Berörd(a) sektor(er): Jordbruk, vinodling, trädgårdsodling

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Webbplats: www.l-bank.de/landwirtschaft-wachstum

Övriga upplysningar: —

XA-nummer: XA 417/08

Medlemsstat: Tyskland

Region: Freistaat Bayern

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Bezuschussung der aufgrund gesetzlicher Testpflicht durchgeführten BSE/TSE-Schnelltests bei Schlachtrindern über 30 Monaten entstandenen Kosten, durch Verrechnung der Finanzhilfe der Gemeinschaft für diese BSE-Pflichttests

Rättslig grund:

| — | artikel 6.1 jämförd med kapitel A II, punkt 2 i bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001, |
| --- | --- |

—

artikel 6.1 jämförd med kapitel A II, punkt 2 i bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001,

| — | Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung |
| --- | --- |

—

Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Bidrag på omkring 2,3 miljoner EUR för snabbtest för BSE hos nötkreatur för slakt över 30 månaders ålder. Bidragsnivån är avhängig av det gemenskapsstöd som beslutas varje år och antalet tester som krävs

Högsta stödnivå: Upp till 100 %

Datum för genomförande: Årligt genomförande

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Statligt bidrag för att täcka kostnader till följd av den lagstadgade skyldigheten att testa för TSE eller BSE.

Rättslig grund för statligt stöd: artikel 16.1 i förordning (EG) nr 1857/2006.

Det bekräftas att stöd enligt artikel 16.3 i förordning (EG) nr 1857/2006 inte innefattar några direkta penningbetalningar till producenter

Berörda sektorer: Slakterier och konverteringsanläggningar i Bayern och små och medelstora jordbruksföretag. Kraven i artikel 16.2 i förordning (EG) nr 1857/2006 är uppfyllda när det gäller slakterier och konverteringsanläggningar i Bayern

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit |
| --- |
| Rosenkavalierplatz 2 |
| Postfach 810140 |
| 81901 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit

Rosenkavalierplatz 2

Postfach 810140

81901 München

DEUTSCHLAND

Frågor kan ställas till:

| Bayerisches Staatsministerium für |
| --- |
| Landwirtschaft und Forsten |
| Referat C/6 |
| Ludwigstr. 2 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 892182-2222 |

Bayerisches Staatsministerium für

Landwirtschaft und Forsten

Referat C/6

Ludwigstr. 2

80539 München

DEUTSCHLAND

Tel. +49 892182-2222

Webbplats: http://www.stmugv.bayern.de/tiergesundheit/krankheiten/bsediagnostik.htm

Övriga upplysningar: —

XA-nummer: XA 429/08

Medlemsstat: Irland

Region: Hela medlemsstaten

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Cattle Breeding Infrastructure Program

Rättslig grund: National Development Plan 2007-2013

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Högst 1,5 miljoner EUR per år

Högsta stödnivå: Upp till 70 % av de stödberättigande kostnaderna

Datum för genomförande: Den 1 januari 2009

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 1 januari 2009–31 december 2013

Stödets syfte: Irländska förbundet för boskapsuppfödning (Irish Cattle Breeding Federation – ICBF) kommer att förvalta programmet för boskapsuppfödningsinfrastruktur (Cattle Breeding Infrastructure Program). Syftet med programmet är att främja utnyttjandet av moderna vetenskapliga avelsvärden bland nötkötts- och mjölkproducenter, och på så sätt stärka deras livskraft på lång sikt. Programmet omfattar delar om provtagning, avelsvärdering och datainsamling samt förmedling av vetenskaplig information.

I avelsvärderingen ingår forskning, översyn och vidareutveckling av förbättringar av systemen för avelsvärdering inom nötkötts- och mejerisektorn i Irland, innefattande genomdata när så är lämpligt, samt spridning av de nya värderingarna av nötkött genom reklam, offentliggörande av utbildningsmaterial, direktreklam till jordbrukare och möten med dessa och andra berörda parter inom sektorn i syfte att öka jordbrukarnas förståelse för de nya indexen.

Projektet rörande datainsamling och informationsförmedling syftar till att utveckla datorsystem, ge utbildning och stödja utbredningen av index inom nötkötts- och mejerisektorn.

Stödet beviljas i enlighet med artiklarna 15.2 d, 15.2 e och 16.l b i förordning (EG) nr 1857/2006 – tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn och stöd till animaliesektorn

Berörd(a) sektor(er): Nötkreatur

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Webbplats: http://www.agriculture.gov.ie/schemes/NDP_State_Aid/CattleBreedingInfrastructure2009_13.doc

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/30

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2009/C 66/11)

XA-nummer: XA 425/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunitat Valenciana

Namnet på stödordningen: Ayudas a los programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra

Rättslig grund: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no 5875 de 21.10.2008).

Orden de 28 de diciembre de 2005, de la CAPA, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra (DOGV no 5175)

Årlig budget: 90 000 EUR

Högsta stödnivå: 50 % av utgifterna

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling

Varaktighet för stödordningen: 2008–2013

Stödets syfte: Tekniskt stöd till mjölksektorn genom program för kontroll och förbättring av kvaliteten på obehandlad ko-, får- och getmjölk. Syftet är att främja mjölkkvalitet på jordbruksföretagen genom att åstadkomma förhållanden för produktion, lagring och transport av obehandlad mjölk som möjliggör framsteg på samtliga eller några av följande områden:

Stödordningen är förenlig med artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Ägare av mjölkproducerande gårdar med idisslare i Comunitat Valenciana

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Amadeo de Saboya, 2 |
| --- |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Övriga upplysningar: —

Webbplats: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

XA-nummer: XA 426/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunitat Valenciana

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Ayudas para los consejos reguladores u órganos de gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca ”CV”

Rättslig grund: Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen las ayudas para los Consejos Reguladores u Órganos de Gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca ”CV”

Planerade årliga utgifter inom stödordningen: 4 193 400 EUR

Högsta stödnivå:

I   För verksamhet som utvecklas av kontroll- eller förvaltningsorgan:

| — | stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket – upp till 80 %, |
| --- | --- |

—

stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket – upp till 80 %,

| — | startstöd för att bilda sammanslutningar och liknande – upp till 100 %. |
| --- | --- |

—

startstöd för att bilda sammanslutningar och liknande – upp till 100 %.

Stöd som beviljas ett individuellt kontroll- eller förvaltningsorgan som arbetar med geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar eller till kommittén för ekologiskt jordbruk får under inga omständigheter överstiga 550 000 EUR per år.

II   För verksamhet som utvecklas av sammanslutningar som förvaltar tillstånd för användning av varumärket ”CV”:

| — | stöd med upp till 70 %. |
| --- | --- |

—

stöd med upp till 70 %.

Stöd som beviljas individuell sammanslutning får under inga omständigheter överstiga 50 000 EUR per år.

III   För verksamhet med anknytning till kvalitetsmärkning som utvecklas av sammanslutningar eller förbund av kontrollorgan eller branschorganisationer:

| — | stöd med upp till 50 %. |
| --- | --- |

—

stöd med upp till 50 %.

Stöd som beviljas en individuell sammanslutning får under inga omständigheter överstiga 70 000 EUR per år

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Från 2009 till och med 2013

Stödets syfte: Det generella syftet är att lägga grunden för utveckling av verksamhet under perioden 2009–2013 med anknytning till livsmedelsprodukter med Comunitat Valencianas kvalitetsmärkning.

Stödet beviljas i enlighet med undantagen enligt artiklarna 9.3, 14.2 och 15.2 i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Jordbrukets livsmedelssektor i Comunitat Valenciana

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Webbplats: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/AYUDAS%20A%20LOS%20CONSEJO%20REGULADORES,%20ASOCIACIONES%20GESTORAS%20MARCAS%20CV%20Y%20FEDERACIONES%20DE%20LA%20COMUNITAT%20VALENCIANA.pdf

Övriga upplysningar: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

XA-nummer: XA 427/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunidad Valenciana

Namnet på stödordningen: Ayudas al programa de genotipado

Rättslig grund: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no5 875 de 21.10.2008).

Orden de 24 de mayo de 2006, de la CAPA, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado.

Årlig budget: 21 000 EUR

Högsta stödnivå: 50 % av utgifterna

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling

Varaktighet för stödordningen: 2008–2013

Stödets syfte: Utveckling av det nationella programmet för genetiskt urval för scrapieresistens (TSE hos får och get). Detta är förenligt med artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Ägare av get- och fårstall i regionen med renrasiga besättningar

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Webbplats: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

XA-nummer: XA 428/08

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provincie Limburg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek fase 2)

Rättslig grund: Algemene Subsidieverordening 2004 Provincie Limburg en Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 31 000 EUR

Högsta stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: Den 19 december 2008

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med den 1 mars 2009

Stödets syfte: Stödet beviljas i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006. Villkoren i artikel 15.2, 15.3 och 15.4 i förordning (EG) nr 1857/2006 kommer att uppfyllas

Berörd(a) sektor(er): Primär jordbruksproduktion (paprika)

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| NEDERLAND |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

NEDERLAND

Webbplats: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#a1RSN3VF5X0O0EBAKCMO1

Övriga upplysningar: Wijnen Paprika's håller på att utöka sin växthusareal. Expansionen sker i tre etapper. De växthus som färdigställs under de första två etapperna kommer att värmas upp med hjälp av gasbaserad kraftvärme. Avsikten är att de växthus som färdigställs under den tredje etappen ska värmas upp med hjälp av geotermisk energi. För att detta så småningom ska kunna bli verklighet måste ett antal undersökningar göras.

Den första etappen avser en undersökning för att få fram en djup- och temperaturmodell för marken. På grundval av den undersökningen har två potentiella reservoarer valts ut. Båda reservoarernas djup garanterar att formationsvattnet är tillräckligt varmt för att värma upp växthusen. Det är dock oklart om tillräckligt med vatten kan hämtas från reservoarerna. Mängden vatten i reservoarerna måste därför bestämmas, liksom berggrundens porositet och permeabilitet. Detta ingår i den andra etappen, som beviljandet av stöd avser. Stödet uppgår till 31 000 EUR, vilket motsvarar kostnaderna för undersökningen.

Stödet beviljas på grundval av artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006. Inga direkta penningbetalningar till jordbrukarna kommer att förekomma, utan stödet ges i form av subventionerade konsulttjänster. Stödet avser inte tjänster som är av fortlöpande eller periodiskt återkommande slag och kostnaderna rör inte företagets ordinarie driftsutgifter. Stödet beviljas på grundval av Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied van de provincie Limburg och är i princip tillgängligt för alla företag som uppfyller de villkor som anges där

XA-nummer: XA 431/08

Medlemsstat: Tyskland

Region: Thüringen (DEG0)

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Rättslig grund:

| — | § 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-) |
| --- | --- |

—

§ 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-)

| — | Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung) |
| --- | --- |

—

Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Totalt stöd på omkring 2,47 miljoner EUR

Högsta stödnivå: Upp till 100 %

Datum för genomförande: Från den dag då kommissionen offentliggör stödåtgärden

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte:

| — | kompensation till jordbrukare för kostnader för hälsokontroller, tester och andra undersökningsåtgärder, inköp och användning av vaccin och mediciner i samband med förebyggande och utrotning av djursjukdomar i den mening som avses i artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1857/2006:






  — | artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1857/2006, |
| --- | --- | --- |

—

kompensation till jordbrukare för kostnader för hälsokontroller, tester och andra undersökningsåtgärder, inköp och användning av vaccin och mediciner i samband med förebyggande och utrotning av djursjukdomar i den mening som avses i artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1857/2006:

—

artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1857/2006,

| — | kompensation för jordbrukares förluster till följd av djursjukdomar i den mening som avses i artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1857/2006:






  — | artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1857/2006. |
| --- | --- | --- |

—

kompensation för jordbrukares förluster till följd av djursjukdomar i den mening som avses i artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1857/2006:

—

artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1857/2006.

Stödberättigande kostnader: se bilaga 1 till Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Berörd(a) sektor(er): Nötkreatur-, gris-, får-, get- och hästuppfödning, biodling

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Thüringer Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Victor Goerttler Straße 4 |
| 07745 Jena |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de |

Thüringer Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Victor Goerttler Straße 4

07745 Jena

DEUTSCHLAND

E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de

Webbplats: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung):

http://www.thueringertierseuchenkasse.de

Övriga upplysningar: —

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 66/33

---

Meddelande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (1)

(Tillkännagivande av en ansökan om koncessionstillstånd för utvinning av flytande och gasformiga kolväten ”Concession de Nesles”

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 66/12)

Den 18 september 2008, inkom en ansökan från företaget Geopetrol S.A., med huvudkontor på 9, rue Nicolas Copernic, BP 20, Le Blanc-Mesnil Cedex (Frankrike), om koncessionstillstånd för utvinning av flytande och gasformiga kolväten under en period av 10 år (”Concession de Nesles”), för en yta på cirka 11,27 kvadratkilometer, som ligger i det franska departementet Seine et Marne.

Tillståndet avser ett område som bestäms av de längd- och breddgrader som efter varandra förbinder de nedan angivna punkterna (NTF (Nouvelle triangulation de la France), Parismeridianen):

| Punkt | Longitud
  (gon öst) | Latitud
  (gon nord) |
| --- | --- | --- |
| A | 0,70 | 54,15 |
| B | 0,72 | 54,15 |
| C | 0,72 | 54,09 |
| D | 0,69 | 54,09 |
| E | 0,69 | 54,14 |
| F | 0,70 | 54,14 |

Punkt

Longitud

(gon öst)

Latitud

(gon nord)

A

0,70

54,15

B

0,72

54,15

C

0,72

54,09

D

0,69

54,09

E

0,69

54,14

F

0,70

54,14

Inlämning av ansökan och tilldelningskriterier

De företag som lämnat in den ursprungliga ansökan samt de som lämnar in en konkurrerande ansökan ska visa att de uppfyller villkoren i artiklarna 4–5 i dekretet nr 2006-648 av den 2 juni 2006 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring (Journal officiel de la République française av den 3 juni 2006).

Intresserade företag kan lämna in en konkurrerande ansökan inom 90 dagar räknat från offentliggörandet av detta tillkännagivande. Ansökan ska göras i enlighet med de bestämmelser som anges i tillkännagivandet om ansökningsförfarande för gruvdriftslicenser för kolväten i Frankrike. Nämnda tillkännagivande är offentliggjort i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 av den 30 december 1994, s. 11. Det har fastställts genom dekret nr 2006-648 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring. Konkurrerande ansökningar ska skickas till ministern med ansvar för gruvor på den adress som anges nedan.

Besluten avseende den ursprungliga ansökan och konkurrerande ansökningar kommer att fattas på grundval av de kriterier för tilldelning av gruvlicenser som anges i artikel 6 i nämnda dekret och ska fattas senast den 23 september 2011.

Villkor och krav beträffande utövande och avslutande av verksamheten

De sökande hänvisas till artikel 79 och 79.1 i gruvlagen och till dekret nr 2006-649 av den 2 juni 2006 om gruvdrift, underjordisk lagring samt om tillsyn av sådan verksamhet (Journal officiel de la République française av den 3 juni 2006).

Kompletterande information kan erhållas från: ministère de l'écologie, de l'énergie, du développement durable et de l'aménagement du territoire (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits énergétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, Paris Cedex 13 (tfn (33) 153 94 14 81, fax (33) 153 94 14 40).

Ovannämnda bestämmelser i lagar och andra författningar är tillgängliga på följande adress: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EUT L 164, 30.6.1994, s. 3.

---