# Euroopa Liidu C 104/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.104.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 104 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide6. mai 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.104.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 104

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide6. mai 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 104/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2009/C 104/02 | Euroopa Ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon – Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72 | 2 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 104/03 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 104/01

Euro vahetuskurss

1

2009/C 104/02

Euroopa Ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon – Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72

2

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 104/03

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

4

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2009/C 104/04 | Teade avalike konkursside korraldamise kohta | 8 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 104/05 | Eelteatis koondumise kohta – (Juhtum COMP/M.5507 – Q-Cells/Good Energies/Norsun/Sunfilm) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| 2009/C 104/06 | Eelteatis koondumise kohta – (Juhtum COMP/M.5496 – Vattenfall/Nuon) (
  1
  ) | 10 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2009/C 104/07 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine | 11 |
| 2009/C 104/08 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 16 |
| 2009/C 104/09 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 21 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2009/C 104/04

Teade avalike konkursside korraldamise kohta

8

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 104/05

Eelteatis koondumise kohta – (Juhtum COMP/M.5507 – Q-Cells/Good Energies/Norsun/Sunfilm) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

2009/C 104/06

Eelteatis koondumise kohta – (Juhtum COMP/M.5496 – Vattenfall/Nuon) (
  1
  )

1

10

MUUD AKTID

Komisjon

2009/C 104/07

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

11

2009/C 104/08

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

16

2009/C 104/09

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 6.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/1

---

Euro vahetuskurss (1)

5. mai 2009

2009/C 104/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3403 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,59 |
| DKK | Taani kroon | 7,4482 |
| GBP | Inglise nael | 0,88590 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5865 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5113 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6870 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,478 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 283,26 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7094 |
| PLN | Poola zlott | 4,3483 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1632 |
| TRY | Türgi liir | 2,0918 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7998 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5669 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,3873 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,2994 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9713 |
| KRW | Korea won | 1 700,30 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,1356 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,1407 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3979 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 106,66 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7045 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,051 |
| RUB | Vene rubla | 43,9435 |
| THB | Tai baht | 47,058 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,8339 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,7590 |
| INR | India ruupia | 66,0770 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3403

JPY

Jaapani jeen

132,59

DKK

Taani kroon

7,4482

GBP

Inglise nael

0,88590

SEK

Rootsi kroon

10,5865

CHF

Šveitsi frank

1,5113

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6870

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,478

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

283,26

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7094

PLN

Poola zlott

4,3483

RON

Rumeenia leu

4,1632

TRY

Türgi liir

2,0918

AUD

Austraalia dollar

1,7998

CAD

Kanada dollar

1,5669

HKD

Hong Kongi dollar

10,3873

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,2994

SGD

Singapuri dollar

1,9713

KRW

Korea won

1 700,30

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,1356

CNY

Hiina jüaan

9,1407

HRK

Horvaatia kuna

7,3979

IDR

Indoneesia ruupia

14 106,66

MYR

Malaisia ringit

4,7045

PHP

Filipiini peeso

64,051

RUB

Vene rubla

43,9435

THB

Tai baht

47,058

BRL

Brasiilia reaal

2,8339

MXN

Mehhiko peeso

17,7590

INR

India ruupia

66,0770

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 6.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/2

---

EUROOPA ÜHENDUSTE VÕÕRTÖÖTAJATE SOTSIAALKINDLUSTUSE HALDUSKOMISJON

Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72

2009/C 104/02

Määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 107 lõiked 1, 2 ja 4

Võrdlusperiood: aprill 2009

Kohaldamisperiood: juuli, august, september 2009

| 04-2009 | EUR | BGN | CZK | DKK | EEK | LVL | LTL | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 26,7738 | 7,44913 | 15,6466 | 0,709290 | 3,45280 | 295,260 | 4,43256 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,6894 | 3,80874 | 8,00010 | 0,362660 | 1,76542 | 150,966 | 2,26637 |
| 1 CZK = | 0,0373499 | 0,073049 | 1 | 0,278225 | 0,584400 | 0,0264919 | 0,128962 | 11,0279 | 0,165556 |
| 1 DKK = | 0,134244 | 0,262554 | 3,59422 | 1 | 2,10046 | 0,0952178 | 0,463517 | 39,6368 | 0,595044 |
| 1 EEK = | 0,0639116 | 0,124998 | 1,71116 | 0,476086 | 1 | 0,0453319 | 0,220674 | 18,8706 | 0,283292 |
| 1 LVL = | 1,40986 | 2,75741 | 37,7473 | 10,5022 | 22,0595 | 1 | 4,86797 | 416,275 | 6,24929 |
| 1 LTL = | 0,289620 | 0,566439 | 7,75423 | 2,15742 | 4,53157 | 0,205425 | 1 | 85,5132 | 1,28376 |
| 1 HUF = | 0,00338685 | 0,00662399 | 0,0906787 | 0,0252291 | 0,0529926 | 0,00240226 | 0,0116941 | 1 | 0,0150124 |
| 1 PLN = | 0,225603 | 0,441235 | 6,04026 | 1,68055 | 3,52992 | 0,160018 | 0,778963 | 66,6116 | 1 |
| 1 RON = | 0,237863 | 0,465213 | 6,36850 | 1,77187 | 3,72175 | 0,168714 | 0,821293 | 70,2314 | 1,05434 |
| 1 SEK = | 0,0919155 | 0,179768 | 2,46093 | 0,684690 | 1,43816 | 0,0651947 | 0,317366 | 27,1390 | 0,407421 |
| 1 GBP = | 1,11413 | 2,17902 | 29,8295 | 8,29931 | 17,4324 | 0,790242 | 3,84687 | 328,959 | 4,93846 |
| 1 NOK = | 0,113809 | 0,222588 | 3,04710 | 0,847778 | 1,78072 | 0,0807236 | 0,392960 | 33,6033 | 0,504465 |
| 1 ISK = | 0,00598237 | 0,0117003 | 0,160171 | 0,0445635 | 0,0936038 | 0,00424324 | 0,0206559 | 1,76636 | 0,0265172 |
| 1 CHF = | 0,660216 | 1,29125 | 17,6765 | 4,91804 | 10,3301 | 0,468285 | 2,27960 | 194,935 | 2,92645 |

04-2009

EUR

BGN

CZK

DKK

EEK

LVL

LTL

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

26,7738

7,44913

15,6466

0,709290

3,45280

295,260

4,43256

1 BGN =

0,511300

1

13,6894

3,80874

8,00010

0,362660

1,76542

150,966

2,26637

1 CZK =

0,0373499

0,073049

1

0,278225

0,584400

0,0264919

0,128962

11,0279

0,165556

1 DKK =

0,134244

0,262554

3,59422

1

2,10046

0,0952178

0,463517

39,6368

0,595044

1 EEK =

0,0639116

0,124998

1,71116

0,476086

1

0,0453319

0,220674

18,8706

0,283292

1 LVL =

1,40986

2,75741

37,7473

10,5022

22,0595

1

4,86797

416,275

6,24929

1 LTL =

0,289620

0,566439

7,75423

2,15742

4,53157

0,205425

1

85,5132

1,28376

1 HUF =

0,00338685

0,00662399

0,0906787

0,0252291

0,0529926

0,00240226

0,0116941

1

0,0150124

1 PLN =

0,225603

0,441235

6,04026

1,68055

3,52992

0,160018

0,778963

66,6116

1

1 RON =

0,237863

0,465213

6,36850

1,77187

3,72175

0,168714

0,821293

70,2314

1,05434

1 SEK =

0,0919155

0,179768

2,46093

0,684690

1,43816

0,0651947

0,317366

27,1390

0,407421

1 GBP =

1,11413

2,17902

29,8295

8,29931

17,4324

0,790242

3,84687

328,959

4,93846

1 NOK =

0,113809

0,222588

3,04710

0,847778

1,78072

0,0807236

0,392960

33,6033

0,504465

1 ISK =

0,00598237

0,0117003

0,160171

0,0445635

0,0936038

0,00424324

0,0206559

1,76636

0,0265172

1 CHF =

0,660216

1,29125

17,6765

4,91804

10,3301

0,468285

2,27960

194,935

2,92645

| 04-2009 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,20410 | 10,8796 | 0,897560 | 8,78665 | 167,158 | 1,51466 |
| 1 BGN = | 2,14956 | 5,56272 | 0,458922 | 4,49261 | 85,4677 | 0,774443 |
| 1 CZK = | 0,157023 | 0,406351 | 0,0335238 | 0,328181 | 6,24333 | 0,0565723 |
| 1 DKK = | 0,564375 | 1,46051 | 0,120492 | 1,17955 | 22,4399 | 0,203333 |
| 1 EEK = | 0,268691 | 0,695331 | 0,0573645 | 0,561569 | 10,6833 | 0,0968041 |
| 1 LVL = | 5,92719 | 15,3387 | 1,26543 | 12,3880 | 235,669 | 2,13545 |
| 1 LTL = | 1,21759 | 3,15094 | 0,259951 | 2,54479 | 48,4122 | 0,438674 |
| 1 HUF = | 0,0142386 | 0,036847 | 0,00303990 | 0,0297590 | 0,566138 | 0,00512990 |
| 1 PLN = | 0,948459 | 2,45446 | 0,202492 | 1,98230 | 37,7113 | 0,341711 |
| 1 RON = | 1 | 2,58785 | 0,213496 | 2,09002 | 39,7607 | 0,360280 |
| 1 SEK = | 0,386422 | 1 | 0,0824997 | 0,807629 | 15,3644 | 0,139220 |
| 1 GBP = | 4,68392 | 12,1213 | 1 | 9,78948 | 186,236 | 1,68753 |
| 1 NOK = | 0,478464 | 1,23819 | 0,102150 | 1 | 19,0241 | 0,172381 |
| 1 ISK = | 0,0251505 | 0,0650856 | 0,00536954 | 0,0525650 | 1 | 0,00906123 |
| 1 CHF = | 2,77562 | 7,18286 | 0,592584 | 5,80109 | 110,360 | 1 |

04-2009

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,20410

10,8796

0,897560

8,78665

167,158

1,51466

1 BGN =

2,14956

5,56272

0,458922

4,49261

85,4677

0,774443

1 CZK =

0,157023

0,406351

0,0335238

0,328181

6,24333

0,0565723

1 DKK =

0,564375

1,46051

0,120492

1,17955

22,4399

0,203333

1 EEK =

0,268691

0,695331

0,0573645

0,561569

10,6833

0,0968041

1 LVL =

5,92719

15,3387

1,26543

12,3880

235,669

2,13545

1 LTL =

1,21759

3,15094

0,259951

2,54479

48,4122

0,438674

1 HUF =

0,0142386

0,036847

0,00303990

0,0297590

0,566138

0,00512990

1 PLN =

0,948459

2,45446

0,202492

1,98230

37,7113

0,341711

1 RON =

1

2,58785

0,213496

2,09002

39,7607

0,360280

1 SEK =

0,386422

1

0,0824997

0,807629

15,3644

0,139220

1 GBP =

4,68392

12,1213

1

9,78948

186,236

1,68753

1 NOK =

0,478464

1,23819

0,102150

1

19,0241

0,172381

1 ISK =

0,0251505

0,0650856

0,00536954

0,0525650

1

0,00906123

1 CHF =

2,77562

7,18286

0,592584

5,80109

110,360

1

| 1. | Määrusega (EMÜ) nr 574/72 sätestatakse, et ühes valuutas denomineeritud summad konverteeritakse teise valuutasse komisjoni arvutatud kursi alusel, mis põhineb Euroopa Keskpanga avaldatud valuutade võrdluskursside ühe kuu keskmisel väärtusel lõikes 2 kindlaksmääratud võrdlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

1.

Määrusega (EMÜ) nr 574/72 sätestatakse, et ühes valuutas denomineeritud summad konverteeritakse teise valuutasse komisjoni arvutatud kursi alusel, mis põhineb Euroopa Keskpanga avaldatud valuutade võrdluskursside ühe kuu keskmisel väärtusel lõikes 2 kindlaksmääratud võrdlusperioodi jooksul.

| 2. | Võrdlusperioodid on:






  — | alates 1. aprillist kohaldatavate vahetuskursside puhul jaanuarikuu; |
| --- | --- | --- |

2.

Võrdlusperioodid on:

—

alates 1. aprillist kohaldatavate vahetuskursside puhul jaanuarikuu;

| — | alates 1. juulist kohaldatavate vahetuskursside puhul aprillikuu; |
| --- | --- |

—

alates 1. juulist kohaldatavate vahetuskursside puhul aprillikuu;

| — | alates 1. oktoobrist kohaldatavate vahetuskursside puhul juulikuu; |
| --- | --- |

—

alates 1. oktoobrist kohaldatavate vahetuskursside puhul juulikuu;

| — | alates 1. jaanuarist kohaldatavate vahetuskursside puhul oktoobrikuu. |
| --- | --- |

—

alates 1. jaanuarist kohaldatavate vahetuskursside puhul oktoobrikuu.

Vahetuskursid avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seeria veebruari-, mai-, augusti- ja novembrikuu teises numbris.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 6.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/4

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

2009/C 104/03

Abi nr.: XA 378/08

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: Valencia autonoomne piirkond

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: entidad interprofesional citrícola Intercitrus

Õiguslik alus: Ayuda individual nominativa: Presupuestos de la Generalitat 2008, programa 714.60, Línea T2679000-„Promoción agroalimentaria de cítricos”.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 1 502 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev: alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil.

Abikava või üksiktoetuse kestus: 2008. aasta november

Abi eesmärk: apelsinide ja klementiinide reklaamimise ja nendest teavitamise kampaaniad, mille eesmärk on suurendada kõnealuste puuviljade tarbimist, rõhutades nende toiteväärtust ja sellest tulenevat kasu tervisele, mainimata seejuures ettevõtjaid, kaubamärke või päritolu; reklaamitegevus koolides, kus sihtrühmaks on kooliealised lapsed; osalemine Euroagro messil, fotoandmebaasi laiendamine, retseptikogude, plakatite, brošüüride jne koostamine; teaduslike andmete läbivaatamine ja analüüsimine, et teha ettepanekuid ühenduse määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) kohaselt koostatud loeteludesse lisamise kohta; turu arengut käsitlevate teadmiste täiustamine.

Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikliga 15 ette nähtud tegevused.

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: tootmisharudevaheline organisatsioon Intercitrus annab tehnilist abi, lõplikud abisaajad on põllumajandustootjad.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Veebileht: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/INTERCITRUS.pdf

Muu teave: —

turustamise peadirektor

Marta VALSANGIACOMO GIL

Abi nr.: XA 400/08

Liikmesriik: Prantsusmaa

Piirkond: Bourgogne

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Accompagnement au développement des produits relevant du régime de qualité „Agriculture biologique”.

Õiguslik alus: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Délibération du Conseil régional de Bourgogne

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 500 000 eurot

Abi suurim osatähtsus: 80 % järgmiste toimingute abikõlblikest kuludest (ehitus-, dokumentatsiooni- ja sidekulud):

mahepõllundustoodete turu-uuringud,

mahetootmise viise käsitlevad nõuanded põllumajandustootjatele,

mahepõllundustoodete edendamine (trükised vastavalt põllumajanduse erandimääruse artikli 15 punktile f),

Rakendamise kuupäev: 2009

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 2013

Abi eesmärk: Abikava on kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitega 14 ja 15. Selle eesmärk on mahepõllundustoodete tootmise arendamine Bourgogne’is: toodangu, tootmispinna ja tootjate arvu suurendamie.

Kõnealune abiskeem võimaldab rahastada põllumajandussektori organisatsioonide rakendatavate erinevate meetmete erikulusid. Vastavalt põllumajanduse erandimääruse artikli 15 lõigetele 3 ja 4 ei anta abi ühelegi põllumajandustootjale ning kõigil abikõlblikel isikutel on juurdepääs organisatsioonide rakendatavatele meetmetele, ilma et nad sellesse organisatsiooni peaksid kuuluma.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Mahepõllundussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17 boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17 boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Veebileht: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/etude_marche_produit_AB.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agri_pratiques_prod_AB.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/promotion_produits.doc

Abi nr.: XA 402/08

Liikmesriik: Prantsusmaa

Piirkond: Bourgogne

Abikava nimetus: Aide à l'organisation de manifestations agricoles

Õiguslik alus: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Délibération du Conseil régional de Bourgogne

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 400 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: 50 % abikõlblikest kuludest (palgakulud rahvusvaheliste meetmete puhul, muud meetmega otse seotud kulud), sisseostetavad teenused (välja arvatud vastuvõtu- ja reisikulud).

Rakendamise kuupäev: 2009

Abikava kestus: kuni 2013

Abi eesmärk: Abikava eesmärk on toetada põllumajanduslikke üritusi, millega reklaamitakse piirkondlikke kvaliteettooteid, ja selle alus on 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15.

Abi ei anta degustatsioonidega ja tasuta näidiste levitamisega seotud kulude katmiseks, müügikohtades toimuva tegevuse või põllumajandussektoris aastatel 2007–2013 riigiabi suhtes kohaldatavate ühenduse suuniste punkti 152 mõistes muu reklaami alla liigitatava tegevuse toetuseks.

Abikava võimaldab rahastada põllumajandussektori ettevõtjate organisatsioonide mitmesuguste meetmetega seotud konkreetseid kulusid. Vastavalt põllumajanduse erandimääruse artikli 15 punktidele 3 ja 4 ei tehta otsemakseid põllumajandustootjatele ja kõigil abikõlblikel tootjatel on juurdepääs organisatsioonide meetmetele, olenemata sellest, kas nad kuuluvad organisatsioonidesse või mitte.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Veebileht: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/manif_agri.doc

Abi nr.: XA 403/08

Liikmesriik: Prantsusmaa

Piirkond: Burgundia

Abikava nimetus: Aide au remplacement des agriculteurs

Õiguslik alus: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Délibération du Conseil régional de Bourgogne

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: 250 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: 80 % asendusteenustega seotud kuludest ning ühekordne toetus asendusteenuse eest 6 eurot päeva kohta.

Rakendamise kuupäev: 2009

Abikava kestus: Kuni 2013

Abi eesmärk: Kõnealune abikava on hõlmatud komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikliga 15.

Abi eesmärk on töötingimuste parandamine, kattes osaliselt asendusteenustest mis tahes põhjusel tekkinud kulud, välja arvatud rasedus- ja sünnituspuhkus, isapuhkus, kohustused ametiühingu ees ning maksusoodustust võimaldav puhkus. Korralduskulud hõlmavad erimeetmeid ega ole seotud tegevuskuludega: kvalifikatsiooni arendamine, kvaliteedikontrolli rakendamine, teabevahetusprojektid.

Kõnealuse abikava raames rahastatakse põllumajanduslike organisatsioonide võetavate eri meetmete teatavaid kulusid. Põllumajanduse erandimääruse artikli 15 lõigete 3 ja 4 alusel ei anta abi otse põllumajandustootjatele ning organisatsioonide võetavatele meetmetele juurdepääs ei tohi sõltuda sellest, kas abikõlblik isik kuulub organisatsiooni.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Veebileht: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/services_remplacement.doc

Abi nr.: XA 404/08

Liikmesriik: Prantsusmaa

Piirkond: Bourgogne

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Aide au remplacement des agriculteurs

Õiguslik alus: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Délibération du Conseil régional de Bourgogne

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 250 000 eurot

Abi suurim osatähtsus: 30 % investeeringu summast (ilma käibemaksuta), vastavalt investeeringu laadist sõltuvale piirmäärale; abisumma projekti kohta kuni 20 000 eurot.

Rakendamise kuupäev: 2009

Abikava või üksikabi kestus: kuni 2013. aastani

Abi eesmärk: Kõnealune abikava on hõlmatud 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikliga 4.

Abi eesmärk on aidata vähendada tootmiskulusid ja ajakohastada seadmeid; see on osa stiimulitel põhinevast lähenemisviisist keskkonnasäästlike viljelusviiside kasutuselevõtule (veekvaliteet, hekkide säilitamine, paikkondade alalhoid, taastuvatest allikatest pärineva energia ja ühismeetmete kasutamine).

Abikava on ette nähtud põllumajandusseadmeid ühiselt kasutavatele kooperatiividele (pr k Coopératives d’Utilisation du Matériel Agricole (CUMA). Kooskõlas põllumajanduslikku erandit käsitleva määruse artikli 4 punktiga 5 jäetakse käesolevast abikavast välja põllumajandusseadmeid ühiselt kasutavad kooperatiivid, kes on raskustes.

Coopératives d’Utilisation du Matériel Agricole

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Veebileht: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/CUMA.doc

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 6.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/8

---

TEADE AVALIKE KONKURSSIDE KORRALDAMISE KOHTA

2009/C 104/04

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmised avalikud konkursid:

| — | EPSO/AD/168/09 – Euroopa avalik haldus |
| --- | --- |

—

EPSO/AD/168/09 – Euroopa avalik haldus

| — | EPSO/AD/169/09 – Õigus |
| --- | --- |

—

EPSO/AD/169/09 – Õigus

| — | EPSO/AD/170/09 – Majandus |
| --- | --- |

—

EPSO/AD/170/09 – Majandus

| — | EPSO/AD/171/09 – Mikroökonoomika/ärijuhtimine |
| --- | --- |

—

EPSO/AD/171/09 – Mikroökonoomika/ärijuhtimine

| — | EPSO/AD/172/09 – Audit |
| --- | --- |

—

EPSO/AD/172/09 – Audit

tšehhi (CZ) ja poola (PL) kodakondsusega administraatorite (AD 5) töölevõtmiseks.

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja6. mai 2009. aasta väljaandes C 104 A ainult tšehhi ja poola keeles.

Lisateavet saab EPSO veebilehelt http://eu-careers.eu

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 6.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5507 – Q-Cells/Good Energies/Norsun/Sunfilm)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 104/05

| 1. | 27. aprillil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Q-Cells SE (edaspidi „Q-Cells”, Saksamaa), Good Energies Investments 2 B.V. (edaspidi „Good Energies”, Madalmaad, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal COFRA Holding AG, edaspidi „COFRA”, Šveits) ja NorSun AS (edaspidi „NorSun”, Norra) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sunfilm AG (edaspidi „Sunfilm”, Saksamaa) üle aktsiate ja varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

27. aprillil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Q-Cells SE (edaspidi „Q-Cells”, Saksamaa), Good Energies Investments 2 B.V. (edaspidi „Good Energies”, Madalmaad, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal COFRA Holding AG, edaspidi „COFRA”, Šveits) ja NorSun AS (edaspidi „NorSun”, Norra) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sunfilm AG (edaspidi „Sunfilm”, Saksamaa) üle aktsiate ja varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Q-Cells: päikeseelementide, päikesemoodulite ja päikeseenergia terviksüsteemide tootmine ning müük; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Q-Cells: päikeseelementide, päikesemoodulite ja päikeseenergia terviksüsteemide tootmine ning müük;

| — | Good Energies: investeeringud taastuvenergiat tootvatesse ettevõtjatesse, eelkõige fotogalvaanilise ja tuuleenergia sektorites; |
| --- | --- |

—

Good Energies: investeeringud taastuvenergiat tootvatesse ettevõtjatesse, eelkõige fotogalvaanilise ja tuuleenergia sektorites;

| — | NorSun: päikeseelementide ja päikesemoodulite tootmiseks kasutatavate monokristalliliste räniplaatide tootmine ja müük; |
| --- | --- |

—

NorSun: päikeseelementide ja päikesemoodulite tootmiseks kasutatavate monokristalliliste räniplaatide tootmine ja müük;

| — | Sunfilm: tandemühendusega õhukese ränikile klaasile paigaldamise tehnoloogial põhinevate päikesemoodulite tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

Sunfilm: tandemühendusega õhukese ränikile klaasile paigaldamise tehnoloogial põhinevate päikesemoodulite tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5507 – Q-Cells/Good Energies/Norsun/Sunfilm):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5507 – Q-Cells/Good Energies/Norsun/Sunfilm):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 6.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5496 – Vattenfall/Nuon)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 104/06

| 1. | 28. aprillil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Vattenfall AB (edaspidi „Vattenfall”, Rootsi), mis kuulub täielikult Rootsi riigile, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja N.V. Nuon Energy (endine n.v. Nuon PBL Holding – edaspidi „Nuon Energy”, Madalmaad) üle, mis praegu on Madalmaade kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kontrolli all, aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

28. aprillil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Vattenfall AB (edaspidi „Vattenfall”, Rootsi), mis kuulub täielikult Rootsi riigile, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja N.V. Nuon Energy (endine n.v. Nuon PBL Holding – edaspidi „Nuon Energy”, Madalmaad) üle, mis praegu on Madalmaade kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kontrolli all, aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Vattenfall: mitmesugused tegevused elektrienergiasektoris mitmes Euroopa riigis. Väikesemahuliselt tegev ka gaasisektoris; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Vattenfall: mitmesugused tegevused elektrienergiasektoris mitmes Euroopa riigis. Väikesemahuliselt tegev ka gaasisektoris;

| — | Nuon: mitmesugused tegevused energiasektoris, hõlmates elektri, gaasi, soojuse ja jahutuse tootmist ning tarnimist peamiselt Madalmaades, kuid ka Belgias ning vähesel määral Saksamaal. |
| --- | --- |

—

Nuon: mitmesugused tegevused energiasektoris, hõlmates elektri, gaasi, soojuse ja jahutuse tootmist ning tarnimist peamiselt Madalmaades, kuid ka Belgias ning vähesel määral Saksamaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5496 – Vattenfall/Nuon):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5496 – Vattenfall/Nuon):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 6.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/11

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

2009/C 104/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artiklile 9. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE ERITUNNUSE REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 509/2006

„IDRIJSKI ŽLIKROFI”

EÜ nr: SI-TSG-007-0026-29.10.2004

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi | : | Društvo za promocijo in zaščito idrijskih jedi |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Mestni trg 1 |
| SI - 5280 Idrija |
| SLOVENIJA |

Nimi

:

Društvo za promocijo in zaščito idrijskih jedi

Aadress

:

Mestni trg 1

SI - 5280 Idrija

SLOVENIJA

Tel.

:

+386 53720180

Faks

:

—

E-kiri

:

info@icra.si

2   Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia Vabariik

3.   Spetsifikaat

3.1.   Registreeritav nimetus

„Idrijski žlikrofi”

Tekst, mis tuleb tõlkida võõrkeeltesse, on „toodetakse traditsioonilisel sloveeni viisil”.

3.2.   Märkige, kas nimetus:

| | on iseenesest eripärane |
| --- | --- |
|  | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

Image

on iseenesest eripärane



väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus „Idrijski žlikrofi” ei väljenda toote eripära, kuid seda kasutatakse traditsiooniliselt kõnealuse toote kirjeldamisel, nagu näitavad mitmed punktis 3.8 märgitud suulised ja kirjalikud allikad.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?

| | registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- |
|  | registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

Image

registreerimine koos nimetuse reserveerimisega



registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik

| 2.4. | Pastatooted, keedetud või täidisega |
| --- | --- |

2.4.

Pastatooted, keedetud või täidisega

3.5.   Punktis 3.1. esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Idrijski žlikrofi on traditsiooniline taignast valmistatud roog kartulitäidisega. Toodetele on iseloomulik kaabukuju. Taigna valmistamiseks vajalikud ained on jahu, munad, õli ja vesi või vajaduse korral piim. Täidis võib olla tehtud üksnes kartulist, millele on lisatud sibulat, rasvainet (hakitud pekk või hakitud suitsupeekon) ja punet, murulauku, musta pipart ja soola.

Pärast keetmist peab idrijski žlikrofil olema ettenähtud iseloomulik kuju, tekstuur ja lõhn.

Žlikrofi tüüpiline kuju: taigen kinni surutud mõlemalt poolt, peal väike süvend, ühesuguse suuruse ja kujuga, ilma ebakorrapärasusteta, sobiva kõva tekstuuriga, ilma nähtava ülekeetmiseta või pehmeks jäänud taignata, välispind ühtlase kollaka värvusega, ilma nähtava tärkliseta.

Lõhn: tugev ja iseloomulik lõhn. Täidisel ei ole ülemäärast maitsetaimede ja lisandite lõhna ega rääsumislõhna.

Aroom: iseloomulik ja tugev žlikrofi (pasta ja täidis) aroom, milles on tunda kartulit, pekki (mis ei domineeri), lisandeid ja maitseaineid, mis täiendavad aroomi harmooniliselt.

Tekstuur: tekstuur, mis tundub suus mõnus, iseloomulik mitmetele üsna kõvadele tärkliserikastele toodetele. Taigen ega täidise ei kleepu, need on kerged ja pehmed. Maitsetaimed peavad olema väga peeneks hakitud ning rasvakõrned ja praetud peki tükid väga väikesed.

Üldmulje: žlikrofi välimus, lõhn ja tekstuur koos määravad selle üldise vastuvõetavuse.

3.6.   Punktis 3.1. esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Idrijski žlikrofi valmistamise eri etapid on järgmised:

Traditsioonilised koostisained umbes 150 idrijski žlikrofi valmistamiseks:

Taigen: kuni 300 g valget jahu, 1–2 muna, õli ja vett või piima, kui on vaja teha pehmem taigen.

Täidis: 500 g kartuleid, kuni 50 g hakitud pekki või hakitud suitsupeekonit, kuni 50 g sibulaid, maitsetaimi ja maitseaineid (sool, must pipar, pune ja murulauk), et saada harmoonilist lõhna.

Žlikrofi tegemiseks kasutatav rasvaine on pekk või hakitud suitsupekk. Rasvaine peab olema kõrge kvaliteediga ja värske. Lubamatu on kasutada rääsunud pekki või peekonit.

Tootjad, kes müüvad oma klientidele külmutatud žlikrofi, peavad kasutama vähem maitseaineid ja kõvemat taignat, et säilitada žlikrofi organoleptilisi omadusi kogu nende säilivusaja kestel; seega peavad nad sama täidisehulga puhul kasutama taigna valmistamiseks järgmisi koguseid: 400–500 g valget jahu, kuni neli muna, õli ja vett või vajaduse korral piima.

Taigna valmistamine ja rullimine

Jahu, munad ja vesi või piim segatakse kokku, et saada taigen, mis peaks olema pehmem kui nuudlitaigen. Taignat sõtkutakse, kuni see muutub elastseks ega jää enam käte ja laua külge kinni. Lõikamisel peab see olema tihke, ilma aukudeta. Seejärel vormitakse taigen väikeseks pätsiks, mis kuivamise vältimiseks kaetakse õliga ja jäetakse vähemalt pooleks tunniks seisma.

Täidise valmistamine ja selle vormimine pallikesteks

Žlikrofi täidis valmistatakse keedetud kartulitest, mis tambitakse katki, kui need on veel soojad. Rasvainega (hakitud pekk või hakitud suitsupeekon) praetud sibul lisatakse soojadele kartulitele, seejärel lisatakse maitseained (sool ja must pipar) ja -taimed (pune ja murulauk). Kõik koostisained segatakse hoolikalt ühtlaseks massiks. Täidis ei tohi olla liiga teraline ega liiga pehme, vajadusel võib lisada täiendavalt rasvainet. Täidisest vormitakse käte vahel ühesuguse suurusega väikesed pallid, mille läbimõõt on umbes 1–1,5 cm. Masintootmise juures võivad üksikud etapid erineda käsitsivalmistamise etappidest (nt täidis pritsitakse sisse selle asemel, et vormida see pallikesteks), kuid lõpptoode, idrijski žlikrofi, peab säilitama kõik talle iseloomulikud omadused.

Žlikrofi valmistamine

Varem valmistatud ja seisma jäetud taigen rullitakse umbes 2 mm paksuseks leheks. Täidisepallid asetatakse lahtirullitud taignalehe peale üksteisest sobivale kaugusele (sõrmelaiuse vahega). Taigen keeratakse kahekorra ja pressitakse pallikeste vahele, nii et see jääb kokku ja moodustab väikesed „kõrvad”. Iga žlikrofi peale vajutatakse ettevaatlikult väike lohuke, taignasse auku tekitamata. Niiviisi saavad žlikrofid oma iseloomuliku kaabukuju. Tavalise keetmata idrijski žlikrofi maksimaalne pikkus on 3 cm ja kõrgus 2 cm (kõrgust mõõdetakse žlikrofi keskelt, külgedelt on see veidi kõrgem).

Žlikrofi pakendamine ja külmutamine

Ettevalmistatud idrijski žlikrofi, mis on mõeldud ladustamiseks, külmutatakse ja pakendatakse vastavalt sanitaar- ja tehnilistele eeskirjadele ning kinnispakis olevate toiduainete üldist märgistamist käsitlevatele määrustele.

Žlikrofi keetmine

Žlikrofid visatakse keevasse vette, millesse on lisatud soola, segatakse ja kaetakse keedupott kaanega. Kui need tõusevad pinnale ja hakkavad uuesti keema, on need valmis. Serveeritakse kohe.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära

Idrijski žlikrofi erineb muud liiki täidetud pastast oma vormi, erilise täidise, traditsioonilise retsepti ja valmistamisviisi poolest. Neil on iseloomulik kuju, mis sarnaneb vana prantsuse kaabuga (Napoleoni kaabu).

Retsept ei ole idrijski žlikrofi esmakordsest mainimisest saadik oluliselt muutunud (samad koostisained ja nende suhe). Eriline on kartulist valmistatud täidis, millesse on segatud hakitud pekki või hakitud suitsupeekonit, sibulat ning maitsetaimi ja maitseaineid. Idrijski žlikrofi valmistamisviis on eriline, kuna neid vajutatakse mõlemalt poolt ja peale muljutakse väike süvend.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsiooniline iseloom

Idrija on juba ammusest ajast olnud kuulus oma kulinaarsete toodete poolest, mida tõendavad mitmed kirjalikud allikad, samuti leidub hulgaliselt suulisi allikaid. Idrijski žlikrofi valmistatakse traditsioonilistest koostisainetest, kasutades ammu välja kujunenud traditsioonilist valmistusviisi.

Vanim kirjalik allikas (Božič Lado: Naš idrijski kot) pärineb aastast 1936. Selles jutustatakse, kuidas žlikrofi pakuti ainult erilistel päevadel ja et žlikrofi on mitut liiki: kartuli, liha, marineeritud naeriga, žlikrofi koos „bakalca” (lambaliha) kastmega või pekikõrnetega või erilise võikastmega, mille nimi on „masovnik”. Peatükis „Rudarjeva družina (kaevuri perekond)” väidetakse, et „...žlikrofi tehti ainult tähtsatel päevadel: kartuližlikrofi, lihažlikrofi või žlikrofi marineeritud naeristega, lambalihakastme või pekikõrnetega või erilise võikastmega, mille nimi on masovnik.”

Teine allikas (Karl Bezek: Fond Doprinos k zgodovini Idrije) pärineb aastast 1956. Selle autor Karl Bezek on kirjeldanud traditsioonilisi roogi ja jooke. Ta kirjutab, et idrijski žlikrofi oli kõige populaarsem roog, mida teati lähedal ja kaugel. Ta märgib oma raamatus: „... kõige populaarsem roog, mida teati lähedal ja kaugel ning mida kusagil mujal ei valmistata samamoodi, on kuulus žlikrofi. Žlikrofi sarnaneb Viini „Schlickkrapferliga”, mis on väikesed täidetud taignapakikesed, kuid teistmoodi täidisega.” Autor jätkab, kirjeldades, kuidas idrijski žlikrofi mainitakse eri artiklites mitmel puhul, ja et isegi nende retsept on avaldatud, kuid keegi ei ole uurinud selle roa päritolu. Žlikrofi ajaloost rääkides tsiteerib ta inimeste ülestähendusi aastatest 1840–1850, milles räägitakse, et žlikrofi müüdi tol ajal inimestele toorel kujul. Trahteripidaja proua Harmel jutustas autorile, et žlikrofi arvatakse olevat Idrijasse toodud Transilvaaniast. Keegi eakas Idrija elanik kinnitas, et selle roa tõi Idrijasse perekond Wernberger umbes aastal 1814, mida kinnitas ka perekonna järeltulija. Veel üks tsitaat kõnealusest raamatust: „Kuna perekonna pärimus ja muud allikad ühtivad, siis ei ole kahtlust, et esimene žlikrofi ilmus Idrijasse pärast Ivani ja tema perekonna tagasipöördumist Idrijasse. Tõenäoliselt läks mitu aastat aega, kuni see roog Idrijas lõpuks kinnistus, kuna olevat proovitud ka teisi retsepte, sealhulgas ka Tšehhi ja Viini retsepte samasuguste toodete valmistamiseks. Niimoodi tekkiski kohaliku edasiarendamise tulemusena 1814. aasta ja möödunud sajandi keskpaiga vahel meie idrijski žlikrofi, omandades erilise maitse ja kuju, mis on tänapäevani säilinud.”

Kolmas allikas, Mohorjev koledar (1989), paigutab idrijski žlikrofi Idrianile omaste söökide ja jookide loetelu tippu. Selles on esitatud idrijski žlikrofi valmistamise traditsiooniline retsept, mida kasutatakse veel tänapäevalgi.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

| — | Idrijski žlikrofil peavad olema kõik spetsifikaadis sätestatud eriomadused (tuleb kasutada retseptiga ettenähtud koostisaineid, toode peab olema valmistatud kirjeldatud viisil ja lõpptootel peab olema ettenähtud kuju, välimus, lõhn ja tekstuur). |
| --- | --- |

—

Idrijski žlikrofil peavad olema kõik spetsifikaadis sätestatud eriomadused (tuleb kasutada retseptiga ettenähtud koostisaineid, toode peab olema valmistatud kirjeldatud viisil ja lõpptootel peab olema ettenähtud kuju, välimus, lõhn ja tekstuur).

| — | Idrijski žlikrofi tootjad peavad pidama arvestust saadud ja kasutatud toorainete üle, valmistatud ja müüdud idrijski žlikrofi koguste üle. |
| --- | --- |

—

Idrijski žlikrofi tootjad peavad pidama arvestust saadud ja kasutatud toorainete üle, valmistatud ja müüdud idrijski žlikrofi koguste üle.

| — | Spetsifikatsioonile vastavust ettenähtud koostisainete kasutamise, tootmisprotsessi, lõpptoote väljanägemise ja organoleptiliste omaduste osas peavad kontrollima üksiktootjad ja/või tootjate ühendused ning vähemalt üks kord aastas ka sertifitseerimisasutus, mis kontrollib vastavust Euroopa standardile EN 45011. |
| --- | --- |

—

Spetsifikatsioonile vastavust ettenähtud koostisainete kasutamise, tootmisprotsessi, lõpptoote väljanägemise ja organoleptiliste omaduste osas peavad kontrollima üksiktootjad ja/või tootjate ühendused ning vähemalt üks kord aastas ka sertifitseerimisasutus, mis kontrollib vastavust Euroopa standardile EN 45011.

4.   Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või sertifitseerimisasutused

4.1.   Nimi ja aadress

| Nimi | : | Bureau Veritas d.o.o. |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Linhartova cesta 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Nimi

:

Bureau Veritas d.o.o.

Aadress

:

Linhartova cesta 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

:

+386 14757600

Faks

:

—

E-kiri

:

info@bureauveritas.com

 Avalik sektorImage Erasektor

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Bureau Veritas vastutab idrijski žlikrofi kõigi etappide spetsifikaadile vastavuse eest.

---

| 6.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/16

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 104/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„AGLIO BIANCO POLESANO”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0566-08.11.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Aglio Bianco Polesano”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

| 3. | Põllumajandustoote või toidu kirjeldus: |
| --- | --- |

3.

3.1.   Toote liik (II lisa alusel):

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul. |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul.

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Küüslauku „Aglio Bianco Polesano” turustatakse kuivatatuna. Seda saadakse kohalikest ökotüüpidest ja nende ökotüüpide põhjal aretatud sordi „Avorio” taimedest.

Küüslaugu sibul on ümar ja korrapärane, kergelt lameneva alaosa ning säravvalge värvusega. Küünte hulk varieerub ja need on liitunud ühtlaseks tervikuks, mida iseloomustab iseloomulikult kumer väliskülg. Küüslauguküüned peavad paiknema veatult üksteise kõrval. Küüslauguküüsi ümbritsev kest on nõgusal küljel vähem või rohkem roosakas ja ümaral küljel valge.

„Aglio Bianco Polesano” küüslauk sisaldab kuivatatuna vähemalt 35 % kuivainet ja 20 % süsivesikuid. Lisaks sisaldavad värsked küüslauguküüned väävlipõhiseid eeterlikke õlisid ja lenduvaid väävliühendeid, mis tingivad seda liiki küüslaugu iseloomuliku tugeva lõhna.

3.3.   Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

–

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

–

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Asjaomases geograafilises piirkonnas peavad toimuma järgmised tootmise etapid: seemnematerjali tootmine ning küüslaugu kasvatamine, kuivatamine ja traditsioonikohane töötlemine.

Kuna paljundamine toimub vegetatiivsel teel, iseloomustab asjaomast kasvatusmeetodit osa saagi eraldamine seemnematerjaliks. Selleks valivad tootjad saagi hulgast käsitsi piisava koguse küüsi.

Taime kasvutsükkel on üheaastane, kusjuures külv toimub sügis-talvel ajavahemikus 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini.

Toote omaduste ja edasise töötlemise seisukohast on oluline loodusliku kuivatamise etapp, mis toimub otse põllul ja/või tootmishoones.

Oluline on määrata niiskuse õige tase, mis on vajalik küüslaukude punumiseks väikesesse (resta) ja suurde palmikusse ning köitmiseks väikesesse ja suurde kimpu, mida tehakse traditsiooniliselt käsitsi ja mille puhul on olulisel kohal põlvkondade jooksul omandatud kogemused ja oskused.

„Aglio Bianco Palesano” küüslauku võib turustada 30. juulist kuni järgneva aasta 31. maini.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

„Aglio Bianco Polesano” küüslauku võib turustada järgmisel kujul:

| VÄIKESTES PALMIKUTES | : | mis koosnevad 8 kuni 22 küüslaugusibulast ja kaaluvad 0,5 kuni 1,2 kg; |
| --- | --- | --- |
| SUURTES PALMIKUTES | : | mis koosnevad 30 kuni 40 küüslaugusibulast ja kaaluvad 2 kuni 4 kg; |
| VÄIKESTES KIMPUDES | : | mis koosnevad 20 kuni 40 küüslaugusibulast ja kaaluvad 1 kuni 4 kg; |
| SUURTES KIMPUDES | : | mis koosnevad 70 kuni 120 küüslaugusibulast ja kaaluvad 5 kuni 10 kg; |
| PAKENDATUNA KARPIDESSE | : | milles on kindlaks määramata hulk küüslaugusibulaid kogumassiga 50 kuni 1 000 g; |
| PAKENDATUNA KOTTIDESSE | : | milles on kindlaks määramata hulk küüslaugusibulaid kogumassiga 1 kuni 20 kg. |

VÄIKESTES PALMIKUTES

:

mis koosnevad 8 kuni 22 küüslaugusibulast ja kaaluvad 0,5 kuni 1,2 kg;

SUURTES PALMIKUTES

:

mis koosnevad 30 kuni 40 küüslaugusibulast ja kaaluvad 2 kuni 4 kg;

VÄIKESTES KIMPUDES

:

mis koosnevad 20 kuni 40 küüslaugusibulast ja kaaluvad 1 kuni 4 kg;

SUURTES KIMPUDES

:

mis koosnevad 70 kuni 120 küüslaugusibulast ja kaaluvad 5 kuni 10 kg;

PAKENDATUNA KARPIDESSE

:

milles on kindlaks määramata hulk küüslaugusibulaid kogumassiga 50 kuni 1 000 g;

PAKENDATUNA KOTTIDESSE

:

milles on kindlaks määramata hulk küüslaugusibulaid kogumassiga 1 kuni 20 kg.

Suured ja väikesed palmikud ja kimbud pakendatakse valgesse võrku, mis suletakse toote logo kandva kleeplindiga ja mida võib omakorda pakendada puust, plastist, papist või muust sobivast materjalist kasti.

Karbid ja kotid sisaldavad väikesi valgest võrgust kotikesi, mis on pitseeritud ja kannavad toote logo. Ka karpe ja kotte võib pakendada puust, plastmassist, papist või muust sobivast materjalist kasti.

Toote pakendamine kottidesse ja karpidesse võib toimuda väljaspool tootmispiirkonda, tingimusel et transport ja liigne töötlemine ei kahjusta küüslaugusibulaid ega murenda koort, mis tooks kaasa hallitus- ja riknemisohu.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Iga pakenditüübi puhul peab pakil olema silt, millel on toote ja tootja nimi ja kaitsud päritolunimetuse logo.

Igal pakil peab olema ühele küljele koondatult loetavate ja kustumatute tähtedega esitatud teave pakendaja või lähetaja, toote olemuse, päritolu, kaubandusomaduste ja muu vajaliku kohta. Lisaks peab seal olema märgitud muust kirjast suuremate tähtedega nimetus „Aglio Bianco Polesano” ja väljend „kaitstud päritolunimetus” või lühend KPN.

Toote logo koosneb ovaalist, mille sisse on joonistatud helesinisele taustale rohelise värviga ajaloolise Polesine piirkonna stiliseeritud kujutis. Kujutisel on Polesine piirkonna looduslike piiridena äratuntavad Adige ja Po jõgi. Piirkonna kujutise kohal on Itaalia lipu värvides tähed „DOP” („D” – roheline, „P” – punane ja „O” – valge, küüslaugupea kujuga). Ovaali ümber on Trebuchet' kirjatüübis poolpaksus ja tavalises kaldkirjas helesiniste tähtedega väljend „Aglio Bianco Polesano – Denominazione D'Originine Protetta”. Logo kuju ja värvide suhtes võib esineda variante: võimalik on ka ühevärviline kujutis erinevate halli alatoonidega. Vastavalt pakendile võib logo suurus varieeruda.

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

„Aglio Bianco Polesano” tootmispiirkond hõlmab järgmisi Rovigo provintsis asuvaid Polesine kommuune: Adria, Arquà Polesine, Bosaro, Canaro, Canda, Castelguglielmo, Ceregnano, Costa di Rovigo, Crespino, Fiesso Umbertiano, Frassinelle Polesine, Fratta Polesine, Gavello, Guarda Veneta, Lendinara, Lusia, Occhiobello, Papozze, Pettorazza Grimani, Pincara, Polesella, Pontecchio Polesine, Rovigo, San Bellino, San Martino di Venezze, Villadose, Villamarzana, Villanova del Ghebbo, Villanova Marchesana.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Keskkonnategurid

Peamiseks teguriks, mis tingib selles piirkonnas „Aglio Bianco Polesano” tootmise ja tagab selle omapära, on pinnase ja kliima iseloom. Polesine piirkonda läbivad kaks suurt jõge, Po ja Adige, mis varem, enne nende voolusänge kindlustavate tammide ehitamist kogu tasandiku sageli üle ujutasid. Nende alade mullastiku iseärasused ongi tekkinud tänu tootmispiirkonda põhjast ja lõunast piiravatele Po ja Adige jõele, mis sajandite jooksul korduvalt üle kallaste on tõusnud: Po on rikastanud pinnast eelkõige suure savisisaldusega liivsavi ja Adige kvartsliivaga.

Nende kahe jõe tegevuse tulemusel on kujunenud keskmise struktuuriga tolmjas liivsavimuld, mis on korraliku kuivendusega, poorne ja viljakas ning annab „Aglio Bianco Polesano” küüslaugule selle erilised omadused. Pinnase keemilisele koostisele on iseloomulikud rikkalikult esinevad vahetuv fosfor, vahetuv kaalium, kaltsium ja magneesium.

Mõõdukas ja kuiv kliima soodustab nii viljade kuivatamist kui ka traditsioonilist pakendamist.

Inimfaktor

Sobiva pinnase kõrval on oluline ka elanike panus, mille puhul tuleb rõhutada kahte aspekti:

| — | pikkade aastate jooksul omandatud ja isalt pojale edasi antud oskus valida käsitsi parimaid küüslaugusibulaid, mida kasutada seemnematerjalina; |
| --- | --- |

—

pikkade aastate jooksul omandatud ja isalt pojale edasi antud oskus valida käsitsi parimaid küüslaugusibulaid, mida kasutada seemnematerjalina;

| — | erilised käsitsi töötlemise etapid, nagu küüslaukude punumine väikesesse (resta) ja suurde palmikusse ning köitmine väikesesse ja suurde kimpu, mis tingivad küüslaugukasvatuse vahetu seotuse paikkonna, selle traditsioonide ja ajalooga. |
| --- | --- |

—

erilised käsitsi töötlemise etapid, nagu küüslaukude punumine väikesesse (resta) ja suurde palmikusse ning köitmine väikesesse ja suurde kimpu, mis tingivad küüslaugukasvatuse vahetu seotuse paikkonna, selle traditsioonide ja ajalooga.

5.2.   Toote eripära:

„Aglio Bianco Polesano” küüslaugu peamiseks omaduseks on selle säravvalge värvus, sibula kuju ning iseloomulikult suur kuivainesisaldus, mis aitab kaasa toote pikaajalisele säilimisele. „Aglio Bianco Polesano” eripärane lõhn, mis tuleneb lenduvate väävliühendite ja lõhnainete erilisest mõõdusuhtest, eristab seda selgelt teiste piirkondade toodangust: sensoranalüüs on näidanud, et toote lõhn on mahedam ja püsivam kui teistes piirkondades kasvatatud teist sorti küüslaukudel, ning see on olnud tarbijatele alati meeltmööda. „Aglio Bianco Polesano” küüslaugus on rikkalikult nii aromaatseid väävliühendeid kui ka veelgi suuremas koguses muudesse keemilistesse klassidesse kuuluvaid ühendeid (aldehüüdid), mis annavad lõhnale meeldivaid nüansse (värskelt niidetud rohi, magus puuviljasus), mis säilitamise käigus võimenduvad ja selle mahedamaks ja püsivamaks muudavad.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Mulla rohke mineraalainesisaldus, tolmjas liivsavine lõimis, korralik kuivendus, poorsus, viljakus ja suur kaaliumisisaldus võimaldavad saavutada selle, et küüslauguküüned on veatult ja tihedalt üksteise kõrval ning sisaldavad rohkelt kuivainet, mis aitab tootel säilida.

Vahetuva kaaliumi ja fosfori rohke sisaldus annab „Aglio Bianco Polesano” küüslaugule tüüpilise säravvalge värvuse.

Ka küüslaugu eripärased lõhnaomadused on tingitud asjaomasest keskkonnast, kuna aroomikomponendid peegeldavad nende biosünteesis osalevate ensüümide taset ja aktiivsust, mida omakorda mõjutavad taime füsioloogiline olukord, mullastiku– ja ilmastikuolud ning töötlemise ja säilitamise traditsioonilised etapid.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Aglio Bianco Polesano” KPN tunnustamise ettepaneku 10. novembri 2005. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 262.

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda:

| — | veebisaidil: www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento= Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti% 20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  või |
| --- | --- |

—

veebisaidil: www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento= Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti% 20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või

| — | minnes otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Règ (CE) 510/2006)” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”). |
| --- | --- |

—

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Règ (CE) 510/2006)” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 6.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/21

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 104/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatustaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„WIŚNIA NADWIŚLANKA”

EÜ NR: PL-PDO-0005-0586-04.01.2007

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Wiśnia nadwiślanka”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [II lisa alusel]

| Klass | 1.6. – Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad, töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass

1.6. – Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad, töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetust „wiśnia nadwiślanka” tohib eranditult kasutada juurevõsusid moodustava hapukirsipuu „sokówka odroślowa” viljade müümisel.

Kaitstud päritolunimetusega nimetatakse hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” marju, mida kasutatakse töötlevas tööstuses ning tarbitakse vahetult nende erakordsete maitseomaduste tõttu. Hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” on üks Poolas kasvavatest juurevõsusid moodustavatest hapukirsipuudest, mis on levinud Visla jõe äärses Pas nadwiślański maakohas, mis ulatub Ożarówist üle Tarłówi kuni Lipskoni (sellest tuleneb ka nimetus). Nimetusel ei ole ladinakeelset vastet. Tegemist on hapukirsipuuga, mis pärineb stepi-kirsipuust (Cerasus fruticosa). Stepi-kirsipuu paljuneb vegetatiivselt juurevõsude kaudu – ladinakeelne hapukirsipuu sünonüüm on Prunus fruticosa Pall.. Kõnealune taim kuulub roosõieliste sugukonda (Rosaceae – Rosaceae Juss.), luuviljaliste alamsugukonda (Prunoideae), ploomipuu perekonda (Prunus L.) ja kirsipuu alamperekonda (Cerasus Mill.).

Hapukirsipuust „wiśnia nadwiślanka” (Prunus fruticosa Pall.) oletatava põlvnemise tunnistuseks on paljunemisviis, viljade suurus, värvi intensiivsus ja asjaolu, et kõnealuse taime kasvatuspiirkonnas tuleb ette veel vaid üksikuid looduslikke (Prunus fruticosa Pall.) sulusalasid.

Hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” viljad on suhteliselt väiksemad kui Prunus Avium L. ja Prunus cerasus L. ning nende hübriididest kasvatatud sortide viljad.

Mõiste „sokówka” tähendab seda, et vilju kasutatakse nende viljaliha intensiivse värvi tõttu peamiselt mahlade valmistamiseks. Luuseeme on viljalihaga sarnanevat tumedat värvi. Mõiste „odroślowa” (juurevõsusid moodustav) tuleneb sellest, et pärast istutamist viie aasta möödudes moodustavad kirsipuud juurevõsusid, mida kasutatakse paljundamiseks.

Hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” viljade värv on kogu pealispinnal ühesugune ning varieerub intensiivset sügavpunasest bordoopunaseni. Viljad on ümmargused, kergelt lamendunud. Luuseemne ja vilja kaalu vahekord sõltub puu vanusest, varieerudes 9,4 %–11,3 %. Vilja läbimõõt on 12–20 mm ja kaal 1,6–3,3 g. Mõlemad näitajad sõltuvad puu vanusest ja kasvukohast. Leheväetise kasutamise ja soodsate ilmastikutingimuste tagajärjel võib vili saavutada kaalu kuni 4 g ja läbimõõdu kuni 25 mm. Viljaliha on kogu vilja läbilõike ulatuses ühesugust tumepunast värvi. Intensiivne värv säilib ka pärast töötlemisprotsessi. Vili on aromaatne, maitse ja lõhn on hapukirsile iseloomulik, kusjuures maitse on väga intensiivne ja kergelt hapukas.

Hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” viljad peavad sõltumata kasutamise eesmärgist olema terved, mädaplekkideta, nähtavate võõraineteta, taimekahjuriteta ja taimekahjurite tekitatud kahjustusteta, ebatavalise pinnaniiskuseta, mis tahes võõra lõhna või maitseta.

Hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” vilju, mis on ette nähtud töötlemiseks, tuleb koristada (varteta) enne viljakesta värvi täielikku värvumist. Lubatud on erineva suurusega, päikese- ja rahekahjustusega viljad tingimusel, et säilivad hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” eritunnused.

Hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” viljad, mis on ette nähtud vahetuks tarbimiseks, tuleb käsitsi korjata. Viljad peavad olema kahjustusteta ja värske välimusega.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise kõik etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Viljapuuaiad peavad punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas asuma lubjarikkal või lubja-savi pinnasel. Istutusmaterjali saadakse määratletud geograafilises piirkonnas asuvate viljapuuaedade vähemalt viieaastaste puude juurevõsudest. Taimede istutamise vahe ei tohi olla väiksem kui 4 m x 2 m, seega kulub iga puu jaoks 8 m2 pinda. Väetatakse viljapuudele ettenähtud väetamise standardreeglite kohaselt.

Hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” viljad, mis on ette nähtud vahetuks tarbimiseks, tuleb käsitsi korjata. Juulis korjatavatel viljadel jäetakse vars külge, hiljem korjatud marjad võivad olla ka varreta.

Hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” vilju, mida töödeldakse vähemalt 24 tunni jooksul pärast korjamist, ei ole vaja jahutada. Pikemaajalise vaheladustamise puhul on nõutav vastav jahutamine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” viljad pakitakse vastavatesse pakenditesse otse korjamiskohas. See kohustus kehtestati toote vastava kvaliteedi tagamiseks ja päritolukontrolli järelevalve kindlustamiseks. Vahetuks tarbimiseks ettenähtud hapukirsipuu viljad korjatakse 0,5–5 kg pakenditesse.

Töötlemiseks ettenähtud hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” viljad korjatakse kuni 13 kg netokaaluga üksikpakenditesse või sobiva kaaluga kompaktse põhjaga kastidesse kaubaalusel.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Puudub

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Hapukirsipuud „wiśnia nadwiślanka” kasvatatakse järgmises geograafilises piirkonnas:

| — | Masoovia vojevoodkonna Lipsko piirkonnas haldusüksused: Lipsko, Sienno, Solec n/Wisłą, |
| --- | --- |

—

Masoovia vojevoodkonna Lipsko piirkonnas haldusüksused: Lipsko, Sienno, Solec n/Wisłą,

| — | Święty Krzyż vojevoodkonna Opatówi piirkonnas haldusüksused: Ożarów und Tarłów, |
| --- | --- |

—

Święty Krzyż vojevoodkonna Opatówi piirkonnas haldusüksused: Ożarów und Tarłów,

| — | Lublini vojevoodkonna Kraśniki piirkonnas haldusüksus Annopol. |
| --- | --- |

—

Lublini vojevoodkonna Kraśniki piirkonnas haldusüksus Annopol.

5.   Seos piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Hapukirsipuude „wiśnia nadwiślanka” kasvatuspiirkond asub Visla jõe ääres, kus on ühesugused keskkonnatingimused ning lubjarikkad ja lubja-savimullad. Pealismullakiht ei ületa tavaliselt 0,5 m; selle all on massiivne lubjakivikalju. Kirjeldatud piirkonna kliimatingimusi mõjutab asukoht Poola suurima, erilise mikrokliimaga Visla jõe ääres. Hapukirsipuude „wiśnia nadwiślanka” kasvupiirkonnas esineb puude õitsemise ajal kergeid öökülmi, mis aastate jooksul põhjustab ebaühtlast viljasaaki, mille tagajärgi Visla jõe soojus siiski leevendab. See omakorda tingib kõnealuse hapukirsipuu kasvatamise suhteliselt kõrge usaldusväärsuse taseme määratletud geograafilises piirkonnas.

Hapukirsipuu kasvupiirkonnas on valdavalt neutraalsed või leelisesed mullad; „wiśnia nadwiślanka” talub hästi ka kõrgemat pH-taset kui 7,0. Kasvatatavad kultuursordid nii kõrget pH-taset ei talu, nende jaoks optimaalne pH-tase on 6,7–7,1. Kõnealuste muldade kõrge pH-tase on tingitud pinnase suurest lubjasisaldusest (rohkem kui 1 000 mg/l).

Geograafilise piirkonna eripära oluline aspekt on tootjate teadmised ja oskused kohalike olude kohta. Nad on õppinud selle piirkonna jaoks eriomast hapukirsipuud kasvatama ning oma kasvatusmeetodeid selle piirkonna mulla- ja kliimatingimustele kohandama. See nähtub eelkõige vastavast taimede istutustiheduse valikust ja viisist, kuidas võsusid eemaldatakse vastavalt sellele pinnasele, kus hapukirsipuu kasvab, ning sellest, kuidas juurevõsusid alates viiendast kasvuaastast eemaldatakse. Kui juurevõsusid ei eemaldata, siis tekib puhmas, taimekaitsetingimused halvenevad, viljad jäävad väikeseks ning saagikus väheneb. Seoses hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” hästi arenenud vastupanuvõimega haigustele on väga oluline sobivate taimekaitsevahendite kasutamine. Eelkõige on vaja tõrjuda kirsikärbest (Rhagoletis cerasi), kelle täiskasvanud isendite tekitatud kahjud võivad sooja kevade ja kõnealuse kirsiliigi varase õitseaja tõttu esineda nendel aegadel, mida muude kasvatatavate sortide puhul ei täheldata.

5.2.   Toote eripära

Hapukirsi „wiśnia nadwiślanka” isloomulikud tunnused:

| — | võrreldes muude kasvatatavate sortide viljadega on kõnealused kirsid oluliselt väiksemad, |
| --- | --- |

—

võrreldes muude kasvatatavate sortide viljadega on kõnealused kirsid oluliselt väiksemad,

| — | viljaliha on väga intensiivset värvi, |
| --- | --- |

—

viljaliha on väga intensiivset värvi,

| — | antotsüaniini suur sisaldus: rohkem kui 115 mg/100 g (määramine kõrgefektiivse vedelikkromatograafia meetodiga), |
| --- | --- |

—

antotsüaniini suur sisaldus: rohkem kui 115 mg/100 g (määramine kõrgefektiivse vedelikkromatograafia meetodiga),

| — | suur lahustunud kuivaine sisaldus (murdumisnäitaja): 16-23oBx, |
| --- | --- |

—

suur lahustunud kuivaine sisaldus (murdumisnäitaja): 16-23oBx,

| — | suur käärimisvõimelise suhkru sisaldus: rohkem kui 13 %, |
| --- | --- |

—

suur käärimisvõimelise suhkru sisaldus: rohkem kui 13 %,

| — | kõrge happesus (orgaaniliste hapete sisaldus), vähemalt 1,4 % väljendatuna õunhappena 8,1 pH-taseme juures. |
| --- | --- |

—

kõrge happesus (orgaaniliste hapete sisaldus), vähemalt 1,4 % väljendatuna õunhappena 8,1 pH-taseme juures.

Hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” viljade antotsüaniini sisaldus ületab kirsipuu „Łutówka” viljade sama väärtuse vähemalt 20 % võrra. Sorti „Łutówka” peetakse Poolas kõige populaarsemaks hapukirsipuu varieteediks, mille viljad sobivad töötlemiseks kõige paremini. Erinevus võib olla isegi kuni 100 %. Kirjeldatud näitajate osutatud erinevus ja väärtus sõltuvad vastava aastakäigu ilmastikutingimustest ja kasvukohast.

Hapukirsi „wiśnia nadwiślanka” eripära on ka see, et pärast varre eemaldamist eemaldub varrealgmest (eriti esimestel korjenädalatel) vaid vähesel määral mahla, mis takistab mahla edasist väljavalgumist ning sellega pikeneb (võrreldes vääristatud sortidega) viljade säilivusaeg.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kõnealused juurevõsusid moodustavad hapukirsipuud istutati esmakordselt Słupia Nadbrzeżna ümbruses. Aja jooksul levisid sarnased mulla- ja kliimatingimused kogu Visla jõe äärsel alal. Visla jõe äärse kitsalt piiritletud kasvukoha tõttu nimetatakse kohalikust, juurevõsusid moodustavast hapukirsist pärinevat hapukirsipuud nimega „wiśnia nadwiślanka”.

Suure lubjasisaldusega leelisestel muldadel on puud lühiealised (20–25 aastat) ja viljad väiksemad, aromaatsemad ning intensiivset värvi. Sügavamal asuva lubjakihiga savimuldadel kasvavatel üle 50-aastastel puudel on viljad suuremad ja aroom veidi nõrgem. Pinnase lubjasisaldus tingib mahla tugeva kondensatsiooni, mida iseloomustab võrdlemisi suur ekstrakti ja värvaine sisaldus. Suurepäraste maitseomadustega viljad on töötleva tööstuse poolt kõrgelt hinnatud. Happeliste ja lubjavaeste muldadega kasvukohas on viljade niisuguseid parameetreid seevastu võimatu saavutada.

Kõnealune juurevõsusid moodustav hapukirsipuu kasvab ka muudes geograafilistes piirkondades tavaliselt hästi, kuid viljade moodustamine on seotud raskustega. Kõnealused probleemid tulenevad võrdlemisi varasest õitseajast ja seega kevadkülmade tekitatud kahjudest, mille tõttu rahuldav saak ei ole võimalik. Muud kui määratletud geograafilise piirkonna mikroklimaatilised tingimused soodustavad selliste suuremate viljade moodustumist, mille veesisaldus on suurem ja viljaekstrakt väiksem.

Valdavate mullatüüpide ja jõe läheduse mõju seos ei mõjuta mitte ainult kasvu ja õitsemist, vaid ka vilja jõulisemat arengut ning punktis 5.2 kirjeldatud, kõrge kvaliteedi ja eripäraste omadustega viljade saaki. Kõnealune kvaliteet on tihedalt ja vältimatult seotud viljapuuaedade asukoha ning seal valitsevate mulla- ja kliimatingimustega. Sellistes mulla- ja kliimatingimustes, mis on valdavad määratletud geograafilises piirkonnas, on kõigil muudel hapukirsipuusortidel väiksem kasv ja viljade moodustumine ebapiisav.

Lisaks hapukirsipuu „wiśnia nadwiślanka” eripärasele kasvukeskkonnale mõjutavad toote lõppkvaliteeti ka kohalike tootjate punktis 5.1 kirjeldatud erakordsed teadmised ja oskused.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.bip.minrol.gov.pl/strona/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---