# Europeiska unionens C 61/2009

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 61 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtioandra årgången16 mars 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 61

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtioandra årgången16 mars 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, på ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, på andra sidanDen gemensamma parlamentariska församlingens sextonde sammanträde hölls i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25–28 november 2008. |
| 2009/C 061/01 | Protokoll från sammanträdet tisdagen den 25 november 2008 | 1 |
| Högtidligt öppningssammanträde | 1 |
| Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde | 1 |
| Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning | 1 |
| Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter | 1 |
| Suppleanter | 1 |
| Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS–EU/100.388) | 2 |
| Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens femtonde sammanträde (EUT C 271, 25.10.2008) | 2 |
| Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 24 november | 2 |
| utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS–EU/100.300/08/fin) om effektiviteten i biståndet samt en definition av offentligt utvecklingsbistånd | 2 |
| utskottet för sociala frågor och miljö (AVS–EU/100.247/08/fin) om de sociala konsekvenserna av barnarbete och strategier för att bekämpa sådant arbete | 2 |
| Millennieutvecklingsmålen: diskussion (utan resolution) | 3 |
| IT-utbildning i AVS-länder: diskussion (utan resolution) | 3 |
| 2009/C 061/02 | Protokoll från sammanträdet onsdagen den 26 november 2008 | 4 |
| Suppleanter | 4 |
| Port Moresbydeklarationen om den pågående globala krisen: diskussion | 4 |
| Brådskande fråga 1: Situationen i Mauretanien | 4 |
| Brådskande fråga 2: Situationen i Zimbabwe | 4 |
| Ekonomiska partnerskapsavtal – Lägesrapport: diskussion (utan resolution) | 4 |
| 2009/C 061/03 | Protokoll från sammanträdet torsdagen den 27 november 2008 | 5 |
| Suppleanter | 5 |
| Uttalande av medordföranden om terroristattackerna i Bombay, Indien | 5 |
| Uttalande av Louis Michel, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd | 5 |
| Frågestund med kommissionen | 5 |
| Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens femtonde sammanträde i Ljubljana (Slovenien) | 5 |
| Uttalande av Louis Michel, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd | 5 |
| Diskussion med kommissionen | 6 |
| utskottet för politiska frågor (AVS–EU/100.291/08/fin) om skydd av civilbefolkningen med hjälp av FN och regionala organisationer under fredsbevarande insatser | 6 |
| Meddelanden från medordföranden | 6 |
| Uttalande av Lucien Marie-Noël Bembamba, minister för ekonomiska och finansiella frågor (Burkina Faso), tjänstgörande ordförande för AVS-ministerrådet | 6 |
| Uttalande av André Wiltzer, före detta biträdande minister med ansvar för samarbete och den fransktalande världen, företrädare för rådets tjänstgörande ordförandeskap | 6 |
| Frågestund med rådet | 6 |
| Diskussion med rådet | 6 |
| Klimatförändringen – Påverkan på små önationer: diskussion (utan resolution) | 6 |
| Redogörelse av EESK och representanter för det regionala civila samhället | 7 |
| Land- och regionstrategidokument till den tionde Europeiska utvecklingsfonden | 7 |
| 2009/C 061/04 | Protokoll från sammanträdet onsdagen den 28 november 2008 | 8 |
| Suppleanter | 8 |
| Justering av protokollet från sammanträdet torsdag förmiddag den 27 november 2008 | 8 |
| Sammanfattning av seminarierna | 8 |
| Omröstning om ändringsförslagen om en reform av arbetsordningen | 8 |
| Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de rapporter som lagts fram av de tre ständiga utskotten | 8 |
| Omröstning om brådskande resolutionsförslag | 8 |
| Antagande av Port Moresbydeklarationen om de globala livsmedels- och finanskriserna | 8 |
| Övriga frågor | 9 |
| Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sjuttonde sammanträde | 9 |
| Bilaga I   Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter | 10 |
| Bilaga II   Närvarolista för sammanträdet den 25–28 november 2008 i Port Moresby (Papua Nya Guinea) | 14 |
| Bilaga III   Bilaga till sammanträdet tisdagen den 25 november 2008 | 18 |
| Bilaga IV   Antagna resolutioner | 19 |
| —   Resolution om skydd av civila vid FN:s och regionala organisationers fredsbevarande insatser | 19 |
| —   Resolution om biståndseffektivitet och definition av offentligt utvecklingsbistånd | 26 |
| —   Resolution om de sociala konsekvenserna av barnarbete och strategierna för att bekämpa barnarbete | 31 |
| —   Resolution om situationen i Mauretanien | 37 |
| —   Resolution om situationen i Zimbabwe | 40 |
| —   Port Moresby-förklaringen om de globala livsmedels- och finanskriserna | 42 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, på ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, på andra sidanDen gemensamma parlamentariska församlingens sextonde sammanträde hölls i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25–28 november 2008.

2009/C 061/01

Protokoll från sammanträdet tisdagen den 25 november 2008

1

Högtidligt öppningssammanträde

1

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

1

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

1

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

1

Suppleanter

1

Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS–EU/100.388)

2

Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens femtonde sammanträde (EUT C 271, 25.10.2008)

2

Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 24 november

2

utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS–EU/100.300/08/fin) om effektiviteten i biståndet samt en definition av offentligt utvecklingsbistånd

2

utskottet för sociala frågor och miljö (AVS–EU/100.247/08/fin) om de sociala konsekvenserna av barnarbete och strategier för att bekämpa sådant arbete

2

Millennieutvecklingsmålen: diskussion (utan resolution)

3

IT-utbildning i AVS-länder: diskussion (utan resolution)

3

2009/C 061/02

Protokoll från sammanträdet onsdagen den 26 november 2008

4

Suppleanter

4

Port Moresbydeklarationen om den pågående globala krisen: diskussion

4

Brådskande fråga 1: Situationen i Mauretanien

4

Brådskande fråga 2: Situationen i Zimbabwe

4

Ekonomiska partnerskapsavtal – Lägesrapport: diskussion (utan resolution)

4

2009/C 061/03

Protokoll från sammanträdet torsdagen den 27 november 2008

5

Suppleanter

5

Uttalande av medordföranden om terroristattackerna i Bombay, Indien

5

Uttalande av Louis Michel, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

5

Frågestund med kommissionen

5

Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens femtonde sammanträde i Ljubljana (Slovenien)

5

Uttalande av Louis Michel, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

5

Diskussion med kommissionen

6

utskottet för politiska frågor (AVS–EU/100.291/08/fin) om skydd av civilbefolkningen med hjälp av FN och regionala organisationer under fredsbevarande insatser

6

Meddelanden från medordföranden

6

Uttalande av Lucien Marie-Noël Bembamba, minister för ekonomiska och finansiella frågor (Burkina Faso), tjänstgörande ordförande för AVS-ministerrådet

6

Uttalande av André Wiltzer, före detta biträdande minister med ansvar för samarbete och den fransktalande världen, företrädare för rådets tjänstgörande ordförandeskap

6

Frågestund med rådet

6

Diskussion med rådet

6

Klimatförändringen – Påverkan på små önationer: diskussion (utan resolution)

6

Redogörelse av EESK och representanter för det regionala civila samhället

7

Land- och regionstrategidokument till den tionde Europeiska utvecklingsfonden

7

2009/C 061/04

Protokoll från sammanträdet onsdagen den 28 november 2008

8

Suppleanter

8

Justering av protokollet från sammanträdet torsdag förmiddag den 27 november 2008

8

Sammanfattning av seminarierna

8

Omröstning om ändringsförslagen om en reform av arbetsordningen

8

Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de rapporter som lagts fram av de tre ständiga utskotten

8

Omröstning om brådskande resolutionsförslag

8

Antagande av Port Moresbydeklarationen om de globala livsmedels- och finanskriserna

8

Övriga frågor

9

Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sjuttonde sammanträde

9

Bilaga I   Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter

10

Bilaga II   Närvarolista för sammanträdet den 25–28 november 2008 i Port Moresby (Papua Nya Guinea)

14

Bilaga III   Bilaga till sammanträdet tisdagen den 25 november 2008

18

Bilaga IV   Antagna resolutioner

19

—   Resolution om skydd av civila vid FN:s och regionala organisationers fredsbevarande insatser

19

—   Resolution om biståndseffektivitet och definition av offentligt utvecklingsbistånd

26

—   Resolution om de sociala konsekvenserna av barnarbete och strategierna för att bekämpa barnarbete

31

—   Resolution om situationen i Mauretanien

37

—   Resolution om situationen i Zimbabwe

40

—   Port Moresby-förklaringen om de globala livsmedels- och finanskriserna

42

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, på ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, på andra sidan Den gemensamma parlamentariska församlingens sextonde sammanträde hölls i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25–28 november 2008.

| 16.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 61/1

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 25 NOVEMBER 2008

(2009/C 61/01)

(Sammanträdet öppnades kl. 11.00)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

Tony Aimo (Papua Nya Guinea), tjänstgörande medordförande för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, Glenys Kinnock, medordförande för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen och Puka Temu, Papua Nya Guineas vice premiärminister

(Sammanträdet ajournerades kl. 11.50 och återupptogs kl. 15.15)

ORDFÖRANDE: KINNOCK

Medordförande

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Medordföranden välkomnade samtliga deltagare.

1.   Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Medordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, vilken översänts av AVS-ländernas myndigheter och Europaparlamentets talman, skulle bifogas protokollet.

2.   Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Medordföranden meddelade att AVS-ländernas myndigheter hade skickat en förteckning över de icke-parlamentariska ledamöterna. Hon föreslog, i överensstämmelse med artikel 17.1 i partnerskapsavtalet och med artikel 1 i den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning, att dessa ledamöter skulle ackrediteras och att deras namn skulle föras upp på en förteckning som skulle bifogas protokollet.

Den gemensamma parlamentariska församlingen samtyckte till detta.

3.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Audy (för Coelho), Budreikaitė (för Busk), Ford (för Arif), Gill (för Gröner), Goebbels (för Bullmann), Hutchinson (för McAvan), Jäätteenmäki (för Morillon), Lavarra (för Zani), Leinen (för Jöns), Maldeikis (för Louis), Martin D. (för Fraile Cantón), Neris (för Ferreira E.), Olajos (för Mitchell), Sornosa Martínez (för Scheele), Sudre (för Gaubert) och Zwiefka (för Záborská).

4.   Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS–EU/100.388)

Följande yttrade sig: Assarid (Mali), Deva, Cashman, Bowis, Martens, Gahler och Straker (Saint Vincent och Grenadinerna).

Förslaget till föredragningslista godkändes med de ändringar som framgår av protokollet.

5.   Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens femtonde sammanträde (EUT C 271, 25.10.2008)

Protokollen justerades.

6.   Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 24 november

Medordföranden redogjorde för de beslut som hade fattats vid presidiesammanträdet måndagen den 24 november:

| — | kapningar till sjöss i Somalias vatten skulle diskuteras i utskottet för politiska frågor vid utskottets nästa sammanträde i februari 2009, |
| --- | --- |

—

kapningar till sjöss i Somalias vatten skulle diskuteras i utskottet för politiska frågor vid utskottets nästa sammanträde i februari 2009,

| — | frågan om traktamenten för AVS-ledamöter och de olika regler som gäller för utbetalning av ersättning till Europaparlamentsledamöter respektive AVS-ledamöter skulle diskuteras med Louis Michel i veckan, och frågan skulle tas upp i presidiet vid dess nästa sammanträde, |
| --- | --- |

—

frågan om traktamenten för AVS-ledamöter och de olika regler som gäller för utbetalning av ersättning till Europaparlamentsledamöter respektive AVS-ledamöter skulle diskuteras med Louis Michel i veckan, och frågan skulle tas upp i presidiet vid dess nästa sammanträde,

| — | frågan om bananer skulle tas upp i samband med diskussionen om ekonomiska partnerskapsavtal, |
| --- | --- |

—

frågan om bananer skulle tas upp i samband med diskussionen om ekonomiska partnerskapsavtal,

| — | presidiet skulle utfärda en förklaring om rådets tjänstgörande ordförandeskaps frånvaro från den gemensamma parlamentariska församlingen, |
| --- | --- |

—

presidiet skulle utfärda en förklaring om rådets tjänstgörande ordförandeskaps frånvaro från den gemensamma parlamentariska församlingen,

| — | medsekretariatet skulle påbörja förberedelserna för den gemensamma parlamentariska församlingens valobservatörsuppdraget i anslutning till Europaparlamentsvalet i juni nästa år i Förenade kungariket och i en annan medlemsstat, |
| --- | --- |

—

medsekretariatet skulle påbörja förberedelserna för den gemensamma parlamentariska församlingens valobservatörsuppdraget i anslutning till Europaparlamentsvalet i juni nästa år i Förenade kungariket och i en annan medlemsstat,

| — | det tredje regionala sammanträdet skulle hållas i det karibiska området under den vecka som inleds med den 23 februari 2009, förutsatt att en formell inbjudan anländer senast den 10 december, |
| --- | --- |

—

det tredje regionala sammanträdet skulle hållas i det karibiska området under den vecka som inleds med den 23 februari 2009, förutsatt att en formell inbjudan anländer senast den 10 december,

| — | ett fjärde regionalt sammanträde skulle hållas direkt efter det artonde sammanträdet i den västafrikanska regionen i ett värdland som utses av medlemmarna i regionen, |
| --- | --- |

—

ett fjärde regionalt sammanträde skulle hållas direkt efter det artonde sammanträdet i den västafrikanska regionen i ett värdland som utses av medlemmarna i regionen,

| — | regionstrategidokument för AVS-regionerna skulle behandlas i utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel från och med utskottets nästa sammanträde, och andra utskott skulle rådfrågas inom olika relevanta områden, |
| --- | --- |

—

regionstrategidokument för AVS-regionerna skulle behandlas i utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel från och med utskottets nästa sammanträde, och andra utskott skulle rådfrågas inom olika relevanta områden,

| — | presidiets rapport om de mänskliga rättigheterna som berör dödstraffet antogs med föreslagna ändringar och den skulle offentliggöras, |
| --- | --- |

—

presidiets rapport om de mänskliga rättigheterna som berör dödstraffet antogs med föreslagna ändringar och den skulle offentliggöras,

| — | presidiets rapport om icke-statliga aktörer skulle slutföras vid nästa presidiesammanträde. |
| --- | --- |

—

presidiets rapport om icke-statliga aktörer skulle slutföras vid nästa presidiesammanträde.

| — | det sjuttonde sammanträdet skulle hållas i Prag (Tjeckien) den 6–9 april 2009 och det artonde sammanträdet i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009, |
| --- | --- |

—

det sjuttonde sammanträdet skulle hållas i Prag (Tjeckien) den 6–9 april 2009 och det artonde sammanträdet i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009,

Församlingen godkände begäran från WAEMU (Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen) om att bli beviljad observatörsstatus.

Medordföranden informerade om de sociala aktiviteter som skulle äga rum under veckan och om de tre seminarier som skulle hållas onsdag eftermiddag. Hon angav också hur talartiden skulle komma att fördelas.

Medordföranden meddelade att tidsfristerna var följande:

| — | ändringsförslag till de resolutionsförslag som ingår i rapporterna från de ständiga utskotten: tisdagen den 25 november kl. 18.00, |
| --- | --- |

—

ändringsförslag till de resolutionsförslag som ingår i rapporterna från de ständiga utskotten: tisdagen den 25 november kl. 18.00,

| — | ändringsförslag som avser förslag till kompromissresolutioner och andra brådskande förslag till resolutioner som skall gå till omröstning: onsdagen den 26 november kl. 12.00, |
| --- | --- |

—

ändringsförslag som avser förslag till kompromissresolutioner och andra brådskande förslag till resolutioner som skall gå till omröstning: onsdagen den 26 november kl. 12.00,

| — | frågor om omröstningsförfaranden: torsdagen den 27 november kl. 18.00 i skriftlig form. |
| --- | --- |

—

frågor om omröstningsförfaranden: torsdagen den 27 november kl. 18.00 i skriftlig form.

utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS–EU/100.300/08/fin) om effektiviteten i biståndet samt en definition av offentligt utvecklingsbistånd

Waver William (Seychellerna) och Anne Van Lancker presenterade rapporten.

Följande yttrade sig: Dombrovskis, Baldeh (Gambia), Budreikaitė, Deerpalsing (Mauritius), Deva, Kamar (Kenya), Alma (Niger), Martens, Rosati, Deng Dekuek (Sudan), Agnoletto, Jean-Marie (Saint Lucia), Sudre, Ramotar (Guyana) och Baum (kommissionen).

Waver William (Seychellerna) och Anne Van Lancker besvarade de frågor som tagits upp under diskussionen.

utskottet för sociala frågor och miljö (AVS–EU/100.247/08/fin) om de sociala konsekvenserna av barnarbete och strategier för att bekämpa sådant arbete

Ana Rita Sithole (Moçambique) och Liam Aylward presenterade rapporten.

Följande yttrade sig: Bowis, Haug, Schmidt O., Assarid (Mali), Grabowska, Alma (Niger), Novak, Deng Dekuek (Sudan), William (Seychellerna), Deva, Roithova, Jouye de Grandmaison och Baum (kommissionen).

Ana Rita Sithole (Moçambique) och Liam Aylward besvarade de frågor som tagits upp under diskussionen.

9.   Millennieutvecklingsmålen: diskussion (utan resolution)

Medordföranden presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Pimple (FN:s millenniemålskampanj), Gomes, Toga (Etiopien), Bowis, Kamar (Kenya), Budreikaitė, Tabai (Kiribati), Mataola (Malawi), Assarid (Mali), Gill, Deerpalsing (Mauritius), Aubert, Abdullahi (Nigeria), William (Seychellerna), Novak, Zimmer, Mugambe (Uganda) och Baum (kommissionen).

Mugabe (Uganda) uppmärksammade församlingen på två frågor som är av stor betydelse för östafrikanska regionen, nämligen mödradödligheten (millenieutvecklingsmål 5) och spridningen av handeldvapen och lätta vapen. Medordföranden uttryckte den gemensamma parlamentariska församlingens moraliska stöd och föreslog att dessa frågor skulle tas upp inom ramen för ett av den gemensamma parlamentariska församlingens regionala sammanträden.

10.   IT-utbildning i AVS-länder: diskussion (utan resolution)

Medordföranden presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Pagelio (statssekreterare med ansvar för utbildning, Papua Nya Guinea), Deva, Martens, Leinen och Ribeiro e Castro

(Sammanträdet avslutades kl. 19.00)

Wilkie RASMUSSEN och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 16.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 61/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 61/4

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 26 NOVEMBER 2008

(2009/C 61/02)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.30)

ORDFÖRANDE: RASMUSSEN

Medordförande

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Audy (för Coelho), Budreikaitė (för Busk), Czarnecki (för de Villiers), Ford (för Arif), Gill (för Gröner), Goebbels (för Bullmann), Hutchinson (för McAvan), Jäätteenmäki (för Morillon), Lavarra (för Zani), Leinen (för Jöns), Maldeikis (för Louis), Martin D. (för Fraile Cantón), Neris (för Ferreira E.), Olajos (för Mitchell), Sudre (för Gaubert) och Zwiefka (för Záborská).

2.   Port Moresbydeklarationen om den pågående globala krisen: diskussion

Medordföranden presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Boto (Teknikcentrum för jordbruks- och landsbygdssamarbete (CTA)), Dombrovskis, Martens, Toga (Etiopien), Neris, Kamar (Kenya), Hutchinson, Baldeh (Gambia), Bowis, Ramotar (Guyana), Olajos, Assarid (Mali), Gomes, Deerpalsing (Mauritius), Jouye de Grandmaison, Alma (Niger), Aubert, Jean Marie (Saint Lucia), Goebbels, William (Seychellerna), Ford, Roithova och Baum (kommissionen).

3.   Brådskande fråga 1: Situationen i Mauretanien

Följande yttrade sig: Audy, Bounkoulou (Kongo), Toga (Etiopien), Hutchinson, Baldeh (Gambia), Assarid (Mali), Jouye de Grandmaison, Alma (Niger), Mauro, Straker (Saint Vincent och Grenadinern), Lehideux, Guelaye (Mauritanien) och Baum (kommissionen).

Mauro föreslog att ett sammanträde för den gemensamma parlamentariska församlingens presidium skulle hållas i Mauretanien. Medordföranden meddelade att denna synpunkt skulle framföras för presidiet.

4.   Brådskande fråga 2: Situationen i Zimbabwe

Följande yttrade sig: Gahler, de Sousa (Angola), Bounkoulou (Kongo), Gomes, Ribeiro e Castro, Grabowska, Assarid (Mali), Kaczmarek, Alma (Niger), Zimmer, Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), Dillen, Deng Dekuek (Sudan), Schmidt O., Chidakwa (Zimbabwe), Holland (Zimbabwe) och Baum (kommissionen).

5.   Ekonomiska partnerskapsavtal – Lägesrapport: diskussion (utan resolution)

Medordföranden presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Thompson (kommissionen), Gosselin (sekretariatet för Stillahavsöarnas Forum), Schröder, Danata (Kamerun), Toga (Etiopien), Hutchinson, Kamar (Kenya), Lahai (Sierra Leone), Ford, Agnoletto, Deerpalsing (Mauritius), Mushelenga (Namibia), Audy, Alma (Niger), Abdullahi (Nigeria), Ribeiro e Castro, Polisi (Rwanda), Martin D., William (Seychellerna), Mugambe (Uganda) och Milupi (Zambia).

Thompson (kommissionen) besvarade de frågor som tagits upp under diskussionen.

I ett inlägg som rör ordningsfrågor påpekade Audy att han ansåg att presidiets förklaring om rådets tjänstgörande ordförandeskaps frånvaro från den gemensamma parlamentariska församlingen var oriktig, och han ställde frågor om handlingens status. Medordföranden klargjorde att det rörde sig om ett presidiedokument.

Medordföranden meddelande att utöver de tre seminarier som redan meddelats skulle man, på begäran av ledamöter, anordna ytterligare två exkursioner på onsdag eftermiddag till östra Hiri och västra Hiri.

Medordföranden uppmärksammade ledamöterna på att Hans Joachim Keil, parlamentsledamot, biträdande minister från Samoa och ansvarig talesman för AVS–Stillahavsområdet vid EPA-förhandlingarna, hade arresterats i Förenta staterna i september 2008 och åtalas för att ha brutit mot immigrationslagstiftningen, men har nu frigetts mot borgen.

(Sammanträdet ajournerades kl. 13.30)

Wilkie RASMUSSEN och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 16.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 61/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 61/5

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TORSDAGEN DEN 27 NOVEMBER 2008

(2009/C 61/03)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.20)

ORDFÖRANDE: KINNOCK

Medordförande

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Audy (för Coelho), Budreikaitė (för Busk), Czarnecki (för de Villiers), Ford (för Arif), Gill (för Gröner), Goebbels (för Bullmann), Hutchinson (för McAvan), Jäätteenmäki (för Morillon), Lavarra (för Zani), Leinen (för Jöns), Maldeikis (för Louis), Martin D. (för Fraile Cantón), Neris (för Ferreira E.), Olajos (för Mitchell), Pomés Ruiz (för López-Istúriz White), Sornosa Martínez (för Scheele), Sudre (för Gaubert) och Zwiefka (för Záborská).

2.   Uttalande av medordföranden om terroristattackerna i Bombay, Indien

Följande yttrade sig: Medordförande Kinnock, Bowis, Gill och Baldeh (Gambia).

Det beslutades att medordförandena skulle skicka ett kondoleansbrev till de indiska myndigheterna.

3.   Uttalande av Louis Michel, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Kommissionsledamot Michel uttalade sig på kommissionens vägnar.

4.   Frågestund med kommissionen

Totalt 17 frågor hade ställts till kommissionen.

Kommissionen hade tidigare gett skriftliga svar på frågorna, och Michel besvarade muntligen följdfrågorna från följande författare:

Fråga nr 1 från O. Schmidt om finanskrisens effekter på millennieutvecklingsmålen och de ekonomiska partnerskapsavtalen.

Fråga nr 2 från Assarid (Mali) om offentligt utvecklingsbistånd.

Fråga nr 3 från Tapsoba (Burkina Faso) om finanskrisen.

Fråga nr 6 från Van Lancker om halvtidsöversynen av landstrategidokumenten i anslutning till den tionde Europeiska utvecklingsfonden.

Fråga nr 8 från Van Hecke om internationella brottmålsdomstolens trovärdighet.

Fråga nr 10 från Hutchinson om anständigt arbete.

Fråga nr 12 från Bowis om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder.

Fråga nr 14 från Aubert om naturtillgångar.

Fråga nr 4 från Leinen om ekonomiska partnerskapsavtal och civilsamhället.

Fråga nr 5 från Ford om fullständiga avtal om ekonomiskt partnerskap med Fiji och Papua Nya Guinea.

Fråga nr 16 från William (Seychellerna) om finansiering av Centrum för företagsutveckling.

Fråga nr 9 från Gomes om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Angola.

Fråga nr 15 från Neris om europeiskt bistånd efter naturkatastroferna på Haiti.

Författarna till frågorna 13 – Carlotti företrädd av Hutchinson – och nr 17 – Jardim Fernandes företrädd av Gomes – hade inga tilläggsfrågor.

Författarna till frågorna 11 och 7 var inte närvarande.

5.   Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens femtonde sammanträde i Ljubljana (Slovenien)

Kommissionsledamoten hänvisade till ett dokument som hade delats ut och som beskriver kommissionens uppföljning av de resolutioner som antogs i Ljubljana (Slovenien).

Uttalande av Louis Michel, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Kommissionsledamot Michel uttalade sig på kommissionens vägnar.

Följande yttrade sig: Medordförande Kinnock, De Sousa (Angola), Hutchinson, Bounkoulou (Kongo), Polisi (Rwanda), Aubert, Milupi (Zambia), Schröder, Sithole (Moçambique), Van Hecke, Atim-Ogwal (Uganda), Gomes, Danata (Kamerun) och Enguda Litumba (Demokratiska republiken Kongo).

Kommissionsledamot Michel besvarade frågor.

7.   Diskussion med kommissionen

Följande yttrade sig: Audy, Derpaalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Jimenez (Dominikanska republiken), Gahler, Holland (Zimbabwe), Cashman och Jacinthe (Haiti)

Kommissionsledamot Michel besvarade frågor.

Den sista frågan från Baldeh (Gambia) om traktamenten för AVS-ledamöter föranledde kommissionsledamot Michel att göra ett uttalande i vilket han förklarade att AVS-sekretariatet är ansvarigt för budgetförvaltningen när det gäller AVS-ledamöter.

utskottet för politiska frågor (AVS–EU/100.291/08/fin) om skydd av civilbefolkningen med hjälp av FN och regionala organisationer under fredsbevarande insatser

Klassou (Togo) och Van Hecke presenterade sin rapport.

Följande yttrade sig: Kaczmarek, Mustafa (Sudan), Gomes, Enguda Litumba (Demokratiska republiken Kongo), Ali (Etiopien), Aubert, Ramotar (Guyana), Zimmer, Zwiefka och Baum (kommissionen).

Klassou (Togo) och Van Hecke avslutade diskussionen.

(Sammanträdet ajournerades kl. 13.05 och återupptogs kl. 15.25)

ORDFÖRANDE: RASMUSSEN

Medordförande

9.   Meddelanden från medordföranden

Medordföranden meddelade att som en följd av kommissionsledamot Michels uttalande samma morgon om traktamenten för AVS-ledamöter hade AVS-gruppen gett honom mandat att skicka en skrivelse till Michel. Resultatet av denna skrivelse skulle meddelas vid nästa presidiesammanträde.

Medordföranden påminde ledamöterna om att presidiet hade avgett en förklaring som redan delats ut och i vilken man beklagade rådets tjänstgörande ordförandeskaps frånvaro från den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde.

10.   Uttalande av Lucien Marie-Noël Bembamba, minister för ekonomiska och finansiella frågor (Burkina Faso), tjänstgörande ordförande för AVS-ministerrådet

Bembamba uttalade sig på AVS-rådets vägnar.

11.   Uttalande av André Wiltzer, före detta biträdande minister med ansvar för samarbete och den fransktalande världen, företrädare för rådets tjänstgörande ordförandeskap

Wiltzer uttalade sig på rådets vägnar.

12.   Frågestund med rådet

En fråga hade lämnats in till AVS-rådet.

Bembamba besvarade följande fråga:

Fråga nr 1 från William (Seychellerna) om fiske.

Femton frågor hade lämnats in till rådet.

Wiltzer besvarade följande frågor och följdfrågor, av vilka vissa också togs upp av Bembamba.

Fråga nr 5 från Tapsoba (Burkina Faso) om finanskrisen.

Fråga nr 6 från Van Lancker (för Carlotti) om planering av den interna AVS-budgeten inom ramen för den tionde europeiska utvecklingsfonden.

Fråga nr 7 från Agnoletto on tillgång till viktiga läkemedel.

Fråga nr 14 från Schmidt om Dawitt Isaak i Eritrea.

Fråga nr 15 från Gomes om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Angola.

Fråga nr 9 från Bowis om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder.

Följande frågor fick inga följdfrågor:

Fråga nr 2 från Van Hecke om den globala finanskrisen och fråga nr 3 från Leinen om finanskrisen

Fråga 4 av Assarid (Mali) om offentligt utvecklingsbistånd.

Fråga nr 12 från Van Lancker om medel för familjeplanering och grundläggande tjänster för och forskning om reproduktiv hälsa.

Fråga nr 8 från Neris om regionalt samarbete efter naturkatastroferna på Haiti.

Fråga nr 16 från Gomes (för Jardim Fernandes) om förbindelserna mellan EU och Zimbabwe.

Fråga nr 10 från Aubert om naturtillgångar.

Fråga nr 13 från William (Seychellerna) om FN:s parlamentariska församling.

13.   Diskussion med rådet

Följande yttrade sig: Naib (Eritrea), Sudre, Veneto, Milebou (Gabon), William (Seychellerna), Assarid (Mali), Bembamba (AVS-ministerrådet) och Wiltzer (rådet)

14.   Klimatförändringen – Påverkan på små önationer: diskussion (utan resolution)

Följande yttrade sig: Saulei (Centret för doktorandstudier, universitetet i Papua Nya Guinea), Yausause (Byrån för klimatförändringar, miljöministeriet, Papua Nya Guinea), Bowis, Bounkoulou (Kongo), Cashman, Baldeh (Gambia), Jouye de Grandmaison, Ramotar (Guyana), Rosati, Assarid (Mali), Jäätteenmäki, William (Seychellerna) och Sabatucci (kommissionen).

15.   Redogörelse av EESK och representanter för det regionala civila samhället

Följande yttrade sig: Jahier (EESK:s AVS-uppföljningskommitté) och Anthony (EESK:s AVS-uppföljningskommitté och fackföreningar på Fiji).

16.   Land- och regionstrategidokument till den tionde Europeiska utvecklingsfonden

Följande yttrade sig: Baum (kommissionen), Lahai (Sierra Leone), Assarid (Mali), Kombo (Kenya), Danata (Kamerun), Thomas (Saint Kitts och Nevis), Tapsoba (Burkina Faso) och William (Seychellerna).

(Sammanträdet avslutades kl. 19.07)

Wilkie RASMUSSEN och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 16.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 61/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 61/8

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 28 NOVEMBER 2008

(2009/C 61/04)

(Sammanträdet öppnades kl. 8.50)

ORDFÖRANDE: KINNOCK

Medordförande

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter:

Attard-Montalto (för Fernandes), Audy (för Coelho), Budreikaitė (för Busk), Czarnecki (för de Villiers), Ford (för Arif), Gill (för Gröner), Goebbels (för Bullmann), Hutchinson (för McAvan), Jäätteenmäki (för Morillon), Lavarra (för Zani), Leinen (för Jöns), Maldeikis (för Louis), Martin D. (för Fraile Cantón), Neris (för Ferreira E.), Olajos (för Mitchell), Sornosa Martínez (for Scheele), Sudre (för Gaubert) och Zwiefka (för Záborská).

2.   Justering av protokollet från sammanträdet torsdag förmiddag den 27 november 2008

Protokollet justerades.

3.   Sammanfattning av seminarierna

| — | Bernard Lehideux om det autonoma området Bougainville. |
| --- | --- |

—

Bernard Lehideux om det autonoma området Bougainville.

| — | Waven William (Seychellerna) om fiske, särskilt fiske efter tonfisk, i anslutning till partnerskapsavtalet mellan Papua Nya Guinea och EU. |
| --- | --- |

—

Waven William (Seychellerna) om fiske, särskilt fiske efter tonfisk, i anslutning till partnerskapsavtalet mellan Papua Nya Guinea och EU.

| — | Ibrahim I. Matola (Malawi) om malaria, tuberkulos och HIV/AIDS. |
| --- | --- |

—

Ibrahim I. Matola (Malawi) om malaria, tuberkulos och HIV/AIDS.

4.   Omröstning om ändringsförslagen om en reform av arbetsordningen

Förslaget antogs av församlingens två grupper i enlighet med artikel 34 i arbetsordningen.

5.   Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de rapporter som lagts fram av de tre ständiga utskotten

| — | Rapport om skydd av civilbefolkningen med hjälp av FN och regionala organisationer under fredsbevarande insatser (AVS–EU/100.291/08/fin) – utskottet för politiska frågor. Medföredragande: Komi Selom Klassou (Togo) och Johan Van Hecke.
  Resolutionen antogs enhälligt utan ändringar. |
| --- | --- |

—

Rapport om skydd av civilbefolkningen med hjälp av FN och regionala organisationer under fredsbevarande insatser (AVS–EU/100.291/08/fin) – utskottet för politiska frågor. Medföredragande: Komi Selom Klassou (Togo) och Johan Van Hecke.

Resolutionen antogs enhälligt utan ändringar.

| — | Rapport om effektiviteten i biståndet samt en definition av offentligt utvecklingsbistånd (AVSEU/100.300/08/fin) – utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel. Medföredragande: Waven William (Seychellerna) och Anne Van Lancker.
  Ändringsförslag 1–5, kompromissändringsförslag 1 (med det muntliga ändringsförslaget från Agnoletto) och ändringsförslag 10–12 antogs.
  Det ändrade förslaget till resolution antogs enhälligt med 1 nedlagd röst. |
| --- | --- |

—

Rapport om effektiviteten i biståndet samt en definition av offentligt utvecklingsbistånd (AVSEU/100.300/08/fin) – utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel. Medföredragande: Waven William (Seychellerna) och Anne Van Lancker.

Ändringsförslag 1–5, kompromissändringsförslag 1 (med det muntliga ändringsförslaget från Agnoletto) och ändringsförslag 10–12 antogs.

Det ändrade förslaget till resolution antogs enhälligt med 1 nedlagd röst.

| — | Rapport om de sociala konsekvenserna av barnarbete och strategier för att bekämpa sådant arbete (AVS–EU/100.247/08/fin) – utskottet för sociala frågor och miljö. Medföredragande: Ana Rita Sithole (Moçambique) och Liam Aylward.
  Ändringsförslag 1 antogs.
  Ett muntligt ändringsförslag till skäl AD lades fram av Sithole (Moçambique) och antogs.
  En särskild omröstning om punkt 32 krävdes av fem ledamöter och punkten förkastades.
  Den ändrade förslaget till resolution antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Rapport om de sociala konsekvenserna av barnarbete och strategier för att bekämpa sådant arbete (AVS–EU/100.247/08/fin) – utskottet för sociala frågor och miljö. Medföredragande: Ana Rita Sithole (Moçambique) och Liam Aylward.

Ändringsförslag 1 antogs.

Ett muntligt ändringsförslag till skäl AD lades fram av Sithole (Moçambique) och antogs.

En särskild omröstning om punkt 32 krävdes av fem ledamöter och punkten förkastades.

Den ändrade förslaget till resolution antogs enhälligt.

6.   Omröstning om brådskande resolutionsförslag

| — | Brådskande resolutionsförslag om situationen i Mauretanien (APP-EU/100.440/08/comp.)
  Ett muntligt ändringsförslag till punkt 13 lades fram av Hutchinson och antogs.
  Ändringsförslag 1–4 antogs.
  Det ändrade förslaget till resolution antogs enhälligt med 1 nedlagd röst. |
| --- | --- |

—

Brådskande resolutionsförslag om situationen i Mauretanien (APP-EU/100.440/08/comp.)

Ett muntligt ändringsförslag till punkt 13 lades fram av Hutchinson och antogs.

Ändringsförslag 1–4 antogs.

Det ändrade förslaget till resolution antogs enhälligt med 1 nedlagd röst.

| — | Brådskande resolutionsförslag om situationen i Zimbabwe (APP-EU/100.439/08/comp.)
  Inga ändringsförslag ingavs.
  Resolutionen antogs enhälligt med två nedlagda röster.
  Följande yttrade sig: Ribeiro e Castro om ett sakfel. |
| --- | --- |

—

Brådskande resolutionsförslag om situationen i Zimbabwe (APP-EU/100.439/08/comp.)

Inga ändringsförslag ingavs.

Resolutionen antogs enhälligt med två nedlagda röster.

Följande yttrade sig: Ribeiro e Castro om ett sakfel.

7.   Antagande av Port Moresbydeklarationen om de globala livsmedels- och finanskriserna

Deklarationen antogs med acklamation.

Röstförklaringar (artikel 16 i arbetsordningen): Aubert och Hutchinson (muntligt) och Ford (skriftligt)

8.   Övriga frågor

Följande yttrade sig: Mugambe (Uganda) och Gomes om handeldvapen och lätta vapen, Ribeiro e Castro om nödvändigheten att på förhand ta itu med frågan om den höga kostnadsnivån i Luanda (Angola), som är platsen för det artonde sammanträdet, Audy om förfarandet att anta förklaringar med acklamation, Bowis om de två besök som är inplanerade samtidigt som seminarierna, Sithole (Moçambique) som tackade myndigheterna i Papua Nya Guinea för arrangemangen, Danata (Kamerun) om transportfrågor, Ramotar (Guyana) som föreslog att man skulle skicka en inbjudan till Förenta staternas blivande president Barrack Obama att delta i ett av sammanträdena med den gemensamma parlamentariska församlingen.

Medordföranden tackade myndigheterna i Papua Nya Guinea för deras gästfrihet och för alla ansträngningar i samband med anordnandet av det sextonde sammanträdet med den gemensamma parlamentariska församlingen i Port Moresby samt de åtföljande sociala evenemangen.

9.   Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sjuttonde sammanträde

Det sjuttonde sammanträdet med den gemensamma parlamentariska församlingen skulle hållas den 6–9 april 2009 i Prag (Republiken Tjeckien).

Roithova välkomnade ledamöterna till Prag.

(Sammanträdet avslutades kl. 22.15)

Wilkie RASMUSSEN och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| AVS ländernas ledamöter | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKÖARNA), medordförande | KINNOCK, medordförande |
| ANGOLA (vice ordförande) | GAHLER (vice ordförande) |
| BURKINA FASO (vice ordförande) | VENTRE (vice ordförande) |
| KONGO Republiken (vice ordförande) | JOUYE DE GRANDMAISON (vice ordförande) |
| KONGO Demokratiska republiken (vice ordförande) | CARLOTTI (vice ordförande) |
| ETIOPIEN (vice ordförande) | MITCHELL (vice ordförande) |
| GAMBIA (vice ordförande) | AUBERT (vice ordförande) |
| GUYANA (vice ordförande) | LULLING (vice ordförande) |
| PAPUA NYA GUINEA (vice ordförande) | BIELAN (vice ordförande) |
| RWANDA (vice ordförande) | POLFER (vice ordförande) |
| SALOMONÖARNA (vice ordförande) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande) |
| SURINAM (vice ordförande) | BOWIS (vice ordförande) |
| ZIMBABWE (vice ordförande) | GOUDIN (vice ordförande) |
| ANTIGUA & BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMAS | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOTSWANA | BORRELL FONTELLES |
| BURUNDI | BULLMAN |
| KAMERUN | BUSK |
| KAP VERDE | CALLANAN |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | CASHMAN |
| TCHAD | CIANI |
| KOMORERNA | COELHO |
| ELFENBENSKUSTEN | CORNILLET |
| DJIBOUTI | DEVA |
| DOMINICA | DILLEN |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKEN | DOMBROVSKIS |
| EKVATORIALGUINEA | FERNANDES |
| ERITREA | FERREIRA |
| FIJI | FRAILE CANTÓN |
| GABON | GAUBERT |
| GHANA | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| GUINEA-BISSAU | GURMAI |
| JAMAICA | HALL |
| HAITI | HAUG |
| KENYA | HOLM |
| KIRIBATI | IRUJO AMEZAGA |
| LESOTHO | JÖNS |
| LIBERIA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KORHOLA |
| MALAWI | KOZLIK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MARSHALLÖARNA (Republiken) | LEHIDEUX |
| MAURETANIEN | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MAURITIUS | LOUIS |
| MIKRONESIEN | McAVAN |
| MOÇAMBIQUE | MARTENS |
| NAMIBIA | MAURO |
| NAURU (Republiken) | MAYER |
| NIGER | MORILLON |
| NIGERIA | NOVAK |
| NIUE | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| PALAU | RIBEIRO E CASTRO |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | ROITHOVÁ |
| SAINT LUCIA | ROSATI |
| SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA | SANZ PALACIO |
| SAMOA | SCHEELE |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | SCHLYTER |
| SENEGAL | SCHMIDT F. |
| SEYCHELLERNA | SCHMIDT O. |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SCHRÖDER |
| SYDAFRIKA | SPERONI |
| SUDAN | STURDY |
| SWAZILAND | VAN HECKE |
| TANZANIA | VAN LANCKER |
| ÖSTTIMOR | VENETO |
| TOGO | de VILLIERS |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | WIJKMAN |
| TUVALU | ZÁBORSKÁ |
| UGANDA | ZANI |
| VANUATU | ZĪLE |
| ZAMBIA | ZIMMER |

AVS ländernas ledamöter

Europaparlamentets ledamöter

RASMUSSEN (COOKÖARNA), medordförande

KINNOCK, medordförande

ANGOLA (vice ordförande)

GAHLER (vice ordförande)

BURKINA FASO (vice ordförande)

VENTRE (vice ordförande)

KONGO Republiken (vice ordförande)

JOUYE DE GRANDMAISON (vice ordförande)

KONGO Demokratiska republiken (vice ordförande)

CARLOTTI (vice ordförande)

ETIOPIEN (vice ordförande)

MITCHELL (vice ordförande)

GAMBIA (vice ordförande)

AUBERT (vice ordförande)

GUYANA (vice ordförande)

LULLING (vice ordförande)

PAPUA NYA GUINEA (vice ordförande)

BIELAN (vice ordförande)

RWANDA (vice ordförande)

POLFER (vice ordförande)

SALOMONÖARNA (vice ordförande)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande)

SURINAM (vice ordförande)

BOWIS (vice ordförande)

ZIMBABWE (vice ordförande)

GOUDIN (vice ordförande)

ANTIGUA & BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMAS

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOTSWANA

BORRELL FONTELLES

BURUNDI

BULLMAN

KAMERUN

BUSK

KAP VERDE

CALLANAN

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

CASHMAN

TCHAD

CIANI

KOMORERNA

COELHO

ELFENBENSKUSTEN

CORNILLET

DJIBOUTI

DEVA

DOMINICA

DILLEN

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

DOMBROVSKIS

EKVATORIALGUINEA

FERNANDES

ERITREA

FERREIRA

FIJI

FRAILE CANTÓN

GABON

GAUBERT

GHANA

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

GUINEA-BISSAU

GURMAI

JAMAICA

HALL

HAITI

HAUG

KENYA

HOLM

KIRIBATI

IRUJO AMEZAGA

LESOTHO

JÖNS

LIBERIA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KORHOLA

MALAWI

KOZLIK

MALI

LANGENDRIES

MARSHALLÖARNA (Republiken)

LEHIDEUX

MAURETANIEN

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MAURITIUS

LOUIS

MIKRONESIEN

McAVAN

MOÇAMBIQUE

MARTENS

NAMIBIA

MAURO

NAURU (Republiken)

MAYER

NIGER

MORILLON

NIGERIA

NOVAK

NIUE

PLEGUEZUELOS AGUILAR

PALAU

RIBEIRO E CASTRO

SAINT KITTS OCH NEVIS

ROITHOVÁ

SAINT LUCIA

ROSATI

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

SANZ PALACIO

SAMOA

SCHEELE

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

SCHLYTER

SENEGAL

SCHMIDT F.

SEYCHELLERNA

SCHMIDT O.

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SCHRÖDER

SYDAFRIKA

SPERONI

SUDAN

STURDY

SWAZILAND

VAN HECKE

TANZANIA

VAN LANCKER

ÖSTTIMOR

VENETO

TOGO

de VILLIERS

TONGA

WIELAND

TRINIDAD OCH TOBAGO

WIJKMAN

TUVALU

ZÁBORSKÁ

UGANDA

ZANI

VANUATU

ZĪLE

ZAMBIA

ZIMMER

UTSKOTTET FÖR UTRIKESFRÅGOR

| Ledamöter från AVS-länderna | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| IBOVI (REP. KONGO), medordförande | CALLANAN, medordförande |
| CHERON (HAITI), vice ordförande | JÖNS, vice ordförande |
| AIMO (PAPUA NYA GUINEA), vice ordförande | POLFER, vice ordförande |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| BELIZE | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| CENTRALAFRIKANSKA REP. | DILLEN |
| COOKÖARNA | GAHLER |
| AMON-AGO (ELFENBENSKUSTEN) | GAUBERT |
| MUSA NAIB (ERITREA) | GOMES |
| TOGA (ETIOPIEN) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIJI) | GRÖNER |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON) | GURMAI |
| KUMI (GHANA) | KACZMAREK |
| GRENADA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GUINEA | LOUIS |
| GUYANA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KAMAR (KENYA) | MAURO |
| KOLLIE (LIBERIA) | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| STRAKER (SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA) | SCHMIDT F. |
| SYDAFRIKA | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANZANIA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| TUVALU | ZANI |
| MANDIZHA (ZIMBABWE) | ZIMMER |

Ledamöter från AVS-länderna

Europaparlamentets ledamöter

IBOVI (REP. KONGO), medordförande

CALLANAN, medordförande

CHERON (HAITI), vice ordförande

JÖNS, vice ordförande

AIMO (PAPUA NYA GUINEA), vice ordförande

POLFER, vice ordförande

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

BELIZE

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

CENTRALAFRIKANSKA REP.

DILLEN

COOKÖARNA

GAHLER

AMON-AGO (ELFENBENSKUSTEN)

GAUBERT

MUSA NAIB (ERITREA)

GOMES

TOGA (ETIOPIEN)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIJI)

GRÖNER

MILEBOU-AUBUSSON (GABON)

GURMAI

KUMI (GHANA)

KACZMAREK

GRENADA

LÓPEZ ISTÚRIZ

GUINEA

LOUIS

GUYANA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KAMAR (KENYA)

MAURO

KOLLIE (LIBERIA)

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

STRAKER (SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA)

SCHMIDT F.

SYDAFRIKA

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANZANIA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

TUVALU

ZANI

MANDIZHA (ZIMBABWE)

ZIMMER

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| Ledamöter från AVS-länderna | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| KGATHI (BOTSWANA), medordförande | SCHLYTER, medordförande |
| KUTEKALA (DEM. REP. KONGO), vice ordförande | DOMBROVSKIS, vice ordförande |
| WAZIRI (NIGERIA), vice ordförande | RIBEIRO E CASTRO, vice ordförande |
| BARBADOS | AGNOLETTO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BEREND |
| EKVATORIALGUINEA | BULLMANN |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA) | BUSK |
| TIHELI (LESOTHO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAURETANIEN) | FERREIRA |
| MICRONESIEN | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIBIA) | KINNOCK |
| PALAU | KOZLÍK |
| POLISI (RWANDA) | LANGENDRIES |
| SAMOA | LEHIDEUX |
| SAO TOME & PRINCIPE | LULLING |
| SECK (SENEGAL) | MAYER |
| WILLIAM (SEYCHELLERNA) | McAVAN |
| LAHAI (SIERRA LEONE) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | ROSATI |
| SAINT LUCIA | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | de VILLIERS |
| NJOBVU (ZAMBIA) | ZĪLE |

Ledamöter från AVS-länderna

Europaparlamentets ledamöter

KGATHI (BOTSWANA), medordförande

SCHLYTER, medordförande

KUTEKALA (DEM. REP. KONGO), vice ordförande

DOMBROVSKIS, vice ordförande

WAZIRI (NIGERIA), vice ordförande

RIBEIRO E CASTRO, vice ordförande

BARBADOS

AGNOLETTO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BEREND

EKVATORIALGUINEA

BULLMANN

DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA)

BUSK

TIHELI (LESOTHO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAURETANIEN)

FERREIRA

MICRONESIEN

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIBIA)

KINNOCK

PALAU

KOZLÍK

POLISI (RWANDA)

LANGENDRIES

SAMOA

LEHIDEUX

SAO TOME & PRINCIPE

LULLING

SECK (SENEGAL)

MAYER

WILLIAM (SEYCHELLERNA)

McAVAN

LAHAI (SIERRA LEONE)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SAINT KITTS OCH NEVIS

ROSATI

SAINT LUCIA

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD OCH TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

de VILLIERS

NJOBVU (ZAMBIA)

ZĪLE

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖ

| Ledamöter från AVS-länderna | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| TOSUL (VANUATU), medordförande | SCHEELE, medordförande |
| SITHOLE (MOÇAMBIQUE), vice ordförande | NOVAK, vice ordförande |
| DEERPALSING (MAURITIUS), vice ordförande | ARIF, vice ordförande |
| ANTIGUA OCH BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMAS | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| DANATA (KAMERUN) | BORRELL FONTELLES |
| KAP VERDE | BOWIS |
| TCHAD | CASHMAN |
| KOMORERNA | CIANI |
| SAID (DJIBOUTI) | FERNANDES |
| DOMINICA | FRAILE CANTÓN |
| JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN) | GOUDIN |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| GUINEA BISSAU | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| MADAGASKAR | JOUYE DE GRANDMAISON |
| MALAWI | KORHOLA |
| MARSHALLÖARNA | MARTENS |
| NAURU (Republiken) | MITCHELL |
| OUMAROU (NIGER) | ROITHOVA |
| SALOMONÖARNA | SCHMIDT O. |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| RATHPAL (SURINAM) | VENETO |
| THWALA (SWAZILAND) | WIJKMAN |
| ÖSTTIMOR | ZÁBORSKÁ |

Ledamöter från AVS-länderna

Europaparlamentets ledamöter

TOSUL (VANUATU), medordförande

SCHEELE, medordförande

SITHOLE (MOÇAMBIQUE), vice ordförande

NOVAK, vice ordförande

DEERPALSING (MAURITIUS), vice ordförande

ARIF, vice ordförande

ANTIGUA OCH BARBUDA

ALLISTER

BAHAMAS

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

DANATA (KAMERUN)

BORRELL FONTELLES

KAP VERDE

BOWIS

TCHAD

CASHMAN

KOMORERNA

CIANI

SAID (DJIBOUTI)

FERNANDES

DOMINICA

FRAILE CANTÓN

JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN)

GOUDIN

BALDEH (GAMBIA)

HALL

GUINEA BISSAU

HAUG

KIRIBATI

HOLM

MADAGASKAR

JOUYE DE GRANDMAISON

MALAWI

KORHOLA

MARSHALLÖARNA

MARTENS

NAURU (Republiken)

MITCHELL

OUMAROU (NIGER)

ROITHOVA

SALOMONÖARNA

SCHMIDT O.

SOMALIA

SCHNELLHARDT

RATHPAL (SURINAM)

VENETO

THWALA (SWAZILAND)

WIJKMAN

ÖSTTIMOR

ZÁBORSKÁ

---

BILAGA II

NÄRVAROLISTA FÖR SAMMANTRÄDET DEN 25–28 NOVEMBER 2008 I PORT MORESBY (PAPUA NYA GUINEA)

| RASMUSSEN (Cooköarna), medordförande | KINNOCK, medordförande |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (vice ordförande) | AGNOLETTO |
| BRATHWAITE (Barbados) | ATTARD-MONTALTO (för Fernandes) (4) |
| DAYORI (Benin) | AUBERT (vice ordförande) |
| NTUANE (Botswana) | AUDY (för Coelho) |
| KABORE (Burkina Faso) (vice ordförande) | AYLWARD |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BIELAN (2)
   (3)
   (4) |
| DANATA (Kamerun) | BOWIS (VP) |
| BOUNKOULOU (Kongo, Republiken) (vice ordförande) | BUDREIKAITE (för Busk) |
| LUTUNDULA (Kongo, Demokratiska republiken) (vice ordförande) | CASHMAN |
| JIMENEZ (Dominikanska republiken) | CZARNECKI (för De Villiers) (2)
   (3)
   (4) |
| DOUGAN MALABO (Ekvatorialguinea) | DEVA |
| NAIB (Eritrea) | DILLEN |
| TOGA (Etiopien) (vice ordförande) | DOMBROVSKIS |
| CAVUILATI (Fiji) (*) | FORD (för Arif) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabon) | GAHLER (VP) |
| BALDEH (Gambia) | GILL (för Gröner) |
| ATTOH (Ghana) | GOEBBELS (för Bullmann) |
| RAMOTAR (Guyana) | GOMES |
| JACINTHE (Haiti) | GOUDIN (vice ordförande) |
| HAY WEBSTER (Jamaica) | GRABOWSKA |
| KAMAR(Kenya) | HAUG |
| TABAI (Kiribati) | HUTCHINSON (för McAvan) |
| MAFURA (Lesotho) | JÄÄTTEENMÄKI (för Morillon) |
| MAHAZAKA (Madagaskar) | JOUYE DE GRANDMAISON (vice ordförande) |
| MATOLA (Malawi) | KACZMAREK |
| ASSARID (Mali) | LAVARRA (för Zani) |
| GUELAYE (Mauretanien) | LEHIDEUX |
| DEERPALSING (Mauritius) | LEINEN (for Jöns) |
| WELLY (Mikronesien) | MALDEIKIS (for Louis) |
| SITHOLE (Moçambique) | MARTENS |
| MUSHELENGA (Namibia) | MARTIN (för Fraile Cantón) |
| OUMAROU (Niger) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande) |
| ABDULLAHI (Nigeria) | MAURO |
| AIMO (Papua Nya Guinea) (vice ordförande) | NERIS (för Ferreira) |
| POLISI (Rwanda) (vice ordförande) | NOVAK |
| THOMAS (Saint Kitts och Nevis) (*) | OLAJOS (för Mitchell) |
| EVERISTUS (Saint Lucia) | POMES (for López-Istúriz White) (2)
   (3) |
| STRAKER (Saint Vincent och Grenadinerna) | RIBEIRO E CASTRO |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | ROITHOVA |
| WILLIAM (Seychellerna) | ROSATI |
| LAHAI (Sierra Leone) | SCHMIDT O. |
| BATA'ANISIA (Salomonöarna) (vice ordförande) (*) | SCHRÖDER |
| SITHOLE (Sydafrika) | SORNOSA MARTINEZ (Scheele) |
| DEKUEK (Sudan) | SPERONI (3)
   (4) |
| RODGERS (Surinam) (vice ordförande) | SUDRE (Gaubert) |
| MASUKU (Swaziland) (*) | VAN HECKE (1)
   (2)
   (3) |
| KAGYER DARBO (Tchad) | VAN LANCKER |
| KLASSOU (Togo) | VENETO (1)
   (2)
   (3) |
| MUGAMBE (Uganda) | VENTRE |
| TOSUL (Vanuatu) | WIELAND |
| MILUPI (Zambia) | ZILE |
| CHIDAKWA (Zimbabwe) (vice ordförande) | ZIMMER |
| | ZWIEFKA (för Zaborska) |

RASMUSSEN (Cooköarna), medordförande

KINNOCK, medordförande

DE SOUSA (Angola) (vice ordförande)

AGNOLETTO

BRATHWAITE (Barbados)

ATTARD-MONTALTO (för Fernandes) (4)

DAYORI (Benin)

AUBERT (vice ordförande)

NTUANE (Botswana)

AUDY (för Coelho)

KABORE (Burkina Faso) (vice ordförande)

AYLWARD

MANIRAKIZA (Burundi)

BIELAN (2)
   (3)
   (4)

DANATA (Kamerun)

BOWIS (VP)

BOUNKOULOU (Kongo, Republiken) (vice ordförande)

BUDREIKAITE (för Busk)

LUTUNDULA (Kongo, Demokratiska republiken) (vice ordförande)

CASHMAN

JIMENEZ (Dominikanska republiken)

CZARNECKI (för De Villiers) (2)
   (3)
   (4)

DOUGAN MALABO (Ekvatorialguinea)

DEVA

NAIB (Eritrea)

DILLEN

TOGA (Etiopien) (vice ordförande)

DOMBROVSKIS

CAVUILATI (Fiji) (*)

FORD (för Arif)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

GAHLER (VP)

BALDEH (Gambia)

GILL (för Gröner)

ATTOH (Ghana)

GOEBBELS (för Bullmann)

RAMOTAR (Guyana)

GOMES

JACINTHE (Haiti)

GOUDIN (vice ordförande)

HAY WEBSTER (Jamaica)

GRABOWSKA

KAMAR(Kenya)

HAUG

TABAI (Kiribati)

HUTCHINSON (för McAvan)

MAFURA (Lesotho)

JÄÄTTEENMÄKI (för Morillon)

MAHAZAKA (Madagaskar)

JOUYE DE GRANDMAISON (vice ordförande)

MATOLA (Malawi)

KACZMAREK

ASSARID (Mali)

LAVARRA (för Zani)

GUELAYE (Mauretanien)

LEHIDEUX

DEERPALSING (Mauritius)

LEINEN (for Jöns)

WELLY (Mikronesien)

MALDEIKIS (for Louis)

SITHOLE (Moçambique)

MARTENS

MUSHELENGA (Namibia)

MARTIN (för Fraile Cantón)

OUMAROU (Niger)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande)

ABDULLAHI (Nigeria)

MAURO

AIMO (Papua Nya Guinea) (vice ordförande)

NERIS (för Ferreira)

POLISI (Rwanda) (vice ordförande)

NOVAK

THOMAS (Saint Kitts och Nevis) (*)

OLAJOS (för Mitchell)

EVERISTUS (Saint Lucia)

POMES (for López-Istúriz White) (2)
   (3)

STRAKER (Saint Vincent och Grenadinerna)

RIBEIRO E CASTRO

SOLAMALEMALO (Samoa)

ROITHOVA

WILLIAM (Seychellerna)

ROSATI

LAHAI (Sierra Leone)

SCHMIDT O.

BATA'ANISIA (Salomonöarna) (vice ordförande) (*)

SCHRÖDER

SITHOLE (Sydafrika)

SORNOSA MARTINEZ (Scheele)

DEKUEK (Sudan)

SPERONI (3)
   (4)

RODGERS (Surinam) (vice ordförande)

SUDRE (Gaubert)

MASUKU (Swaziland) (*)

VAN HECKE (1)
   (2)
   (3)

KAGYER DARBO (Tchad)

VAN LANCKER

KLASSOU (Togo)

VENETO (1)
   (2)
   (3)

MUGAMBE (Uganda)

VENTRE

TOSUL (Vanuatu)

WIELAND

MILUPI (Zambia)

ZILE

CHIDAKWA (Zimbabwe) (vice ordförande)

ZIMMER

ZWIEFKA (för Zaborska)

Övriga:

| ANGOLA
  PINTO
  GAMBOA
  SAMY | BARBADOS
  HUMPHREY | BENIN
  ALIA
  SEIDOU ADAMBI
  TODJINOU |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO
  TABSOBA
  OUBA | BURUNDI
  NIBOGORA | KAMERUN
  AWUDU MBAYA
  HAMA TOUKOUR
  NDOUMBA NGONO
  ABDOULAYE DAOUDA
  SOKENG |
| KONGO (Republiken)
  OBA | KONGO (Demokratiska republiken)
  ENDUGA LITUMBA
  KUTEKALA KAAWA
  MBUKU LAKA
  MOLEKE MOLIWA
  BIE BONGENGE MAYICHA | ETIOPIEN
  ALI
  ABERA
  AHMEDIN
  GEBRE-CHRISTOS |
| EKVATORIALGUINEA
  CARMELO
  BACALE | GABON
  MABAKA
  NTEM ALLOGHO | GHANA
  KUMI |
| HAITI
  DOREUS
  DENIUS
  NELSON
  ACKLUSH | KENYA
  KOMBO | MALI
  BA |
| MAURETANIEN
  OULD BOILIL | MAURITIUS
  GUNESSEE | NAMIBIA
  DE WAAL
  IIPINGE
  RUMPF |
| NIGERIA
  USMAN
  AKWASHIKI | PAPUA NYA GUINEA
  DEKENA
  GRAHAM
  MALADINA
  ZURENUOC
  ASIK
  WESLEY
  TABAR
  LAGEA
  BOURSIN | RWANDA
  AYINKAMIYE |
| SEYCHELLERNA
  FAURE | SIERRA LEONE
  BUNDU | SALOMONÖARNA
  MA'AHANUA |
| SYDAFRIKA
  MAGAU
  OPPERMAN
  SOOKLAL | SUDAN
  JERVASE YAK
  MUSTAFA
  ALOPA
  ABDELLA | SURINAM
  RATHIPAL
  CASTELEN
  JAIRAM |
| TOGO
  GBONE | UGANDA
  ATIM-OGWAL
  KATENKA-APULI | ZIMBABWE
  HOLLAND
  NDLOVU |

ANGOLA

PINTO

GAMBOA

SAMY

BARBADOS

HUMPHREY

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

TODJINOU

BURKINA FASO

TABSOBA

OUBA

BURUNDI

NIBOGORA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

HAMA TOUKOUR

NDOUMBA NGONO

ABDOULAYE DAOUDA

SOKENG

KONGO (Republiken)

OBA

KONGO (Demokratiska republiken)

ENDUGA LITUMBA

KUTEKALA KAAWA

MBUKU LAKA

MOLEKE MOLIWA

BIE BONGENGE MAYICHA

ETIOPIEN

ALI

ABERA

AHMEDIN

GEBRE-CHRISTOS

EKVATORIALGUINEA

CARMELO

BACALE

GABON

MABAKA

NTEM ALLOGHO

GHANA

KUMI

HAITI

DOREUS

DENIUS

NELSON

ACKLUSH

KENYA

KOMBO

MALI

BA

MAURETANIEN

OULD BOILIL

MAURITIUS

GUNESSEE

NAMIBIA

DE WAAL

IIPINGE

RUMPF

NIGERIA

USMAN

AKWASHIKI

PAPUA NYA GUINEA

DEKENA

GRAHAM

MALADINA

ZURENUOC

ASIK

WESLEY

TABAR

LAGEA

BOURSIN

RWANDA

AYINKAMIYE

SEYCHELLERNA

FAURE

SIERRA LEONE

BUNDU

SALOMONÖARNA

MA'AHANUA

SYDAFRIKA

MAGAU

OPPERMAN

SOOKLAL

SUDAN

JERVASE YAK

MUSTAFA

ALOPA

ABDELLA

SURINAM

RATHIPAL

CASTELEN

JAIRAM

TOGO

GBONE

UGANDA

ATIM-OGWAL

KATENKA-APULI

ZIMBABWE

HOLLAND

NDLOVU

AVS–EU-rådet

| WILTZER | (före detta biträdande minister med ansvar för samarbete och den fransktalande världen, företrädare för rådets tjänstgörande ordförandeskap) |
| --- | --- |
| BEMBAMBA | (minister för ekonomiska och finansiella frågor (Burkina Faso), tjänstgörande ordförande för AVS-ministerrådet) |

WILTZER

(före detta biträdande minister med ansvar för samarbete och den fransktalande världen, företrädare för rådets tjänstgörande ordförandeskap)

BEMBAMBA

(minister för ekonomiska och finansiella frågor (Burkina Faso), tjänstgörande ordförande för AVS-ministerrådet)

Europeiska kommissionen

| MICHEL | Kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd |
| --- | --- |

MICHEL

Kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK)

JAHIER

ANTHONY

Teknikcentrum för jordbruks- och landsbygdssamarbete (CTA)

BOTO

DOUDET

FN:s millenniemålskampanj

PIMPLE

Sekretariatet för Stillahavsöarnas Forum

GOSSELIN

FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO)

GUEYE

AVS-sekretariatet

KAPUTIN, medgeneralsekreterare

EU-sekretariatet

NICKEL, medgeneralsekreterare

---

(*)  Landet företräddes av en person som inte är parlamentsledamot.

(1)  Närvarande den 25 november 2008.

(2)  Närvarande den 26 november 2008.

(3)  Närvarande den 27 november 2008.

(4)  Närvarande den 28 november 2008.

---

BILAGA III

BILAGA TILL SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 25 NOVEMBER 2008

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

FIJI

Ratu CAVUILATI

Fijis ambassadör, Bryssel

SALOMONÖARNA

Bernard BATA'ANASIA

Salomonöarnas ambassadör, Port Moresby

SWAZILAND

Pilile MASUKU

Förstesekreterare, Swazilands ambassad, Bryssel

ST. KITTS OCH NEVIS

Arnold THOMAS

Chargé d'affaires, Västindiens östra länders ambassad, Bryssel

---

BILAGA IV

ANTAGNA RESOLUTIONER

| — | om skydd av civilbefolkningen med hjälp av FN och regionala organisationer under fredsbevarande insatser (AVS-EU/100.291/08) | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | om biståndseffektivitet och definition av offentligt utvecklingsbistånd (AVS-EU/100.300/08) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | om de sociala konsekvenserna av barnarbete och strategierna för att bekämpa barnarbete (AVS-EU/100.247/08) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | om situationen i Mauretanien (AVS-EU/100.440/08) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | om situationen i Zimbabwe (AVS-EU/100.439/08) | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Port Moresby-förklaringen om de globala livsmedels- och finanskriserna (AVS-EU/100.393/08) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

RESOLUTION (1)

om skydd av civila vid FN:s och regionala organisationers fredsbevarande insatser

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25–28 november 2008, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25–28 november 2008,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av Genèvekonventionerna, särskilt den fjärde (12 augusti 1949) angående skydd för civilpersoner under krigstid och tilläggsprotokollen 1977 och 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionerna, särskilt den fjärde (12 augusti 1949) angående skydd för civilpersoner under krigstid och tilläggsprotokollen 1977 och 2005,

| — | med beaktande av minförbudskonventionen (Ottawakonventionen) som undertecknades i september 1997 och Förenta nationernas (FN) konvention om vissa konventionella vapen som ingicks i Genève den 10 oktober 1980 och som trädde i kraft i december 1983 och dess tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av minförbudskonventionen (Ottawakonventionen) som undertecknades i september 1997 och Förenta nationernas (FN) konvention om vissa konventionella vapen som ingicks i Genève den 10 oktober 1980 och som trädde i kraft i december 1983 och dess tilläggsprotokoll,

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948 och av Wienförklaringen och handlingsprogrammet till följd av världskonferensen om de mänskliga rättigheterna den 14–25 juni 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948 och av Wienförklaringen och handlingsprogrammet till följd av världskonferensen om de mänskliga rättigheterna den 14–25 juni 1993,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som antogs 1998, särskilt artiklarna 6, 7 och 8 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som antogs 1998, särskilt artiklarna 6, 7 och 8 i denna,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (2) och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005 (3), särskilt artiklarna 8, 17.2, 20, 31, 33, 96 och 97 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (2) och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005 (3), särskilt artiklarna 8, 17.2, 20, 31, 33, 96 och 97 i detta,

| — | med beaktande av sin resolution om återanpassning efter konflikter i AVS-länder, som antogs vid församlingens nionde sammanträde i Bamako den 21 april 2005 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om återanpassning efter konflikter i AVS-länder, som antogs vid församlingens nionde sammanträde i Bamako den 21 april 2005 (4),

| — | med beaktande av sin resolution om den regionala integrationens betydelse för att främja fred och säkerhet, som antogs vid församlingens elfte sammanträde i Wien den 22 juni 2006 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om den regionala integrationens betydelse för att främja fred och säkerhet, som antogs vid församlingens elfte sammanträde i Wien den 22 juni 2006 (5),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport S/1998/318 till säkerhetsrådet om orsaker till konflikt och främjande av varaktig fred och hållbar utveckling i Afrika av den 13 april 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport S/1998/318 till säkerhetsrådet om orsaker till konflikt och främjande av varaktig fred och hållbar utveckling i Afrika av den 13 april 1998,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s generalsekreterare till säkerhetsrådet om skydd av civilbefolkningen i väpnade konflikter, i handlingarna S/1999/957 (av den 8 september 1999), S/2001/331 (av den 30 mars 2001), S/2002/1300 (av den 30 november 2002), S/2004/431 (av den 28 maj 2004), S/2005/740 (av den 28 november 2005) och S/2007/643 (av den 28 oktober 2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s generalsekreterare till säkerhetsrådet om skydd av civilbefolkningen i väpnade konflikter, i handlingarna S/1999/957 (av den 8 september 1999), S/2001/331 (av den 30 mars 2001), S/2002/1300 (av den 30 november 2002), S/2004/431 (av den 28 maj 2004), S/2005/740 (av den 28 november 2005) och S/2007/643 (av den 28 oktober 2007),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1265 av den 17 september 1999, resolution 1296 av den 19 april 2000, resolution 1674 av den 28 april 2006 och resolution 1738 av den 23 december 2006 om skydd av civila vid väpnade konflikter, i vilka det på nytt bekräftas att parterna i en väpnad konflikt bär huvudansvaret för att skydda civila vid väpnade konflikter och i vilka även vikten av att regionala organisationer bidrar till att skydda civila vid väpnade konflikter erkänns, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1265 av den 17 september 1999, resolution 1296 av den 19 april 2000, resolution 1674 av den 28 april 2006 och resolution 1738 av den 23 december 2006 om skydd av civila vid väpnade konflikter, i vilka det på nytt bekräftas att parterna i en väpnad konflikt bär huvudansvaret för att skydda civila vid väpnade konflikter och i vilka även vikten av att regionala organisationer bidrar till att skydda civila vid väpnade konflikter erkänns,

| — | med beaktande av uttalandena från ordföranden i FN:s säkerhetsråd av den 15 mars 2002 och den 15 december 2003 och av soldatinstruktionen för beaktande av ärenden som gäller skydd av civila under säkerhetsrådets debatt om säkerhetsbevarande verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från ordföranden i FN:s säkerhetsråd av den 15 mars 2002 och den 15 december 2003 och av soldatinstruktionen för beaktande av ärenden som gäller skydd av civila under säkerhetsrådets debatt om säkerhetsbevarande verksamhet,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 av den 31 oktober 2000 och 1820 av den 19 juni 2008, i vilka vikten betonas av att kvinnor jämställs med män i arbetet med att bevara och främja fred och säkerhet och att de är fullt delaktiga i detta arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 av den 31 oktober 2000 och 1820 av den 19 juni 2008, i vilka vikten betonas av att kvinnor jämställs med män i arbetet med att bevara och främja fred och säkerhet och att de är fullt delaktiga i detta arbete,

| — | med beaktande av slutrapporten från EU:s operationshögkvarter om Eufors genusarbete i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från EU:s operationshögkvarter om Eufors genusarbete i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av rapporten A more secure world: Our shared responsibility, offentliggjord 2004 av FN:s högnivåpanel om hot, utmaningar och förändringar, som manar till kraftfullt gensvar från världssamfundet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten A more secure world: Our shared responsibility, offentliggjord 2004 av FN:s högnivåpanel om hot, utmaningar och förändringar, som manar till kraftfullt gensvar från världssamfundet,

| — | med beaktande av världstoppmötets förklaring som antogs i New York i september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av världstoppmötets förklaring som antogs i New York i september 2005,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1385 (2004) och rekommendation 1665 (2004) om förebyggande och lösning av konflikter, kvinnornas roll, vilka båda antogs den 23 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1385 (2004) och rekommendation 1665 (2004) om förebyggande och lösning av konflikter, kvinnornas roll, vilka båda antogs den 23 juni 2004,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution S/2001/1366 av den 30 augusti 2001 om säkerhetsrådets roll när det gäller förebyggande av väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution S/2001/1366 av den 30 augusti 2001 om säkerhetsrådets roll när det gäller förebyggande av väpnade konflikter,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution S/2003/1502 av den 26 augusti 2003 om skydd av humanitär personal och FN och dess åtföljande personal i konfliktområden, och av konventionen om säkerhet för FN och dess åtföljande personal av den 9 december 1994 och av det fakultativa protokollet av den 8 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution S/2003/1502 av den 26 augusti 2003 om skydd av humanitär personal och FN och dess åtföljande personal i konfliktområden, och av konventionen om säkerhet för FN och dess åtföljande personal av den 9 december 1994 och av det fakultativa protokollet av den 8 december 2005,

| — | med beaktande av uttalandena två gånger om året från FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor inför säkerhetsrådet om skydd av civila i väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena två gånger om året från FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor inför säkerhetsrådet om skydd av civila i väpnade konflikter,

| — | med beaktande av grunddefinitionen från FN:s avdelning för fredsbevarande insatser (DPKO) av fredsbevarande verksamhet som ett sätt att hjälpa länder som splittras av en konflikt att skapa förutsättningar för en varaktig fred; FN:s fredsbevarande verksamhet bestående av soldater och militärbefäl, polis och civilpersoner från många länder övervakar och följer fredsprocessen efter konflikten och hjälper stridande parter att uppfylla villkoren i det fredsavtal som de har undertecknat; sådan hjälp tar sig uttryck i många former, inklusive främjande av människors trygghet, åtgärder som stärker självförtroendet, förutsättningar för medbestämmande, hjälp att genomföra val, stärkning av rättssäkerheten och ekonomisk och social utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av grunddefinitionen från FN:s avdelning för fredsbevarande insatser (DPKO) av fredsbevarande verksamhet som ett sätt att hjälpa länder som splittras av en konflikt att skapa förutsättningar för en varaktig fred; FN:s fredsbevarande verksamhet bestående av soldater och militärbefäl, polis och civilpersoner från många länder övervakar och följer fredsprocessen efter konflikten och hjälper stridande parter att uppfylla villkoren i det fredsavtal som de har undertecknat; sådan hjälp tar sig uttryck i många former, inklusive främjande av människors trygghet, åtgärder som stärker självförtroendet, förutsättningar för medbestämmande, hjälp att genomföra val, stärkning av rättssäkerheten och ekonomisk och social utveckling,

| — | med beaktande av rapporten från utskottet för politiska frågor (AVS-EU/100.291/08), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utskottet för politiska frågor (AVS-EU/100.291/08), och av följande skäl:

| A. | Det klassiska konceptet för fredsbevarande verksamhet, som i huvudsak är avsedd att skilja stridande parter åt efter att en vapenvila har undertecknats, förändras med tiden och inkluderar övervakning av gränser, inrättandet av demilitariserade zoner och, om så avtalats i överenskommelsen, övervakning av fångutbyten och demilitarisering, och är därmed tänkt som en del av ett ”rutinförfarande” avsett att ge och bevara politiskt utrymme för de olika parterna att genomföra förhandlingar och nå en överenskommelse i sin konflikt. |
| --- | --- |

A.

Det klassiska konceptet för fredsbevarande verksamhet, som i huvudsak är avsedd att skilja stridande parter åt efter att en vapenvila har undertecknats, förändras med tiden och inkluderar övervakning av gränser, inrättandet av demilitariserade zoner och, om så avtalats i överenskommelsen, övervakning av fångutbyten och demilitarisering, och är därmed tänkt som en del av ett ”rutinförfarande” avsett att ge och bevara politiskt utrymme för de olika parterna att genomföra förhandlingar och nå en överenskommelse i sin konflikt.

| B. | I och med världstoppmötets förklaring, som antogs i New York i september 2005, erkände 109 enskilda regeringar staters och FN:s ansvar att skydda befolkningar mot folkmord, krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och etnisk rensning. |
| --- | --- |

B.

I och med världstoppmötets förklaring, som antogs i New York i september 2005, erkände 109 enskilda regeringar staters och FN:s ansvar att skydda befolkningar mot folkmord, krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och etnisk rensning.

| C. | Den mängd uppgifter som uppdraget att skydda civila innebär medför att den fredsbevarande verksamheten dras åt olika håll och att styrkor blir alltmer engagerade i ”mjuk säkerhet” som till exempel utveckling, återuppbyggnad och långsiktigt fredsarbete, vilka alla är aktiviteter som militära styrkor normalt sett inte utbildas för. |
| --- | --- |

C.

Den mängd uppgifter som uppdraget att skydda civila innebär medför att den fredsbevarande verksamheten dras åt olika håll och att styrkor blir alltmer engagerade i ”mjuk säkerhet” som till exempel utveckling, återuppbyggnad och långsiktigt fredsarbete, vilka alla är aktiviteter som militära styrkor normalt sett inte utbildas för.

| D. | En av utmaningarna för de fredsbevarande uppdragen som syftar till att skydda civila är underskattningen av den potentiella roll och förmåga som permanenta civila kapaciteter innebär, bestående av multinationella välutbildade professionella civilpersoner som snabbt kan placeras ut och som har lämpliga färdigheter för uppdrag som direkt handlar om att skydda civila genom till exempel övervakning av mänskliga rättigheter, medling mellan olika folkgrupper, jämställdhetsrådgivning, samhällsmobilisering och information. |
| --- | --- |

D.

En av utmaningarna för de fredsbevarande uppdragen som syftar till att skydda civila är underskattningen av den potentiella roll och förmåga som permanenta civila kapaciteter innebär, bestående av multinationella välutbildade professionella civilpersoner som snabbt kan placeras ut och som har lämpliga färdigheter för uppdrag som direkt handlar om att skydda civila genom till exempel övervakning av mänskliga rättigheter, medling mellan olika folkgrupper, jämställdhetsrådgivning, samhällsmobilisering och information.

| E. | FN och Afrikanska unionen (AU) ökar, ibland med stöd av Europeiska unionen (EU), antalet fredsbevarande styrkor på kontinenten det här året, med nya uppdrag bland annat i Darfurregionen i Sudan, Tchad, Centralafrikanska republiken och Somalia. |
| --- | --- |

E.

FN och Afrikanska unionen (AU) ökar, ibland med stöd av Europeiska unionen (EU), antalet fredsbevarande styrkor på kontinenten det här året, med nya uppdrag bland annat i Darfurregionen i Sudan, Tchad, Centralafrikanska republiken och Somalia.

| F. | AU:s fredsbevarande styrkor har fått stöd inom ramen för Europeiska utvecklingsfondens (EUF) fredsbevarande resurs. |
| --- | --- |

F.

AU:s fredsbevarande styrkor har fått stöd inom ramen för Europeiska utvecklingsfondens (EUF) fredsbevarande resurs.

| G. | Sedan Amsterdamfördraget 1997 ingår de uppgifter i fråga om fredsbevarande, skydd av civilbefolkning och skydd av humanitärt bistånd som fastställdes i Petersberg 1992 i EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (ESFP). |
| --- | --- |

G.

Sedan Amsterdamfördraget 1997 ingår de uppgifter i fråga om fredsbevarande, skydd av civilbefolkning och skydd av humanitärt bistånd som fastställdes i Petersberg 1992 i EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (ESFP).

| H. | Dessa uppgifter utförs under FN-mandat och fem sådana uppdrag genomförs eller har genomförts i Afrika. |
| --- | --- |

H.

Dessa uppgifter utförs under FN-mandat och fem sådana uppdrag genomförs eller har genomförts i Afrika.

| I. | EU, FN och regionala organisationer ska genomföra en konflikt- och hotanalys innan fredsbevarande insatser görs, i syfte att utveckla en bättre förståelse för den miljö som arbetet ska ske i och därigenom undvika att deras ingripande får negativa effekter som till exempel kan förstärka spänningar och konflikter. |
| --- | --- |

I.

EU, FN och regionala organisationer ska genomföra en konflikt- och hotanalys innan fredsbevarande insatser görs, i syfte att utveckla en bättre förståelse för den miljö som arbetet ska ske i och därigenom undvika att deras ingripande får negativa effekter som till exempel kan förstärka spänningar och konflikter.

| J. | Militära aktörer är ännu inte vana vid att identifiera och skydda civila i fientliga miljöer som en del av ett internationellt ingripande eller ett ingripande av neutral part och ofta rekryteras personal till militären för fredsbevarande verksamhet inte direkt av FN eller regionala organisationer utan sänds ut av de länder som bidrar med trupper, vilka har kvar sin rätt att besluta om utbildning och disciplinära åtgärder för sina trupper. |
| --- | --- |

J.

Militära aktörer är ännu inte vana vid att identifiera och skydda civila i fientliga miljöer som en del av ett internationellt ingripande eller ett ingripande av neutral part och ofta rekryteras personal till militären för fredsbevarande verksamhet inte direkt av FN eller regionala organisationer utan sänds ut av de länder som bidrar med trupper, vilka har kvar sin rätt att besluta om utbildning och disciplinära åtgärder för sina trupper.

| K. | Humanitära aktörer, som till exempel icke-statliga organisationer och FN-organ, har andra roller och tillvägagångssätt när det gäller skydd av civila än de fredsbevarande trupperna. |
| --- | --- |

K.

Humanitära aktörer, som till exempel icke-statliga organisationer och FN-organ, har andra roller och tillvägagångssätt när det gäller skydd av civila än de fredsbevarande trupperna.

| L. | Ansvaret för att bestämma organens skyddspraxis överlåts ofta till enskilda skyddsombud ute i fält i stället för att växa fram genom tydlig vägledning som utvecklats på institutionsnivå. |
| --- | --- |

L.

Ansvaret för att bestämma organens skyddspraxis överlåts ofta till enskilda skyddsombud ute i fält i stället för att växa fram genom tydlig vägledning som utvecklats på institutionsnivå.

| M. | Våld mot civila i konfliktdrabbade länder, i synnerhet mot kvinnor och barn, är ofta en krigsmetod som syftar till att förödmjuka och psykologiskt försvaga offren som är rädda för att rapportera sexuella utnyttjanden och övergrepp som någon utsatt dem för, inklusive personer i fredsbevarande trupper och humanitära hjälparbetare. |
| --- | --- |

M.

Våld mot civila i konfliktdrabbade länder, i synnerhet mot kvinnor och barn, är ofta en krigsmetod som syftar till att förödmjuka och psykologiskt försvaga offren som är rädda för att rapportera sexuella utnyttjanden och övergrepp som någon utsatt dem för, inklusive personer i fredsbevarande trupper och humanitära hjälparbetare.

| N. | Omfattningen av ett fredsbevarande uppdrag, i synnerhet med hänsyn till antalet kompletterande civila obeväpnade fredsbevarande enheter och dess geografiska utsträckning, är en viktig faktor för att öka skyddsnivån för civila. |
| --- | --- |

N.

Omfattningen av ett fredsbevarande uppdrag, i synnerhet med hänsyn till antalet kompletterande civila obeväpnade fredsbevarande enheter och dess geografiska utsträckning, är en viktig faktor för att öka skyddsnivån för civila.

Definiera skyddet av civilbefolkningen

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att det främsta ansvaret för att skydda civilbefolkningen och tillgodose deras grundläggande behov ligger hos staterna eller andra myndigheter eller aktörer som har verklig kontroll över dem och att externa eller tredje parters fredsbevarande insatser har en sekundär roll. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att det främsta ansvaret för att skydda civilbefolkningen och tillgodose deras grundläggande behov ligger hos staterna eller andra myndigheter eller aktörer som har verklig kontroll över dem och att externa eller tredje parters fredsbevarande insatser har en sekundär roll.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att principen om icke-inblandning inte får leda till tolerans mot allvarliga brott som folkmord och massmord, etnisk rensning, fördrivning och massvåldtäkt. I sådana fall har det internationella samfundet i stället ett ansvar för att skydda och vidta kraftfulla motåtgärder, särskilt för att skydda den hotade befolkningen och samtidigt om så är möjligt involvera regionala organisationer i konfliktlösning. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att principen om icke-inblandning inte får leda till tolerans mot allvarliga brott som folkmord och massmord, etnisk rensning, fördrivning och massvåldtäkt. I sådana fall har det internationella samfundet i stället ett ansvar för att skydda och vidta kraftfulla motåtgärder, särskilt för att skydda den hotade befolkningen och samtidigt om så är möjligt involvera regionala organisationer i konfliktlösning.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det är viktigt att inse att fredsbevarande insatser bör ha ett tillräckligt starkt mandat för att stödja återupprättandet av fred och rättsstatsprincipen, bland annat en övergång till reformeringen av säkerhetssektorn. Därför måste det utvecklas en integrerad säkerhetsstrategi som även omfattar utbildning av civila säkerhetsstyrkor (polis), stöder demobiliseringsinsatser och fastställer tydliga återuppbyggnadsmål. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det är viktigt att inse att fredsbevarande insatser bör ha ett tillräckligt starkt mandat för att stödja återupprättandet av fred och rättsstatsprincipen, bland annat en övergång till reformeringen av säkerhetssektorn. Därför måste det utvecklas en integrerad säkerhetsstrategi som även omfattar utbildning av civila säkerhetsstyrkor (polis), stöder demobiliseringsinsatser och fastställer tydliga återuppbyggnadsmål.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker på nytt sin oro över spridningen av lätta vapen och handeldvapen och anser att nedrustning, demobilisering och återintegrering måste ingå i fredsbevarande insatser. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker på nytt sin oro över spridningen av lätta vapen och handeldvapen och anser att nedrustning, demobilisering och återintegrering måste ingå i fredsbevarande insatser.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det är viktigt att insatser för att förbättra skyddet av civilbefolkningen tar hänsyn till de omfattande och komplexa utmaningar och hot som civilbefolkningen står inför och ser positivt på ett ökat samspel mellan de olika obeväpnade civila aktörer på fältet som gynnar genomförandet av skyddsstrategier. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det är viktigt att insatser för att förbättra skyddet av civilbefolkningen tar hänsyn till de omfattande och komplexa utmaningar och hot som civilbefolkningen står inför och ser positivt på ett ökat samspel mellan de olika obeväpnade civila aktörer på fältet som gynnar genomförandet av skyddsstrategier.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att militära strategier i sig inte kan bli framgångsrika om de inte åtföljs av omfattande humanitära åtgärder och politiska mål för fred. Det kan krävas ett kraftfullt mandat för att överbrygga sammanstötningar mellan parterna i en konflikt och för att trygga fred och återuppbyggnad, vilket tydligt måste ingå i en skyddsstrategi. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att militära strategier i sig inte kan bli framgångsrika om de inte åtföljs av omfattande humanitära åtgärder och politiska mål för fred. Det kan krävas ett kraftfullt mandat för att överbrygga sammanstötningar mellan parterna i en konflikt och för att trygga fred och återuppbyggnad, vilket tydligt måste ingå i en skyddsstrategi.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att ett antal stater har inrättat en civil fredstjänst och därmed har rönt flera framgångar, bl.a. i postkonfliktområden i f.d. jugoslaviska stater. Andra stater och regionala organisationer, som AU och EU, bör också inrätta en permanent civil fredstjänst. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att ett antal stater har inrättat en civil fredstjänst och därmed har rönt flera framgångar, bl.a. i postkonfliktområden i f.d. jugoslaviska stater. Andra stater och regionala organisationer, som AU och EU, bör också inrätta en permanent civil fredstjänst.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ser positivt på att fredsbevarande mandat omfattar åtgärder för att skydda civilbefolkningen och noterar att det finns ett behov av vägledning om hur sådana mandat ska genomföras för att säkerställa mer integrerande tillvägagångssätt när det gäller mänsklig utveckling, mänskliga rättigheter, humanitärt bistånd och åtgärder för människors säkerhet. Församlingen uppmanar därför FN och regionala organisationer att förtydliga hur skyddet av civilbefolkningen tolkas i mandaten för deras uppdrag och i gemensamma uppdrag och på ett bättre sätt stödja förberedelsen av deras trupper och personal för sådana insatser. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ser positivt på att fredsbevarande mandat omfattar åtgärder för att skydda civilbefolkningen och noterar att det finns ett behov av vägledning om hur sådana mandat ska genomföras för att säkerställa mer integrerande tillvägagångssätt när det gäller mänsklig utveckling, mänskliga rättigheter, humanitärt bistånd och åtgärder för människors säkerhet. Församlingen uppmanar därför FN och regionala organisationer att förtydliga hur skyddet av civilbefolkningen tolkas i mandaten för deras uppdrag och i gemensamma uppdrag och på ett bättre sätt stödja förberedelsen av deras trupper och personal för sådana insatser.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker behovet av att förbättra kapaciteten att agera, bland annat genom att inrätta en ständig civil fredsbevarande kapacitet som består av ett välutrustat samordningskontor vid högkvarteret och eventuellt på regional nivå och genom en lista över snabbt insatsfärdig civil personal samt genom att fastställa lämpligt personalantal. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker behovet av att förbättra kapaciteten att agera, bland annat genom att inrätta en ständig civil fredsbevarande kapacitet som består av ett välutrustat samordningskontor vid högkvarteret och eventuellt på regional nivå och genom en lista över snabbt insatsfärdig civil personal samt genom att fastställa lämpligt personalantal.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar behovet av att skydda civilbefolkningen inte bara mot våldsamma angrepp utan även mot brott som gängattacker och plundring. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar behovet av att skydda civilbefolkningen inte bara mot våldsamma angrepp utan även mot brott som gängattacker och plundring.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar EU:s rådsbeslut om att inrätta en civilskyddsmekanism och EU:s nya finansiella instrument för att förbättra mobiliseringen och samordningen av katastrofbiståndsinsatser både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar EU:s rådsbeslut om att inrätta en civilskyddsmekanism och EU:s nya finansiella instrument för att förbättra mobiliseringen och samordningen av katastrofbiståndsinsatser både inom och utanför EU.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar att militära strategier för fredsbevarande insatser med särskilda skyddsmandat ska omfatta praktiska instrument för att utföra dessa mandat på ett effektivt sätt, till exempel ett civilt obeväpnat skydd, nattpatruller och radiokommunikation, inrättande av försvarskommittéer i byarna som kan varna fredsbevarare, luftskydd, inrättande av en snabbinsatsstyrka som är redo att ingripa vid oroligheter, användning av satelliter för att övervaka och fånga upp samt inrättande av en stabilitetspolis som ett sätt att stödja uppdrag och förse fredsbevarande insatser med utträdesstrategier. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar att militära strategier för fredsbevarande insatser med särskilda skyddsmandat ska omfatta praktiska instrument för att utföra dessa mandat på ett effektivt sätt, till exempel ett civilt obeväpnat skydd, nattpatruller och radiokommunikation, inrättande av försvarskommittéer i byarna som kan varna fredsbevarare, luftskydd, inrättande av en snabbinsatsstyrka som är redo att ingripa vid oroligheter, användning av satelliter för att övervaka och fånga upp samt inrättande av en stabilitetspolis som ett sätt att stödja uppdrag och förse fredsbevarande insatser med utträdesstrategier.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att humanitära aktörer i konfliktområden också måste skyddas av fredsbevarande styrkor för att trygga deras lokala verksamhet. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att humanitära aktörer i konfliktområden också måste skyddas av fredsbevarande styrkor för att trygga deras lokala verksamhet.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att ett aktivt deltagande i kontrollpunkter som omfattar lokala statliga företrädare och det civila samhället kommer att bidra till att identifiera sårbarhetsfaktorer i syfte att utveckla lämpliga åtgärder och påpekar vikten av bättre samordning mellan ekonomiska, politiska, civila och militära krafter. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att ett aktivt deltagande i kontrollpunkter som omfattar lokala statliga företrädare och det civila samhället kommer att bidra till att identifiera sårbarhetsfaktorer i syfte att utveckla lämpliga åtgärder och påpekar vikten av bättre samordning mellan ekonomiska, politiska, civila och militära krafter.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och det internationella samfundet att främja genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325/2000 och 1820/2008 om kvinnor och barn i väpnade konflikter och att ta fram nationella handlingsplaner och strategidokument. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och det internationella samfundet att främja genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325/2000 och 1820/2008 om kvinnor och barn i väpnade konflikter och att ta fram nationella handlingsplaner och strategidokument.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vill lyfta fram den viktiga roll som närvaron av kvinnor kan ha i fredsbevarande uppdrag för att dämpa våldet mot kvinnor i konflikt- och postkonfliktområden och att kvinnliga fredsbevarare ofta har blivit förebilder för lokala kvinnor och inspirerat dem att delta i återuppbyggnad efter konflikten, framför allt gällande demokratibyggande och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vill lyfta fram den viktiga roll som närvaron av kvinnor kan ha i fredsbevarande uppdrag för att dämpa våldet mot kvinnor i konflikt- och postkonfliktområden och att kvinnliga fredsbevarare ofta har blivit förebilder för lokala kvinnor och inspirerat dem att delta i återuppbyggnad efter konflikten, framför allt gällande demokratibyggande och ekonomisk utveckling.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att vederbörlig hänsyn tas till FN:s säkerhetsråds resolution 1325/200 om kvinnors deltagande i mekanismer för att förebygga, hantera och lösa konflikter. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att vederbörlig hänsyn tas till FN:s säkerhetsråds resolution 1325/200 om kvinnors deltagande i mekanismer för att förebygga, hantera och lösa konflikter.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer starkt fall av fredsbevarare som missbrukar sin makt och deltar i sexuellt utnyttjande av den lokala civilbefolkningen eller i korruptionsverksamhet och understryker att det är mycket viktigt att nationella aktörer agerar i sådana fall. Församlingen kräver att sådana brott strängt ska beivras av myndigheterna i förövarens hemland eller av Internationella brottmålsdomstolen och avvisar alla former av immunitet för FN-personal eller soldater med FN-mandat i samband med sådana brott. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer starkt fall av fredsbevarare som missbrukar sin makt och deltar i sexuellt utnyttjande av den lokala civilbefolkningen eller i korruptionsverksamhet och understryker att det är mycket viktigt att nationella aktörer agerar i sådana fall. Församlingen kräver att sådana brott strängt ska beivras av myndigheterna i förövarens hemland eller av Internationella brottmålsdomstolen och avvisar alla former av immunitet för FN-personal eller soldater med FN-mandat i samband med sådana brott.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar att varje fredsbevarande uppdrag omges av enheter som har särskilda uppgifter när det gäller övervakning, utredning och offentlig anmälan av överträdelser av internationell humanitär rätt och lagar om mänskliga rättigheter samt en oberoende utredningsenhet som utreder påstådda fall av sexuella övergrepp av fredsbevarare. Dessutom bör det inrättas ett lämpligt system för att stödja offer för sådana övergrepp och barn som föds till följd av dem. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar att varje fredsbevarande uppdrag omges av enheter som har särskilda uppgifter när det gäller övervakning, utredning och offentlig anmälan av överträdelser av internationell humanitär rätt och lagar om mänskliga rättigheter samt en oberoende utredningsenhet som utreder påstådda fall av sexuella övergrepp av fredsbevarare. Dessutom bör det inrättas ett lämpligt system för att stödja offer för sådana övergrepp och barn som föds till följd av dem.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen yrkar på att en uppföljningsmekanism, en s.k. vakthund, inrättas med ansvar för att se till att klagomål utreds öppet och effektivt, så att klagomålen behandlas rättvist på nationell nivå. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen yrkar på att en uppföljningsmekanism, en s.k. vakthund, inrättas med ansvar för att se till att klagomål utreds öppet och effektivt, så att klagomålen behandlas rättvist på nationell nivå.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att kontaktpunkterna deltar i internationella initiativ från FN eller icke-statliga organisationer för att förhindra och reagera på sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att kontaktpunkterna deltar i internationella initiativ från FN eller icke-statliga organisationer för att förhindra och reagera på sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar att kontaktpunkterna ska se till att samhällena får möjlighet att lämna in sina klagomål genom att inrätta en gemensam klagomålsregistreringsmekanism. Denna mekanism bör vara tillgänglig för samtliga organ och kontaktpunkter så att samhällena förstår var de ska lämna in sina klagomål. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar att kontaktpunkterna ska se till att samhällena får möjlighet att lämna in sina klagomål genom att inrätta en gemensam klagomålsregistreringsmekanism. Denna mekanism bör vara tillgänglig för samtliga organ och kontaktpunkter så att samhällena förstår var de ska lämna in sina klagomål.

Konsekvenser för mandat, insatsregler och utbildning

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen bekräftar vikten av att förbättra utbildningen före och även under uppdraget (särskilt inom internationell humanitär rätt, lagar om mänskliga rättigheter, genomförande av mandat i fråga om kontaktpunkter, bland annat förebyggande av och åtgärder mot sexuella övergrepp) för multinationella trupper, både på nationell och på multinationell nivå, och kritiserar samtidigt att detta för militärpersonal i FN-ledda styrkor betraktas enbart som ett nationellt ansvar. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen bekräftar vikten av att förbättra utbildningen före och även under uppdraget (särskilt inom internationell humanitär rätt, lagar om mänskliga rättigheter, genomförande av mandat i fråga om kontaktpunkter, bland annat förebyggande av och åtgärder mot sexuella övergrepp) för multinationella trupper, både på nationell och på multinationell nivå, och kritiserar samtidigt att detta för militärpersonal i FN-ledda styrkor betraktas enbart som ett nationellt ansvar.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver i enlighet med sina riktlinjer om barn och väpnade konflikter att det ska erbjudas särskild utbildning i fråga om skydd av barn. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver i enlighet med sina riktlinjer om barn och väpnade konflikter att det ska erbjudas särskild utbildning i fråga om skydd av barn.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till att ett ”soldatkort” utfärdas – som det som används av Eufor i Demokratiska republiken Kongo – med riktlinjer för hur fredsbevarare ska bete sig mot civilbefolkningen och att ett det utfärdas liknande kort som särskilt avser barn. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till att ett ”soldatkort” utfärdas – som det som används av Eufor i Demokratiska republiken Kongo – med riktlinjer för hur fredsbevarare ska bete sig mot civilbefolkningen och att ett det utfärdas liknande kort som särskilt avser barn.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att FN:s avdelning för fredsbevarande insatser har satsat på att erbjuda viss utbildning före utplaceringen av överordnad personal och truppdeltagare, som framför allt är inriktad på insatsregler, men beklagar att det inte är obligatoriskt för staterna att delta. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att FN:s avdelning för fredsbevarande insatser har satsat på att erbjuda viss utbildning före utplaceringen av överordnad personal och truppdeltagare, som framför allt är inriktad på insatsregler, men beklagar att det inte är obligatoriskt för staterna att delta.

| 27. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar att FN:s medlemsstater ska inrätta en gemensam utbildningsakademi för fredsuppdrag där åtminstone befälspersonal erbjuds en standardiserad multinationell grundutbildning i humanitära uppgifter och tekniska biståndsuppgifter för att ta vara på och skydda civilbefolkningen. |
| --- | --- |

27.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar att FN:s medlemsstater ska inrätta en gemensam utbildningsakademi för fredsuppdrag där åtminstone befälspersonal erbjuds en standardiserad multinationell grundutbildning i humanitära uppgifter och tekniska biståndsuppgifter för att ta vara på och skydda civilbefolkningen.

| 28. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar att FN:s regionala och subregionala organisationer arbetar för mer standardiserade utbildningsmoduler och ökar de bilaterala och multilaterala utbildningsövningarna, som framför allt bör omfatta medvetandehöjande åtgärder i fråga om att respektera de mänskliga rättigheterna enligt principen att alla människor är jämlika och bör behandlas lika oavsett ålder, kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller trosuppfattning. |
| --- | --- |

28.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar att FN:s regionala och subregionala organisationer arbetar för mer standardiserade utbildningsmoduler och ökar de bilaterala och multilaterala utbildningsövningarna, som framför allt bör omfatta medvetandehöjande åtgärder i fråga om att respektera de mänskliga rättigheterna enligt principen att alla människor är jämlika och bör behandlas lika oavsett ålder, kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller trosuppfattning.

| 29. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar EU:s insatser för att bättre samordna sina metoder för att skydda civilbefolkningen i medlemsstaterna, framför allt genom att erbjuda gemensam utbildningsverksamhet, och understryker att begreppet skydd av civilbefolkningen och skydd av barn bör vara en väsentlig del av denna undervisning av professionella globala initiativ från det civila samhället. |
| --- | --- |

29.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar EU:s insatser för att bättre samordna sina metoder för att skydda civilbefolkningen i medlemsstaterna, framför allt genom att erbjuda gemensam utbildningsverksamhet, och understryker att begreppet skydd av civilbefolkningen och skydd av barn bör vara en väsentlig del av denna undervisning av professionella globala initiativ från det civila samhället.

| 30. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen begär att förebyggandet av sexuellt utnyttjande och sexuellt våld blir en standardfråga som tas upp i utbildningen av delaktiga länders personal och att lämpliga finansierings- och ersättningsmekanismer för offer för övergrepp av fredsbevarande personal godkänns jämte själva insatserna. |
| --- | --- |

30.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen begär att förebyggandet av sexuellt utnyttjande och sexuellt våld blir en standardfråga som tas upp i utbildningen av delaktiga länders personal och att lämpliga finansierings- och ersättningsmekanismer för offer för övergrepp av fredsbevarande personal godkänns jämte själva insatserna.

| 31. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen begär enträget att en stor del av utbildningsmodulerna för fredsbevarande personal, oavsett om den är FN:s eller regional, ska innehålla frågor om kränkande beteende, eftersom informationen om hur man anmäler övergrepp och vad som händer med förövaren alltför ofta är otydlig för FN-uppdragets personal. |
| --- | --- |

31.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen begär enträget att en stor del av utbildningsmodulerna för fredsbevarande personal, oavsett om den är FN:s eller regional, ska innehålla frågor om kränkande beteende, eftersom informationen om hur man anmäler övergrepp och vad som händer med förövaren alltför ofta är otydlig för FN-uppdragets personal.

| 32. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen begär att varje ESFP-uppdrag ska medföra en särskild rådgivare i fråga om skydd av barn. |
| --- | --- |

32.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen begär att varje ESFP-uppdrag ska medföra en särskild rådgivare i fråga om skydd av barn.

| 33. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att FN:s avdelning för fredsbevarande insatser nuförtiden utplacerar bedömningsgrupper för att hitta luckor i utbildningen och erbjuder sig att intyga att länder som har utbildat sina styrkor uppfyller FN:s standarder. |
| --- | --- |

33.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att FN:s avdelning för fredsbevarande insatser nuförtiden utplacerar bedömningsgrupper för att hitta luckor i utbildningen och erbjuder sig att intyga att länder som har utbildat sina styrkor uppfyller FN:s standarder.

| 34. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att EU också vidtar liknande åtgärder med det övergripande målet och det civila övergripande målet men understryker att det fortfarande ligger efter när det gäller ett systematiskt tillvägagångssätt eftersom utbildning slutligen är statens ansvar. |
| --- | --- |

34.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att EU också vidtar liknande åtgärder med det övergripande målet och det civila övergripande målet men understryker att det fortfarande ligger efter när det gäller ett systematiskt tillvägagångssätt eftersom utbildning slutligen är statens ansvar.

| 35. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner EU:s medlemsstater om deras ansvar enligt internationell rätt att se till att all civil och militär personal får en lämplig utbildning i linje med internationella humanitära standarder och att se till att lämpliga riktlinjer utvecklas och ses över för att garantera respekt för lokalbefolkning, kultur och kön. Församlingen påminner också om betydelsen av att ta hänsyn till mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

35.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner EU:s medlemsstater om deras ansvar enligt internationell rätt att se till att all civil och militär personal får en lämplig utbildning i linje med internationella humanitära standarder och att se till att lämpliga riktlinjer utvecklas och ses över för att garantera respekt för lokalbefolkning, kultur och kön. Församlingen påminner också om betydelsen av att ta hänsyn till mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 36. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att den utbildning som europeisk militär personal erbjuder afrikansk militär personal inom ramen för programmet Euro Recamp systematiskt ska omfatta utbildning i respekt för mänskliga rättigheter och skydd av civilbefolkning och att det ska anslås en tillräckligt stor budget för detta. |
| --- | --- |

36.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att den utbildning som europeisk militär personal erbjuder afrikansk militär personal inom ramen för programmet Euro Recamp systematiskt ska omfatta utbildning i respekt för mänskliga rättigheter och skydd av civilbefolkning och att det ska anslås en tillräckligt stor budget för detta.

| 37. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det är viktigt att ta lämplig hänsyn till värdet av erfarenheter och bästa praxis, särskilt erfarenheter från insatser med ett tydligt skyddsmandat – som Artemis och Eufor i Demokratiska republiken Kongo – för att erbjuda underlag som kan förbättra EU:s utbildning. Församlingen berömmer i synnerhet betoningen på att ge tydlig information till allmänheten och att främja en positiv bild av insatsen, som underlättas av att de flesta EU-trupper kan kommunicera på ett språk som förstås av befolkningen. |
| --- | --- |

37.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det är viktigt att ta lämplig hänsyn till värdet av erfarenheter och bästa praxis, särskilt erfarenheter från insatser med ett tydligt skyddsmandat – som Artemis och Eufor i Demokratiska republiken Kongo – för att erbjuda underlag som kan förbättra EU:s utbildning. Församlingen berömmer i synnerhet betoningen på att ge tydlig information till allmänheten och att främja en positiv bild av insatsen, som underlättas av att de flesta EU-trupper kan kommunicera på ett språk som förstås av befolkningen.

Förbättra kommunikationen

| 38. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar att den kan spela en viktig roll för att öka kunskapen och få i gång en debatt om hur skyddsfrågan ska ges en central plats i både insatsuppdrag från EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik och andra regionala organisationers fredsbevarande uppdrag. |
| --- | --- |

38.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar att den kan spela en viktig roll för att öka kunskapen och få i gång en debatt om hur skyddsfrågan ska ges en central plats i både insatsuppdrag från EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik och andra regionala organisationers fredsbevarande uppdrag.

| 39. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av att erfarenheter inte begränsas till en ”ledande nation” och att det är mycket viktigt att ta fram en EU-doktrin för ingripande i humanitära situationer, särskilt genom att ta lärdom av erfarenheter från de EU-medlemsstater som är mest framåtsträvande i detta hänseende, för att förbättra lämpligheten av sådana insatsregler. |
| --- | --- |

39.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av att erfarenheter inte begränsas till en ”ledande nation” och att det är mycket viktigt att ta fram en EU-doktrin för ingripande i humanitära situationer, särskilt genom att ta lärdom av erfarenheter från de EU-medlemsstater som är mest framåtsträvande i detta hänseende, för att förbättra lämpligheten av sådana insatsregler.

| 40. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att det finns ett behov av att upprätta ett formellt kommunikationssystem mellan frivilligorganisationer och FN och regionala organisationer, som särskilt täcker farliga områden under fredsbevarande skydd. |
| --- | --- |

40.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att det finns ett behov av att upprätta ett formellt kommunikationssystem mellan frivilligorganisationer och FN och regionala organisationer, som särskilt täcker farliga områden under fredsbevarande skydd.

| 41. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att alla stater ska upprätthålla och respektera mänskliga rättigheter och humanitära principer om mänsklighet, neutralitet, opartiskhet och oberoende samt se till att humanitära aktörer har en säker och obehindrad tillgång till människor i nöd enligt relevanta bestämmelser i internationell rätt och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

41.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att alla stater ska upprätthålla och respektera mänskliga rättigheter och humanitära principer om mänsklighet, neutralitet, opartiskhet och oberoende samt se till att humanitära aktörer har en säker och obehindrad tillgång till människor i nöd enligt relevanta bestämmelser i internationell rätt och nationell lagstiftning.

| 42. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar fredsbevarande insatser på fältet att föra en fortlöpande dialog med företrädare för de humanitära grupperna om tolkningen av deras mandat för att skydda civilbefolkningen och att det politiska och militära ledarskapet för insatsen tar liknande kommunikationsinitiativ med lokala politiker och administrativa myndigheter. |
| --- | --- |

42.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar fredsbevarande insatser på fältet att föra en fortlöpande dialog med företrädare för de humanitära grupperna om tolkningen av deras mandat för att skydda civilbefolkningen och att det politiska och militära ledarskapet för insatsen tar liknande kommunikationsinitiativ med lokala politiker och administrativa myndigheter.

| 43. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att inrätta en kontaktgrupp inom varje fredsbevarande struktur som kan följa kommunikationsaspekten och informera lokalbefolkningen, bland annat gränsbefolkningen, om det verkliga mandatet för uppdraget, som ett betydande bidrag till att upprätthålla de fredsbevarande insatsernas neutralitet. Kontaktgruppens viktigaste uppdrag skulle vara att med hjälp av lokalsamhällets synpunkter upprätta en registreringsmekanism för klagomål. |
| --- | --- |

43.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att inrätta en kontaktgrupp inom varje fredsbevarande struktur som kan följa kommunikationsaspekten och informera lokalbefolkningen, bland annat gränsbefolkningen, om det verkliga mandatet för uppdraget, som ett betydande bidrag till att upprätthålla de fredsbevarande insatsernas neutralitet. Kontaktgruppens viktigaste uppdrag skulle vara att med hjälp av lokalsamhällets synpunkter upprätta en registreringsmekanism för klagomål.

| 44. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att kommunikationen med lokalbefolkningen är mycket viktig och att man bör inta en attityd som främjar tydlig information och säkerställer tillgång för både män och kvinnor. Detta måste förmedlas till andra tredjepartsstyrkor och organisationer för humanitärt bistånd, mänskliga rättigheter och utveckling på plats. |
| --- | --- |

44.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att kommunikationen med lokalbefolkningen är mycket viktig och att man bör inta en attityd som främjar tydlig information och säkerställer tillgång för både män och kvinnor. Detta måste förmedlas till andra tredjepartsstyrkor och organisationer för humanitärt bistånd, mänskliga rättigheter och utveckling på plats.

| 45. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av att göra en effektiv och kontinuerlig bedömning av faktorerna inom civil (o)säkerhet och använda den resulterande analysen som grund för att fastställa skyddsstrategier i syfte att förhindra att nya våldsamma konflikter blossar upp på nytt. |
| --- | --- |

45.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av att göra en effektiv och kontinuerlig bedömning av faktorerna inom civil (o)säkerhet och använda den resulterande analysen som grund för att fastställa skyddsstrategier i syfte att förhindra att nya våldsamma konflikter blossar upp på nytt.

| 46. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att i samråd med andra berörda aktörer, som FN:s kontor för samordning av humanitära frågor, genomföra ytterligare en särskild undersökning av skyddsstrategierna i EU:s kommande militära strategi för krishantering och reflektera över EU:s erfarenhet när det gäller skydd av civila, särskilt barn. Undersökningen bör utgöra grunden för antagandet av en större ”EU-skyddsdoktrin” som skulle omfatta aspekter av och vägledning om rättsligt, civilt, humanitärt och militärt skydd. |
| --- | --- |

46.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att i samråd med andra berörda aktörer, som FN:s kontor för samordning av humanitära frågor, genomföra ytterligare en särskild undersökning av skyddsstrategierna i EU:s kommande militära strategi för krishantering och reflektera över EU:s erfarenhet när det gäller skydd av civila, särskilt barn. Undersökningen bör utgöra grunden för antagandet av en större ”EU-skyddsdoktrin” som skulle omfatta aspekter av och vägledning om rättsligt, civilt, humanitärt och militärt skydd.

| 47. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av att inrätta ledande byråer som kan ge tydliga strategiska riktlinjer, fastställa viktiga brister och förtydliga roller och ansvar när det gäller konflikthantering. |
| --- | --- |

47.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av att inrätta ledande byråer som kan ge tydliga strategiska riktlinjer, fastställa viktiga brister och förtydliga roller och ansvar när det gäller konflikthantering.

| 48. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordföranden att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Afrikanska unionens kommission, Panafrikanska parlamentet och nationella och regionala parlament, Europeiska kommissionen, FN och regionala organisationer, Europeiska rådets ordförandeskap samt Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

48.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordföranden att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Afrikanska unionens kommission, Panafrikanska parlamentet och nationella och regionala parlament, Europeiska kommissionen, FN och regionala organisationer, Europeiska rådets ordförandeskap samt Afrikanska unionen.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 28 november 2008 i Port Moresby (Papua Nya Guinea).

(2)  EUT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(3)  EUT L 287, 28.10.2005, s. 4.

(4)  EUT C 272, 3.11.2005, s. 26.

(5)  EUT C 307, 15.12.2006, s. 17.

RESOLUTION (1)

om biståndseffektivitet och definition av offentligt utvecklingsbistånd

Gemensamma AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25-28 november 2008, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25-28 november 2008,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av målen i AVS–EU-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen i AVS–EU-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000,

| — | med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 8 september 2000 där världssamfundet gemensamt fastställde millenniemålen för utveckling i syfte att utrota fattigdomen, och av 2007 års rapport från FN om millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 8 september 2000 där världssamfundet gemensamt fastställde millenniemålen för utveckling i syfte att utrota fattigdomen, och av 2007 års rapport från FN om millennieutvecklingsmålen,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om EU:s utvecklingspolitik: ”Det europeiska samförståndet” (Europeiska samförståndet om utveckling) som undertecknades den 20 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om EU:s utvecklingspolitik: ”Det europeiska samförståndet” (Europeiska samförståndet om utveckling) som undertecknades den 20 december 2005,

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet av den 2 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet av den 2 mars 2005,

| — | med beaktande av Monterreyöverenskommelsen som antogs vid FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering den 21–22 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monterreyöverenskommelsen som antogs vid FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering den 21–22 mars 2002,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s uppförandekodex för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik” (KOM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s uppförandekodex för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik” (KOM(2007)0072),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 april 2008”EU: global partner för utveckling. Påskynda arbetet med att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2008)0177), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 april 2008”EU: global partner för utveckling. Påskynda arbetet med att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2008)0177),

| — | med beaktande av de främsta slutsatserna och rekommendationerna i den inbördes utvärdering (peer review) av Europeiska gemenskapen som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) gjorde 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de främsta slutsatserna och rekommendationerna i den inbördes utvärdering (peer review) av Europeiska gemenskapen som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) gjorde 2007,

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser (maj 2008) och rådets slutsatser (juni 2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser (maj 2008) och rådets slutsatser (juni 2008),

| — | med beaktande av resultatet av det tredje högnivåforumet om biståndseffektivitet i Accra den 2–4 september 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det tredje högnivåforumet om biståndseffektivitet i Accra den 2–4 september 2008,

| — | med beaktande av Accraförklaringen som antogs av AVS stats- och regeringschefer den 3 oktober 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Accraförklaringen som antogs av AVS stats- och regeringschefer den 3 oktober 2008,

| — | med beaktande av rapporten från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS-EU/100.300/08), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS-EU/100.300/08), och av följande skäl:

| A. | Agendan för biståndseffektivitet borde framföra konkreta förslag för utplåningen av fattigdom och ojämlikhet, och hjälpa partnerländerna att nå millennieutvecklingsmålen och uppfylla internationellt fastställda människorättsnormer. |
| --- | --- |

A.

Agendan för biståndseffektivitet borde framföra konkreta förslag för utplåningen av fattigdom och ojämlikhet, och hjälpa partnerländerna att nå millennieutvecklingsmålen och uppfylla internationellt fastställda människorättsnormer.

| B. | Den största begränsningen av Parisförklaringens definition av egenansvar är bristen på ett tydligt erkännande av vikten av demokratiskt egenansvar, särskilt för organisationer i det civila samhället och lokala myndigheter, samt en tydlig förpliktelse i fråga om parlamentens roll. |
| --- | --- |

B.

Den största begränsningen av Parisförklaringens definition av egenansvar är bristen på ett tydligt erkännande av vikten av demokratiskt egenansvar, särskilt för organisationer i det civila samhället och lokala myndigheter, samt en tydlig förpliktelse i fråga om parlamentens roll.

| C. | EU har gjort viktiga åtaganden i fråga om jämställdhet vilka måste fullföljas, men i debatten om biståndseffektivitet beaktas jämställdhetsdimensionen fortfarande endast i begränsad omfattning. |
| --- | --- |

C.

EU har gjort viktiga åtaganden i fråga om jämställdhet vilka måste fullföljas, men i debatten om biståndseffektivitet beaktas jämställdhetsdimensionen fortfarande endast i begränsad omfattning.

| D. | Det är lika viktigt med större bistånd som förbättring av biståndseffektivitet och biståndet behöver både kvantitativa och kvalitativa förbättringar för att uppnå millennieutvecklingsmålen, särskilt de som rör hälsa och jämställdhet vilka knappt visar några framsteg och är centrala för att uppnå dessa åtaganden. |
| --- | --- |

D.

Det är lika viktigt med större bistånd som förbättring av biståndseffektivitet och biståndet behöver både kvantitativa och kvalitativa förbättringar för att uppnå millennieutvecklingsmålen, särskilt de som rör hälsa och jämställdhet vilka knappt visar några framsteg och är centrala för att uppnå dessa åtaganden.

| E. | Aktuella siffror från OECD (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) visar att det sammanlagda EU-biståndet minskade avsevärt under 2007 och biståndssiffror överdrivs ofta genom att skuldlättnader och medel som inte når befolkningen i partnerländer är medräknade. |
| --- | --- |

E.

Aktuella siffror från OECD (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) visar att det sammanlagda EU-biståndet minskade avsevärt under 2007 och biståndssiffror överdrivs ofta genom att skuldlättnader och medel som inte når befolkningen i partnerländer är medräknade.

| F. | Givar- och partnerländer måste upprätthålla en hög nivå vad gäller öppenhet och insyn, speciellt givarna i sina budgetförslag och biståndsflöden eftersom dessa annars inte kan avspeglas i partnerländernas årsbudgetförslag, vilket allvarligt minskar parlamentens möjlighet att granska regeringars utvecklingspolitik och partnerländernas kapacitet att göra långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

F.

Givar- och partnerländer måste upprätthålla en hög nivå vad gäller öppenhet och insyn, speciellt givarna i sina budgetförslag och biståndsflöden eftersom dessa annars inte kan avspeglas i partnerländernas årsbudgetförslag, vilket allvarligt minskar parlamentens möjlighet att granska regeringars utvecklingspolitik och partnerländernas kapacitet att göra långsiktiga investeringar.

| G. | Bundet bistånd försämrar insynen i biståndet avsevärt och ökar kostnaderna för varor och tjänster med upp till 30 procent, enligt uppskattningar från Världsbanken. |
| --- | --- |

G.

Bundet bistånd försämrar insynen i biståndet avsevärt och ökar kostnaderna för varor och tjänster med upp till 30 procent, enligt uppskattningar från Världsbanken.

| H. | Givare är fortfarande ovilliga att använda landssystem och utvecklingen har gått mycket långsamt, men detta är avgörande för egenansvar och anpassning och väsentligt för att stärka kompetensutvecklingen och utvecklingen av den lokala marknaden. |
| --- | --- |

H.

Givare är fortfarande ovilliga att använda landssystem och utvecklingen har gått mycket långsamt, men detta är avgörande för egenansvar och anpassning och väsentligt för att stärka kompetensutvecklingen och utvecklingen av den lokala marknaden.

| I. | Det internationella biståndssystemet blir mer komplicerat genom att det skapas vertikala strukturer och genom att nya offentliga och privata aktörers verksamhet ofta ligger utanför fastställda regelverk och samordningsmekanismer. |
| --- | --- |

I.

Det internationella biståndssystemet blir mer komplicerat genom att det skapas vertikala strukturer och genom att nya offentliga och privata aktörers verksamhet ofta ligger utanför fastställda regelverk och samordningsmekanismer.

| J. | Budgetstöd kan bidra till egenansvar, uppbyggnad av kapacitet i regeringen och förbättrad möjlighet att utkräva ansvar av och granska inhemska intressenter, men dess framgång beror på regeringens förmåga att planera, utföra och redogöra för de offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

J.

Budgetstöd kan bidra till egenansvar, uppbyggnad av kapacitet i regeringen och förbättrad möjlighet att utkräva ansvar av och granska inhemska intressenter, men dess framgång beror på regeringens förmåga att planera, utföra och redogöra för de offentliga utgifterna.

| K. | Partnerländer står ofta inför hundratals resultat- och programvillkor som ibland kan vara motstridiga och komma från olika givare, vilket kan bli en ohanterlig börda för partnerländerna samt minska landets egenansvar och regeringens ansvarighet gentemot sina medborgare och parlament. |
| --- | --- |

K.

Partnerländer står ofta inför hundratals resultat- och programvillkor som ibland kan vara motstridiga och komma från olika givare, vilket kan bli en ohanterlig börda för partnerländerna samt minska landets egenansvar och regeringens ansvarighet gentemot sina medborgare och parlament.

| L. | Tekniskt stöd kan uppgå till så mycket som 50 procent av biståndet, men en stor del av det stödet är fortfarande bundet, för dyrt och ineffektivt för uppbyggnaden av lokal kapacitet och egenansvar. |
| --- | --- |

L.

Tekniskt stöd kan uppgå till så mycket som 50 procent av biståndet, men en stor del av det stödet är fortfarande bundet, för dyrt och ineffektivt för uppbyggnaden av lokal kapacitet och egenansvar.

| M. | En stadigt ökande andel av de sårbaraste samhällsgrupperna kommer att bli alltmer sårbara. |
| --- | --- |

M.

En stadigt ökande andel av de sårbaraste samhällsgrupperna kommer att bli alltmer sårbara.

| N. | Den ekonomiska och miljömässiga sårbarheten för ett flertal kriser hos små östater under utveckling (SIDS) och AVS-länder utan kust kan leda till allvarliga sociala och miljömässiga konsekvenser och dålig ekonomisk återhämtningsförmåga samt försämra deras förmåga att sträva mot hållbara miljömål och framgångsrikt genomföra välbehövliga ekonomiska reformer. |
| --- | --- |

N.

Den ekonomiska och miljömässiga sårbarheten för ett flertal kriser hos små östater under utveckling (SIDS) och AVS-länder utan kust kan leda till allvarliga sociala och miljömässiga konsekvenser och dålig ekonomisk återhämtningsförmåga samt försämra deras förmåga att sträva mot hållbara miljömål och framgångsrikt genomföra välbehövliga ekonomiska reformer.

| O. | Det internationella samfundet har med rätta ansträngt sig för att samarbeta med de fattigaste länderna. Detta har inte åtföljts av liknande åtgärder för medelinkomstländerna och dessa länder riskerar att återigen klassificeras som låginkomstländer om det inte vidtas lämpliga åtgärder i tid för att hjälpa dem att tillgodose sina behov. |
| --- | --- |

O.

Det internationella samfundet har med rätta ansträngt sig för att samarbeta med de fattigaste länderna. Detta har inte åtföljts av liknande åtgärder för medelinkomstländerna och dessa länder riskerar att återigen klassificeras som låginkomstländer om det inte vidtas lämpliga åtgärder i tid för att hjälpa dem att tillgodose sina behov.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar framstegen i fråga om de politiska åtagandena i handlingsprogrammet från Accra och betonar att detta handlingsprogram måste genomföras på ett ambitiöst sätt som går från koncept och politiska löften till påtagliga och mätbara resultat i fråga om tillämpningen av principerna i Parisförklaringen. Församlingen förväntar sig att EU engagerar sig mer aktivt och tar på sig en ledande roll för att förbättra biståndseffektiviteten i hela världen. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar framstegen i fråga om de politiska åtagandena i handlingsprogrammet från Accra och betonar att detta handlingsprogram måste genomföras på ett ambitiöst sätt som går från koncept och politiska löften till påtagliga och mätbara resultat i fråga om tillämpningen av principerna i Parisförklaringen. Församlingen förväntar sig att EU engagerar sig mer aktivt och tar på sig en ledande roll för att förbättra biståndseffektiviteten i hela världen.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU- och AVS-länderna att aktivt främja och de gemensamma värden och prioriteringar som fastställs i det reviderade Cotonoupartnerskapsavtalet, som fattigdomsminskning, jämställdhet mellan kvinnor och män, hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling, regional integration, främjande av fred, säkerhet och demokrati med respekt för de mänskliga rättigheterna inom ramen för agendan för biståndseffektivitet. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU- och AVS-länderna att aktivt främja och de gemensamma värden och prioriteringar som fastställs i det reviderade Cotonoupartnerskapsavtalet, som fattigdomsminskning, jämställdhet mellan kvinnor och män, hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling, regional integration, främjande av fred, säkerhet och demokrati med respekt för de mänskliga rättigheterna inom ramen för agendan för biståndseffektivitet.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att demokrati är den bästa grunden för hållbar utveckling, fred och säkerhet och uppmanar därför EU och AVS att samarbeta för att prioritera främjande av demokrati med öppet, omfattande och ansvarstagande beslutsfattande, som en viktig metod för att öka biståndseffektiviteten. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att demokrati är den bästa grunden för hållbar utveckling, fred och säkerhet och uppmanar därför EU och AVS att samarbeta för att prioritera främjande av demokrati med öppet, omfattande och ansvarstagande beslutsfattande, som en viktig metod för att öka biståndseffektiviteten.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att använda en vidare definition av sammanhållning än den som anges i handlingsprogrammet från Accra, för att skapa större utvecklingspolitisk sammanhållning i europeiska politikområden som jordbruk, fiske, handel, energi, miljö, klimatförändring, säkerhet och migration i syfte att bedöma deras konsekvenser för utvecklingen och genomföra lämpliga reformer för att förhindra att de skapar icke-tariffära hinder och gör det svårare att uppnå millennieutvecklingsmålen och målen för de ekonomiska partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att använda en vidare definition av sammanhållning än den som anges i handlingsprogrammet från Accra, för att skapa större utvecklingspolitisk sammanhållning i europeiska politikområden som jordbruk, fiske, handel, energi, miljö, klimatförändring, säkerhet och migration i syfte att bedöma deras konsekvenser för utvecklingen och genomföra lämpliga reformer för att förhindra att de skapar icke-tariffära hinder och gör det svårare att uppnå millennieutvecklingsmålen och målen för de ekonomiska partnerskapsavtalen.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att även om Parisförklaringen är drivande i debatten om biståndseffektivitet kan Cotonoupartnerskapsavtalet och Parisförklaringen ömsesidigt stärka varandra, eftersom det förra också är en mall för effektivt utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att även om Parisförklaringen är drivande i debatten om biståndseffektivitet kan Cotonoupartnerskapsavtalet och Parisförklaringen ömsesidigt stärka varandra, eftersom det förra också är en mall för effektivt utvecklingssamarbete.

Garantera demokratiskt egenansvar och ansvarighet

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att begreppet egenansvar i Parisförklaringen borde breddas till att omfatta demokratiskt egenansvar (och omfatta nationella parlament, lokala regeringar, civila samhällen, oberoende rättsväsende och medier) för att skapa ökad öppenhet och ömsesidig ansvarighet baserad på tydliga och mätbara indikatorer och se till att målen för utvecklingsstöd uppfylls. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att begreppet egenansvar i Parisförklaringen borde breddas till att omfatta demokratiskt egenansvar (och omfatta nationella parlament, lokala regeringar, civila samhällen, oberoende rättsväsende och medier) för att skapa ökad öppenhet och ömsesidig ansvarighet baserad på tydliga och mätbara indikatorer och se till att målen för utvecklingsstöd uppfylls.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att det i handlingsprogrammet från Accra erkänns att parlament och lokala förvaltningar har en betydande roll i utvecklingsprocessen och uppmanar givar- och partnerregeringar att se till att parlament och lokala förvaltningar får en lämplig roll för att garantera biståndseffektiviteten genom att stödja egenansvar, fördela makt genom att granska budgetar, politik och resultat samt låta medborgare delta i beslut genom den demokratiska processen. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att det i handlingsprogrammet från Accra erkänns att parlament och lokala förvaltningar har en betydande roll i utvecklingsprocessen och uppmanar givar- och partnerregeringar att se till att parlament och lokala förvaltningar får en lämplig roll för att garantera biståndseffektiviteten genom att stödja egenansvar, fördela makt genom att granska budgetar, politik och resultat samt låta medborgare delta i beslut genom den demokratiska processen.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar också att det i handlingsprogrammet från Accra erkänns att det civila samhället har en viktig roll i utvecklingsprocessen och uppmanar givar- och partnerregeringar att se till att det civila samhället får delta fullt ut på ett meningsfullt sätt i planering, genomförande, övervakning och utvärdering av budgetar och program samt att skapa de förutsättningar som krävs för att uppfylla den rollen. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar också att det i handlingsprogrammet från Accra erkänns att det civila samhället har en viktig roll i utvecklingsprocessen och uppmanar givar- och partnerregeringar att se till att det civila samhället får delta fullt ut på ett meningsfullt sätt i planering, genomförande, övervakning och utvärdering av budgetar och program samt att skapa de förutsättningar som krävs för att uppfylla den rollen.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givar- och partnerländer att ta hänsyn till den oproportionerligt stora effekt som fattigdom får för kvinnor och att se till att jämställdhet mellan kvinnor och män, kvinnors självbestämmande och kvinnors rättigheter helt och hållet införlivas i nationella utvecklingsprocesser. Församlingen beklagar att det i handlingsprogrammet från Accra inte identifieras mekanismer för att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män och öka kvinnors självbestämmande och inte heller innehåller några framgångsindikatorer på detta. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givar- och partnerländer att ta hänsyn till den oproportionerligt stora effekt som fattigdom får för kvinnor och att se till att jämställdhet mellan kvinnor och män, kvinnors självbestämmande och kvinnors rättigheter helt och hållet införlivas i nationella utvecklingsprocesser. Församlingen beklagar att det i handlingsprogrammet från Accra inte identifieras mekanismer för att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män och öka kvinnors självbestämmande och inte heller innehåller några framgångsindikatorer på detta.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att åtagandet i Parisförklaringen om att låta parlament, det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter delta i konkreta åtgärder inte har överförts till handlingsprogrammet från Accra. Församlingen förväntar sig att EU ska respektera partnerländernas ledarskap och hjälpa till att stärka deras förmåga att utöva detta ledarskap och uppmanar EU och partnerländerna att utveckla praktiska handlingsplaner för att skapa demokratiskt egenansvar och komma överens om framgångsindikatorer. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att åtagandet i Parisförklaringen om att låta parlament, det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter delta i konkreta åtgärder inte har överförts till handlingsprogrammet från Accra. Församlingen förväntar sig att EU ska respektera partnerländernas ledarskap och hjälpa till att stärka deras förmåga att utöva detta ledarskap och uppmanar EU och partnerländerna att utveckla praktiska handlingsplaner för att skapa demokratiskt egenansvar och komma överens om framgångsindikatorer.

Utöka för ett mer effektivt bistånd

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar rådets slutsatser där man återigen bekräftar åtagandet att nå det kollektiva målet för utvecklingsbiståndet (ODA) på 0,56 procent 2010 och 0,7 procent 2015 och efterlyser nya åtaganden om ambitiösa fleråriga tidsplaner för att mäta den gradvisa ökningen av biståndsbudgeterna. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar rådets slutsatser där man återigen bekräftar åtagandet att nå det kollektiva målet för utvecklingsbiståndet (ODA) på 0,56 procent 2010 och 0,7 procent 2015 och efterlyser nya åtaganden om ambitiösa fleråriga tidsplaner för att mäta den gradvisa ökningen av biståndsbudgeterna.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att se till att definitionerna av det offentliga utvecklingsbiståndet inte utvidgas till att omfatta icke biståndsposter som militära utgifter. AVS-EU-församlingen uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skilja rapporterna om medel som beviljats som skuldlättnad från rapporterna om officiellt utvecklingsbistånd, och att utesluta medel som satsats i Europa på studenter och flyktingar från beräkningen av den totala utgiften av utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att se till att definitionerna av det offentliga utvecklingsbiståndet inte utvidgas till att omfatta icke biståndsposter som militära utgifter. AVS-EU-församlingen uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skilja rapporterna om medel som beviljats som skuldlättnad från rapporterna om officiellt utvecklingsbistånd, och att utesluta medel som satsats i Europa på studenter och flyktingar från beräkningen av den totala utgiften av utvecklingsbistånd.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att givare ska fördela bistånd på ett öppet sätt som gör det möjligt att utkräva ansvar och att förutsägbarheten i flöden, planering och utbetalning ska ökas drastiskt, särskilt genom att skapa tillförlitliga fleråriga tidsplaner och förutsägbarhet under året. Församlingen välkomnar initiativet i handlingsplanen från Accra för insatser om rullande program, något som skulle garantera förutsägbarhet på medellång sikt. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att givare ska fördela bistånd på ett öppet sätt som gör det möjligt att utkräva ansvar och att förutsägbarheten i flöden, planering och utbetalning ska ökas drastiskt, särskilt genom att skapa tillförlitliga fleråriga tidsplaner och förutsägbarhet under året. Församlingen välkomnar initiativet i handlingsplanen från Accra för insatser om rullande program, något som skulle garantera förutsägbarhet på medellång sikt.

Hållbar ekonomisk tillväxt för hållbar utveckling

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att ett sätt att mäta biståndseffektiviteten är att se i hur stor utsträckning den bidrar till att skapa en stark ekonomi som skyddar miljön och där ingen förvägras grundläggande sociala tjänster. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att ett sätt att mäta biståndseffektiviteten är att se i hur stor utsträckning den bidrar till att skapa en stark ekonomi som skyddar miljön och där ingen förvägras grundläggande sociala tjänster.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser ett utvecklingssamarbete som i större utsträckning avlägsnar hinder för ekonomisk tillväxt, såsom bristen på utländska direktinvesteringar, kapitalflykt och stora administrativa bördor för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser ett utvecklingssamarbete som i större utsträckning avlägsnar hinder för ekonomisk tillväxt, såsom bristen på utländska direktinvesteringar, kapitalflykt och stora administrativa bördor för små och medelstora företag.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser i detta sammanhang en utvecklingspolitik som främjar kunskapsöverföring, konkurrens och en sund makroekonomisk politik och som minimerar onödig byråkrati för företag och som respekterar och inför immateriella rättigheter och bekämpar korruption. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser i detta sammanhang en utvecklingspolitik som främjar kunskapsöverföring, konkurrens och en sund makroekonomisk politik och som minimerar onödig byråkrati för företag och som respekterar och inför immateriella rättigheter och bekämpar korruption.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att rättvis handel kan vara ett av de effektivaste sätten att driva en hållbar ekonomisk utveckling, med hjälp av lämpliga åtföljande åtgärder för att hantera anpassningsrelaterade kostnader och finansiera program för sociala skyddsnät och självbestämmande. Den rättvisa handeln behöver dock kompletteras med omfördelnings- och socialpolitik för att se till att vinsten fördelas rättvist. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att rättvis handel kan vara ett av de effektivaste sätten att driva en hållbar ekonomisk utveckling, med hjälp av lämpliga åtföljande åtgärder för att hantera anpassningsrelaterade kostnader och finansiera program för sociala skyddsnät och självbestämmande. Den rättvisa handeln behöver dock kompletteras med omfördelnings- och socialpolitik för att se till att vinsten fördelas rättvist.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen församlingen beklagar att få framsteg görs när det gäller användningen av landsspecifika system (endast en liten procentandel av det offentliga utvecklingsbiståndet går genom ländernas budgetsystem, medan givarna hade lovat 50 procent senast 2010). Även i länder med välfungerande landsspecifika system är givarna inte villiga att använda sig av dem. Givarländerna uppmanas att skynda på anpassningen av sitt bistånd efter specifika landssystem i största möjliga mån, stärka styrningssystemen och öka det bistånd som går till allmänt och sektorsinriktat budgetstöd i de fall då det finns en bra ekonomisk och politisk styrning, med full insyn i budgeten och ansvarighet. Församlingen betonar att budgetstöd under inga omständigheter bör beviljas när det förekommer utbredd korruption. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen församlingen beklagar att få framsteg görs när det gäller användningen av landsspecifika system (endast en liten procentandel av det offentliga utvecklingsbiståndet går genom ländernas budgetsystem, medan givarna hade lovat 50 procent senast 2010). Även i länder med välfungerande landsspecifika system är givarna inte villiga att använda sig av dem. Givarländerna uppmanas att skynda på anpassningen av sitt bistånd efter specifika landssystem i största möjliga mån, stärka styrningssystemen och öka det bistånd som går till allmänt och sektorsinriktat budgetstöd i de fall då det finns en bra ekonomisk och politisk styrning, med full insyn i budgeten och ansvarighet. Församlingen betonar att budgetstöd under inga omständigheter bör beviljas när det förekommer utbredd korruption.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att det i handlingsplanen från Accra hänvisas till ett antal andra utvecklingsaktörer än bilaterala givare och betonar att en av de stora utmaningarna inför 2011 kommer att vara att utvidga principerna i Parisförklaringen till att omfatta vertikala fonder och de nya givarna för att skapa en verklig samordning mellan givarna och samordning med partnerländerna. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att det i handlingsplanen från Accra hänvisas till ett antal andra utvecklingsaktörer än bilaterala givare och betonar att en av de stora utmaningarna inför 2011 kommer att vara att utvidga principerna i Parisförklaringen till att omfatta vertikala fonder och de nya givarna för att skapa en verklig samordning mellan givarna och samordning med partnerländerna.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar partnerregeringar att grunda budgetstödet på en gedigen nationell fattigdomsminskningsplan som stärker inhemsk ansvarighet, finansiell förvaltning och övervakning genom ett systematiskt och strategiskt åtagande med nationella parlament, lokala myndigheter och icke-statliga aktörer, vilket för närvarande är mycket begränsat. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar partnerregeringar att grunda budgetstödet på en gedigen nationell fattigdomsminskningsplan som stärker inhemsk ansvarighet, finansiell förvaltning och övervakning genom ett systematiskt och strategiskt åtagande med nationella parlament, lokala myndigheter och icke-statliga aktörer, vilket för närvarande är mycket begränsat.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Europeiska kommissionens avsikt att garantera en mer förutsägbar och långsiktig form av budgetstöd genom att använda en upphandlingsmekanism för millennieutvecklingsmålen för de länder som har goda resultat, men betonar att detta kräver ett tydligt åtagande för att uppnå millennieutvecklingsmålen från partnerländernas sida och att det behövs kontinuerlig övervakning med stark resultatinriktning. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Europeiska kommissionens avsikt att garantera en mer förutsägbar och långsiktig form av budgetstöd genom att använda en upphandlingsmekanism för millennieutvecklingsmålen för de länder som har goda resultat, men betonar att detta kräver ett tydligt åtagande för att uppnå millennieutvecklingsmålen från partnerländernas sida och att det behövs kontinuerlig övervakning med stark resultatinriktning.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att det i handlingsplanen från Accra nämns att givare inom OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) kommer att utöka omfattningen av 2001 års rekommendation från DAC om obundet bistånd till kraftigt skuldtynga fattiga länder som inte hör till de minst utvecklade länderna. Församlingen uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra ett verkligt åtagande för 2010 om att helt och hållet övergå till obundet bistånd till alla AVS-länder, inklusive tekniskt bistånd som måste svara mot nationella prioriteringar och särdrag, offentlig upphandling, livsmedelsbistånd samt bistånd till transport och lagring av livsmedel. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att det i handlingsplanen från Accra nämns att givare inom OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) kommer att utöka omfattningen av 2001 års rekommendation från DAC om obundet bistånd till kraftigt skuldtynga fattiga länder som inte hör till de minst utvecklade länderna. Församlingen uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra ett verkligt åtagande för 2010 om att helt och hållet övergå till obundet bistånd till alla AVS-länder, inklusive tekniskt bistånd som måste svara mot nationella prioriteringar och särdrag, offentlig upphandling, livsmedelsbistånd samt bistånd till transport och lagring av livsmedel.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att integrera jämställdhetsperspektivet i budgetprocessen genom att koppla samman utbetalning av olika delbelopp med förbättringar av könsuppdelade indikatorer. Församlingen uppmanar även partnerländerna att införliva ett könsperspektiv på alla nivåer av budgetprocessen och stimulera till vidare dialog med kvinnorättsorganisationer. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att integrera jämställdhetsperspektivet i budgetprocessen genom att koppla samman utbetalning av olika delbelopp med förbättringar av könsuppdelade indikatorer. Församlingen uppmanar även partnerländerna att införliva ett könsperspektiv på alla nivåer av budgetprocessen och stimulera till vidare dialog med kvinnorättsorganisationer.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att gå utöver handlingsplanen från Accra och drastiskt dra ned på antalet villkor, stegvis avskaffa villkorlighet i den ekonomiska politiken, och ersätta dem med ömsesidigt godkända kontrakt som avspeglar en gemensam uppfattning om huvudprioriteringar och som kopplar samman utbetalning med utförande och politiska resultat, särskilt med hänsyn till millennieutvecklingsmålen, och att göra upp en realistisk tidplan för denna process. Församlingen uppmanar EU att utnyttja sitt inflytande för att övertyga Världsbanken och Internationella valutafonden (IMF) om att gå i riktning mot samma övergång, särskilt vid en tidpunkt då de flesta AVS-länder riskerar att drabbas negativt av de många kriser som påverkar världsekonomin. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att gå utöver handlingsplanen från Accra och drastiskt dra ned på antalet villkor, stegvis avskaffa villkorlighet i den ekonomiska politiken, och ersätta dem med ömsesidigt godkända kontrakt som avspeglar en gemensam uppfattning om huvudprioriteringar och som kopplar samman utbetalning med utförande och politiska resultat, särskilt med hänsyn till millennieutvecklingsmålen, och att göra upp en realistisk tidplan för denna process. Församlingen uppmanar EU att utnyttja sitt inflytande för att övertyga Världsbanken och Internationella valutafonden (IMF) om att gå i riktning mot samma övergång, särskilt vid en tidpunkt då de flesta AVS-länder riskerar att drabbas negativt av de många kriser som påverkar världsekonomin.

Arbetsfördelning och samordning mellan givare

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att verkligen trappa upp sina ansträngningar för att förbättra samordningen mellan givarna och arbetsfördelningen genom att anpassa multilateralt och bilateralt bistånd till landsspecifika processer, demokratiskt egenansvar, ansvarighet, harmonisering, gemensam analys, planering och beviljande, och drastiskt dra ned på antalet enheter för genomförande av program. Församlingen noterar initiativet i handlingsplanen från Accra att inleda en dialog om en internationell arbetsfördelning mellan länder före juni 2009. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att verkligen trappa upp sina ansträngningar för att förbättra samordningen mellan givarna och arbetsfördelningen genom att anpassa multilateralt och bilateralt bistånd till landsspecifika processer, demokratiskt egenansvar, ansvarighet, harmonisering, gemensam analys, planering och beviljande, och drastiskt dra ned på antalet enheter för genomförande av program. Församlingen noterar initiativet i handlingsplanen från Accra att inleda en dialog om en internationell arbetsfördelning mellan länder före juni 2009.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen hoppas att givaratlasen för 2008 kommer att bidra till att införa en mer ambitiös samordning mellan givarna, särskilt för att lösa problemet med så kallade ”favoritländer” och ”föräldralösa länder” samt försummandet av mycket viktiga sektorer som hälsa, utbildning, social sammanhållning, jämställdhet mellan kvinnor och män samt jordbruk. Församlingen välkomnar att det i handlingsplanen från Accra också nämns att givarna kommer att arbeta för att behandla frågan om länder som får för lite stöd och garantera att nya åtgärder i fråga om arbetsfördelningen inte kommer att leda till att enskilda utvecklingsländer får mindre bistånd. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen hoppas att givaratlasen för 2008 kommer att bidra till att införa en mer ambitiös samordning mellan givarna, särskilt för att lösa problemet med så kallade ”favoritländer” och ”föräldralösa länder” samt försummandet av mycket viktiga sektorer som hälsa, utbildning, social sammanhållning, jämställdhet mellan kvinnor och män samt jordbruk. Församlingen välkomnar att det i handlingsplanen från Accra också nämns att givarna kommer att arbeta för att behandla frågan om länder som får för lite stöd och garantera att nya åtgärder i fråga om arbetsfördelningen inte kommer att leda till att enskilda utvecklingsländer får mindre bistånd.

| 27. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser kapacitetsbyggnad inom samtliga ministerier för att öka hälso- och sjukvårdens, utbildningens och jämställdhetens effektivitet i fråga om utgifter genom budgetstöd, eftersom landets egenansvar ofta är begränsat till finansministeriet. |
| --- | --- |

27.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser kapacitetsbyggnad inom samtliga ministerier för att öka hälso- och sjukvårdens, utbildningens och jämställdhetens effektivitet i fråga om utgifter genom budgetstöd, eftersom landets egenansvar ofta är begränsat till finansministeriet.

| 28. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen inser behovet av ett mer långvarigt bistånd till svaga stater och låginkomstländer i uppbyggnadsskedet efter en konflikt. Församlingen välkomnar att man i handlingsplanen från Accra uppmanar givare och partnerländer att anpassa Parisförklaringen till de principer för bra internationellt engagemang i svaga stater och konfliktsituationer som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd fastställt, men betonar också behovet av att bygga ett starkt civilt samhälle i både svaga och sårbara stater. |
| --- | --- |

28.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen inser behovet av ett mer långvarigt bistånd till svaga stater och låginkomstländer i uppbyggnadsskedet efter en konflikt. Församlingen välkomnar att man i handlingsplanen från Accra uppmanar givare och partnerländer att anpassa Parisförklaringen till de principer för bra internationellt engagemang i svaga stater och konfliktsituationer som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd fastställt, men betonar också behovet av att bygga ett starkt civilt samhälle i både svaga och sårbara stater.

| 29. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser emellertid att det krävs större och mer välriktade insatser för att öka stödet till AVS-länder med medelinkomster och kräver att det snarast beslutas om och genomförs en ordning för systematiskt och förutsägbart bistånd som effektivt kan möta dessa länders särskilda behov, så att de kan fortsätta sin hållbara utveckling. |
| --- | --- |

29.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser emellertid att det krävs större och mer välriktade insatser för att öka stödet till AVS-länder med medelinkomster och kräver att det snarast beslutas om och genomförs en ordning för systematiskt och förutsägbart bistånd som effektivt kan möta dessa länders särskilda behov, så att de kan fortsätta sin hållbara utveckling.

| 30. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att givargemenskapen har åtagit sig att öka ansträngningarna för att samarbeta med de fattigaste länderna och att Afrikas andel av programplanerat bistånd ökar som ett resultat av åtagandet att fördubbla det offentliga utvecklingsbiståndet till Afrika till 2010, särskilt nu med höjningen av bränsle- och matpriser tillsammans med påverkan av de globala klimatförändringarna, vilka skulle kunna utplåna alla insatser hittills. |
| --- | --- |

30.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att givargemenskapen har åtagit sig att öka ansträngningarna för att samarbeta med de fattigaste länderna och att Afrikas andel av programplanerat bistånd ökar som ett resultat av åtagandet att fördubbla det offentliga utvecklingsbiståndet till Afrika till 2010, särskilt nu med höjningen av bränsle- och matpriser tillsammans med påverkan av de globala klimatförändringarna, vilka skulle kunna utplåna alla insatser hittills.

| 31. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lovordar det arbete som utförts av Brittiska samväldets sekretariat och institutet för öar och små stater från Maltas universitet i utvecklingen av indexen för sårbarhet och återhämtningsförmåga och förväntar sig att EU intar en ledande roll i tillämpningen av dessa index och i utformningen av ett nytt ramverk av systematiskt stöd till SIDS och utvecklingsländer utan kust. Församlingen föreslår att i synnerhet små stater borde skapa en profil för sårbarhet och återhämtningsförmåga tillsammans med förberedelserna för en utvecklingsstrategi på medellång sikt. |
| --- | --- |

31.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lovordar det arbete som utförts av Brittiska samväldets sekretariat och institutet för öar och små stater från Maltas universitet i utvecklingen av indexen för sårbarhet och återhämtningsförmåga och förväntar sig att EU intar en ledande roll i tillämpningen av dessa index och i utformningen av ett nytt ramverk av systematiskt stöd till SIDS och utvecklingsländer utan kust. Församlingen föreslår att i synnerhet små stater borde skapa en profil för sårbarhet och återhämtningsförmåga tillsammans med förberedelserna för en utvecklingsstrategi på medellång sikt.

| 32. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram ett starkt gemensamt EU-åtagande vid Dohakonferensen både i fråga om kvantiteten av och kvaliteten på utvecklingsstöd för att uppnå millennieutvecklingsmålen genom en hållbar strategi och tydliga färdplaner i syfte att uppfylla åtagandena om det offentliga utvecklingsbiståndet såväl individuellt som kollektivt, trots den pågående finanskrisen. |
| --- | --- |

32.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram ett starkt gemensamt EU-åtagande vid Dohakonferensen både i fråga om kvantiteten av och kvaliteten på utvecklingsstöd för att uppnå millennieutvecklingsmålen genom en hållbar strategi och tydliga färdplaner i syfte att uppfylla åtagandena om det offentliga utvecklingsbiståndet såväl individuellt som kollektivt, trots den pågående finanskrisen.

| 33. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europeiska kommissionen, rådets ordförandeskap, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten, AVS regionala organisationer och OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

33.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europeiska kommissionen, rådets ordförandeskap, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten, AVS regionala organisationer och OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 28 november 2008 i Port Moresby (Papua Nya Guinea).

RESOLUTION (1)

om de sociala konsekvenserna av barnarbete och strategierna för att bekämpa barnarbete

Gemensamma AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25-28 november 2008, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25-28 november 2008,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av Förenta nationernas (FN) konvention om barnets rättigheter som antogs den 20 november 1989 (2) och trädde i kraft 1990, särskilt artiklarna 28 och 32 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas (FN) konvention om barnets rättigheter som antogs den 20 november 1989 (2) och trädde i kraft 1990, särskilt artiklarna 28 och 32 i denna,

| — | med beaktande av Internationella arbetsbyråns (ILO) konvention 138 om minimiålder för tillträde till arbete (1973) (3) och konvention 182 om förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete (1999) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsbyråns (ILO) konvention 138 om minimiålder för tillträde till arbete (1973) (3) och konvention 182 om förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete (1999) (4),

| — | med beaktande av artiklarna 177–181 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177–181 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005 (nedan kallat Cotonouavtalet), särskilt artiklarna 26 och 50 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005 (nedan kallat Cotonouavtalet), särskilt artiklarna 26 och 50 i detta,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 20 december 2005 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om EU:s utvecklingspolitik: ”Det europeiska samförståndet”, särskilt artiklarna 12, 97, 101 och 103 i detta (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 20 december 2005 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om EU:s utvecklingspolitik: ”Det europeiska samförståndet”, särskilt artiklarna 12, 97, 101 och 103 i detta (5),

| — | med beaktande av Förenta nationernas millenniedeklaration av den 8 september 2000, där millennieutvecklingsmålen fastställs som kriterier som har upprättats gemensamt av det internationella samfundet för att utrota fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas millenniedeklaration av den 8 september 2000, där millennieutvecklingsmålen fastställs som kriterier som har upprättats gemensamt av det internationella samfundet för att utrota fattigdomen,

| — | med beaktande av handlingsplanen Utbildning för alla: att uppfylla våra gemensamma åtaganden, som antogs av Världsutbildningsforumet i Dakar i Senegal 2000 (toppmötet i Dakar) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen Utbildning för alla: att uppfylla våra gemensamma åtaganden, som antogs av Världsutbildningsforumet i Dakar i Senegal 2000 (toppmötet i Dakar) (6),

| — | med beaktande av Brysselförklaringen om utbildning för hållbar utveckling i AVS-länderna och dess handlingsplan som antogs av AVS-ländernas utbildningsministrar 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brysselförklaringen om utbildning för hållbar utveckling i AVS-länderna och dess handlingsplan som antogs av AVS-ländernas utbildningsministrar 2006,

| — | med beaktande av EU:s förklaring i Lucca (Italien) 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förklaring i Lucca (Italien) 2003,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) internationella program för att eliminera barnarbete (International Programme on the Elimination of Child Labour, IPEC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) internationella program för att eliminera barnarbete (International Programme on the Elimination of Child Labour, IPEC),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder
   (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder
   (7),

| — | med beaktande av 2008 års globala övervakningsrapport om utbildning för alla, Education for all by 2015: Will we make it?
   (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2008 års globala övervakningsrapport om utbildning för alla, Education for all by 2015: Will we make it?
   (8),

| — | med beaktande av sin resolution om barns, särskilt barnsoldaters, rättigheter, antagen den 15 oktober 2003 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om barns, särskilt barnsoldaters, rättigheter, antagen den 15 oktober 2003 (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution om exploateringen av barn i utvecklingsländer, med särskild inriktning på barnarbete (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution om exploateringen av barn i utvecklingsländer, med särskild inriktning på barnarbete (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (11),

| — | med beaktande av rapporten från utskottet för sociala frågor och miljö (AVS-EU/100.247/08), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utskottet för sociala frågor och miljö (AVS-EU/100.247/08), och av följande skäl:

| A. | Barnarbete har sina rötter i massfattigdom och i kulturen och traditionerna i många samhällen i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

A.

Barnarbete har sina rötter i massfattigdom och i kulturen och traditionerna i många samhällen i utvecklingsländer.

| B. | Barnarbete pressar ned lönerna för vuxna och bidrar därför till fattigdomscirkeln eftersom vuxna tvingas konkurrera med billig barnarbetskraft. |
| --- | --- |

B.

Barnarbete pressar ned lönerna för vuxna och bidrar därför till fattigdomscirkeln eftersom vuxna tvingas konkurrera med billig barnarbetskraft.

| C. | Barnarbete kännetecknas av hårt arbete, ofta under svåra förhållanden, i tolv till fjorton timmar om dagen. Den lilla ”lön” som barnen tjänar går ofta tillbaka till arbetsgivaren som betalning för kost och logi, eller som böter för att inte ha uppnått fastställda kvoter. |
| --- | --- |

C.

Barnarbete kännetecknas av hårt arbete, ofta under svåra förhållanden, i tolv till fjorton timmar om dagen. Den lilla ”lön” som barnen tjänar går ofta tillbaka till arbetsgivaren som betalning för kost och logi, eller som böter för att inte ha uppnått fastställda kvoter.

| D. | Enligt ILO är ungefär 165 miljoner barn i åldrarna mellan 5 och 14 involverade i barnarbete. De värsta formerna av barnarbete och brotten mot barns rättigheter, vilket inbegriper barnslaveri (hushållstjänster), handel med barn, barnprostitution, rekrytering av barn i väpnade konflikter och andra typer av arbeten, är skadliga för barns fysiska utveckling och mentala hälsa. |
| --- | --- |

D.

Enligt ILO är ungefär 165 miljoner barn i åldrarna mellan 5 och 14 involverade i barnarbete. De värsta formerna av barnarbete och brotten mot barns rättigheter, vilket inbegriper barnslaveri (hushållstjänster), handel med barn, barnprostitution, rekrytering av barn i väpnade konflikter och andra typer av arbeten, är skadliga för barns fysiska utveckling och mentala hälsa.

| E. | De värsta formerna av barnarbete bör ägnas särskild uppmärksamhet och det bör omgående vidtas åtgärder mot dessa. |
| --- | --- |

E.

De värsta formerna av barnarbete bör ägnas särskild uppmärksamhet och det bör omgående vidtas åtgärder mot dessa.

| F. | Vissa grupper av barn och tonåringar, särskilt barn som tillhör etniska eller andra minoriteter, invandrade barn, barn som är internflyktingar eller flyktingar, barn som har drabbats av väpnade konflikter, barnsoldater, föräldralösa barn och barn utan vårdnadshavare, barn som har drabbats av HIV/AIDS och barn med funktionsnedsättningar, är särskilt utsatta. Flickor är alldeles särskilt utsatta för risken att exploateras och utnyttjas sexuellt. |
| --- | --- |

F.

Vissa grupper av barn och tonåringar, särskilt barn som tillhör etniska eller andra minoriteter, invandrade barn, barn som är internflyktingar eller flyktingar, barn som har drabbats av väpnade konflikter, barnsoldater, föräldralösa barn och barn utan vårdnadshavare, barn som har drabbats av HIV/AIDS och barn med funktionsnedsättningar, är särskilt utsatta. Flickor är alldeles särskilt utsatta för risken att exploateras och utnyttjas sexuellt.

| G. | Barnarbete är ett av de tydligaste sätten att identifiera utsatta barn på och det visar att många millennieutvecklingsmål såsom utrotandet av fattigdom, utbildning för alla, jämställdhet, kampen mot HIV/AIDS och inrättandet av ett globalt partnerskap för utveckling fortfarande inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

G.

Barnarbete är ett av de tydligaste sätten att identifiera utsatta barn på och det visar att många millennieutvecklingsmål såsom utrotandet av fattigdom, utbildning för alla, jämställdhet, kampen mot HIV/AIDS och inrättandet av ett globalt partnerskap för utveckling fortfarande inte har uppnåtts.

| H. | Den kommersiella exploateringen av barn är ett grovt brott mot deras mänskliga värdighet och strider mot principerna för social rättvisa. De konventionsstater som har ratificerat konventionen om barnets rättigheter har ställt sig bakom erkännandet av barns mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Den kommersiella exploateringen av barn är ett grovt brott mot deras mänskliga värdighet och strider mot principerna för social rättvisa. De konventionsstater som har ratificerat konventionen om barnets rättigheter har ställt sig bakom erkännandet av barns mänskliga rättigheter.

| I. | Tillgång till grundläggande skolutbildning av hög kvalitet är avgörande för att ge barn den kritiska förmåga och kunskap som krävs för att hjälpa dem att bryta sig ut ur fattigdomen, påverka utvecklingen i sina samhällen och göra fria och välunderbyggda val i sina liv och därmed också bidra till den sociala och ekonomiska utvecklingen i sina länder. |
| --- | --- |

I.

Tillgång till grundläggande skolutbildning av hög kvalitet är avgörande för att ge barn den kritiska förmåga och kunskap som krävs för att hjälpa dem att bryta sig ut ur fattigdomen, påverka utvecklingen i sina samhällen och göra fria och välunderbyggda val i sina liv och därmed också bidra till den sociala och ekonomiska utvecklingen i sina länder.

| J. | Verklig tillgång till utbildning av hög kvalitet innebär att det ska finnas skolor som är barnvänliga, där båda könens behov tillgodoses i lika hög grad, och som har rent dricksvatten och sanitär utrustning, eftersom låg standard på utbildningen kan innebära att barn lämnar skolan och riskerar att utsättas för exploatering. |
| --- | --- |

J.

Verklig tillgång till utbildning av hög kvalitet innebär att det ska finnas skolor som är barnvänliga, där båda könens behov tillgodoses i lika hög grad, och som har rent dricksvatten och sanitär utrustning, eftersom låg standard på utbildningen kan innebära att barn lämnar skolan och riskerar att utsättas för exploatering.

| K. | Bland effekterna av olika former av barnarbete återfinns lågt deltagande i primär- och sekundärutbildning (särskilt för flickor), en högre andel barn som lämnar skolan i förtid, låg läs- och skrivkunnighet och en hög andel som inte lyckas ta examen, försenad fysisk utveckling hos barn, stort antal tonårsgraviditeter, narkotikamissbruk bland barn och stor arbetslöshet bland vuxna. |
| --- | --- |

K.

Bland effekterna av olika former av barnarbete återfinns lågt deltagande i primär- och sekundärutbildning (särskilt för flickor), en högre andel barn som lämnar skolan i förtid, låg läs- och skrivkunnighet och en hög andel som inte lyckas ta examen, försenad fysisk utveckling hos barn, stort antal tonårsgraviditeter, narkotikamissbruk bland barn och stor arbetslöshet bland vuxna.

| L. | De flesta länder har infört lagstiftning och politik för att skydda barns välfärd och intressen. |
| --- | --- |

L.

De flesta länder har infört lagstiftning och politik för att skydda barns välfärd och intressen.

| M. | Regeringar, arbetsgivare, arbetstagare och deras organisationer och samhället i stort har ett gemensamt ansvar för att arbeta för att gradvis eliminera barnarbete. |
| --- | --- |

M.

Regeringar, arbetsgivare, arbetstagare och deras organisationer och samhället i stort har ett gemensamt ansvar för att arbeta för att gradvis eliminera barnarbete.

| N. | Bruket att utnyttja barnarbetskraft förekommer ofta utanför lagligt inrättade företag som omfattas av lämplig lagstiftning och är mycket vanligt inom den informella sektorn och landsbygdssektorn samt i familjeföretag där det inte ens anses ha tillräckligt stor social betydelse för att betraktas som arbete, samt i vissa fall i olaglig verksamhet. |
| --- | --- |

N.

Bruket att utnyttja barnarbetskraft förekommer ofta utanför lagligt inrättade företag som omfattas av lämplig lagstiftning och är mycket vanligt inom den informella sektorn och landsbygdssektorn samt i familjeföretag där det inte ens anses ha tillräckligt stor social betydelse för att betraktas som arbete, samt i vissa fall i olaglig verksamhet.

| O. | I många fall sker barnexploateringen i AVS-länder på europeiska företags vägnar. Dessa företag bidrar därmed till att förvärra problemet med barnarbete i AVS-länderna. |
| --- | --- |

O.

I många fall sker barnexploateringen i AVS-länder på europeiska företags vägnar. Dessa företag bidrar därmed till att förvärra problemet med barnarbete i AVS-länderna.

| P. | Ekonomiskt utnyttjande av barn berör mellan fyra och tio miljoner barn i EU (varav några faller offer för de värsta formerna av utnyttjande, bl.a. prostituering av unga flickor). Det bör betonas att många av dessa barn och unga vuxna kommer från AVS-länder och de flesta vistas olagligt i EU-länderna. |
| --- | --- |

P.

Ekonomiskt utnyttjande av barn berör mellan fyra och tio miljoner barn i EU (varav några faller offer för de värsta formerna av utnyttjande, bl.a. prostituering av unga flickor). Det bör betonas att många av dessa barn och unga vuxna kommer från AVS-länder och de flesta vistas olagligt i EU-länderna.

| Q. | Det går inte att bortse från det bidrag som barnarbete innebär till familjens inkomster i de fattigaste länderna. |
| --- | --- |

Q.

Det går inte att bortse från det bidrag som barnarbete innebär till familjens inkomster i de fattigaste länderna.

| R. | Det finns inget som hindrar att äldre barn får arbeta deltid på familjejordbruk eller i familjföretag, under förutsättning att barnets utbildning, hälsa och välfärd inte skadas. |
| --- | --- |

R.

Det finns inget som hindrar att äldre barn får arbeta deltid på familjejordbruk eller i familjföretag, under förutsättning att barnets utbildning, hälsa och välfärd inte skadas.

| S. | I praktiken kan det vara svårt att dra en moralisk gräns mellan barn som utnyttjas kommersiellt och barn vars arbete används för att hjälpa småjordbrukare som lever på existensminimum. |
| --- | --- |

S.

I praktiken kan det vara svårt att dra en moralisk gräns mellan barn som utnyttjas kommersiellt och barn vars arbete används för att hjälpa småjordbrukare som lever på existensminimum.

| T. | Hemsökelsen av sjukdomar som HIV/AIDS har bidragit till att barn används i inkomstbringande verksamheter. |
| --- | --- |

T.

Hemsökelsen av sjukdomar som HIV/AIDS har bidragit till att barn används i inkomstbringande verksamheter.

| U. | Eliminering av barnarbete försvåras av kulturell ojämlikhet och ojämlikhet mellan könen. |
| --- | --- |

U.

Eliminering av barnarbete försvåras av kulturell ojämlikhet och ojämlikhet mellan könen.

| V. | Förbättrad tillgång till billiga och återbetalningsbara lån kan bidra till mindre barnarbete och öka andelen inskrivna i skolan. |
| --- | --- |

V.

Förbättrad tillgång till billiga och återbetalningsbara lån kan bidra till mindre barnarbete och öka andelen inskrivna i skolan.

| W. | Tillgång till alternativa barnomsorgsmöjligheter bidrar till att minska barnarbetet och skapar förutsättningar för större skolnärvaro. |
| --- | --- |

W.

Tillgång till alternativa barnomsorgsmöjligheter bidrar till att minska barnarbetet och skapar förutsättningar för större skolnärvaro.

| X. | Insatser för att stärka vuxnas utbildningsnivå och löner bidrar till att minska barnarbetets utbredning och intensitet och att öka sannolikheten för att barn ska gå kvar i skolan. |
| --- | --- |

X.

Insatser för att stärka vuxnas utbildningsnivå och löner bidrar till att minska barnarbetets utbredning och intensitet och att öka sannolikheten för att barn ska gå kvar i skolan.

| Y. | Klyftan mellan stad och landsbygd påverkar barns skolutbildning och yrkesval. |
| --- | --- |

Y.

Klyftan mellan stad och landsbygd påverkar barns skolutbildning och yrkesval.

| Z. | Varje barn har rätt att registreras vid födseln. Avsaknaden av födelseattest gör det lättare att utnyttja och begå övergrepp mot barn inom den dolda arbetsmarknaden, t.ex. i hushåll eller jordbruk. |
| --- | --- |

Z.

Varje barn har rätt att registreras vid födseln. Avsaknaden av födelseattest gör det lättare att utnyttja och begå övergrepp mot barn inom den dolda arbetsmarknaden, t.ex. i hushåll eller jordbruk.

| AA. | Företag som agerar i strid mot internationella instrument och internationell och inhemsk lagstiftning i fråga om barnarbete kan få en orättvis konkurrensfördel. |
| --- | --- |

AA.

Företag som agerar i strid mot internationella instrument och internationell och inhemsk lagstiftning i fråga om barnarbete kan få en orättvis konkurrensfördel.

| AB. | Jordbrukssektorn i utvecklingsländer erbjuder stora möjligheter att utnyttja barn och enligt en rapport från Human Rights Watch 2002 deltar omkring 70 procent, eller 170 miljoner barn i denna industri, där de tvingas arbeta tolv timmar om dagen 365 dagar om året, ofta utsätts för giftiga bekämpningsmedel och extrema temperaturer på upp till 100o C och måste hantera tunga bördor och industriella skärverktyg. |
| --- | --- |

AB.

Jordbrukssektorn i utvecklingsländer erbjuder stora möjligheter att utnyttja barn och enligt en rapport från Human Rights Watch 2002 deltar omkring 70 procent, eller 170 miljoner barn i denna industri, där de tvingas arbeta tolv timmar om dagen 365 dagar om året, ofta utsätts för giftiga bekämpningsmedel och extrema temperaturer på upp till 100o C och måste hantera tunga bördor och industriella skärverktyg.

| AC. | Pyroteknik, avfallsåtervinning, stenhuggning och gruvarbete är bland de värsta formerna av barnarbete, medan den mest fruktansvärda formen av utnyttjande är när barnsoldater används i krig. |
| --- | --- |

AC.

Pyroteknik, avfallsåtervinning, stenhuggning och gruvarbete är bland de värsta formerna av barnarbete, medan den mest fruktansvärda formen av utnyttjande är när barnsoldater används i krig.

| AD. | De som köper varor från utvecklingsländerna har en avgörande ställning när det gäller att upptäcka och vägra att köpa varor som tillverkats helt eller delvis av barnarbetskraft och kan därmed utöva direkta och effektiva påtryckningar. |
| --- | --- |

AD.

De som köper varor från utvecklingsländerna har en avgörande ställning när det gäller att upptäcka och vägra att köpa varor som tillverkats helt eller delvis av barnarbetskraft och kan därmed utöva direkta och effektiva påtryckningar.

| AE. | Barns grundläggande rättigheter riskerar att undergrävas allvarligt av att barn exponeras och exploateras i ständig reklam i medierna (t.ex. radio, tv och tidningar). |
| --- | --- |

AE.

Barns grundläggande rättigheter riskerar att undergrävas allvarligt av att barn exponeras och exploateras i ständig reklam i medierna (t.ex. radio, tv och tidningar).

Allmänt

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det stora antal AVS- och EU-länder som har ratificerat ILO-konventionerna 138 och 182 (se bilaga 1), uppmanar konventionsstaterna att se till att konventionerna genomförs och uppmanar dem som ännu inte ratificerat dessa konventioner att göra detta snarast. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det stora antal AVS- och EU-länder som har ratificerat ILO-konventionerna 138 och 182 (se bilaga 1), uppmanar konventionsstaterna att se till att konventionerna genomförs och uppmanar dem som ännu inte ratificerat dessa konventioner att göra detta snarast.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner att barn som arbetar i de allra farligaste industrierna måste ges högsta prioritet. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner att barn som arbetar i de allra farligaste industrierna måste ges högsta prioritet.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver i starkast möjliga ordalag att alla som bevisligen rekryterar eller använder barnsoldater ska lämnas ut för att ställas inför rätta vid Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver i starkast möjliga ordalag att alla som bevisligen rekryterar eller använder barnsoldater ska lämnas ut för att ställas inför rätta vid Internationella brottmålsdomstolen.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU församlingen understryker med avseende på konvention 182 behovet av akuta åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete, till exempel utnyttjande av barn i slavlika och livegenskapslika förhållanden och i farligt och riskfyllt arbete i tillverkning och smuggling av narkotika och smuggling av och handel med eldhandvapen, exploatering av väldigt unga barn och den kommersiella sexuella exploateringen av barn. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU församlingen understryker med avseende på konvention 182 behovet av akuta åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete, till exempel utnyttjande av barn i slavlika och livegenskapslika förhållanden och i farligt och riskfyllt arbete i tillverkning och smuggling av narkotika och smuggling av och handel med eldhandvapen, exploatering av väldigt unga barn och den kommersiella sexuella exploateringen av barn.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de EU-medlemsstater som har undertecknat ILO:s konvention 182 att årligen offentliggöra bevis på efterlevnaden av artikel 8 där medlemmarna uppmanas att bistå varandra i genomförandet av konventionens bestämmelser genom ett utökat internationellt samarbete och/eller stöd. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de EU-medlemsstater som har undertecknat ILO:s konvention 182 att årligen offentliggöra bevis på efterlevnaden av artikel 8 där medlemmarna uppmanas att bistå varandra i genomförandet av konventionens bestämmelser genom ett utökat internationellt samarbete och/eller stöd.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att utveckla integrerade strategier inom ramen för AVS–EU-partnerskapet för att bekämpa barnarbete på grundval av en korrekt bedömning av fakta med vägledning av barnets bästa. Här betonas behovet av att fullt ut låta det civila samhället och fackföreningar att delta i utformning, genomförande och övervakning av åtgärder för att bekämpa barnarbete. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att utveckla integrerade strategier inom ramen för AVS–EU-partnerskapet för att bekämpa barnarbete på grundval av en korrekt bedömning av fakta med vägledning av barnets bästa. Här betonas behovet av att fullt ut låta det civila samhället och fackföreningar att delta i utformning, genomförande och övervakning av åtgärder för att bekämpa barnarbete.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att kampen mot barnarbete kräver god avvägning beträffande val av de riktlinjer och program, särskilt sådana som rör hälsa, utbildning, sysselsättning och socialt skydd, som ska riktas mot ökad medvetenhet, socialt mobiliseringsstöd, förbättrade databasresurser och analyser, arbetsrättslig lagstiftning och verkställighet, anständigt arbete, fri och obligatorisk utbildning av hög kvalitet, yrkesutbildning och direkta åtgärder för att få bort, rehabilitera och återintegrera barn. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att kampen mot barnarbete kräver god avvägning beträffande val av de riktlinjer och program, särskilt sådana som rör hälsa, utbildning, sysselsättning och socialt skydd, som ska riktas mot ökad medvetenhet, socialt mobiliseringsstöd, förbättrade databasresurser och analyser, arbetsrättslig lagstiftning och verkställighet, anständigt arbete, fri och obligatorisk utbildning av hög kvalitet, yrkesutbildning och direkta åtgärder för att få bort, rehabilitera och återintegrera barn.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet, särskilt EU:s medlemsstater och Europeiska kommissionen, att beakta frågor kring barnarbete vid all verksamhet inom samarbetsprogrammen för utveckling och i arbetet för att uppnå millenniutvecklingsmålen till 2015, bl.a. genom att ta upp orsakerna till att barn saknar tillräckligt skydd och att barns rättigheter kränks. Församlingen betonar att man i denna politik även måste ta upp frågan om rehabilitering och social integration av barn som har befriats från barnarbete. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet, särskilt EU:s medlemsstater och Europeiska kommissionen, att beakta frågor kring barnarbete vid all verksamhet inom samarbetsprogrammen för utveckling och i arbetet för att uppnå millenniutvecklingsmålen till 2015, bl.a. genom att ta upp orsakerna till att barn saknar tillräckligt skydd och att barns rättigheter kränks. Församlingen betonar att man i denna politik även måste ta upp frågan om rehabilitering och social integration av barn som har befriats från barnarbete.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen inser att barnarbete i stor utsträckning orsakas av fattigdom och att den långsiktiga lösningen ligger i hållbar ekonomisk utveckling och goda styrelseformer som ger social utveckling framför allt i fråga om minskad fattigdom och tillgång till grundläggande skolutbildning. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen inser att barnarbete i stor utsträckning orsakas av fattigdom och att den långsiktiga lösningen ligger i hållbar ekonomisk utveckling och goda styrelseformer som ger social utveckling framför allt i fråga om minskad fattigdom och tillgång till grundläggande skolutbildning.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att beakta eliminering av barnarbete i kampen mot HIV/AIDS och i konfliktlösningsstrategier. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att beakta eliminering av barnarbete i kampen mot HIV/AIDS och i konfliktlösningsstrategier.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att barn som lever utan föräldratillsyn – exempelvis föräldralösa barn, gatubarn, barn som är internflyktingar, flyktingar, barn som utsatts för människohandel och sexuellt och ekonomiskt utnyttjande – behöver särskild vård och att riktade åtgärder bör vidtas för att hjälpa sådana barn och de institutioner, inrättningar och tjänster som stöder dem. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att barn som lever utan föräldratillsyn – exempelvis föräldralösa barn, gatubarn, barn som är internflyktingar, flyktingar, barn som utsatts för människohandel och sexuellt och ekonomiskt utnyttjande – behöver särskild vård och att riktade åtgärder bör vidtas för att hjälpa sådana barn och de institutioner, inrättningar och tjänster som stöder dem.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen noterar att fastän många regeringar har antagit riktlinjer och vidtagit åtgärder för att avskaffa barnarbete kan underlåtenheten att tillhandahålla alternativa utkomstmöjligheter för familjer till de drabbade barnen leda till att situationen för dessa familjer förvärras. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen noterar att fastän många regeringar har antagit riktlinjer och vidtagit åtgärder för att avskaffa barnarbete kan underlåtenheten att tillhandahålla alternativa utkomstmöjligheter för familjer till de drabbade barnen leda till att situationen för dessa familjer förvärras.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att all politik för att avskaffa barnarbete alltid måste beaktas inom ramen för anständigt arbete för alla i linje med de grundläggande internationella arbetstagarnormerna. Riktade kampanjer mot barnarbete kan endast bli framgångsrika om de får stöd av mer omfattande reformer i handelspraxis i både EU- och AVS-länderna. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att all politik för att avskaffa barnarbete alltid måste beaktas inom ramen för anständigt arbete för alla i linje med de grundläggande internationella arbetstagarnormerna. Riktade kampanjer mot barnarbete kan endast bli framgångsrika om de får stöd av mer omfattande reformer i handelspraxis i både EU- och AVS-länderna.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringar och civila samhällsaktörer i EU- och AVS-länder att arbeta tillsammans för att upprätta nationella specialgrupper för barnarbete som bland annat ska tillhandahålla och sprida information om rättigheter och bästa metoder och arbeta för att samordna riktlinjer för lokala, nationella och internationella statliga aktörer, icke-statliga organisationer och fackföreningar. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringar och civila samhällsaktörer i EU- och AVS-länder att arbeta tillsammans för att upprätta nationella specialgrupper för barnarbete som bland annat ska tillhandahålla och sprida information om rättigheter och bästa metoder och arbeta för att samordna riktlinjer för lokala, nationella och internationella statliga aktörer, icke-statliga organisationer och fackföreningar.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-staterna att införliva barnarbetsproblematiken i befintliga och framtida utvecklingsinitiativ inom jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-staterna att införliva barnarbetsproblematiken i befintliga och framtida utvecklingsinitiativ inom jordbrukssektorn.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringar i AVS-länder att påskynda arbetet med att införa allmän födelseregistrering och uppmanar Europeiska kommissionen att främja och stödja sådana insatser genom att inbegripa allmän födelseregistrering i samarbetsriktlinjerna för utveckling. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringar i AVS-länder att påskynda arbetet med att införa allmän födelseregistrering och uppmanar Europeiska kommissionen att främja och stödja sådana insatser genom att inbegripa allmän födelseregistrering i samarbetsriktlinjerna för utveckling.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att anta ett direktiv om införande av särskild behandling av barn som vistas olagligt inom unionen till följd av människohandel och exploatering. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att anta ett direktiv om införande av särskild behandling av barn som vistas olagligt inom unionen till följd av människohandel och exploatering.

Utbildning och avskaffande av barnarbete

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att alla barn som inte går i skolan på heltid riskerar att utsättas för exploatering. Med barn bör i detta sammanhang avses barn upp till den ålder då den obligatoriska skolundervisningen i det berörda landet avslutas. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att alla barn som inte går i skolan på heltid riskerar att utsättas för exploatering. Med barn bör i detta sammanhang avses barn upp till den ålder då den obligatoriska skolundervisningen i det berörda landet avslutas.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att även om arbetslivserfarenhet kan utgöra en del av ett barns utbildning får detta aldrig vara exploaterande och aldrig störa barnets heltidsutbildning. Barnet måste dessutom alltid få tillräckligt med tid för att leka och uppleva barndomen. Församlingen hävdar att detta gäller i lika hög grad för anställning och arbete inom familjen, exempelvis för att ta hand om barn eller arbeta på familjegården. Församlingen påminner om att även om inkomsterna från ett barns arbete kan utgöra en viktig del av inkomsterna för familjer med mycket låga inkomster måste man göra allt man kan för att inte kritisera föräldrarna när de med rätta skyddar sitt barn från att utnyttjas på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att även om arbetslivserfarenhet kan utgöra en del av ett barns utbildning får detta aldrig vara exploaterande och aldrig störa barnets heltidsutbildning. Barnet måste dessutom alltid få tillräckligt med tid för att leka och uppleva barndomen. Församlingen hävdar att detta gäller i lika hög grad för anställning och arbete inom familjen, exempelvis för att ta hand om barn eller arbeta på familjegården. Församlingen påminner om att även om inkomsterna från ett barns arbete kan utgöra en viktig del av inkomsterna för familjer med mycket låga inkomster måste man göra allt man kan för att inte kritisera föräldrarna när de med rätta skyddar sitt barn från att utnyttjas på arbetsmarknaden.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla EU- och AVS-medlemsstater att vidta åtgärder för att uppfylla millenniemål 2 om allmän grundutbildning som är hållbar och av hög kvalitet, och i detta syfte uppmanas EU att öronmärka medel till utbildning för att hålla storleken på klasserna hanterbar och att erbjuda tillfredsställande utbildning för lärare. Både EU och AVS uppmanas att avsätta medel till material och måltider för elever i syfte att se till att utbildningen inte innebär en kostnad som leder till att barn tas ur skolan. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla EU- och AVS-medlemsstater att vidta åtgärder för att uppfylla millenniemål 2 om allmän grundutbildning som är hållbar och av hög kvalitet, och i detta syfte uppmanas EU att öronmärka medel till utbildning för att hålla storleken på klasserna hanterbar och att erbjuda tillfredsställande utbildning för lärare. Både EU och AVS uppmanas att avsätta medel till material och måltider för elever i syfte att se till att utbildningen inte innebär en kostnad som leder till att barn tas ur skolan.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att satsa medel på utbildning med särskild uppmärksamhet på dem som löper störst risk att utsättas för exploatering, nämligen flickor, barn i konfliktdrabbade områden, barn från marginaliserade eller utsatta grupper i samhället och barn i jordbruksområden på landsbygden. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att satsa medel på utbildning med särskild uppmärksamhet på dem som löper störst risk att utsättas för exploatering, nämligen flickor, barn i konfliktdrabbade områden, barn från marginaliserade eller utsatta grupper i samhället och barn i jordbruksområden på landsbygden.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna att förbättra den rättsliga ramen för barnarbete och integrera barnarbetsfrågor i riktlinjer och planer för utbildning och samtidigt beakta klyftan mellan stad och landsbygd. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna att förbättra den rättsliga ramen för barnarbete och integrera barnarbetsfrågor i riktlinjer och planer för utbildning och samtidigt beakta klyftan mellan stad och landsbygd.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-staterna att öka utgifterna för utbildning, särskilt med avseende på allmän grundutbildning och vuxenutbildning. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-staterna att öka utgifterna för utbildning, särskilt med avseende på allmän grundutbildning och vuxenutbildning.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av en kunskapsbas och ett nätverk för barnarbete och utbildning genom exempelvis forskning och övervakning, datainsamling och effektiv och lämplig analys av feedback från undersökningar och pilotprojekt för att förbättra förståelsen av de viktigaste aspekterna på barnarbetsområdet och regionala och nationella särdrag på barn- och utbildningsområdena. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av en kunskapsbas och ett nätverk för barnarbete och utbildning genom exempelvis forskning och övervakning, datainsamling och effektiv och lämplig analys av feedback från undersökningar och pilotprojekt för att förbättra förståelsen av de viktigaste aspekterna på barnarbetsområdet och regionala och nationella särdrag på barn- och utbildningsområdena.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU församlingen efterlyser bättre främjande och spridning av god praxis som inriktas på verkliga politiska och ekonomiska förändringar och baseras på de senaste rönen om barnarbetssituationen. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU församlingen efterlyser bättre främjande och spridning av god praxis som inriktas på verkliga politiska och ekonomiska förändringar och baseras på de senaste rönen om barnarbetssituationen.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna och andra lagligen etablerade arbetsgivare att införa utbildningsverksamheter som är inriktade på arbetande barn och deras familjer i syfte att mildra effekterna för de berörda barnens deltagande i arbetsverksamheter. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna och andra lagligen etablerade arbetsgivare att införa utbildningsverksamheter som är inriktade på arbetande barn och deras familjer i syfte att mildra effekterna för de berörda barnens deltagande i arbetsverksamheter.

| 27. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att överbryggande klasser ska införas för barn som kommer sent in i utbildningen och för dem som återgår till utbildning från arbete, konflikt eller förflyttning. |
| --- | --- |

27.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att överbryggande klasser ska införas för barn som kommer sent in i utbildningen och för dem som återgår till utbildning från arbete, konflikt eller förflyttning.

| 28. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker oro över avvikelserna mellan internationella instrument, särskilt millenniemål 2 och ILO:s konvention 138, där man i den senare anger 15 eller i särskilda fall 14 år som minimiålder för tillträde till anställning, men endast uppmanar till allmän utbildning på grundnivå. Församlingen anser att detta leder till att barn i åldrarna från 11 till 15 utsätts för en ökad risk för exploatering och begär att denna avvikelse åtgärdas. |
| --- | --- |

28.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker oro över avvikelserna mellan internationella instrument, särskilt millenniemål 2 och ILO:s konvention 138, där man i den senare anger 15 eller i särskilda fall 14 år som minimiålder för tillträde till anställning, men endast uppmanar till allmän utbildning på grundnivå. Församlingen anser att detta leder till att barn i åldrarna från 11 till 15 utsätts för en ökad risk för exploatering och begär att denna avvikelse åtgärdas.

Företagens ansvar för att avskaffa barnarbete

| 29. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar den ökande tendensen bland stora företag att upprätta sociala uppförandekoder och frivilligt delta i etiska handelsinitiativ, men anser att sådana frivilliga koder inte kan ersätta statliga myndigheters granskning av och öppenhet i efterlevnaden av grundläggande arbetsrättsnormer. |
| --- | --- |

29.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar den ökande tendensen bland stora företag att upprätta sociala uppförandekoder och frivilligt delta i etiska handelsinitiativ, men anser att sådana frivilliga koder inte kan ersätta statliga myndigheters granskning av och öppenhet i efterlevnaden av grundläggande arbetsrättsnormer.

| 30. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar till främjande av uppförandekoder på arbetsplatsen, stiftande av lagar om minimilön och ekonomisk trygghet för familjen. |
| --- | --- |

30.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar till främjande av uppförandekoder på arbetsplatsen, stiftande av lagar om minimilön och ekonomisk trygghet för familjen.

| 31. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att behålla och stärka företagssektorns ansvar för att utrota barnarbete. Församlingen uppmanar kommissionen att förplikta företagssektorn inom EU att dokumentera, rapportera och ta ansvar för arbetspraxis på alla nivåer i leverantörskedjan. Församlingen ber därför kommissionen att inrätta en barnarbetsjourtelefon där man kan lämna information om barnarbete i EU-baserade företags direkta verksamhet eller i deras leverantörskedja. Församlingen anser att efterlevnad i leverantörskedjan ska vara föremål för regelbundna och noggranna inspektioner på alla nivåer och granskas av oberoende kontrollanter, och i det fall ett företag visar sig ha barnarbete i leverantörskedjan ska kommissionen förplikta dem att införa och offentliggöra ett tidsbundet program på inte mer än tre år avseende avskaffandet av barnarbete i denna leverantörskedja. Ett sanktionsprogram bör utarbetas, och införas om användningen av barnarbetskraft fortsätter. |
| --- | --- |

31.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att behålla och stärka företagssektorns ansvar för att utrota barnarbete. Församlingen uppmanar kommissionen att förplikta företagssektorn inom EU att dokumentera, rapportera och ta ansvar för arbetspraxis på alla nivåer i leverantörskedjan. Församlingen ber därför kommissionen att inrätta en barnarbetsjourtelefon där man kan lämna information om barnarbete i EU-baserade företags direkta verksamhet eller i deras leverantörskedja. Församlingen anser att efterlevnad i leverantörskedjan ska vara föremål för regelbundna och noggranna inspektioner på alla nivåer och granskas av oberoende kontrollanter, och i det fall ett företag visar sig ha barnarbete i leverantörskedjan ska kommissionen förplikta dem att införa och offentliggöra ett tidsbundet program på inte mer än tre år avseende avskaffandet av barnarbete i denna leverantörskedja. Ett sanktionsprogram bör utarbetas, och införas om användningen av barnarbetskraft fortsätter.

| 32. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och AVS-regeringarna att se till att ansvaret vilar på de företag som visar sig använda barnarbete att se till att de barn som arbetar för företaget integreras på lämpligt sätt i utbildningssystemet. |
| --- | --- |

32.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och AVS-regeringarna att se till att ansvaret vilar på de företag som visar sig använda barnarbete att se till att de barn som arbetar för företaget integreras på lämpligt sätt i utbildningssystemet.

| 33. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att statusen för de allmänna preferenssystemen (GSP och GSP +) måste villkoras för att de AVS-länder som omfattas av de allmänna preferenssystemen inte bara ratificerar, utan även visar att de följer ILO-konventionerna avseende barnarbete och FN:s konvention om barnets rättigheter. Församlingen uppmanar därför Europeiska kommissionen att skapa en struktur för regelbunden och frekvent övervakning och rapportering om efterlevnaden av bestämmelserna i dessa konventioner. Församlingen anser att lämpliga åtgärder måste vidtas när det finns bevis för allvarliga och systematiska överträdelser. |
| --- | --- |

33.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att statusen för de allmänna preferenssystemen (GSP och GSP +) måste villkoras för att de AVS-länder som omfattas av de allmänna preferenssystemen inte bara ratificerar, utan även visar att de följer ILO-konventionerna avseende barnarbete och FN:s konvention om barnets rättigheter. Församlingen uppmanar därför Europeiska kommissionen att skapa en struktur för regelbunden och frekvent övervakning och rapportering om efterlevnaden av bestämmelserna i dessa konventioner. Församlingen anser att lämpliga åtgärder måste vidtas när det finns bevis för allvarliga och systematiska överträdelser.

| 34. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att offentliga upphandlingskontrakt ska innehålla bestämmelser som förpliktar företagen i fråga att visa att de följer internationella normer i leverantörskedjan avseende barnarbete och att dessa kontrakt inte ska ingås om sådana underlag saknas samt att frivilligorganisationer och andra intressenter måste ges lämplig möjlighet att (på den offentliga arenan) lägga fram bevis för att sådana underlag saknas. Församlingen understryker tydligt att sådana bestämmelser inte på något sätt ska betraktas som icke-tariffära handelshinder. |
| --- | --- |

34.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att offentliga upphandlingskontrakt ska innehålla bestämmelser som förpliktar företagen i fråga att visa att de följer internationella normer i leverantörskedjan avseende barnarbete och att dessa kontrakt inte ska ingås om sådana underlag saknas samt att frivilligorganisationer och andra intressenter måste ges lämplig möjlighet att (på den offentliga arenan) lägga fram bevis för att sådana underlag saknas. Församlingen understryker tydligt att sådana bestämmelser inte på något sätt ska betraktas som icke-tariffära handelshinder.

| 35. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och Europeiska kommissionen att knyta stöd som ges till företag i form av handelsuppdrag, exportsubventioner, bidrag och lån till uppvisande av efterlevnad av internationella konventioner avseende barnarbete. |
| --- | --- |

35.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och Europeiska kommissionen att knyta stöd som ges till företag i form av handelsuppdrag, exportsubventioner, bidrag och lån till uppvisande av efterlevnad av internationella konventioner avseende barnarbete.

| 36. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att globaliseringen och liberaliseringen av världshandeln måste åtföljas av iakttagande av grundläggande rättigheter, inklusive förbud mot barnarbete. |
| --- | --- |

36.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att globaliseringen och liberaliseringen av världshandeln måste åtföljas av iakttagande av grundläggande rättigheter, inklusive förbud mot barnarbete.

| 37. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet (inklusive WTO) att gå i bräschen för en barnkvalitetsmärkning. Märkningen skulle tydligt ange att en produkt är ”odlad/framställd utan barnarbete” och skulle framför allt kunna användas för länder där man vet att det är vanligt med barnarbete. |
| --- | --- |

37.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet (inklusive WTO) att gå i bräschen för en barnkvalitetsmärkning. Märkningen skulle tydligt ange att en produkt är ”odlad/framställd utan barnarbete” och skulle framför allt kunna användas för länder där man vet att det är vanligt med barnarbete.

| 38. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordföranden att översända denna resolution till ministerrådet i AVS–EU, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, Cariforum, Pacific Forum, EU:s medlemsstater, Unicef och ILO. |
| --- | --- |

38.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordföranden att översända denna resolution till ministerrådet i AVS–EU, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, Cariforum, Pacific Forum, EU:s medlemsstater, Unicef och ILO.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 28 november 2008 i Port Moresby (Papua Nya Guinea).

(2)  http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/k2crc.htm

(3)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c138.htm

(4)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c182.htm

(5)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(6)  http://unesdoc.unesco.org/images/0012/001211/121147e.pdf

(7)  KOM(2008)0055 slutlig.

(8)  http://unesdoc.unesco.org/images/0015/001547/154743e.pdf

(9)  EUT C 26, 29.1.2004, s. 17.

(10)  P6_TA (2005)0272.

(11)  17 P6_TA(2007)0062.

RESOLUTION (1)

om situationen i Mauretanien

Gemensamma AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25-28 november 2008, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25-28 november 2008,

| — | med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens (AU) konstituerande akt, Loméförklaringen i juli 2000 och protokollet om inrättande av AU:s freds- och säkerhetsråd (freds- och säkerhetsrådet) om grundlagsstridiga regeringsförändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens (AU) konstituerande akt, Loméförklaringen i juli 2000 och protokollet om inrättande av AU:s freds- och säkerhetsråd (freds- och säkerhetsrådet) om grundlagsstridiga regeringsförändringar,

| — | med beaktande av freds- och säkerhetsrådets beslut vid dess 144:e och 151:e möte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av freds- och säkerhetsrådets beslut vid dess 144:e och 151:e möte,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråd den 20 augusti 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråd den 20 augusti 2008,

| — | med beaktande av uttalandena och resolutionerna från Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), Europeiska unionen (EU) och Organisation Internationale de la Francophonie (OIF), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena och resolutionerna från Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), Europeiska unionen (EU) och Organisation Internationale de la Francophonie (OIF),

| — | med beaktande av de samråd som inletts enligt artikel 96 i Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de samråd som inletts enligt artikel 96 i Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av kommunikén från samrådsmötet i Addis Abeba den 21 november 2008 om situationen i Mauretanien där Arabförbundet, FN, Islamiska konferensen (OIC), OIF, EU och AU deltog, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén från samrådsmötet i Addis Abeba den 21 november 2008 om situationen i Mauretanien där Arabförbundet, FN, Islamiska konferensen (OIC), OIF, EU och AU deltog,

| — | med beaktande av rapporten från AVS-ambassadörkommitténs undersökningsuppdrag i Islamiska republiken Mauretanien den 7-11 oktober 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från AVS-ambassadörkommitténs undersökningsuppdrag i Islamiska republiken Mauretanien den 7-11 oktober 2008,

| — | med beaktande av den mauretanska nationalförsamlingens resolution av den 14 september 2008, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av den mauretanska nationalförsamlingens resolution av den 14 september 2008, och av följande skäl:

| A. | Den 6 augusti 2008 tog en militärjunta under ledning av general Mohamed Ould Abdel Aziz makten från Islamiska republiken Mauretaniens president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi. |
| --- | --- |

A.

Den 6 augusti 2008 tog en militärjunta under ledning av general Mohamed Ould Abdel Aziz makten från Islamiska republiken Mauretaniens president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi.

| B. | Den ekonomiska och sociala situationen i landet är katastrofal och utveckling är den bästa garantin för att demokratin ska bli framgångsrik. |
| --- | --- |

B.

Den ekonomiska och sociala situationen i landet är katastrofal och utveckling är den bästa garantin för att demokratin ska bli framgångsrik.

| C. | President Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi valdes i demokratiska val i april 2007 efter en demokratisk övergångsprocess som lovordades för att vara exemplarisk av det internationella samfundet och som kontrollerades av EU:s valobservatörsuppdrag och Europaparlamentets delegation. |
| --- | --- |

C.

President Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi valdes i demokratiska val i april 2007 efter en demokratisk övergångsprocess som lovordades för att vara exemplarisk av det internationella samfundet och som kontrollerades av EU:s valobservatörsuppdrag och Europaparlamentets delegation.

| D. | EU stöder den demokratiska övergången och har bidragit med 156 miljoner euro till ett stödprogram för perioden 2008–2013 inom ramen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden i tillägg till det befintliga biståndet och de 335 miljoner euro som har beviljats i stöd sedan 1985. |
| --- | --- |

D.

EU stöder den demokratiska övergången och har bidragit med 156 miljoner euro till ett stödprogram för perioden 2008–2013 inom ramen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden i tillägg till det befintliga biståndet och de 335 miljoner euro som har beviljats i stöd sedan 1985.

| E. | Mauretanien är medlem i Europa–Medelhavspartnerskapet, den s.k. Barcelonaprocessen, och deltog i toppmötet för Medelhavet i Paris den 13 juni 2008. |
| --- | --- |

E.

Mauretanien är medlem i Europa–Medelhavspartnerskapet, den s.k. Barcelonaprocessen, och deltog i toppmötet för Medelhavet i Paris den 13 juni 2008.

| F. | Även om regeringsskiftet skedde utan blodspillan arresterades president Abdallahai tillsammans med flera andra politiska aktörer och han är fortfarande frihetsberövad. |
| --- | --- |

F.

Även om regeringsskiftet skedde utan blodspillan arresterades president Abdallahai tillsammans med flera andra politiska aktörer och han är fortfarande frihetsberövad.

| G. | Juntan har inrättat ett ”högt statligt råd” och ordföranden för det rådet, general Mohamed Ould Abdel Azi, har utsetts till statschef genom en ”konstitutionell förordning”. |
| --- | --- |

G.

Juntan har inrättat ett ”högt statligt råd” och ordföranden för det rådet, general Mohamed Ould Abdel Azi, har utsetts till statschef genom en ”konstitutionell förordning”.

| H. | Den ”konstitutionella förordning” där juntan fastställer sina befogenheter och som ger den möjlighet att styra genom dekret saknar all rättslig grund. |
| --- | --- |

H.

Den ”konstitutionella förordning” där juntan fastställer sina befogenheter och som ger den möjlighet att styra genom dekret saknar all rättslig grund.

| I. | Det höga statliga rådet har utsett en premiärminister. |
| --- | --- |

I.

Det höga statliga rådet har utsett en premiärminister.

| J. | De svårigheter Mauretanien hade vid tidpunkten för kuppen var politiska och kunde alltså ha lösts genom fredliga, politiska medel och dialog. |
| --- | --- |

J.

De svårigheter Mauretanien hade vid tidpunkten för kuppen var politiska och kunde alltså ha lösts genom fredliga, politiska medel och dialog.

| K. | Trots dessa svårigheter hade Mauretanien gjort anmärkningsvärda framsteg i ytterst känsliga inrikespolitiska frågor som återvändande av flyktingar, avskaffande av slaveri och liberalisering av medierna. Detta bådade gott för den eventuella utvecklingen av en väl förankrad demokrati. |
| --- | --- |

K.

Trots dessa svårigheter hade Mauretanien gjort anmärkningsvärda framsteg i ytterst känsliga inrikespolitiska frågor som återvändande av flyktingar, avskaffande av slaveri och liberalisering av medierna. Detta bådade gott för den eventuella utvecklingen av en väl förankrad demokrati.

| L. | Det krävs en öppen debatt mellan alla politiska krafter för att besluta om hur den konstitutionella ordningen ska återupprättas och om de mekanismer som styr balansen mellan den verkställande och den lagstiftande makten för att inom konstitutionens ram säkra en lämplig balans mellan president och parlament och den politiska stabilitet som krävs utan inblandning av de väpnade styrkorna. |
| --- | --- |

L.

Det krävs en öppen debatt mellan alla politiska krafter för att besluta om hur den konstitutionella ordningen ska återupprättas och om de mekanismer som styr balansen mellan den verkställande och den lagstiftande makten för att inom konstitutionens ram säkra en lämplig balans mellan president och parlament och den politiska stabilitet som krävs utan inblandning av de väpnade styrkorna.

| M. | Politiska krafter och det civila samhället har lagt fram olika förslag för att lösa krisen och återupprätta konstitutionen, särskilt genom ett förslag från den demokratiska oppositionen och ett förslag till färdplan för en övergång från nationalförsamlingen. |
| --- | --- |

M.

Politiska krafter och det civila samhället har lagt fram olika förslag för att lösa krisen och återupprätta konstitutionen, särskilt genom ett förslag från den demokratiska oppositionen och ett förslag till färdplan för en övergång från nationalförsamlingen.

| N. | Det förekommer säkerhetsproblem i Sahel-Sahara-gränsområdet som skapar betingelser för terrorism, gränsöverskridande brottslighet samt vapen- och narkotikasmuggling och de har också en destabiliserande inverkan på länderna i subregionen. |
| --- | --- |

N.

Det förekommer säkerhetsproblem i Sahel-Sahara-gränsområdet som skapar betingelser för terrorism, gränsöverskridande brottslighet samt vapen- och narkotikasmuggling och de har också en destabiliserande inverkan på länderna i subregionen.

| O. | Mauretanien har bidragit till att bekämpa dessa plågoris. |
| --- | --- |

O.

Mauretanien har bidragit till att bekämpa dessa plågoris.

| P. | Kuppen har fördömts av det internationella samfundet, bl.a. av AVS-gruppen, Ecowas, AU, EU, Arabförbundet och FN. AU och OIF har beslutat att utesluta Mauretanien till dess att demokratin har återinförts. |
| --- | --- |

P.

Kuppen har fördömts av det internationella samfundet, bl.a. av AVS-gruppen, Ecowas, AU, EU, Arabförbundet och FN. AU och OIF har beslutat att utesluta Mauretanien till dess att demokratin har återinförts.

| Q. | Den 22 september 2008 ställde AU juntan inför ett ultimatum och krävde att konstitutionen skulle återupprättas och att Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi villkorslöst skulle återinsättas senast den 6 oktober 2008. |
| --- | --- |

Q.

Den 22 september 2008 ställde AU juntan inför ett ultimatum och krävde att konstitutionen skulle återupprättas och att Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi villkorslöst skulle återinsättas senast den 6 oktober 2008.

| R. | Militärjuntan avvisade ultimatumet och tisdagen den 7 oktober 2008 uppmanade AU-kommissionen AU-medlemsstaterna att inte erkänna kuppmakarna i Mauretanien. |
| --- | --- |

R.

Militärjuntan avvisade ultimatumet och tisdagen den 7 oktober 2008 uppmanade AU-kommissionen AU-medlemsstaterna att inte erkänna kuppmakarna i Mauretanien.

| S. | Ett samrådsförfarande har inletts mellan EU och Mauretanien i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet där det föreskrivs att ett sådant samråd ska inledas då en part ”anser att den andra parten har underlåtit att fullgöra en förpliktelse med avseende på respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer eller rättsstatsprincipen”. |
| --- | --- |

S.

Ett samrådsförfarande har inletts mellan EU och Mauretanien i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet där det föreskrivs att ett sådant samråd ska inledas då en part ”anser att den andra parten har underlåtit att fullgöra en förpliktelse med avseende på respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer eller rättsstatsprincipen”.

| T. | Världsbanken har stoppat utbetalningen av 175 miljoner US-dollar i stöd till Mauretanien, vilket kommer att påverka omkring 17 nationella projekt i Mauretanien och landets deltagande i Världsbankens regionala projekt i samband med bl.a. landsbygdsutveckling, hälsa, utbildning och infrastruktur (t.ex. vägbyggande). |
| --- | --- |

T.

Världsbanken har stoppat utbetalningen av 175 miljoner US-dollar i stöd till Mauretanien, vilket kommer att påverka omkring 17 nationella projekt i Mauretanien och landets deltagande i Världsbankens regionala projekt i samband med bl.a. landsbygdsutveckling, hälsa, utbildning och infrastruktur (t.ex. vägbyggande).

| U. | Polisen har använt våld för att upplösa demonstrationer utan tillstånd som har anordnats av en koalition av politiska partier som kräver att president Abdallahi ska återinsättas. |
| --- | --- |

U.

Polisen har använt våld för att upplösa demonstrationer utan tillstånd som har anordnats av en koalition av politiska partier som kräver att president Abdallahi ska återinsättas.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer de väpnade truppernas störtande av presidenten och regeringen i Mauretanien och betonar att de demokratiskt etablerade institutionerna måste respekteras. Församlingen beklagar detta bakslag med hänsyn till de stora framsteg som skett inom utvecklingen av demokratin och rättsstaten under de senaste åren i Mauretanien. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer de väpnade truppernas störtande av presidenten och regeringen i Mauretanien och betonar att de demokratiskt etablerade institutionerna måste respekteras. Församlingen beklagar detta bakslag med hänsyn till de stora framsteg som skett inom utvecklingen av demokratin och rättsstaten under de senaste åren i Mauretanien.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att den avsatte presidenten Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi har förts till sin hemby där han hålls i husarrest, men fortsätter att kräva att han ska friges ovillkorligt. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att den avsatte presidenten Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi har förts till sin hemby där han hålls i husarrest, men fortsätter att kräva att han ska friges ovillkorligt.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de mauretanska myndigheterna att upprätthålla de mänskliga rättigheterna, inklusive yttrande-, organisations- och mötesfrihet. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de mauretanska myndigheterna att upprätthålla de mänskliga rättigheterna, inklusive yttrande-, organisations- och mötesfrihet.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att ett samråd på bred front är det enda sättet att få slut på krisen och göra det möjligt för alla demokratiska institutioner att fullgöra sina uppgifter korrekt igen, inklusive för parlamentet att utöva samtliga sina befogenheter. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att ett samråd på bred front är det enda sättet att få slut på krisen och göra det möjligt för alla demokratiska institutioner att fullgöra sina uppgifter korrekt igen, inklusive för parlamentet att utöva samtliga sina befogenheter.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de styrande militära myndigheterna att åta sig att följa en tidplan för att återupprätta konstitutionen och återställa de demokratiska institutionerna samt att se till att militären inte är valbar vid valen. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de styrande militära myndigheterna att åta sig att följa en tidplan för att återupprätta konstitutionen och återställa de demokratiska institutionerna samt att se till att militären inte är valbar vid valen.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar därför alla politiska aktörer i Mauretanien att omedelbart inrätta en lämplig ram för sådana samråd. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar därför alla politiska aktörer i Mauretanien att omedelbart inrätta en lämplig ram för sådana samråd.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att samråd har inletts mellan EU och de styrande i Mauretanien och uppmanar Europeiska kommissionen att regelbundet lämna framstegsrapporter till den gemensamma parlamentariska församlingen om samråden inom ramen för artikel 96 och om upprättandet av en tidsplan för att återinrätta konstitutionen, men beklagar att det hittills inte har gjorts några större framsteg i detta avseende. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att samråd har inletts mellan EU och de styrande i Mauretanien och uppmanar Europeiska kommissionen att regelbundet lämna framstegsrapporter till den gemensamma parlamentariska församlingen om samråden inom ramen för artikel 96 och om upprättandet av en tidsplan för att återinrätta konstitutionen, men beklagar att det hittills inte har gjorts några större framsteg i detta avseende.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Afrikanska unionens tillkännagivande om att den kommer att lägga fram konkreta förslag till följd av att det mauretanska höga statliga rådet avvisat dess ultimatum. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Afrikanska unionens tillkännagivande om att den kommer att lägga fram konkreta förslag till följd av att det mauretanska höga statliga rådet avvisat dess ultimatum.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AU och EU att se över alla riktade sanktioner som kan införas mot de militära kuppmakarna (reseförbud, frysning av tillgångar osv.) om det inte inom den närmaste framtiden görs något åtagande om en relevant och trovärdig plan för att lösa krisen och återupprätta konstitutionen, men att inte vidta några åtgärder som kan hindra Mauretaniens utveckling och förbättrade levnadsförhållanden för befolkningen. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AU och EU att se över alla riktade sanktioner som kan införas mot de militära kuppmakarna (reseförbud, frysning av tillgångar osv.) om det inte inom den närmaste framtiden görs något åtagande om en relevant och trovärdig plan för att lösa krisen och återupprätta konstitutionen, men att inte vidta några åtgärder som kan hindra Mauretaniens utveckling och förbättrade levnadsförhållanden för befolkningen.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att det mauretanska folket, som redan har drabbats svårt av den ekonomiska krisen och livsmedelskrisen, inte får tas som gisslan i den nuvarande politiska krisen och uppmanar Europeiska kommissionen att genomföra projekten för att stödja det civila samhället inom ramen för Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR). |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att det mauretanska folket, som redan har drabbats svårt av den ekonomiska krisen och livsmedelskrisen, inte får tas som gisslan i den nuvarande politiska krisen och uppmanar Europeiska kommissionen att genomföra projekten för att stödja det civila samhället inom ramen för Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR).

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar juntan att ta hänsyn till de många fördelarna för det mauretanska folket med att delta i den politiska process för fred, demokrati, välstånd och mänsklig, social och kulturell förståelse som inleddes vid toppmötet för Medelhavet den 13 juli 2008, där Islamiska republiken Mauretaniens president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi deltog. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar juntan att ta hänsyn till de många fördelarna för det mauretanska folket med att delta i den politiska process för fred, demokrati, välstånd och mänsklig, social och kulturell förståelse som inleddes vid toppmötet för Medelhavet den 13 juli 2008, där Islamiska republiken Mauretaniens president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi deltog.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar utsändningen av en delegation från AVS-ambassadörkommittén och tar del av den mauretanska nationalförsamlingens resolution av den 14 september 2008. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar utsändningen av en delegation från AVS-ambassadörkommittén och tar del av den mauretanska nationalförsamlingens resolution av den 14 september 2008.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beslutar att sända ut en parlamentarisk AVS–EU-delegation till Mauretanien, att hjälpa det mauretanska parlamentet att åter ena sig och söka en väg ut ur krisen som alla berörda kan följa. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beslutar att sända ut en parlamentarisk AVS–EU-delegation till Mauretanien, att hjälpa det mauretanska parlamentet att åter ena sig och söka en väg ut ur krisen som alla berörda kan följa.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordföranden att översända denna resolution till ministerrådet i AVS–EU, Europeiska kommissionen, Panafrikanska parlamentet, Afrikanska unionens kommission, Arabiska Maghrebunionen, FN:s säkerhetsråd samt Mauretaniens nationalförsamling och andra myndigheter. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordföranden att översända denna resolution till ministerrådet i AVS–EU, Europeiska kommissionen, Panafrikanska parlamentet, Afrikanska unionens kommission, Arabiska Maghrebunionen, FN:s säkerhetsråd samt Mauretaniens nationalförsamling och andra myndigheter.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 28 november 2008 i Port Moresby (Papua Nya Guinea).

RESOLUTION (1)

om situationen i Zimbabwe

Gemensamma AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25-28 november 2008, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25-28 november 2008,

| — | med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rapporten av den 29 mars 2008 från Panafrikanska parlamentets valobservatörsgrupp om de harmoniserade valen i Republiken Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 29 mars 2008 från Panafrikanska parlamentets valobservatörsgrupp om de harmoniserade valen i Republiken Zimbabwe,

| — | med beaktande av det preliminära uttalandet av den 29 juni 2008 från Panafrikanska parlamentets valobservatörsgrupp om den andra presidentvalsomgången och det parlamentariska fyllnadsvalet i Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära uttalandet av den 29 juni 2008 från Panafrikanska parlamentets valobservatörsgrupp om den andra presidentvalsomgången och det parlamentariska fyllnadsvalet i Zimbabwe,

| — | med beaktande av det preliminära uttalandet av den 30 juni 2008 från Panafrikanska parlamentets valobservatörsgrupp om den andra presidentvalsomgången och det parlamentariska fyllnadsvalet i Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära uttalandet av den 30 juni 2008 från Panafrikanska parlamentets valobservatörsgrupp om den andra presidentvalsomgången och det parlamentariska fyllnadsvalet i Zimbabwe,

| — | med beaktande av det preliminära uttalandet av den 29 juni 2008 från Afrikanska unionens valobservatörsgrupp i Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära uttalandet av den 29 juni 2008 från Afrikanska unionens valobservatörsgrupp i Zimbabwe,

| — | med beaktande av resolutionen om inrättandet av en nationell enhetsregering i Zimbabwe, antagen vid Afrikanska unionens toppmöte i Sharm el-Sheikh den 1 juli 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om inrättandet av en nationell enhetsregering i Zimbabwe, antagen vid Afrikanska unionens toppmöte i Sharm el-Sheikh den 1 juli 2008,

| — | med beaktande av de principer och riktlinjer för demokratiska val som antogs vid Södra Afrikas utvecklingsgemenskaps (SADC) parlamentariska forum 2001 och de principer och riktlinjer för demokratiska val som antogs vid SADC-toppmötet i Mauritius i augusti 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de principer och riktlinjer för demokratiska val som antogs vid Södra Afrikas utvecklingsgemenskaps (SADC) parlamentariska forum 2001 och de principer och riktlinjer för demokratiska val som antogs vid SADC-toppmötet i Mauritius i augusti 2004,

| — | med beaktande av överenskommelsen av den 15 september 2008 mellan Zimbabwe African National Union-Patriotic Front (ZANU-PF) och de båda grupperingarna av Movement for Democratic Change (MDC) om att lösa de problem Zimbabwe står inför, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen av den 15 september 2008 mellan Zimbabwe African National Union-Patriotic Front (ZANU-PF) och de båda grupperingarna av Movement for Democratic Change (MDC) om att lösa de problem Zimbabwe står inför,

| — | med beaktande av SADC-fördraget och protokollen till detta, däribland SADC:s valprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av SADC-fördraget och protokollen till detta, däribland SADC:s valprotokoll,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens (AU) konstituerande akt, den afrikanska stadgan om människors och folks rättigheter och Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (Nepad), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens (AU) konstituerande akt, den afrikanska stadgan om människors och folks rättigheter och Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (Nepad), och av följande skäl:

| A. | Den första presidentvalsomgången, parlamentsvalet (underhuset) och senatsvalet i mars 2008 och den andra valomgången i juni genomfördes under oacceptabla våldshandlingar och kränkningar av oppositionens rättigheter utförda av enheter i Zimbabwes armé och milis som sänts ut av Robert Mugabes parti ZANU-PF. |
| --- | --- |

A.

Den första presidentvalsomgången, parlamentsvalet (underhuset) och senatsvalet i mars 2008 och den andra valomgången i juni genomfördes under oacceptabla våldshandlingar och kränkningar av oppositionens rättigheter utförda av enheter i Zimbabwes armé och milis som sänts ut av Robert Mugabes parti ZANU-PF.

| B. | Under den avgörande valomgången arresterades Tandai Biti, generalsekreterare för oppositionspartiet MDC, och det utfördes ett mordförsök på partiledaren Morgan Tsvangirai, som kandiderade mot Robert Mugabe och som tvingades söka skydd på en europeisk ambassad och sedan lämna landet, vilket innebar att Morgan Tsvangirai blev tvungen att dra sig ur den andra omgången i presidentvalet. |
| --- | --- |

B.

Under den avgörande valomgången arresterades Tandai Biti, generalsekreterare för oppositionspartiet MDC, och det utfördes ett mordförsök på partiledaren Morgan Tsvangirai, som kandiderade mot Robert Mugabe och som tvingades söka skydd på en europeisk ambassad och sedan lämna landet, vilket innebar att Morgan Tsvangirai blev tvungen att dra sig ur den andra omgången i presidentvalet.

| C. | Trots att befolkningen utsattes för påtryckningar och hot av alla slag fick Morgan Tsvangirai stor majoritet i den första presidentvalsomgången och MDC vann även parlamentsvalet (underhuset) och valet av parlamentets talman. |
| --- | --- |

C.

Trots att befolkningen utsattes för påtryckningar och hot av alla slag fick Morgan Tsvangirai stor majoritet i den första presidentvalsomgången och MDC vann även parlamentsvalet (underhuset) och valet av parlamentets talman.

| D. | Enligt det officiella resultatet av den andra valomgången den 27 juni 2008 omvaldes den sittande presidenten Robert Mugabe efter det att Morgan Tsvangirai hade dragit sig ur. |
| --- | --- |

D.

Enligt det officiella resultatet av den andra valomgången den 27 juni 2008 omvaldes den sittande presidenten Robert Mugabe efter det att Morgan Tsvangirai hade dragit sig ur.

| E. | Ett stort antal afrikanska observatörsgrupper (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap Panafrikanska parlamentet, Afrikanska unionen) konstaterade att valresultatet på grund av våldsaktionerna inte avspeglade folkets vilja. |
| --- | --- |

E.

Ett stort antal afrikanska observatörsgrupper (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap Panafrikanska parlamentet, Afrikanska unionen) konstaterade att valresultatet på grund av våldsaktionerna inte avspeglade folkets vilja.

| F. | Den politiska överenskommelsen av den 15 september 2008 om att bilda en nationell enhetsregering för att få slut på krisen är ett framsteg och kom till stånd genom medling av president Thabo Mbeki. |
| --- | --- |

F.

Den politiska överenskommelsen av den 15 september 2008 om att bilda en nationell enhetsregering för att få slut på krisen är ett framsteg och kom till stånd genom medling av president Thabo Mbeki.

| G. | Dödläget i förhandlingarna mellan de båda sidorna om en nationell enhetsregering fortsätter. |
| --- | --- |

G.

Dödläget i förhandlingarna mellan de båda sidorna om en nationell enhetsregering fortsätter.

| H. | Det ödesdigra genomförandet av valen har förvärrat den redan katastrofala humanitära situationen för Zimbabwes folk och människor har tvingats lämna sina hem eller lämna landet. |
| --- | --- |

H.

Det ödesdigra genomförandet av valen har förvärrat den redan katastrofala humanitära situationen för Zimbabwes folk och människor har tvingats lämna sina hem eller lämna landet.

| I. | Landet står inför ett kolerautbrott med ett hälso- och sjukvårdssystem i kollaps och en förstörd vattenförsörjning. Den förväntade livslängden har sjunkit från 60 år för båda könen till 37 år för män och 34 för kvinnor under de senaste tio åren och 1,7 miljoner människor lever nu med hiv i Zimbabwe. |
| --- | --- |

I.

Landet står inför ett kolerautbrott med ett hälso- och sjukvårdssystem i kollaps och en förstörd vattenförsörjning. Den förväntade livslängden har sjunkit från 60 år för båda könen till 37 år för män och 34 för kvinnor under de senaste tio åren och 1,7 miljoner människor lever nu med hiv i Zimbabwe.

| J. | Världslivsmedelsprogrammet försåg två miljoner zimbabwier med livsmedel under oktober, men den siffran väntas stiga till 5,1 miljoner i början av 2009, vilket innebär att hälften av landets befolkning snart kommer att vara beroende av bistånd. |
| --- | --- |

J.

Världslivsmedelsprogrammet försåg två miljoner zimbabwier med livsmedel under oktober, men den siffran väntas stiga till 5,1 miljoner i början av 2009, vilket innebär att hälften av landets befolkning snart kommer att vara beroende av bistånd.

| K. | Enligt Unicef har bara 40 procent av landets lärare arbete, och endast en tredjedel av eleverna går i skolan. |
| --- | --- |

K.

Enligt Unicef har bara 40 procent av landets lärare arbete, och endast en tredjedel av eleverna går i skolan.

| L. | Det är oroande att en delegation bestående av USA:s förre president Jimmy Carter, FN:s förre generalsekreterare Kofi Annan och människorättsaktivisten Graça Machel vägrades inresetillstånd till Zimbabwe. |
| --- | --- |

L.

Det är oroande att en delegation bestående av USA:s förre president Jimmy Carter, FN:s förre generalsekreterare Kofi Annan och människorättsaktivisten Graça Machel vägrades inresetillstånd till Zimbabwe.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer kraftigt de kampanjer med våld och hot som genomfördes mot befolkningen för att påverka resultatet av valet 2008 och kränkningarna av oppositionens rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer kraftigt de kampanjer med våld och hot som genomfördes mot befolkningen för att påverka resultatet av valet 2008 och kränkningarna av oppositionens rättigheter.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen förklarar att mot bakgrund av dessa uppenbara kränkningar kan de zimbabwiska valen i juni 2008 inte betraktas som öppna, trovärdiga och rättvisa. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen förklarar att mot bakgrund av dessa uppenbara kränkningar kan de zimbabwiska valen i juni 2008 inte betraktas som öppna, trovärdiga och rättvisa.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de afrikanska medlingsinsatserna under ledning av president Thabo Mbeki och uppmanar enträget till ökat engagemang från afrikanska länder och regionala institutioner som SADC och AU, samt framträdande afrikanska personligheter i syfte att förhandla fram och därefter övervaka en lösning på situationen i Zimbabwe. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de afrikanska medlingsinsatserna under ledning av president Thabo Mbeki och uppmanar enträget till ökat engagemang från afrikanska länder och regionala institutioner som SADC och AU, samt framträdande afrikanska personligheter i syfte att förhandla fram och därefter övervaka en lösning på situationen i Zimbabwe.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen bekräftar att en nationell enhetsregering är en lösning för att få slut på krisen under en övergångsperiod och göra det möjligt att reformera institutionerna och återupprätta rättsstaten. Församlingen betonar att parterna i överenskommelsen om maktdelning av den 15 september 2008 gick med på att arbeta tillsammans för en hållbar och varaktig demokratisk och fredlig lösning på den nuvarande politiska, ekonomiska och sociala krisen i Zimbabwe. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen bekräftar att en nationell enhetsregering är en lösning för att få slut på krisen under en övergångsperiod och göra det möjligt att reformera institutionerna och återupprätta rättsstaten. Församlingen betonar att parterna i överenskommelsen om maktdelning av den 15 september 2008 gick med på att arbeta tillsammans för en hållbar och varaktig demokratisk och fredlig lösning på den nuvarande politiska, ekonomiska och sociala krisen i Zimbabwe.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla parter i överenskommelsen att uppfylla sina åtaganden och arbeta konstruktivt och fullt ut för att genomföra överenskommelsen och visa större återhållsamhet och måttfullhet i förhandlingarna. Församlingen betonar att alla parter är jämlika och bör avstå från att vidta unilaterala åtgärder i samband med bildandet av en ny regering. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla parter i överenskommelsen att uppfylla sina åtaganden och arbeta konstruktivt och fullt ut för att genomföra överenskommelsen och visa större återhållsamhet och måttfullhet i förhandlingarna. Församlingen betonar att alla parter är jämlika och bör avstå från att vidta unilaterala åtgärder i samband med bildandet av en ny regering.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kraftfullt det internationella samfundet att snabbt erbjuda omfattande humanitärt bistånd till folket i Zimbabwe. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kraftfullt det internationella samfundet att snabbt erbjuda omfattande humanitärt bistånd till folket i Zimbabwe.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att den politiska krisen har en förödande effekt för Zimbabwes befolkning. EU har helt nyligen frigjort tio miljoner euro i bistånd, och församlingen uppmanar myndigheterna i Zimbabwe att häva alla restriktioner för humanitära biståndsorganisationer och se till att det humanitära biståndet kan överlämnas i enlighet med principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att den politiska krisen har en förödande effekt för Zimbabwes befolkning. EU har helt nyligen frigjort tio miljoner euro i bistånd, och församlingen uppmanar myndigheterna i Zimbabwe att häva alla restriktioner för humanitära biståndsorganisationer och se till att det humanitära biståndet kan överlämnas i enlighet med principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker djup oro över situationen för de zimbabwiska flyktingarna i regionen och beklagar våldshandlingarna mot zimbabwiska flyktingar i grannländerna. Församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att stödja dessa grannländer genom att införa ekonomiska och materiella biståndsprogram för flyktingarna. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker djup oro över situationen för de zimbabwiska flyktingarna i regionen och beklagar våldshandlingarna mot zimbabwiska flyktingar i grannländerna. Församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att stödja dessa grannländer genom att införa ekonomiska och materiella biståndsprogram för flyktingarna.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vädjar med eftertryck till alla berörda parter och till det internationella samfundet att stå redo för att ge stöd till Zimbabwes återuppbyggnad efter konflikten. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vädjar med eftertryck till alla berörda parter och till det internationella samfundet att stå redo för att ge stöd till Zimbabwes återuppbyggnad efter konflikten.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar djupt att ”de äldstes grupp”, bestående av FN:s förre generalsekreterare Kofi Annan, USA:s förre president Jimmy Carter och Graça Machel, förkämpe för kvinnors och barns rättigheter, har vägrats inresa i Zimbabwe, eftersom de ville använda sitt inflytande för att öka flödet av bistånd till landet på kort och lång sikt för att sätta stopp för den zimbabwiska befolkningens fruktansvärda lidande. Församlingen ger sitt kraftfulla stöd till gruppens fortsatta ansträngningar för att lindra Zimbabwes humanitära kris. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar djupt att ”de äldstes grupp”, bestående av FN:s förre generalsekreterare Kofi Annan, USA:s förre president Jimmy Carter och Graça Machel, förkämpe för kvinnors och barns rättigheter, har vägrats inresa i Zimbabwe, eftersom de ville använda sitt inflytande för att öka flödet av bistånd till landet på kort och lång sikt för att sätta stopp för den zimbabwiska befolkningens fruktansvärda lidande. Församlingen ger sitt kraftfulla stöd till gruppens fortsatta ansträngningar för att lindra Zimbabwes humanitära kris.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar den kommande nationella enhetsregeringen att inrätta en neutral och oberoende freds- och försoningskommission för att främja en nationell läkeprocess och för att granska brott mot mänskligheten, tortyr, våldtäkt och andra brott som har begåtts i interna konflikter. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar den kommande nationella enhetsregeringen att inrätta en neutral och oberoende freds- och försoningskommission för att främja en nationell läkeprocess och för att granska brott mot mänskligheten, tortyr, våldtäkt och andra brott som har begåtts i interna konflikter.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att det är nödvändigt att det nyvalda parlamentet får finansiering och stöd för att förstärka sin kapacitet. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att det är nödvändigt att det nyvalda parlamentet får finansiering och stöd för att förstärka sin kapacitet.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordföranden att översända denna resolution till ministerrådet i AVS–EU, Europeiska kommissionen, Panafrikanska parlamentet, Zimbabwes regering och parlament, Afrikanska unionen, SADC och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordföranden att översända denna resolution till ministerrådet i AVS–EU, Europeiska kommissionen, Panafrikanska parlamentet, Zimbabwes regering och parlament, Afrikanska unionen, SADC och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 28 november 2008 i Port Moresby (Papua Nya Guinea).

Port Moresby-förklaringen

om de globala livsmedels- och finanskriserna

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen antar denna förklaring vid sitt möte i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 25–28 november 2008.

Livsmedelspriskrisen

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU-institutionerna att snabbt anta och genomföra det nyligen antagna förslaget om livsmedelsmekanismen, utan att göra motsvarande nedskärningar i bilaterala biståndsbudgetar för att bemöta de brådskande behoven i utvecklingsländerna med betydande extra bistånd. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU-institutionerna att snabbt anta och genomföra det nyligen antagna förslaget om livsmedelsmekanismen, utan att göra motsvarande nedskärningar i bilaterala biståndsbudgetar för att bemöta de brådskande behoven i utvecklingsländerna med betydande extra bistånd.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna inom AVS och EU att likaså bemöta de brådskande behoven hos de mest sårbara – särskilt kvinnor och barn – genom att utöka nutritionsinsatser och säkerhetsnät samt utvidga de sociala skyddssystemen. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna inom AVS och EU att likaså bemöta de brådskande behoven hos de mest sårbara – särskilt kvinnor och barn – genom att utöka nutritionsinsatser och säkerhetsnät samt utvidga de sociala skyddssystemen.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att hög efterfrågan och spekulation har pressat upp livsmedels- och bränslepriserna. Instabila livsmedelspriser påverkar framför allt de mest sårbara grupperna, som barn, kvinnor, fattiga i städerna, jordlösa på landsbygden, nomader, småskaliga jordbrukare och en mängd andra personer som drabbats av, eller återhämtar sig från svåra händelser och konflikter, t.ex. internflyktingar och flyktingar. Livsmedelspriserna har sjunkit på senare tid, men priserna på spannmål, ris och oljeväxter förväntas ändå bli 10–35 procent högre under den kommande tioårsperioden än under det senaste decenniet. De skyhöga bränslepriserna drabbar jordbrukare i utvecklingsländerna extra hårt när gödnings- och transportkostnader tvingas upp, särskilt i länder utan kust. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att hög efterfrågan och spekulation har pressat upp livsmedels- och bränslepriserna. Instabila livsmedelspriser påverkar framför allt de mest sårbara grupperna, som barn, kvinnor, fattiga i städerna, jordlösa på landsbygden, nomader, småskaliga jordbrukare och en mängd andra personer som drabbats av, eller återhämtar sig från svåra händelser och konflikter, t.ex. internflyktingar och flyktingar. Livsmedelspriserna har sjunkit på senare tid, men priserna på spannmål, ris och oljeväxter förväntas ändå bli 10–35 procent högre under den kommande tioårsperioden än under det senaste decenniet. De skyhöga bränslepriserna drabbar jordbrukare i utvecklingsländerna extra hårt när gödnings- och transportkostnader tvingas upp, särskilt i länder utan kust.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att syftet med millennieutvecklingsmål 1 är att halvera andelen människor som svälter, men att nästan en miljard människor svälter varje dag, trots att världen producerar tillräckligt med livsmedel för att föda hela befolkningen. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att syftet med millennieutvecklingsmål 1 är att halvera andelen människor som svälter, men att nästan en miljard människor svälter varje dag, trots att världen producerar tillräckligt med livsmedel för att föda hela befolkningen.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att utvecklingsländer, varav många netto är livsmedelsimportörer, är de största offren för instabila livsmedelspriser och att livsmedelsproduktionen återigen måste bli en högt prioriterad fråga på den internationella agendan. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att utvecklingsländer, varav många netto är livsmedelsimportörer, är de största offren för instabila livsmedelspriser och att livsmedelsproduktionen återigen måste bli en högt prioriterad fråga på den internationella agendan.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna inom AVS och EU att gemensamt se till att tillräckliga biståndsbelopp och offentliga utgifter inriktas på att skapa livsmedelssäkerhet i enlighet med Maputoförklaringen från AU:s stats- och regeringschefer i juni 2004. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna inom AVS och EU att gemensamt se till att tillräckliga biståndsbelopp och offentliga utgifter inriktas på att skapa livsmedelssäkerhet i enlighet med Maputoförklaringen från AU:s stats- och regeringschefer i juni 2004.

| 7. | Gemensamma AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna inom AVS och EU att öka investeringarna för att uppnå två procents tillväxt per år inom jordbruket, återuppbygga de nu rekordlåga lagren av baslivsmedel och stärka de globala övervaknings- och informationssystemen. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna inom AVS och EU att öka investeringarna för att uppnå två procents tillväxt per år inom jordbruket, återuppbygga de nu rekordlåga lagren av baslivsmedel och stärka de globala övervaknings- och informationssystemen.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de välmående nationerna, däribland EU-medlemsstaterna och USA:s kommande regering, att minska jordbrukssubventionerna och avskaffa jordbruksexportstödet, precis som de flesta rika länder lovade att göra i början av Doharundan, även om det inte har gjorts några större framsteg globalt sedan dess. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de välmående nationerna, däribland EU-medlemsstaterna och USA:s kommande regering, att minska jordbrukssubventionerna och avskaffa jordbruksexportstödet, precis som de flesta rika länder lovade att göra i början av Doharundan, även om det inte har gjorts några större framsteg globalt sedan dess.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-regeringarna att låta jordbrukare och nomadbefolkningar, varav många är kvinnor, delta i utformningen av jordbruks- och markanvändningspolitiken. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-regeringarna att låta jordbrukare och nomadbefolkningar, varav många är kvinnor, delta i utformningen av jordbruks- och markanvändningspolitiken.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-regeringarna att ge småjordbrukare, särskilt kvinnor, ökat självbestämmande genom att garantera deras tillgång till mark, lån och ny produktionshöjande teknik. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-regeringarna att ge småjordbrukare, särskilt kvinnor, ökat självbestämmande genom att garantera deras tillgång till mark, lån och ny produktionshöjande teknik.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och EU-medlemsstaterna att öka sammanhållningen mellan jordbruks-, handels- och utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och EU-medlemsstaterna att öka sammanhållningen mellan jordbruks-, handels- och utvecklingspolitiken.

Finanskrisen och det globala finansiella systemet

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att reglera det globala finansiella systemet för att skapa öppenhet och motverka oetiska spekulationer samt att reformera det för att ge utvecklingsländer ökat inflytande. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att reglera det globala finansiella systemet för att skapa öppenhet och motverka oetiska spekulationer samt att reformera det för att ge utvecklingsländer ökat inflytande.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att minska den globala ekonomiska nedgångens effekter på utvecklingsländernas tillväxt, handel och utländska direktinvesteringsflöden genom att hjälpa dem att ytterligare stärka sin handelsförmåga, förbättra sin infrastruktur och underlätta penningförsändelser. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att minska den globala ekonomiska nedgångens effekter på utvecklingsländernas tillväxt, handel och utländska direktinvesteringsflöden genom att hjälpa dem att ytterligare stärka sin handelsförmåga, förbättra sin infrastruktur och underlätta penningförsändelser.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att uppfylla sina åtaganden i fråga om offentligt utvecklingsbistånd – dvs. 0,56 procent av bruttonationalinkomsten senast 2010 och 0,7 procent senast 2015 – och att inte använda finanskrisen som en ursäkt för att motivera nedskärningar i biståndet, när miljarder euro har mobiliserats på ytterst kort tid för att bemöta den globala finanskrisen samtidigt som det internationella samfundet tycks ha betydligt större svårigheter med att få fram nya medel för att bekämpa hunger och fattigdom. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att uppfylla sina åtaganden i fråga om offentligt utvecklingsbistånd – dvs. 0,56 procent av bruttonationalinkomsten senast 2010 och 0,7 procent senast 2015 – och att inte använda finanskrisen som en ursäkt för att motivera nedskärningar i biståndet, när miljarder euro har mobiliserats på ytterst kort tid för att bemöta den globala finanskrisen samtidigt som det internationella samfundet tycks ha betydligt större svårigheter med att få fram nya medel för att bekämpa hunger och fattigdom.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU- och AVS-länderna att vidta åtgärder för att undanröja skatteparadis, skatteflykt och olaglig kapitalflykt från utvecklingsländer, som kostar dessa länder omkring 800 miljarder euro per år, dvs. åtta gånger så mycket som de tar emot i bistånd. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU- och AVS-länderna att vidta åtgärder för att undanröja skatteparadis, skatteflykt och olaglig kapitalflykt från utvecklingsländer, som kostar dessa länder omkring 800 miljarder euro per år, dvs. åtta gånger så mycket som de tar emot i bistånd.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS- och EU-ländernas stats- och regeringschefer att utnyttja FN:s toppmöte om finansiering för utveckling i Doha den 29 november–2 december 2008 för att se till att det görs verkliga framsteg för att utforma nya strategier i syfte att finansiera en mer rättvis global utveckling. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS- och EU-ländernas stats- och regeringschefer att utnyttja FN:s toppmöte om finansiering för utveckling i Doha den 29 november–2 december 2008 för att se till att det görs verkliga framsteg för att utforma nya strategier i syfte att finansiera en mer rättvis global utveckling.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar G20 att uppfylla sina åtaganden vid toppmötet i Washington den 15 november 2008. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar G20 att uppfylla sina åtaganden vid toppmötet i Washington den 15 november 2008.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla berörda parter att samarbeta för att se till att resultatet av Doharundan blir framgångsrikt, hållbart och ändamålsenligt. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla berörda parter att samarbeta för att se till att resultatet av Doharundan blir framgångsrikt, hållbart och ändamålsenligt.

---