# Официален вестник L 12/2023

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 12 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 6613 януари 2023 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 12

Издание на български език

Законодателство

Година 6613 януари 2023 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/102 на Комисията от 11 януари 2023 година за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39 по отношение на исканията на държавите членки за помощ от Съюза | 1 |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/103 на Комисията от 12 януари 2023 година за изменение на регламенти за изпълнение (ЕС) No 1242/2014 и (ЕС) No 1243/2014 по отношение на техническите спецификации и правилата за представяне на общи данни за операциите и информацията, която следва да бъде изпратена от държавите членки | 3 |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/104 на Комисията от 12 януари 2023 година за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 за налагане на окончателни защитни мерки срещу вноса на някои стоманени продукти след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на Световната търговска организация | 7 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | * | Решение (ЕС) 2023/105 на Комисията от 26 юли 2022 година относно мерки SA.33960 2012/C (ex 2012/NN), приведени в действие от Френската република в полза на последователните управляващи органи на летище Beauvais-Tillé и авиокомпаниите, опериращи на посоченото летище
  (нотифицирано под номер С(2022) 5076)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | Решение за изпълнение (ЕС) 2023/106 на Комисията от 11 януари 2023 година за определяне на индикативното разпределение между държавите членки на помощта от Съюза в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата за периода от 1 август 2023 г. до 31 юли 2029 г. | 84 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/102 на Комисията от 11 януари 2023 година за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39 по отношение на исканията на държавите членки за помощ от Съюза

1

*

Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/103 на Комисията от 12 януари 2023 година за изменение на регламенти за изпълнение (ЕС) No 1242/2014 и (ЕС) No 1243/2014 по отношение на техническите спецификации и правилата за представяне на общи данни за операциите и информацията, която следва да бъде изпратена от държавите членки

3

*

Регламент за изпълнение (ЕС) 2023/104 на Комисията от 12 януари 2023 година за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 за налагане на окончателни защитни мерки срещу вноса на някои стоманени продукти след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на Световната търговска организация

7

РЕШЕНИЯ

*

Решение (ЕС) 2023/105 на Комисията от 26 юли 2022 година относно мерки SA.33960 2012/C (ex 2012/NN), приведени в действие от Френската република в полза на последователните управляващи органи на летище Beauvais-Tillé и авиокомпаниите, опериращи на посоченото летище
  (нотифицирано под номер С(2022) 5076)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2022) 5076)

1

28

*

Решение за изпълнение (ЕС) 2023/106 на Комисията от 11 януари 2023 година за определяне на индикативното разпределение между държавите членки на помощта от Съюза в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата за периода от 1 август 2023 г. до 31 юли 2029 г.

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП.

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 13.1.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 12/1

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2023/102 НА КОМИСИЯТА

от 11 януари 2023 година

за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39 по отношение на исканията на държавите членки за помощ от Съюза

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 на Съвета (1), и по-специално член 25, първа алинея, буква г) от него,

като има предвид, че:

| (1) | Съгласно член 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39 на Комисията (2) държавите членки, които желаят да участват в схемата за помощ от Съюза за доставка на плодове и зеленчуци, банани и мляко в учебните заведения (наричана по-нататък „схемата за училищата“), ще трябва да предават на Комисията до 31 януари всяка година искането си за помощ от Съюза, отнасящо се до следващата учебна година. В съответствие с посочената разпоредба исканията на държавите членки за помощ от Съюза ще трябва да включват информация за индикативното разпределение на средства от помощта за предлагането на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата, посочено в приложение I към Регламент (ЕС) No 1370/2013 на Съвета (3). В посоченото приложение се определя индикативното годишно разпределение на помощта от Съюза по държави членки в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата за периода от 1 август 2017 г. до 31 юли 2023 г. |
| --- | --- |

(1)

Съгласно член 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39 на Комисията (2) държавите членки, които желаят да участват в схемата за помощ от Съюза за доставка на плодове и зеленчуци, банани и мляко в учебните заведения (наричана по-нататък „схемата за училищата“), ще трябва да предават на Комисията до 31 януари всяка година искането си за помощ от Съюза, отнасящо се до следващата учебна година. В съответствие с посочената разпоредба исканията на държавите членки за помощ от Съюза ще трябва да включват информация за индикативното разпределение на средства от помощта за предлагането на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата, посочено в приложение I към Регламент (ЕС) No 1370/2013 на Съвета (3). В посоченото приложение се определя индикативното годишно разпределение на помощта от Съюза по държави членки в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата за периода от 1 август 2017 г. до 31 юли 2023 г.

| (2) | В съответствие с член 5, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 1370/2013 от 1 август 2023 г. индикативното годишно разпределение на помощта от Съюза по държави членки в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата се определя от Комисията чрез актове за изпълнение. С Решение за изпълнение (ЕС) 2023/106 на Комисията (4) се определя индикативното годишно разпределение на средствата за периода от 1 август 2023 г. до 31 юли 2029 г. Поради това позоваването в член 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39 на индикативното разпределение на помощта от Съюза в приложение I към Регламент (ЕС) No 1370/2013 следва да бъде съответно изменено. |
| --- | --- |

(2)

В съответствие с член 5, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 1370/2013 от 1 август 2023 г. индикативното годишно разпределение на помощта от Съюза по държави членки в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата се определя от Комисията чрез актове за изпълнение. С Решение за изпълнение (ЕС) 2023/106 на Комисията (4) се определя индикативното годишно разпределение на средствата за периода от 1 август 2023 г. до 31 юли 2029 г. Поради това позоваването в член 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39 на индикативното разпределение на помощта от Съюза в приложение I към Регламент (ЕС) No 1370/2013 следва да бъде съответно изменено.

| (3) | За да се даде възможност на държавите членки да подадат своите годишни искания за помощ от Съюза, отнасящи се за учебната година за периода от 1 август 2023 г. до 31 юли 2024 г., в срок до 31 януари 2023 г. — крайният срок съгласно член 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(3)

За да се даде възможност на държавите членки да подадат своите годишни искания за помощ от Съюза, отнасящи се за учебната година за периода от 1 август 2023 г. до 31 юли 2024 г., в срок до 31 януари 2023 г. — крайният срок съгласно член 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

| (4) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за общата организация на селскостопанските пазари, |
| --- | --- |

(4)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за общата организация на селскостопанските пазари,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

В член 3, първа алинея, буква а) от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39 подточка i) се заменя със следното:

| „i) | индикативното разпределение на средства от помощта за предлагането на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата, посочено в приложението към Решение за изпълнение (ЕС) 2023/106 на Комисията (*1); |
| --- | --- |

„i)

индикативното разпределение на средства от помощта за предлагането на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата, посочено в приложението към Решение за изпълнение (ЕС) 2023/106 на Комисията (*1);

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 11 януари 2023 година.

За Комисията

Председател

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.

1

(2)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/39 на Комисията от 3 ноември 2016 г. относно правилата за прилагане на Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на помощта от Съюза за доставка на плодове и зеленчуци, банани и мляко в учебните заведения (ОВ L 5, 10.1.2017 г., стр. 1).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1370/2013 на Съвета от 16 декември 2013 г. за установяване на мерки за определянето на някои помощи и възстановявания, свързани с общата организация на пазарите на селскостопански продукти (ОВ L 346, 20.12.2013 г., стр. 12).

3

(4)  Решение за изпълнение (ЕС) 2023/106 на Комисията от 11 януари 2023 г. за определяне на индикативното разпределение между държавите членки на помощта от Съюза в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата за периода от 1 август 2023 г. до 31 юли 2029 г. (вж. страница 84 от настоящия брой на Официален вестник).

4

---

| 13.1.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 12/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 12/3

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2023/103 НА КОМИСИЯТА

от 12 януари 2023 година

за изменение на регламенти за изпълнение (ЕС) No 1242/2014 и (ЕС) No 1243/2014 по отношение на техническите спецификации и правилата за представяне на общи данни за операциите и информацията, която следва да бъде изпратена от държавите членки

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 508/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. за Европейския фонд за морско дело и рибарство (1), и по-специално член 97, параграф 2 и член 107, параграф 3 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В Регламент (ЕС) No 508/2014 за Европейския фонд за морско дело и рибарство се предвиждат специални мерки за смекчаване на последиците от военната агресия на Русия срещу Украйна върху риболовните дейности и за ограничаване на въздействието от сътресението на пазара, причинено от тази военна агресия, върху веригата на доставки на продукти от риболов и аквакултури (наричани по-нататък „специални мерки“). |
| --- | --- |

(1)

В Регламент (ЕС) No 508/2014 за Европейския фонд за морско дело и рибарство се предвиждат специални мерки за смекчаване на последиците от военната агресия на Русия срещу Украйна върху риболовните дейности и за ограничаване на въздействието от сътресението на пазара, причинено от тази военна агресия, върху веригата на доставки на продукти от риболов и аквакултури (наричани по-нататък „специални мерки“).

| (2) | За да се даде възможност за надежден мониторинг и докладване на операциите във връзка със специалните мерки, следва да се адаптират техническите спецификации и правилата за представяне на общи данни за операциите и информацията, която следва да бъде изпратена от държавите членки, съгласно регламенти за изпълнение (ЕС) No 1242/2014 (2) и (ЕС) No 1243/2014 (3) на Комисията. |
| --- | --- |

(2)

За да се даде възможност за надежден мониторинг и докладване на операциите във връзка със специалните мерки, следва да се адаптират техническите спецификации и правилата за представяне на общи данни за операциите и информацията, която следва да бъде изпратена от държавите членки, съгласно регламенти за изпълнение (ЕС) No 1242/2014 (2) и (ЕС) No 1243/2014 (3) на Комисията.

| (3) | Тъй като определеният в член 97, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) No 508/2014 краен срок за предоставяне на общи данни за операциите (31 март всяка година) е вече изтекъл за 2022 г., държавите членки следва да представят тази информация в изменения формат едва от 2023 г. нататък, за да се осигури съгласувано и хармонизирано докладване. |
| --- | --- |

(3)

Тъй като определеният в член 97, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) No 508/2014 краен срок за предоставяне на общи данни за операциите (31 март всяка година) е вече изтекъл за 2022 г., държавите членки следва да представят тази информация в изменения формат едва от 2023 г. нататък, за да се осигури съгласувано и хармонизирано докладване.

| (4) | Поради това регламенти за изпълнение (ЕС) No 1242/2014 и (ЕС) No 1243/2014 следва да бъдат съответно изменени. |
| --- | --- |

(4)

Поради това регламенти за изпълнение (ЕС) No 1242/2014 и (ЕС) No 1243/2014 следва да бъдат съответно изменени.

| (5) | За да се осигури достатъчно време на държавите членки да докладват общи данни за операциите, свързани със специалните мерки, до крайния срок 31 март 2023 г., настоящият регламент следва да влезе в сила възможно най-скоро. |
| --- | --- |

(5)

За да се осигури достатъчно време на държавите членки да докладват общи данни за операциите, свързани със специалните мерки, до крайния срок 31 март 2023 г., настоящият регламент следва да влезе в сила възможно най-скоро.

| (6) | Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за Европейския фонд за морско дело, рибарство и аквакултури, |
| --- | --- |

(6)

Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за Европейския фонд за морско дело, рибарство и аквакултури,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Изменения на Регламент за изпълнение (ЕС) No 1242/2014

Приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) No 1242/2014 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.

Член 2

Изменения на Регламент за изпълнение (ЕС) No 1243/2014

Приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) No 1243/2014 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.

Член 3

Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 12 януари 2023 година.

За Комисията

Председател

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Регламент (ЕС) No 508/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. за Европейския фонд за морско дело и рибарство и за отмяна на регламенти (ЕО) No 2328/2003, (ЕО) No 861/2006, (ЕО) No 1198/2006 и (ЕО) No 791/2007 на Съвета и Регламент (ЕС) No 1255/2011 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 149, 20.5.2014 г., стр. 1).

1

(2)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1242/2014 на Комисията от 20 ноември 2014 г. за установяване на правила в съответствие с Регламент (ЕС) No 508/2014 на Европейския парламент и на Съвета за Европейския фонд за морско дело и рибарство по отношение на представянето на съответните общи данни за операциите (ОВ L 334, 21.11.2014 г., стр. 11).

2

(3)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1243/2014 на Комисията от 20 ноември 2014 г. за установяване на правила в съответствие с Регламент (ЕС) No 508/2014 на Европейския парламент и на Съвета за Европейския фонд за морско дело и рибарство по отношение на информацията, която следва да бъде изпратена от държавите членки, както и по отношение на нуждите от данни и синергиите между евентуалните източници на данни (ОВ L 334, 21.11.2014 г., стр. 39).

3

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

В приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) No 1242/2014 във вписване 25 в таблицата втората колона „Съдържание на полето“ се заменя със следното:

„Смекчаване на въздействието на пандемията от COVID-19 или мерки за смекчаване на последиците от военната агресия на Русия срещу Украйна върху риболовните дейности и за ограничаване на въздействието от сътресението на пазара, причинено от тази военна агресия, върху веригата на доставки на продукти от риболов и аквакултури“.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

В приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) No 1243/2014 част Е се заменя със следното:

„ЧАСТ Е

Смекчаване на въздействието на пандемията от COVID-19 и на последиците от сътресението на пазара, причинено от военната агресия на Русия срещу Украйна, върху веригата на доставки на продукти от риболов и аквакултури и смекчаване на последиците от тази военна агресия върху риболовните дейности

| Поле | Съдържание на полето | Коментар | Нужди от данни и синергии |
| --- | --- | --- | --- |
| 25 | Смекчаване на въздействието на пандемията от COVID-19 или мерки за смекчаване на последиците от военната агресия на Русия срещу Украйна върху риболовните дейности и за ограничаване на въздействието от сътресението на пазара, причинено от тази военна агресия, върху веригата на доставки на продукти от риболов и аквакултури | Код 0 = несвързано с COVID-19 или с мерките за смекчаване на последиците от военната агресия на Русия срещу Украйна върху риболовните дейности и за ограничаване на въздействието от сътресението на пазара, причинено от тази военна агресия, върху веригата на доставки на продукти от риболов и аквакултури
  Код 1 = свързано с COVID-19
  Код 2 = свързано с мерките за смекчаване на последиците от военната агресия на Русия срещу Украйна върху риболовните дейности и за ограничаване на въздействието от сътресението на пазара, причинено от тази военна агресия, върху веригата на доставки на продукти от риболов и аквакултури | Специфични по ЕФМДР“ |

Поле

Съдържание на полето

Коментар

Нужди от данни и синергии

25

Смекчаване на въздействието на пандемията от COVID-19 или мерки за смекчаване на последиците от военната агресия на Русия срещу Украйна върху риболовните дейности и за ограничаване на въздействието от сътресението на пазара, причинено от тази военна агресия, върху веригата на доставки на продукти от риболов и аквакултури

Код 0 = несвързано с COVID-19 или с мерките за смекчаване на последиците от военната агресия на Русия срещу Украйна върху риболовните дейности и за ограничаване на въздействието от сътресението на пазара, причинено от тази военна агресия, върху веригата на доставки на продукти от риболов и аквакултури

Код 1 = свързано с COVID-19

Код 2 = свързано с мерките за смекчаване на последиците от военната агресия на Русия срещу Украйна върху риболовните дейности и за ограничаване на въздействието от сътресението на пазара, причинено от тази военна агресия, върху веригата на доставки на продукти от риболов и аквакултури

Специфични по ЕФМДР“

---

| 13.1.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 12/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 12/7

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2023/104 НА КОМИСИЯТА

от 12 януари 2023 година

за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 за налагане на окончателни защитни мерки срещу вноса на някои стоманени продукти след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на Световната търговска организация

ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2015/478 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2015 г. относно общите правила за внос (1), и по-специално членове 16 и 20 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2015/755 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2015 г. относно общия режим за внос от някои трети държави (2), и по-специално членове 13 и 16 от него,

като има предвид, че:

Контекст

| (1) | С Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1013 на Комисията (3) („регламента за временните мерки“) Комисията наложи временна защитната мярка по отношение на някои стоманени продукти. С Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 на Комисията (4) („регламента за окончателните мерки“) Европейската комисия наложи окончателна защитната мярка по отношение на някои стоманени продукти („защитната мярка“). |
| --- | --- |

(1)

С Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1013 на Комисията (3) („регламента за временните мерки“) Комисията наложи временна защитната мярка по отношение на някои стоманени продукти. С Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 на Комисията (4) („регламента за окончателните мерки“) Европейската комисия наложи окончателна защитната мярка по отношение на някои стоманени продукти („защитната мярка“).

3

4

| (2) | На 13 март 2020 г. Турция поиска консултации с Европейския съюз в съответствие с членове 1 и 4 от Договореността относно правилата и процедурите за уреждане на спорове (ДППУС), член XXIII, параграф 1 от Общото споразумение за митата и търговията от 1994 г. (ГАТТ от 1994 г.) и член 14 от Споразумението за защитните мерки. |
| --- | --- |

(2)

На 13 март 2020 г. Турция поиска консултации с Европейския съюз в съответствие с членове 1 и 4 от Договореността относно правилата и процедурите за уреждане на спорове (ДППУС), член XXIII, параграф 1 от Общото споразумение за митата и търговията от 1994 г. (ГАТТ от 1994 г.) и член 14 от Споразумението за защитните мерки.

| (3) | Консултации между Европейския съюз и Турция бяха проведени на 29 април 2020 г., но спорът не бе разрешен. |
| --- | --- |

(3)

Консултации между Европейския съюз и Турция бяха проведени на 29 април 2020 г., но спорът не бе разрешен.

| (4) | На 16 юли 2020 г. Турция поиска създаването на специализирана група. Такава специализирана група беше създадена на 28 август 2020 г. Докладът на специализираната група беше разпространен на 29 април 2022 г. Тъй като никоя от страните не обжалва доклада на специализираната група, той беше приет от Органа за уреждане на спорове (ОУС) на 31 май 2022 г. (5) |
| --- | --- |

(4)

На 16 юли 2020 г. Турция поиска създаването на специализирана група. Такава специализирана група беше създадена на 28 август 2020 г. Докладът на специализираната група беше разпространен на 29 април 2022 г. Тъй като никоя от страните не обжалва доклада на специализираната група, той беше приет от Органа за уреждане на спорове (ОУС) на 31 май 2022 г. (5)

5

| (5) | Със съобщение до СТО от 5 август 2022 г. (6) Турция и Европейският съюз известиха, че в съответствие с член 21, параграф 3, буква б) от Договореността относно правилата и процедурите за уреждане на спорове са се договорили, че разумният срок, в който Европейският съюз трябва да изпълни препоръките и решенията на ОУС по спора Европейски съюз — защитни мерки по отношение на някои стоманени продукти (DS595), ще изтече на 16 януари 2023 г., т.е. седем месеца и шестнадесет дни, считано от датата на приемане на препоръките и решенията на ОУС (31 май 2022 г.). |
| --- | --- |

(5)

Със съобщение до СТО от 5 август 2022 г. (6) Турция и Европейският съюз известиха, че в съответствие с член 21, параграф 3, буква б) от Договореността относно правилата и процедурите за уреждане на спорове са се договорили, че разумният срок, в който Европейският съюз трябва да изпълни препоръките и решенията на ОУС по спора Европейски съюз — защитни мерки по отношение на някои стоманени продукти (DS595), ще изтече на 16 януари 2023 г., т.е. седем месеца и шестнадесет дни, считано от датата на приемане на препоръките и решенията на ОУС (31 май 2022 г.).

6

Договореността относно правилата и процедурите за уреждане на спорове

Европейски съюз — защитни мерки по отношение на някои стоманени продукти

| (6) | В резултат на тези събития на 24 август 2022 г. Комисията публикува известие за започване (7), с което съобщи за намерението си да изпълни доклада на специализираната група, като приведе първоначалната мярка в съответствие с правилата на СТО в случаите, в които експертната група е установила несъответствия, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. |
| --- | --- |

(6)

В резултат на тези събития на 24 август 2022 г. Комисията публикува известие за започване (7), с което съобщи за намерението си да изпълни доклада на специализираната група, като приведе първоначалната мярка в съответствие с правилата на СТО в случаите, в които експертната група е установила несъответствия, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.

7

| (7) | Няколко страни представиха коментари в определения срок, които бяха надлежно взети предвид. |
| --- | --- |

(7)

Няколко страни представиха коментари в определения срок, които бяха надлежно взети предвид.

Изявления от заинтересовани страни

| (8) | Няколко заинтересовани страни представиха коментари след публикуването на известието за започване. Като предварително наблюдение Комисията отбеляза, че някои от коментарите, направени от заинтересованите страни, са само повторения на констатациите на специализираната група. |
| --- | --- |

(8)

Няколко заинтересовани страни представиха коментари след публикуването на известието за започване. Като предварително наблюдение Комисията отбеляза, че някои от коментарите, направени от заинтересованите страни, са само повторения на констатациите на специализираната група.

| (9) | Комисията първо анализира конкретните коментари на правителството на Турция (ПТ), тъй като то бе страната, оспорваща защитната мярка пред ОУС на СТО, след което анализира коментарите, представени от другите заинтересовани страни. |
| --- | --- |

(9)

Комисията първо анализира конкретните коментари на правителството на Турция (ПТ), тъй като то бе страната, оспорваща защитната мярка пред ОУС на СТО, след което анализира коментарите, представени от другите заинтересовани страни.

| (10) | Що се отнася до непредвидените обстоятелства, ПТ заяви, че няма писмени доказателства, които да позволят на Комисията да свърже непредвидените обстоятелства с увеличението на вноса. То отбеляза, че е липсвало времево съвпадение между свръхкапацитета и увеличението на вноса, че Комисията не е извършила необходимото проучване на мерките по ИТЗ в трети държави и връзката им с увеличаването на вноса, както и че мярката на САЩ по раздел 232 е била въведена след увеличението на вноса в Съюза. Освен това ПТ заяви, че ако Комисията реши да използва нова информация, тя следва да вземе предвид и промените в условията, настъпили през периода, през който мярката е била в сила, като например изключването на няколко държави, включително самия ЕС, от мерките на САЩ по раздел 232. |
| --- | --- |

(10)

Що се отнася до непредвидените обстоятелства, ПТ заяви, че няма писмени доказателства, които да позволят на Комисията да свърже непредвидените обстоятелства с увеличението на вноса. То отбеляза, че е липсвало времево съвпадение между свръхкапацитета и увеличението на вноса, че Комисията не е извършила необходимото проучване на мерките по ИТЗ в трети държави и връзката им с увеличаването на вноса, както и че мярката на САЩ по раздел 232 е била въведена след увеличението на вноса в Съюза. Освен това ПТ заяви, че ако Комисията реши да използва нова информация, тя следва да вземе предвид и промените в условията, настъпили през периода, през който мярката е била в сила, като например изключването на няколко държави, включително самия ЕС, от мерките на САЩ по раздел 232.

| (11) | Комисията не се съгласи с мнението на ПТ, че този аспект на мярката не може да бъде поправен. Както е подробно показано в раздел 1.1 от приложението, преди налагането на окончателната защитна мярка имаше достатъчно информация, която ясно показа, че вносът в Съюза се бе увеличил вследствие на непредвидени обстоятелства. За целите на приложението към настоящия регламент Комисията не използва данни, които не бяха налични към момента на налагането на окончателната мярка. |
| --- | --- |

(11)

Комисията не се съгласи с мнението на ПТ, че този аспект на мярката не може да бъде поправен. Както е подробно показано в раздел 1.1 от приложението, преди налагането на окончателната защитна мярка имаше достатъчно информация, която ясно показа, че вносът в Съюза се бе увеличил вследствие на непредвидени обстоятелства. За целите на приложението към настоящия регламент Комисията не използва данни, които не бяха налични към момента на налагането на окончателната мярка.

| (12) | По отношение на констатациите, свързани с опасността от сериозна вреда, ПТ счете, че антидъмпинговите и изравнителните мерки не може да са били причината за възстановяването на местната промишленост. Що се отнася до другите фактори, които Комисията бе използвала, за да обясни частичното подобрение на резултатите на промишлеността на Съюза през 2017 г., ПТ отбеляза, че специализираната група е стигнала до заключението, че тези фактори са повлияли на местната промишленост и на вноса по сходен начин, поради което те не можеше да бъдат използвани като обяснение за това подобрение, и че не е имало данни, които да показват, че промените в тези фактори са щели да са от по-голяма полза за вноса отколкото за местната промишленост. |
| --- | --- |

(12)

По отношение на констатациите, свързани с опасността от сериозна вреда, ПТ счете, че антидъмпинговите и изравнителните мерки не може да са били причината за възстановяването на местната промишленост. Що се отнася до другите фактори, които Комисията бе използвала, за да обясни частичното подобрение на резултатите на промишлеността на Съюза през 2017 г., ПТ отбеляза, че специализираната група е стигнала до заключението, че тези фактори са повлияли на местната промишленост и на вноса по сходен начин, поради което те не можеше да бъдат използвани като обяснение за това подобрение, и че не е имало данни, които да показват, че промените в тези фактори са щели да са от по-голяма полза за вноса отколкото за местната промишленост.

| (13) | В това отношение Комисията се позова на констатациите си в раздели 1.2.1 и 1.2.2 от приложението, които не съответстват на твърденията на ПТ. |
| --- | --- |

(13)

В това отношение Комисията се позова на констатациите си в раздели 1.2.1 и 1.2.2 от приложението, които не съответстват на твърденията на ПТ.

| (14) | На последно място, ПТ отбеляза, че специализираната група е стигнала до заключението, че дори вносът да се е увеличил през 2018 г., това не води автоматично до заключението, че е налице значително общо влошаване на положението на местната промишленост, което очевидно е било неизбежно. |
| --- | --- |

(14)

На последно място, ПТ отбеляза, че специализираната група е стигнала до заключението, че дори вносът да се е увеличил през 2018 г., това не води автоматично до заключението, че е налице значително общо влошаване на положението на местната промишленост, което очевидно е било неизбежно.

| (15) | Във връзка с това Комисията разясни в приложението към настоящия регламент всички елементи, които взе предвид, за да определи, че: i) вносът вероятно щеше да продължи да се увеличава; ii) това увеличение щеше да има отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза в светлината на неотдавнашните и очакваните бъдещи промени в ключови фактори на пазара на стомана в Съюза и в световен мащаб. Поради това в извършения от Комисията анализ по същество не бе допуснато, че увеличението на вноса, само по себе си и без да се вземат предвид други относими към анализа елементи, е щяло да причини сериозна вреда на промишлеността на Съюза при липсата на защитна мярка. По-скоро Комисията извърши подробен анализ на значимите елементи, въз основа на който стигна до заключението, че ако не беше приета мярка, промишлеността на Съюза щеше да понесе сериозна вреда. Поради това твърденията на ПТ бяха отхвърлени. |
| --- | --- |

(15)

Във връзка с това Комисията разясни в приложението към настоящия регламент всички елементи, които взе предвид, за да определи, че: i) вносът вероятно щеше да продължи да се увеличава; ii) това увеличение щеше да има отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза в светлината на неотдавнашните и очакваните бъдещи промени в ключови фактори на пазара на стомана в Съюза и в световен мащаб. Поради това в извършения от Комисията анализ по същество не бе допуснато, че увеличението на вноса, само по себе си и без да се вземат предвид други относими към анализа елементи, е щяло да причини сериозна вреда на промишлеността на Съюза при липсата на защитна мярка. По-скоро Комисията извърши подробен анализ на значимите елементи, въз основа на който стигна до заключението, че ако не беше приета мярка, промишлеността на Съюза щеше да понесе сериозна вреда. Поради това твърденията на ПТ бяха отхвърлени.

| (16) | Що се отнася до коментарите, получени от други заинтересовани страни, някои от тези страни изразиха твърдението, че Комисията следва напълно да прекрати мярката, тъй като констатациите на специализираната група са от такова естество, че са направили невъзможно изпълнението на мярката по различен начин. |
| --- | --- |

(16)

Що се отнася до коментарите, получени от други заинтересовани страни, някои от тези страни изразиха твърдението, че Комисията следва напълно да прекрати мярката, тъй като констатациите на специализираната група са от такова естество, че са направили невъзможно изпълнението на мярката по различен начин.

| (17) | По отношение на това общо твърдение Комисията отбеляза, че съгласно правилата на СТО тя има право да изпълни мярката и да я приведе в съответствие с правилата в онези няколко аспекта, които специализираната група е установила, че са несъвместими с тях. Както е показано в приложението към настоящия регламент, констатациите на специализираната група бяха от естество, което даваше възможност на Комисията да приведе мярката в съответствие със съответните разпоредби на СТО и поради това прекратяването на мярката в резултат на доклада на специализираната група не беше обосновано. |
| --- | --- |

(17)

По отношение на това общо твърдение Комисията отбеляза, че съгласно правилата на СТО тя има право да изпълни мярката и да я приведе в съответствие с правилата в онези няколко аспекта, които специализираната група е установила, че са несъвместими с тях. Както е показано в приложението към настоящия регламент, констатациите на специализираната група бяха от естество, което даваше възможност на Комисията да приведе мярката в съответствие със съответните разпоредби на СТО и поради това прекратяването на мярката в резултат на доклада на специализираната група не беше обосновано.

Увеличение на вноса в резултат на непредвидени обстоятелства и последици от задълженията

| (18) | Заинтересована страна отбеляза, че са настъпили няколко промени по отношение на мярката на САЩ по раздел 232 и че рискът от отклоняване на търговията вече не съществува или е много по-малък, в резултат на което защитната мярка следва да бъде прекратена. |
| --- | --- |

(18)

Заинтересована страна отбеляза, че са настъпили няколко промени по отношение на мярката на САЩ по раздел 232 и че рискът от отклоняване на търговията вече не съществува или е много по-малък, в резултат на което защитната мярка следва да бъде прекратена.

| (19) | Комисията отбеляза, че промените, настъпили след налагането на окончателната мярка, попадат извън обхвата на данните, които може да се използват за изпълнението на доклад на ОУС. Целта на настоящото разследване, както е посочено в известието за започване, е първоначалните констатации да бъдат допълнени с данни, които вече бяха налични към момента на провеждане на първоначалното разследване. Не бяха взети предвид последващи факти. |
| --- | --- |

(19)

Комисията отбеляза, че промените, настъпили след налагането на окончателната мярка, попадат извън обхвата на данните, които може да се използват за изпълнението на доклад на ОУС. Целта на настоящото разследване, както е посочено в известието за започване, е първоначалните констатации да бъдат допълнени с данни, които вече бяха налични към момента на провеждане на първоначалното разследване. Не бяха взети предвид последващи факти.

| (20) | Заинтересована страна заяви, че увеличението на вноса в Съюза не е настъпило в резултат на някое от задълженията, поети от Съюза съгласно ГАТТ от 1994 г., и че Комисията не е споменала нито едно от тези задължения при първоначалното си определяне. |
| --- | --- |

(20)

Заинтересована страна заяви, че увеличението на вноса в Съюза не е настъпило в резултат на някое от задълженията, поети от Съюза съгласно ГАТТ от 1994 г., и че Комисията не е споменала нито едно от тези задължения при първоначалното си определяне.

| (21) | Комисията се позова на своите разяснения в раздел 1.3 от приложението, които опровергават това твърдение. |
| --- | --- |

(21)

Комисията се позова на своите разяснения в раздел 1.3 от приложението, които опровергават това твърдение.

| (22) | Заинтересована страна счете, че не е имало непредвидени обстоятелства, довели до увеличаване на вноса, и поради това не е можело Комисията да изпълни този аспект от доклада на специализираната група. |
| --- | --- |

(22)

Заинтересована страна счете, че не е имало непредвидени обстоятелства, довели до увеличаване на вноса, и поради това не е можело Комисията да изпълни този аспект от доклада на специализираната група.

| (23) | Комисията отбеляза, че това твърдение е фактически неправилно, тъй като специализираната група бе потвърдила (8) непредвидените обстоятелства, описани от Комисията в окончателната защитна мярка. Поради това твърдението бе отхвърлено като неоснователно. |
| --- | --- |

(23)

Комисията отбеляза, че това твърдение е фактически неправилно, тъй като специализираната група бе потвърдила (8) непредвидените обстоятелства, описани от Комисията в окончателната защитна мярка. Поради това твърдението бе отхвърлено като неоснователно.

8

| (24) | Заинтересована страна отбеляза, че рискът от отклоняване на търговията и увеличен внос в резултат на мярката на САЩ по раздел 232 не са свързани с нейната държава по определени причини. |
| --- | --- |

(24)

Заинтересована страна отбеляза, че рискът от отклоняване на търговията и увеличен внос в резултат на мярката на САЩ по раздел 232 не са свързани с нейната държава по определени причини.

| (25) | Комисията отбеляза, че анализът на увеличения внос и на риска от отклоняване на търговията не бе извършен поотделно за всяка държава износител, а по-скоро като цяло, тъй като защитната мярка трябва да се прилага erga omnes. Във всеки случай Комисията искаше да подчертае, че тази заинтересована страна се е съсредоточила върху специфичното положение не само на една държава износител, но и на една промишленост — ползвател на стомана, като по този начин е пренебрегнала резултатите на тази държава износител във всички останали сегменти — ползватели на стомана. Поради това Комисията отхвърли това твърдение. |
| --- | --- |

(25)

Комисията отбеляза, че анализът на увеличения внос и на риска от отклоняване на търговията не бе извършен поотделно за всяка държава износител, а по-скоро като цяло, тъй като защитната мярка трябва да се прилага erga omnes. Във всеки случай Комисията искаше да подчертае, че тази заинтересована страна се е съсредоточила върху специфичното положение не само на една държава износител, но и на една промишленост — ползвател на стомана, като по този начин е пренебрегнала резултатите на тази държава износител във всички останали сегменти — ползватели на стомана. Поради това Комисията отхвърли това твърдение.

erga omnes

Опасност от сериозна вреда

| (26) | Някои заинтересовани страни счетоха, че констатациите на специализираната група по отношение на този аспект на мярката са от естество, което не е позволило на Комисията да изпълни мярката, без да я прекрати. |
| --- | --- |

(26)

Някои заинтересовани страни счетоха, че констатациите на специализираната група по отношение на този аспект на мярката са от естество, което не е позволило на Комисията да изпълни мярката, без да я прекрати.

| (27) | Комисията изрази несъгласие с това твърдение по причините, изложени в приложението към настоящия регламент, в което доказа, че първоначалните констатации бяха валидни и тяхната обосновка бе подсилена от представените в това приложение допълнителни данни и разяснения. |
| --- | --- |

(27)

Комисията изрази несъгласие с това твърдение по причините, изложени в приложението към настоящия регламент, в което доказа, че първоначалните констатации бяха валидни и тяхната обосновка бе подсилена от представените в това приложение допълнителни данни и разяснения.

| (28) | Някои заинтересовани страни припомниха констатацията на специализираната група, че обяснението на Комисията за ролята на антидъмпинговите и изравнителните мерки за частичното възстановяване на промишлеността на Съюза е било погрешно. |
| --- | --- |

(28)

Някои заинтересовани страни припомниха констатацията на специализираната група, че обяснението на Комисията за ролята на антидъмпинговите и изравнителните мерки за частичното възстановяване на промишлеността на Съюза е било погрешно.

| (29) | В това отношение Комисията потвърди, че специализираната група е оспорила обясненията, изложени в регламента за окончателните мерки. Целта на изпълнението обаче е именно да се даде възможност на разследващия орган да подобри до известна степен аспектите на мярката, които специализираната група е счела за погрешни, като например посочения от тези заинтересовани страни. Поради това Комисията предостави необходимата допълнителна информация и разяснения в раздел 1.2.2 от приложението във връзка с тази констатация на специализираната група. |
| --- | --- |

(29)

В това отношение Комисията потвърди, че специализираната група е оспорила обясненията, изложени в регламента за окончателните мерки. Целта на изпълнението обаче е именно да се даде възможност на разследващия орган да подобри до известна степен аспектите на мярката, които специализираната група е счела за погрешни, като например посочения от тези заинтересовани страни. Поради това Комисията предостави необходимата допълнителна информация и разяснения в раздел 1.2.2 от приложението във връзка с тази констатация на специализираната група.

| (30) | Заинтересована страна заяви, че ако Комисията не е посочила изрично, че някои фактори са оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не може да ги използва в своята обосновка при изпълнението на мярката. |
| --- | --- |

(30)

Заинтересована страна заяви, че ако Комисията не е посочила изрично, че някои фактори са оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не може да ги използва в своята обосновка при изпълнението на мярката.

| (31) | Комисията отбеляза, че специализираната група е оспорила равнището на предоставените в някои случаи подробности по първоначалната мярка. В приложението към настоящия регламент Комисията изтъкна елементите, които бе разгледала при вземането на първоначалното решение, но които не бяха подробно представени в регламента за окончателните мерки. Според Комисията приемането на твърдението на заинтересованата страна би означавало, че винаги, когато бъде решено, че разследващ орган не е предоставил достатъчно равнище на подробности в своите разяснения или своята обосновка, той вече няма възможност да отстрани пропуска чрез изпълнение. Комисията изрази несъгласие с това становище, тъй като счете, че целта на изпълнението е именно да се даде възможност на даден разследващ орган да приведе мярката си в съответствие, като например предостави по-добра и по-пълна обосновка, отколкото в регламента за окончателните мерки, в съответствие с констатациите на специализираната група. Съответно тя отхвърли твърдението. |
| --- | --- |

(31)

Комисията отбеляза, че специализираната група е оспорила равнището на предоставените в някои случаи подробности по първоначалната мярка. В приложението към настоящия регламент Комисията изтъкна елементите, които бе разгледала при вземането на първоначалното решение, но които не бяха подробно представени в регламента за окончателните мерки. Според Комисията приемането на твърдението на заинтересованата страна би означавало, че винаги, когато бъде решено, че разследващ орган не е предоставил достатъчно равнище на подробности в своите разяснения или своята обосновка, той вече няма възможност да отстрани пропуска чрез изпълнение. Комисията изрази несъгласие с това становище, тъй като счете, че целта на изпълнението е именно да се даде възможност на даден разследващ орган да приведе мярката си в съответствие, като например предостави по-добра и по-пълна обосновка, отколкото в регламента за окончателните мерки, в съответствие с констатациите на специализираната група. Съответно тя отхвърли твърдението.

| (32) | Някои заинтересовани страни заявиха, че самата перспектива за по-нататъшно увеличаване на вноса не е щяла непременно да доведе до ситуация на сериозна вреда за производителите от Съюза. |
| --- | --- |

(32)

Някои заинтересовани страни заявиха, че самата перспектива за по-нататъшно увеличаване на вноса не е щяла непременно да доведе до ситуация на сериозна вреда за производителите от Съюза.

| (33) | Комисията извърши подробен анализ за начина, по който щеше да се осъществи евентуално по-нататъшно увеличение на вноса, и за причините, поради които това увеличение щеше да доведе до ситуация на сериозна вреда за промишлеността на Съюза. Поради това твърдението бе отхвърлено. |
| --- | --- |

(33)

Комисията извърши подробен анализ за начина, по който щеше да се осъществи евентуално по-нататъшно увеличение на вноса, и за причините, поради които това увеличение щеше да доведе до ситуация на сериозна вреда за промишлеността на Съюза. Поради това твърдението бе отхвърлено.

| (34) | Накрая някои заинтересовани страни представиха други твърдения, като например свързани с резултатите на промишлеността на Съюза в годините след налагането на защитната мярка или промените, настъпили след това събитие, като например положението на производителите от Съюза и други трети държави след мярката на САЩ по раздел 232, промените във вноса или „енергийната криза“. |
| --- | --- |

(34)

Накрая някои заинтересовани страни представиха други твърдения, като например свързани с резултатите на промишлеността на Съюза в годините след налагането на защитната мярка или промените, настъпили след това събитие, като например положението на производителите от Съюза и други трети държави след мярката на САЩ по раздел 232, промените във вноса или „енергийната криза“.

| (35) | Комисията отхвърли всички тези твърдения, тъй като те попадаха извън материалноправния и времевия обхват на изпълнението, понеже засягаха събития, които не са свързани с налагането на окончателната мярка в началото на 2019 г. |
| --- | --- |

(35)

Комисията отхвърли всички тези твърдения, тъй като те попадаха извън материалноправния и времевия обхват на изпълнението, понеже засягаха събития, които не са свързани с налагането на окончателната мярка в началото на 2019 г.

| (36) | По изложените в приложението към настоящия регламент причини Комисията счете, че е изпълнила изцяло решението на СТО. Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 следва да бъде изменен, като се добави включената в приложението към настоящия регламент обосновка, която допълва направените при първоначалното разследване констатации. |
| --- | --- |

(36)

По изложените в приложението към настоящия регламент причини Комисията счете, че е изпълнила изцяло решението на СТО. Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 следва да бъде изменен, като се добави включената в приложението към настоящия регламент обосновка, която допълва направените при първоначалното разследване констатации.

| (37) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по защитните мерки, създаден съответно съгласно член 3, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2015/478 и член 22, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2015/755, |
| --- | --- |

(37)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по защитните мерки, създаден съответно съгласно член 3, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2015/478 и член 22, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2015/755,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Текстът в приложението към настоящия регламент се добавя като приложение V към Регламент (ЕС) 2019/159.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Той се прилага от 2 февруари 2019 г.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 12 януари 2023 година.

За Комисията

Председател

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ОВ L 83, 27.3.2015 г., стр. 16.

1

(2)  
  ОВ L 123, 19.5.2015 г., стр. 33.

2

(3)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1013 на Комисията за налагане на временни защитни мерки във връзка с вноса на някои стоманени продукти (ОВ L 181, 18.7.2018 г., стр. 39).

3

(4)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 на Комисията от 31 януари 2019 г. за налагане на окончателни защитни мерки срещу вноса на някои стоманени продукти (ОВ L 31, 1.2.2019 г., стр. 27).

4

(5)  WT/DS595/R Европейски съюз — защитни мерки по отношение на някои стоманени продукти,
  29 април 2022 г.

5

Европейски съюз — защитни мерки по отношение на някои стоманени продукти,

(6)  WT/DS595/13, 9 август 2022 г.

6

(7)  
  ОВ C 320, 24.8.2022 г., стр. 47.

7

(8)  Вж. доклада на специализираната група, параграф 7.117.

8

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

„ПРИЛОЖЕНИЕ V

Привлекателност на пазара на Съюза

| 1) | В първоначалното си определяне Комисията обясни, че пазарът на стомана в Съюза е бил привлекателен за вноса по отношение на размера и цените (1). Във връзка с това, въз основа на данни на ОИСР (2), през годините преди започването на разследването, довело до налагането на защитна мярка, пазарът на Съюза е бил най-голямата територия за внос по отношение на обемите с дял от 13,8 % до 18,4 % от вноса в световен мащаб през целия този период. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Освен по отношение на обемите пазарът на Съюза е бил много привлекателен и по отношение на цените. Всъщност анализ на съответните данни (3) показа, че основните държави — износителки на стомана за Съюза, са постигнали за голяма част от износа си (от 46 % до 78 % от съответните кодове по КН) по-висока цена на пазара на Съюза в сравнение с експортните цени, постигнати на други трети пазари за същите кодове по КН. Пазарът на Съюза е представлявал също така важен дял от износа на тези държави, като е бил основната или една от основните им дестинации за износ и в някои случаи е достигал дял от над 25 % и дори 32 % в дадена година (4). |
| --- | --- |

2)

| 3) | Привлекателността на пазара на Съюза беше потвърдена и от факта, че макар основните държави — износителки на стомана (5), да са намалявали износа си за трети държави, износът им за Съюза се е увеличавал с бързи темпове. По-специално износът с такъв произход за други трети държави е намалял с над 11 милиона тона (-8 %) през 2018 г. (6) в сравнение с 2017 г. (7) От друга страна, през същия период вносът в Съюза от тези държави на произход е нараснал с над 3 милиона тона (+14 %) (8). Тези противоположни тенденции показаха, че докато вносът в други трети държави е намалял като цяло в контекста на нарастващ свръхкапацитет и засилено ограничаване на достъпа до пазарите в световен мащаб (вж. раздели 1.1.1. и 1.1.2. по-долу) и при липсата на значителни положителни промени във вътрешното им потребление, производителите износители са се възползвали от възможността да продават все по-големи обеми на пазара на Съюза. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Поради това горепосоченият набор от данни показва недвусмислено, че пазарът на Съюза е бил привлекателен за производителите износители по отношение както на обемите, така и на цените. |
| --- | --- |

4)

1.   АНАЛИЗ

1.1.   Увеличен внос в резултат на непредвидени обстоятелства

| 5) | Поради това в подразделите по-долу се предоставят допълнителна информация и по-подробно разяснение, свързващи всяко от установените непредвидени обстоятелства с настъпилото увеличение на вноса, като по този начин се допълват първоначалните констатации. |
| --- | --- |

5)

1.1.1.   Увеличаване на вноса в Съюза поради свръхкапацитет в стоманодобивния сектор в световен мащаб

| 6) | В първоначалното си определяне Комисията установи, че в стоманодобивния сектор съществува свръхкапацитет и че въпреки усилията, насочени към намаляването му, той все пак се е увеличил през разследвания период (9). |
| --- | --- |

6)

| 7) | В няколко източника последователно бе потвърдена пряката връзка между свръхкапацитета в стоманодобивния сектор и въздействието му върху износа. Например ОИСР отбеляза, че „Прекомерните нива на капацитет за производство на стомана имат важни последици за стоманодобивната промишленост, често свързани със свръхпредлагане, ниски цени и слаба рентабилност“ (10). ОИСР също отбеляза, че „В световен мащаб въздействието на свръхкапацитета се предава чрез търговията; свръхкапацитетът може да доведе до резки увеличения на износа, което да доведе до спад на цените и загуби на пазарен дял за конкуриращите се с вноса местни производители“ (11). |
| --- | --- |

7)

| 8) | Аналогично и други изследвания сочат в същата посока. В документ на Института за икономическа политика от 2014 г. (12) е отбелязано, че „Свръхкапацитетът означава, че съоръженията за производство на стомана имат капацитет да произвеждат много повече стомана от потребностите на пазара. Високите постоянни разходи, капиталоемкостта и големият мащаб на производството на стомана насърчават износа на излишъка при по-ниски пазарни цени. [...] Свръхкапацитетът води до свръхпроизводство и до резки увеличения на износа“, а „[в]исоката капиталоемкост на отрасъла принуждава производителите да увеличат максимално производството, за да покрият постоянните разходи, което на свой ред ги принуждава да изнасят излишната продукция на дъмпингови цени за чужди пазари — особено за привлекателния пазар на САЩ — когато вътрешното търсене изостава. Това доведе до многократни резки увеличения на нелоялно търгуваната стомана през годините.“ |
| --- | --- |

8)

| 9) | В същия дух Европейската комисия в съобщение от 2016 г. заяви също така, че „Неотдавна свръхпроизводството на стомана доведе до изключително голямо увеличаване на износа, което дестабилизира световните пазари на стомана и понижи нейните цени в световен мащаб“ (13). |
| --- | --- |

9)

| 10) | Следователно съществува общоприета икономическа обосновка, обясняваща действията на производителите износители, които пласират продукцията от свръхкапацитета си на пазарите на трети държави (обикновено на по-ниски цени), за да могат да покрият поне част от разходите си. |
| --- | --- |

10)

| 11) | След това Комисията направи по-подробна оценка на пряката връзка между потвърдения съществуващ (и нарастващ) свръхкапацитет в стоманодобивния сектор и увеличения внос в Съюза. |
| --- | --- |

11)

| 12) | В ситуация на свръхкапацитет и при наличието на стимул за пласиране на продукцията от излишния капацитет производителите износители щяха да се насочат към онези пазари, които по принцип им дават възможност да продават в идеалния случай по-големи обеми на по-добри цени (в сравнение с други трети пазари). В това отношение Комисията разясни в съображения 1—4, че Съюзът е привлекателен пазар за производителите износители както по отношение на размера, така и по отношение на равнището на цените. Наличните данни за вноса показаха също, че вносът в Съюза се е увеличил бързо и в големи обеми през периода, в който свръхкапацитетът също се е увеличил (14), както и че това е станало с много по-бързи темпове от потреблението на Съюза (15), като данните показаха също така, че вносът в Съюза е продължил да се увеличава, докато тенденцията при износа за други трети държави е обратната. Освен това данните в регламента за временните мерки показват, че производителите износители последователно са подбивали цените на производителите от Съюза (в някои случаи значително), показвайки решимостта си да продължат да се възползват от привлекателните условия на пазара на Съюза (16). Размерът и темпът на вноса в Съюза на постоянно по-ниски цени от тези на промишлеността на Съюза в контекста на много по-бавния растеж на потреблението едва ли биха могли изобщо да бъдат разумно обяснени, освен в контекста на нарастващ свръхкапацитет, определящ поведението на производителите износители. |
| --- | --- |

12)

| 13) | В съответствие с това Комисията стигна до заключението, че през първоначалния разследван период вносът в Съюза е нараснал вследствие на свръхкапацитета в стоманодобивния сектор. |
| --- | --- |

13)

1.1.2.   Увеличаване на мерките за търговска защита и ограничаващите търговията мерки в трети държави

| 14) | В съображения 33 и 34 от регламента за временните мерки Комисията разясни, че е настъпило значително увеличение на използването на инструменти за търговска защита в стоманодобивния сектор, по-специално през годините преди започването на разследването на ЕС за налагане на защитни мерки. В регламента за временните мерки е посочено, че „докато през периода 2011—2013 г. годишно са започвали средно около 77 свързани със стоманата разследвания, през периода 2015—2016 г. този среден брой се е увеличил до 117.“ Освен това през цялата 2017 г. трети държави са продължили да налагат ограничаващи търговията мерки (17). |
| --- | --- |

14)

| 15) | Като цяло Комисията отбеляза въз основа на анализираните от нея данни (18), че през периода 2013—2017 г. (19) са наложени повече от 300 мерки за търговска защита за стоманени продукти. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Разбивка на тези данни показа, че тези мерки са били наложени от голям брой държави (най-малко 24 юрисдикции), сред които са и всички основни държави — вносителки на стомана (20). Тези държави са наложили 157 мерки за периода 2013—2017 г., т.е. над 52 % от общия брой. |
| --- | --- |

16)

| 17) | Едновременно с това водещите държави износители за Съюза през този период са били обект на голям брой мерки в множество юрисдикции. Като взе за пример седемте най-големи износители за Съюза (21), Комисията отбеляза, че те са били обект на около 200 мерки, т.е. на около 66 % от общите въведени мерки в най-малко 24 различни трети държави. |
| --- | --- |

17)

| 18) | Поради това Комисията потвърди, че мащабът на мерките по ИТЗ, от гледна точка на броя на отделните мерки и на засегнатите държави (налагащи мерките и представляващи обект на тези мерки), е бил много значителен. Освен това Комисията отбеляза, че данните от първоначалното досие сочеха, че тези стойности може да са дори по-скоро консервативни (22). В допълнение, наложените съгласно тези мерки мита изглеждаха достатъчно високи, за да повлияят на равнището на навлизащия на тези пазари внос в сравнение с периода преди въвеждането им. Това беше видно от общия спад на износа от държави, които са обект на мерки по ИТЗ, за трети пазари (вж. съображение 19), независимо от факта, че общите пазарни условия не бяха се променили значително (23) и следователно по принцип не биха обяснили намаляване на изнесените обеми в такъв мащаб, ако не беше въздействието на равнището на мерките. |
| --- | --- |

18)

| 19) | В това отношение Комисията потвърди въз основа на анализираните данни, че общият ефект от налагането на мерки за търговска защита е намаляването (в много случаи значително) на вноса в държавите, които са обект на мерките, през периода след налагането им. Във връзка с това Комисията отбеляза, въз основа на анализ на собствените си разследвания относно ИТЗ по отношение на стоманени продукти (24), че вносът е намалял средно с до 82 % в сравнение с равнището на вноса през разследвания период, довело до налагането на мерки. В тези случаи засегнатият обем на вноса е бил значителен (25). Комисията потвърди също, че мерките по ИТЗ в областта на стоманата са имали подобен ефект, когато са били наложени от трети държави. В извадка от 26 оценени случая Комисията потвърди (26), че намалението на вноса е средно със 73 % и че засегнатите обеми също са значими (27). Следователно налагането на мерки по ИТЗ от трети държави е довело до намаляване на износа за тези държави, който поне частично е бил насочен към пазара на Съюза. |
| --- | --- |

19)

| 20) | Освен това друг набор от данни, показващ ясната връзка между нарастващия брой мерки за търговска защита в трети държави и увеличаването на вноса на пазара на Съюза, са противоположните тенденции на износа на основните държави — износителки на стомана за Съюза, разяснени в съображение 3 (28). С оглед на големия брой мерки за търговска защита, наложени от трети държави, и въздействието, което те оказват върху обема на вноса в държавите, налагащи дадена мярка (както е описано подробно в съображения 18 и 19), тази тенденция потвърждава, че способността им да изнасят за трети държави е била значително ограничена. Поради това те са се стремели да прехвърлят тези допълнителни обеми (засегнати също от свръхкапацитета) на привлекателния пазар на Съюза, който в резултат на това е отчел последователно увеличение на вноса през същия период при значително по-високи темпове от промените в потреблението. |
| --- | --- |

20)

| 21) | Графиката по-долу (29) илюстрира тези тенденции. |
| --- | --- |

21)

Image 1

| 22) | Комисията също така отбеляза, че през този период общото потребление на стомана не е отбелязало значително намаление, което би обяснило подобно намаляване на износа за трети държави. Следователно намаляването на износа за други трети държави би могло да бъде разумно обосновано само с ограничаващия ефект на широкия набор от мерки по ИТЗ или други ограничаващи търговията мерки, наложени от голям брой юрисдикции. |
| --- | --- |

22)

| 23) | В съответствие с това Комисията стигна до заключението, че увеличението на мерките по ИТЗ и на други ограничаващи търговията мерки в трети държави е довело до увеличаване на вноса в Съюза през разглеждания период. |
| --- | --- |

23)

1.1.3.   Мярка на САЩ по раздел 232

| 24) | В съображения 58—61 от регламента за окончателните мерки Комисията разясни връзката между мерките на САЩ по раздел 232 и увеличението на вноса в Съюза. Освен това в съображения 101—110 от регламента за окончателните мерки Комисията направи също така оценка на промените във вноса както на пазара на Съюза, така и на пазара на САЩ (30). |
| --- | --- |

24)

| 25) | Тъй като данните, оценени с цел определяне на увеличението на вноса, бяха до края на юни 2018 г. (края на последния разгледан период или „ПРП“), те обхванаха тенденциите на вноса в Съюза и в САЩ за относително кратък период след влизането в сила на мярката на САЩ по раздел 232. Въпреки това, както е разяснено в съображение 58 от регламента за окончателните мерки, разследването, довело до мярката на САЩ, вече е било започнало през април 2017 г., а докладът, определящ основата за по-късното приемане на мярката, е бил публикуван през януари 2018 г., поради което вече бяха установени първите признаци на отклоняване на търговията. |
| --- | --- |

25)

| 26) | Данните показват, че докато през първото полугодие на 2018 г. вносът в САЩ е намалял с почти един милиона тона (-7 %) в сравнение със същия период на 2017 г., вносът в Съюза е следвал почти идентична противоположна тенденция, като вносът е нараснал с 1,2 милиона тона (+7 %). |
| --- | --- |

26)

| 27) | Тази тенденция се обяснява с това, че основните държави — износителки на стомана за Съюза, са изнасяли значими обеми и за пазара на САЩ. Докато обемът на износа за САЩ е намалявал (вследствие на въздействието на митото от 25 % съгласно мярката на САЩ по раздел 232), обемът на износа на някои от тези държави за Съюза е нараствал едновременно с това. Освен това, и както е разяснено в съображение 3 по-горе, износът от тези държави в други трети пазари като цяло е намалял. |
| --- | --- |

27)

| 28) | Следователно невъзможността за износ за САЩ в същите количества след влизането в сила на мярката на САЩ по раздел 232 е поставила държавите износителки в ситуация, в която те са били принудени да търсят други пазари за своята стомана. В този случай, тъй като пазарът на Съюза е бил много привлекателен по отношение на размера и цените в сравнение с други трети пазари, той е бил естествена цел за държавите износителки и това е довело до увеличаване на вноса, по-специално от държави на произход, загубили обеми на износ за САЩ. Тези тенденции са показани на графиките по-долу (31). |
| --- | --- |

28)

Image 2

Image 3

| 29) | С оглед на тези факти Комисията потвърди, че увеличението на вноса в Съюза, което е настъпило през разследвания период, е било резултат (заедно с другите установени непредвидени обстоятелства) от мярката на САЩ по раздел 232. |
| --- | --- |

29)

Кумулативна оценка

| 30) | Комисията заключи също, че увеличението на вноса е настъпило в резултат от съчетаването на всички установени непредвидени обстоятелства (свръхкапацитет в световен мащаб, увеличаване на мерките за търговска защита и ограничаващите търговията мерки в трети държави и мярката на САЩ по раздел 232). Наличието на няколко непредвидени обстоятелства едновременно с това потвърждава констатацията за логическа връзка между увеличаването на вноса в Съюза, който представляваше привлекателен и основен пазар за износ на стомана, и установените непредвидени обстоятелства. |
| --- | --- |

30)

1.2.   Опасност от сериозна вреда

| 31) | В първоначалното определяне е посочено, че ако Съюзът не наложи защитна мярка, съществува опасност от сериозна вреда за местните производители, тъй като се очаква вносът да продължи да нараства, по-специално (но не само) поради отклоняването на търговията след въвеждането на мярката на САЩ по раздел 232, което ще окаже допълнителен натиск от страна на вноса по отношение на цените и обемите (32). В настоящия раздел от регламента ще се разгледа по-подробно защо е съществувала опасност от сериозна вреда и защо е била добре обоснована с оглед на наличните доказателства към момента на налагането на окончателната мярка. За тази цел в настоящия раздел от регламента ще бъдат представени допълнителни разяснения и пояснения по следните аспекти, водещи до констатацията за опасност от сериозна вреда: i) състоянието на промишлеността на Съюза и причини, обясняващи частичното ѝ възстановяване през 2017 г.; ii) ролята на мерките на ЕС по ИТЗ за състоянието на промишлеността на Съюза; iii) въздействието на мярката на САЩ по раздел 232 — включително неотдавнашните промени във вноса в Съюза; iv) последните промени в цените на стоманата и суровините; v) актуалното състояние на мерките по ИТЗ в трети държави и свръхкапацитета; vi) пазарни перспективи и прогнози. |
| --- | --- |

31)

Продължаваща привлекателност на пазара на Съюза

| 32) | В съображения 1—4 по-горе Комисията разясни как пазарът на Съюза е бил привлекателен по отношение на размера и цените и че тези характеристики са допринесли за увеличаване на размера на вноса на пазара на Съюза през разследвания период. |
| --- | --- |

32)

| 33) | Комисията счете, че тези характеристики са останали същите в края на разследването, довело до налагането на окончателната защитна мярка, потвърждавайки, че през 2018 г. пазарът на Съюза е продължил да бъде привлекателен по отношение на размера (33) и цените. Основните държави — износителки на стомана за Съюза, са постигнали по-висока цена на пазара на Съюза в сравнение с експортните цени, постигнати на други трети пазари за 48 % до 81 % от съответните кодове по КН (34). По този начин се потвърждава продължаващата привлекателност по отношение на цените. Що се отнася до размера, Съюзът е продължил да бъде значим експортен пазар, заемайки почти 40 % за някои държави износители, а за някои от тях — около 25 % от общия им износ, в зависимост от конкретната държава износител (35). |
| --- | --- |

33)

| 34) | Освен това Комисията стигна до заключението, че сред оценените данни, включително изявленията от заинтересовани страни, няма елементи, които да показват, че пазарът на Съюза е щял да стане по-малко привлекателен в близко бъдеще. Всъщност, както е показано в настоящото приложение (вж. като пример подраздели 1.2.3 и 1.2.5. по-долу), все повече са липсвали алтернативни пазари, на които производителите износители да могат да достигнат същите или подобни обеми на износа, както са правели това в миналото, в резултат на което натискът от вноса на привлекателния пазар на Съюза щеше да се увеличи още повече. |
| --- | --- |

34)

1.2.1.   Състояние на промишлеността на Съюза и фактори, обясняващи частичното ѝ възстановяване през 2017 г.

| 35) | В раздел VI.1 от регламента за временните мерки и в раздели 5.1—5.3 от регламента за окончателните мерки беше разяснено състоянието на промишлеността на Съюза в края на анализирания период и промяната на показателите за вредата от 2013 г. насам, като се заключаваше, че промишлеността на Съюза е в нестабилно и уязвимо положение. |
| --- | --- |

35)

| 36) | Констатацията за уязвимост, въпреки частичното подобрение през 2017 г., беше обяснена с някои фактори, които позволиха на промишлеността на Съюза да достигне едва през 2017 г. като цяло по-стабилни равнища на рентабилност в сравнение с предходните години, въпреки непрекъснато нарастващия внос (36). |
| --- | --- |

36)

| 37) | На първо място, рентабилността на промишлеността на Съюза през целия анализиран период показа като цяло лоши резултати, като или е понасяла загуби (2013 г.), или е постигала много ниско равнище на печалбите (2014—2016 г.). Въпреки че през 2017 г. промишлеността е постигнала по-стабилно равнище на рентабилност за пръв път за период от пет години, тя не е достигнала стойност, която да компенсира предишните ѝ резултати за четиригодишен период. Дори през тази година за голям брой категории продукти рентабилността е останала ниска. Три категории продукти са останали на загуба, а 13 категории продукти — близо до нулева рентабилност. Само за седем категории продукти е било възможно отново да бъде постигнато равнище на печалба от над 6 % през 2017 г. (37) В това отношение ключов различен фактор през 2017 г. е свързан с промените и равнището на единичните продажни цени на промишлеността на Съюза и разликата при производствените разходи в сравнение с тези от предходни години. Що се отнася до цената, през 2017 г. тя е нараснала с около 18 % спрямо предходната година (увеличение от 106 EUR/тон). Едновременно с това, въпреки че производствените разходи също са се увеличили през посочената година (с 82 EUR/тон в сравнение с предходната година) (38), промишлеността на Съюза е успяла да постигне най-големия (положителен) марж между тях през анализирания период (36 EUR/тон), което е довело до по-висока рентабилност (39). Тази извънредна (40) ситуация обаче, според анализираните в разследването последни промени, не се очакваше да има дълготраен характер и имаше ясно изразени тенденции, които показваха, че тя вече се обръща (вж. раздел 1.2.4). |
| --- | --- |

37)

| 38) | На второ място, въпреки че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си като цяло със 7 % през 2017 г. в сравнение с 2013 г. (41), което е допринесло за частично подобряване на резултатите ѝ през същата година, тя очевидно не е била в състояние да се възползва напълно от много по-голямото увеличение на потреблението през същия период (+14 %) (42) на пазара на Съюза, въпреки че е продължила да разполага с достатъчен капацитет през 2017 г. (степен на използване на капацитета от 76 % през 2017 г. в сравнение със 75 % през 2016 г.) (43), за да увеличи допълнително продажбите си на вътрешния пазар. Следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза почти не е подобрила използването на капацитета си през 2017 г. в сравнение с предходната година. Тези ограничени резултати можеше да се обяснят със значителния нарастващ натиск от вноса (по отношение на обемите и цените), на който е била подложена промишлеността на Съюза през оценения период. Всъщност вносът се е възползвал в много по-голяма степен от увеличението на потреблението, отколкото производителите от Съюза. Въпреки че производителите от Съюза са губели пазарен дял последователно всяка година (от 87,2 % на 81,9 %) (44), вносът е отбелязал драстично увеличение (+71 %) (45), което е довело до увеличение на пазарния му дял от 12,7 % през 2013 г. на 18,8 % през 2017 г. (46) Пазарният дял на вноса през ПРП е бил 18,8 %, т.е. дори по-висок в сравнение с 2017 г. (18,1 %). Тези тенденции можеше да се обяснят с постоянното подбиване на цените на вноса (47), което е попречило на промишлеността на Съюза да реализира пълния (или поне по-голям) потенциал на пазарните промени. |
| --- | --- |

38)

| 39) | На трето място, въпреки че пазарните условия като цяло са се подобрили (с повишено потребление, продажби на вътрешния пазар и ценови равнища), промишлеността на Съюза все пак не е успяла да превърне това в по-голяма заетост, като е загубила близо 10 000 работни места в Съюза през периода 2013—2017 г. (48) През 2017 г. равнището на заетост дори е намаляло много слабо в сравнение с 2016 г. И накрая, запасите са нараснали с 19 % през разследвания период и са останали високи през 2017 г. (49). |
| --- | --- |

39)

| 40) | Следователно промишлеността на Съюза е подобрила частично своите резултати през 2017 г. вследствие на комбинация от фактори, по-специално увеличението на потреблението и на продажбите на вътрешния пазар и по-голямата разлика между цената на стоманата и на суровините (50), но това подобрение все пак е било ограничено от степента на оказания през същата година натиск от вноса, което не е позволило на промишлеността на Съюза да се възползва в по-голяма степен от съществуващите фактори. Непрекъснатата загуба на пазарен дял и постоянното подбиване на цените за всички категории продукти или работните места, които не е могла да възстанови, са ясни признаци, че състоянието ѝ не е било на отрасъл, който напълно се е възстановил от последиците от предишни отрицателни резултати през предходните години, и че натискът от вноса е играел ключова роля за възпрепятстването на това възстановяване. |
| --- | --- |

40)

| 41) | Тъй като някои от тези фактори, които са се променили в положителна посока през 2017 г., са се обърнали през 2018 г. (вж. по-долу последните промени и очакваните резултати за цените на стоманата и на суровините, както и очакваните тенденции в потреблението) в ситуация, в която се е очаквало натискът от страна на вноса по отношение на обемите и цените да се засили, въздействието върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза щеше да бъде отрицателно. |
| --- | --- |

41)

| 42) | С други думи, въпреки че промишлеността на Съюза е успяла частично да се възстанови поради комбинацията от положителни тенденции в редица ключови фактори на пазара и по-бавното увеличаване на вноса през 2017 г. спрямо предходните години (51), отрицателният обрат, наблюдаван при повечето от тези фактори в края на 2018 г., неизменно щеше да доведе до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза на фона на наблюдаваното по-нататъшно увеличаване на натиска от вноса, на който промишлеността на Съюза този път не нямаше да издържи поради мащаба му и очакваните преобладаващи пазарни условия. В резултат на това в края на разследвания период състоянието на промишлеността на Съюза е било уязвимо към евентуално по-нататъшно рязко увеличаване на вноса. |
| --- | --- |

42)

1.2.2.   Роля на мерките на ЕС по ИТЗ за състоянието на промишлеността на Съюза през 2017 г.

| 43) | В настоящия раздел Комисията предоставя необходимите допълнителни разяснения и подкрепящи данни относно ролята на мерките по ИТЗ за частичното възстановяване на промишлеността на Съюза през 2017 г. |
| --- | --- |

43)

| 44) | На първо място, за тази цел Комисията подбра мерките, наложени през 2015 г. и 2016 г., тъй като Комисията счете, че това са мерките, на които може отчасти да се припише въздействието върху резултатите на промишлеността на Съюза през 2017 г. (52) Следователно при тези параметри преди 2017 г. Комисията е наложила шест мерки по ИТЗ върху вноса на категории продукти, които впоследствие са били обект на защитната мярка (53). |
| --- | --- |

44)

| 45) | Тези мерки бяха следните (54): Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/501 на Комисията (55), Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/181 на Комисията (56), Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1778 на Комисията (57), Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/113 на Комисията (58), Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1777 на Комисията (59) и Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/969 на Комисията (60). |
| --- | --- |

45)

| 46) | Комисията забеляза, че рентабилността на производителите от Съюза при тези категории продукти систематично се е подобрявала в годината след налагането на мерките. По-специално Комисията установи, че през 2017 г. рентабилността като цяло се е подобрила (61), въпреки че за голям брой категории продукти рентабилността е останала ниска, по-специално за категориите продукти, които са обект на неотдавнашни мерки по ИТЗ, и че цените на вноса на трети държави (различни от тези, които са обект на въпросните мерки по ИТЗ) като цяло са се увеличили временно през 2017 г. след налагането на мерките по ИТЗ (62). |
| --- | --- |

46)

| 47) | Освен това обемите, засегнати от неотдавнашните мерки за търговска защита, са представлявали около 40 % от общия внос в рамките на категориите продукти, обект на неотдавнашни мерки по ИТЗ през разглеждания период (63), а в годините след налагането на тези мерки по ИТЗ обемите им на пазара на Съюза са намалели с повече от 90 % (64). Поради това значителното намаляване на нелоялно търгувания внос, довел до налагането на мерки, като цяло е дало възможност на производителите от Съюза и на другите държави износители да увеличат продажните си цени през 2017 г. |
| --- | --- |

47)

| 48) | Освен това за всички категории продукти — обект на неотдавнашни мерки за търговска защита, е отбелязано значително подобрение на рентабилността (65), като няколко от тях са надхвърлили 6 % през 2017 г. (66) За останалите категории положението е било по-разнообразна, като няколко категории са надвишили или са достигнали близо 6 % рентабилност (67), други категории са се подобрявали, но все още са показвали слаби или ниски равнища на рентабилност (68), а други са били губещи или са имали рентабилност от около 1 % (69), независимо от неотдавнашните тенденции. Това показва, че по отношение на промените в рентабилността картината сред категориите не е хомогенна и че като цяло повечето категории (70) през 2017 г. са били или на загуба, или са имали нестабилни равнища на рентабилност, въпреки че в някои случаи положението им се е подобрило в сравнение с предходната година. Това потвърждава нестабилността на цялостното състояние на промишлеността на Съюза, въпреки че положението е било по-добро от предходната година. |
| --- | --- |

48)

| 49) | Въпреки това, както е разяснено по-долу, тенденцията за увеличаване на цените през 2017 г. е била временна и е започнала да се обръща през 2018 г., когато в Съюза се наблюдава рязко увеличение на вноса главно от трети държави, които не са обект на мерки за търговска защита, и отклоняване на търговията, причинено от мярката на САЩ по раздел 232. Това е видно от обема на вноса през ПРП, който е достигнал рекордната стойност от 31 314 тона, въпреки налагането на неотдавнашни мерки за търговска защита при някои категории продукти. Това показа, че въпреки че неотдавнашните мерки по ИТЗ са допринесли за частичното и временно подобряване на промишлеността на Съюза, те са били в полза и на държавите износители, които не са били обект на мерки и които също са започнали значително да увеличават присъствието си на пазара на Съюза (71). |
| --- | --- |

49)

| 50) | Поради това Комисията потвърди, че налагането на мерки по ИТЗ е допринесло за общите резултати на производителите от Съюза, доколкото тези категории са били засегнати (72). |
| --- | --- |

50)

| 51) | Освен това обосновката в раздели 1.2.1 и 1.2.2 ясно показа, че някои фактори, обясняващи частичното възстановяване на Съюза (например потреблението), не са засегнали или облагодетелствали по еднакъв или подобен начин производителите от Съюза и държавите износителки, тъй като последните са успели да увеличат значително (+71 % по отношение на обема) присъствието си на пазара на Съюза за сметка на производителите от Съюза, които са загубили пазарен дял и са имали само относително слабо увеличение на общия обем на продажбите (+7 %) в сравнение с непрекъснатия растеж на вноса. |
| --- | --- |

51)

1.2.3.   Въздействие на мярката на САЩ по раздел 232

| 52) | В регламента за окончателните мерки (73) Комисията стигна до заключението, че мярката на САЩ по раздел 232 е причина за значителното отклоняване на търговията на пазара на Съюза. |
| --- | --- |

52)

| 53) | В това отношение Комисията извърши по-подробен анализ на моделите на внос в Съюза и в САЩ, както като цяло, така и допълнително анализирайки поведението на някои държави износители. Този анализ показа, че при сравняване на вноса в САЩ и в Съюза през първото полугодие на 2018 г. и първото полугодие на 2017 г. вносът в САЩ е намалял с почти един милиона тона (-7 %) в сравнение със същия период на 2017 г., а вносът в Съюза е следвал почти идентична противоположна тенденция с увеличение на вноса от 1,2 милиона тона (+7 %) (вж. съображение 26 по-горе). При оценката на промените през второто полугодие на 2018 г. и през същия период на 2017 г. тези противоположни тенденции стават по-силно изразени. В действителност вносът в САЩ е намалял с 2,4 милиона тона (-19 %), а вносът в Съюза е нараснал с над 2 милиона тона (+15 %) (74). |
| --- | --- |

53)

| 54) | Това е довело до общо годишно намаление на вноса в САЩ с 3,3 милиона тона (-13 %) и увеличение на вноса в Съюза с 3,2 милиона тона (+11 %), като 72 % от общото намаление на обемите в САЩ и 63 % от увеличението на вноса в Съюза са станали през второто полугодие на 2018 г. (75) |
| --- | --- |

54)

| 55) | Поради това темповете и мащабите, с които тези тенденции на вноса са се ускорили през второто полугодие на 2018 г., показаха, че мярката на САЩ по раздел 232 постепенно е повишавала въздействието си, тъй като е действала вече няколко месеца, и че държавите износители бързо са се приспособили към новата пазарна ситуация (76). |
| --- | --- |

55)

| 56) | По-подробният анализ на Комисията на поведението на държавите износителки както на пазара на САЩ, така и на пазара на ЕС потвърди тази тенденция. Например в държави като Турция, Русия, Южна Корея и Тайван (77), които са съответствали на значителен обем от износа за САЩ и Съюза, са се наблюдавали следните тенденции през 2018 г. в сравнение с 2017 г.: Турция е намалила износа си за САЩ с около 850 000 тона (-45 %) и е увеличила износа си за Съюза с 2,6 милиона тона (+56 %). Аналогично износът на Русия за САЩ е намалял с повече от 250 000 тона (-36 %) и се е увеличил с 870 000 тона (+23 %) за Съюза, износът на Южна Корея за САЩ е намалял с повече от 880 000 тона (-27 %), докато износът за Съюза се е увеличил с около 250 000 тона (+8 %), и накрая износът на Тайван за САЩ е намалял с около 160 000 тона (-14 %), като същевременно е нараснал с повече от 500 000 тона (+40 %) за Съюза (78). |
| --- | --- |

56)

| 57) | Следователно тези стойности показаха, че производителите износители като цяло са успели да изнесат поне част от загубените в САЩ обеми за пазара на Съюза, а в някои случаи и да увеличат присъствието си на пазара на Съюза значително над загубените в САЩ обеми. Предвид размера на пазара в САЩ (79) и факта, че мярката на САЩ по раздел 232 все още беше в първите месеци на прилагане и следователно все още не беше достигнала пълното си очаквано въздействие (80), бе разумно да се очаква, че износът за САЩ ще продължи да намалява в значителни обеми и че производителите износители ще могат да се адаптират към тези обстоятелства и да увеличат присъствието си на пазара на Съюза още повече. |
| --- | --- |

57)

| 58) | Поради това Комисията потвърди, че се очаква мярката на САЩ по раздел 232 да доведе до още по-голямо отклоняване на износа към пазара на Съюза в близко бъдеще. |
| --- | --- |

58)

1.2.4.   Последни промени в цените на стоманата и суровините

| 59) | В регламента за окончателните мерки Комисията отбеляза, че „от третото тримесечие на 2018 г. цените на стоманата в Съюза са започнали да следват тенденция на спад“ (81). |
| --- | --- |

59)

| 60) | В това отношение Комисията отбеляза в раздел 1.2.1 по-горе, че един от факторите, обясняващи частичното подобрение на резултатите на промишлеността на Съюза през 2017 г., е това, че разликата между цената на стоманата и разходите за суровини бе по-голяма, отколкото през която и да е от предходните години на анализирания период. Допълнителен по-подробен анализ на последните промени преди налагането на окончателна мярка обаче показа, че тенденцията се е обръщала и че положителната разлика между тях постепенно е намалявала, и следователно това щеше да има отрицателно въздействие върху икономическите резултати на промишлеността на Съюза. |
| --- | --- |

60)

| 61) | Както е показано на графика 4 по-долу (82), цените на стоманата в Съюза са отбелязвали постоянен спад през второто полугодие на 2018 г. Можеше да се очаква тази тенденция да продължи с оглед на несигурните пазарни перспективи (вж. раздел 1.2.6) и в резултат на непрекъснатия и нарастващ натиск от вноса по отношение на обемите и цените, което при влошаващи се или несигурни пазарни условия вероятно щеше предизвика спад на цените, което да не позволи на промишлеността на Съюза да адаптира цените си към увеличените разходи. На графика 5 (83) се наблюдава как цената на някои от основните суровини за производството на стомана непрекъснато се е увеличавала през същия период. |
| --- | --- |

61)

Image 4

Image 5

| 62) | Поради това подобни комбинирани тенденции, за които нямаше признаци за обръщане в близко бъдеще, щяха да поставят промишлеността на Съюза в още по-затруднено финансово положение. |
| --- | --- |

62)

| 63) | Освен това Комисията прецени, че при вероятен сценарий на допълнителен натиск от страна на вноса и при пазар, на който не се очакваше значителен растеж, тенденциите на подбиване на цените на вътрешния пазар, установени при първоначалното разследване, щяха да се задълбочат допълнително. Това щеше да създаде допълнителни трудности за производителите от Съюза, които щяха да бъдат изправени пред решението или да се конкурират за пазарен дял за сметка на по-устойчиви цени, или да запазят по-високо равнище на цените, продължавайки да губят пазарен дял. И при двата сценария финансовите резултати на Съюза щяха да бъдат повлияни отрицателно. |
| --- | --- |

63)

| 64) | Освен това Комисията отбеляза, че тези промени в цените съвпаднаха с периода, в който вече бе въведена временна защитна мярка (от средата на юли 2018 г.). Това показва, че държавите износители са имали още по-агресивно поведение при вноса след въвеждането на мярката, както и продължаващия им интерес да навлизат на пазара на Съюза с големи обеми въпреки въведената временна защитна мярка. |
| --- | --- |

64)

1.2.5.   Актуално състояние на мерките по ИТЗ в трети държави и свръхкапацитет

| 65) | В раздели 1.1.1 и 1.1.2 Комисията разясни промените и неотдавнашното положение на свръхкапацитет и използване на мерки по ИТЗ в трети държави. С оглед на тази информация Комисията счете, че е много малко вероятно в близко бъдеще да има промяна на съществуващото положение. Например мерките по ИТЗ обикновено се налагат за период от пет години и могат да бъдат удължени допълнително. По-специално, тъй като много от мерките бяха наложени в рамките на няколко години преди приемането на защитната мярка на ЕС в областта на стоманата (84), се предвиждаше те да продължат да се прилагат най-малко в близко бъдеще. По отношение на свръхкапацитета посочените от Комисията доклади не показаха наличието на признаци, че свръхкапацитетът ще намалее в значителна степен, и дори дадоха основание да се предположи, че положението със свръхкапацитета в сектора в световен мащаб може дори да се влоши още повече (85). Всъщност Глобалният форум по проблемите на свръхкапацитета в стоманодобива също беше много категоричен в заключението си, че в края на 2018 г. свръхкапацитетът е продължил да бъде актуален проблем. Той отбеляза, че „Прекомерният капацитет за производство на стомана — глобално предизвикателство, което продължава да е огромна тежест за сектора — създава значителни трудности за производителите на стомана в напредналите, бързо развиващите се и развиващите се икономики в еднаква степен“ (86). |
| --- | --- |

65)

| 66) | Доказаните последици, които тези фактори бяха причинили на пазара на Съюза под формата на значително увеличение на вноса, бяха подробно описани в раздел 1.1 по-горе, както и в регламента за окончателните мерки. Тъй като се предвиждаше те да продължат да са налице в близко бъдеще, се очакваше тяхното въздействие да бъде от същия характер и следователно заедно с мярката на САЩ по раздел 232 щяха да доведат до допълнително увеличение на вноса в Съюза, с произтичащите от това отрицателни последици за промишлеността на Съюза, ако не беше наложена защитна мярка. |
| --- | --- |

66)

| 67) | Поради това Комисията стигна до заключението, че тези елементи щяха да продължат да играят важна роля на пазара на стомана в Съюза в близко бъдеще и поради това бяха от значение за анализа на опасността от сериозна вреда. |
| --- | --- |

67)

1.2.6.   Пазарни перспективи и прогнози

| 68) | През целия анализиран период потреблението на стомана на пазара на Съюза е нараствало спрямо съответната предходна година (87). Тази тенденция е дала възможност на промишлеността на Съюза като цяло да увеличи и обема на продажбите си, което от своя страна ѝ е дало възможност да облекчи до известна степен последиците от натиска от вноса, на който е била подложена, изразени в трайното подбиване на цените и постоянната загуба на пазарен дял. Както е разяснено в раздел 1.2.1, през 2017 г. това увеличение на продажбите в контекста на възстановяването на цените (както като цяло, така и в сравнение с промените в разходите) е дало възможност на промишлеността на Съюза частично да се възстанови от последователните отрицателни финансови резултати през предходните години. В раздел 1.2.4 Комисията отбеляза наличието на тенденция към спад в цените на стоманата в Съюза едновременно с увеличение на цените на суровините. |
| --- | --- |

68)

| 69) | След това Комисията направи оценка на икономическите перспективи и прогнози за периода след приключването на разследването, за да оцени съществуването на опасност от сериозна вреда, като анализира различни специализирани пазарни източници. |
| --- | --- |

69)

| 70) | Във връзка с това източниците последователно сочиха към сценарий на несигурност и спад в търсенето на стомана в световен мащаб в близко бъдеще. Асоциацията Worldsteel отбеляза, че „забавянето в търсенето на стомана ще продължи и през 2019 г. (...). Брексит без споразумение и търговската война представляват рискове“ (88). Тя припомни също, че „Макар че интензивното възстановяване на търсенето на стомана, наблюдавано през 2017 г., е продължило през 2018 г., рисковете са се увеличили. Нарастващото напрежение в търговските отношения и колебанията в движенията на валутите увеличават несигурността“ (89). |
| --- | --- |

70)

| 71) | ОИСР отбелязва, че „възстановяването (на условията на пазара на стомана) изглежда нестабилно поради трайни структурни дисбаланси“ (90). Друг пазарен източник, S&P Global Platts, потвърди тази несигурност в своя публикация „Перспектива за световния пазар“ от декември 2018 г. |
| --- | --- |

71)

| 72) | Освен това на Глобалния форум по проблемите на свръхкапацитета в стоманодобива през септември 2018 г. беше направено заключението, че „Макар че в условията на пазара на стомана през 2017 г. се наблюдава известно циклично възстановяване, основната тенденция в световен мащаб продължава да бъде слабо търсене на стоманата, а свръхкапацитетът остава значителен“ (91). |
| --- | --- |

72)

| 73) | В същия дух Eurofer (сдружение на производителите на стомана в ЕС) отбеляза, че „(...) продължаващото напрежение в търговските отношения със САЩ и намаляващото търсене в световен мащаб показват, че външните рискове биха могли да продължат да се увеличават, което от своя страна ще увеличи несигурността и ще доведе до влошаване на перспективите за ползвателите на стомана в ЕС“ (92). |
| --- | --- |

73)

| 74) | Поради това анализираните данни от различни източници последователно показаха, че очакването в най-добрия случай е било за леко увеличение на потреблението на стомана, въпреки че това дори не е било сигурно, тъй като перспективите са се влошавали в условията на нарастваща несигурност. В резултат на това стагнацията на търсенето на стомана в световен мащаб щеше да увеличи още повече вероятността износителите на стомана да извършват продажби на привлекателния пазар на Съюза. |
| --- | --- |

74)

Заключение относно опасността от сериозна вреда

| 75) | Анализираните в настоящия раздел данни потвърдиха, че беше много вероятно вносът да нарасне в значими обеми и съответно натискът от вноса да продължи по отношение както на обемите, така и на цените, в резултат на продължаващия свръхкапацитет и нарастващия брой мерки по ИТЗ в трети държави, чието въздействие върху износа щеше да продължи. Освен това беше много вероятно последиците от мерките на САЩ по раздел 232 да се почувстват по-силно през следващите месеци, създавайки по този начин допълнителен натиск на пазара на Съюза чрез повишения риск от отклоняване на търговията, първите признаци за което вече бяха налице. |
| --- | --- |

75)

| 76) | На този фон Комисията потвърди също така противоположните тенденции на цените на стоманата и на суровините през второто полугодие на 2018 г. и несигурните пазарни перспективи за близкото бъдеще. |
| --- | --- |

76)

| 77) | Поради това, с оглед на анализираните в настоящото приложение елементи, заедно с констатациите в първоначалното определяне, Комисията потвърди, че съществуваше опасност от сериозна вреда и че такава сериозна вреда щеше да бъде нанесена, ако Комисията не беше наложила окончателна защитна мярка. |
| --- | --- |

77)

1.3.   Задължения, чийто ефект доведе до увеличаване на вноса

| 78) | В член XIX, параграф 1, буква а) от ГАТТ от 1994 г. се предвижда следното в съответната част: „[а]ко в резултат... на действието на задълженията, поети от [страна членка] по силата на настоящото споразумение, включително тарифни отстъпки, продукт се внася на територията на тази [страна членка] в увеличени количества...“. |
| --- | --- |

78)

| 79) | Въпросният продукт включва няколко тарифни линии (93). |
| --- | --- |

79)

| 80) | По всички тези тарифни линии Европейският съюз, в резултат на тарифни отстъпки, направени в предишни кръгове на многостранните търговски преговори, има тарифни задължения за (94):






  — | 0 % адвалорно мито. |
| --- | --- | --- |

80)

—

0 % адвалорно мито.

| 81) | Към момента на определянето на защитната мярка тези отстъпки бяха вписани в част I, раздел II от Списъка на отстъпките и задълженията на Европейския съюз, заверен като Списък ЕС CLXXIII — Европейски съюз на 1 декември 2016 г. (95), заедно с измененията му. Колоната за „други мита и такси“ в този списък и по отношение на горните тарифни линии беше празна. |
| --- | --- |

81)

| 82) | В резултат на тези отстъпки, вписани в Списъка на отстъпките и задълженията на Европейския съюз, приложен към ГАТТ и включен съгласно член II, параграф 7 от ГАТТ 1994, към момента на определянето на защитната мярка Европейският съюз имаше задължения, възникнали съгласно ГАТТ от 1994 г., по-специално както следва — член XI, параграф 1, забраняващ нетарифните ограничения върху вноса на изброените по-горе продукти, и което е важно, член II, параграф 1, буква а) и член II, параграф 1, буква б), първо и второ изречение от ГАТТ от 1994 г. Съгласно член II, параграф 1, буква б), първо изречение, на ЕС не е позволено, без приложимо изключение, да налага върху въпросния продукт обикновени мита, надвишаващи посочените и предвидени в съответната част от Списъка на отстъпките и задълженията на ЕС, т.е. нулевата ставки, посочени по-горе за всяка от обхванатите тарифни линии. Към момента на първоначалното определяне на защитната мярка, както и към момента на налагането на окончателната защитна мярка, прилаганите от ЕС вносни мита върху продукта, обхванат от защитната мярка, бяха със ставка 0 %. С други думи, за обикновените мита прилаганата ставка вече бе максимално разрешената съгласно член II, параграф 1, буква а) и член II, параграф 1, буква б), първо изречение от ГАТТ от 1994 г. Що се отнася до други мита или такси, съгласно член II, параграф 1, буква б), второ изречение не съществува гъвкавост за въвеждането на допълнителни други мита или такси, различни от обикновените мита. |
| --- | --- |

82)

| 83) | Продуктът — обект на защитната мярка, се внасяше в увеличени количества (както е установено в окончателната защитна мярка) в резултат на горепосочените задължения, поети по ГАТТ от 1994 г. (член XI, параграф 1, член II, параграф 1, букви а) и б), първо и второ изречение от ГАТТ от 1994 г.), тъй като тези задължения, съчетани с тарифните отстъпки, които Европейският съюз е направил в последователните кръгове на многостранните търговски преговори, подобриха и гарантираха условията за достъп за вноса на продукта — обект на защитната мярка, на пазара на Европейския съюз. Следователно горепосочените тарифни задължения на Европейския съюз доведоха до увеличаване на вноса и не дадоха възможност на ЕС да увеличи обичайните мита, вместо да въведе защитна мярка. Това в същото време обяснява как въпросните задължения доведоха до увеличаване на вноса, което създаде опасност за причиняване на сериозна вреда. |
| --- | --- |

83)

| 84) | Посочените задължения по ГАТТ в същото време попречиха на ЕС да увеличи прилаганите вносни мита за продукта, предмет на спора. Следователно по отношение на Европейския съюз именно „задълженията по ГАТТ от 1994 г. [...] ограничават[ограничиха] способността му да предотврати или отстрани вредата от увеличаване на вноса“. Едновременно с това Европейският съюз „преустановява[преустанови] тези задължения вследствие“ на своята защитна мярка. |
| --- | --- |

84)

---

(1)  Вж. съображение 35 от регламента за временните мерки и раздел 4 от регламента за окончателните мерки.

1

(2)  Вж. ОИСР, „Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures“ („Неотдавнашни промени в търговията и мерките на търговската политика в областта на стоманата“), DSTI/SC(2018)3, стр. 9, таблица 3.

2

(3)  Източник: Изчисления на ГД „Търговия“ въз основа на данни от Атласа на световната търговия (https://ihsmarkit.com/index.html) — необработени данни, налични при абонамент — анализиран период: 2014—2017 г. За подробности вж. Бележка към досието от 30 ноември 2022 г., таблица 1.

3

(4)  
  Пак там.

4

Пак там.

(5)  Тези държави са били Китай, Индия, Русия, Южна Корея, Тайван, Турция и Украйна и са представлявали около 75 % от общия внос в Съюза през 2018 г.

5

(6)  Данни за цялата 2018 г., екстраполирани въз основа на наличните данни за периода януари—ноември 2018 г.

6

(7)  Източник: Атлас на световната търговия (https://ihsmarkit.com/index.html) — достъпен при абонамент.

7

(8)  Вж. съображение 32 от регламента за временните мерки.

8

(9)  Вж. съображения 31 и 32 от регламента за временните мерки и съображения 51—54 от регламента за окончателните мерки.

9

(10)  Вж. ОИСР „Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward“ („Свръхкапацитет в световната стоманодобивна промишленост: настоящо положение и перспективи), 2015 г., стр. 3.

10

(11)  Вж. ОИСР „Evaluating the Financial Health of the Steel Industry” („Оценка на финансовата стабилност на стоманодобивната промишленост“), DSTI/SU/SC (2015)12/FINAL, 9 юни 2017 г., стр. 25.

11

(12)  Достъпен на следния адрес: https://www.epi.org/publication/surging-steel-imports

12

(13)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка — „Стоманодобив: запазване на устойчивите работни места и растежа в Европа“; COM (2016) 155 final, 16.3.2016 г.

13

(14)  Вж. ОИСР „Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward“ („Свръхкапацитет в световната стоманодобивна промишленост: настоящо положение и перспективи), 2015 г., таблицата на стр. 2.

14

(15)  През целия разследван период вносът се е увеличил със 71 %, а потреблението е нараснало с 14 %.

15

(16)  По-конкретно за 17 категории продукти беше установено подбиване на цените, вариращо между 1,2 % и 23 %.

16

(17)  Вж. съображение 33 от регламента за временните мерки.

17

(18)  Източник: СТО, Интегриран портал за търговска информация (I-TIP) — информацията е извлечена на 28 ноември 2018 г., 10:58 ч.

18

(19)  Включвайки стоманените продукти в обхвата на защитната мярка и изключвайки мерките, наложени отЕвропейския съюз, както и наложените мерки срещу вноса от производителите износители от ЕС. За общ преглед на мерките по ИТЗ, наложени от Европейския съюз по отношение на категориите продукти, които са обект и на защитната мярка, вж. приложение 1.Б. към Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/1382 на Комисията от 2 септември 2019 г. за изменение на някои регламенти за налагане на антидъмпингови или антисубсидийни мерки по отношение на някои стоманени продукти, обект на защитни мерки (ОВ L 227, 3.9.2019 г., стр. 1).

19

(20)  За справка относно основните държави — вносителки на стомана, през разследвания период вж. ОИСР, „Recent developments in steel trade and trade policy measures — A closer look at non-tariff trade measures” („Неотдавнашни промени в търговията и мерките на търговската политика в областта на стоманата — по-внимателен преглед на нетарифните търговски мерки“), DSTI/SC(2018)3, от 26 януари 2018 г., стр. 9, таблица 3. На разположение на следния адрес. (https://one.oecd.org/document/DSTI/SC(2018)3/en/pdf)

20

(21)  Тези държави са били (изброени по азбучен ред): Китай (10 %), Индия (9 %), Корея (10 %), Русия (14 %), Тайван (5 %), Турция (22 %) и Украйна (7 %). През периода 2013—2017 г. те са представлявали средно около 75 % от вноса на разглеждания продукт в Съюза.

21

(22)  Вж. съображение 76 от изявлението на EUROFER от 16 април 2018 г. в първоначалното разследване, свързано спо-подробна информация за всяка от разглежданите мерки, предвидена в приложение А07, Г.1. Източник на данните: SBB Platts.

22

(23)  Вж. данни на CRU: потреблението за 2017 г. и 2018 г. е било доста стабилно (увеличение от само около 2 %).

23

(24)  Подобна тенденция се наблюдава при оценката на въздействието на мерките по ИТЗ върху продукти, различни от стоманата.

24

(25)  Около 15 милиона тона от общия внос са били засегнати от тези мерки, като само малко над 2 милиона тона са продължили да навлизат на пазара след налагането на мерките. За подробности вж. Бележка към досието, таблица 2.

25

(26)  Вж. Бележка към досието от 30 ноември 2022 г., таблица 3.

26

(27)  За да се наложи мярка по ИТЗ, разглежданите обеми във всяко разследване трябва да бъдат над нивото de minimis. Освен това стоманата обикновено се търгува в доста големи обеми, както се вижда от примерите от практиката на ЕС по ИТЗ и от включените в извадката случаи на мерки по ИТЗ в други трети държави.

27

de minimis

(28)  Тези държави са заемали последователно около 75 % от общия внос в Съюза през разследвания период.

28

(29)  Източник: За вноса в Съюза: Евростат; за мерките по ИТЗ: СТО, Интегриран портал за търговска информация (I-TIP).

29

(30)  За целите на разясняването на връзката между мярката на САЩ по раздел 232 и увеличения внос Комисиятасе позовава в рамките на посочените съображения само на данните до юни 2018 г. включително. Причината е, че увеличението на вноса, оценено в регламента за окончателните мерки, е обхванато до този месец.

30

(31)  Източник: GTA, кумулиран износ от Турция, Корея, Русия и Тайван за Съединените щати (графика 2); и кумулиран износ от същите държави за САЩ и Съюза (графика 3).

31

(32)  Вж. съображения 90 и 110 от регламента за окончателните мерки.

32

(33)  Вж. Комитет по стоманата на ОИСР — Неотдавнашни промени в търговията и мерките на търговската политика в областта на стоманата, 17—18 септември 2018 г., стр. 8, таблица 2 (която показва, че през 2018 г. Съюзът допълнително е затвърдил позицията си на основна държава — вносител на стомана, в световен мащаб).

33

(34)  Източник: Изчисления на ГД „Търговия“ въз основа на данни от Атласа на световната търговия (https://ihsmarkit.com/index.html) — необработени данни, налични при абонамент. За подробности вж. Бележка към досието от 30 ноември 2022 г., таблица 1.

34

(35)  
  Пак там.

35

Пак там.

(36)  Налагането на мерки по ИТЗ върху някои категории продукти също допринесе за това подобрение, но конкретната им роля е анализирана в раздел 1.2.2.

36

(37)  Съображение 53 от регламента за временните мерки.

37

(38)  Вж. таблица 15 от регламента за окончателните мерки.

38

(39)  Тези тенденции бяха оценени по отношение на разглеждания продукт, а не по отношение на отделните категории продукти.

39

(40)  Въз основа на сравнение на всички години в анализирания период.

40

(41)  Вж. таблица 4 от регламента за окончателните мерки.

41

(42)  
  Пак там.

42

Пак там.

(43)  Вж. таблица 5 от регламента за окончателните мерки.

43

(44)  Вж. таблица 4 от регламента за окончателните мерки.

44

(45)  Вж. таблица 2 от регламента за окончателните мерки.

45

(46)  
  Пак там.

46

Пак там.

(47)  Вж. приложение III към регламента за временните мерки.

47

(48)  Вж. таблица 7 от регламента за окончателните мерки.

48

(49)  Вж. таблица 5 от регламента за окончателните мерки.

49

(50)  Вж. раздел 1.2.2. за разяснение на ролята на неотдавнашните мерки по ИТЗ за резултатите на промишлеността на Съюза през 2017 г.

50

(51)  Общият внос се е увеличил с около 1 милион тона, а пазарният му дял се е увеличил от 17,9 % на 18,1 % от 2016 г. до 2017 г., което е по-малко, отколкото през предходната година, както в абсолютно, така и в относително изражение.

51

(52)  В това отношение Комисията счете, че например мярка по ИТЗ, наложена през 2013 г., би била твърде далеч във времето, за да бъде свързана с подобрените резултати на Съюза през 2017 г., и затова с избраните мерки се предлага по-точна и подходяща основа за анализа.

52

(53)  В някои случаи обхватът на мярка по ИТЗ за определен продукт, по отношение на обхванатите кодове по КН, може да не съответства изцяло на определението на продукта за съответната категория продукти по защитната мярка, поради което тази оценка е приблизителна.

53

(54)  Позоваванията на тези регламенти се отнасят до регламентите за налагане на временна мярка, тъй като от практически съображения бе прието, че докато е налице мито (временно или окончателно), то има подобно въздействие върху търгуваните обеми. Във всички тези случаи разследването доведе до налагане на окончателна мярка.

54

(55)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/501 на Комисията от 24 март 2015 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван (ОВ L 79, 25.3.2015 г., стр. 23).

55

(56)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/181 на Комисията от 10 февруари 2016 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои студеновалцувани плоски продукти от стомана с произход от Китайската народна република и Руската федерация (ОВ L 37, 12.2.2016 г., стр. 1).

56

(57)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1778 на Комисията от 6 октомври 2016 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република (ОВ L 272, 7.10.2016 г., стр. 33).

57

(58)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/113 на Комисията от 28 януари 2016 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на пръти от стомана с висока степен на устойчивост на умора на материала, използвани за арматура на бетон, с произход от Китайската народна република (ОВ L 23, 29.1.2016 г., стр. 16).

58

(59)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1777 на Комисията от 6 октомври 2016 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои дебели листове от нелегирани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република (ОВ L 272, 7.10.2016 г., стр. 5).

59

(60)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/969 на Комисията от 8 юни 2017 г. за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/649 на Комисията за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република (ОВ L 146, 9.6.2017 г., стр. 17).

60

(61)  Източник: анализ на ГД „Търговия“ на показателите за вредата, публикуван със съответните мерки, и анализ на отговорите на въпросника, предоставени от промишлеността на Съюза по категории продукти в рамките на първоначалното разследване за налагане на защитни мерки. За подробности вж. Бележка към досието от 30 ноември 2022 г., таблица 4.

61

(62)  Източник: Евростат

62

(63)  Обемът на вноса — обект на мерките по ИТЗ в тези разследвания (въпреки че се отнася до различни разследвани периоди и различни години, например 2013—2015 г.), е бил малко над 5 милиона тона.

63

(64)  Източник: анализ на ГД „Търговия“ на собствените случаи по ИТЗ за обема на вноса през съответния разследван период, както и данни на Евростат за вноса след разследвания период на всяко от тези разследвания за това изпълнение.

64

(65)  Категории 1, 2, 7, 9, 12 и 13.

65

(66)  Категории 1, 2 и 9.

66

(67)  Вж. категории 4, 8 и 14.

67

(68)  Вж. категории 5, 6, 15, 16 и 26

68

(69)  Вж. категории 3, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 25 и 28.

69

(70)  Най-малко петнадесет от общо двадесет и три категории — обект на временна мярка (за които е предоставена разбивка в приложение III към регламента за временните мерки).

70

(71)  Например Турция е увеличила присъствието си на пазара на Съюза в категория 1, докато Китай е бил подложен на мерки по ИТЗ през октомври 2016 г. — от 1 062 247 тона през 2016 г. на 2 милиона тона през 2017 г. (и близо 3 милиона тона през 2018 г.). По същия начин се е увеличило присъствието на Индия — от 443 551 тона на 1 121 334 тона през 2017 г., или това на Египет — от 47 400 тона през 2016 г. на 409 432 тона през 2017 г.

71

(72)  В раздел 1.2.1 са разяснени причините за общото подобрение на промишлеността на Съюза по отношение на разглеждания продукт.

72

(73)  Вж. съображения 57—62 и таблица 12 от регламента за окончателните мерки.

73

(74)  За да се приведе в контекст този обем, базово изчисление, в което се използва средната цена на стоманата в Съюза през 2017 г., показва, че промишлеността на ЕС е можела да загуби продажби на вътрешния пазар на стойност от около 1,4 млрд. евро в резултат на този допълнителен внос. Това показва, че потенциалното въздействие на тези допълнителни продажби е било значимо.

74

(75)  За сравнение, увеличението на вноса в Съюза от 2016 г. до 2017 г. е било много по-малко — около 1 милион тона.

75

(76)  Вж. Комитет по стоманата на ОИСР — Recent developments in steel trade and trade policy measures (Неотдавнашни промени в търговията и мерките на търговската политика в областта на стоманата), 17—18 септември 2018 г., стр. 8, таблица 2.

76

(77)  Към момента на приемане на окончателната защитна мярка са били въведени само следните четири мерки по ИТЗ,които засягат вноса в Съюза (три срещу Русия и една срещу Тайван): Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/1795 на Комисията от 5 октомври 2017 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Бразилия, Иран, Русия и Украйна и за приключване на разследването по отношение на вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Сърбия (ОВ L 258, 6.10.2017 г., стр. 24). Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1328 на Комисията от 29 юли 2016 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои студеновалцовани плоски продукти от стомана с произход от Китайската народна република и Руската федерация (ОВ L 210, 4.8.2016 г., стр. 1). Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1469 на Комисията от 1 октомври 2018 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна след преглед с оглед на изтичане на срока на действие в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 246, 2.10.2018 г., стр. 20). Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/1429 на Комисията от 26 август 2015 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван (ОВ L 224, 27.8.2015 г., стр. 10).

77

(78)  Източник: за вноса в САЩ (GTA); за вноса в ЕС (Евростат).

78

(79)  Пазарът на стомана в САЩ е бил сред най-големите дестинации за внос по размер — вж. ОИСР, „Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures“ („Неотдавнашни промени в търговията и мерките на търговската политика в областта на стоманата“), DSTI/SC(2018)3, стр. 9, таблица 3.

79

(80)  Вж. съображение 35 от регламента за временните мерки: „САЩ са изчислили, че налагането на единно мито за всички продукти по силата на мерките по раздел 232, без да се изключва почти никоя държава, следва да намали вноса с приблизително 13 млн. тона, което съответства на 7 % от потреблението на Съюза.“

80

(81)  Вж. съображение 89 от регламента за окончателните мерки.

81

(82)  Източник: Евростат за цените на вноса и S&P Global Commodity Insights за цените на горещо поцинкованите продукти (HDG) и горещовалцованите рулони (HRC).

82

(83)  Източник: S&P Global Commodity Insights.

83

(84)  Около 140 от разследванията, довели до приемането на мерки, бяха започнати през 2015 г. или по-късно, поради което се предвиждаше мерките да продължат да се прилагат по принцип най-малко до 2021 г. (т.е. най-малко 2 години след приключването на разследването на ЕС за налагане на защитни мерки). Източник: СТО, Интегриран портал за търговска информация (I-TIP).

84

(85)  Вж. „Recent Developments in Steelmaking Capacity“ („Неотдавнашни промени в капацитета за производство на стомана“), DSTI/SC(2018)2/FINAL: „актуализираната информация за обявените инвестиционни проекти сочи, че допълнителен брутен капацитет от близо 52 милиона тона понастоящем е в процес на внедряване и е възможно да започне да се използва през тригодишния период 2018—2020 г. Допълнителни 39 милиона тона капацитет понастоящем са на етап планиране за евентуално начало на използване през същия период“.

85

(86)  Глобален форум по проблемите на свръхкапацитета в стоманодобива, Доклад на министрите, 20 септември 2018 г., точка 2.

86

(87)  Регламент за окончателните мерки, таблица 4.

87

(88)  Вж. Worldsteel Association — Global Steel Market Outlook (Перспектива за световния пазар на стомана) — заседание на Комитета по стоманата на ОИСР, 17 септември 2018 г.

88

(89)  Вж. WorldSteel Association — Worldsteel Short Range Outlook (Краткосрочна перспектива за пазара на стомана), октомври 2018 г., съобщение за медиите.

89

(90)  Вж. ОИСР, Steel Market Developments (Промени на пазара на стомана), 85-а сесия на Комитета по стоманата, септември 2018 г. Вж. също страници 7 и 8 от „Перспективи за световната икономика“ на ОИСР, 17 септември 2018 г., показващи ревизия в посока намаляване на очакванията за растеж (също и в Съюза) и „забавяне на световната търговия на фона на нарастващата несигурност“.

90

-а

(91)  Глобален форум по проблемите на свръхкапацитета в стоманодобива, Доклад на министрите, 20 септември 2018 г., точка 2.

91

(92)  Вж. EUROFER — Economic and Steel Market Outlook 2018—2019 (Перспективи за икономиката и пазара на стомана за периода 2018—2019 г.), 25 октомври 2018 г.

92

(93)  Вж. приложение I към регламента за окончателните мерки.

93

(94)  За подробности вж. Бележка към досието от 30 ноември 2022 г., таблица 5.

94

(95)  Документ на СТО WT/Let/1220

95

---

РЕШЕНИЯ

| 13.1.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 12/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 12/28

---

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2023/105 НА КОМИСИЯТА

от 26 юли 2022 година

относно мерки SA.33960 2012/C (ex 2012/NN), приведени в действие от Френската република в полза на последователните управляващи органи на летище Beauvais-Tillé и авиокомпаниите, опериращи на посоченото летище

(нотифицирано под номер С(2022) 5076)

(само текстът на френски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид тези мнения,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писмо от 27 ноември 2009 г. Комисията получи жалба относно предполагаеми предимства, от които се е възползвала авиокомпания Ryanair на редица регионални и местни френски летища. Що се отнася до летище Beauvais-Tillé („летище Beauvais“), в жалбата се споменава също предполагаема финансова подкрепа, която са получили последователните управляващи органи на летището: Chambre de commerce et d'industrie de l'Oise (Търговско-промишлената камара на департамент Oise, наричана по-нататък „CCIO“) и Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais (наричано по-нататък „SAGEB“). Тази жалба се основава главно на доклад на Chambre régionale des comptes de Picardie (Регионалната сметна палата на Пикардия, наричана по-нататък „CRC“) от 3 септември 2007 г. (2) |
| --- | --- |

(1)

С писмо от 27 ноември 2009 г. Комисията получи жалба относно предполагаеми предимства, от които се е възползвала авиокомпания Ryanair на редица регионални и местни френски летища. Що се отнася до летище Beauvais-Tillé („летище Beauvais“), в жалбата се споменава също предполагаема финансова подкрепа, която са получили последователните управляващи органи на летището: Chambre de commerce et d'industrie de l'Oise (Търговско-промишлената камара на департамент Oise, наричана по-нататък „CCIO“) и Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais (наричано по-нататък „SAGEB“). Тази жалба се основава главно на доклад на Chambre régionale des comptes de Picardie (Регионалната сметна палата на Пикардия, наричана по-нататък „CRC“) от 3 септември 2007 г. (2)

2

| (2) | С писмо от 16 март 2010 г. Комисията изпрати на френските органи неповерителен вариант на жалбата и ги прикани да разяснят оспорваните мерки („разглежданите мерки“). Френските органи отговориха с писма от 31 май и 7 юни 2010 г., допълнени с писмо от 2 ноември 2011 г. С писмо от 5 декември 2011 г. Комисията препрати тези данни на жалбоподателя и поиска от Франция допълнителна информация. Френските органи предоставиха своите мнения и отговори с писмо от 31 януари 2012 г. |
| --- | --- |

(2)

С писмо от 16 март 2010 г. Комисията изпрати на френските органи неповерителен вариант на жалбата и ги прикани да разяснят оспорваните мерки („разглежданите мерки“). Френските органи отговориха с писма от 31 май и 7 юни 2010 г., допълнени с писмо от 2 ноември 2011 г. С писмо от 5 декември 2011 г. Комисията препрати тези данни на жалбоподателя и поиска от Франция допълнителна информация. Френските органи предоставиха своите мнения и отговори с писмо от 31 януари 2012 г.

| (3) | С писмо от 30 май 2012 г. Комисията информира Франция за решението си да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) („решение за откриване на процедурата“) по отношение на евентуалните помощи, изплатени последователно на CCIO и на SAGEB в периода 2000—2008 г., от една страна, както и на евентуалните помощи, изплатени между 1 януари 1997 г. и 30 май 2012 г. от CCIO и SAGEB на различни авиокомпании, от друга страна. |
| --- | --- |

(3)

С писмо от 30 май 2012 г. Комисията информира Франция за решението си да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) („решение за откриване на процедурата“) по отношение на евентуалните помощи, изплатени последователно на CCIO и на SAGEB в периода 2000—2008 г., от една страна, както и на евентуалните помощи, изплатени между 1 януари 1997 г. и 30 май 2012 г. от CCIO и SAGEB на различни авиокомпании, от друга страна.

| (4) | Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно разглежданите мерки. |
| --- | --- |

(4)

Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно разглежданите мерки.

Официален вестник на Европейския съюз

3

| (5) | С писмо от 14 август 2012 г. Комисията получи мнението от Франция. След това на 25 октомври 2012 г. тя получи мненията, представени съвместно от Syndicat mixte de l'aéroport de Beauvais (Смесения синдикат на летище Beauvais, наричан „SMABT“), CCIO и SAGEB. Двете авиокомпании — Ryanair и Wizz Air, предоставиха мненията си на Комисията на 26 октомври 2012 г. С писмо от 21 декември 2012 г. Франция посочи, че не желае да коментира мненията на третите страни. |
| --- | --- |

(5)

С писмо от 14 август 2012 г. Комисията получи мнението от Франция. След това на 25 октомври 2012 г. тя получи мненията, представени съвместно от Syndicat mixte de l'aéroport de Beauvais (Смесения синдикат на летище Beauvais, наричан „SMABT“), CCIO и SAGEB. Двете авиокомпании — Ryanair и Wizz Air, предоставиха мненията си на Комисията на 26 октомври 2012 г. С писмо от 21 декември 2012 г. Франция посочи, че не желае да коментира мненията на третите страни.

| (6) | Освен това с писма от 10 април 2013 г., 20 декември 2013 г., 9 и 31 януари 2014 г., 7 февруари 2014 г., 28 март 2014 г., 27 януари 2015 г., 7 декември 2015 г. и 1 април 2019 г. Ryanair също представи поредица от общи мнения, отнасящи се до редица дела за държавна помощ, започнати от Комисията, които засягат авиокомпанията, На 12 и 26 септември 2014 г. и на 6 ноември 2014 г. Ryanair също предостави на Комисията доклади от икономически анализ, изготвени от консултантско дружество Oxera. |
| --- | --- |

(6)

Освен това с писма от 10 април 2013 г., 20 декември 2013 г., 9 и 31 януари 2014 г., 7 февруари 2014 г., 28 март 2014 г., 27 януари 2015 г., 7 декември 2015 г. и 1 април 2019 г. Ryanair също представи поредица от общи мнения, отнасящи се до редица дела за държавна помощ, започнати от Комисията, които засягат авиокомпанията, На 12 и 26 септември 2014 г. и на 6 ноември 2014 г. Ryanair също предостави на Комисията доклади от икономически анализ, изготвени от консултантско дружество Oxera.

| (7) | На 21 март 2014 г. Wizz Air също представи мнение. На 4 ноември 2014 г. тази авиокомпания също предостави изготвени от дружеството Oxera доклади от икономически анализ относно летище Beauvais. |
| --- | --- |

(7)

На 21 март 2014 г. Wizz Air също представи мнение. На 4 ноември 2014 г. тази авиокомпания също предостави изготвени от дружеството Oxera доклади от икономически анализ относно летище Beauvais.

| (8) | Комисията изпрати на Франция представените от заинтересованите страни мнения и предостави на Франция възможност да направи коментар относно тези мнения (4). Франция отговори с писма от 13 юли 2012 г., 21 декември 2012 г., 7 юни 2013 г., 29 януари 2014 г., 23 май 2014 г., 18 декември 2015 г. и 24 юни 2019 г. В писмото си от 13 юли 2012 г. Франция уведоми Комисията, че получените мнения не изискват коментари от нейна страна, с изключение на тези, които вече са били изпратени по делото във връзка с летище Marseille Provence (5). Освен това, с писма от 25 юли 2012 г., 29 януари 2014 г., 23 май 2014 г. и 18 декември 2015 г., Франция информира Комисията, че не желае да изпраща коментари в отговор на мненията на трети страни. |
| --- | --- |

(8)

Комисията изпрати на Франция представените от заинтересованите страни мнения и предостави на Франция възможност да направи коментар относно тези мнения (4). Франция отговори с писма от 13 юли 2012 г., 21 декември 2012 г., 7 юни 2013 г., 29 януари 2014 г., 23 май 2014 г., 18 декември 2015 г. и 24 юни 2019 г. В писмото си от 13 юли 2012 г. Франция уведоми Комисията, че получените мнения не изискват коментари от нейна страна, с изключение на тези, които вече са били изпратени по делото във връзка с летище Marseille Provence (5). Освен това, с писма от 25 юли 2012 г., 29 януари 2014 г., 23 май 2014 г. и 18 декември 2015 г., Франция информира Комисията, че не желае да изпраща коментари в отговор на мненията на трети страни.

4

5

| (9) | С писмо от 24 февруари 2014 г. Комисията съобщи на Франция и на третите заинтересовани страни, които вече бяха изпратили мнения, намерението си да извърши оценка на съвместимостта на разглежданите мерки с вътрешния пазар въз основа на разпоредбите от Насоките относно държавните помощи за летища и авиокомпании (6) (по-нататък наричани „Насоките от 2014 г.“). Комисията прикани получателите на тези писма да представят евентуалните си мнения по този въпрос. Освен това на 15 април 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз беше публикувано известие, (7) с което Франция и третите заинтересовани страни бяха приканени да представят мненията си по този въпрос. |
| --- | --- |

(9)

С писмо от 24 февруари 2014 г. Комисията съобщи на Франция и на третите заинтересовани страни, които вече бяха изпратили мнения, намерението си да извърши оценка на съвместимостта на разглежданите мерки с вътрешния пазар въз основа на разпоредбите от Насоките относно държавните помощи за летища и авиокомпании (6) (по-нататък наричани „Насоките от 2014 г.“). Комисията прикани получателите на тези писма да представят евентуалните си мнения по този въпрос. Освен това на 15 април 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз беше публикувано известие, (7) с което Франция и третите заинтересовани страни бяха приканени да представят мненията си по този въпрос.

6

Официален вестник на Европейския съюз

7

| (10) | На 19 март 2014 г. Франция представи мнението си относно Насоките от 2014 г. На 14 март 2014 г. SMABT, SAGEB и CCIO представиха съвместно мненията си на Комисията. Wizz Air и Air France представиха мненията си съответно на 21 март 2014 г. и на 25 април 2014 г., а неправителствената организация „Транспорт и околна среда“ с писмо от 13 май 2014 г. Различните мнения са съобщени на Франция с писмо от 28 май 2014 г. Франция не пожела да представи коментари по тях. |
| --- | --- |

(10)

На 19 март 2014 г. Франция представи мнението си относно Насоките от 2014 г. На 14 март 2014 г. SMABT, SAGEB и CCIO представиха съвместно мненията си на Комисията. Wizz Air и Air France представиха мненията си съответно на 21 март 2014 г. и на 25 април 2014 г., а неправителствената организация „Транспорт и околна среда“ с писмо от 13 май 2014 г. Различните мнения са съобщени на Франция с писмо от 28 май 2014 г. Франция не пожела да представи коментари по тях.

| (11) | С писма от 16 април 2014 г. и 16 юли 2014 г. Комисията поиска от Франция допълнителна информация. Франция отговори съответно с писма от 19 юни 2014 г. и от 18 август 2014 г. |
| --- | --- |

(11)

С писма от 16 април 2014 г. и 16 юли 2014 г. Комисията поиска от Франция допълнителна информация. Франция отговори съответно с писма от 19 юни 2014 г. и от 18 август 2014 г.

2.   КОНТЕКСТ НА ПОМОЩТА

КОНТЕКСТ НА ПОМОЩТА

2.1.   Характеристики на летище Beauvais

Характеристики на летище Beauvais

| (12) | Летище Beauvais е френско гражданско летище, разположено в община Tillé в департамент Oise, на 3 km северно от Beauvais и на около 90 km от Париж. Летището е отворено за национален и международен търговски трафик. Летище Beauvais се намира на 68 km от летище Amiens-Glisy, на 80 km от летище Roissy-Charles de Gaulle, на около 90 km от летище Rouen и на 106 km от летище Orly-sud. |
| --- | --- |

(12)

Летище Beauvais е френско гражданско летище, разположено в община Tillé в департамент Oise, на 3 km северно от Beauvais и на около 90 km от Париж. Летището е отворено за национален и международен търговски трафик. Летище Beauvais се намира на 68 km от летище Amiens-Glisy, на 80 km от летище Roissy-Charles de Gaulle, на около 90 km от летище Rouen и на 106 km от летище Orly-sud.

| (13) | Считано от 1 май 1997 г., компанията Ryanair е разкрила няколко маршрута от летище Beauvais до европейски дестинации. От 2002 г. няколко авиокомпании (Goodjet, Volare, Air Horizons, Sterling и др.) постепенно разкриват редовни маршрути от летище Beauvais. Въпреки увеличаването на трафика и навлизането на нови авиокомпании, Ryanair остава основната авиокомпания на летището: в периода 1997—2011 г. на нея се пада трафик, който представлява средно повече от 80 % от общата дейност на летището с оглед на брой пътници. През 2011 г. нискотарифният трафик представлява почти цялата дейност на летището. |
| --- | --- |

(13)

Считано от 1 май 1997 г., компанията Ryanair е разкрила няколко маршрута от летище Beauvais до европейски дестинации. От 2002 г. няколко авиокомпании (Goodjet, Volare, Air Horizons, Sterling и др.) постепенно разкриват редовни маршрути от летище Beauvais. Въпреки увеличаването на трафика и навлизането на нови авиокомпании, Ryanair остава основната авиокомпания на летището: в периода 1997—2011 г. на нея се пада трафик, който представлява средно повече от 80 % от общата дейност на летището с оглед на брой пътници. През 2011 г. нискотарифният трафик представлява почти цялата дейност на летището.

| (14) | Пътникопотокът на летището в периода 1997—2011 г. е обобщен в таблица 1.

  Таблица 1


  Пътникопоток на летище Beauvais (пътници) в периода 1997—2011 г.
   (8) | Пътници | От които на Ryanair | От които на Blue Air | От които на Wizz Air |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 г. | 207 000 | 127 453 (62  %) | | |
| 1998 г. | 260 000 | 194 211 (75  %) | | |
| 1999 г. | 387 000 | 315 771 (81,5  %) | | |
| 2000 г. | 387 229 | 346 551 (89  %) | | |
| 2001 г. | 422 972 | 371 376 (87  %) | | |
| 2002 г. | 677 857 | 459 572 (68  %) | | |
| 2003 г. | 969 445 | 806 383 (83  %) | | |
| 2004 г. | 1 427 595 | 1 292 368 (91  %) | | 40 919 |
| 2005 г. | 1 848 484 | 1 528 405 (83  %) | 4 023 | 162 465 |
| 2006 г. | 1 887 971 | 1 626 279 (86  %) | 28 947 | 148 861 |
| 2007 г. | 2 155 633 | 1 907 662 (88,5  %) | 69 795 | 138 256 |
| 2008 г. | 2 484 635 | 2 212 165 (89  %) | 81 072 | 178 340 |
| 2009 г. | 2 591 864 | 2 210 078 (85  %) | 79 414 | 300 088 |
| 2010 г. | 2 931 796 | 2 465 476 (84  %) | 84 660 | 377 812 |
| 2011 г. | 3 677 794 | 3 185 327 (87  %) | 90 083 | 401 370 |

(14)

Пътникопотокът на летището в периода 1997—2011 г. е обобщен в таблица 1.

Таблица 1

Таблица 1

Пътникопоток на летище Beauvais (пътници) в периода 1997—2011 г.
   (8)

Пътникопоток на летище Beauvais (пътници) в периода 1997—2011 г.

8

Пътници

Пътници

От които на Ryanair

От които на Ryanair

От които на Blue Air

От които на Blue Air

От които на Wizz Air

От които на Wizz Air

1997 г.

1997 г.

207 000

127 453 (62  %)

1998 г.

1998 г.

260 000

194 211 (75  %)

1999 г.

1999 г.

387 000

315 771 (81,5  %)

2000 г.

2000 г.

387 229

346 551 (89  %)

2001 г.

2001 г.

422 972

371 376 (87  %)

2002 г.

2002 г.

677 857

459 572 (68  %)

2003 г.

2003 г.

969 445

806 383 (83  %)

2004 г.

2004 г.

1 427 595

1 292 368 (91  %)

40 919

2005 г.

2005 г.

1 848 484

1 528 405 (83  %)

4 023

162 465

2006 г.

2006 г.

1 887 971

1 626 279 (86  %)

28 947

148 861

2007 г.

2007 г.

2 155 633

1 907 662 (88,5  %)

69 795

138 256

2008 г.

2008 г.

2 484 635

2 212 165 (89  %)

81 072

178 340

2009 г.

2009 г.

2 591 864

2 210 078 (85  %)

79 414

300 088

2010 г.

2010 г.

2 931 796

2 465 476 (84  %)

84 660

377 812

2011 г.

2011 г.

3 677 794

3 185 327 (87  %)

90 083

401 370

2.2.   Оператори на летище Beauvais

Оператори на летище Beauvais

2.2.1.   Управление на летището от CCIO (1960 г.—31.5.2008 г.)

Управление на летището от CCIO (1960 г.—31.5.2008 г.)

| (15) | До 31 декември 1992 г. CCIO управлява летище Beauvais въз основа на тридесетгодишна концесия за публично съоръжение, подписана през 1960 г. с държавата, по това време собственик на летището. След това CCIO управлява летището въз основа на временно разрешение за ползване на публична собственост („AOT“), предоставено с указ на префектурата от 1 октомври 1997 г., което обхваща правните аспекти на управлението на летището от 1 януари 1993 г. до 31 декември 1999 г. Срокът на действие на това AOT е продължаван няколко пъти до 3 май 2002 г. |
| --- | --- |

(15)

До 31 декември 1992 г. CCIO управлява летище Beauvais въз основа на тридесетгодишна концесия за публично съоръжение, подписана през 1960 г. с държавата, по това време собственик на летището. След това CCIO управлява летището въз основа на временно разрешение за ползване на публична собственост („AOT“), предоставено с указ на префектурата от 1 октомври 1997 г., което обхваща правните аспекти на управлението на летището от 1 януари 1993 г. до 31 декември 1999 г. Срокът на действие на това AOT е продължаван няколко пъти до 3 май 2002 г.

| (16) | С договор за концесия, сключен на 30 януари 2002 г. и влязъл в сила на 4 май 2002 г., държавата предоставя на CCIO строителните дейности, поддръжката и експлоатацията на летище Beauvais за срок от пет години. |
| --- | --- |

(16)

С договор за концесия, сключен на 30 януари 2002 г. и влязъл в сила на 4 май 2002 г., държавата предоставя на CCIO строителните дейности, поддръжката и експлоатацията на летище Beauvais за срок от пет години.

| (17) | С договор от 1 март 2007 г. държавата прехвърля собствеността и правомощията за устройството, поддръжката и управлението на летище Beauvais на SMABT, считано от 1 март 2008 г. |
| --- | --- |

(17)

С договор от 1 март 2007 г. държавата прехвърля собствеността и правомощията за устройството, поддръжката и управлението на летище Beauvais на SMABT, считано от 1 март 2008 г.

| (18) | SMABT, създаден с указ на префектурата от 20 октомври 2006 г., обединява регион Пикардия (38 % от финансирането на SMABT), департамент Oise (38 % от финансирането) и Communauté d'agglomération (Общинско обединение) (преименувано на Communauté de communes (Общинско сдружение) на Beauvaisis (наричано „CCB“; 24 % от финансирането). SMABT функционира в съответствие с принципа на съвместно използване на вече съществуващите услуги на местните органи членове и в тази връзка е сключен договор за предоставяне на услуги с департамент Oise, който по-специално позволява използването на служители на департамента. SMABT подлежи на бюджетен контрол (9) и на контрол за законосъобразност от страна на държавата съгласно определеното от разпоредбите на Общия кодекс на местното самоуправление (Code général des collectivités territoriales) в сила към момента на създаването му, по-специално членове L.1612-1 до L.1612-20 и L.3132-1 до L.3132-4 от него. |
| --- | --- |

(18)

SMABT, създаден с указ на префектурата от 20 октомври 2006 г., обединява регион Пикардия (38 % от финансирането на SMABT), департамент Oise (38 % от финансирането) и Communauté d'agglomération (Общинско обединение) (преименувано на Communauté de communes (Общинско сдружение) на Beauvaisis (наричано „CCB“; 24 % от финансирането). SMABT функционира в съответствие с принципа на съвместно използване на вече съществуващите услуги на местните органи членове и в тази връзка е сключен договор за предоставяне на услуги с департамент Oise, който по-специално позволява използването на служители на департамента. SMABT подлежи на бюджетен контрол (9) и на контрол за законосъобразност от страна на държавата съгласно определеното от разпоредбите на Общия кодекс на местното самоуправление (Code général des collectivités territoriales) в сила към момента на създаването му, по-специално членове L.1612-1 до L.1612-20 и L.3132-1 до L.3132-4 от него.

9

| (19) | С решение от 7 юни 2007 г. SMABT взема решение относно принципа на възлагане на обществена услуга за експлоатацията на летище Beauvais и на автобусната линия между летище Beauvais и Париж, а президентът на SMABT е упълномощен да започне процедура за възлагане на обществена поръчка. В процедурата е предвидено на изпълнителя да се възложат следните задачи:






  — | обслужване, поддръжка и експлоатация на летище Beauvais; |
| --- | --- | --- |

(19)

С решение от 7 юни 2007 г. SMABT взема решение относно принципа на възлагане на обществена услуга за експлоатацията на летище Beauvais и на автобусната линия между летище Beauvais и Париж, а президентът на SMABT е упълномощен да започне процедура за възлагане на обществена поръчка. В процедурата е предвидено на изпълнителя да се възложат следните задачи:

—

обслужване, поддръжка и експлоатация на летище Beauvais;

| — | осъществяване на редица дейности в рамките на многогодишен план за инвестиции, който трябва да включва по-специално инвестиции, свързани с поддръжката на съоръженията и изграждането на търговска инфраструктура (по-специално изграждане на втори терминал); |
| --- | --- |

—

осъществяване на редица дейности в рамките на многогодишен план за инвестиции, който трябва да включва по-специално инвестиции, свързани с поддръжката на съоръженията и изграждането на търговска инфраструктура (по-специално изграждане на втори терминал);

| — | експлоатация на автобусните линии, свързващи летището с Париж и с други дестинации в регион Ил-дьо-Франс. |
| --- | --- |

—

експлоатация на автобусните линии, свързващи летището с Париж и с други дестинации в регион Ил-дьо-Франс.

| (20) | В очакване на приключването на посочената в съображение 19 тръжна процедура държавата удължава до 1 март 2008 г. подписания със CCIO договор за концесия от 30 януари 2002 г. (10) С допълнение от 29 февруари 2008 г. SMABT, който замества държавата, повторно удължава срока на договора до 31 май 2008 г. |
| --- | --- |

(20)

В очакване на приключването на посочената в съображение 19 тръжна процедура държавата удължава до 1 март 2008 г. подписания със CCIO договор за концесия от 30 януари 2002 г. (10) С допълнение от 29 февруари 2008 г. SMABT, който замества държавата, повторно удължава срока на договора до 31 май 2008 г.

10

| (21) | Следва да се отбележи, че дейността на CCIO по експлоатацията на летище Beauvais е отчитана в отделна от останалите дейности на общата служба на CCIO сметка. Освен това за целите на изчисляването на летищната такса, събирана от Генералната дирекция за гражданско въздухоплаване за финансиране на летищна инфраструктура и оборудване, попадащи в обхвата на държавните дейности, сметките на търговските дейности на летище Beauvais са били разделени от сметките, свързани с държавните дейности. Основните счетоводни и търговски данни на CCIO, свързани с управлението на летището през периода 1997—2008 г., са обобщени в таблица 2:

  Таблица 2


  Ключови счетоводни стойности на летищната служба на CCIO (хил. евро)
   (11) | 1997 г. | 1998 г. | 1999 г. | 2000 г. | 2001 г. | 2002 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Приходи от автобусната линия | 459 | 657 | 1 295 | 1 403 | 1 749 | 3 546 |
| | | | | | | |
| Постъпления от Ryanair | Няма данни | Няма данни | Няма данни | Няма данни | 706 | 848 |
| Общо приходи | 2 566 | 2 892 | 4 153 | 4 199 | 5 264 | 13 109 |
| | | | | | | |
| Плащания на Ryanair | Няма данни | Няма данни | Няма данни | Няма данни | 462 | 534 |
| Общо разходи | 2 417 | 3 413 | 3 631 | 4 675 | 5 704 | 13 069 |
| | | | | | | |
| Резултат | 149 | - 521 | 522 | - 475 | - 440 | 40 |
| Нетни дълготрайни активи | 2 679 | 3 146 | 27 126 | 2 595 | 2 550 | 2 887 |
| Общ баланс | 3 121 | 3 933 | 3 301 | 3 411 | 3 808 | 8 163 |
| | 2003  г. | 2004  г. | 2005  г. | 2006  г. | 2007  г. | 2008  г.
   (12) |
| Приходи от автобусната линия | 5 341 | 8 007 | 12 840 | 11 845 | 12 936 | 5 858 |
| Постъпления от Ryanair | 1 502 | 2 379 | 2 777 | 2 904 | 3 425 | 1 643 |
| Общо приходи | 16 915 | 18 934 | 26 982 | 30 525 | 33 264 | 17 933 |
| | | | | | | |
| Плащания на Ryanair | 834 | 1 146 | 1 272 | 1 348 | 1 558 | 765 |
| Разходи за автобусната линия | | | 6 078 | 6 210 | 6 403 | 2 821 |
| Общо разходи | 13 874 | 22 414 | 26 179 | 28 731 | 29 928 | 17 950 |
| | | | | | | |
| Резултат | 3 042 | -3 480 | 803 | 1 794 | 3 335 | -17 |
| Нетни дълготрайни активи | 5 198 | 8 017 | 10 833 | 14 448 | 15 425 | 150 |
| Общ баланс | 9 353 | 15 283 | 18 234 | 31 585 | 33 560 | 16 374 |

(21)

Следва да се отбележи, че дейността на CCIO по експлоатацията на летище Beauvais е отчитана в отделна от останалите дейности на общата служба на CCIO сметка. Освен това за целите на изчисляването на летищната такса, събирана от Генералната дирекция за гражданско въздухоплаване за финансиране на летищна инфраструктура и оборудване, попадащи в обхвата на държавните дейности, сметките на търговските дейности на летище Beauvais са били разделени от сметките, свързани с държавните дейности. Основните счетоводни и търговски данни на CCIO, свързани с управлението на летището през периода 1997—2008 г., са обобщени в таблица 2:

Таблица 2

Таблица 2

Ключови счетоводни стойности на летищната служба на CCIO (хил. евро)
   (11)

Ключови счетоводни стойности на летищната служба на CCIO (хил. евро)

11

1997 г.

1997 г.

1998 г.

1998 г.

1999 г.

1999 г.

2000 г.

2000 г.

2001 г.

2001 г.

2002 г.

2002 г.

Приходи от автобусната линия

459

657

1 295

1 403

1 749

3 546

Постъпления от Ryanair

Няма данни

Няма данни

Няма данни

Няма данни

706

848

Общо приходи

2 566

2 892

4 153

4 199

5 264

13 109

Плащания на Ryanair

Няма данни

Няма данни

Няма данни

Няма данни

462

534

Общо разходи

2 417

3 413

3 631

4 675

5 704

13 069

Резултат

149

- 521

522

- 475

- 440

40

Нетни дълготрайни активи

2 679

3 146

27 126

2 595

2 550

2 887

Общ баланс

3 121

3 933

3 301

3 411

3 808

8 163

2003  г.

2003  г.

2004  г.

2004  г.

2005  г.

2005  г.

2006  г.

2006  г.

2007  г.

2007  г.

2008  г.
   (12)

2008  г.

12

Приходи от автобусната линия

5 341

8 007

12 840

11 845

12 936

5 858

Постъпления от Ryanair

1 502

2 379

2 777

2 904

3 425

1 643

Общо приходи

16 915

18 934

26 982

30 525

33 264

17 933

Плащания на Ryanair

834

1 146

1 272

1 348

1 558

765

Разходи за автобусната линия

6 078

6 210

6 403

2 821

Общо разходи

13 874

22 414

26 179

28 731

29 928

17 950

Резултат

3 042

-3 480

803

1 794

3 335

-17

Нетни дълготрайни активи

5 198

8 017

10 833

14 448

15 425

150

Общ баланс

9 353

15 283

18 234

31 585

33 560

16 374

2.2.2.   Управление на летището от SAGEB (от 1.6.2008 г.)

Управление на летището от SAGEB (от 1.6.2008 г.)

| (22) | Чрез конкурентната процедура, посочена в съображение 19, SMABT е възложил (13) експлоатацията на летище Beauvais на групата CCIO-Veolia Transport в рамките на споразумение за възлагане на обществена услуга (наричано „СВОУ“), подписано на 19 март 2008 г. (считано от 1 юни 2008 г.) за срок от 15 години (14). Според условията на СВОУ от момента на създаването си SAGEB е заменило автоматично групата CCIO-Veolia Transport в качеството на изпълнител. СВОУ продължава да е в сила към датата на настоящото решение. |
| --- | --- |

(22)

Чрез конкурентната процедура, посочена в съображение 19, SMABT е възложил (13) експлоатацията на летище Beauvais на групата CCIO-Veolia Transport в рамките на споразумение за възлагане на обществена услуга (наричано „СВОУ“), подписано на 19 март 2008 г. (считано от 1 юни 2008 г.) за срок от 15 години (14). Според условията на СВОУ от момента на създаването си SAGEB е заменило автоматично групата CCIO-Veolia Transport в качеството на изпълнител. СВОУ продължава да е в сила към датата на настоящото решение.

13

14

| (23) | SAGEB е опростено акционерно дружество (société par actions simplifiée), като първоначално 51 % от неговия капитал се притежава от CCIO, а 49 % от дружеството Veolia Transport, като частната група Veolia Environnement е мажоритарен собственик на последното (15). През март 2011 г. Veolia Transport е заменено от дружеството Veolia-Transdev (50 % от дружеството се притежава от групата Veolia Environnement, а 50 % от Caisse des Dépôts et Consignations), което е поело всички дялове, притежавани от Veolia Transport в SAGEB. Функционирането и вътрешната организация на SAGEB са описани в съображение 291 и сл. |
| --- | --- |

(23)

SAGEB е опростено акционерно дружество (société par actions simplifiée), като първоначално 51 % от неговия капитал се притежава от CCIO, а 49 % от дружеството Veolia Transport, като частната група Veolia Environnement е мажоритарен собственик на последното (15). През март 2011 г. Veolia Transport е заменено от дружеството Veolia-Transdev (50 % от дружеството се притежава от групата Veolia Environnement, а 50 % от Caisse des Dépôts et Consignations), което е поело всички дялове, притежавани от Veolia Transport в SAGEB. Функционирането и вътрешната организация на SAGEB са описани в съображение 291 и сл.

15

| (24) | В таблица 3 са обобщени последователните договори, отнасящи се до експлоатацията на летище Beauvais.

  Таблица 3


  Експлоатация на летище Beauvais — обобщение










  Собственик | Период | Оператор | Вид правен акт | Дата на правния акт |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Държава | 1.1.1993 г.—4.5.2002 г. | CCIO | AOT | Указ на префектурата от 1.10.1997 г. |
| 4.5.2002 г.—29.2.2008 г. | CCIO | Договор за концесия | 30.1.2002 г. |
| SMABT | 1.3.2008 г.—1.6.2008 г. | CCIO |
| 1.6.2008 г.—31.5.2023 г. | SAGEB | СВОУ | 19.3.2008 г. |

(24)

В таблица 3 са обобщени последователните договори, отнасящи се до експлоатацията на летище Beauvais.

Таблица 3

Таблица 3

Експлоатация на летище Beauvais — обобщение

Експлоатация на летище Beauvais — обобщение

Собственик

Период

Оператор

Вид правен акт

Дата на правния акт

Държава

1.1.1993 г.—4.5.2002 г.

CCIO

AOT

Указ на префектурата от 1.10.1997 г.

4.5.2002 г.—29.2.2008 г.

CCIO

Договор за концесия

30.1.2002 г.

SMABT

1.3.2008 г.—1.6.2008 г.

CCIO

1.6.2008 г.—31.5.2023 г.

SAGEB

СВОУ

19.3.2008 г.

3.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

| (25) | Разглежданите мерки се състоят от финансово подпомагане, предоставено от местните и регионалните власти на последователните управляващи органи на летище Beauvais, от една страна, и от финансово подпомагане, предоставено от последователните управляващи органи на летище Beauvais на различни авиокомпании, от друга страна. |
| --- | --- |

(25)

Разглежданите мерки се състоят от финансово подпомагане, предоставено от местните и регионалните власти на последователните управляващи органи на летище Beauvais, от една страна, и от финансово подпомагане, предоставено от последователните управляващи органи на летище Beauvais на различни авиокомпании, от друга страна.

3.1.   Финансово подпомагане на летище Beauvais

Финансово подпомагане на летище Beauvais

| (26) | Предоставеното на летище Beauvais финансово подпомагане е два вида: то включва финансирания за инвестиции в летищната инфраструктура на летище Beauvais, от една страна, и вноски, платени за експлоатацията на летището, от друга страна. |
| --- | --- |

(26)

Предоставеното на летище Beauvais финансово подпомагане е два вида: то включва финансирания за инвестиции в летищната инфраструктура на летище Beauvais, от една страна, и вноски, платени за експлоатацията на летището, от друга страна.

3.1.1.   Договорна рамка за субсидиите за летище Beauvais

Договорна рамка за субсидиите за летище Beauvais

3.1.1.1.   Временно разрешение за ползване на публична собственост (1.1.1993 г.—3.5.2002 г.)

Временно разрешение за ползване на публична собственост (1.1.1993 г.—3.5.2002 г.)

| (27) | Съгласно това разрешение CCIO е натоварена — на неин риск и за нейна сметка — да гарантира създаването, поддръжката, обновяването, експлоатацията и развитието на строителството, земята, сградите, съоръженията, оборудването и услугите, необходими за функционирането на летище Beauvais (16). В компетентността на държавата обаче продължава да бъде гарантирането на определени услуги, допринасящи за сигурността, безопасността и редовността на въздушното движение (17), докато CCIO от своя страна гарантира аварийно-спасителните и противопожарните действия, предотвратяването на опасността от сблъсък с птици и аеронавигационното информационно обслужване (18). |
| --- | --- |

(27)

Съгласно това разрешение CCIO е натоварена — на неин риск и за нейна сметка — да гарантира създаването, поддръжката, обновяването, експлоатацията и развитието на строителството, земята, сградите, съоръженията, оборудването и услугите, необходими за функционирането на летище Beauvais (16). В компетентността на държавата обаче продължава да бъде гарантирането на определени услуги, допринасящи за сигурността, безопасността и редовността на въздушното движение (17), докато CCIO от своя страна гарантира аварийно-спасителните и противопожарните действия, предотвратяването на опасността от сблъсък с птици и аеронавигационното информационно обслужване (18).

16

17

18

| (28) | По принцип възнагражденията на CCIO са изплащани от летищните такси и оперативните приходи (19). Финансова помощ може да бъде предоставена също и за покриване на разходи, произтичащи от задачата за ремонтни дейности и поддръжка на инфраструктурата, която също е възложена на CCIO (20). По отношение на същите тези разходи CCIO има право на финансова помощ и от други публични органи в съответствие с член 3 от AOT. В замяна на това CCIO е длъжна да плаща на държавата такса за ползване, определена на 1 000 FRF годишно. |
| --- | --- |

(28)

По принцип възнагражденията на CCIO са изплащани от летищните такси и оперативните приходи (19). Финансова помощ може да бъде предоставена също и за покриване на разходи, произтичащи от задачата за ремонтни дейности и поддръжка на инфраструктурата, която също е възложена на CCIO (20). По отношение на същите тези разходи CCIO има право на финансова помощ и от други публични органи в съответствие с член 3 от AOT. В замяна на това CCIO е длъжна да плаща на държавата такса за ползване, определена на 1 000 FRF годишно.

19

20

3.1.1.2.   Договор за концесия на летище Beauvais (4.5.2002 г.—31.5.2008 г.)

Договор за концесия на летище Beauvais (4.5.2002 г.—31.5.2008 г.)

| (29) | В договора за концесия от 4 май 2002 г., част от чиито разпоредби се отнасят до прилагането на типовата спецификация, съдържаща се в декрета от 29 май 1997 г. (21), се предвижда разпределение на задачите между държавата и CCIO. Държавата като орган, който предоставя концесията, изпълнява и финансира изцяло обслужването на въздушното движение (22). Що се отнася до CCIO, в допълнение към търговската експлоатация на летището (23), тя трябва да извършва и финансира определени услуги за безопасност, като например аварийно-спасителните и противопожарните действия, предотвратяването на опасността от сблъсък с птици, контрол на пътниците, регистрирания багаж и достъпа до зоните с ограничен достъп на терминалите (24). |
| --- | --- |

(29)

В договора за концесия от 4 май 2002 г., част от чиито разпоредби се отнасят до прилагането на типовата спецификация, съдържаща се в декрета от 29 май 1997 г. (21), се предвижда разпределение на задачите между държавата и CCIO. Държавата като орган, който предоставя концесията, изпълнява и финансира изцяло обслужването на въздушното движение (22). Що се отнася до CCIO, в допълнение към търговската експлоатация на летището (23), тя трябва да извършва и финансира определени услуги за безопасност, като например аварийно-спасителните и противопожарните действия, предотвратяването на опасността от сблъсък с птици, контрол на пътниците, регистрирания багаж и достъпа до зоните с ограничен достъп на терминалите (24).

21

22

23

24

| (30) | По принцип възнагражденията на CCIO са изплащани от определените в договора за концесия летищни такси и от оперативните приходи (25). Осигурените от CCIO задачи, свързани с безопасността, посочени в предходното съображение, са покривани финансово от приходите от летищната такса и, при необходимост, от предоставените от държавата субсидии (26). |
| --- | --- |

(30)

По принцип възнагражденията на CCIO са изплащани от определените в договора за концесия летищни такси и от оперативните приходи (25). Осигурените от CCIO задачи, свързани с безопасността, посочени в предходното съображение, са покривани финансово от приходите от летищната такса и, при необходимост, от предоставените от държавата субсидии (26).

25

26

3.1.1.3.   Договор за възлагане на обществена услуга (1.6.2008 г.—2023 г.)

Договор за възлагане на обществена услуга (1.6.2008 г.—2023 г.)

| (31) | Основната цел на СВОУ е да се възложат на SAGEB управлението и експлоатацията на летище Beauvais, както и да се осигури като допълнителен предмет експлоатацията на автобусната линия между летище Beauvais и Париж. Извършването на тези две дейности е на риск и за сметка на изпълнителя (27). |
| --- | --- |

(31)

Основната цел на СВОУ е да се възложат на SAGEB управлението и експлоатацията на летище Beauvais, както и да се осигури като допълнителен предмет експлоатацията на автобусната линия между летище Beauvais и Париж. Извършването на тези две дейности е на риск и за сметка на изпълнителя (27).

27

| (32) | Съгласно условията на СВОУ SAGEB носи финансовата отговорност за изпълнението на всички дейности, отнасящи се до експлоатацията на летище Beauvais, с изключение на безопасността на въздухоплаването и метеорологичното обслужване (28). Освен това SAGEB носи отговорност за предоставянето на определени услуги за сигурност и безопасност (29), с финансово участие на държавата, установено в съществуващото законодателство (30) или определено в зависимост от естеството и обема на трафика за съответния терминал (31). |
| --- | --- |

(32)

Съгласно условията на СВОУ SAGEB носи финансовата отговорност за изпълнението на всички дейности, отнасящи се до експлоатацията на летище Beauvais, с изключение на безопасността на въздухоплаването и метеорологичното обслужване (28). Освен това SAGEB носи отговорност за предоставянето на определени услуги за сигурност и безопасност (29), с финансово участие на държавата, установено в съществуващото законодателство (30) или определено в зависимост от естеството и обема на трафика за съответния терминал (31).

28

29

30

31

| (33) | Що се отнася до приложимите съгласно СВОУ финансови условия, SAGEB получава приходите от летищните такси и другите оперативни приходи, свързани с летището и с експлоатацията на автобусната линия Париж—Beauvais. В замяна на това SAGEB се задължава да плати на SMABT такси за ползване в размер на около 10,8 млн. евро за целия срок на договора. Освен това в приложение 14 към договора се предвижда, че в замяна на участието на SMABT във финансирането на летищната инфраструктура, концесионерът се задължава да изплати обратно на SMABT стимул за заинтересованост, изчислен въз основа на излишъка на възвръщаемост спрямо прогнозната вътрешна норма на възвръщаемост от 10 %. Правото на стимул за заинтересованост се задейства през годината n, ако нетният резултат е положителен, ако нетният резултат с натрупване през годините от 1 до n е положителен и ако изчислената по този начин вътрешна норма на възвръщаемост е над 10 %. Стимулът за заинтересованост се определя на 50 % от излишъка на възвръщаемост. |
| --- | --- |

(33)

Що се отнася до приложимите съгласно СВОУ финансови условия, SAGEB получава приходите от летищните такси и другите оперативни приходи, свързани с летището и с експлоатацията на автобусната линия Париж—Beauvais. В замяна на това SAGEB се задължава да плати на SMABT такси за ползване в размер на около 10,8 млн. евро за целия срок на договора. Освен това в приложение 14 към договора се предвижда, че в замяна на участието на SMABT във финансирането на летищната инфраструктура, концесионерът се задължава да изплати обратно на SMABT стимул за заинтересованост, изчислен въз основа на излишъка на възвръщаемост спрямо прогнозната вътрешна норма на възвръщаемост от 10 %. Правото на стимул за заинтересованост се задейства през годината n, ако нетният резултат е положителен, ако нетният резултат с натрупване през годините от 1 до n е положителен и ако изчислената по този начин вътрешна норма на възвръщаемост е над 10 %. Стимулът за заинтересованост се определя на 50 % от излишъка на възвръщаемост.

в замяна на участието на SMABT във финансирането на летищната инфраструктура, концесионерът се задължава да изплати обратно на SMABT стимул за заинтересованост, изчислен въз основа на излишъка на възвръщаемост спрямо прогнозната вътрешна норма на възвръщаемост от 10 %

| (34) | Освен това СВОУ поставя в тежест на SAGEB списък на инвестиции, оценени на 68,2 млн. евро, които трябва да бъдат реализирани по време на срока на СВОУ (32) и които изпълнителят има задължението на финансира чрез всякакви средства, и за които от страна на SMABT е предвиден максимален финансов принос в размер на 14,5 млн. евро (33) (вж. съображение 41). |
| --- | --- |

(34)

Освен това СВОУ поставя в тежест на SAGEB списък на инвестиции, оценени на 68,2 млн. евро, които трябва да бъдат реализирани по време на срока на СВОУ (32) и които изпълнителят има задължението на финансира чрез всякакви средства, и за които от страна на SMABT е предвиден максимален финансов принос в размер на 14,5 млн. евро (33) (вж. съображение 41).

32

33

3.1.2.   Субсидии за инвестиции

Субсидии за инвестиции

| (35) | Субсидиите за инвестиции са били преведени на последователните управляващи органи на летище Beauvais в рамките на три инвестиционни програми, изпълнявани съответно през периодите 2001—2006 г., 2007—2008 г. и 2008—2023 г. |
| --- | --- |

(35)

Субсидиите за инвестиции са били преведени на последователните управляващи органи на летище Beauvais в рамките на три инвестиционни програми, изпълнявани съответно през периодите 2001—2006 г., 2007—2008 г. и 2008—2023 г.

3.1.2.1.   Инвестиционна програма 2001—2006 г. („Програма 1“)

Инвестиционна програма 2001—2006 г. („Програма 1“)

| (36) | През 2001 г. CCIO е депозирала досие с искане за финансово участие до департамент Oise, до регион Пикардия и до Общинското сдружение на Beauvaisis (Communauté de communes du Beauvaisis). В досието CCIO е представила програма за модернизация и привеждане в съответствие с нормативните изисквания на летище Beauvais с прогнозен размер от 53,3 млн. франка (6,825 млн. евро). |
| --- | --- |

(36)

През 2001 г. CCIO е депозирала досие с искане за финансово участие до департамент Oise, до регион Пикардия и до Общинското сдружение на Beauvaisis (Communauté de communes du Beauvaisis). В досието CCIO е представила програма за модернизация и привеждане в съответствие с нормативните изисквания на летище Beauvais с прогнозен размер от 53,3 млн. франка (6,825 млн. евро).

| (37) | Департамент Oise (34), регион Пикардия (35) и CCB (36) са уважили искането за участие, като са предоставили на CCIO субсидия общо за 4 311 395 EUR (37), а останалата част от разходите (в размер на 2,55 млн. евро) са за сметка на CCIO (38). Тази субсидия не е била изчислена спрямо конкретните разходи, предвидени по Програма 1, а спрямо общата прогнозна сума за тази програма. За точна начална дата на инвестициите се определя 2 юли 2001 г., като инвестициите е трябвало да бъдат завършени до 31 декември 2006 г. Тази първоначална инвестиционна програма е трябвало да бъде променена през 2005 г., за да се вземат предвид регулаторните ограничения, свързани с качеството на обработване и безопасността на пътниците, вследствие на развитието на пътникопотока (39). Планираните и реализираните в рамките на тази програма инвестиции могат да се обобщят, както следва:

  Таблица 4


  Планирани и реализирани инвестиции в рамките на Програма 1 (EUR)









  Вид на инвестициите | Прогнозни суми | Прогнозни суми, ревизирани през 2005 г. | Окончателни суми на инвестициите |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Западно крило („Заминаващи“): | Зала за проверка на багаж |

(37)

Департамент Oise (34), регион Пикардия (35) и CCB (36) са уважили искането за участие, като са предоставили на CCIO субсидия общо за 4 311 395 EUR (37), а останалата част от разходите (в размер на 2,55 млн. евро) са за сметка на CCIO (38). Тази субсидия не е била изчислена спрямо конкретните разходи, предвидени по Програма 1, а спрямо общата прогнозна сума за тази програма. За точна начална дата на инвестициите се определя 2 юли 2001 г., като инвестициите е трябвало да бъдат завършени до 31 декември 2006 г. Тази първоначална инвестиционна програма е трябвало да бъде променена през 2005 г., за да се вземат предвид регулаторните ограничения, свързани с качеството на обработване и безопасността на пътниците, вследствие на развитието на пътникопотока (39). Планираните и реализираните в рамките на тази програма инвестиции могат да се обобщят, както следва:

34

35

36

37

38

39

Таблица 4

Таблица 4

Планирани и реализирани инвестиции в рамките на Програма 1 (EUR)

Планирани и реализирани инвестиции в рамките на Програма 1 (EUR)

Вид на инвестициите

Прогнозни суми

Прогнозни суми, ревизирани през 2005 г.

Окончателни суми на инвестициите

Западно крило („Заминаващи“):

Зала за проверка на багаж

| | Зона за сортиране на багаж |
| --- | --- |

Зона за сортиране на багаж

| | Летищни офиси |
| --- | --- |

Летищни офиси

| | Навес |
| --- | --- |

Навес

1 687 153

2 600 000

2 608 000

Източно крило („Пристигащи“):

| | Зала за обработка на багаж |
| --- | --- |

Зала за обработка на багаж

| | Покрит маршрут за придвижване на пътници |
| --- | --- |

Покрит маршрут за придвижване на пътници

228 674

160 000

164 000

Модернизация на терминала

Модернизация на терминала

762 250

600 000

649 000

Оборудване за сигурност, включително:

| | Изграждане на противопожарна служба |
| --- | --- |

Изграждане на противопожарна служба

| | Заграждения за сигурност |
| --- | --- |

Заграждения за сигурност

| | Контрол на достъпа до летището |
| --- | --- |

Контрол на достъпа до летището

| | Оборудване за проверка на регистрирания багаж |
| --- | --- |

Оборудване за проверка на регистрирания багаж

914 690

900 000

922 000

Различни пътища и мрежи (РПМ):

| | Паркинг за автомобили |
| --- | --- |

Паркинг за автомобили

| | Противопожарна служба (РПМ) |
| --- | --- |

Противопожарна служба (РПМ)

| | Реконструкция на съществуващи пътища |
| --- | --- |

Реконструкция на съществуващи пътища

| | Свързване към мрежата за доставяне на вода и канализационни услуги |
| --- | --- |

Свързване към мрежата за доставяне на вода и канализационни услуги

762 245

873 480

1 238 000

463 467

Различни строителни работи

Различни строителни работи

304 900

0

0

Проучвания и строителни работи, свързани с околната среда

Проучвания и строителни работи, свързани с околната среда

533 570

60 000

62 000

Такси

Такси

623 210

623 210

744 000

Модернизация на експлоатационното оборудване, от което:

Модернизация на експлоатационното оборудване, от което:

Пунктове за проверка

1 048 310

1 048 310

| 1 264 000 |
| --- |

1 264 000

| 133 000 |
| --- |

133 000

133 000

ОБЩО

ОБЩО

6 865 000

6 865 000

6 865 000

6 865 000

7 650 000

7 650 000

| (38) | Въпреки че окончателните разходи са по-високи от планираните, посочените в съображение 37 органи на местната власт са изплатили на CCIO своите вноски в размер на общо 4,311 млн. евро съгласно предвиденото в споразуменията за финансиране, като остатъкът от сумата остава за сметка на CCIO. |
| --- | --- |

(38)

Въпреки че окончателните разходи са по-високи от планираните, посочените в съображение 37 органи на местната власт са изплатили на CCIO своите вноски в размер на общо 4,311 млн. евро съгласно предвиденото в споразуменията за финансиране, като остатъкът от сумата остава за сметка на CCIO.

3.1.2.2.   Инвестиционна програма 2006—2007 г. („Програма 2“)

Инвестиционна програма 2006—2007 г. („Програма 2“)

| (39) | CCIO е изпълнила втора инвестиционна програма в размер на 9,5 млн. евро за период от две години, считано от 1 януари 2006 г. до 31 декември 2007 г. Департамент Oise, регион Пикардия и CCB дават съгласието си да предоставят финансова вноска за тази операция (изчислена спрямо общата прогнозна сума за Програма 2, а не спрямо конкретни разходи) по договори, сключени със CCIO съответно на 11 декември 2006 г., 11 юли 2007 г. и 12 юли 2007 г. Инвестиционната програма е била определена, както следва:

  Таблица 5


  Планирани и реализирани инвестиции в рамките на Програма 2 (EUR)








  Вид на инвестициите | Прогнозни суми на инвестициите | Окончателни суми на инвестициите |
| --- | --- | --- | --- |
| Разширяване на терминала | 1 202 039 | 1 327 749 |
| Заграждения за сигурност | 151 653 | 165 805 |
| Привеждане в съответствие с нормативните изисквания на паркинга за самолети и пистата за придвижване на самолети | 1 410 000 | 1 408 739 |
| Реконструкция на хангарите и пистите | 300 000 | 231 542 |
| Зала за разделяне на пътникопотоците | 237 451 | 176 590 |
| Паркинг за персонала съгласно изискванията на Закона за водите | 215 079 | 227 611 |
| База за отдаване под наем на превозни средства | 110 000 | 1 735 |
| Придобивания на земя за ILS | 150 000 | 61 540 |
| Вътрешни и външни указателни означения | 50 000 | 10 510 |
| Пункт за посрещане на пътници от страната на Porte Maillot | 189 873 | 213 548 |
| Закон за водите | 870 000 | 46 141 |
| Реконструкция на светлинната сигнализация | 75 000 | 0 |
| Проучвания за ILS | 150 000 | 139 803 |
| Модернизация на обществените пътища | 1 350 000 | 1 053 861 |
| Административни офиси | 890 000 | 944 557 |
| Модернизация на отоплението | 80 000 | 0 |
| Проучвания за терминал 2 | 0 | 188 188 |
| Извънредни и непредвидени разходи и такси | 500 000 | 745 123 |
| Модернизация на експлоатационното оборудване, включително: | Изграждане на помещения на гранична полиция; |

(39)

CCIO е изпълнила втора инвестиционна програма в размер на 9,5 млн. евро за период от две години, считано от 1 януари 2006 г. до 31 декември 2007 г. Департамент Oise, регион Пикардия и CCB дават съгласието си да предоставят финансова вноска за тази операция (изчислена спрямо общата прогнозна сума за Програма 2, а не спрямо конкретни разходи) по договори, сключени със CCIO съответно на 11 декември 2006 г., 11 юли 2007 г. и 12 юли 2007 г. Инвестиционната програма е била определена, както следва:

Таблица 5

Таблица 5

Планирани и реализирани инвестиции в рамките на Програма 2 (EUR)

Планирани и реализирани инвестиции в рамките на Програма 2 (EUR)

Вид на инвестициите

Прогнозни суми на инвестициите

Окончателни суми на инвестициите

Разширяване на терминала

1 202 039

1 327 749

Заграждения за сигурност

151 653

165 805

Привеждане в съответствие с нормативните изисквания на паркинга за самолети и пистата за придвижване на самолети

1 410 000

1 408 739

Реконструкция на хангарите и пистите

300 000

231 542

Зала за разделяне на пътникопотоците

237 451

176 590

Паркинг за персонала съгласно изискванията на Закона за водите

215 079

227 611

База за отдаване под наем на превозни средства

110 000

1 735

Придобивания на земя за ILS

150 000

61 540

Вътрешни и външни указателни означения

50 000

10 510

Пункт за посрещане на пътници от страната на Porte Maillot

189 873

213 548

Закон за водите

870 000

46 141

Реконструкция на светлинната сигнализация

75 000

0

Проучвания за ILS

150 000

139 803

Модернизация на обществените пътища

1 350 000

1 053 861

Административни офиси

890 000

944 557

Модернизация на отоплението

80 000

0

Проучвания за терминал 2

0

188 188

Извънредни и непредвидени разходи и такси

500 000

745 123

Модернизация на експлоатационното оборудване, включително:

включително:

Изграждане на помещения на гранична полиция;

Изграждане на помещения на гранична полиция;

| | Монтиране на отклоняващи лазерни прегради за птици |
| --- | --- |

Монтиране на отклоняващи лазерни прегради за птици

Монтиране на отклоняващи лазерни прегради за птици

1 568 905

2 178 477

52 670

86 085

ОБЩО

ОБЩО

9 500 000

9 500 000

9 121 527

9 121 527

| (40) | Посочените в съображение 37 органи са се ангажирали да направят вноски в размер на 74 % от общата стойност на реализираните инвестиции, а останалата част от сумата остава за сметка на CCIO. По този начин се е предвиждало регион Пикардия и департамент Oise да финансират всеки по 25 % от инвестициите, или общо 4,6 млн. евро, докато приносът на CCB да бъде в размер на 24 %, като последният предостави на CCIO окончателна субсидия в размер на 2,2 млн. евро. Следователно CCIO е получила по тази инвестиционна програма субсидии за инвестиции от около 6,8 млн. евро, което съответства на 74 % от размера на реализираните инвестиции. |
| --- | --- |

(40)

Посочените в съображение 37 органи са се ангажирали да направят вноски в размер на 74 % от общата стойност на реализираните инвестиции, а останалата част от сумата остава за сметка на CCIO. По този начин се е предвиждало регион Пикардия и департамент Oise да финансират всеки по 25 % от инвестициите, или общо 4,6 млн. евро, докато приносът на CCB да бъде в размер на 24 %, като последният предостави на CCIO окончателна субсидия в размер на 2,2 млн. евро. Следователно CCIO е получила по тази инвестиционна програма субсидии за инвестиции от около 6,8 млн. евро, което съответства на 74 % от размера на реализираните инвестиции.

3.1.2.3.   Инвестиционна програма 2008—2023 г. („Програма 3“)

Инвестиционна програма 2008—2023 г. („Програма 3“)

| (41) | Както се посочва в съображение 34, съгласно СВОУ на SAGEB се възлага изпълнението на инвестиционна програма за 68,2 млн. евро в периода 2008—2023 г., субсидирана от SMABT до максимален размер от 14,5 млн. евро. В приложение 6 към СВОУ се определят характерът на тези инвестиции, техният размер и графикът за тяхното изпълнение (40). Планираните и реализираните до настоящия момент инвестиции могат да се обобщят, както следва:

  Таблица 6


  Планирани и реализирани инвестиции в рамките на Програма 3 (млн. евро)









  Вид на инвестициите | Първоначално прогнозирани суми | Реализирани суми към 31 декември 2018 г. | Актуализирани прогнозирани суми, подлежащи на реализация |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Строителни дейности на терминал T2 | 11,9 | 9,7 | 0,01 |
| Промени и приспособявания на терминал T1 | 1,6 | 5 | 0,07 |
| Въвеждане на програма ILS, категория III | 13,6 | 14,4 | 0 |
| Допълнителна авиационна инфраструктура | 3,3 | 4,2 | 0,2 |
| Паркинги и търговски помещения | 5,4 | 9,1 | 0,03 |
| Инвестиции в областта на околната среда | 2,9 | 1,6 | 0 |
| Поддръжка на съоръжения | 8,5 | 3,3 | 0,12 |
| Прехвърляне на съоръжения от авиацията с общо предназначение | 0,7 | 1,5 | 0,04 |
| Придобиване на оборудване за сигурност | 10,2 | 8,7 | 2,1 |
| Оборудване за наземни услуги и обзавеждане | 7,1 | 1,8 | 0,9 |
| Компютърен хардуер и оборудване | 3 | 2,6 | 1,8 |
| ОБЩО | 68,2 | 61,9 | 67,2 |

(41)

Както се посочва в съображение 34, съгласно СВОУ на SAGEB се възлага изпълнението на инвестиционна програма за 68,2 млн. евро в периода 2008—2023 г., субсидирана от SMABT до максимален размер от 14,5 млн. евро. В приложение 6 към СВОУ се определят характерът на тези инвестиции, техният размер и графикът за тяхното изпълнение (40). Планираните и реализираните до настоящия момент инвестиции могат да се обобщят, както следва:

40

Таблица 6

Таблица 6

Планирани и реализирани инвестиции в рамките на Програма 3 (млн. евро)

Планирани и реализирани инвестиции в рамките на Програма 3 (млн. евро)

Вид на инвестициите

Първоначално прогнозирани суми

Реализирани суми към 31 декември 2018 г.

Актуализирани прогнозирани суми, подлежащи на реализация

Строителни дейности на терминал T2

11,9

9,7

0,01

Промени и приспособявания на терминал T1

1,6

5

0,07

Въвеждане на програма ILS, категория III

13,6

14,4

0

Допълнителна авиационна инфраструктура

3,3

4,2

0,2

Паркинги и търговски помещения

5,4

9,1

0,03

Инвестиции в областта на околната среда

2,9

1,6

0

Поддръжка на съоръжения

8,5

3,3

0,12

Прехвърляне на съоръжения от авиацията с общо предназначение

0,7

1,5

0,04

Придобиване на оборудване за сигурност

10,2

8,7

2,1

Оборудване за наземни услуги и обзавеждане

7,1

1,8

0,9

Компютърен хардуер и оборудване

3

2,6

1,8

ОБЩО

ОБЩО

68,2

68,2

61,9

61,9

67,2

67,2

| (42) | Към 31 декември 2018 г. SAGEB е реализирало близо 62 млн. евро инвестиции. За планираните инвестиции, които трябва да бъдат реализирани до изтичането на срока на СВОУ, се предвижда обща прогнозна сума, която е малко по-ниска от първоначално планираната съгласно СВОУ. |
| --- | --- |

(42)

Към 31 декември 2018 г. SAGEB е реализирало близо 62 млн. евро инвестиции. За планираните инвестиции, които трябва да бъдат реализирани до изтичането на срока на СВОУ, се предвижда обща прогнозна сума, която е малко по-ниска от първоначално планираната съгласно СВОУ.

3.1.3.   Оперативни субсидии

Оперативни субсидии

3.1.3.1.   Преки плащания

Преки плащания

| (43) | Комисията изрази предварителното становище, че в нито едно от споразуменията за управление и експлоатация на летище Beauvais не се предвижда изплащането на оперативни субсидии в полза на последователните управляващи органи на летището (вж. раздел 3.1.1). |
| --- | --- |

(43)

Комисията изрази предварителното становище, че в нито едно от споразуменията за управление и експлоатация на летище Beauvais не се предвижда изплащането на оперативни субсидии в полза на последователните управляващи органи на летището (вж. раздел 3.1.1).

| (44) | В решението за откриване на процедурата обаче Комисията отбеляза, че последователните управляващи органи са получили различни видове оперативни субсидии. |
| --- | --- |

(44)

В решението за откриване на процедурата обаче Комисията отбеляза, че последователните управляващи органи са получили различни видове оперативни субсидии.

| (45) | Първо, Комисията установи, че в периода 2002—2008 г. по сметките на CCIO (летищна служба) са постъпили няколко оперативни субсидии, изплатени на летищната служба на CCIO от различни образувания, с общ размер от 107 924,59 EUR.

  Таблица 7


  Размер на оперативните субсидии, получени от летищната служба на CCIO (EUR)













  2002 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | ОБЩО |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 84 845,10 | 15 245 | 0 | 7 834,49 | 0 | 0 | 0 | 107 924,59 |

(45)

Първо, Комисията установи, че в периода 2002—2008 г. по сметките на CCIO (летищна служба) са постъпили няколко оперативни субсидии, изплатени на летищната служба на CCIO от различни образувания, с общ размер от 107 924,59 EUR.

Таблица 7

Таблица 7

Размер на оперативните субсидии, получени от летищната служба на CCIO (EUR)

Размер на оперативните субсидии, получени от летищната служба на CCIO (EUR)

2002 г.

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

2007 г.

2008 г.

ОБЩО

84 845,10

15 245

0

7 834,49

0

0

0

107 924,59

107 924,59

3.1.3.2.   Парични авансови плащания

Парични авансови плащания

| (46) | Второ, френските органи уведомиха Комисията, че в периода 1995—2004 г. общата служба на CCIO е предоставила на летищната служба парични авансови плащания с нулева лихва за справяне с риска от неплащане, свързан с многобройните и неотложни разходи, пред които е била изправена летищната служба поради остарялата инфраструктура и значително увеличения годишен трафик, регистриран през този период. В следващата таблица 8 са показани размерите на помощите.

  Таблица 8


  Парични авансови плащания, отпуснати от общата служба на CCIO на летищната служба (EUR)








  Година | Парично авансово плащане, отпуснато за съответната година | Натрупана сума |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Няма данни | 2 412 922,70 |
| 1996 | 888 508,49 | 3 301 431,19 |
| 1997 | - 394 036,04 | 2 907 395,15 |
| 1998 | 323 559,53 | 3 230 954,68 |
| 1999 | - 838 477,75 | 2 392 476,93 |
| 2000 | - 176 603,94 | 2 215 872,99 |
| 2001 | 73 514,73 | 2 289 387,72 |
| 2002 | 142 970,85 | 2 432 358,57 |
| 2003 | -2 198 307,33 | 234 051,24 |
| 2004 | 327 698,17 | 561 749,41 |
| 2005 | - 561 749,41 | 0 |

(46)

Второ, френските органи уведомиха Комисията, че в периода 1995—2004 г. общата служба на CCIO е предоставила на летищната служба парични авансови плащания с нулева лихва за справяне с риска от неплащане, свързан с многобройните и неотложни разходи, пред които е била изправена летищната служба поради остарялата инфраструктура и значително увеличения годишен трафик, регистриран през този период. В следващата таблица 8 са показани размерите на помощите.

Таблица 8

Таблица 8

Парични авансови плащания, отпуснати от общата служба на CCIO на летищната служба (EUR)

Парични авансови плащания, отпуснати от общата служба на CCIO на летищната служба (EUR)

Година

Парично авансово плащане, отпуснато за съответната година

Натрупана сума

1995

Няма данни

2 412 922,70

1996

888 508,49

3 301 431,19

1997

- 394 036,04

2 907 395,15

1998

323 559,53

3 230 954,68

1999

- 838 477,75

2 392 476,93

2000

- 176 603,94

2 215 872,99

2001

73 514,73

2 289 387,72

2002

142 970,85

2 432 358,57

2003

-2 198 307,33

234 051,24

2004

327 698,17

561 749,41

2005

- 561 749,41

0

3.1.3.3.   Частично освобождаване от финансиране по плана за развитие на туризма

Частично освобождаване от финансиране по плана за развитие на туризма

| (47) | И накрая, Комисията отбеляза, че в приложение 19 към СВОУ се съдържа план на летище Beauvais за развитие на туризма (41). Според това приложение планът е имал амбицията в срок от три години след влизането в сила на СВОУ да направи 8 % от пътниците потребители/посетители на Beauvais, Oise и Пикардия. За постигането на тази цел в плана са описани подробно редица действия, които трябва да бъдат предприети, за да се насърчи престоят на пътниците на летище Beauvais в община Beauvaisis, департамент Oise или регион Пикардия (проучвания сред пътници, маркетинг за създаване на репутация...). Планът е трябвало да се изпълнява от регионалния комитет по туризъм на Пикардия, комитета по туризъм на департамент Oise и туристическия център на Beauvaisis („институционалните органи в областта на туризма“). SMABT и избраният изпълнител, в настоящия случай SAGEB, е трябвало да осигурят финансирането на този план (в размер на 50 % всеки). |
| --- | --- |

(47)

И накрая, Комисията отбеляза, че в приложение 19 към СВОУ се съдържа план на летище Beauvais за развитие на туризма (41). Според това приложение планът е имал амбицията в срок от три години след влизането в сила на СВОУ да направи 8 % от пътниците потребители/посетители на Beauvais, Oise и Пикардия. За постигането на тази цел в плана са описани подробно редица действия, които трябва да бъдат предприети, за да се насърчи престоят на пътниците на летище Beauvais в община Beauvaisis, департамент Oise или регион Пикардия (проучвания сред пътници, маркетинг за създаване на репутация...). Планът е трябвало да се изпълнява от регионалния комитет по туризъм на Пикардия, комитета по туризъм на департамент Oise и туристическия център на Beauvaisis („институционалните органи в областта на туризма“). SMABT и избраният изпълнител, в настоящия случай SAGEB, е трябвало да осигурят финансирането на този план (в размер на 50 % всеки).

41

| (48) | На 15 октомври 2008 г. между SMABT, SAGEB и институционалните органи в областта на туризма е подписано споразумение за целите и средствата. Предмет на това споразумение е подробното описание на прилагането на предвидения в приложение 19 към СВОУ план за развитие на туризма от страна на институционалните органи в областта на туризма. В споразумението се предвижда, че последните трябва да отчитат дейността си на годишна база директно пред SMABT (както и пред управителния съвет, състоящ се от всички подписали страни) (42). Споразумението е сключено за срок от три години с годишно финансиране от 462 000 EUR, разпределено поравно между SAGEB и SMABT и предоставено, за да им се даде възможност за извършване на договорените туристически дейности. |
| --- | --- |

(48)

На 15 октомври 2008 г. между SMABT, SAGEB и институционалните органи в областта на туризма е подписано споразумение за целите и средствата. Предмет на това споразумение е подробното описание на прилагането на предвидения в приложение 19 към СВОУ план за развитие на туризма от страна на институционалните органи в областта на туризма. В споразумението се предвижда, че последните трябва да отчитат дейността си на годишна база директно пред SMABT (както и пред управителния съвет, състоящ се от всички подписали страни) (42). Споразумението е сключено за срок от три години с годишно финансиране от 462 000 EUR, разпределено поравно между SAGEB и SMABT и предоставено, за да им се даде възможност за извършване на договорените туристически дейности.

42

3.2.   Мерки в полза на авиокомпаниите

Мерки в полза на авиокомпаниите

| (49) | В периода от 1 май 1997 г. до 30 май 2012 г. са сключени различни договори за летищни услуги между последователните оператори на летище Beauvais (CCIO, след това SAGEB) и няколко авиокомпании. |
| --- | --- |

(49)

В периода от 1 май 1997 г. до 30 май 2012 г. са сключени различни договори за летищни услуги между последователните оператори на летище Beauvais (CCIO, след това SAGEB) и няколко авиокомпании.

| (50) | Договорните отношения между оператора на летището и Ryanair са уредени чрез обмен на писма, докато отношенията с другите авиокомпании са формализирани чрез договори, сключени по модела на IATA (Асоциацията за международен въздушен транспорт), или чрез договори ad hoc. Всички обхванати от настоящото решение договори са изброени в таблица 9. |
| --- | --- |

(50)

Договорните отношения между оператора на летището и Ryanair са уредени чрез обмен на писма, докато отношенията с другите авиокомпании са формализирани чрез договори, сключени по модела на IATA (Асоциацията за международен въздушен транспорт), или чрез договори ad hoc. Всички обхванати от настоящото решение договори са изброени в таблица 9.

ad hoc

| (51) | SAGEB е било оператор на летище Beauvais в момента на подписването на договорите RYAN4, RYAN5 и WIZZ3. CCIO е била оператор на летище Beauvais в момента на подписването на останалите договори.

  Таблица 9


  Списък на договорите за летищни услуги, подписани между оператора на летище Beauvais и авиокомпаниите












  Код на договора | Компания | Оператор на летището | Вид договор | Дата на подписване | Дата на влизане в сила | Срок |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryanair |
| RYAN1 | Ryanair | CCIO | Писмо | 8.9.1998 г. | 1.1.1999 г. | 5 години |
| RYAN2 | Ryanair | CCIO | Писма | 16.3.2001 г. | Не е определено | Не е определено |
| RYAN3 | Ryanair | CCIO | Писмо | 12.2.2002 г. | Не е определено | 10 години |
| RYAN4 | Ryanair | SAGEB | Писма | 4.2.2010 г. и 5.2.2010 г. | 1.5.2010 г. | 7 месеца |
| RYAN5 | Ryanair | SAGEB | Писмо | 27.7.2010 г. | 1.1.2011 г. | 1 година |
| Wizz Air |
| WIZZ1 | Wizz Air | CCIO | Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване) | 11.6.2004 г. | 11.6.2004 г. | 5 години |
| WIZZ2 | Wizz Air | CCIO | Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване) | 1.7.2005 г. | 1.7.2005 г. | 3 години и 8 месеца |
| WIZZ3 | Wizz Air | SAGEB | Договор („инвестиционно“ споразумение + споразумение на IATA за наземно обслужване) | 1.6.2009 г. | 1.6.2009 г. | 5 години |
| Други въздушни превозвачи |
| GOOD1 | Goodjet | CCIO | Договор (ad hoc) | 14.12.2001 г. | 14.12.2001 г. | 7 години |
| CIAO1 | Ciaofly | CCIO | Договор (ad hoc) | 24.4.2002 г. | 24.4.2002 г. | 7 години |
| BERL1 | Berlin Jet | CCIO | Договор (ad hoc) | 30.1.2003 г. | 30.1.2003 г. | 5 години |
| VOLA1 | Volare | CCIO | Договор (ad hoc) | 13.2.2003 г. | 13.2.2003 г. | 5 години |
| STER1 | Sterling | CCIO | Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване) | 15.7.2004 г. | 31.3.2004 г. | 5 години |
| NORW1 | Norwegian Airshuttle | CCIO | Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване) | 7.4.2005 г. | 31.3.2004 г. | 5 години |
| AIRH1 | Air Horizons | CCIO | Договор (ad hoc) | 12.7.2004 г. | 18.7.2004 г. | 1 година |
| AIRP1 | Air Polonia | CCIO | Договор (ad hoc) | 20.10.2004 г. | 20.10.2004 г. | 5 години |
| BLUE1 | Blue Air | CCIO | Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване) | 11.10.2005 г. | 11.10.2005 г. | 1 година |
| BLUE2 | Blue Air | CCIO | Договор (ad hoc) | 28.8.2007 г. | 26.3.2007 г. | 8 месеца |
| FLYM1 | Flyme | CCIO | Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване) | 30.3.2006 г. | 31.3.2006 г. | 5 години |
| CENT1 | Centralwings | CCIO | Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване) | 18.2.2007 г. | 19.2.2007 г. | 1 година |

(51)

SAGEB е било оператор на летище Beauvais в момента на подписването на договорите RYAN4, RYAN5 и WIZZ3. CCIO е била оператор на летище Beauvais в момента на подписването на останалите договори.

Таблица 9

Таблица 9

Списък на договорите за летищни услуги, подписани между оператора на летище Beauvais и авиокомпаниите

Списък на договорите за летищни услуги, подписани между оператора на летище Beauvais и авиокомпаниите

Код на договора

Компания

Оператор на летището

Вид договор

Дата на подписване

Дата на влизане в сила

Срок

Ryanair

Ryanair

RYAN1

Ryanair

CCIO

Писмо

8.9.1998 г.

1.1.1999 г.

5 години

RYAN2

Ryanair

CCIO

Писма

16.3.2001 г.

Не е определено

Не е определено

RYAN3

Ryanair

CCIO

Писмо

12.2.2002 г.

Не е определено

10 години

RYAN4

Ryanair

SAGEB

Писма

4.2.2010 г. и 5.2.2010 г.

1.5.2010 г.

7 месеца

RYAN5

Ryanair

SAGEB

Писмо

27.7.2010 г.

1.1.2011 г.

1 година

Wizz Air

Wizz Air

WIZZ1

Wizz Air

CCIO

Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване)

11.6.2004 г.

11.6.2004 г.

5 години

WIZZ2

Wizz Air

CCIO

Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване)

1.7.2005 г.

1.7.2005 г.

3 години и 8 месеца

WIZZ3

Wizz Air

SAGEB

Договор („инвестиционно“ споразумение + споразумение на IATA за наземно обслужване)

1.6.2009 г.

1.6.2009 г.

5 години

Други въздушни превозвачи

Други въздушни превозвачи

GOOD1

Goodjet

CCIO

Договор (ad hoc)

ad hoc

14.12.2001 г.

14.12.2001 г.

7 години

CIAO1

Ciaofly

CCIO

Договор (ad hoc)

ad hoc

24.4.2002 г.

24.4.2002 г.

7 години

BERL1

Berlin Jet

CCIO

Договор (ad hoc)

ad hoc

30.1.2003 г.

30.1.2003 г.

5 години

VOLA1

Volare

CCIO

Договор (ad hoc)

ad hoc

13.2.2003 г.

13.2.2003 г.

5 години

STER1

Sterling

CCIO

Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване)

15.7.2004 г.

31.3.2004 г.

5 години

NORW1

Norwegian Airshuttle

CCIO

Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване)

7.4.2005 г.

31.3.2004 г.

5 години

AIRH1

Air Horizons

CCIO

Договор (ad hoc)

ad hoc

12.7.2004 г.

18.7.2004 г.

1 година

AIRP1

Air Polonia

CCIO

Договор (ad hoc)

ad hoc

20.10.2004 г.

20.10.2004 г.

5 години

BLUE1

Blue Air

CCIO

Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване)

11.10.2005 г.

11.10.2005 г.

1 година

BLUE2

Blue Air

CCIO

Договор (ad hoc)

ad hoc

28.8.2007 г.

26.3.2007 г.

8 месеца

FLYM1

Flyme

CCIO

Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване)

30.3.2006 г.

31.3.2006 г.

5 години

CENT1

Centralwings

CCIO

Договор (споразумение на IATA за наземно обслужване)

18.2.2007 г.

19.2.2007 г.

1 година

| (52) | Различните договори имат различни характеристики, като основните от тях са обобщени в таблица 10. По този начин в някои от договорите е предвидена възможността операторът на летище Beauvais да плаща финансова вноска на авиокомпанията в замяна на привлечения от нея трафик. В нито един договор обаче не се посочват плащания за маркетингови услуги от оператора на летище Beauvais в замяна на предоставяни от авиокомпанията рекламни услуги.

  Таблица 10


  Характеристики на договорите за летищни услуги, подписани между оператора на летище Beauvais и авиокомпаниите







  Код на договора | Основни характеристики на договорите |
| --- | --- | --- |
| Ryanair |
| RYAN1 | В този договор се предвижда обслужването на два въздушни маршрута от летище Beauvais при следните условия:






  — | Дъблин: в договора се предвижда извършването на три ротации седмично (две в събота и една в неделя) срещу такса за кацане в размер на 750 FRF (114,37 EUR). Компанията е освободена от плащане на такса за кацане за всяка нова допълнителна ежедневна ротация. Освен това в договора се предвижда също и такса от 10 FRF (1,52 EUR) на заминаващ пътник. |

(52)

Различните договори имат различни характеристики, като основните от тях са обобщени в таблица 10. По този начин в някои от договорите е предвидена възможността операторът на летище Beauvais да плаща финансова вноска на авиокомпанията в замяна на привлечения от нея трафик. В нито един договор обаче не се посочват плащания за маркетингови услуги от оператора на летище Beauvais в замяна на предоставяни от авиокомпанията рекламни услуги.

Таблица 10

Таблица 10

Характеристики на договорите за летищни услуги, подписани между оператора на летище Beauvais и авиокомпаниите

Характеристики на договорите за летищни услуги, подписани между оператора на летище Beauvais и авиокомпаниите

Код на договора

Основни характеристики на договорите

Ryanair

Ryanair

RYAN1

В този договор се предвижда обслужването на два въздушни маршрута от летище Beauvais при следните условия:

—

Дъблин: в договора се предвижда извършването на три ротации седмично (две в събота и една в неделя) срещу такса за кацане в размер на 750 FRF (114,37 EUR). Компанията е освободена от плащане на такса за кацане за всяка нова допълнителна ежедневна ротация. Освен това в договора се предвижда също и такса от 10 FRF (1,52 EUR) на заминаващ пътник.

| — | Prestwick: в договора се предвижда извършването на ежедневна ротация срещу такса за кацане, определена в размер на 750 FRF. За всяка допълнителна ежедневна ротация таксата за кацане е определена в размер на 500 FRF (77,22 EUR). Освен това в договора се предвижда също и такса от 10 FRF (1,52 EUR) на заминаващ пътник. |
| --- | --- |

—

Prestwick: в договора се предвижда извършването на ежедневна ротация срещу такса за кацане, определена в размер на 750 FRF. За всяка допълнителна ежедневна ротация таксата за кацане е определена в размер на 500 FRF (77,22 EUR). Освен това в договора се предвижда също и такса от 10 FRF (1,52 EUR) на заминаващ пътник.

RYAN2

| Условията на договор RYAN1 са изменени, както следва: |
| --- |

Условията на договор RYAN1 са изменени, както следва:

| — | таксата за кацане за маршрута до Дъблин е определена в размер на 750 FRF за до 19 ротации седмично. Над този праг Ryanair е освободена от такса за кацане; |
| --- | --- |

—

таксата за кацане за маршрута до Дъблин е определена в размер на 750 FRF за до 19 ротации седмично. Над този праг Ryanair е освободена от такса за кацане;

| — | таксата за кацане за маршрута до Prestwick е определена в размер на 750 FRF за до 7 ротации седмично, 500 FRF между 8 и 14 излитания седмично. При повече от 14 излитания седмично Ryanair е освободена от такса за кацане; |
| --- | --- |

—

таксата за кацане за маршрута до Prestwick е определена в размер на 750 FRF за до 7 ротации седмично, 500 FRF между 8 и 14 излитания седмично. При повече от 14 излитания седмично Ryanair е освободена от такса за кацане;

| — | за всеки новооткрит от Ryanair маршрут таксата за кацане е определена в размер на 500 FRF за ежедневна ротация. При повече от една ежедневна ротация Ryanair е освободена от такса за кацане; |
| --- | --- |

—

за всеки новооткрит от Ryanair маршрут таксата за кацане е определена в размер на 500 FRF за ежедневна ротация. При повече от една ежедневна ротация Ryanair е освободена от такса за кацане;

| — | таксата на заминаващ пътник е определена в размер на 10 FRF за съществуващите маршрути; на 6 FRF (1,22 EUR) за новооткритите маршрути за до 6 ежедневни ротации и на 4 FRF (0,61 EUR) над този брой ротации. |
| --- | --- |

—

таксата на заминаващ пътник е определена в размер на 10 FRF за съществуващите маршрути; на 6 FRF (1,22 EUR) за новооткритите маршрути за до 6 ежедневни ротации и на 4 FRF (0,61 EUR) над този брой ротации.

RYAN3

Този договор заменя договорите RYAN1 и RYAN2. В него се определят условията, при които Ryanair извършва своите въздухоплавателни услуги, както следва:

| — | за 2002 г. на Ryanair е поставена цел за 210 000 заминаващи от летище Beauvais пътници. Таксата за кацане е определена в размер на 750 FRF за всички обслужвани от компанията маршрути; |
| --- | --- |

—

за 2002 г. на Ryanair е поставена цел за 210 000 заминаващи от летище Beauvais пътници. Таксата за кацане е определена в размер на 750 FRF за всички обслужвани от компанията маршрути;

| — | за 2003 г. на Ryanair е поставена цел за 310 000 заминаващи от летище Beauvais пътници. Таксата за кацане е определена в размер на 750 FRF за до 7 ежедневни ротации и на 650 FRF (99,09 EUR) над този брой ротации; |
| --- | --- |

—

за 2003 г. на Ryanair е поставена цел за 310 000 заминаващи от летище Beauvais пътници. Таксата за кацане е определена в размер на 750 FRF за до 7 ежедневни ротации и на 650 FRF (99,09 EUR) над този брой ротации;

| — | за 2004 г. поставената е определена цел 410 000 пътници. Таксата за кацане е определена в размер на 750 FRF за до 7 ежедневни ротации, на 600 FRF (91,47 EUR) между 8 и 10 ежедневни ротации и на 400 FRF (60,98 EUR) над този брой ротации; |
| --- | --- |

—

за 2004 г. поставената е определена цел 410 000 пътници. Таксата за кацане е определена в размер на 750 FRF за до 7 ежедневни ротации, на 600 FRF (91,47 EUR) между 8 и 10 ежедневни ротации и на 400 FRF (60,98 EUR) над този брой ротации;

| — | таксата на заминаващ пътник е договорена в размер на 8 FRF/пътник за до 135 пътници на самолет (0 франка над този брой) за всяка година за целия срок на договора. |
| --- | --- |

—

таксата на заминаващ пътник е договорена в размер на 8 FRF/пътник за до 135 пътници на самолет (0 франка над този брой) за всяка година за целия срок на договора.

Договорът остава в сила до 4 февруари 2010 г. при установените за 2004 г. условия.

RYAN4

С този договор се изменя договор RYAN3, като се добавят следните елементи: Ryanair се задължава да извършва 10 допълнителни ротации седмично по нови маршрути. В замяна на това управляващият орган на летището плаща финансова вноска на Ryanair в размер на 1,5 EUR на заминаващ пътник по тези нови маршрути.

RYAN5

С този договор се изменя договор RYAN4. Съгласно неговите условия SAGEB се задължава да изплати на Ryanair финансова вноска в размер на 2 EUR на заминаващ пътник за всеки допълнителен пътник, превозен през 2011 г., спрямо броя на превозените от Ryanair през 2010 г. пътници. В замяна на това Ryanair се задължава да извършва 26 допълнителни ротации на седмица.

Wizz Air

Wizz Air

WIZZ1

В този договор таксите за кацане за Wizz Air се определят, както следва:

| — | 500 EUR за първа ежедневна ротация; |
| --- | --- |

—

500 EUR за първа ежедневна ротация;

| — | 450 EUR за втора и трета ежедневна ротация; |
| --- | --- |

—

450 EUR за втора и трета ежедневна ротация;

| — | 400 EUR за следващите ежедневни ротации. |
| --- | --- |

—

400 EUR за следващите ежедневни ротации.

През първите четири години от изпълнението на договора управляващият орган на летището се задължава да плати на авиокомпанията финансова вноска въз основа на броя на заминаващите пътници в размер на едно евро на заминаващ пътник, като максималната сума не може да надвишава 40 000 , 30 000 , 20 000 и 10 000  EUR съответно през първата, втората, третата и четвъртата година. В договора се предвиждат също така други незадължителни услуги като почистване на самолети. Авиокомпанията е освободена от плащане на такса на заминаващ пътник.

WIZZ2

С този договор се изменя договор WIZZ1. Таксата за кацане вече е установена на 425 EUR за всички ротации. Изплащаната от управляващия орган на летището финансова вноска вече е установена на 0,75 EUR на заминаващ пътник.

WIZZ3

Таксите за кацане се определят, както следва:

| — | 425 EUR за до 20 ротации седмично; |
| --- | --- |

—

425 EUR за до 20 ротации седмично;

| — | 42,5 EUR между 21 и 32 ротации седмично; |
| --- | --- |

—

42,5 EUR между 21 и 32 ротации седмично;

| — | 21,25 EUR за повече от 33 ротации седмично. |
| --- | --- |

—

21,25 EUR за повече от 33 ротации седмично.

Авиокомпанията е освободена от плащане на такса на заминаващ пътник. Операторът на летището се задължава да плати на авиокомпанията финансова вноска на заминаващ пътник в размер на 0,375 EUR между 0 и 20 ротации седмично, 1,375 EUR между 21 и 26 ротации седмично, 1,725 EUR между 27 и 32 ротации седмично и 1,925 EUR над този брой ротации.

В договора се предвиждат и други незадължителни услуги като почистване на самолети.

Други въздушни превозвачи

Други въздушни превозвачи

GOOD1

С договора се въвежда програма от 24 ротации седмично. Таксата за кацане е определена в размер на 4 000  FRF (609,8 EUR), а авиокомпанията е освободена от плащане на такса на заминаващ пътник.

CIAO1

В договора е определена такса за кацане в размер на 305 EUR и авиокомпанията е освободена от плащане на такса на заминаващ пътник.

BERL1

В договора се предвижда една седмична ротация. Таксата за кацане е определена в размер на 500 EUR и авиокомпанията е освободена от плащане на такса на заминаващ пътник.

VOLA1

В този договор се предвижда програма от пет ежедневни ротации. Таксата за кацане е определена на 450 EUR, а таксата на заминаващ пътник на 2,13 EUR. Управляващият орган на летището се задължава да осигури финансова помощ за разкриването на маршрути — до 100 000  EUR на маршрут.

STER1

В този договор размерът на таксата за кацане е установен на 576 EUR за до 3 ротации седмично; 540 EUR между 4 и 6 ротации седмично и 500 EUR за повече от 7 ротации седмично. Авиокомпанията е освободена от плащане на такса на заминаващ пътник. В договора се предвиждат също така незадължителни услуги като почистване на самолети.

NORW1

В този договор размерът на таксата за кацане е установен на 500 EUR за до 6 ротации седмично и 400 EUR за повече от 7 ротации седмично. Авиокомпанията е освободена от плащане на такса на заминаващ пътник. В договора се предвиждат също така незадължителни услуги като почистване на самолети.

AIRH1

В този договор се предвижда програма от пет ротации седмично. Таксата за кацане е определена в размер на 147,38 EUR, а таксата на заминаващ пътник в размер на 2,89 EUR. Управляващият орган на летището се задължава да плати на авиокомпанията финансова вноска в размер на 0,5 EUR на заминаващ пътник. В договора се предвиждат също така незадължителни услуги във връзка с почистването на самолети и други услуги.

AIRP1

В този договор се предвижда една ежедневна ротация. Таксата за кацане е определена в размер на 192,88 EUR, а таксата на заминаващ пътник в размер на 2,89 EUR. В договора се предвиждат също така незадължителни услуги като почистване на самолети.

BLUE1

В този договор размерът на таксата за кацане е установен на 600 EUR и авиокомпанията е освободена от плащане на такса на заминаващ пътник.

BLUE2

С този договор се изменя договор BLUE1 относно размера на таксите за кацане, които вече се определят на 450 EUR.

FLYM1

В този договор се предвижда минимален трафик от 4 ротации седмично. Таксите за кацане са определени в размер на 600 EUR за самолетите тип B737-300 (136 места) и на 550 EUR за самолетите тип B737-500 (125 места). Авиокомпанията е освободена от плащане на такса на заминаващ пътник.

CENT1

В този договор размерът на таксата за кацане е установен на 500 EUR за до 3 ротации седмично, 450 EUR между 4 и 7 ротации седмично и 400 EUR за повече от 7 ротации седмично. Авиокомпанията е освободена от плащане на такса на заминаващ пътник.

Управляващият орган на летището се задължава да плати на авиокомпанията финансова вноска в размер на 0,75 EUR на заминаващ пътник през първите шест месеца, след това 0,50 EUR през последните шест месеца.

4.   ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

4.1.   Финансово подпомагане на последователните оператори на летище Beauvais

Финансово подпомагане на последователните оператори на летище Beauvais

| (53) | На първо място, Комисията изрази съмнения, че в предоставеното на CCIO и на SAGEB финансово подпомагане няма държавна помощ. |
| --- | --- |

(53)

На първо място, Комисията изрази съмнения, че в предоставеното на CCIO и на SAGEB финансово подпомагане няма държавна помощ.

| (54) | Най-напред Комисията изрази съмнения относно характера на определени финансирани от публичните органи дейности на летище Beauvais, които се определят като произтичащи от упражняването на публични правомощия. След това Комисията изрази също така съмнения относно спазването на критериите, определени по делото Altmark (43)
  , по отношение на мерките, приложени на летище Beauvais в рамките на Програма 3. Освен това Комисията отбеляза, че в посочените мотиви за предоставянето на субсидии за инвестиции публичните органи не са се позовали на тяхната пряка финансова рентабилност. Поради това Комисията потърси отговор на въпроса за съответствието на тези инвестиции с принципа на разумния частен инвеститор в условията на пазарна икономика (оператор в условията на пазарна икономика („ОУПИ“). Накрая, Комисията стигна до предварителното заключение, че разглежданите мерки могат да бъдат приписани на държавата, те са избирателни и съществува риск да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията в рамките на Съюза. |
| --- | --- |

(54)

Най-напред Комисията изрази съмнения относно характера на определени финансирани от публичните органи дейности на летище Beauvais, които се определят като произтичащи от упражняването на публични правомощия. След това Комисията изрази също така съмнения относно спазването на критериите, определени по делото Altmark (43)
  , по отношение на мерките, приложени на летище Beauvais в рамките на Програма 3. Освен това Комисията отбеляза, че в посочените мотиви за предоставянето на субсидии за инвестиции публичните органи не са се позовали на тяхната пряка финансова рентабилност. Поради това Комисията потърси отговор на въпроса за съответствието на тези инвестиции с принципа на разумния частен инвеститор в условията на пазарна икономика (оператор в условията на пазарна икономика („ОУПИ“). Накрая, Комисията стигна до предварителното заключение, че разглежданите мерки могат да бъдат приписани на държавата, те са избирателни и съществува риск да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията в рамките на Съюза.

Altmark

43

,

| (55) | Второ, Комисията изказа съмненията си относно съвместимостта на инвестиционните и оперативните помощи с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. |
| --- | --- |

(55)

Второ, Комисията изказа съмненията си относно съвместимостта на инвестиционните и оперативните помощи с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.

| (56) | На практика оценката на съвместимостта на мерките в полза на операторите с вътрешния пазар показа, че макар и да има вероятност всички разглеждани мерки да отговарят на цел от общ интерес, тяхната необходимост и пропорционалност спрямо поставената цел не са доказани. Освен това Комисията изрази скептицизъм относно това, че инфраструктурата предлага задоволителни перспективи за използване в средносрочен план. |
| --- | --- |

(56)

На практика оценката на съвместимостта на мерките в полза на операторите с вътрешния пазар показа, че макар и да има вероятност всички разглеждани мерки да отговарят на цел от общ интерес, тяхната необходимост и пропорционалност спрямо поставената цел не са доказани. Освен това Комисията изрази скептицизъм относно това, че инфраструктурата предлага задоволителни перспективи за използване в средносрочен план.

4.2.   Мерки в полза на авиокомпаниите

Мерки в полза на авиокомпаниите

| (57) | В решението за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че сключването на договорите от оператора на летището (CCIO, след това SAGEB) с авиокомпаниите предполага използването на държавни ресурси, както и че решенията за сключване на тези договори могат да бъдат приписани на държавата. |
| --- | --- |

(57)

В решението за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че сключването на договорите от оператора на летището (CCIO, след това SAGEB) с авиокомпаниите предполага използването на държавни ресурси, както и че решенията за сключване на тези договори могат да бъдат приписани на държавата.

| (58) | Комисията също така счете, че не е в състояние да се произнесе относно наличието на избирателно предимство за авиокомпаниите. Предоставената ѝ информация е недостатъчна, за да заключи, че управляващият орган на летището е действал съгласно принципа на ОУПИ. Комисията прикани Франция и заинтересованите страни да предоставят допълнителна информация. |
| --- | --- |

(58)

Комисията също така счете, че не е в състояние да се произнесе относно наличието на избирателно предимство за авиокомпаниите. Предоставената ѝ информация е недостатъчна, за да заключи, че управляващият орган на летището е действал съгласно принципа на ОУПИ. Комисията прикани Франция и заинтересованите страни да предоставят допълнителна информация.

| (59) | Комисията стигна до предварителното заключение, че съществува риск разглежданите мерки да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията в рамките на Съюза. |
| --- | --- |

(59)

Комисията стигна до предварителното заключение, че съществува риск разглежданите мерки да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията в рамките на Съюза.

| (60) | Накрая, Комисията изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на мерките за помощ в полза на авиокомпаниите. По-специално Комисията стигна до предварителното заключение, че разглежданите мерки за помощ за разкриване на нови маршрути не отговарят на критериите за съвместимост с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(60)

Накрая, Комисията изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на мерките за помощ в полза на авиокомпаниите. По-специално Комисията стигна до предварителното заключение, че разглежданите мерки за помощ за разкриване на нови маршрути не отговарят на критериите за съвместимост с вътрешния пазар.

5.   МНЕНИЕ НА ФРАНЦИЯ

МНЕНИЕ НА ФРАНЦИЯ

5.1.   Финансово подпомагане на летище Beauvais

Финансово подпомагане на летище Beauvais

5.1.1.   Инвестиционна помощ

Инвестиционна помощ

| (61) | Франция посочи пред службите на Комисията, че „що се отнася до летище Beauvais, не възнамерява да се позовава на понятието за услуга от общ икономически интерес по отношение на всички субсидии за инвестиции, получени от местните власти и изплатени на последователните концесионери на летище Beauvais (CCIO, след това SAGEB)“ (44). |
| --- | --- |

(61)

Франция посочи пред службите на Комисията, че „що се отнася до летище Beauvais, не възнамерява да се позовава на понятието за услуга от общ икономически интерес по отношение на всички субсидии за инвестиции, получени от местните власти и изплатени на последователните концесионери на летище Beauvais (CCIO, след това SAGEB)“ (44).

44

| (62) | Франция също така посочи, че не възнамерява да се позовава на прилагането на принципа на ОУПИ по отношение на субсидиите за инвестиции, изплатени на последователните концесионери на летище Beauvais (CCIO, след това SAGEB) (45). |
| --- | --- |

(62)

Франция също така посочи, че не възнамерява да се позовава на прилагането на принципа на ОУПИ по отношение на субсидиите за инвестиции, изплатени на последователните концесионери на летище Beauvais (CCIO, след това SAGEB) (45).

45

| (63) | Франция обаче счита, че тези субсидии не могат да се класифицират като държавна помощ или като несъвместима с вътрешния пазар държавна помощ с мотива, че са свързани с финансирането на дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия, или че тяхната съвместимост с вътрешния пазар може да бъде доказана. |
| --- | --- |

(63)

Франция обаче счита, че тези субсидии не могат да се класифицират като държавна помощ или като несъвместима с вътрешния пазар държавна помощ с мотива, че са свързани с финансирането на дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия, или че тяхната съвместимост с вътрешния пазар може да бъде доказана.

5.1.1.1.   Финансиране на дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия

Финансиране на дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия

| (64) | Франция уточнява, че изплатените по Програма 1 субсидии за дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия, на обща стойност 1 110 669 EUR, са както следва (46):






  — | субсидии, свързани с оборудване за безопасност (922 000 EUR); |
| --- | --- | --- |

(64)

Франция уточнява, че изплатените по Програма 1 субсидии за дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия, на обща стойност 1 110 669 EUR, са както следва (46):

46

—

субсидии, свързани с оборудване за безопасност (922 000 EUR);

| — | субсидии, свързани с модернизацията на пунктовете за проверка (133 000 EUR); |
| --- | --- |

—

субсидии, свързани с модернизацията на пунктовете за проверка (133 000 EUR);

| — | субсидии на обща стойност 55 669 EUR за такси и разходи за амортизация, свързани и декларирани във връзка с посочените държавни функции. |
| --- | --- |

—

субсидии на обща стойност 55 669 EUR за такси и разходи за амортизация, свързани и декларирани във връзка с посочените държавни функции.

| (65) | Франция уточнява, че изплатените по Програма 2 субсидии за дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия, на обща стойност 567 782 EUR са, както следва:






  — | субсидии в размер на 52 670,98 EUR за изграждане на помещения на гранична полиция, както и в размер на 86 085,57 EUR за монтиране на отклоняващи лазерни прегради за птици; |
| --- | --- | --- |

(65)

Франция уточнява, че изплатените по Програма 2 субсидии за дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия, на обща стойност 567 782 EUR са, както следва:

—

субсидии в размер на 52 670,98 EUR за изграждане на помещения на гранична полиция, както и в размер на 86 085,57 EUR за монтиране на отклоняващи лазерни прегради за птици;

| — | субсидии в размер на 165 805 EUR за изграждане на заграждения за сигурност, както и в размер на 617 EUR за модернизация на пунктовете за проверка; |
| --- | --- |

—

субсидии в размер на 165 805 EUR за изграждане на заграждения за сигурност, както и в размер на 617 EUR за модернизация на пунктовете за проверка;

| — | субсидия в размер на 176 590 EUR за изграждане на зала за разделяне на пътникопотоците; |
| --- | --- |

—

субсидия в размер на 176 590 EUR за изграждане на зала за разделяне на пътникопотоците;

| — | субсидии на обща стойност 86 632 EUR, предоставени за такси и разходи за амортизация, свързани и декларирани във връзка с държавни функции, които са общи за инвестиционните програми. |
| --- | --- |

—

субсидии на обща стойност 86 632 EUR, предоставени за такси и разходи за амортизация, свързани и декларирани във връзка с държавни функции, които са общи за инвестиционните програми.

| (66) | Следователно за периода 2001—2008 г. субсидиите, свързани с упражняването на публични правомощия, според Франция, възлизат на 1 678 451 EUR. |
| --- | --- |

(66)

Следователно за периода 2001—2008 г. субсидиите, свързани с упражняването на публични правомощия, според Франция, възлизат на 1 678 451 EUR.

| (67) | Франция посочва също така три инвестиции, предвидени в СВОУ за периода 2008—2023 г., които според нея са свързани с дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия:






  — | монтиране на система за автоматично кацане при всякакви метеорологични условия (система ILS, категория III) на обща стойност 14 381 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

(67)

Франция посочва също така три инвестиции, предвидени в СВОУ за периода 2008—2023 г., които според нея са свързани с дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия:

—

монтиране на система за автоматично кацане при всякакви метеорологични условия (система ILS, категория III) на обща стойност 14 381 000 EUR;

| — | инвестиции, позволяващи прегрупирането в северната част на летището, в така наречената зона за „развлекателни полети“, на аероклубове и частни собственици, с размер на субсидията от 1 442 000 EUR; |
| --- | --- |

—

инвестиции, позволяващи прегрупирането в северната част на летището, в така наречената зона за „развлекателни полети“, на аероклубове и частни собственици, с размер на субсидията от 1 442 000 EUR;

| — | доставка и оборудване на площ от 50 m2 в терминал T2, предназначена за институционалните органи в областта на развитието на туризма (реализирани като „Строителни дейности на терминал T2“), в размер на 54 000 EUR. |
| --- | --- |

—

доставка и оборудване на площ от 50 m2 в терминал T2, предназначена за институционалните органи в областта на развитието на туризма (реализирани като „Строителни дейности на терминал T2“), в размер на 54 000 EUR.

2

| (68) | Според Франция общият размер на посочените в съображение 67 и реализирани в рамките на СВОУ (2008—2023 г.) инвестиции възлиза на 15 877 млн. евро. По този начин субсидията с максимален размер 14,5 млн. евро, платена на SAGEB съгласно СВОУ, представлява стойността на инвестициите, свързани с дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия, и следователно не може да бъде квалифицирана като държавна помощ. |
| --- | --- |

(68)

Според Франция общият размер на посочените в съображение 67 и реализирани в рамките на СВОУ (2008—2023 г.) инвестиции възлиза на 15 877 млн. евро. По този начин субсидията с максимален размер 14,5 млн. евро, платена на SAGEB съгласно СВОУ, представлява стойността на инвестициите, свързани с дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия, и следователно не може да бъде квалифицирана като държавна помощ.

| (69) | Франция изтъква следните аргументи, за да докаже, че посочените по-горе инвестиции произтичат от упражняването на публични правомощия:






  — | свързаните с тези инвестиции задачи се гарантират пряко от държавата или съгласно нейните разпореждания; |
| --- | --- | --- |

(69)

Франция изтъква следните аргументи, за да докаже, че посочените по-горе инвестиции произтичат от упражняването на публични правомощия:

—

свързаните с тези инвестиции задачи се гарантират пряко от държавата или съгласно нейните разпореждания;

| — | свързаните с тези инвестиции задачи са наложени от европейските и националните стандарти; |
| --- | --- |

—

свързаните с тези инвестиции задачи са наложени от европейските и националните стандарти;

| — | свързаните с тези инвестиции задачи също така са осъществени с цел от общ или от обществен интерес (например защита на живота, авиационна сигурност, гранична полиция, предотвратяване на опасността от сблъсък с животни, услуги, свързани с въздушното движение, сигурност на въздухоплаването, развитие на туризма); |
| --- | --- |

—

свързаните с тези инвестиции задачи също така са осъществени с цел от общ или от обществен интерес (например защита на живота, авиационна сигурност, гранична полиция, предотвратяване на опасността от сблъсък с животни, услуги, свързани с въздушното движение, сигурност на въздухоплаването, развитие на туризма);

| — | изпълнението на свързаните с тези инвестиции задачи от последователните концесионери на летището няма търговски характер; |
| --- | --- |

—

изпълнението на свързаните с тези инвестиции задачи от последователните концесионери на летището няма търговски характер;

| — | както в съдебната практика на Съюза, така и във френската съдебна практика се признава, че свързаните с тези инвестиции задачи произтичат от упражняването на публични правомощия. |
| --- | --- |

—

както в съдебната практика на Съюза, така и във френската съдебна практика се признава, че свързаните с тези инвестиции задачи произтичат от упражняването на публични правомощия.

| (70) | Що се отнася по-конкретно до системата за автоматично кацане при всякакви метеорологични условия, Франция изтъква, че тази система е относима към предлаганото аеронавигационно обслужване, което произтича от упражняването на публични правомощия. Според Франция целта на системата е да се предотврати сблъсъкът между въздухоплавателните средства при кацане и на маневрените площи, да се ускори и координира въздушното движение, както и да се предостави полезна информация за безопасно и ефикасно изпълнение на полетите. Франция обаче уточнява, че системата не е задължителна за летищната платформа и не е обхваната от летищната такса. |
| --- | --- |

(70)

Що се отнася по-конкретно до системата за автоматично кацане при всякакви метеорологични условия, Франция изтъква, че тази система е относима към предлаганото аеронавигационно обслужване, което произтича от упражняването на публични правомощия. Според Франция целта на системата е да се предотврати сблъсъкът между въздухоплавателните средства при кацане и на маневрените площи, да се ускори и координира въздушното движение, както и да се предостави полезна информация за безопасно и ефикасно изпълнение на полетите. Франция обаче уточнява, че системата не е задължителна за летищната платформа и не е обхваната от летищната такса.

| (71) | Що се отнася до инвестициите, позволяващи прегрупирането в северната част на летище Beauvais на аероклубове и частни собственици, Франция счита, че тази мярка позволява да се прекрати преминаването на самолетите, пътниците и персонала на аероклубовете и частните собственици през зоните с ограничен достъп и по този начин да се засили контролът на достъпа до тези зони, като се гарантира по най-добър начин сигурността на полетите, което произтича от упражняването на публични правомощия. |
| --- | --- |

(71)

Що се отнася до инвестициите, позволяващи прегрупирането в северната част на летище Beauvais на аероклубове и частни собственици, Франция счита, че тази мярка позволява да се прекрати преминаването на самолетите, пътниците и персонала на аероклубовете и частните собственици през зоните с ограничен достъп и по този начин да се засили контролът на достъпа до тези зони, като се гарантира по най-добър начин сигурността на полетите, което произтича от упражняването на публични правомощия.

| (72) | Франция също така счита, че оборудването на площ от 50 m2 в терминал T2, предназначена за институционалните органи в областта на развитието на туризма, им позволява да изпълнят задачата си за насърчаване на местния туризъм на летище Beauvais. Според Франция развитието на туризма обаче представлява упражняване на публични правомощия, с което е свързано оборудването на специално предназначена площ. |
| --- | --- |

(72)

Франция също така счита, че оборудването на площ от 50 m2 в терминал T2, предназначена за институционалните органи в областта на развитието на туризма, им позволява да изпълнят задачата си за насърчаване на местния туризъм на летище Beauvais. Според Франция развитието на туризма обаче представлява упражняване на публични правомощия, с което е свързано оборудването на специално предназначена площ.

2

5.1.1.2.   Съвместимост на инвестиционната помощ с вътрешния пазар

Съвместимост на инвестиционната помощ с вътрешния пазар

| (73) | Френските органи уточниха пред Комисията, че одобряват прилагането в настоящия случай на критериите от Насоките, действали към момента на настъпване на фактите, по отношение на инвестиционната помощ съгласно точка 173 от Насоките от 2014 г. |
| --- | --- |

(73)

Френските органи уточниха пред Комисията, че одобряват прилагането в настоящия случай на критериите от Насоките, действали към момента на настъпване на фактите, по отношение на инвестиционната помощ съгласно точка 173 от Насоките от 2014 г.

| (74) | Франция твърди, че всички субсидии за инвестиции са съвместими с вътрешния пазар с оглед на критериите за съвместимост, определени в Насоките на Общността за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища от 2005 г. (47) („Насоки от 2005 г.“). |
| --- | --- |

(74)

Франция твърди, че всички субсидии за инвестиции са съвместими с вътрешния пазар с оглед на критериите за съвместимост, определени в Насоките на Общността за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища от 2005 г. (47) („Насоки от 2005 г.“).

47

Ясно определена цел от общ интерес

Ясно определена цел от общ интерес

| (75) | Според Франция всички разглеждани вероятно ще постигнат ясно определена цел от общ интерес, а именно местното икономическо развитие. Франция добавя, че Комисията е имала възможност да разгледа сигурността на летището като цел от общ интерес и че в настоящия случай голяма част от реализираните през разглеждания период инвестиции също отговарят на тази цел. |
| --- | --- |

(75)

Според Франция всички разглеждани вероятно ще постигнат ясно определена цел от общ интерес, а именно местното икономическо развитие. Франция добавя, че Комисията е имала възможност да разгледа сигурността на летището като цел от общ интерес и че в настоящия случай голяма част от реализираните през разглеждания период инвестиции също отговарят на тази цел.

Инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел

Инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел

| (76) | Франция посочва, че изградената инфраструктура е абсолютно необходима за правилното функциониране на летище Beauvais с оглед на разумно предвидимото увеличение на броя на пътниците. Според нея по-голяма част от инвестициите съответстват на спешни действия по обезопасяване и привеждане на летище Beauvais в съответствие със стандартите в условията на рязко увеличаване на въздушното движение на летището. |
| --- | --- |

(76)

Франция посочва, че изградената инфраструктура е абсолютно необходима за правилното функциониране на летище Beauvais с оглед на разумно предвидимото увеличение на броя на пътниците. Според нея по-голяма част от инвестициите съответстват на спешни действия по обезопасяване и привеждане на летище Beauvais в съответствие със стандартите в условията на рязко увеличаване на въздушното движение на летището.

| (77) | Освен това тези инвестиции са пропорционални на поставената цел, доколкото според Франция към определянето им винаги се е подхождало с изключителна предпазливост, по-специално защото то е било основано на допускания за прогнозиране на особено нисък трафик по отношение на действително постигнатите нива на трафика. По този начин реализираните инвестиции биха могли да бъдат в много по-голям мащаб и с много по-висока цена с оглед на реално постигнатите нива на трафика. |
| --- | --- |

(77)

Освен това тези инвестиции са пропорционални на поставената цел, доколкото според Франция към определянето им винаги се е подхождало с изключителна предпазливост, по-специално защото то е било основано на допускания за прогнозиране на особено нисък трафик по отношение на действително постигнатите нива на трафика. По този начин реализираните инвестиции биха могли да бъдат в много по-голям мащаб и с много по-висока цена с оглед на реално постигнатите нива на трафика.

Инфраструктурата предлага задоволителни средносрочни перспективи за използване

Инфраструктурата предлага задоволителни средносрочни перспективи за използване

| (78) | Франция подчертава, че реализираните на летище Beauvais инвестиции през периода 2001—2006 г. се основават на допускания за пътникопоток от 600 000 пътници за 2006 г. Инвестициите по Програма 2 също така се основават на допускания за 18 000 движения в средносрочен план, докато Програма 3 е изготвена от SAGEB в съответствие с базов сценарий, предвиждащ най-много 21 000 движения годишно. |
| --- | --- |

(78)

Франция подчертава, че реализираните на летище Beauvais инвестиции през периода 2001—2006 г. се основават на допускания за пътникопоток от 600 000 пътници за 2006 г. Инвестициите по Програма 2 също така се основават на допускания за 18 000 движения в средносрочен план, докато Програма 3 е изготвена от SAGEB в съответствие с базов сценарий, предвиждащ най-много 21 000 движения годишно.

| (79) | Освен това наблюдаваният по време на вземането на решенията за одобряване на инвестиционните програми ръст на полетите, извършвани от Ryanair, както и географската близост на град Париж биха засилили задоволителните средносрочни перспективи за използване на инфраструктурата. |
| --- | --- |

(79)

Освен това наблюдаваният по време на вземането на решенията за одобряване на инвестиционните програми ръст на полетите, извършвани от Ryanair, както и географската близост на град Париж биха засилили задоволителните средносрочни перспективи за използване на инфраструктурата.

Всички потенциални потребители на инфраструктурата имат достъп до нея при равни и недискриминационни условия

Всички потенциални потребители на инфраструктурата имат достъп до нея при равни и недискриминационни условия

| (80) | Франция уточнява, че никоя от авиокомпаниите на летище Beauvais и никой от техните пътници не са получили предимство по отношение на достъпа до различните съоръжения и инфраструктура, предоставяни от летището. |
| --- | --- |

(80)

Франция уточнява, че никоя от авиокомпаниите на летище Beauvais и никой от техните пътници не са получили предимство по отношение на достъпа до различните съоръжения и инфраструктура, предоставяни от летището.

Търговията не е засегната до степен, противоречаща на общия интерес

Търговията не е засегната до степен, противоречаща на общия интерес

| (81) | Франция счита, че наличието на летище Beauvais позволява да се противодейства на претовареността на въздушния трафик на парижките летища, по-специално летище Roissy-Charles de Gaulle. |
| --- | --- |

(81)

Франция счита, че наличието на летище Beauvais позволява да се противодейства на претовареността на въздушния трафик на парижките летища, по-специално летище Roissy-Charles de Gaulle.

| (82) | Освен това, без да отрича, че е възможно летище Beauvais да привлече част от клиентите на летище Roissy-Charles de Gaulle, Франция уточнява, че това трябва да се преценява по-специално от гледна точка на по-голямата достъпност и броя на предлаганите дестинации, както и въведения на летище Orly полицейски час. Що се отнася до летищата Amiens и Rouen, те не развиват търговски трафик. |
| --- | --- |

(82)

Освен това, без да отрича, че е възможно летище Beauvais да привлече част от клиентите на летище Roissy-Charles de Gaulle, Франция уточнява, че това трябва да се преценява по-специално от гледна точка на по-голямата достъпност и броя на предлаганите дестинации, както и въведения на летище Orly полицейски час. Що се отнася до летищата Amiens и Rouen, те не развиват търговски трафик.

Необходимост и пропорционалност на помощта

Необходимост и пропорционалност на помощта

| (83) | Франция посочва, че интензитетът на помощта по Програма 1 представлява около две трети от общата сума за финансиране. За Програма 2 интензитетът на помощта е бил 74 %, но според Франция това се обяснява с краткия срок на амортизация на строителните работи (малко над една година), свързан с много краткия срок на удължаване на договора за концесия, сключен между държавата и CCIO. По отношение на Програма 3 Франция счита, че интензитетът на помощта е от порядъка на 21,26 % и припомня, че това е максималният таван, като окончателният размер на помощта може да бъде по-нисък в зависимост от действително направените инвестиции. |
| --- | --- |

(83)

Франция посочва, че интензитетът на помощта по Програма 1 представлява около две трети от общата сума за финансиране. За Програма 2 интензитетът на помощта е бил 74 %, но според Франция това се обяснява с краткия срок на амортизация на строителните работи (малко над една година), свързан с много краткия срок на удължаване на договора за концесия, сключен между държавата и CCIO. По отношение на Програма 3 Франция счита, че интензитетът на помощта е от порядъка на 21,26 % и припомня, че това е максималният таван, като окончателният размер на помощта може да бъде по-нисък в зависимост от действително направените инвестиции.

| (84) | Франция уточнява, че високият интензитет на предоставената на CCIO помощ по инвестиционните програми за 2001—2006 г. и 2006—2008 г. е бил необходим, доколкото без тази помощ CCIO не би могла да реализира всички инвестиции, за които е било взето решение, и следователно не би могла да отговори на нуждите за обезопасяване и привеждане на инфраструктурата в съответствие със стандартите. В тази връзка Франция подчертава, че CCIO е прибягнала до заем, за да покрие своята част от финансирането по двете инвестиционни програми, така че не е било възможно да се предвиди по-голям принос от нейна страна. |
| --- | --- |

(84)

Франция уточнява, че високият интензитет на предоставената на CCIO помощ по инвестиционните програми за 2001—2006 г. и 2006—2008 г. е бил необходим, доколкото без тази помощ CCIO не би могла да реализира всички инвестиции, за които е било взето решение, и следователно не би могла да отговори на нуждите за обезопасяване и привеждане на инфраструктурата в съответствие със стандартите. В тази връзка Франция подчертава, че CCIO е прибягнала до заем, за да покрие своята част от финансирането по двете инвестиционни програми, така че не е било възможно да се предвиди по-голям принос от нейна страна.

5.1.2.   Оперативна помощ

Оперативна помощ

| (85) | Що се отнася на първо място до оперативните субсидии, Франция изтъква, че размерът на получените от CCIO субсидии през периода 1996—2008 г. е бил изключително малък. По този начин тя подчертава, че следователно тези субсидии не биха могли да доведат до нарушаване на конкуренцията, нито да засегнат търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(85)

Що се отнася на първо място до оперативните субсидии, Франция изтъква, че размерът на получените от CCIO субсидии през периода 1996—2008 г. е бил изключително малък. По този начин тя подчертава, че следователно тези субсидии не биха могли да доведат до нарушаване на конкуренцията, нито да засегнат търговията между държавите членки.

на първо място

| (86) | Така Франция счита, че от получените 107 924,59 EUR:






  — | субсидия от 68 000 EUR, платена през 2002 г., е била предназначена да се осигури финансирането на извънредната мярка за увеличаване на процента на претърсване на ръчния багаж на пътниците от 25 % на 50 % след атентатите от 11 септември 2001 г.; |
| --- | --- | --- |

(86)

Така Франция счита, че от получените 107 924,59 EUR:

—

субсидия от 68 000 EUR, платена през 2002 г., е била предназначена да се осигури финансирането на извънредната мярка за увеличаване на процента на претърсване на ръчния багаж на пътниците от 25 % на 50 % след атентатите от 11 септември 2001 г.;

| — | сума в размер на 1 600,10 EUR, платена през 2002 г., е представлявала превод от Асоциацията за управление на фонда за интеграция на хората с увреждания (Association de gestion du fonds pour l’insertion des personnes handicapées) с цел възстановяване на надвнесени от CCIO вноски; |
| --- | --- |

—

сума в размер на 1 600,10 EUR, платена през 2002 г., е представлявала превод от Асоциацията за управление на фонда за интеграция на хората с увреждания (Association de gestion du fonds pour l’insertion des personnes handicapées) с цел възстановяване на надвнесени от CCIO вноски;

| — | сума в размер на 2 005 EUR, платена през 2005 г., е представлявала превод от националния център за подобряване структурата на земеделските стопанства; |
| --- | --- |

—

сума в размер на 2 005 EUR, платена през 2005 г., е представлявала превод от националния център за подобряване структурата на земеделските стопанства;

| — | сума в размер на 5 829,49 EUR, платена през 2005 г., е представлявала изплатена от град Tillé субсидия за дейности по изграждане на канализационни системи във връзка със свързването на пристройки по договора за концесия на летището към колективната мрежа за отпадъчни води, които CCIO е предприела за сметка на града; |
| --- | --- |

—

сума в размер на 5 829,49 EUR, платена през 2005 г., е представлявала изплатена от град Tillé субсидия за дейности по изграждане на канализационни системи във връзка със свързването на пристройки по договора за концесия на летището към колективната мрежа за отпадъчни води, които CCIO е предприела за сметка на града;

| — | две субсидии, всяка в размер на 15 245 EUR, са представлявали плащане от департамент Oise за услуги, извършени от персонала на летищната служба на CCIO, във връзка с туристическа реклама на Oise. |
| --- | --- |

—

две субсидии, всяка в размер на 15 245 EUR, са представлявали плащане от департамент Oise за услуги, извършени от персонала на летищната служба на CCIO, във връзка с туристическа реклама на Oise.

| (87) | Франция уточнява, че субсидията от 68 000 EUR е била свързана със задача по сигурността и следователно не е представлявала държавна помощ. Що се отнася до останалите субсидии, те са представлявали само справедливо възнаграждение за услугите, предоставени от CCIO, или възстановяване на надвнесени вноски към сдруженията, към които е принадлежала CCIO. |
| --- | --- |

(87)

Франция уточнява, че субсидията от 68 000 EUR е била свързана със задача по сигурността и следователно не е представлявала държавна помощ. Що се отнася до останалите субсидии, те са представлявали само справедливо възнаграждение за услугите, предоставени от CCIO, или възстановяване на надвнесени вноски към сдруженията, към които е принадлежала CCIO.

| (88) | Второ, що се отнася до авансовите плащания, предоставени от общата служба на CCIO на летищната служба, Франция счита най-напред, че предоставените преди постановяване на решението по дело Aéroports de Paris от 12 декември 2000 г. авансови плащания не представляват държавна помощ съгласно точка 29 от Насоките от 2014 г. Следователно само авансовите плащания, предоставени през 2001 г., 2002 г. и 2004 г., биха могли да представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(88)

Второ, що се отнася до авансовите плащания, предоставени от общата служба на CCIO на летищната служба, Франция счита най-напред, че предоставените преди постановяване на решението по дело Aéroports de Paris от 12 декември 2000 г. авансови плащания не представляват държавна помощ съгласно точка 29 от Насоките от 2014 г. Следователно само авансовите плащания, предоставени през 2001 г., 2002 г. и 2004 г., биха могли да представляват държавна помощ.

Второ,

Aéroports de Paris

| (89) | Освен това Франция счита, че предоставените през 2001 г. и 2002 г. авансови плащания — които са напълно изплатени — са били предоставени, когато регистрираният пътникопоток на летище Beauvais е бил под 700 000 пътници годишно през двете финансови години, предшествали годината на предоставяне на помощта. Тогава е имало вероятност летището да не е в състояние да покрие своите оперативни разходи в значителна степен — в съответствие с точка 118 от Насоките от 2014 г., което е оправдало предоставянето на авансови плащания с нулева лихва. Що се отнася до предоставеното през 2004 г. авансово плащане, Франция счита, че през двете финансови години, предшествали годината на предоставяне на помощта, регистрираният пътникопоток на летище Beauvais е бил между 700 000 и 1 милион пътници годишно. Освен неначислените лихви върху авансовите плащания, предоставени през 2004 г., Франция подчертава, че летище Beauvais не е успявало да поеме оперативните си разходи и следователно до голяма степен е отговаряло на посоченото в точка 118 от Насоките от 2014 г. изискване. |
| --- | --- |

(89)

Освен това Франция счита, че предоставените през 2001 г. и 2002 г. авансови плащания — които са напълно изплатени — са били предоставени, когато регистрираният пътникопоток на летище Beauvais е бил под 700 000 пътници годишно през двете финансови години, предшествали годината на предоставяне на помощта. Тогава е имало вероятност летището да не е в състояние да покрие своите оперативни разходи в значителна степен — в съответствие с точка 118 от Насоките от 2014 г., което е оправдало предоставянето на авансови плащания с нулева лихва. Що се отнася до предоставеното през 2004 г. авансово плащане, Франция счита, че през двете финансови години, предшествали годината на предоставяне на помощта, регистрираният пътникопоток на летище Beauvais е бил между 700 000 и 1 милион пътници годишно. Освен неначислените лихви върху авансовите плащания, предоставени през 2004 г., Франция подчертава, че летище Beauvais не е успявало да поеме оперативните си разходи и следователно до голяма степен е отговаряло на посоченото в точка 118 от Насоките от 2014 г. изискване.

| (90) | И накрая, що се отнася до предоставеното на SAGEB предимство под формата на освобождаване от туристически разходи, които е трябвало да поеме като управляващ орган на летището, Франция счита, че насърчаването на местното и регионалното развитие на туризма не е част нито от правомощията, нито от задачите на SAGEB и че същото не е получило субсидия в тази връзка. |
| --- | --- |

(90)

И накрая, що се отнася до предоставеното на SAGEB предимство под формата на освобождаване от туристически разходи, които е трябвало да поеме като управляващ орган на летището, Франция счита, че насърчаването на местното и регионалното развитие на туризма не е част нито от правомощията, нито от задачите на SAGEB и че същото не е получило субсидия в тази връзка.

И накрая,

| (91) | Франция твърди, че в действителност съгласно националното законодателство развитието на туризма е от компетентността на държавата. В този смисъл планът за развитие на туризма може да бъде изпълняван само от местните власти (в случая SMABT) и не е насочен към развитието на дейността на летището, а по-скоро към насърчаване на регионалния туризъм. По този въпрос Франция добавя, че целите на плана за развитие на туризма са били определени единствено от SMABT и са били изпълнявани единствено от органите в областта на туризма, без намеса или влияние от страна на SAGEB. Обратно, последното е трябвало да предостави финансов принос за осъществяването на дейностите и да осигури, ако е необходимо, средствата, позволяващи на тези органи да изпълняват своите задачи (предоставяне на помещения, дисплеи на летището и т.н.). |
| --- | --- |

(91)

Франция твърди, че в действителност съгласно националното законодателство развитието на туризма е от компетентността на държавата. В този смисъл планът за развитие на туризма може да бъде изпълняван само от местните власти (в случая SMABT) и не е насочен към развитието на дейността на летището, а по-скоро към насърчаване на регионалния туризъм. По този въпрос Франция добавя, че целите на плана за развитие на туризма са били определени единствено от SMABT и са били изпълнявани единствено от органите в областта на туризма, без намеса или влияние от страна на SAGEB. Обратно, последното е трябвало да предостави финансов принос за осъществяването на дейностите и да осигури, ако е необходимо, средствата, позволяващи на тези органи да изпълняват своите задачи (предоставяне на помещения, дисплеи на летището и т.н.).

| (92) | Накрая Франция посочва, че никоя от осъществените в рамките на плана за развитие на туризма дейности не е имала за цел да популяризира летище Beauvais или предлаганите от него дестинации. Предоставената в тази връзка от SAGEB подкрепа е била изключена от обхвата на задачата за оползотворяване на туристическия потенциал и е била финансирана от SAGEB със собствени ресурси. |
| --- | --- |

(92)

Накрая Франция посочва, че никоя от осъществените в рамките на плана за развитие на туризма дейности не е имала за цел да популяризира летище Beauvais или предлаганите от него дестинации. Предоставената в тази връзка от SAGEB подкрепа е била изключена от обхвата на задачата за оползотворяване на туристическия потенциал и е била финансирана от SAGEB със собствени ресурси.

| (93) | Като се има предвид, че нито една от посочените в настоящия раздел субсидии (с изключение на паричните авансови плащания, предоставени през 2001 г., 2002 г. и 2004 г.), не представлява държавна помощ, Франция счита, че не е необходимо да се доказва тяхната съвместимост с вътрешния пазар. Във всеки случай френските органи уточниха, че одобряват прилагането в настоящия случай на посочените в точка 137 от Насоките от 2014 г. критерии по отношение на оперативната помощ. |
| --- | --- |

(93)

Като се има предвид, че нито една от посочените в настоящия раздел субсидии (с изключение на паричните авансови плащания, предоставени през 2001 г., 2002 г. и 2004 г.), не представлява държавна помощ, Франция счита, че не е необходимо да се доказва тяхната съвместимост с вътрешния пазар. Във всеки случай френските органи уточниха, че одобряват прилагането в настоящия случай на посочените в точка 137 от Насоките от 2014 г. критерии по отношение на оперативната помощ.

5.2.   Мерки в полза на авиокомпаниите

Мерки в полза на авиокомпаниите

| (94) | Франция твърди, че поведението на оператора на летището (CCIO, след това SAGEB) е в съответствие с принципа на ОУПИ. Във връзка с това всички договори са генерирали допълнителна рентабилност и не са предоставили на авиокомпаниите предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(94)

Франция твърди, че поведението на оператора на летището (CCIO, след това SAGEB) е в съответствие с принципа на ОУПИ. Във връзка с това всички договори са генерирали допълнителна рентабилност и не са предоставили на авиокомпаниите предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (95) | Франция подчертава също така, че операторите на летище Beauvais никога не са подписвали договор за маркетингови услуги, включващ предоставяне на маркетингови услуги от дадена авиокомпания (реклама на уебсайт или други). Вноските за маркетинг, които тези оператори са платили по определени договори, представляват стимули за авиокомпаниите да развиват своя трафик, като по този начин генерират допълнителни приходи за операторите (автобус, приходи от невъздухоплавателни дейности). |
| --- | --- |

(95)

Франция подчертава също така, че операторите на летище Beauvais никога не са подписвали договор за маркетингови услуги, включващ предоставяне на маркетингови услуги от дадена авиокомпания (реклама на уебсайт или други). Вноските за маркетинг, които тези оператори са платили по определени договори, представляват стимули за авиокомпаниите да развиват своя трафик, като по този начин генерират допълнителни приходи за операторите (автобус, приходи от невъздухоплавателни дейности).

| (96) | Франция посочи, че CCIO не е в състояние да предостави икономически анализи, извършени преди подписването на отделните договори с авиокомпаниите, докато е била летищен оператор. Франция при все това поддържа, че въпреки липсата на предварителни икономически анализи CCIO е действала като ОУПИ, както и че решенията, свързани с приемането на нова авиокомпания или разкриването на нови маршрути, са вземани системно със стремеж да се развива рентабилна летищна дейност. Във връзка с това Франция предостави предварително осъществена от CCIO обща бюджетна симулация (обхващаща цялата летищна дейност) за периода 2001—2006 г. Тази симулация показва, че летището е можело да генерира общ положителен паричен поток въз основа на развитието на дейността на Ryanair и на другите авиокомпании (съответно 75 % и 25 % от прогнозните приходи през 2006 г.). |
| --- | --- |

(96)

Франция посочи, че CCIO не е в състояние да предостави икономически анализи, извършени преди подписването на отделните договори с авиокомпаниите, докато е била летищен оператор. Франция при все това поддържа, че въпреки липсата на предварителни икономически анализи CCIO е действала като ОУПИ, както и че решенията, свързани с приемането на нова авиокомпания или разкриването на нови маршрути, са вземани системно със стремеж да се развива рентабилна летищна дейност. Във връзка с това Франция предостави предварително осъществена от CCIO обща бюджетна симулация (обхващаща цялата летищна дейност) за периода 2001—2006 г. Тази симулация показва, че летището е можело да генерира общ положителен паричен поток въз основа на развитието на дейността на Ryanair и на другите авиокомпании (съответно 75 % и 25 % от прогнозните приходи през 2006 г.).

| (97) | След решението за откриване на процедурата Франция реконструира допълнителни бизнес планове, свързани с подписаните между CCIO и авиокомпаниите договори, посочени в таблица 9 (с изключение на договорите RYAN1 и RYAN2, за които не са предоставени реконструирани бизнес планове). Франция посочва, че тези бизнес планове са реконструирани въз основа на информация, която е била известна на CCIO преди подписването на договорите, и въз основа на допускания за трафика, приходите и разходите, които са изглеждали разумни преди подписването на договорите. Въз основа на допусканията, направени от Франция, реконструираните бизнес планове показват, че CCIO е могла да има оправдано правно очакване за генериране на печалба чрез подписване на всеки от договорите с авиокомпаниите. |
| --- | --- |

(97)

След решението за откриване на процедурата Франция реконструира допълнителни бизнес планове, свързани с подписаните между CCIO и авиокомпаниите договори, посочени в таблица 9 (с изключение на договорите RYAN1 и RYAN2, за които не са предоставени реконструирани бизнес планове). Франция посочва, че тези бизнес планове са реконструирани въз основа на информация, която е била известна на CCIO преди подписването на договорите, и въз основа на допускания за трафика, приходите и разходите, които са изглеждали разумни преди подписването на договорите. Въз основа на допусканията, направени от Франция, реконструираните бизнес планове показват, че CCIO е могла да има оправдано правно очакване за генериране на печалба чрез подписване на всеки от договорите с авиокомпаниите.

| (98) | Франция предостави икономическите анализи (информационни бележки, бизнес план), изготвени от SAGEB, по това време оператор на летище Beauvais, преди подписването на всички договори от негова страна, посочени в таблица 9, а именно договорите RYAN4, RYAN5 и WIZZ3. Въз основа на тези икономически анализи се стига до заключението, че договорите генерират печалба за оператора на летището. След решението за откриване на процедурата Франция посочи, че тези икономически анализи са били изготвени въз основа по-скоро на средните, а не на допълнителните разходи. Освен това Франция предостави преразгледани версии на трите икономически анализа (следователно изготвени след подписването на договорите) въз основа на допълнително увеличение на разходите, които потвърждават, че трите договора са направили възможно генерирането на допълнителни печалби за SAGEB. |
| --- | --- |

(98)

Франция предостави икономическите анализи (информационни бележки, бизнес план), изготвени от SAGEB, по това време оператор на летище Beauvais, преди подписването на всички договори от негова страна, посочени в таблица 9, а именно договорите RYAN4, RYAN5 и WIZZ3. Въз основа на тези икономически анализи се стига до заключението, че договорите генерират печалба за оператора на летището. След решението за откриване на процедурата Франция посочи, че тези икономически анализи са били изготвени въз основа по-скоро на средните, а не на допълнителните разходи. Освен това Франция предостави преразгледани версии на трите икономически анализа (следователно изготвени след подписването на договорите) въз основа на допълнително увеличение на разходите, които потвърждават, че трите договора са направили възможно генерирането на допълнителни печалби за SAGEB.

| (99) | Франция също така твърди, че SAGEB не получава оперативни субсидии (освен субсидиите за дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия) и че рисковете и отговорностите на SAGEB се разпределят между CCIO и Véolia. По-специално съгласно акционерното споразумение, подписано между CCIO (51 % от гласовете) и частното дружество Véolia (49 % от гласовете), решенията на SAGEB относно подписването на договорите с авиокомпаниите се подлагат на одобрение от акционерите с квалифицирано мнозинство от 75 % от гласовете. Така Франция подчертава, че подписаните от SAGEB договори не могат да бъдат подписани без одобрението на дружеството Véolia, както и че одобрението на договорите с авиокомпаниите от дружеството Véolia показва, че те са в съответствие с пазарните практики. |
| --- | --- |

(99)

Франция също така твърди, че SAGEB не получава оперативни субсидии (освен субсидиите за дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия) и че рисковете и отговорностите на SAGEB се разпределят между CCIO и Véolia. По-специално съгласно акционерното споразумение, подписано между CCIO (51 % от гласовете) и частното дружество Véolia (49 % от гласовете), решенията на SAGEB относно подписването на договорите с авиокомпаниите се подлагат на одобрение от акционерите с квалифицирано мнозинство от 75 % от гласовете. Така Франция подчертава, че подписаните от SAGEB договори не могат да бъдат подписани без одобрението на дружеството Véolia, както и че одобрението на договорите с авиокомпаниите от дружеството Véolia показва, че те са в съответствие с пазарните практики.

| (100) | Франция също така посочи, че на летището не са правени инвестиции за сметка на конкретна авиокомпания. Операторът на летището е осъществил контакти с множество авиокомпании, за да диверсифицира клиентската си база. Въпреки че в периода 1999—2011 г. на Ryanair се падат 80 % до 90 % от въздушното движение на летището, инфраструктурата е достъпна на недискриминационна основа за всички авиокомпании и е изградена в рамките на плана за развитие на летището, без да е свързана с конкретен договор. |
| --- | --- |

(100)

Франция също така посочи, че на летището не са правени инвестиции за сметка на конкретна авиокомпания. Операторът на летището е осъществил контакти с множество авиокомпании, за да диверсифицира клиентската си база. Въпреки че в периода 1999—2011 г. на Ryanair се падат 80 % до 90 % от въздушното движение на летището, инфраструктурата е достъпна на недискриминационна основа за всички авиокомпании и е изградена в рамките на плана за развитие на летището, без да е свързана с конкретен договор.

6.   МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

6.1.   Коментари на третите страни относно прилагането на Насоките от 2014 г. към настоящия случай

Коментари на третите страни относно прилагането на Насоките от 2014 г. към настоящия случай

6.1.1.   Съвместни мнения на CCIO, SMABT и SAGEB

Съвместни мнения на CCIO, SMABT и SAGEB

| (101) | По отношение на субсидиите за инвестиции, обхванати от настоящото решение, CCIO, SAGEB и SMABT приемат, че тяхната съвместимост ще бъде оценявана в светлината на Насоките от 2005 г. Освен това предоставените на летище Beauvais преди 12 декември 2000 г. субсидии няма да бъдат оспорвани въз основа на правилата за държавна помощ в съответствие със съдебната практика по делото Aéroports de Paris (48). |
| --- | --- |

(101)

По отношение на субсидиите за инвестиции, обхванати от настоящото решение, CCIO, SAGEB и SMABT приемат, че тяхната съвместимост ще бъде оценявана в светлината на Насоките от 2005 г. Освен това предоставените на летище Beauvais преди 12 декември 2000 г. субсидии няма да бъдат оспорвани въз основа на правилата за държавна помощ в съответствие със съдебната практика по делото Aéroports de Paris (48).

Aéroports de Paris

48

| (102) | Що се отнася до финансовите отношения между летище Beauvais и авиокомпаниите, които го обслужват, CCIO, SAGEB и SMABT приемат, че те от своя страна ще бъдат оценявани с оглед на новите Насоки от 2014 г. |
| --- | --- |

(102)

Що се отнася до финансовите отношения между летище Beauvais и авиокомпаниите, които го обслужват, CCIO, SAGEB и SMABT приемат, че те от своя страна ще бъдат оценявани с оглед на новите Насоки от 2014 г.

6.1.2.   Мнение на Air France

Мнение на Air France

| (103) | В рамките на разследването Air France предостави мнение, което се ограничава до прилагането на Насоките от 2014 г. Air France оспорва прилагането със задна дата на Насоките от 2014 г. за случаите, които се отнасят до оперативна помощ за летища, дори ако тази помощ е изплатена преди публикуването им, поради няколко различни причини:






  — | според Air France прилагането със задна дата на Насоките от 2014 г. облагодетелства некоректните участници, като узаконява поведение, което не е било в съответствие с действащите към момента на осъществяването им правила. И обратно, този подход санкционира участниците, които са спазили предишните насоки, като са се въздържали от получаване на публични средства; |
| --- | --- | --- |

(103)

В рамките на разследването Air France предостави мнение, което се ограничава до прилагането на Насоките от 2014 г. Air France оспорва прилагането със задна дата на Насоките от 2014 г. за случаите, които се отнасят до оперативна помощ за летища, дори ако тази помощ е изплатена преди публикуването им, поради няколко различни причини:

—

според Air France прилагането със задна дата на Насоките от 2014 г. облагодетелства некоректните участници, като узаконява поведение, което не е било в съответствие с действащите към момента на осъществяването им правила. И обратно, този подход санкционира участниците, които са спазили предишните насоки, като са се въздържали от получаване на публични средства;

| — | Air France също така подчертава, че прилагането със задна дата на Насоките от 2014 г. към предоставената на летищата оперативна помощ противоречи на общите принципи на правото и на съдебната практика на Съюза; |
| --- | --- |

—

Air France също така подчертава, че прилагането със задна дата на Насоките от 2014 г. към предоставената на летищата оперативна помощ противоречи на общите принципи на правото и на съдебната практика на Съюза;

| — | Air France твърди, че ефектът от Насоките от 2014 г. ще бъде облагодетелстване на новите за сметка на заварените оператори. Всъщност, като се позволява на една нова авиокомпания да заплаща единствено допълнителните разходи, свързани с нейната дейност, с Насоките се дискриминират заварените оператори на летището, от които се събират по-високи такси; |
| --- | --- |

—

Air France твърди, че ефектът от Насоките от 2014 г. ще бъде облагодетелстване на новите за сметка на заварените оператори. Всъщност, като се позволява на една нова авиокомпания да заплаща единствено допълнителните разходи, свързани с нейната дейност, с Насоките се дискриминират заварените оператори на летището, от които се събират по-високи такси;

| — | И накрая, Air France припомня, че макар условието за недискриминационен достъп до инфраструктурата да изглежда лесно на теория, то практиката е съвсем различна, като някои икономически модели са поставени съзнателно в неизгодно положение. |
| --- | --- |

—

И накрая, Air France припомня, че макар условието за недискриминационен достъп до инфраструктурата да изглежда лесно на теория, то практиката е съвсем различна, като някои икономически модели са поставени съзнателно в неизгодно положение.

6.2.   Съвместни мнения на CCIO, SMABT и SAGEB

Съвместни мнения на CCIO, SMABT и SAGEB

| (104) | CCIO, SMABT и SAGEB представиха на Комисията съвместни мнения. |
| --- | --- |

(104)

CCIO, SMABT и SAGEB представиха на Комисията съвместни мнения.

6.2.1.   Финансово подпомагане на летище Beauvais

Финансово подпомагане на летище Beauvais

| (105) | По отношение на инвестиционната и оперативната помощ, предмет на официалната процедура по разследване, CCIO, SMABT и SAGEB се позовават изцяло на мнението на Франция. |
| --- | --- |

(105)

По отношение на инвестиционната и оперативната помощ, предмет на официалната процедура по разследване, CCIO, SMABT и SAGEB се позовават изцяло на мнението на Франция.

| (106) | В подкрепа на аргументите на Франция CCIO, SMABT и SAGEB също така предоставиха анализ на конкуренцията, упражнявана от летище Beauvais на пазара на превозите на пътници, изготвен от независимата счетоводна фирма Microeconomix. В това проучване се заключава, че предоставената на летище Beauvais помощ не е засегнала търговията до степен, която противоречи на общия интерес. |
| --- | --- |

(106)

В подкрепа на аргументите на Франция CCIO, SMABT и SAGEB също така предоставиха анализ на конкуренцията, упражнявана от летище Beauvais на пазара на превозите на пътници, изготвен от независимата счетоводна фирма Microeconomix. В това проучване се заключава, че предоставената на летище Beauvais помощ не е засегнала търговията до степен, която противоречи на общия интерес.

| (107) | Първо, според проучването помощта, изплатена на летище Beauvais, не е засегнала конкуренцията с другите две парижки летища — Roissy и Orly. Проучването не изключва поне частична взаимозаменяемост от гледна точка на търсенето на летища Roissy и Orly с летище Beauvais, като трите летища частично си разделят зоната на обслужване (49). В действителност, въпреки че в периода 2000—2011 г. летище Beauvais е приемало изключително нискотарифен трафик, летищата Orly и Roissy също са приемали нискотарифен трафик, който обаче през 2011 г. е представлявал едва 13,6 % от общия трафик на двете летища, т.е. миноритарен дял (50). Според проучването обаче се изключва възможността инвестиционната помощ да е засегнала търговията поради следните причини:






  — | в проучването се посочва, че пазарният дял на летище Beauvais на регионалния пазар на летищни услуги, който то представлява заедно с летища Roissy и Orly, остава нисък (например през 2011 г. е 4 %). На специфичния пазар на нискотарифния трафик в региона на Париж през 2011 г. пазарният дял на летище Beauvais достига до 31 % спрямо летищата Roissy и Orly; |
| --- | --- | --- |

(107)

Първо, според проучването помощта, изплатена на летище Beauvais, не е засегнала конкуренцията с другите две парижки летища — Roissy и Orly. Проучването не изключва поне частична взаимозаменяемост от гледна точка на търсенето на летища Roissy и Orly с летище Beauvais, като трите летища частично си разделят зоната на обслужване (49). В действителност, въпреки че в периода 2000—2011 г. летище Beauvais е приемало изключително нискотарифен трафик, летищата Orly и Roissy също са приемали нискотарифен трафик, който обаче през 2011 г. е представлявал едва 13,6 % от общия трафик на двете летища, т.е. миноритарен дял (50). Според проучването обаче се изключва възможността инвестиционната помощ да е засегнала търговията поради следните причини:

49

50

—

в проучването се посочва, че пазарният дял на летище Beauvais на регионалния пазар на летищни услуги, който то представлява заедно с летища Roissy и Orly, остава нисък (например през 2011 г. е 4 %). На специфичния пазар на нискотарифния трафик в региона на Париж през 2011 г. пазарният дял на летище Beauvais достига до 31 % спрямо летищата Roissy и Orly;

| — | помощта не е попречила на развитието на нискотарифния трафик на летище Orly и летище Roissy. Всъщност делът на този трафик се е увеличил спрямо общия трафик на двете летища с 5,7 % в периода 2009—2010 г., след това с 11,3 % в периода 2010—2011 г., така че въпреки вероятността развитието на летище Beauvais да ограничи броя на новооткритите нискотарифни маршрути на другите две летища, то не е възпрепятствало развитието им; |
| --- | --- |

—

помощта не е попречила на развитието на нискотарифния трафик на летище Orly и летище Roissy. Всъщност делът на този трафик се е увеличил спрямо общия трафик на двете летища с 5,7 % в периода 2009—2010 г., след това с 11,3 % в периода 2010—2011 г., така че въпреки вероятността развитието на летище Beauvais да ограничи броя на новооткритите нискотарифни маршрути на другите две летища, то не е възпрепятствало развитието им;

| — | в него се посочва, че никоя от авиокомпаниите, опериращи на летище Beauvais, не е присъствала на другите две парижки летища, както и че определени дестинации са били достъпни само от летище Beauvais (Bari, Bergen, Cagliari, Cluj-Napoca, Katowice, Lodz или Shannon); |
| --- | --- |

—

в него се посочва, че никоя от авиокомпаниите, опериращи на летище Beauvais, не е присъствала на другите две парижки летища, както и че определени дестинации са били достъпни само от летище Beauvais (Bari, Bergen, Cagliari, Cluj-Napoca, Katowice, Lodz или Shannon);

| — | подробен анализ на извадка от дестинации, които са обслужвани общо от летищата Roissy, Orly и Beauvais, (51) показва, че данните свидетелстват по-скоро за пряка конкуренция между Orly и Roissy, както и за относителна автономност на трафика на летище Beauvais. Например по отношение на маршрута Париж—Барселона, обслужван от трите парижки летища, в проучването се отбелязва рязко свиване на търсенето в Roissy в периода 2008—2010 г., което е довело до рязко увеличаване на търсенето в Orly, докато трафикът на летище Beauvais през същия период (52) остава стабилен. Това се наблюдава още по-явно по отношение на маршрута Париж—Рим или Париж—Милано, където кривите на Roissy и Orly са силно взаимозависими, докато тази на Beauvais се променя самостоятелно. Що се отнася до маршрутите до Дъблин и Стокхолм, обслужвани само от летищата Beauvais и Roissy, когато в периода 2007—2011 г. трафикът на летище Beauvais намалява, той също така намалява (за Дъблин) или бележи застой (за Стокхолм) на летище Roissy; |
| --- | --- |

—

подробен анализ на извадка от дестинации, които са обслужвани общо от летищата Roissy, Orly и Beauvais, (51) показва, че данните свидетелстват по-скоро за пряка конкуренция между Orly и Roissy, както и за относителна автономност на трафика на летище Beauvais. Например по отношение на маршрута Париж—Барселона, обслужван от трите парижки летища, в проучването се отбелязва рязко свиване на търсенето в Roissy в периода 2008—2010 г., което е довело до рязко увеличаване на търсенето в Orly, докато трафикът на летище Beauvais през същия период (52) остава стабилен. Това се наблюдава още по-явно по отношение на маршрута Париж—Рим или Париж—Милано, където кривите на Roissy и Orly са силно взаимозависими, докато тази на Beauvais се променя самостоятелно. Що се отнася до маршрутите до Дъблин и Стокхолм, обслужвани само от летищата Beauvais и Roissy, когато в периода 2007—2011 г. трафикът на летище Beauvais намалява, той също така намалява (за Дъблин) или бележи застой (за Стокхолм) на летище Roissy;

51

52

| — | в проучването се посочва, че взаимозаменяемостта между летище Beauvais и парижките летища, ако такава съществува, остава ограничена. В действителност достъпността от Париж продължава да бъде в голяма степен в полза на летищата Orly и Roissy, независимо от избрания транспорт (53). По този начин само пътниците, които не са особено чувствителни към времето за достъп (при това са много чувствителни към цените), е вероятно да разглеждат летище Beauvais като надеждна алтернатива на другите две парижки летища; |
| --- | --- |

—

в проучването се посочва, че взаимозаменяемостта между летище Beauvais и парижките летища, ако такава съществува, остава ограничена. В действителност достъпността от Париж продължава да бъде в голяма степен в полза на летищата Orly и Roissy, независимо от избрания транспорт (53). По този начин само пътниците, които не са особено чувствителни към времето за достъп (при това са много чувствителни към цените), е вероятно да разглеждат летище Beauvais като надеждна алтернатива на другите две парижки летища;

53

| — | в проучването също така се подчертава, че наличието на летище Beauvais позволява да се противодейства на претовареността на въздушния трафик на парижките летища (Roissy и Orly). В него се припомня по-специално, че почти достигнатата през 2011 г. определена максимална граница за въздушните движения за летище Orly го прави натоварено летище и следователно увеличаването на трафика при липсата на летище Beauvais не би било или поне би било в доста по-малка степен от полза за летище Orly. Що се отнася до летище Roissy, проучването се основава на доклад от март 2011 г. на Европейската комисия, в който се отбелязва, че до 2025 г. летището ще регистрира търсене, което надвишава неговия капацитет. |
| --- | --- |

—

в проучването също така се подчертава, че наличието на летище Beauvais позволява да се противодейства на претовареността на въздушния трафик на парижките летища (Roissy и Orly). В него се припомня по-специално, че почти достигнатата през 2011 г. определена максимална граница за въздушните движения за летище Orly го прави натоварено летище и следователно увеличаването на трафика при липсата на летище Beauvais не би било или поне би било в доста по-малка степен от полза за летище Orly. Що се отнася до летище Roissy, проучването се основава на доклад от март 2011 г. на Европейската комисия, в който се отбелязва, че до 2025 г. летището ще регистрира търсене, което надвишава неговия капацитет.

| (108) | Второ, според проучването развитието на летище Beauvais не е засегнало възможната конкуренция с другите, железопътни маршрути от Париж до национални и международни дестинации (54). |
| --- | --- |

(108)

Второ, според проучването развитието на летище Beauvais не е засегнало възможната конкуренция с другите, железопътни маршрути от Париж до национални и международни дестинации (54).

54

6.2.2.   Финансово подпомагане на авиокомпаниите

Финансово подпомагане на авиокомпаниите

| (109) | CCIO, SMABT и SAGEB посочват, че CCIO и SAGEB като последователни оператори на летище Beauvais в своите договорни отношения с авиокомпаниите, обслужващи маршрути до и от това летище, са действали в съответствие с принципа на ОУПИ. |
| --- | --- |

(109)

CCIO, SMABT и SAGEB посочват, че CCIO и SAGEB като последователни оператори на летище Beauvais в своите договорни отношения с авиокомпаниите, обслужващи маршрути до и от това летище, са действали в съответствие с принципа на ОУПИ.

| (110) | По тази точка CCIO, SAGEB и SMABT се позоваха на извършените от Франция анализи, а освен това изпратиха на Комисията подробен бизнес план, свързан със сключения на 12 февруари 2002 г. договор с Ryanair. Според тях този бизнес план доказва перспективите за рентабилност на договора по отношение на стопанската дейност на летище Beauvais. |
| --- | --- |

(110)

По тази точка CCIO, SAGEB и SMABT се позоваха на извършените от Франция анализи, а освен това изпратиха на Комисията подробен бизнес план, свързан със сключения на 12 февруари 2002 г. договор с Ryanair. Според тях този бизнес план доказва перспективите за рентабилност на договора по отношение на стопанската дейност на летище Beauvais.

6.3.   Мнение на авиокомпания Ryanair

Мнение на авиокомпания Ryanair

| (111) | Авиокомпания Ryanair е изразила мнение само по отношение на финансовото подпомагане, предмет на настоящото решение, предоставено на авиокомпаниите от последователните управляващи органи на летище Beauvais. Това мнение е посочено по-долу. |
| --- | --- |

(111)

Авиокомпания Ryanair е изразила мнение само по отношение на финансовото подпомагане, предмет на настоящото решение, предоставено на авиокомпаниите от последователните управляващи органи на летище Beauvais. Това мнение е посочено по-долу.

| (112) | Първо, Ryanair оспорва, че договорите за летищни услуги, сключени в този случай, могат да бъдат приписани на държавата и са финансирани с държавни ресурси. Според Ryanair всъщност CCIO е само едно от проявленията на френската държава и приписването не може да се установи единствено с мотива, че CCIO е публично предприятие и следователно е под контрола на френската държава. Освен това таксите не представляват всички ресурси на CCIO: авиокомпанията счита, че последната е разполагала със собствени ресурси, получени от търговската ѝ дейност. Що се отнася до SAGEB, като се има предвид разпределението на неговия капитал, Ryanair оспорва то да се разглежда като действащо под контрола и ръководството на държавната власт. |
| --- | --- |

(112)

Първо, Ryanair оспорва, че договорите за летищни услуги, сключени в този случай, могат да бъдат приписани на държавата и са финансирани с държавни ресурси. Според Ryanair всъщност CCIO е само едно от проявленията на френската държава и приписването не може да се установи единствено с мотива, че CCIO е публично предприятие и следователно е под контрола на френската държава. Освен това таксите не представляват всички ресурси на CCIO: авиокомпанията счита, че последната е разполагала със собствени ресурси, получени от търговската ѝ дейност. Що се отнася до SAGEB, като се има предвид разпределението на неговия капитал, Ryanair оспорва то да се разглежда като действащо под контрола и ръководството на държавната власт.

| (113) | Второ, Ryanair счита, че договорите за летищни услуги са сключени в съответствие с принципа на ОУПИ. |
| --- | --- |

(113)

Второ, Ryanair счита, че договорите за летищни услуги са сключени в съответствие с принципа на ОУПИ.

| (114) | В това отношение Ryanair счита, че Комисията трябва да направи сравнение между сключените с летище Beauvais споразумения и договорите, сключени с летищата, действащи като частни инвеститори. Като припомня съдебната практика на Съда (55), тя заявява, че Комисията може да възприеме основаващ се на разходите подход единствено при условие че не е налично нито едно позоваване на ОУПИ. |
| --- | --- |

(114)

В това отношение Ryanair счита, че Комисията трябва да направи сравнение между сключените с летище Beauvais споразумения и договорите, сключени с летищата, действащи като частни инвеститори. Като припомня съдебната практика на Съда (55), тя заявява, че Комисията може да възприеме основаващ се на разходите подход единствено при условие че не е налично нито едно позоваване на ОУПИ.

55

| (115) | Освен това, дори Комисията да възприеме основаващ се на разходите подход, Ryanair счита, че договорите за летищни услуги са сключени в съответствие с принципа на ОУПИ, както и че те са определено изгодни за летище Beauvais. В подкрепа на доводите си Ryanair предостави проучване, изготвено от независимото дружество Oxera, което показва, че всички договори за летищни услуги, подписани с летище Beauvais, са в съответствие с принципа на ОУПИ (56). |
| --- | --- |

(115)

Освен това, дори Комисията да възприеме основаващ се на разходите подход, Ryanair счита, че договорите за летищни услуги са сключени в съответствие с принципа на ОУПИ, както и че те са определено изгодни за летище Beauvais. В подкрепа на доводите си Ryanair предостави проучване, изготвено от независимото дружество Oxera, което показва, че всички договори за летищни услуги, подписани с летище Beauvais, са в съответствие с принципа на ОУПИ (56).

56

| (116) | Тъй като разглежданите мерки не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, според Ryanair не е необходимо да бъде разглеждана тяхната съвместимост с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(116)

Тъй като разглежданите мерки не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, според Ryanair не е необходимо да бъде разглеждана тяхната съвместимост с вътрешния пазар.

6.4.   Мнение на авиокомпания Wizz Air

Мнение на авиокомпания Wizz Air

| (117) | Авиокомпания Wizz Air е изразила мнение само по отношение на финансовото подпомагане, предмет на настоящото решение, предоставено на авиокомпаниите от последователните управляващи органи на летище Beauvais. Това мнение е посочено по-долу. |
| --- | --- |

(117)

Авиокомпания Wizz Air е изразила мнение само по отношение на финансовото подпомагане, предмет на настоящото решение, предоставено на авиокомпаниите от последователните управляващи органи на летище Beauvais. Това мнение е посочено по-долу.

| (118) | Първо Wizz Air оспорва, че договорите за летищни услуги, сключени в този случай, могат да бъдат приписани на държавата и са финансирани с държавни ресурси. Според Wizz Air всъщност CCIO е само едно от проявленията на френската държава и приписването не може да се установи единствено с мотива, че CCIO е публично предприятие и следователно е под контрола на френската държава. Wizz Air твърди по-конкретно, че Франция няма правомощието да участва в процедурата по вземане на решения на CCIO, тъй като ролята на френската държава се ограничава до упражняване на надзор по отношение на определени решения. Освен това таксите не представляват всички ресурси на CCIO: авиокомпанията счита, че последната е разполагала със собствени ресурси, получени от търговската ѝ дейност. Що се отнася до SAGEB, като се има предвид разпределението на неговия капитал, Wizz Air оспорва то да се разглежда като действащо под контрола и ръководството на държавната власт. Такъв подход е в противоречие със съдебната практика по делото Stardust Marine, според която единствено критерият за контрол на държавата върху дадено предприятие не е достатъчен, за да се установи, че държавата е отговорна за неговото поведение (57). |
| --- | --- |

(118)

Първо Wizz Air оспорва, че договорите за летищни услуги, сключени в този случай, могат да бъдат приписани на държавата и са финансирани с държавни ресурси. Според Wizz Air всъщност CCIO е само едно от проявленията на френската държава и приписването не може да се установи единствено с мотива, че CCIO е публично предприятие и следователно е под контрола на френската държава. Wizz Air твърди по-конкретно, че Франция няма правомощието да участва в процедурата по вземане на решения на CCIO, тъй като ролята на френската държава се ограничава до упражняване на надзор по отношение на определени решения. Освен това таксите не представляват всички ресурси на CCIO: авиокомпанията счита, че последната е разполагала със собствени ресурси, получени от търговската ѝ дейност. Що се отнася до SAGEB, като се има предвид разпределението на неговия капитал, Wizz Air оспорва то да се разглежда като действащо под контрола и ръководството на държавната власт. Такъв подход е в противоречие със съдебната практика по делото Stardust Marine, според която единствено критерият за контрол на държавата върху дадено предприятие не е достатъчен, за да се установи, че държавата е отговорна за неговото поведение (57).

Stardust Marine

единствено критерият за контрол на държавата върху дадено предприятие не е достатъчен, за да се установи, че държавата е отговорна за неговото поведение

57

| (119) | Второ, Wizz Air счита, че договорите за летищни услуги са сключени в съответствие с принципа на ОУПИ. |
| --- | --- |

(119)

Второ, Wizz Air счита, че договорите за летищни услуги са сключени в съответствие с принципа на ОУПИ.

| (120) | В това отношение Wizz Air, както и Ryanair, счита, че Комисията трябва да направи сравнение между сключените с летище Beauvais споразумения и договорите, сключени с летищата, действащи като частни инвеститори. Като припомня съдебната практика на Съда (58), Wizz Air заявява, че Комисията може да възприеме основаващ се на разходите подход единствено при условие че не е налично нито едно позоваване на ОУПИ (59). |
| --- | --- |

(120)

В това отношение Wizz Air, както и Ryanair, счита, че Комисията трябва да направи сравнение между сключените с летище Beauvais споразумения и договорите, сключени с летищата, действащи като частни инвеститори. Като припомня съдебната практика на Съда (58), Wizz Air заявява, че Комисията може да възприеме основаващ се на разходите подход единствено при условие че не е налично нито едно позоваване на ОУПИ (59).

58

59

| (121) | Освен това, дори Комисията да възприеме основаващ се на разходите подход, Wizz Air счита, че договорите за летищни услуги са сключени в съответствие с принципа на ОУПИ, както и че те са определено изгодни за летище Beauvais. В подкрепа на доводите си Wizz Air предостави проучване, изготвено от независимото дружество Oxera, което показва, че всички договори за летищни услуги, подписани с летище Beauvais, са в съответствие с принципа на ОУПИ (60). |
| --- | --- |

(121)

Освен това, дори Комисията да възприеме основаващ се на разходите подход, Wizz Air счита, че договорите за летищни услуги са сключени в съответствие с принципа на ОУПИ, както и че те са определено изгодни за летище Beauvais. В подкрепа на доводите си Wizz Air предостави проучване, изготвено от независимото дружество Oxera, което показва, че всички договори за летищни услуги, подписани с летище Beauvais, са в съответствие с принципа на ОУПИ (60).

60

| (122) | В този смисъл Wizz Air също така потвърждава позицията на Комисията, че принципът на ОУПИ трябва да се прилага с оглед на всички договорни и търговски споразумения, сключени с последователните управляващи органи на летище Beauvais. В договора за летищни услуги, сключен между Wizz Air и CCIO през 2005 г., се предвижда вноската за маркетинг на CCIO да бъде 0,75 EUR на заминаващ пътник от летище Beauvais. Тази вноска е намалена на 0,375 EUR на заминаващ пътник в договора за летищни услуги от 1 юни 2009 г. Според Wizz Air тези плащания не са били предназначени за авиокомпанията, а са били директно превеждани по банкова сметка и използвани изключително за плащания към трети страни, които нямат връзка с Wizz Air и предоставят маркетингови услуги като рекламни кампании във вестници или в интернет. |
| --- | --- |

(122)

В този смисъл Wizz Air също така потвърждава позицията на Комисията, че принципът на ОУПИ трябва да се прилага с оглед на всички договорни и търговски споразумения, сключени с последователните управляващи органи на летище Beauvais. В договора за летищни услуги, сключен между Wizz Air и CCIO през 2005 г., се предвижда вноската за маркетинг на CCIO да бъде 0,75 EUR на заминаващ пътник от летище Beauvais. Тази вноска е намалена на 0,375 EUR на заминаващ пътник в договора за летищни услуги от 1 юни 2009 г. Според Wizz Air тези плащания не са били предназначени за авиокомпанията, а са били директно превеждани по банкова сметка и използвани изключително за плащания към трети страни, които нямат връзка с Wizz Air и предоставят маркетингови услуги като рекламни кампании във вестници или в интернет.

7.   КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

| (123) | Франция не пожела да коментира мненията на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

(123)

Франция не пожела да коментира мненията на заинтересованите страни.

8.   ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ

ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ

8.1.   Финансово подпомагане на CCIO и на SAGEB

Финансово подпомагане на CCIO и на SAGEB

8.1.1.   Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС

Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС

| (124) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(124)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.

| (125) | Определянето на мярка като държавна помощ предполага, че трябва да бъдат изпълнени следните кумулативни условия:






  — | получателят е предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, което предполага, че осъществява стопанска дейност; |
| --- | --- | --- |

(125)

Определянето на мярка като държавна помощ предполага, че трябва да бъдат изпълнени следните кумулативни условия:

—

получателят е предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, което предполага, че осъществява стопанска дейност;

| — | разглежданата мярка е финансирана чрез държавни ресурси или от държавата; |
| --- | --- |

—

разглежданата мярка е финансирана чрез държавни ресурси или от държавата;

| — | разглежданата мярка предоставя икономическо предимство на своя получател или на своите получатели; |
| --- | --- |

—

разглежданата мярка предоставя икономическо предимство на своя получател или на своите получатели;

| — | разглежданата мярка е избирателна, т.е. поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки; както и |
| --- | --- |

—

разглежданата мярка е избирателна, т.е. поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки; както и

| — | въпросната мярка нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и може да засегне търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

—

въпросната мярка нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и може да засегне търговията между държавите членки.

8.1.1.1.   Субсидии за инвестиции

Субсидии за инвестиции

Стопанска дейност

Стопанска дейност

| (126) | Член 107, параграф 1 от ДФЕС не се прилага, когато държавата действа при упражняване на публични правомощия (61) или когато публичноправни субекти действат в качеството си на публични органи (62). Може да се смята, че даден субект действа при упражняване на публични правомощия, когато дейността е част от основните функции на държавата или е свързана с тези функции по естеството си, целта си и правилата, които се прилагат спрямо нея. Освен това от Насоките от 2014 г. (63) става ясно, че не е задължително всички дейности на летище да бъдат от стопанско естество. Съдът постанови, че дейности, които обикновено са отговорност на държавата при упражняването на нейните правомощия в качеството ѝ на публичен орган, не са от стопанско естество и по принцип не попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ. Дейностите, упражнявани на дадено летище, като например управление на въздушното движение (64), полиция (65), огнеборци, митници (66) и защита на гражданската авиация от неправомерни актове на посегателство, както и инвестициите в инфраструктурата и оборудването, необходими за извършването на тези дейности, по принцип се считат за дейности, които не са от стопанско естество. |
| --- | --- |

(126)

Член 107, параграф 1 от ДФЕС не се прилага, когато държавата действа при упражняване на публични правомощия (61) или когато публичноправни субекти действат в качеството си на публични органи (62). Може да се смята, че даден субект действа при упражняване на публични правомощия, когато дейността е част от основните функции на държавата или е свързана с тези функции по естеството си, целта си и правилата, които се прилагат спрямо нея. Освен това от Насоките от 2014 г. (63) става ясно, че не е задължително всички дейности на летище да бъдат от стопанско естество. Съдът постанови, че дейности, които обикновено са отговорност на държавата при упражняването на нейните правомощия в качеството ѝ на публичен орган, не са от стопанско естество и по принцип не попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ. Дейностите, упражнявани на дадено летище, като например управление на въздушното движение (64), полиция (65), огнеборци, митници (66) и защита на гражданската авиация от неправомерни актове на посегателство, както и инвестициите в инфраструктурата и оборудването, необходими за извършването на тези дейности, по принцип се считат за дейности, които не са от стопанско естество.

при упражняване на публични правомощия

61

в качеството си на публични органи

62

63

64

65

66

| (127) | Въпреки това публичното финансиране на такива нестопански дейности, ако не представлява държавна помощ, следва да остане строго ограничено до възникналите от тях разходи, и не може да се използва за други дейности. Всяка евентуална свръхкомпенсация от страна на публичните органи на разходи, понесени във връзка с нестопански дейности, може да представлява държавна помощ. Освен това, ако летището едновременно със своите стопански дейности извършва и нестопански дейности, се изисква отделно осчетоводяване на разходите, за да се избегне прехвърляне на публични средства между стопанските и нестопанските дейности. |
| --- | --- |

(127)

Въпреки това публичното финансиране на такива нестопански дейности, ако не представлява държавна помощ, следва да остане строго ограничено до възникналите от тях разходи, и не може да се използва за други дейности. Всяка евентуална свръхкомпенсация от страна на публичните органи на разходи, понесени във връзка с нестопански дейности, може да представлява държавна помощ. Освен това, ако летището едновременно със своите стопански дейности извършва и нестопански дейности, се изисква отделно осчетоводяване на разходите, за да се избегне прехвърляне на публични средства между стопанските и нестопанските дейности.

| (128) | Освен това публичното финансиране на нестопански дейности не трябва да води до неоправдана дискриминация между летища. В действителност съгласно установената съдебна практика предимство е налице, когато публичните органи облекчават предприятия от разходи, присъщи за тяхната стопанска дейност (67). На гражданските летища, които за разлика от други граждански летища не трябва да поемат някои разходи, свързани с тяхната експлоатация, може да бъде предоставено предимство, независимо от това дали тези разходи са свързани с дейност, чието естество по принцип се счита за нестопанско. |
| --- | --- |

(128)

Освен това публичното финансиране на нестопански дейности не трябва да води до неоправдана дискриминация между летища. В действителност съгласно установената съдебна практика предимство е налице, когато публичните органи облекчават предприятия от разходи, присъщи за тяхната стопанска дейност (67). На гражданските летища, които за разлика от други граждански летища не трябва да поемат някои разходи, свързани с тяхната експлоатация, може да бъде предоставено предимство, независимо от това дали тези разходи са свързани с дейност, чието естество по принцип се счита за нестопанско.

67

| (129) | Комисията отбелязва, че посочените в съображения 64 и 65 инвестиции са се отнасяли до инфраструктура или оборудване, необходими за противопожарни действия, авиационна безопасност и сигурност. Според Насоките от 2014 г. обаче тези дейности попадат принципно в обхвата на съществените функции на държавата (68), както Комисията заключи в предишни решения (69). Поради отсъствието на пазарни механизми във връзка с посочените в съображения 64 и 65 дейности, последните не са представлявали стопанска дейност към датата на предоставяне на разглежданите инвестиции. Следователно, тъй като вноските, изплатени от публичните органи по Програма 1, Програма 2 и Програма 3, не са били формално разпределени към специфични разходи, Комисията счита, че част от общия размер на субсидиите, изплатени по Програми 1 и 2, съответстващи на посочения в съображения 64 и 65 размер на инвестициите, по принцип са били свързани с държавни дейности. Комисията добавя, че разходите, свързани с покупката на оборудване за сигурност по Програма 3 (70), също могат да бъдат свързани с държавната дейност за авиационна сигурност. |
| --- | --- |

(129)

Комисията отбелязва, че посочените в съображения 64 и 65 инвестиции са се отнасяли до инфраструктура или оборудване, необходими за противопожарни действия, авиационна безопасност и сигурност. Според Насоките от 2014 г. обаче тези дейности попадат принципно в обхвата на съществените функции на държавата (68), както Комисията заключи в предишни решения (69). Поради отсъствието на пазарни механизми във връзка с посочените в съображения 64 и 65 дейности, последните не са представлявали стопанска дейност към датата на предоставяне на разглежданите инвестиции. Следователно, тъй като вноските, изплатени от публичните органи по Програма 1, Програма 2 и Програма 3, не са били формално разпределени към специфични разходи, Комисията счита, че част от общия размер на субсидиите, изплатени по Програми 1 и 2, съответстващи на посочения в съображения 64 и 65 размер на инвестициите, по принцип са били свързани с държавни дейности. Комисията добавя, че разходите, свързани с покупката на оборудване за сигурност по Програма 3 (70), също могат да бъдат свързани с държавната дейност за авиационна сигурност.

68

69

70

| (130) | Освен това Комисията счита, че всички посочени в предходното съображение инвестиции са били допустими по националния механизъм за финансиране на държавните функции (71) и биха могли да бъдат изцяло финансирани по този механизъм, ако не са били поети от посочените субсидии за инвестиции. Всъщност в предишни решения (72) Комисията заключи, че предвиденият от френското законодателство национален механизъм за финансиране се основава на строг механизъм за контрол на разходите — както предварителен, така и последващ, което гарантира, че управляващите летищата органи получават чрез този механизъм единствено строго необходимите за покриване на разходите суми. Освен това тази система се прилага за всички френски граждански летища, включително летище Beauvais, към момента на предоставянето на разглежданите мерки, по-специално по отношение на обхвата на функциите, които водят до компенсация. И накрая, тази система предвижда счетоводно разделяне между търговските дейности и държавните дейности на летището за целите на деклариране на разходите пред Генералната дирекция за гражданско въздухоплаване. По този начин е изпълнено условието за липса на дискриминация. |
| --- | --- |

(130)

Освен това Комисията счита, че всички посочени в предходното съображение инвестиции са били допустими по националния механизъм за финансиране на държавните функции (71) и биха могли да бъдат изцяло финансирани по този механизъм, ако не са били поети от посочените субсидии за инвестиции. Всъщност в предишни решения (72) Комисията заключи, че предвиденият от френското законодателство национален механизъм за финансиране се основава на строг механизъм за контрол на разходите — както предварителен, така и последващ, което гарантира, че управляващите летищата органи получават чрез този механизъм единствено строго необходимите за покриване на разходите суми. Освен това тази система се прилага за всички френски граждански летища, включително летище Beauvais, към момента на предоставянето на разглежданите мерки, по-специално по отношение на обхвата на функциите, които водят до компенсация. И накрая, тази система предвижда счетоводно разделяне между търговските дейности и държавните дейности на летището за целите на деклариране на разходите пред Генералната дирекция за гражданско въздухоплаване. По този начин е изпълнено условието за липса на дискриминация.

71

72

| (131) | Следователно субсидиите в размер на 1 110 669 EUR, предоставени по Програма 1, в размер на 567 782 EUR по Програма 2 и в размер на 10,2 млн. евро (73) по Програма 3 не представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(131)

Следователно субсидиите в размер на 1 110 669 EUR, предоставени по Програма 1, в размер на 567 782 EUR по Програма 2 и в размер на 10,2 млн. евро (73) по Програма 3 не представляват държавна помощ.

73

| (132) | От друга страна, Комисията счита, че посочените в съображение 67 инвестиции не са свързани с държавни дейности. |
| --- | --- |

(132)

От друга страна, Комисията счита, че посочените в съображение 67 инвестиции не са свързани с държавни дейности.

| (133) | Първо, що се отнася до системата за кацане при всякакви метеорологични условия (ILS III), Съдът е приел, че „дори този инструмент да беше задължителен и дори да е безспорно, че подобно на други системи, е полезен за безопасността при кацане, той не допринася нито за контрола, нито за надзора на въздушното пространство, нито пък допринася за каквото и да е друго правомощие на публичната власт, което може да бъде упражнявано в рамките на едно летище. Той допринася за осъществяване на услугите, предлагани от едно гражданско летище на авиокомпаниите при условията на конкуренция в рамките на общата си дейност, която е дейност от икономическо естество“ (74). |
| --- | --- |

(133)

Първо, що се отнася до системата за кацане при всякакви метеорологични условия (ILS III), Съдът е приел, че „дори този инструмент да беше задължителен и дори да е безспорно, че подобно на други системи, е полезен за безопасността при кацане, той не допринася нито за контрола, нито за надзора на въздушното пространство, нито пък допринася за каквото и да е друго правомощие на публичната власт, което може да бъде упражнявано в рамките на едно летище. Той допринася за осъществяване на услугите, предлагани от едно гражданско летище на авиокомпаниите при условията на конкуренция в рамките на общата си дейност, която е дейност от икономическо естество“ (74).

74

| (134) | Второ, що се отнася до инвестициите, позволяващи прегрупирането на аероклубове и частни собственици в северната част на летището, в така наречената зона за „развлекателни полети“, Комисията счита, че макар да допринася за засилване на безопасността на въздушното движение на летището, тази мярка се отнася преди всичко до търговската експлоатация на летище Beauvais и допринася за осъществяване на услугите, предлагани от едно гражданско летище на авиокомпаниите при условията на конкуренция в рамките на общата си дейност, която е дейност от стопанско естество. |
| --- | --- |

(134)

Второ, що се отнася до инвестициите, позволяващи прегрупирането на аероклубове и частни собственици в северната част на летището, в така наречената зона за „развлекателни полети“, Комисията счита, че макар да допринася за засилване на безопасността на въздушното движение на летището, тази мярка се отнася преди всичко до търговската експлоатация на летище Beauvais и допринася за осъществяване на услугите, предлагани от едно гражданско летище на авиокомпаниите при условията на конкуренция в рамките на общата си дейност, която е дейност от стопанско естество.

| (135) | И накрая, що се отнася до оборудването в рамките на летището на специално предназначена площ за институционалните органи в областта на развитието на туризма, следва да се отбележи, че според съдебната практика на Съда няма причина дейностите по изграждане или разширяване на инфраструктурата да бъдат отделяни от дейностите по нейното последващо използване, както и че естеството на строителната дейност трябва да се определя в зависимост от това дали последващото използване на инфраструктурата, която е била построена, представлява стопанска дейност (75). Комисията отбелязва, че в настоящия случай съгласно член 6 от СВОУ дори посочената площ да е трябвало да бъде предоставена на местните публични органи в областта на туризма за изпълнение на задачата им за насърчаване на местния туризъм, тя е можела също така да се използва за продажба на услуги като организирани посещения, хотелски резервации и т.н. и продукти на регионалния туризъм. Освен това последната точка беше потвърдена от самата Франция в нейното мнение от април 2014 г., без в него да се доказва, че тези дейности по продажба на услуги и продукти представляват само незначителна част от дейността на местните публични органи в областта на туризма. При тези обстоятелства Комисията счита, че площта от 50 m2 в рамките на летището е щяла да се използва за целите на извършването на стопанска дейност. От това следва, че изграждането на тази площ от SAGEB се е отнасяло също така до стопанска дейност, а нейното финансиране попада в приложното поле на правилата за държавна помощ. |
| --- | --- |

(135)

И накрая, що се отнася до оборудването в рамките на летището на специално предназначена площ за институционалните органи в областта на развитието на туризма, следва да се отбележи, че според съдебната практика на Съда няма причина дейностите по изграждане или разширяване на инфраструктурата да бъдат отделяни от дейностите по нейното последващо използване, както и че естеството на строителната дейност трябва да се определя в зависимост от това дали последващото използване на инфраструктурата, която е била построена, представлява стопанска дейност (75). Комисията отбелязва, че в настоящия случай съгласно член 6 от СВОУ дори посочената площ да е трябвало да бъде предоставена на местните публични органи в областта на туризма за изпълнение на задачата им за насърчаване на местния туризъм, тя е можела също така да се използва за продажба на услуги като организирани посещения, хотелски резервации и т.н. и продукти на регионалния туризъм. Освен това последната точка беше потвърдена от самата Франция в нейното мнение от април 2014 г., без в него да се доказва, че тези дейности по продажба на услуги и продукти представляват само незначителна част от дейността на местните публични органи в областта на туризма. При тези обстоятелства Комисията счита, че площта от 50 m2 в рамките на летището е щяла да се използва за целите на извършването на стопанска дейност. От това следва, че изграждането на тази площ от SAGEB се е отнасяло също така до стопанска дейност, а нейното финансиране попада в приложното поле на правилата за държавна помощ.

75

организирани посещения, хотелски резервации и т.н.

2

| (136) | Във всеки случай, дори тези инвестиции да могат да се свържат с държавни дейности, те не са допустими за финансиране по националния механизъм за финансиране на държавните функции, така че Франция не е доказала, че други летища могат да получат субсидии за финансиране на същите тези инвестиции. Следователно летище Beauvais е освободено от разходи, които други летища са могли или е трябвало да поемат сами, като по този начин е създадена дискриминация спрямо тях. |
| --- | --- |

(136)

Във всеки случай, дори тези инвестиции да могат да се свържат с държавни дейности, те не са допустими за финансиране по националния механизъм за финансиране на държавните функции, така че Франция не е доказала, че други летища могат да получат субсидии за финансиране на същите тези инвестиции. Следователно летище Beauvais е освободено от разходи, които други летища са могли или е трябвало да поемат сами, като по този начин е създадена дискриминация спрямо тях.

Отговорност на държавата и прехвърляне на държавни ресурси

Отговорност на държавата и прехвърляне на държавни ресурси

| (137) | От постоянната съдебна практика следва, че мерките, взети от вътрешнодържавни структури на държавите членки, независимо от правния статут и наименованието на тези структури, попадат, на същото основание като приетите от федералната или централната власт мерки, в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако са налице условията по тази разпоредба (76). |
| --- | --- |

(137)

От постоянната съдебна практика следва, че мерките, взети от вътрешнодържавни структури на държавите членки, независимо от правния статут и наименованието на тези структури, попадат, на същото основание като приетите от федералната или централната власт мерки, в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако са налице условията по тази разпоредба (76).

76

| (138) | Разглежданите субсидии за инвестиции са предоставени от регион Пикардия, департамент Oise и CCB последователно на CCIO и на SAGEB пряко (2002—2008 г.) или посредством SMABT (2008—2023 г.), чиито изключителни членове са тези три органа на местната власт (77). Що се отнася до SMABT, Комисията също така отбелязва, че тази публична институция всъщност представлява група от местни и регионални органи, която няма свои служители (служители от департамент Oise са на разположение на SMABT) и чиито решения (особено бюджетни) се вземат от синдикален комитет, съставен от представители на трите органа на местната власт, които са нейни членове. |
| --- | --- |

(138)

Разглежданите субсидии за инвестиции са предоставени от регион Пикардия, департамент Oise и CCB последователно на CCIO и на SAGEB пряко (2002—2008 г.) или посредством SMABT (2008—2023 г.), чиито изключителни членове са тези три органа на местната власт (77). Що се отнася до SMABT, Комисията също така отбелязва, че тази публична институция всъщност представлява група от местни и регионални органи, която няма свои служители (служители от департамент Oise са на разположение на SMABT) и чиито решения (особено бюджетни) се вземат от синдикален комитет, съставен от представители на трите органа на местната власт, които са нейни членове.

77

| (139) | Следователно предоставените от тези субекти мерки могат да бъдат приписани на държавата. Освен това ресурсите на местните власти и на SMABT (чиито ресурси са финансирани изключително от бюджета на местните власти и подлежат на бюджетен контрол от страна на държавата — вж. съображение 18) трябва да се разглеждат като държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (78). |
| --- | --- |

(139)

Следователно предоставените от тези субекти мерки могат да бъдат приписани на държавата. Освен това ресурсите на местните власти и на SMABT (чиито ресурси са финансирани изключително от бюджета на местните власти и подлежат на бюджетен контрол от страна на държавата — вж. съображение 18) трябва да се разглеждат като държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (78).

78

Наличие на предимство

Наличие на предимство

| (140) | За да се прецени дали една държавна мярка съставлява помощ за предприятие, е уместно да се определи дали въпросното предприятие получава икономическо предимство, чрез което спестява разходи, които иначе би покривало от собствените си финансови ресурси, или дали се ползва с предимство, което не би имало при обичайни пазарни условия. Тази преценка се извършва по принцип, като се прилага критерият за оператор в условията на пазарна икономика („ОУПИ“). |
| --- | --- |

(140)

За да се прецени дали една държавна мярка съставлява помощ за предприятие, е уместно да се определи дали въпросното предприятие получава икономическо предимство, чрез което спестява разходи, които иначе би покривало от собствените си финансови ресурси, или дали се ползва с предимство, което не би имало при обичайни пазарни условия. Тази преценка се извършва по принцип, като се прилага критерият за оператор в условията на пазарна икономика („ОУПИ“).

| (141) | В съответствие с това, когато дадено летище се възползва от публично финансиране, Комисията ще оцени дали това финансиране представлява помощ, като проучи дали при подобни обстоятелства частен оператор би предоставил същото финансиране, като основе своето решение на предвидимостта да извлече възвръщаемост и като се абстрахира напълно от социални съображения или съображения, свързани с регионалната или секторната политика. |
| --- | --- |

(141)

В съответствие с това, когато дадено летище се възползва от публично финансиране, Комисията ще оцени дали това финансиране представлява помощ, като проучи дали при подобни обстоятелства частен оператор би предоставил същото финансиране, като основе своето решение на предвидимостта да извлече възвръщаемост и като се абстрахира напълно от социални съображения или съображения, свързани с регионалната или секторната политика.

| (142) | От съдебната практика обаче произтича, (79) че по правило критерият за частния инвеститор е приложим, когато при предоставянето на икономическо предимство на предприятие държавата членка е действала в качеството на икономически оператор, а не в качеството си на публичен орган. Критерият за частния инвеститор също така трябва да се прилага, когато поведението на държавата членка може да бъде възприето, дори по принцип, от частния оператор, действащ с цел получаване на печалба или ограничаване на загубите си (80). |
| --- | --- |

(142)

От съдебната практика обаче произтича, (79) че по правило критерият за частния инвеститор е приложим, когато при предоставянето на икономическо предимство на предприятие държавата членка е действала в качеството на икономически оператор, а не в качеството си на публичен орган. Критерият за частния инвеститор също така трябва да се прилага, когато поведението на държавата членка може да бъде възприето, дори по принцип, от частния оператор, действащ с цел получаване на печалба или ограничаване на загубите си (80).

79

80

| (143) | Комисията отбелязва на първо място, че френските органи считат, че експлоатацията на цялото летище Beauvais не трябва да се разглежда като услуга от общ икономически интерес („УОИИ“) (81). Тя също така отбелязва, че френските органи не са се позовали на прилагането на принципа на ОУПИ по отношение на субсидиите за инвестиции, предоставени в конкретния случай. |
| --- | --- |

(143)

Комисията отбелязва на първо място, че френските органи считат, че експлоатацията на цялото летище Beauvais не трябва да се разглежда като услуга от общ икономически интерес („УОИИ“) (81). Тя също така отбелязва, че френските органи не са се позовали на прилагането на принципа на ОУПИ по отношение на субсидиите за инвестиции, предоставени в конкретния случай.

81

| (144) | Следва обаче да се припомни, че принципът на ОУПИ не представлява изключение, което се прилага само по искане на държавата членка. Всъщност в случаите, в които е приложим, този принцип е сред факторите, които Комисията е длъжна да вземе предвид, за да установи наличието на помощ. Когато държавата членка не се е позовала на критерия за ОУПИ, отправната точка, за да се определи дали посоченият критерий е приложим, трябва да бъде икономическият характер на действията на държавата членка, а не, субективно погледнато, това как тази държава членка оценява действията си или какви алтернативни възможности е разгледала, преди да приеме въпросната мярка (82). |
| --- | --- |

(144)

Следва обаче да се припомни, че принципът на ОУПИ не представлява изключение, което се прилага само по искане на държавата членка. Всъщност в случаите, в които е приложим, този принцип е сред факторите, които Комисията е длъжна да вземе предвид, за да установи наличието на помощ. Когато държавата членка не се е позовала на критерия за ОУПИ, отправната точка, за да се определи дали посоченият критерий е приложим, трябва да бъде икономическият характер на действията на държавата членка, а не, субективно погледнато, това как тази държава членка оценява действията си или какви алтернативни възможности е разгледала, преди да приеме въпросната мярка (82).

82

| (145) | Напомня се, както е посочено в съображение 17, че държавата е била собственик на летище Beauvais до 1 март 2008 г., като CCIO е отговаряла за неговото управление и експлоатация последователно по силата на AOT, а след това на концесия за публично съоръжение. |
| --- | --- |

(145)

Напомня се, както е посочено в съображение 17, че държавата е била собственик на летище Beauvais до 1 март 2008 г., като CCIO е отговаряла за неговото управление и експлоатация последователно по силата на AOT, а след това на концесия за публично съоръжение.

Програма 1

Програма 1

| (146) | Що се отнася до Програма 1, Комисията счита, че при предоставянето на CCIO на предвидените в Програма 1 субсидии местните власти не са действали в качеството си на икономически оператор. |
| --- | --- |

(146)

Що се отнася до Програма 1, Комисията счита, че при предоставянето на CCIO на предвидените в Програма 1 субсидии местните власти не са действали в качеството си на икономически оператор.

| (147) | Комисията счита, че в рамките на Програма 1 и в момента на предоставянето на субсидиите за инвестиции всъщност регион Пикардия, департамент Oise и CCB не са могли да разчитат (83) на някаква финансова възвръщаемост от участието си в инвестициите, реализирани от CCIO на летище Beauvais. |
| --- | --- |

(147)

Комисията счита, че в рамките на Програма 1 и в момента на предоставянето на субсидиите за инвестиции всъщност регион Пикардия, департамент Oise и CCB не са могли да разчитат (83) на някаква финансова възвръщаемост от участието си в инвестициите, реализирани от CCIO на летище Beauvais.

83

| (148) | В действителност трите посочени по-горе органа на местната власт не са били акционери на CCIO и не са притежавали право на собственост върху летището към датата на отпускането на помощта. Освен това споразуменията за финансиране, подписани от всеки от тези органи със CCIO (84), не са съдържали разпоредба относно стимул за заинтересованост или участие в печалбата в замяна на отпуснатите субсидии. |
| --- | --- |

(148)

В действителност трите посочени по-горе органа на местната власт не са били акционери на CCIO и не са притежавали право на собственост върху летището към датата на отпускането на помощта. Освен това споразуменията за финансиране, подписани от всеки от тези органи със CCIO (84), не са съдържали разпоредба относно стимул за заинтересованост или участие в печалбата в замяна на отпуснатите субсидии.

84

| (149) | Освен това тези субсидии са предоставени единствено с цел да се подкрепи развитието на регионалната икономика и да се засилят опазването на околната среда и безопасността на собствениците на съседни имоти (85). За прилагането на критерия за оператора в условията на пазарна икономика обаче не могат да се вземат предвид съображения, свързани с обществения интерес (86). |
| --- | --- |

(149)

Освен това тези субсидии са предоставени единствено с цел да се подкрепи развитието на регионалната икономика и да се засилят опазването на околната среда и безопасността на собствениците на съседни имоти (85). За прилагането на критерия за оператора в условията на пазарна икономика обаче не могат да се вземат предвид съображения, свързани с обществения интерес (86).

85

86

| (150) | Поради това не може да се приеме, че поведението на посочените по-горе органи на местната власт може да бъде възприето, поне по принцип, от частен оператор, действащ с цел получаване на финансова печалба. Следователно в този случай критерият за ОУПИ не е приложим за субсидиите, отпуснати по Програма 1. |
| --- | --- |

(150)

Поради това не може да се приеме, че поведението на посочените по-горе органи на местната власт може да бъде възприето, поне по принцип, от частен оператор, действащ с цел получаване на финансова печалба. Следователно в този случай критерият за ОУПИ не е приложим за субсидиите, отпуснати по Програма 1.

| (151) | Като се има предвид, че съгласно AOT от 1997 г. към датата, на която са предоставени субсидиите, CCIO е била натоварена с развитието на инфраструктурата и оборудването на летище Beauvais (87), самата тя е трябвало да поеме отговорността за посочените в съображение 37 инвестиции, с изключение на инвестициите, свързани с държавни функции (88). Следователно субсидиите за инвестиции, които тя е получила по Програма 1, са ѝ позволили да спести разходи, които иначе би покрила от собствените си финансови ресурси. От това следва, че тези субсидии са ѝ предоставили икономическо предимство. |
| --- | --- |

(151)

Като се има предвид, че съгласно AOT от 1997 г. към датата, на която са предоставени субсидиите, CCIO е била натоварена с развитието на инфраструктурата и оборудването на летище Beauvais (87), самата тя е трябвало да поеме отговорността за посочените в съображение 37 инвестиции, с изключение на инвестициите, свързани с държавни функции (88). Следователно субсидиите за инвестиции, които тя е получила по Програма 1, са ѝ позволили да спести разходи, които иначе би покрила от собствените си финансови ресурси. От това следва, че тези субсидии са ѝ предоставили икономическо предимство.

87

88

Програма 2

Програма 2

| (152) | Изложените във връзка с Програма 1 съображения важат също така за предоставените по Програма 2 субсидии. Комисията всъщност счита, че при предоставянето на CCIO на предвидените в Програма 2 субсидии местните власти не са действали в качеството си на икономически оператор. |
| --- | --- |

(152)

Изложените във връзка с Програма 1 съображения важат също така за предоставените по Програма 2 субсидии. Комисията всъщност счита, че при предоставянето на CCIO на предвидените в Програма 2 субсидии местните власти не са действали в качеството си на икономически оператор.

| (153) | Комисията обаче отбелязва, че макар споразумението за финансиране между CCIO и департамент Oise да е сключено на 18 декември 2006 г. (т.е. преди датата на прехвърляне на собствеността върху летището на SMABT), сключените с регион Пикардия и CCB споразумения за финансиране са сключени след 1 март 2007 г., т.е. след датата на подписване на договора за прехвърляне на собствеността върху летище Beauvais на SMABT, считано от 1 март 2008 г. (89) Въпреки това Комисията счита, че критерият за ОУПИ не следва да се прилага по отношение на субсидиите, изплатени по програма 2, поради поради следващите причини. |
| --- | --- |

(153)

Комисията обаче отбелязва, че макар споразумението за финансиране между CCIO и департамент Oise да е сключено на 18 декември 2006 г. (т.е. преди датата на прехвърляне на собствеността върху летището на SMABT), сключените с регион Пикардия и CCB споразумения за финансиране са сключени след 1 март 2007 г., т.е. след датата на подписване на договора за прехвърляне на собствеността върху летище Beauvais на SMABT, считано от 1 март 2008 г. (89) Въпреки това Комисията счита, че критерият за ОУПИ не следва да се прилага по отношение на субсидиите, изплатени по програма 2, поради поради следващите причини.

89

| (154) | Първо, всеки от органите на местната власт е сключил индивидуални споразумения за финансиране със CCIO, а не за сметка или от името на SMABT. Впрочем само SMABT, т.е. субектът, обединяващ трите органа на местната власт, а не всеки от тях поотделно, може да очаква финансова възвръщаемост от финансираните инвестиции. В този смисъл уставът на SMABT не предвижда каквато и да е форма на преразпределение на евентуално реализираната в рамките на дейността му печалба към органите на местната власт, които са негови членове. Освен това никое от споразуменията за финансиране не е съдържало разпоредба относно стимул за заинтересованост или участие в печалбата в замяна на отпуснатите субсидии. |
| --- | --- |

(154)

Първо, всеки от органите на местната власт е сключил индивидуални споразумения за финансиране със CCIO, а не за сметка или от името на SMABT. Впрочем само SMABT, т.е. субектът, обединяващ трите органа на местната власт, а не всеки от тях поотделно, може да очаква финансова възвръщаемост от финансираните инвестиции. В този смисъл уставът на SMABT не предвижда каквато и да е форма на преразпределение на евентуално реализираната в рамките на дейността му печалба към органите на местната власт, които са негови членове. Освен това никое от споразуменията за финансиране не е съдържало разпоредба относно стимул за заинтересованост или участие в печалбата в замяна на отпуснатите субсидии.

| (155) | Освен това тези субсидии са предоставени единствено с цел да се подкрепи развитието на регионалната икономика и да се засилят опазването на околната среда и безопасността на собствениците на съседни имоти (90). За прилагането на критерия за оператора в условията на пазарна икономика обаче не могат да се вземат предвид съображения, свързани с обществения интерес. |
| --- | --- |

(155)

Освен това тези субсидии са предоставени единствено с цел да се подкрепи развитието на регионалната икономика и да се засилят опазването на околната среда и безопасността на собствениците на съседни имоти (90). За прилагането на критерия за оператора в условията на пазарна икономика обаче не могат да се вземат предвид съображения, свързани с обществения интерес.

90

| (156) | Поради това не може да се приеме, че поведението на посочените по-горе органи на местната власт може да бъде възприето, поне по принцип, от частен оператор, действащ с цел получаване на финансова печалба. Следователно в този случай критерият за ОУПИ не е приложим за субсидиите, отпуснати по Програма 2. |
| --- | --- |

(156)

Поради това не може да се приеме, че поведението на посочените по-горе органи на местната власт може да бъде възприето, поне по принцип, от частен оператор, действащ с цел получаване на финансова печалба. Следователно в този случай критерият за ОУПИ не е приложим за субсидиите, отпуснати по Програма 2.

| (157) | Като се има предвид, че съгласно концесията за публично съоръжение от 2002 г. към датата, на която са предоставени субсидиите, CCIO е била натоварена с развитието на инфраструктурата и оборудването на летище Beauvais (91), самата тя е трябвало да поеме отговорността за посочените в съображение 39 инвестиции, с изключение на инвестициите, свързани с държавни функции (92). Следователно субсидиите за инвестиции, които тя е получила по Програма 2, са ѝ позволили да спести разходи, които иначе би покрила от собствените си финансови ресурси. От това следва, че тези субсидии са ѝ предоставили икономическо предимство. |
| --- | --- |

(157)

Като се има предвид, че съгласно концесията за публично съоръжение от 2002 г. към датата, на която са предоставени субсидиите, CCIO е била натоварена с развитието на инфраструктурата и оборудването на летище Beauvais (91), самата тя е трябвало да поеме отговорността за посочените в съображение 39 инвестиции, с изключение на инвестициите, свързани с държавни функции (92). Следователно субсидиите за инвестиции, които тя е получила по Програма 2, са ѝ позволили да спести разходи, които иначе би покрила от собствените си финансови ресурси. От това следва, че тези субсидии са ѝ предоставили икономическо предимство.

91

92

Програма 3

Програма 3

| (158) | Що се отнася до субсидиите за инвестиции, изплатени от SMABT на SAGEB по СВОУ, Комисията отбелязва, че субсидиите са били предвидени в СВОУ, за да се подпомогне изпълнението на възложената на SAGEB за негова сметка инвестиционна програма. В рамките на това СВОУ на SMABT в качеството на орган, който предоставя концесията, са изплатени такса за отдаване на земя под наем, определена в размер на фиксирана стойност от 10 795 243 EUR за целия срок на СВОУ (93), както и стимул за заинтересованост във връзка с участието на SMABT в инвестициите (94). Правото на стимул за заинтересованост се е задействало при определени условия (95), а неговият размер е определен на 50 % от излишъка на възвръщаемост (96). |
| --- | --- |

(158)

Що се отнася до субсидиите за инвестиции, изплатени от SMABT на SAGEB по СВОУ, Комисията отбелязва, че субсидиите са били предвидени в СВОУ, за да се подпомогне изпълнението на възложената на SAGEB за негова сметка инвестиционна програма. В рамките на това СВОУ на SMABT в качеството на орган, който предоставя концесията, са изплатени такса за отдаване на земя под наем, определена в размер на фиксирана стойност от 10 795 243 EUR за целия срок на СВОУ (93), както и стимул за заинтересованост във връзка с участието на SMABT в инвестициите (94). Правото на стимул за заинтересованост се е задействало при определени условия (95), а неговият размер е определен на 50 % от излишъка на възвръщаемост (96).

93

94

95

96

| (159) | Освен това Комисията отбелязва, че тези условия са установени в резултат на проведена тръжна процедура за концесията за експлоатация на летище Beauvais и на автобусната линия, свързваща летището с Париж, съгласно условията на която кандидатите е трябвало да включат в офертата си план за инвестиции. Възлагането на обществена поръчка се е състояло в провеждане на процедура на договаряне с публикувано обявление. След подаването на пет кандидатури и на четири оферти SMABT е взела решение да приеме две оферти и да започне преговори с групата CCIO-Veolia, от една страна, и с групата Vinci, Airports-Vinci, SA Keolis, Groupe K Finance, от друга страна. След като покани двете групи да представят окончателни оферти, основани по-специално на базов сценарий, допускащ контролирано развитие на въздушното движение с ограничаване до 21 000 движения към 2022 г., SMABT в крайна сметка възложи договора за концесия на групата CCIO-Veolia. |
| --- | --- |

(159)

Освен това Комисията отбелязва, че тези условия са установени в резултат на проведена тръжна процедура за концесията за експлоатация на летище Beauvais и на автобусната линия, свързваща летището с Париж, съгласно условията на която кандидатите е трябвало да включат в офертата си план за инвестиции. Възлагането на обществена поръчка се е състояло в провеждане на процедура на договаряне с публикувано обявление. След подаването на пет кандидатури и на четири оферти SMABT е взела решение да приеме две оферти и да започне преговори с групата CCIO-Veolia, от една страна, и с групата Vinci, Airports-Vinci, SA Keolis, Groupe K Finance, от друга страна. След като покани двете групи да представят окончателни оферти, основани по-специално на базов сценарий, допускащ контролирано развитие на въздушното движение с ограничаване до 21 000 движения към 2022 г., SMABT в крайна сметка възложи договора за концесия на групата CCIO-Veolia.

| (160) | Първо, Комисията счита, че приложимостта на критерия за ОУПИ по отношение на субсидиите за инвестиции, изплатени от SMABT на SAGEB съгласно СВОУ, почти не оставя място за съмнение в този случай. |
| --- | --- |

(160)

Първо, Комисията счита, че приложимостта на критерия за ОУПИ по отношение на субсидиите за инвестиции, изплатени от SMABT на SAGEB съгласно СВОУ, почти не оставя място за съмнение в този случай.

| (161) | SMABT, в качеството на собственик на летище Beauvais, е взел решение да плати тези субсидии в рамките на СВОУ, където се предвижда възлагане на управлението на летище на SAGEB срещу заплащане на SMABT. С други думи, публичният орган, собственик на инфраструктура, е решил да възложи нейното управление на оператор, който е трета страна, в замяна на плащане. Този подход може да бъде възприет, поне по принцип, от частен оператор, преследващ стопанска цел или увеличаване на стойността на актив, който притежава, чрез възлагане на управлението му на трета страна. |
| --- | --- |

(161)

SMABT, в качеството на собственик на летище Beauvais, е взел решение да плати тези субсидии в рамките на СВОУ, където се предвижда възлагане на управлението на летище на SAGEB срещу заплащане на SMABT. С други думи, публичният орган, собственик на инфраструктура, е решил да възложи нейното управление на оператор, който е трета страна, в замяна на плащане. Този подход може да бъде възприет, поне по принцип, от частен оператор, преследващ стопанска цел или увеличаване на стойността на актив, който притежава, чрез възлагане на управлението му на трета страна.

| (162) | Освен това решението за възлагане на концесията за управление на летище Beauvais е взето с цел на изпълнителя да се поверят задачите по обслужване, поддръжка и експлоатация на летище Beauvais, експлоатация на автобусната линия между Париж и летище Beauvais и за провеждане на инвестиционна програма за развитие на търговската инфраструктура на летище Beauvais (съображение 19). Следователно тези задачи са имали като цяло и основно търговска цел. Същото важи и за преследваните от SMABT цели, една от които по-специално е развитието на търговския трафик до максимално допустимия съгласно закона капацитет (вж. съображение 167). |
| --- | --- |

(162)

Освен това решението за възлагане на концесията за управление на летище Beauvais е взето с цел на изпълнителя да се поверят задачите по обслужване, поддръжка и експлоатация на летище Beauvais, експлоатация на автобусната линия между Париж и летище Beauvais и за провеждане на инвестиционна програма за развитие на търговската инфраструктура на летище Beauvais (съображение 19). Следователно тези задачи са имали като цяло и основно търговска цел. Същото важи и за преследваните от SMABT цели, една от които по-специално е развитието на търговския трафик до максимално допустимия съгласно закона капацитет (вж. съображение 167).

| (163) | От това следва, че наличието на потенциално избирателно предимство, предоставено по Програма 3, трябва да бъде анализирано в съответствие с принципа на ОУПИ. |
| --- | --- |

(163)

От това следва, че наличието на потенциално избирателно предимство, предоставено по Програма 3, трябва да бъде анализирано в съответствие с принципа на ОУПИ.

| (164) | Както е посочено в съображение 159, субсидиите по Програма 3 са били част от съвкупност от договори, за които SMABT организира тръжна процедура. Следователно, за да провери дали тези субсидии са предоставили на SAGEB предимство, което дружеството не би имало при обичайни пазарни условия, Комисията трябва да анализира дали тръжната процедура, в която се предвижда изплащането на субсидии, когато е уместно, е била проведена в съответствие с принципа на ОУПИ. |
| --- | --- |

(164)

Както е посочено в съображение 159, субсидиите по Програма 3 са били част от съвкупност от договори, за които SMABT организира тръжна процедура. Следователно, за да провери дали тези субсидии са предоставили на SAGEB предимство, което дружеството не би имало при обичайни пазарни условия, Комисията трябва да анализира дали тръжната процедура, в която се предвижда изплащането на субсидии, когато е уместно, е била проведена в съответствие с принципа на ОУПИ.

| (165) | Следва да се напомни, че що се отнася до закупуването на услуги от субект на публичната власт, това по принцип трябва да се извършва съобразно предвидените във вторичното право на Съюза правила за възлагането на обществени поръчки. В този случай наличието на подобна възлагателна процедура, проведена преди покупката на услуги от съответния публичен орган на държава членка, обикновено се смята за достатъчно, за да се изключи възможността тази държава членка да предоставя предимство на предприятието доставчик, каквото иначе то не би получило при нормални пазарни условия (97). По принцип такъв е случаят, когато предоставянето на концесия за търговска експлоатация на дадено летище се извършва по състезателна, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура в съответствие с принципите на ДФЕС относно обществените поръчки, ако за подбора на купувача или продавача са използвани подходящите критерии (98), които би избрал частен оператор в същото положение като SMABT. |
| --- | --- |

(165)

Следва да се напомни, че що се отнася до закупуването на услуги от субект на публичната власт, това по принцип трябва да се извършва съобразно предвидените във вторичното право на Съюза правила за възлагането на обществени поръчки. В този случай наличието на подобна възлагателна процедура, проведена преди покупката на услуги от съответния публичен орган на държава членка, обикновено се смята за достатъчно, за да се изключи възможността тази държава членка да предоставя предимство на предприятието доставчик, каквото иначе то не би получило при нормални пазарни условия (97). По принцип такъв е случаят, когато предоставянето на концесия за търговска експлоатация на дадено летище се извършва по състезателна, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура в съответствие с принципите на ДФЕС относно обществените поръчки, ако за подбора на купувача или продавача са използвани подходящите критерии (98), които би избрал частен оператор в същото положение като SMABT.

97

98

| (166) | На първо място, тръжната процедура трябва да бъде състезателна, за да могат всички заинтересовани и отговарящи на условията кандидати да участват в процеса. Процедурата трябва да бъде също така прозрачна, за да могат всички заинтересовани участници да бъдат еднакво и надлежно информирани на всеки етап от тръжната процедура. Трето, недискриминационното третиране на всички оференти на всички етапи от процедурата и обективните критерии за подбор и възлагане, определени преди започването на процеса, представляват задължителни условия, за да се гарантира, че произтичащата от търга сделка отговаря на пазарните условия. |
| --- | --- |

(166)

На първо място, тръжната процедура трябва да бъде състезателна, за да могат всички заинтересовани и отговарящи на условията кандидати да участват в процеса. Процедурата трябва да бъде също така прозрачна, за да могат всички заинтересовани участници да бъдат еднакво и надлежно информирани на всеки етап от тръжната процедура. Трето, недискриминационното третиране на всички оференти на всички етапи от процедурата и обективните критерии за подбор и възлагане, определени преди започването на процеса, представляват задължителни условия, за да се гарантира, че произтичащата от търга сделка отговаря на пазарните условия.

На първо място

също така

Трето

| (167) | От предоставената от Франция информация става ясно, че тръжната процедура е публикувана в официалните вестници за задължителни по закон публикации, по-специално в Официален вестник на Европейския съюз, както и в специализирано издание. В член 3.3 от правилника за консултации (99) се предвижда, че целите на SMABT са следните:






  — | развиване на трафика в рамките на 21 000 търговски движения годишно към 2012 г. до определения максимум в Плана за експозиция на шум; |
| --- | --- | --- |

(167)

От предоставената от Франция информация става ясно, че тръжната процедура е публикувана в официалните вестници за задължителни по закон публикации, по-специално в Официален вестник на Европейския съюз, както и в специализирано издание. В член 3.3 от правилника за консултации (99) се предвижда, че целите на SMABT са следните:

Официален вестник на Европейския съюз

99

—

развиване на трафика в рамките на 21 000 търговски движения годишно към 2012 г. до определения максимум в Плана за експозиция на шум;

| — | развиване на икономическото въздействие върху пряката и непряката заетост, свързана с експлоатацията на платформата, както и по отношение на туризма и зоните за туристически дейности; |
| --- | --- |

—

развиване на икономическото въздействие върху пряката и непряката заетост, свързана с експлоатацията на платформата, както и по отношение на туризма и зоните за туристически дейности;

| — | интегриране на управлението на летището в рамките на екологичен план, който е в процес на разработване. |
| --- | --- |

—

интегриране на управлението на летището в рамките на екологичен план, който е в процес на разработване.

| (168) | В член 7 от правилника за консултации също така се предвижда, че офертите на кандидатите, участващи в тръжната процедура за възлагане на обществена услуга за експлоатация на платформата на летище Beauvais, ще бъдат оценявани въз основа на следните критерии:






  — | естеството и качеството на средствата, използвани за организацията и експлоатацията на летището (управление, човешки ресурси, експлоатация на услугата за автобусна линия, изисквания за устойчиво развитие); |
| --- | --- | --- |

(168)

В член 7 от правилника за консултации също така се предвижда, че офертите на кандидатите, участващи в тръжната процедура за възлагане на обществена услуга за експлоатация на платформата на летище Beauvais, ще бъдат оценявани въз основа на следните критерии:

—

естеството и качеството на средствата, използвани за организацията и експлоатацията на летището (управление, човешки ресурси, експлоатация на услугата за автобусна линия, изисквания за устойчиво развитие);

| — | цялостните икономически показатели на експлоатацията на летището и финансовите отношения между SMABT и изпълнителя; както и |
| --- | --- |

—

цялостните икономически показатели на експлоатацията на летището и финансовите отношения между SMABT и изпълнителя; както и

| — | качеството на инвестиционната програма. |
| --- | --- |

—

качеството на инвестиционната програма.

| (169) | Комисията отбелязва, че кандидатите са имали равен достъп до редица сведения и документи, включително по-специално проекта на договор и подробните приложения към него, финансовите елементи, свързани с осчетоводяването от CCIO на сключения през 2002 г. с държавата договор за концесия (100), списъка с активите, предоставени на разположение на изпълнителя, съществуващите амортизационни планове, съдържащи информация за тяхното състояние, действащите договори за летищни услуги, консолидираната версия на сключения между SMABT и CCIO договор за експлоатация на автобусната линия заедно с икономическите и финансовите данни за експлоатацията, освен това списъка с назначения за експлоатацията на летището персонал, както и различни извадки от приложимата за летището нормативна уредба (план за експозиция на шум, диагностика по отношение на въздействието върху околната среда, постановление на префекта, правилник за експлоатация и др.). Досието за консултация с предприятията е предоставено в електронна форма (CD-Rom) и кандидатите са могли да задават въпроси по електронен път в рамките на сроковете за подаване на оферти. На всеки от кандидатите също така е предоставен достъп до data-room (зала за данни) за физически преглед на досиетата в помещенията на SMABT и е организирано посещение на място на летищните съоръжения за всеки от кандидатите. |
| --- | --- |

(169)

Комисията отбелязва, че кандидатите са имали равен достъп до редица сведения и документи, включително по-специално проекта на договор и подробните приложения към него, финансовите елементи, свързани с осчетоводяването от CCIO на сключения през 2002 г. с държавата договор за концесия (100), списъка с активите, предоставени на разположение на изпълнителя, съществуващите амортизационни планове, съдържащи информация за тяхното състояние, действащите договори за летищни услуги, консолидираната версия на сключения между SMABT и CCIO договор за експлоатация на автобусната линия заедно с икономическите и финансовите данни за експлоатацията, освен това списъка с назначения за експлоатацията на летището персонал, както и различни извадки от приложимата за летището нормативна уредба (план за експозиция на шум, диагностика по отношение на въздействието върху околната среда, постановление на префекта, правилник за експлоатация и др.). Досието за консултация с предприятията е предоставено в електронна форма (CD-Rom) и кандидатите са могли да задават въпроси по електронен път в рамките на сроковете за подаване на оферти. На всеки от кандидатите също така е предоставен достъп до data-room (зала за данни) за физически преглед на досиетата в помещенията на SMABT и е организирано посещение на място на летищните съоръжения за всеки от кандидатите.

100

data-room

| (170) | Комисията отбелязва, че тези елементи са били потвърдени от национални административни съдилища, сезирани по два иска за преддоговорно обезпечение, подадени от двама от отстранените кандидати, съдилищата също така са постановили, че разглежданата процедура е била в съответствие с разумните срокове за подаване на кандидатури и представяне на оферти (101). В по-широк смисъл тези съдилища са заключили, че процедурата е протекла в съответствие с принципа на равно третиране в областта на обществените поръчки и с принципа на прозрачност. Накрая, Комисията отбелязва, че процедурата е позволила на относително голям брой кандидати (пет) да представят оферти, след като са се запознали с критериите за подбор на офертите и с преследваните от SMABT цели. |
| --- | --- |

(170)

Комисията отбелязва, че тези елементи са били потвърдени от национални административни съдилища, сезирани по два иска за преддоговорно обезпечение, подадени от двама от отстранените кандидати, съдилищата също така са постановили, че разглежданата процедура е била в съответствие с разумните срокове за подаване на кандидатури и представяне на оферти (101). В по-широк смисъл тези съдилища са заключили, че процедурата е протекла в съответствие с принципа на равно третиране в областта на обществените поръчки и с принципа на прозрачност. Накрая, Комисията отбелязва, че процедурата е позволила на относително голям брой кандидати (пет) да представят оферти, след като са се запознали с критериите за подбор на офертите и с преследваните от SMABT цели.

101

| (171) | Следователно разглежданата процедура е проведена по състезателен, прозрачен и недискриминационен начин. |
| --- | --- |

(171)

Следователно разглежданата процедура е проведена по състезателен, прозрачен и недискриминационен начин.

| (172) | Що се отнася до критерия за безусловна тръжна процедура обаче, Комисията напомня, че когато публични органи купуват активи, стоки или услуги, всички конкретни условия, които се отнасят до търга, трябва да бъдат недискриминационни и тясно и обективно свързани с предмета на договора, както и с неговите конкретни икономически цели. Те следва да позволяват най-изгодната в икономическо отношение оферта да съответства на пазарната стойност. По тази причина критериите следва да бъдат определени по такъв начин, че да се дава възможност за действителна състезателна тръжна процедура, вследствие на която на спечелилия оферент да се осигури нормална възвръщаемост, но не повече. На практика това предполага използването на търгове, при които „ценовият“ компонент от офертата е със значителна тежест или при които е вероятно да се постигне конкурентен резултат по друг начин (102). |
| --- | --- |

(172)

Що се отнася до критерия за безусловна тръжна процедура обаче, Комисията напомня, че когато публични органи купуват активи, стоки или услуги, всички конкретни условия, които се отнасят до търга, трябва да бъдат недискриминационни и тясно и обективно свързани с предмета на договора, както и с неговите конкретни икономически цели. Те следва да позволяват най-изгодната в икономическо отношение оферта да съответства на пазарната стойност. По тази причина критериите следва да бъдат определени по такъв начин, че да се дава възможност за действителна състезателна тръжна процедура, вследствие на която на спечелилия оферент да се осигури нормална възвръщаемост, но не повече. На практика това предполага използването на търгове, при които „ценовият“ компонент от офертата е със значителна тежест или при които е вероятно да се постигне конкурентен резултат по друг начин (102).

102

| (173) | Комисията отбелязва, че критериите за подбор на офертите не съдържат нито йерархия, нито оценка. Всъщност SMABT не е определил тежестта на отделните критерии, което му е осигурило относително голяма свобода на преценка при избора на офертите. По този начин, ако общата логика на договора наистина е сред критериите, взети предвид от SMABT, не може да се твърди, че правилникът за консултациите по принцип придава на този критерий по-голяма тежест, отколкото на другите критерии. Следователно Комисията трябва да провери дали при фактическата обстановка тази процедура е предоставила икономическо предимство на SAGEB, каквото то иначе не би получило при нормални пазарни условия. |
| --- | --- |

(173)

Комисията отбелязва, че критериите за подбор на офертите не съдържат нито йерархия, нито оценка. Всъщност SMABT не е определил тежестта на отделните критерии, което му е осигурило относително голяма свобода на преценка при избора на офертите. По този начин, ако общата логика на договора наистина е сред критериите, взети предвид от SMABT, не може да се твърди, че правилникът за консултациите по принцип придава на този критерий по-голяма тежест, отколкото на другите критерии. Следователно Комисията трябва да провери дали при фактическата обстановка тази процедура е предоставила икономическо предимство на SAGEB, каквото то иначе не би получило при нормални пазарни условия.

| (174) | На първо място, Комисията отбелязва, че от петимата кандидати, допуснати до представяне на оферта, единият се е оттеглил по време на процедурата, а други двама са представили оферти, които не отговарят на финансовите условия, наложени от SMABT. Например, що се отнася до групата GTS, комисията за възлагане на обществена услуга, отговорна за анализирането на офертите, е установила, че групата не е предоставила данни за елементите, свързани с прогнозната рентабилност; не е направена симулация на нейната способност за самофинансиране (липсва прогнозиране на способността за финансиране със собствен капитал), не е представена симулация на прогнозните такси и стимула за заинтересованост и групата не е уточнила начина на финансиране на инвестициите. Следователно съображенията на SMABT, довели до отхвърлянето на две оферти на етапа на тяхното анализиране и започването на процедурата за водене на преговори по останалите две оферти, са финансови. |
| --- | --- |

(174)

На първо място, Комисията отбелязва, че от петимата кандидати, допуснати до представяне на оферта, единият се е оттеглил по време на процедурата, а други двама са представили оферти, които не отговарят на финансовите условия, наложени от SMABT. Например, що се отнася до групата GTS, комисията за възлагане на обществена услуга, отговорна за анализирането на офертите, е установила, че групата не е предоставила данни за елементите, свързани с прогнозната рентабилност; не е направена симулация на нейната способност за самофинансиране (липсва прогнозиране на способността за финансиране със собствен капитал), не е представена симулация на прогнозните такси и стимула за заинтересованост и групата не е уточнила начина на финансиране на инвестициите. Следователно съображенията на SMABT, довели до отхвърлянето на две оферти на етапа на тяхното анализиране и започването на процедурата за водене на преговори по останалите две оферти, са финансови.

| (175) | Офертите, представени на SMABT от групата Vinci Airport, от една страна, и от групата CCIO-Veolia, от друга страна, са били основани на няколко варианта в зависимост от допустимия брой движения съгласно плана за експозиция на шум, приложим за летище Beauvais. По време на преговорите SMABT е изискал от двамата оференти да представят оферта въз основа на базов сценарий, ограничаващ броя на движенията до 21 000 за целия срок на договора, с цел съобразяване с плана за експозиция на шум. |
| --- | --- |

(175)

Офертите, представени на SMABT от групата Vinci Airport, от една страна, и от групата CCIO-Veolia, от друга страна, са били основани на няколко варианта в зависимост от допустимия брой движения съгласно плана за експозиция на шум, приложим за летище Beauvais. По време на преговорите SMABT е изискал от двамата оференти да представят оферта въз основа на базов сценарий, ограничаващ броя на движенията до 21 000 за целия срок на договора, с цел съобразяване с плана за експозиция на шум.

| (176) | Що се отнася до финансовия аспект, групата Vinci Airport е представила оферта, в която се предвиждат прогнозни оперативни такси, оценени на 40 млн. евро, изцяло основани на оперативните резултати, с инвестиционна програма за 70 млн. евро, без субсидия от SMABT. Що се отнася до групата CCIO-Veolia Transport, в офертата се предвижда определена част оперативни такси с фиксиран размер 10,8 млн. евро, към които могат да се добавят 5 млн. евро стимул за заинтересованост, както и инвестиционна програма в размер на 68,2 млн. евро, включваща субсидия в размер на 14,5 млн. евро. |
| --- | --- |

(176)

Що се отнася до финансовия аспект, групата Vinci Airport е представила оферта, в която се предвиждат прогнозни оперативни такси, оценени на 40 млн. евро, изцяло основани на оперативните резултати, с инвестиционна програма за 70 млн. евро, без субсидия от SMABT. Що се отнася до групата CCIO-Veolia Transport, в офертата се предвижда определена част оперативни такси с фиксиран размер 10,8 млн. евро, към които могат да се добавят 5 млн. евро стимул за заинтересованост, както и инвестиционна програма в размер на 68,2 млн. евро, включваща субсидия в размер на 14,5 млн. евро.

| (177) | Според Франция, макар офертата на групата Vinci Airport да изглежда a priori по-интересна, тя все пак се основава на допускания за оптимистични и не особено предпазливи прогнози в сравнение с оценките за трафика, предвидени от групата CCIO-Veolia, по-специално с оглед на наложеното от националното законодателство ограничаване на броя на движенията (план за експозиция на шум). Прогнозните такси на групата Vinci Airport обаче се основават изключително на тези широки по диапазон прогнозни оценки, без да включват определена част с фиксиран размер, за разлика от офертата на CCIO-Veolia; така от финансова гледна точка тази оферта, макар и с по-ниска стойност от офертата на Vinci Airport, може да се окаже по-разумна и по-предпазлива за разумния инвеститор, загрижен да гарантира финансовата си рентабилност. |
| --- | --- |

(177)

Според Франция, макар офертата на групата Vinci Airport да изглежда a priori по-интересна, тя все пак се основава на допускания за оптимистични и не особено предпазливи прогнози в сравнение с оценките за трафика, предвидени от групата CCIO-Veolia, по-специално с оглед на наложеното от националното законодателство ограничаване на броя на движенията (план за експозиция на шум). Прогнозните такси на групата Vinci Airport обаче се основават изключително на тези широки по диапазон прогнозни оценки, без да включват определена част с фиксиран размер, за разлика от офертата на CCIO-Veolia; така от финансова гледна точка тази оферта, макар и с по-ниска стойност от офертата на Vinci Airport, може да се окаже по-разумна и по-предпазлива за разумния инвеститор, загрижен да гарантира финансовата си рентабилност.

a priori

| (178) | Комисията също така отбелязва, че офертата на групата CCIO-Veolia остава рентабилна за SMABT. Всъщност предвидената нетна субсидия от SMABT без частта, свързана с държавните инвестиции (вж. съображение 131), е оценена на 4,3 млн. евро (103), докато офертата на групата CCIO-Veolia предвижда минимално плащане на определена част с фиксиран размер от 10,8 млн. евро на SMABT, което му гарантира марж на печалба. |
| --- | --- |

(178)

Комисията също така отбелязва, че офертата на групата CCIO-Veolia остава рентабилна за SMABT. Всъщност предвидената нетна субсидия от SMABT без частта, свързана с държавните инвестиции (вж. съображение 131), е оценена на 4,3 млн. евро (103), докато офертата на групата CCIO-Veolia предвижда минимално плащане на определена част с фиксиран размер от 10,8 млн. евро на SMABT, което му гарантира марж на печалба.

103

| (179) | С решение от 25 февруари 2008 г. SMABT възлага договора за концесия на групата CCIO-Veolia, чиято оферта е най-интересната оферта, доколкото с оглед на общата логика на договора е в състояние в най-голяма степен да гарантира контролирано развитие на летището по екологосъобразен начин. По този начин SMABT е спазил условията, определени в правилника за консултации и предварително известни на всички участващи в процедурата кандидати, за да основе избора си. |
| --- | --- |

(179)

С решение от 25 февруари 2008 г. SMABT възлага договора за концесия на групата CCIO-Veolia, чиято оферта е най-интересната оферта, доколкото с оглед на общата логика на договора е в състояние в най-голяма степен да гарантира контролирано развитие на летището по екологосъобразен начин. По този начин SMABT е спазил условията, определени в правилника за консултации и предварително известни на всички участващи в процедурата кандидати, за да основе избора си.

най-интересната оферта, доколкото с оглед на общата логика на договора е в състояние в най-голяма степен да гарантира контролирано развитие на летището по екологосъобразен начин

| (180) | С оглед на тези елементи Комисията заключава, че избраната от SMABT оферта на групата CCIO-Veolia му е осигурила финансова рентабилност, и следователно не е довела до предоставяне на икономическо предимство на групата CCIO-Veolia (която по-късно става SAGEB) по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(180)

С оглед на тези елементи Комисията заключава, че избраната от SMABT оферта на групата CCIO-Veolia му е осигурила финансова рентабилност, и следователно не е довела до предоставяне на икономическо предимство на групата CCIO-Veolia (която по-късно става SAGEB) по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (181) | Комисията заключава, че тъй като субсидията от 4,3 млн. евро е била част от сключената сделка с групата CCIO-Veolia (която по-късно става SAGEB), предоставената по Програма 3 субсидия не е представлявала държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(181)

Комисията заключава, че тъй като субсидията от 4,3 млн. евро е била част от сключената сделка с групата CCIO-Veolia (която по-късно става SAGEB), предоставената по Програма 3 субсидия не е представлявала държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

Избирателност

Избирателност

| (182) | Когато Комисията установи наличието на предимство в широк смисъл, произтичащо пряко или косвено от дадена мярка, тя е длъжна да докаже освен това, че посоченото предимство е в полза конкретно на едно или повече предприятия. За да направи това, по-специално тя трябва да докаже, че разглежданата мярка въвежда разграничения между предприятията, намиращи се в сходно положение с оглед на преследваната цел. Следователно е необходимо предимството да бъде предоставено по избирателен начин и да може да постави определени предприятия в по-благоприятно положение в сравнение с други (104). |
| --- | --- |

(182)

Когато Комисията установи наличието на предимство в широк смисъл, произтичащо пряко или косвено от дадена мярка, тя е длъжна да докаже освен това, че посоченото предимство е в полза конкретно на едно или повече предприятия. За да направи това, по-специално тя трябва да докаже, че разглежданата мярка въвежда разграничения между предприятията, намиращи се в сходно положение с оглед на преследваната цел. Следователно е необходимо предимството да бъде предоставено по избирателен начин и да може да постави определени предприятия в по-благоприятно положение в сравнение с други (104).

104

| (183) | Изискването за избирателност е различно според това дали разглежданата мярка е предвидена като обща схема за помощ или като индивидуална помощ. В последния случай идентифицирането на икономическото предимство позволява по принцип да се предположи неговата избирателност (105). |
| --- | --- |

(183)

Изискването за избирателност е различно според това дали разглежданата мярка е предвидена като обща схема за помощ или като индивидуална помощ. В последния случай идентифицирането на икономическото предимство позволява по принцип да се предположи неговата избирателност (105).

105

| (184) | В конкретния случай всички инвестиционни субсидии са отпуснати съгласно двустранни споразумения, пряко договорени с всеки от последователните оператори на летището под формата на индивидуална помощ. Следователно субсидиите са били избирателни в тяхна полза. |
| --- | --- |

(184)

В конкретния случай всички инвестиционни субсидии са отпуснати съгласно двустранни споразумения, пряко договорени с всеки от последователните оператори на летището под формата на индивидуална помощ. Следователно субсидиите са били избирателни в тяхна полза.

Риск да се засегне търговията между държавите членки и вътресъюзната търговия

Риск да се засегне търговията между държавите членки и вътресъюзната търговия

| (185) | По принцип, когато предимство, предоставено от държава членка, укрепва позицията на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират на определен пазар на Съюза, търговията между държавите членки трябва да се счита за засегната от това предимство. Комисията напомня, че летищата се конкурират за управлението на летищната инфраструктура, включително на местни и регионални летища. Поради това публичното финансиране на летище може да наруши конкуренцията на пазарите за експлоатация на летищна инфраструктура. |
| --- | --- |

(185)

По принцип, когато предимство, предоставено от държава членка, укрепва позицията на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират на определен пазар на Съюза, търговията между държавите членки трябва да се счита за засегната от това предимство. Комисията напомня, че летищата се конкурират за управлението на летищната инфраструктура, включително на местни и регионални летища. Поради това публичното финансиране на летище може да наруши конкуренцията на пазарите за експлоатация на летищна инфраструктура.

| (186) | В конкретния случай летище Beauvais се конкурира с други национални летища (например Paris-Roissy). Тъй като ефектът от разглежданата помощ за инвестиции е бил укрепване на позицията му спрямо тези други летища, е имало вероятност тя да доведе до нарушаване на конкуренцията. Тъй като пазарът на летищни услуги е открит за конкуренцията в рамките на Съюза, вноските също така са заплашвали да засегнат търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(186)

В конкретния случай летище Beauvais се конкурира с други национални летища (например Paris-Roissy). Тъй като ефектът от разглежданата помощ за инвестиции е бил укрепване на позицията му спрямо тези други летища, е имало вероятност тя да доведе до нарушаване на конкуренцията. Тъй като пазарът на летищни услуги е открит за конкуренцията в рамките на Съюза, вноските също така са заплашвали да засегнат търговията между държавите членки.

8.1.1.2.   Субсидии за оперативни разходи

Субсидии за оперативни разходи

Стопанска дейност

Стопанска дейност

| (187) | Предвид изложените в съображения 126—128 елементи, Комисията заключава, че субсидията в размер на 68 000 EUR, предоставена на CCIO през 2002 г. от Генералната дирекция за гражданско въздухоплаване, е била свързана с дейност във връзка с упражняването на публични правомощия. Както това беше доказано от Франция, тази субсидия е отпусната, за да се покрие финансирането на извънредната мярка за увеличаване на процента на претърсване на ръчния багаж на пътниците от 25 % на 50 % след атентатите от 11 септември 2001 г., което се отнася до задача, свързана със сигурността и произтичаща от упражняването на публични правомощия на държавата, и следователно не представлява стопанска дейност (106). |
| --- | --- |

(187)

Предвид изложените в съображения 126—128 елементи, Комисията заключава, че субсидията в размер на 68 000 EUR, предоставена на CCIO през 2002 г. от Генералната дирекция за гражданско въздухоплаване, е била свързана с дейност във връзка с упражняването на публични правомощия. Както това беше доказано от Франция, тази субсидия е отпусната, за да се покрие финансирането на извънредната мярка за увеличаване на процента на претърсване на ръчния багаж на пътниците от 25 % на 50 % след атентатите от 11 септември 2001 г., което се отнася до задача, свързана със сигурността и произтичаща от упражняването на публични правомощия на държавата, и следователно не представлява стопанска дейност (106).

106

| (188) | Освен това тази мярка е била част от схема за помощ, предвидена за всички провинциални летища клас 3, и следователно отворена за всички летища от същата категория като летище Beauvais към момента на предоставянето ѝ (107). Следователно тази субсидия не е довела до пораждане на дискриминация. |
| --- | --- |

(188)

Освен това тази мярка е била част от схема за помощ, предвидена за всички провинциални летища клас 3, и следователно отворена за всички летища от същата категория като летище Beauvais към момента на предоставянето ѝ (107). Следователно тази субсидия не е довела до пораждане на дискриминация.

107

| (189) | Следва да се приеме аргументът на Франция, според който част от авансовите плащания, предоставени от общата служба на CCIO на летищната служба, произтичат от упражняването на публични правомощия. Всъщност преди 12 декември 2000 г., датата на постановяване на решението на Съда на Европейските общности по делото Aéroports de Paris, експлоатацията и изграждането на летищна инфраструктура са могли да представляват дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия, така че Комисията не може да оспори въз основа на член 107 от ДФЕС помощ, предоставена преди тази дата за финансиране или експлоатация на летищна инфраструктура (108). Следователно авансовите плащания, предоставени от общата служба на CCIO на летищната служба преди 12 декември 2000 г., не трябва да се считат за помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Комисията обаче трябва да определи дали паричните авансови плащания, предоставени през 2001 г., 2002 г. и 2004 г., представляват такива помощи. |
| --- | --- |

(189)

Следва да се приеме аргументът на Франция, според който част от авансовите плащания, предоставени от общата служба на CCIO на летищната служба, произтичат от упражняването на публични правомощия. Всъщност преди 12 декември 2000 г., датата на постановяване на решението на Съда на Европейските общности по делото Aéroports de Paris, експлоатацията и изграждането на летищна инфраструктура са могли да представляват дейности, произтичащи от упражняването на публични правомощия, така че Комисията не може да оспори въз основа на член 107 от ДФЕС помощ, предоставена преди тази дата за финансиране или експлоатация на летищна инфраструктура (108). Следователно авансовите плащания, предоставени от общата служба на CCIO на летищната служба преди 12 декември 2000 г., не трябва да се считат за помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Комисията обаче трябва да определи дали паричните авансови плащания, предоставени през 2001 г., 2002 г. и 2004 г., представляват такива помощи.

Aéroports de Paris

108

Наличие на икономическо предимство

Наличие на икономическо предимство

| (190) | За да се прецени дали една държавна мярка съставлява помощ за предприятие, е уместно да се определи дали въпросното предприятие получава икономическо предимство, чрез което спестява разходи, които иначе би покривало от собствените си финансови ресурси, или дали се ползва с предимство, което не би имало при обичайни пазарни условия. Тази преценка се извършва по принцип, като се прилага принципът на ОУПИ. |
| --- | --- |

(190)

За да се прецени дали една държавна мярка съставлява помощ за предприятие, е уместно да се определи дали въпросното предприятие получава икономическо предимство, чрез което спестява разходи, които иначе би покривало от собствените си финансови ресурси, или дали се ползва с предимство, което не би имало при обичайни пазарни условия. Тази преценка се извършва по принцип, като се прилага принципът на ОУПИ.

Оперативни субсидии

Оперативни субсидии

| (191) | Първо, Комисията отбелязва, че субсидиите в размер на 2 005 EUR и 1 600,10 EUR, получени от CCIO, съответно от националния център за подобряване структурата на земеделските стопанства (през 2005 г.) и от Асоциацията за управление на фонда за интеграция на хората с увреждания, действително са представлявали възстановяване на част от надвнесени от CCIO вноски, получени от тези две организации. Поради това възстановяването на тези суми не е било за покриване на разходи, които в противен случай CCIO би поела, и следователно не ѝ е предоставено икономическо предимство. |
| --- | --- |

(191)

Първо, Комисията отбелязва, че субсидиите в размер на 2 005 EUR и 1 600,10 EUR, получени от CCIO, съответно от националния център за подобряване структурата на земеделските стопанства (през 2005 г.) и от Асоциацията за управление на фонда за интеграция на хората с увреждания, действително са представлявали възстановяване на част от надвнесени от CCIO вноски, получени от тези две организации. Поради това възстановяването на тези суми не е било за покриване на разходи, които в противен случай CCIO би поела, и следователно не ѝ е предоставено икономическо предимство.

| (192) | Що се отнася до субсидиите в размер на 30 490 EUR (2002—2003 г.) и в размер на 5 829,49 EUR (2005 г.), платени съответно от департамент Oise и град Tillé, въз основа на предоставените от френските органи фактури и разходооправдателни документи Комисията установява, че тези субсидии съответстват на възнаграждението за услугите, предоставени от летищната служба на CCIO за сметка на посочените две държавни образувания. |
| --- | --- |

(192)

Що се отнася до субсидиите в размер на 30 490 EUR (2002—2003 г.) и в размер на 5 829,49 EUR (2005 г.), платени съответно от департамент Oise и град Tillé, въз основа на предоставените от френските органи фактури и разходооправдателни документи Комисията установява, че тези субсидии съответстват на възнаграждението за услугите, предоставени от летищната служба на CCIO за сметка на посочените две държавни образувания.

| (193) | Комисията отбелязва, че съгласно националното законодателство на департамент Oise се пада задачата за насърчаване на туризма в департамента (109). Същото се отнася и за свързването на пристройките към колективната мрежа за отпадъчни води, което е отговорност на общините (110). Следователно това не са обичайни разходи, присъщи за управлението на летището, и не трябва да бъдат поети от CCIO. |
| --- | --- |

(193)

Комисията отбелязва, че съгласно националното законодателство на департамент Oise се пада задачата за насърчаване на туризма в департамента (109). Същото се отнася и за свързването на пристройките към колективната мрежа за отпадъчни води, което е отговорност на общините (110). Следователно това не са обичайни разходи, присъщи за управлението на летището, и не трябва да бъдат поети от CCIO.

109

110

| (194) | Второ, Комисията отбелязва, че възстановените суми действително съответстват на разходите, направени от CCIO за предоставяне на тези услуги, така че последната не е била свръхкомпенсирана, поради това не се е възползвала от икономическо предимство, като е получила тези субсидии. |
| --- | --- |

(194)

Второ, Комисията отбелязва, че възстановените суми действително съответстват на разходите, направени от CCIO за предоставяне на тези услуги, така че последната не е била свръхкомпенсирана, поради това не се е възползвала от икономическо предимство, като е получила тези субсидии.

| (195) | Тъй като в този случай критерият за икономическо предимство не е изпълнен, Комисията счита, че оперативните субсидии, посочени в настоящия подраздел и предоставени на летищната услуга на CCIO, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(195)

Тъй като в този случай критерият за икономическо предимство не е изпълнен, Комисията счита, че оперативните субсидии, посочени в настоящия подраздел и предоставени на летищната услуга на CCIO, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

Отпуснати от страна на общата служба на CCIO авансови плащания на летищната служба

Отпуснати от страна на общата служба на CCIO авансови плащания на летищната служба

| (196) | Както е посочено в съображение 140, оценката за наличието на предимство по принцип се прави по отношение на прилагането на принципа на ОУПИ. Комисията изрази предварителното становище, че Франция не се е позовала на този принцип. Тъй като разглежданите мерки се отнасят до паричните авансови плащания, предоставени на летищната служба на CCIO през 2001 г., 2002 г. и 2004 г., Комисията ще определи дали тези авансови плащания са били отпуснати при пазарни условия, при липса на съмнение относно намесата на CCIO (общата служба) в качеството на икономически оператор. Всъщност летищната служба на CCIO е била неразделна част от службите на CCIO и поради това паричните авансови плащания могат да бъдат приравнени към сделка, осъществена в рамките на един и същ стопански субект, и следователно да представляват по принцип сделка, която икономически оператор в същото положение като общата служба на CCIO може да предприеме, за да подпомогне друго дъщерно предприятие или клон на един и същ стопански субект. Освен това тези парични авансови плащания са мотивирани от икономически съображения, тъй като общата служба на CCIO се е намесила, за да помогне на летищната служба на CCIO да се справи с финансовите затруднения (вж. съображение 46). |
| --- | --- |

(196)

Както е посочено в съображение 140, оценката за наличието на предимство по принцип се прави по отношение на прилагането на принципа на ОУПИ. Комисията изрази предварителното становище, че Франция не се е позовала на този принцип. Тъй като разглежданите мерки се отнасят до паричните авансови плащания, предоставени на летищната служба на CCIO през 2001 г., 2002 г. и 2004 г., Комисията ще определи дали тези авансови плащания са били отпуснати при пазарни условия, при липса на съмнение относно намесата на CCIO (общата служба) в качеството на икономически оператор. Всъщност летищната служба на CCIO е била неразделна част от службите на CCIO и поради това паричните авансови плащания могат да бъдат приравнени към сделка, осъществена в рамките на един и същ стопански субект, и следователно да представляват по принцип сделка, която икономически оператор в същото положение като общата служба на CCIO може да предприеме, за да подпомогне друго дъщерно предприятие или клон на един и същ стопански субект. Освен това тези парични авансови плащания са мотивирани от икономически съображения, тъй като общата служба на CCIO се е намесила, за да помогне на летищната служба на CCIO да се справи с финансовите затруднения (вж. съображение 46).

| (197) | В настоящия случай Комисията посочва, на първо място, че паричните авансови плащания са извършени при нулева лихва, без посочен падеж, въпреки че летищната служба е била в труден икономически период към датата, на която са отпуснати авансовите плащания (111). По този начин общата служба не е разполагала с достатъчно гаранции, че може да очаква експлотацията на летището да стане рентабилна и да даде възможност на летищната служба да върне отпуснатите авансови плащания, като същевременно реализира марж на печалба, достатъчен, за да си възвърне капитала, инвестиран от общата служба на CCIO. Освен това от предоставената на Комисията информация не става ясно дали летищната служба е изготвила, или реконструирала за общата служба бизнес план или бюджетна симулация, за да се анализира рискът, който се поема с предоставянето на паричните авансови плащания. |
| --- | --- |

(197)

В настоящия случай Комисията посочва, на първо място, че паричните авансови плащания са извършени при нулева лихва, без посочен падеж, въпреки че летищната служба е била в труден икономически период към датата, на която са отпуснати авансовите плащания (111). По този начин общата служба не е разполагала с достатъчно гаранции, че може да очаква експлотацията на летището да стане рентабилна и да даде възможност на летищната служба да върне отпуснатите авансови плащания, като същевременно реализира марж на печалба, достатъчен, за да си възвърне капитала, инвестиран от общата служба на CCIO. Освен това от предоставената на Комисията информация не става ясно дали летищната служба е изготвила, или реконструирала за общата служба бизнес план или бюджетна симулация, за да се анализира рискът, който се поема с предоставянето на паричните авансови плащания.

111

| (198) | Поради това в конкретния случай Комисията заключава, че принципът на ОУПИ не е бил спазен и че разглежданите авансови плащания са предоставили на летищната служба предимство, каквото тя иначе не би получила при нормални пазарни условия. |
| --- | --- |

(198)

Поради това в конкретния случай Комисията заключава, че принципът на ОУПИ не е бил спазен и че разглежданите авансови плащания са предоставили на летищната служба предимство, каквото тя иначе не би получила при нормални пазарни условия.

Помощ по плана за развитие на туризма

Помощ по плана за развитие на туризма

| (199) | В този случай планът за развитието на туризма на SMABT е имал за цел да се поощрят местният и регионалният туризъм, като се насърчат част от пътниците на летище Beauvais да останат в регион Пикардия или в община Beauvaisis, вместо да пътуват до Париж. Поради това в този план са предвидени дейности (устройства за излагане на реклами на летището, проучвания сред пътници, уебсайтове, информационни пунктове на SMABT и др.), насочени към развитието на туризма в регион Пикардия, департамент Oise и община Beauvaisis. Следователно, дори планът за развитие на туризма да е разчитал на преминаващите транзитно през летище Beauvais пътници, тези дейности не са били предназначени за SAGEB, тъй като са били насочени преди всичко към вече присъстващите на летище Beauvais пътници, т.е. към пътници, които вече са пътували до Beauvais, независимо от изпълнението или неизпълнението на дейностите по плана за развитие на туризма. |
| --- | --- |

(199)

В този случай планът за развитието на туризма на SMABT е имал за цел да се поощрят местният и регионалният туризъм, като се насърчат част от пътниците на летище Beauvais да останат в регион Пикардия или в община Beauvaisis, вместо да пътуват до Париж. Поради това в този план са предвидени дейности (устройства за излагане на реклами на летището, проучвания сред пътници, уебсайтове, информационни пунктове на SMABT и др.), насочени към развитието на туризма в регион Пикардия, департамент Oise и община Beauvaisis. Следователно, дори планът за развитие на туризма да е разчитал на преминаващите транзитно през летище Beauvais пътници, тези дейности не са били предназначени за SAGEB, тъй като са били насочени преди всичко към вече присъстващите на летище Beauvais пътници, т.е. към пътници, които вече са пътували до Beauvais, независимо от изпълнението или неизпълнението на дейностите по плана за развитие на туризма.

| (200) | В този случай Комисията отбелязва, че тъй като е ставало въпрос за насърчаване на местния и регионалния туризъм — задача, която в настоящия случай съгласно закона е отговорност на публичните органи, свързаните с тази задача разходи по принцип не е трябвало да бъдат поети от SAGEB, чиято единствена задача се е състояла в експлоатацията и управлението на летище Beauvais. В това отношение Комисията отбелязва, че СВОУ не налага задължение на SAGEB да насърчава местния или регионалния туризъм, а само да предоставя финансов принос за разходите, свързани с тези туристически дейности, както и да предоставя на институционалните органи в областта на туризма необходимите средства, за да им позволи да извършват тези дейности (достъп до летището, дисплеи и т.н.). |
| --- | --- |

(200)

В този случай Комисията отбелязва, че тъй като е ставало въпрос за насърчаване на местния и регионалния туризъм — задача, която в настоящия случай съгласно закона е отговорност на публичните органи, свързаните с тази задача разходи по принцип не е трябвало да бъдат поети от SAGEB, чиято единствена задача се е състояла в експлоатацията и управлението на летище Beauvais. В това отношение Комисията отбелязва, че СВОУ не налага задължение на SAGEB да насърчава местния или регионалния туризъм, а само да предоставя финансов принос за разходите, свързани с тези туристически дейности, както и да предоставя на институционалните органи в областта на туризма необходимите средства, за да им позволи да извършват тези дейности (достъп до летището, дисплеи и т.н.).

| (201) | Въз основа на това Комисията счита, че изпълненият от SMABT план за развитие на туризма не е довел до облекчаване на разходите, които SAGEB поначало би трябвало да понесе. |
| --- | --- |

(201)

Въз основа на това Комисията счита, че изпълненият от SMABT план за развитие на туризма не е довел до облекчаване на разходите, които SAGEB поначало би трябвало да понесе.

| (202) | Тъй като в този случай критерият за икономическо предимство не е изпълнен, Комисията счита, че частичното поемане от страна на SMABT на разходите, свързани с насърчаването на развитието на местния туризъм, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(202)

Тъй като в този случай критерият за икономическо предимство не е изпълнен, Комисията счита, че частичното поемане от страна на SMABT на разходите, свързани с насърчаването на развитието на местния туризъм, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

Относимост към държавата и прехвърляне на публични ресурси

Относимост към държавата и прехвърляне на публични ресурси

| (203) | Съгласно утвърдената съдебна практика в член 107, параграф 1 от ДФЕС са обхванати всички помощи, предоставени чрез ресурси на държавата, без да се прави разграничение дали помощта е предоставена от държавата, или от публични или частни образувания, създадени или упълномощени от държавата за управление на помощта. По този начин финансирана от такова образувание мярка може да бъде отнесена към държавата след като решението за определянето на въпросната мярка е взето от държавата и държавата определя условията за нейното използване, управление или разпределение на ресурсите. |
| --- | --- |

(203)

Съгласно утвърдената съдебна практика в член 107, параграф 1 от ДФЕС са обхванати всички помощи, предоставени чрез ресурси на държавата, без да се прави разграничение дали помощта е предоставена от държавата, или от публични или частни образувания, създадени или упълномощени от държавата за управление на помощта. По този начин финансирана от такова образувание мярка може да бъде отнесена към държавата след като решението за определянето на въпросната мярка е взето от държавата и държавата определя условията за нейното използване, управление или разпределение на ресурсите.

| (204) | В този случай разглежданите парични авансови плащания са предоставени от общата служба на CCIO. Комисията обаче напомня, че в предишни решения приетите от търговско-промишлените камари мерки се приписват на държавата и се счита, че включват използването на държавни ресурси (112). В конкретния случай към датата на предоставяне на разглежданите авансови плащания CCIO се е намирала в подобно положение като другите подложени на преглед от Комисията търговско-промишлени камари. С оглед по-специално на приложимото право, вземането на решения от тези субекти, надзора, упражняван от държавата върху тях, произхода на техните ресурси (113), Комисията заключава, че паричните авансови плащания е трябвало да бъдат приписани на държавата и са включвали използването на държавни ресурси. |
| --- | --- |

(204)

В този случай разглежданите парични авансови плащания са предоставени от общата служба на CCIO. Комисията обаче напомня, че в предишни решения приетите от търговско-промишлените камари мерки се приписват на държавата и се счита, че включват използването на държавни ресурси (112). В конкретния случай към датата на предоставяне на разглежданите авансови плащания CCIO се е намирала в подобно положение като другите подложени на преглед от Комисията търговско-промишлени камари. С оглед по-специално на приложимото право, вземането на решения от тези субекти, надзора, упражняван от държавата върху тях, произхода на техните ресурси (113), Комисията заключава, че паричните авансови плащания е трябвало да бъдат приписани на държавата и са включвали използването на държавни ресурси.

112

113

Избирателност

Избирателност

| (205) | Паричните авансови плащания в този случай са представлявали индивидуална помощ (114), която е довела до облагодетелстване на летищната служба на CCIO в ущърб на други летища. От факта, че помощта е предоставена пряко от общата служба на двустранна основа следва, че тя има избирателен характер (115). |
| --- | --- |

(205)

Паричните авансови плащания в този случай са представлявали индивидуална помощ (114), която е довела до облагодетелстване на летищната служба на CCIO в ущърб на други летища. От факта, че помощта е предоставена пряко от общата служба на двустранна основа следва, че тя има избирателен характер (115).

114

115

Риск от засягане на търговията между държавите членки и вътресъюзната търговия

Риск от засягане на търговията между държавите членки и вътресъюзната търговия

| (206) | Поради изложените в съображения 185 и 186 причини Комисията счита, че паричните авансови плащания са довели до засягане на вътресъюзната търговия и на търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(206)

Поради изложените в съображения 185 и 186 причини Комисията счита, че паричните авансови плащания са довели до засягане на вътресъюзната търговия и на търговията между държавите членки.

8.1.1.3.   Заключение относно наличието на помощ

Заключение относно наличието на помощ

| (207) | Комисията заключава, че всички субсидии за инвестиции, с изключение на посочените в съображение 131 и предоставените на SAGEB съгласно описаното в съображения 131 и 181, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(207)

Комисията заключава, че всички субсидии за инвестиции, с изключение на посочените в съображение 131 и предоставените на SAGEB съгласно описаното в съображения 131 и 181, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (208) | Комисията също така заключава, че паричните авансови плащания, предоставени през 2001 г., 2002 г. и 2004 г. от общата служба на CCIO на летищната служба на CCIO, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(208)

Комисията също така заключава, че паричните авансови плащания, предоставени през 2001 г., 2002 г. и 2004 г. от общата служба на CCIO на летищната служба на CCIO, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (209) | От друга страна, оперативните субсидии в размер на общо 107 924 EUR, паричните авансови плащания, предоставени преди 12 декември 2000 г., и частичното плащане на разходите за насърчаване на туризма от SMABT не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(209)

От друга страна, оперативните субсидии в размер на общо 107 924 EUR, паричните авансови плащания, предоставени преди 12 декември 2000 г., и частичното плащане на разходите за насърчаване на туризма от SMABT не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

8.1.2.   Правомерен характер на помощта

Правомерен характер на помощта

| (210) | Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС „Комисията следва да бъде информирана в разумен срок, който да ѝ даде възможност да представи своето становище по отношение на всякакви планове за предоставянето или изменението на помощта. Заинтересованата държава членка не може да започне прилагането на предложените мерки, докато тази процедура не доведе до постановяването на окончателно решение“. |
| --- | --- |

(210)

Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС „Комисията следва да бъде информирана в разумен срок, който да ѝ даде възможност да представи своето становище по отношение на всякакви планове за предоставянето или изменението на помощта. Заинтересованата държава членка не може да започне прилагането на предложените мерки, докато тази процедура не доведе до постановяването на окончателно решение“.

| (211) | В настоящия случай Комисията не е била уведомена за никоя от разглежданите мерки. Следователно помощта е неправомерна. |
| --- | --- |

(211)

В настоящия случай Комисията не е била уведомена за никоя от разглежданите мерки. Следователно помощта е неправомерна.

8.1.3.   Съвместимост на помощта с вътрешния пазар

Съвместимост на помощта с вътрешния пазар

| (212) | Инвестиционните и оперативните помощи, посочени в съображения 207 и 209 и изплатени на последователните оператори на летище Beauvais, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тяхната съвместимост с вътрешния пазар трябва да се оценява в светлината на изключенията, посочени в член 107, параграф 3 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(212)

Инвестиционните и оперативните помощи, посочени в съображения 207 и 209 и изплатени на последователните оператори на летище Beauvais, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тяхната съвместимост с вътрешния пазар трябва да се оценява в светлината на изключенията, посочени в член 107, параграф 3 от ДФЕС.

| (213) | В член 107, параграф 3 от ДФЕС се предвиждат някои изключения от общото правило, според което държавната помощ се счита за несъвместима с вътрешния пазар. Разглежданите инвестиционни и оперативни помощи могат по-специално да се оценят въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който гласи, че помощи, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да бъдат счетени за съвместими с вътрешния пазар. Насоките за въздухоплаването от 2014 г. предоставят по принцип рамка за оценка на това дали инвестиционната и оперативната помощ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. |
| --- | --- |

(213)

В член 107, параграф 3 от ДФЕС се предвиждат някои изключения от общото правило, според което държавната помощ се счита за несъвместима с вътрешния пазар. Разглежданите инвестиционни и оперативни помощи могат по-специално да се оценят въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който гласи, че помощи, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да бъдат счетени за съвместими с вътрешния пазар. Насоките за въздухоплаването от 2014 г. предоставят по принцип рамка за оценка на това дали инвестиционната и оперативната помощ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.

помощи, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес,

| (214) | Що се отнася до инвестиционната помощ, в точка 173 от Насоките от 2014 г. се предвижда, че „в съответствие с известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ Комисията ще прилага по отношение на незаконосъобразната инвестиционна помощ в полза на летища правилата, които са били в сила по времето, когато е отпусната помощта. В съответствие с това тя няма да прилага принципите, съдържащи се в настоящите насоки, в случай на незаконосъобразна инвестиционна помощ за летища, отпусната преди 4 април 2014 г.“. По отношение на отпуснатите преди 4 април 2014 г. инвестиционни помощи Комисията ще прилага следователно Насоките от 2005 г., които се приложими, считано от 9 декември 2005 г. в съответствие с точка 85, параграф първи от същите тези Насоки. Що се отнася до инвестиционната помощ, отпусната преди 9 декември 2005 г., за която не е имало специфични критерии за съвместимост, Комисията ще оцени тяхната съвместимост, основавайки се пряко на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, и също като се съобрази с практиката си за вземане на решение. Тъй като тази практика е консолидирана с Насоките от 2005 г., отпуснатите преди 9 декември 2005 г. инвестиционни помощи следва да се оценяват също така в светлината на критериите, определени в Насоките от 2005 г. |
| --- | --- |

(214)

Що се отнася до инвестиционната помощ, в точка 173 от Насоките от 2014 г. се предвижда, че „в съответствие с известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ Комисията ще прилага по отношение на незаконосъобразната инвестиционна помощ в полза на летища правилата, които са били в сила по времето, когато е отпусната помощта. В съответствие с това тя няма да прилага принципите, съдържащи се в настоящите насоки, в случай на незаконосъобразна инвестиционна помощ за летища, отпусната преди 4 април 2014 г.“. По отношение на отпуснатите преди 4 април 2014 г. инвестиционни помощи Комисията ще прилага следователно Насоките от 2005 г., които се приложими, считано от 9 декември 2005 г. в съответствие с точка 85, параграф първи от същите тези Насоки. Що се отнася до инвестиционната помощ, отпусната преди 9 декември 2005 г., за която не е имало специфични критерии за съвместимост, Комисията ще оцени тяхната съвместимост, основавайки се пряко на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, и също като се съобрази с практиката си за вземане на решение. Тъй като тази практика е консолидирана с Насоките от 2005 г., отпуснатите преди 9 декември 2005 г. инвестиционни помощи следва да се оценяват също така в светлината на критериите, определени в Насоките от 2005 г.

| (215) | Що се отнася до отпуснатата през 2007 г. инвестиционна помощ, нейната съвместимост следователно ще бъде оценена в съответствие с Насоките от 2005 г. |
| --- | --- |

(215)

Що се отнася до отпуснатата през 2007 г. инвестиционна помощ, нейната съвместимост следователно ще бъде оценена в съответствие с Насоките от 2005 г.

| (216) | Що се отнася до оперативните помощи, в точка 172 от Насоките от 2014 г. се предвижда прилагането на определените в тях принципи по отношение на всички случаи на неправомерно отпусната оперативна помощ за летища, дори когато помощта е била предоставена преди 4 април 2014 г. и преди началото на преходния период. Тъй като Комисията не е била уведомена за разглежданите мерки преди отпускането ѝ, тя представлява неправомерна помощ. Комисията ще приложи Насоките от 2014 г., за да оцени съвместимостта на паричните авансови плащания. |
| --- | --- |

(216)

Що се отнася до оперативните помощи, в точка 172 от Насоките от 2014 г. се предвижда прилагането на определените в тях принципи по отношение на всички случаи на неправомерно отпусната оперативна помощ за летища, дори когато помощта е била предоставена преди 4 април 2014 г. и преди началото на преходния период. Тъй като Комисията не е била уведомена за разглежданите мерки преди отпускането ѝ, тя представлява неправомерна помощ. Комисията ще приложи Насоките от 2014 г., за да оцени съвместимостта на паричните авансови плащания.

8.1.3.1.   Инвестиционна помощ

Инвестиционна помощ

Приложимост на Насоките от 2005 г.

Приложимост на Насоките от 2005 г.

| (217) | От точка 53 от Насоките от 2005 г. следва, че предоставената за финансиране на летища помощ не попада изцяло в обхвата на раздел 4 от Насоките от 2005 г. По-специално помощта, предоставена за извършване на търговски дейности, които не са пряко свързани с основните дейности на летището, трябва да бъде оценена въз основа на съответните отраслови и общи правила. Освен това съгласно точка 54 от Насоките от 2005 г. последните се прилагат към всички летищни дейности, с изключение на безопасността, ръководството на въздушното движение и други дейности, за които държавата членка е отговорна като част от нейните официални правомощия като публична власт. |
| --- | --- |

(217)

От точка 53 от Насоките от 2005 г. следва, че предоставената за финансиране на летища помощ не попада изцяло в обхвата на раздел 4 от Насоките от 2005 г. По-специално помощта, предоставена за извършване на търговски дейности, които не са пряко свързани с основните дейности на летището, трябва да бъде оценена въз основа на съответните отраслови и общи правила. Освен това съгласно точка 54 от Насоките от 2005 г. последните се прилагат към всички летищни дейности, с изключение на безопасността, ръководството на въздушното движение и други дейности, за които държавата членка е отговорна като част от нейните официални правомощия като публична власт.

| (218) | Критериите за съвместимост на инвестиционната помощ с финансирането на летищната инфраструктура са описани в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г. Инвестициите, които отговарят на условията за помощ съгласно този раздел, са единствено инвестициите, предприети за изграждане на летищна инфраструктура и съоръжения (писти за излитане и кацане, терминали, хангари, контролна кула) или оборудване, което директно ги подпомага (пожарогасително оборудване, съоръжения за сигурност и безопасност) (116). Помощта, свързана с предоставяне на летищни услуги, подпомагащи въздушния транспорт, попада в обхвата на раздел 4.3 от Насоките от 2005 г. (Помощ за летищни услуги). |
| --- | --- |

(218)

Критериите за съвместимост на инвестиционната помощ с финансирането на летищната инфраструктура са описани в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г. Инвестициите, които отговарят на условията за помощ съгласно този раздел, са единствено инвестициите, предприети за изграждане на летищна инфраструктура и съоръжения (писти за излитане и кацане, терминали, хангари, контролна кула) или оборудване, което директно ги подпомага (пожарогасително оборудване, съоръжения за сигурност и безопасност) (116). Помощта, свързана с предоставяне на летищни услуги, подпомагащи въздушния транспорт, попада в обхвата на раздел 4.3 от Насоките от 2005 г. (Помощ за летищни услуги).

116

| (219) | Комисията е класифицирала направените в рамките на Програма 1 инвестиции, както следва:

  Таблица 11


  Вид на инвестициите по Програма 1 с оглед на Насоките от 2005 г. (EUR) | Държавни инвестиции | Инвестиции в съответствие с раздел 4.1 | Други инвестиции |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Западно крило („Заминаващи“) | | 2 608 000 | |
| Източно крило („Пристигащи“) | | 164 000 | |
| Модернизация на терминала | | 649 000 | |
| Оборудване за сигурност | 922 000 | | |
| Различни пътища и мрежи (РПМ):


  От които паркинг за автомобили | | 774 533 | 463 467 |
| Проучвания и строителни работи, свързани с околната среда | | 62 000 | |
| Такси
   (117) | 55 669 | 688 223 | |
| Модернизация на експлоатационното оборудване: | От които пунктове за проверка |

(219)

Комисията е класифицирала направените в рамките на Програма 1 инвестиции, както следва:

Таблица 11

Таблица 11

Вид на инвестициите по Програма 1 с оглед на Насоките от 2005 г. (EUR)

Вид на инвестициите по Програма 1 с оглед на Насоките от 2005 г. (EUR)

Държавни инвестиции

Инвестиции в съответствие с раздел 4.1

Други инвестиции

Западно крило („Заминаващи“)

Западно крило („Заминаващи“)

2 608 000

Източно крило („Пристигащи“)

Източно крило („Пристигащи“)

164 000

Модернизация на терминала

Модернизация на терминала

649 000

Оборудване за сигурност

Оборудване за сигурност

922 000

Различни пътища и мрежи (РПМ):

Различни пътища и мрежи (РПМ):

От които паркинг за автомобили

От които паркинг за автомобили

774 533

463 467

Проучвания и строителни работи, свързани с околната среда

Проучвания и строителни работи, свързани с околната среда

62 000

Такси
   (117)

Такси

117

55 669

688 223

Модернизация на експлоатационното оборудване:

От които пунктове за проверка

133 000

1 131 000

Общо

Общо

1 110 669

1 110 669

6 076 756

6 076 756

463 467

463 467

| (220) | По този начин Комисията установява в рамките на Програма 1, че размерът на държавните инвестиции възлиза на 1 110 669 EUR; че размерът на инвестициите, посочени в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г., възлиза на 6 076 756 EUR, както и че размерът на другите инвестиции (а именно инвестициите, свързани с търговски дейности, които не са пряко свързани с основната дейност на летището и които не са посочени в Насоките от 2005 г.) възлиза на 463 467 EUR. Както се напомня в съображение 37, вноските от публичните органи (4,311 млн. евро) формално не са покривали конкретни инвестиции по Програма 1, а са били установени спрямо общия прогнозен размер на инвестициите, които е трябвало да бъдат реализирани. При това положение, за да се анализира съвместимостта на инвестиционната помощ по Програма 1 с Насоките от 2005 г., от допустимите разходи трябва да се изключат разходите, свързани с другите инвестиции (т.е. 463 000 EUR). Комисията обаче отбелязва, че след приспадане от общия размер на инвестициите по Програма 1 на разходите за държавни инвестиции (или 1 110 669 EUR) и за други инвестиции (463 467 EUR), общият размер на субсидиите от публичните органи (или 4,311 млн. евро), нетно от субсидията в размер на 1 110 669 EUR, предоставена на CCIO за покриване на държавни разходи (или 3,20 млн. евро) (118), не превишава общия размер на инвестициите, посочени в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г. (или 6,076 млн. евро). При това положение не е необходимо съвместимостта на инвестиционната помощ по Програма 1 да се разглежда на други правни основания, освен посочените в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г. |
| --- | --- |

(220)

По този начин Комисията установява в рамките на Програма 1, че размерът на държавните инвестиции възлиза на 1 110 669 EUR; че размерът на инвестициите, посочени в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г., възлиза на 6 076 756 EUR, както и че размерът на другите инвестиции (а именно инвестициите, свързани с търговски дейности, които не са пряко свързани с основната дейност на летището и които не са посочени в Насоките от 2005 г.) възлиза на 463 467 EUR. Както се напомня в съображение 37, вноските от публичните органи (4,311 млн. евро) формално не са покривали конкретни инвестиции по Програма 1, а са били установени спрямо общия прогнозен размер на инвестициите, които е трябвало да бъдат реализирани. При това положение, за да се анализира съвместимостта на инвестиционната помощ по Програма 1 с Насоките от 2005 г., от допустимите разходи трябва да се изключат разходите, свързани с другите инвестиции (т.е. 463 000 EUR). Комисията обаче отбелязва, че след приспадане от общия размер на инвестициите по Програма 1 на разходите за държавни инвестиции (или 1 110 669 EUR) и за други инвестиции (463 467 EUR), общият размер на субсидиите от публичните органи (или 4,311 млн. евро), нетно от субсидията в размер на 1 110 669 EUR, предоставена на CCIO за покриване на държавни разходи (или 3,20 млн. евро) (118), не превишава общия размер на инвестициите, посочени в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г. (или 6,076 млн. евро). При това положение не е необходимо съвместимостта на инвестиционната помощ по Програма 1 да се разглежда на други правни основания, освен посочените в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г.

118

| (221) | Комисията е класифицирала инвестициите в рамките на Програма 2, както следва:

  Таблица 12


  Вид на инвестициите по Програма 2 с оглед на Насоките от 2005 г. (EUR) | Държавни инвестиции | Инвестиции в съответствие с раздел 4.1 | Други инвестиции |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Разширяване на терминала | | 1 327 749 | |
| Заграждения за сигурност | 165 805 | | |
| Привеждане в съответствие с нормативните изисквания на паркинга за самолети и пистата за придвижване на самолети | | 1 408 739 | |
| Реконструкция на хангарите и пистите | | 231 542 | |
| Зала за разделяне на пътникопотоците | 176 590 | | |
| Паркинг за персонала съгласно изискванията на Закона за водите | | 227 611 | |
| База за отдаване под наем на превозни средства | | | 1 735 |
| Придобивания на земя за ILS | | 61 540 | |
| Вътрешни и външни указателни означения | | 10 510 | |
| Пункт за посрещане на пътници от страната на Porte Maillot | | | 213 548 |
| Привеждане в съответствие с изискванията на Закона за водите | | 46 141 | |
| Проучвания на Instrument Landing System (системата за приземяване по прибори) (ILS) | | 139 803 | |
| Модернизация на обществените пътища | | 1 053 861 | |
| Административни офиси | | 944 557 | |
| Проучвания за терминал 2 | | 188 188 | |
| Извънредни и непредвидени разходи и такси (119) | 86 085 | 659 038 | |
| Модернизация на експлоатационното оборудване, от което:






  — | изграждане на помещения на гранична полиция |

(221)

Комисията е класифицирала инвестициите в рамките на Програма 2, както следва:

Таблица 12

Таблица 12

Вид на инвестициите по Програма 2 с оглед на Насоките от 2005 г. (EUR)

Вид на инвестициите по Програма 2 с оглед на Насоките от 2005 г. (EUR)

Държавни инвестиции

Инвестиции в съответствие с раздел 4.1

Други инвестиции

Разширяване на терминала

1 327 749

Заграждения за сигурност

165 805

Привеждане в съответствие с нормативните изисквания на паркинга за самолети и пистата за придвижване на самолети

1 408 739

Реконструкция на хангарите и пистите

231 542

Зала за разделяне на пътникопотоците

176 590

Паркинг за персонала съгласно изискванията на Закона за водите

227 611

База за отдаване под наем на превозни средства

1 735

Придобивания на земя за ILS

61 540

Вътрешни и външни указателни означения

10 510

Пункт за посрещане на пътници от страната на Porte Maillot

213 548

Привеждане в съответствие с изискванията на Закона за водите

46 141

Проучвания на Instrument Landing System (системата за приземяване по прибори) (ILS)

139 803

Модернизация на обществените пътища

1 053 861

Административни офиси

944 557

Проучвания за терминал 2

188 188

Извънредни и непредвидени разходи и такси (119)

119

86 085

659 038

Модернизация на експлоатационното оборудване, от което:

—

изграждане на помещения на гранична полиция

| — | монтиране на отклоняващи лазерни прегради за птици |
| --- | --- |

—

монтиране на отклоняващи лазерни прегради за птици

| 52 670 |
| --- |

52 670

| 86 085 |
| --- |

86 085

2 039 000

Общо

Общо

567 782

567 782

8 338 279

8 338 279

215 283

215 283

| (222) | По този начин Комисията установява в рамките на Програма 2, че размерът на държавните инвестиции възлиза на 567 782 EUR; че размерът на инвестициите, посочени в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г., възлиза на 8 338 279 EUR, както и че размерът на другите инвестиции (а именно инвестициите, свързани с търговски дейности, които не са пряко свързани с основната дейност на летището и които не са посочени в Насоките от 2005 г.) възлиза на 215 283 EUR. Както се напомня в съображение 40, вноските от публичните органи (т.е. 6,8 млн. евро) формално не са покривали конкретни инвестиции по Програма 2, а са били установени спрямо общия прогнозен размер на инвестициите, които е трябвало да бъдат реализирани. При това положение, за да се анализира съвместимостта на инвестиционната помощ по Програма 2 с Насоките от 2005 г., от допустимите разходи трябва да се изключат разходите, свързани с другите инвестиции (т.е. 215 283 EUR). Комисията обаче отбелязва, че след като от общия размер на инвестициите по Програма 2 се приспаднат разходите за държавни инвестиции (или 567 782 EUR) и за други инвестиции (215 283 EUR), общият размер на субсидиите от публичните органи (или 6,8 млн. евро), нетно от субсидията в размер на 567 782 EUR, предоставена на CCIO за покриване на държавни разходи (или 6,23 млн. евро) (120), не превишава общия размер на инвестициите, посочени в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г. (или 8,3 млн. евро). При това положение не е необходимо съвместимостта на инвестиционната помощ по Програма 2 да се разглежда на други правни основания, освен посочените в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г. |
| --- | --- |

(222)

По този начин Комисията установява в рамките на Програма 2, че размерът на държавните инвестиции възлиза на 567 782 EUR; че размерът на инвестициите, посочени в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г., възлиза на 8 338 279 EUR, както и че размерът на другите инвестиции (а именно инвестициите, свързани с търговски дейности, които не са пряко свързани с основната дейност на летището и които не са посочени в Насоките от 2005 г.) възлиза на 215 283 EUR. Както се напомня в съображение 40, вноските от публичните органи (т.е. 6,8 млн. евро) формално не са покривали конкретни инвестиции по Програма 2, а са били установени спрямо общия прогнозен размер на инвестициите, които е трябвало да бъдат реализирани. При това положение, за да се анализира съвместимостта на инвестиционната помощ по Програма 2 с Насоките от 2005 г., от допустимите разходи трябва да се изключат разходите, свързани с другите инвестиции (т.е. 215 283 EUR). Комисията обаче отбелязва, че след като от общия размер на инвестициите по Програма 2 се приспаднат разходите за държавни инвестиции (или 567 782 EUR) и за други инвестиции (215 283 EUR), общият размер на субсидиите от публичните органи (или 6,8 млн. евро), нетно от субсидията в размер на 567 782 EUR, предоставена на CCIO за покриване на държавни разходи (или 6,23 млн. евро) (120), не превишава общия размер на инвестициите, посочени в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г. (или 8,3 млн. евро). При това положение не е необходимо съвместимостта на инвестиционната помощ по Програма 2 да се разглежда на други правни основания, освен посочените в раздел 4.1 от Насоките от 2005 г.

120

Критерии за съвместимост на инвестиционната помощ

Критерии за съвместимост на инвестиционната помощ

| (223) | Съвместимостта на разглежданата инвестиционна помощ трябва да се анализира от гледна точка на критериите, определени в точка 61 от Насоките от 2005 г., и в контекста на съдебната практика (121). Държавната помощ в полза на летищата, както и всяка друга държавна помощ, трябва да бъде необходима за улесняване на развитието на стопанска дейност и пропорционална на тази цел, за да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар на основание член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Поради това в допълнение към посочените по-горе критерии от Насоките от 2005 г. Комисията ще разгледа и спазването на тези критерии за необходимост и пропорционалност. |
| --- | --- |

(223)

Съвместимостта на разглежданата инвестиционна помощ трябва да се анализира от гледна точка на критериите, определени в точка 61 от Насоките от 2005 г., и в контекста на съдебната практика (121). Държавната помощ в полза на летищата, както и всяка друга държавна помощ, трябва да бъде необходима за улесняване на развитието на стопанска дейност и пропорционална на тази цел, за да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар на основание член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Поради това в допълнение към посочените по-горе критерии от Насоките от 2005 г. Комисията ще разгледа и спазването на тези критерии за необходимост и пропорционалност.

121

—   Помощта улеснява развитието на стопанска дейност

Помощта улеснява развитието на стопанска дейност

| (224) | От различните документи, представени от Франция, става ясно, че предвидената в Програма 1 и Програма 2 инфраструктура е изградена с цел да се даде възможност на последователните управляващи органи да експлоатират летище Beauvais при задоволителни условия на безопасност за ползвателите на летището, неговия персонал и собствениците на съседни имоти, които са адаптирани към значително увеличеното въздушно движение, регистрирано от летището в периода 2000—2010 г., както се посочва в съображение 37. Тази цел е посочена изрично в споразуменията за финансиране във връзка с двете инвестиционни програми. |
| --- | --- |

(224)

От различните документи, представени от Франция, става ясно, че предвидената в Програма 1 и Програма 2 инфраструктура е изградена с цел да се даде възможност на последователните управляващи органи да експлоатират летище Beauvais при задоволителни условия на безопасност за ползвателите на летището, неговия персонал и собствениците на съседни имоти, които са адаптирани към значително увеличеното въздушно движение, регистрирано от летището в периода 2000—2010 г., както се посочва в съображение 37. Тази цел е посочена изрично в споразуменията за финансиране във връзка с двете инвестиционни програми.

| (225) | Освен това органите на местната власт са предоставили финансова подкрепа с цел превръщането на платформата на летище Beauvais в инструмент в услуга на регионалното икономическо развитие. Това произтича от самите условия на споразуменията за финансиране и на СВОУ. Целта, заявена от органите на местната власт и последователните управляващи органи на летището, е летище Beauvais да се превърне от летище на транзитно преминаване за Париж в летище, което допринася за регионалното развитие на Пикардия. |
| --- | --- |

(225)

Освен това органите на местната власт са предоставили финансова подкрепа с цел превръщането на платформата на летище Beauvais в инструмент в услуга на регионалното икономическо развитие. Това произтича от самите условия на споразуменията за финансиране и на СВОУ. Целта, заявена от органите на местната власт и последователните управляващи органи на летището, е летище Beauvais да се превърне от летище на транзитно преминаване за Париж в летище, което допринася за регионалното развитие на Пикардия.

| (226) | И накрая, летището отговаря на целите за устойчиво развитие и опазване на околната среда. Във всички инвестиционни програми са били предвидени проучвания и дейности, които да намалят натиска върху околната среда в резултат на въздушното движение на летище Beauvais. По този начин инфраструктурата е планирана и адаптирана към наложените от местните власти изисквания да бъде контролирано развитието на въздушния трафик на летище Beauvais. |
| --- | --- |

(226)

И накрая, летището отговаря на целите за устойчиво развитие и опазване на околната среда. Във всички инвестиционни програми са били предвидени проучвания и дейности, които да намалят натиска върху околната среда в резултат на въздушното движение на летище Beauvais. По този начин инфраструктурата е планирана и адаптирана към наложените от местните власти изисквания да бъде контролирано развитието на въздушния трафик на летище Beauvais.

| (227) | Поради това Комисията счита, че предоставената на последователните управляващи органи на летище Beauvais помощ е имала за цел да се улесни развитието на летищната платформа, като се осигури на летище Beauvais безопасна инфраструктура, способна да поеме по-голям трафик. |
| --- | --- |

(227)

Поради това Комисията счита, че предоставената на последователните управляващи органи на летище Beauvais помощ е имала за цел да се улесни развитието на летищната платформа, като се осигури на летище Beauvais безопасна инфраструктура, способна да поеме по-голям трафик.

—   Инфраструктурата е необходима и пропорционална на преследваната цел

Инфраструктурата е необходима и пропорционална на преследваната цел

Програма 1

Програма 1

| (228) | Комисията счита, че предоставените от Франция документи и информацията позволяват да се установи, че към датата на предоставяне на инвестиционната помощ посочените инфраструктури изглеждат необходими и пропорционални на преследваната цел. |
| --- | --- |

(228)

Комисията счита, че предоставените от Франция документи и информацията позволяват да се установи, че към датата на предоставяне на инвестиционната помощ посочените инфраструктури изглеждат необходими и пропорционални на преследваната цел.

| (229) | От една страна, в началото на първото десетилетие на настоящия век летище Beauvais е било доста остаряло поради липсата на инвестиции от страна на държавата и неговия управляващ орган след създаването му. Така, когато държавата е взела решението за търговската експлоатация на летище Beauvais, последното е страдало от значителен недостиг на инфраструктура, по-специално по отношение на оборудването за безопасност, състоянието на пътищата и самата летищна инфраструктура. Съществуващата по това време инфраструктура не е била в състояние да приема както национални, така и международни пътници при задоволителни условия на безопасност. Следователно всички предвидени по първата инвестиционна програма инвестиции са били необходими, за да се гарантира сигурното функциониране на летище Beauvais. |
| --- | --- |

(229)

От една страна, в началото на първото десетилетие на настоящия век летище Beauvais е било доста остаряло поради липсата на инвестиции от страна на държавата и неговия управляващ орган след създаването му. Така, когато държавата е взела решението за търговската експлоатация на летище Beauvais, последното е страдало от значителен недостиг на инфраструктура, по-специално по отношение на оборудването за безопасност, състоянието на пътищата и самата летищна инфраструктура. Съществуващата по това време инфраструктура не е била в състояние да приема както национални, така и международни пътници при задоволителни условия на безопасност. Следователно всички предвидени по първата инвестиционна програма инвестиции са били необходими, за да се гарантира сигурното функциониране на летище Beauvais.

| (230) | От друга страна, изградените по Програма 1 инфраструктури изглеждат пропорционални с оглед на преследваната цел, доколкото не надхвърлят необходимото, за да се даде възможност на летище Beauvais за осигуряване на обслужване, което е в съответствие с минималните изисквания за безопасност. Както е обяснено в съображение 236, предвидената по тази инвестиционна програма инфраструктура е планирана въз основа на предпазливи прогнози за увеличение на въздушното движение на летище Beauvais. |
| --- | --- |

(230)

От друга страна, изградените по Програма 1 инфраструктури изглеждат пропорционални с оглед на преследваната цел, доколкото не надхвърлят необходимото, за да се даде възможност на летище Beauvais за осигуряване на обслужване, което е в съответствие с минималните изисквания за безопасност. Както е обяснено в съображение 236, предвидената по тази инвестиционна програма инфраструктура е планирана въз основа на предпазливи прогнози за увеличение на въздушното движение на летище Beauvais.

Програма 2

Програма 2

| (231) | Комисията отбелязва, че същите причини като изложените в съображения 229 и 230 във връзка с Програма 1 са използвани за обосноваване на необходимостта и пропорционалността на Програма 2, която е планирана с цел продължаване и приключване на свързаните с безопасността и модернизацията дейности, необходими за обслужване на постоянно увеличаващото се въздушно движение. |
| --- | --- |

(231)

Комисията отбелязва, че същите причини като изложените в съображения 229 и 230 във връзка с Програма 1 са използвани за обосноваване на необходимостта и пропорционалността на Програма 2, която е планирана с цел продължаване и приключване на свързаните с безопасността и модернизацията дейности, необходими за обслужване на постоянно увеличаващото се въздушно движение.

| (232) | Такъв по-специално е случаят с разширяването на терминала: още в доклад от 2002 г., изготвен от екип от архитекти, служба за контрол и специализирана фирма в областта на икономиката на строителството, се отбелязва значителен недостиг на площ на летище Beauvais с оглед на прогнозния пътникопоток, определен на 800 000 пътници за 2010 г., който би могло да продължи да бъде обслужван, ако не бъде превишен и при условие, че се осъществява ефективно управление на пътниците. Впрочем, както е видно от таблица 1, през 2006 г. летището вече е приемало близо два милиона пътници, което обосновава спешната нужда от разширяване на структурата му (122). |
| --- | --- |

(232)

Такъв по-специално е случаят с разширяването на терминала: още в доклад от 2002 г., изготвен от екип от архитекти, служба за контрол и специализирана фирма в областта на икономиката на строителството, се отбелязва значителен недостиг на площ на летище Beauvais с оглед на прогнозния пътникопоток, определен на 800 000 пътници за 2010 г., който би могло да продължи да бъде обслужван, ако не бъде превишен и при условие, че се осъществява ефективно управление на пътниците. Впрочем, както е видно от таблица 1, през 2006 г. летището вече е приемало близо два милиона пътници, което обосновава спешната нужда от разширяване на структурата му (122).

122

| (233) | Такъв е също и случаят със свързаните с паркинга за самолети строителни работи, чиято цел е да се увеличи дълбочината на зоната за паркиране на самолети, да се изградят свързващи участъци между пистите за придвижване на самолети и да се постави наземна маркировка с цел по-добро регулиране и обезопасяване на въздушното движение на летище Beauvais, без това да е направило възможно увеличаването на броя на местостоянките на летището. |
| --- | --- |

(233)

Такъв е също и случаят със свързаните с паркинга за самолети строителни работи, чиято цел е да се увеличи дълбочината на зоната за паркиране на самолети, да се изградят свързващи участъци между пистите за придвижване на самолети и да се постави наземна маркировка с цел по-добро регулиране и обезопасяване на въздушното движение на летище Beauvais, без това да е направило възможно увеличаването на броя на местостоянките на летището.

| (234) | По-общо казано, всички останали инфраструктури са се оказали необходими, за да може летището да преодолее недостига на инфраструктура, така че да поеме непрекъснато увеличаващото се въздушно движение и да допринесе за икономическото развитие на региона. |
| --- | --- |

(234)

По-общо казано, всички останали инфраструктури са се оказали необходими, за да може летището да преодолее недостига на инфраструктура, така че да поеме непрекъснато увеличаващото се въздушно движение и да допринесе за икономическото развитие на региона.

—   Инфраструктурата предлага задоволителни средносрочни перспективи за използване

Инфраструктурата предлага задоволителни средносрочни перспективи за използване

| (235) | Инфраструктурата е изградена в отговор на разумни и задоволителни средносрочни прогнози за растеж на въздушното движение. |
| --- | --- |

(235)

Инфраструктурата е изградена в отговор на разумни и задоволителни средносрочни прогнози за растеж на въздушното движение.

| (236) | Така през 2001 г. CCIO предложи Програма 1 с цел достигане към 2006 г. на 660 000 пътници, макар че индексът за нарастването на въздушното движение на летището (+18 % годишно през 2000 г.) предполага по-голям пътникопоток към тази дата (123). Нарастването е поставено в контекста на значителното развитие на европейското въздушно движение, и по-специално на нискотарифните авиокомпании, които след 1996 г. експлозивно се разрастват (124). |
| --- | --- |

(236)

Така през 2001 г. CCIO предложи Програма 1 с цел достигане към 2006 г. на 660 000 пътници, макар че индексът за нарастването на въздушното движение на летището (+18 % годишно през 2000 г.) предполага по-голям пътникопоток към тази дата (123). Нарастването е поставено в контекста на значителното развитие на европейското въздушно движение, и по-специално на нискотарифните авиокомпании, които след 1996 г. експлозивно се разрастват (124).

123

124

| (237) | Освен това Програма 2 се основава на допускане за трафик от 18 000 движения в средносрочен план според доклада на Генералната дирекция за гражданско въздухоплаване, одобрен на 29 юни 2006 г. |
| --- | --- |

(237)

Освен това Програма 2 се основава на допускане за трафик от 18 000 движения в средносрочен план според доклада на Генералната дирекция за гражданско въздухоплаване, одобрен на 29 юни 2006 г.

| (238) | Проучването в таблица 1 показва, че допусканията за трафика, на които се основават тези инвестиционни решения, са до голяма степен достигнати и надхвърлени преди планирания краен срок. |
| --- | --- |

(238)

Проучването в таблица 1 показва, че допусканията за трафика, на които се основават тези инвестиционни решения, са до голяма степен достигнати и надхвърлени преди планирания краен срок.

—   Всички потенциални потребители на инфраструктурата имат достъп до нея при равни и недискриминационни условия

Всички потенциални потребители на инфраструктурата имат достъп до нея при равни и недискриминационни условия

| (239) | Официалната процедура по разследване даде възможност да се потвърдят мненията, посочени в решението за откриване на процедурата, според които всички потенциални потребители са имали достъп до инфраструктурата при равни и недискриминационни условия. |
| --- | --- |

(239)

Официалната процедура по разследване даде възможност да се потвърдят мненията, посочени в решението за откриване на процедурата, според които всички потенциални потребители са имали достъп до инфраструктурата при равни и недискриминационни условия.

—   Развитието на търговията не е повлияно в степен, която да противоречи на общия интерес

Развитието на търговията не е повлияно в степен, която да противоречи на общия интерес

| (240) | В своите коментари Франция уточни, че летищата Amiens-Glisy и Rouen са летища за бизнес и развлекателни полети, които не обслужват търговски трафик. Следователно развитието на летище Beauvais не е засегнало тези две летища, които не могат да се считат за действителна алтернатива на летище Beauvais. Поради това конкуренцията между тези летища и летище Beauvais е била доста ограничена и не е съществувал риск търговията да бъде засегната в степен, която да противоречи на общия интерес. |
| --- | --- |

(240)

В своите коментари Франция уточни, че летищата Amiens-Glisy и Rouen са летища за бизнес и развлекателни полети, които не обслужват търговски трафик. Следователно развитието на летище Beauvais не е засегнало тези две летища, които не могат да се считат за действителна алтернатива на летище Beauvais. Поради това конкуренцията между тези летища и летище Beauvais е била доста ограничена и не е съществувал риск търговията да бъде засегната в степен, която да противоречи на общия интерес.

| (241) | Макар в периода 2000—2013 г. на летище Beauvais да се наблюдава силно нарастване на пътникопотока, който се увеличава от 380 000 до близо 4 милиона заминаващи пътници, пазарният му дял остава твърде ограничен в района на Париж (4 % през 2011 г.) в сравнение с летищата Roissy и Orly. Що се отнася до нискотарифния трафик, през 2011 г. летище Beauvais привлича 31 % от полетите от/по направление Париж срещу 69 % за летищата Roissy и Orly. Впрочем според предоставено от CCIO, SMABT и SAGEB проучване на Microeconomix (вж. съображение 106 и сл.) в същото време делът на нискотарифния трафик в общия трафик на летищата Roissy и Orly се е увеличил с 5,7 % между 2009 г. и 2010 г., след което — с 11,3 % между 2010 г. и 2011 г. Въз основа на точно извършен анализ това проучване показва, че предвид неговите характеристики, пазар (изключително ориентиран към пазара на нискотарифните полети за разлика от парижките летища) и липсата на масово прехвърляне на трафик от летище Beauvais към някое от другите две парижки летища, развитието на летище Beauvais, насочено основно към нискотарифния трафик, не е засегнало развитието на дейността в нискотарифния сегмент на двете парижки летища. |
| --- | --- |

(241)

Макар в периода 2000—2013 г. на летище Beauvais да се наблюдава силно нарастване на пътникопотока, който се увеличава от 380 000 до близо 4 милиона заминаващи пътници, пазарният му дял остава твърде ограничен в района на Париж (4 % през 2011 г.) в сравнение с летищата Roissy и Orly. Що се отнася до нискотарифния трафик, през 2011 г. летище Beauvais привлича 31 % от полетите от/по направление Париж срещу 69 % за летищата Roissy и Orly. Впрочем според предоставено от CCIO, SMABT и SAGEB проучване на Microeconomix (вж. съображение 106 и сл.) в същото време делът на нискотарифния трафик в общия трафик на летищата Roissy и Orly се е увеличил с 5,7 % между 2009 г. и 2010 г., след което — с 11,3 % между 2010 г. и 2011 г. Въз основа на точно извършен анализ това проучване показва, че предвид неговите характеристики, пазар (изключително ориентиран към пазара на нискотарифните полети за разлика от парижките летища) и липсата на масово прехвърляне на трафик от летище Beauvais към някое от другите две парижки летища, развитието на летище Beauvais, насочено основно към нискотарифния трафик, не е засегнало развитието на дейността в нискотарифния сегмент на двете парижки летища.

| (242) | Освен това пътникопотокът на летище Roissy е бил 62 052 917 пътници, а на летище Orly е възлизал на 28 274 154 пътници през същата година. Комисията отбеляза, че от 2025 г. нататък летище Roissy ще бъде изправено пред търсене, което надхвърля капацитета му. Освен това, тъй като трафикът на летище Orly е ограничен с административно решение (125), в момента то може да се счита за претоварено. Ето защо, поради близостта си до Париж, летище Beauvais изглежда ефективно средство за противодействие на претовареността на двете парижки летища. |
| --- | --- |

(242)

Освен това пътникопотокът на летище Roissy е бил 62 052 917 пътници, а на летище Orly е възлизал на 28 274 154 пътници през същата година. Комисията отбеляза, че от 2025 г. нататък летище Roissy ще бъде изправено пред търсене, което надхвърля капацитета му. Освен това, тъй като трафикът на летище Orly е ограничен с административно решение (125), в момента то може да се счита за претоварено. Ето защо, поради близостта си до Париж, летище Beauvais изглежда ефективно средство за противодействие на претовареността на двете парижки летища.

125

| (243) | Освен това Комисията отбелязва, че получената от летище Beauvais инвестиционна помощ е била насочена преди всичко към гарантиране на безопасността на инфраструктурата, която вече е претоварена в резултат на значителното нарастване на трафика в периода 2000—2010 г., а не към насърчаване на развитието на този трафик. С други думи, летище Beauvais вече е постигнало известен успех, дори без инвестиционната помощ (вж. съображение 224), поради избора на някои нискотарифни авиокомпании да открият въздушни маршрути и евентуално да установят там постоянна база. |
| --- | --- |

(243)

Освен това Комисията отбелязва, че получената от летище Beauvais инвестиционна помощ е била насочена преди всичко към гарантиране на безопасността на инфраструктурата, която вече е претоварена в резултат на значителното нарастване на трафика в периода 2000—2010 г., а не към насърчаване на развитието на този трафик. С други думи, летище Beauvais вече е постигнало известен успех, дори без инвестиционната помощ (вж. съображение 224), поради избора на някои нискотарифни авиокомпании да открият въздушни маршрути и евентуално да установят там постоянна база.

| (244) | Що се отнася до алтернативните видове транспорт, както стана ясно и от съвместно мнение на SMABT, CCIO и SAGEB (вж. съображение 108), официалната процедура по разследване не установи тяхното развитие да е засегнато до степен, която противоречи на общия интерес. |
| --- | --- |

(244)

Що се отнася до алтернативните видове транспорт, както стана ясно и от съвместно мнение на SMABT, CCIO и SAGEB (вж. съображение 108), официалната процедура по разследване не установи тяхното развитие да е засегнато до степен, която противоречи на общия интерес.

—   Необходимост и пропорционалност на помощта

Необходимост и пропорционалност на помощта

| (245) | Първо, по отношение на Програма 1, Комисията отбелязва, че от представената информация става ясно, че CCIO не би могла сама да финансира планираните инвестиции. За финансовите години 2000 и 2001 всъщност летищната служба на CCIO е на загуба (вж. таблица 2). CCIO впрочем е прибягнала до заем, за да финансира участието си във финансирането на инвестиционната програма (126). Следователно предоставената по тази инвестиционна програма помощ е била необходима. |
| --- | --- |

(245)

Първо, по отношение на Програма 1, Комисията отбелязва, че от представената информация става ясно, че CCIO не би могла сама да финансира планираните инвестиции. За финансовите години 2000 и 2001 всъщност летищната служба на CCIO е на загуба (вж. таблица 2). CCIO впрочем е прибягнала до заем, за да финансира участието си във финансирането на инвестиционната програма (126). Следователно предоставената по тази инвестиционна програма помощ е била необходима.

126

| (246) | Комисията също така отбелязва, че интензитетът на помощта от органите на местната власт възлиза на 53 % от общия размер на допустимите разходи, т.е. дял, който не е непропорционален, като се вземат предвид непосредствените инвестиционни нужди към датата на предоставяне на помощта. Освен това във всяко от подписаните през 2002 г. споразумения за финансиране се предвижда механизъм за възстановяване на помощта в случай на неизползвани или по-ниски от общата прогнозна сума на инвестициите разходи. В същата степен тази помощ е ограничена и при превишение на общата прогнозна сума. Със споразуменията за финансиране също така се въвежда контрол над органите на местната власт по отношение на направените разходи, като субсидиите се отпускат на траншове в зависимост от представените от CCIO оправдателни документи. Следователно предоставената по тази инвестиционна програма помощ е била необходима и пропорционална. |
| --- | --- |

(246)

Комисията също така отбелязва, че интензитетът на помощта от органите на местната власт възлиза на 53 % от общия размер на допустимите разходи, т.е. дял, който не е непропорционален, като се вземат предвид непосредствените инвестиционни нужди към датата на предоставяне на помощта. Освен това във всяко от подписаните през 2002 г. споразумения за финансиране се предвижда механизъм за възстановяване на помощта в случай на неизползвани или по-ниски от общата прогнозна сума на инвестициите разходи. В същата степен тази помощ е ограничена и при превишение на общата прогнозна сума. Със споразуменията за финансиране също така се въвежда контрол над органите на местната власт по отношение на направените разходи, като субсидиите се отпускат на траншове в зависимост от представените от CCIO оправдателни документи. Следователно предоставената по тази инвестиционна програма помощ е била необходима и пропорционална.

| (247) | Второ, що се отнася до предоставената на CCIO по Програма 2 инвестиционна помощ, Комисията отбеляза спешната необходимост посочените инвестиции да бъдат извършени, както и много краткия срок на амортизация на инвестициите за CCIO (127). Поради това тя счита, че помощта е била необходима и пропорционална предвид конкретните обстоятелства, съществуващи към датата на отпускане на помощта. |
| --- | --- |

(247)

Второ, що се отнася до предоставената на CCIO по Програма 2 инвестиционна помощ, Комисията отбеляза спешната необходимост посочените инвестиции да бъдат извършени, както и много краткия срок на амортизация на инвестициите за CCIO (127). Поради това тя счита, че помощта е била необходима и пропорционална предвид конкретните обстоятелства, съществуващи към датата на отпускане на помощта.

127

| (248) | Поради това Комисията заключава, че всички отпуснати в конкретния случай инвестиционни помощи са необходими и пропорционални. |
| --- | --- |

(248)

Поради това Комисията заключава, че всички отпуснати в конкретния случай инвестиционни помощи са необходими и пропорционални.

Заключение относно съвместимостта на инвестиционната помощ

Заключение относно съвместимостта на инвестиционната помощ

| (249) | Комисията заключава, че посочената в настоящия раздел инвестиционна помощ е в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС съгласно тълкуването му в Насоките от 2005 г. |
| --- | --- |

(249)

Комисията заключава, че посочената в настоящия раздел инвестиционна помощ е в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС съгласно тълкуването му в Насоките от 2005 г.

8.1.3.2.   Оперативни помощи

Оперативни помощи

| (250) | В точка 137 от Насоките от 2014 г. се предвижда, че оперативната помощ, отпусната преди началото на преходния период (включително помощта, изплатена преди 4 април 2014 г.), може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар до пълния размер на непокритите оперативни разходи, стига да са спазени условията, посочени в раздел 5.1.2, с изключение на точки 115, 119, 121, 122, 123, 126—130, 132, 133 и 134 от Насоките от 2014 г. |
| --- | --- |

(250)

В точка 137 от Насоките от 2014 г. се предвижда, че оперативната помощ, отпусната преди началото на преходния период (включително помощта, изплатена преди 4 април 2014 г.), може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар до пълния размер на непокритите оперативни разходи, стига да са спазени условията, посочени в раздел 5.1.2, с изключение на точки 115, 119, 121, 122, 123, 126—130, 132, 133 и 134 от Насоките от 2014 г.

| (251) | Условията, посочени в раздел 5.1.2 от Насоките от 2014 г., са анализирани по-долу. |
| --- | --- |

(251)

Условията, посочени в раздел 5.1.2 от Насоките от 2014 г., са анализирани по-долу.

—   Помощта улеснява развитието на стопанска дейност

Помощта улеснява развитието на стопанска дейност

| (252) | Паричните авансови плащания, предоставени при нулева лихва през 2001 г., 2002 г. и 2004 г., са имали за цел да позволят на летищната служба на CCIO да поддържа дейността си по управление на летище Beauvais с цел то да се превърне в инструмент в услуга на икономическото развитие на регион Пикардия. Следователно помощта е имала за цел да улесни регионалното развитие на дейността на летище Beauvais. Впрочем Комисията отбелязва ползата от летище Beauvais за региона на Париж с оглед насърчаването и намаляването на претоварването на въздушното движение около френската столица. |
| --- | --- |

(252)

Паричните авансови плащания, предоставени при нулева лихва през 2001 г., 2002 г. и 2004 г., са имали за цел да позволят на летищната служба на CCIO да поддържа дейността си по управление на летище Beauvais с цел то да се превърне в инструмент в услуга на икономическото развитие на регион Пикардия. Следователно помощта е имала за цел да улесни регионалното развитие на дейността на летище Beauvais. Впрочем Комисията отбелязва ползата от летище Beauvais за региона на Париж с оглед насърчаването и намаляването на претоварването на въздушното движение около френската столица.

—   Необходимост от държавна намеса

Необходимост от държавна намеса

| (253) | Съгласно точка 118 от Насоките от 2014 г. Комисията отбелязва, че въз основа на действителния годишен пътникопоток през двете финансови години, предшестващи всяка от годините, в които са отпуснати паричните авансови плащания (т.е. през 2001 г., 2002 г. и 2004 г.), към датата на предоставяне на всяка от оперативните помощи летище Beauvais може да се счита за летище, което не е в състояние да покрива своите разходи в значителна степен (128). |
| --- | --- |

(253)

Съгласно точка 118 от Насоките от 2014 г. Комисията отбелязва, че въз основа на действителния годишен пътникопоток през двете финансови години, предшестващи всяка от годините, в които са отпуснати паричните авансови плащания (т.е. през 2001 г., 2002 г. и 2004 г.), към датата на предоставяне на всяка от оперативните помощи летище Beauvais може да се счита за летище, което не е в състояние да покрива своите разходи в значителна степен (128).

128

| (254) | Освен това в Насоките от 2014 г. се изисква помощта да доведе до съществено подобрение, каквото пазарът сам по себе си не може да осигури. Според Комисията настоящият случай е такъв. Критичното икономическо състояние, в което се е намирало летище Beauvais към датата на предоставяне на всяко от паричните авансови плащания (белязано от все още слаб трафик, спешна нужда от сигурна инфраструктура и загуби от икономическа гледна точка) (129), е можело да затрудни достъпа на летищната служба до пазара на кредитирането при разумни лихви (130). Тъй като трудностите са били от такова естество, че е можело да лишат регион Пикардия от сигурна и полезна за неговото икономическо развитие летищна инфраструктура, паричните аванси са били необходими, за да се избегне рискът от неплащане от страна на летище Beauvais. |
| --- | --- |

(254)

Освен това в Насоките от 2014 г. се изисква помощта да доведе до съществено подобрение, каквото пазарът сам по себе си не може да осигури. Според Комисията настоящият случай е такъв. Критичното икономическо състояние, в което се е намирало летище Beauvais към датата на предоставяне на всяко от паричните авансови плащания (белязано от все още слаб трафик, спешна нужда от сигурна инфраструктура и загуби от икономическа гледна точка) (129), е можело да затрудни достъпа на летищната служба до пазара на кредитирането при разумни лихви (130). Тъй като трудностите са били от такова естество, че е можело да лишат регион Пикардия от сигурна и полезна за неговото икономическо развитие летищна инфраструктура, паричните аванси са били необходими, за да се избегне рискът от неплащане от страна на летище Beauvais.

129

130

—   Целесъобразност на помощта като инструмент на политиката

Целесъобразност на помощта като инструмент на политиката

| (255) | Като се има предвид, че финансовите резултати на летищната служба на CCIO показват загуба към датата на отпускане на помощта (131) и тя е изправена пред недостиг на ликвидност, паричните авансови плащания са ѝ позволили да продължи дейността си по управление на летище Beauvais с оглед на превръщането му в инструмент в услуга на регионалното икономическо развитие и обезопасяването на инфраструктурата. Комисията отбелязва, че тези авансови плащания освен това са ограничени във времето и са инструментът, довел в най-малка степен до изкривяване на пазара, доколкото са били предназначени да посрещнат временната нужда от парични средства. Следователно помощта е била подходящ инструмент за постигане на целите от общ интерес. |
| --- | --- |

(255)

Като се има предвид, че финансовите резултати на летищната служба на CCIO показват загуба към датата на отпускане на помощта (131) и тя е изправена пред недостиг на ликвидност, паричните авансови плащания са ѝ позволили да продължи дейността си по управление на летище Beauvais с оглед на превръщането му в инструмент в услуга на регионалното икономическо развитие и обезопасяването на инфраструктурата. Комисията отбелязва, че тези авансови плащания освен това са ограничени във времето и са инструментът, довел в най-малка степен до изкривяване на пазара, доколкото са били предназначени да посрещнат временната нужда от парични средства. Следователно помощта е била подходящ инструмент за постигане на целите от общ интерес.

131

—   Наличие на стимулиращ ефект

Наличие на стимулиращ ефект

| (256) | Комисията отбелязва, че без тези парични авансови плащания дейността на CCIO като управляващ орган на летище би намаляла значително (дори би била преустановена поради риск от неплащане), докато в началото на първото десетилетие на настоящия век инфраструктурата на летище Beauvais е отбелязала значителен растеж. Подобна ситуация би поставила сериозно под въпрос постигането на целта от общ интерес, описана в съображение 252. Следователно помощта несъмнено има стимулиращ ефект. |
| --- | --- |

(256)

Комисията отбелязва, че без тези парични авансови плащания дейността на CCIO като управляващ орган на летище би намаляла значително (дори би била преустановена поради риск от неплащане), докато в началото на първото десетилетие на настоящия век инфраструктурата на летище Beauvais е отбелязала значителен растеж. Подобна ситуация би поставила сериозно под въпрос постигането на целта от общ интерес, описана в съображение 252. Следователно помощта несъмнено има стимулиращ ефект.

—   Пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до минимум)

Пропорционалност на размера на помощта (ограничаване на помощта до минимум)

| (257) | Съгласно точка 125 от Насоките от 2014 г., за да бъде пропорционална, оперативната помощ за летища следва да бъде ограничена до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност. В случая Комисията счита, че паричните авансови плащания са били пропорционални, тъй като са позволили на летище Beauvais да спази непосредствения падеж на своите плащания. Освен това Комисията отбелязва, че авансовите плащания са били в малък размер, така че помощта е била сведена до необходимото за посрещане на ограничени във времето нужди от парични средства. Комисията също така отбелязва, че те са били бързо възстановени от летищната служба на CCIO още през 2005 г. Следователно паричните авансови плащания са били ограничени в рамките на строго необходимия минимум. |
| --- | --- |

(257)

Съгласно точка 125 от Насоките от 2014 г., за да бъде пропорционална, оперативната помощ за летища следва да бъде ограничена до минимума, необходим за осъществяването на подпомаганата дейност. В случая Комисията счита, че паричните авансови плащания са били пропорционални, тъй като са позволили на летище Beauvais да спази непосредствения падеж на своите плащания. Освен това Комисията отбелязва, че авансовите плащания са били в малък размер, така че помощта е била сведена до необходимото за посрещане на ограничени във времето нужди от парични средства. Комисията също така отбелязва, че те са били бързо възстановени от летищната служба на CCIO още през 2005 г. Следователно паричните авансови плащания са били ограничени в рамките на строго необходимия минимум.

—   Избягване на неправомерни отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията

Избягване на неправомерни отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията

| (258) | И накрая, както е посочено в съображение 240 и сл., въпреки че в зоната на обслужване на летище Beauvais има други летища, някои от тях не извършват търговски трафик. Освен това малкият размер на предоставената в случая оперативна помощ не може да окаже отрицателно въздействие върху развитието на другите две парижки летища (Roissy и Orly), които по размер и обем на трафика са несравними с летище Beauvais. Освен това всички авиокомпании са имали достъп до летищната инфраструктура при недискриминационни условия. |
| --- | --- |

(258)

И накрая, както е посочено в съображение 240 и сл., въпреки че в зоната на обслужване на летище Beauvais има други летища, някои от тях не извършват търговски трафик. Освен това малкият размер на предоставената в случая оперативна помощ не може да окаже отрицателно въздействие върху развитието на другите две парижки летища (Roissy и Orly), които по размер и обем на трафика са несравними с летище Beauvais. Освен това всички авиокомпании са имали достъп до летищната инфраструктура при недискриминационни условия.

—   Заключение

Заключение

| (259) | Въз основа на това Комисията заключава, че условията за съвместимост, предвидени в Насоките от 2014 г., са спазени и следователно паричните авансови плащания, предоставени при нулева лихва от общата служба на CCIO на летищната служба на същото образувание, представляват държава помощ, която е съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в), съгласно тълкуването в Насоките от 2014 г. |
| --- | --- |

(259)

Въз основа на това Комисията заключава, че условията за съвместимост, предвидени в Насоките от 2014 г., са спазени и следователно паричните авансови плащания, предоставени при нулева лихва от общата служба на CCIO на летищната служба на същото образувание, представляват държава помощ, която е съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в), съгласно тълкуването в Насоките от 2014 г.

8.2.   Мерки в полза на авиокомпаниите

Мерки в полза на авиокомпаниите

| (260) | Както се посочва в съображение 125, за да се определи мярката в полза на дадена авиокомпания като държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени различни кумулативни условия. По-специално тя трябва да предоставя икономическо предимство на авиокомпанията. Комисията стигна до заключението, че разглежданите мерки в полза на авиокомпаниите не им предоставят икономическо предимство поради причините, посочени в раздел 8.2.1. Настоящият раздел също така се ограничава до доказване на липсата на икономическо предимство, без да е необходимо да се изследват другите критерии за наличието на държавна помощ. |
| --- | --- |

(260)

Както се посочва в съображение 125, за да се определи мярката в полза на дадена авиокомпания като държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени различни кумулативни условия. По-специално тя трябва да предоставя икономическо предимство на авиокомпанията. Комисията стигна до заключението, че разглежданите мерки в полза на авиокомпаниите не им предоставят икономическо предимство поради причините, посочени в раздел 8.2.1. Настоящият раздел също така се ограничава до доказване на липсата на икономическо предимство, без да е необходимо да се изследват другите критерии за наличието на държавна помощ.

8.2.1.   Отсъствие на икономическо предимство

Отсъствие на икономическо предимство

| (261) | За да определи дали договорите, сключени от CCIO и SAGEB с авиокомпаниите, предоставят предимство на последните, Комисията трябва да разгледа дали при подобни обстоятелства един частен оператор, взимайки предвид прогнозираните възможности за реализиране на печалба и пренебрегвайки всякакви социални, секторни и свързани с регионалната политика съображения, който упражнява своята дейност при нормални условия на пазарна икономика, би сключил търговски споразумения, подобни или идентични на сключените от оператора на летище Beauvais (CCIO, след това SAGEB). Публично финансиране, предоставено в условия, които отговарят на нормалните пазарни условия, не се счита за държавна помощ. |
| --- | --- |

(261)

За да определи дали договорите, сключени от CCIO и SAGEB с авиокомпаниите, предоставят предимство на последните, Комисията трябва да разгледа дали при подобни обстоятелства един частен оператор, взимайки предвид прогнозираните възможности за реализиране на печалба и пренебрегвайки всякакви социални, секторни и свързани с регионалната политика съображения, който упражнява своята дейност при нормални условия на пазарна икономика, би сключил търговски споразумения, подобни или идентични на сключените от оператора на летище Beauvais (CCIO, след това SAGEB). Публично финансиране, предоставено в условия, които отговарят на нормалните пазарни условия, не се счита за държавна помощ.

| (262) | Следователно, що се отнася до публичното финансиране на летищата, анализът на съвместимостта с принципа на ОУПИ, чиято приложимост почти не оставя място за съмнение в този случай, доколкото става въпрос за договори от търговско естество, които дадено летище често се налага да сключва в рамките на своята търговска дейност, следва да се основава на стабилни предварителни перспективи за рентабилност за субекта, който предоставя финансирането. Всички прогнози за трафика, използвани за тази цел, трябва да бъдат реалистични и да подлежат на разумен анализ на чувствителността. Липсата на оперативен летищен план е показател, че принципът на ОУПИ вероятно не е спазен (132). При липса на такъв план държавите членки могат да предоставят анализ или вътрешни документи от публичните органи или от съответното летище, които ясно да покажат, че анализ, извършен преди да бъде отпуснато публичното финансиране, доказва, че се спазва принципът на ОУПИ. |
| --- | --- |

(262)

Следователно, що се отнася до публичното финансиране на летищата, анализът на съвместимостта с принципа на ОУПИ, чиято приложимост почти не оставя място за съмнение в този случай, доколкото става въпрос за договори от търговско естество, които дадено летище често се налага да сключва в рамките на своята търговска дейност, следва да се основава на стабилни предварителни перспективи за рентабилност за субекта, който предоставя финансирането. Всички прогнози за трафика, използвани за тази цел, трябва да бъдат реалистични и да подлежат на разумен анализ на чувствителността. Липсата на оперативен летищен план е показател, че принципът на ОУПИ вероятно не е спазен (132). При липса на такъв план държавите членки могат да предоставят анализ или вътрешни документи от публичните органи или от съответното летище, които ясно да покажат, че анализ, извършен преди да бъде отпуснато публичното финансиране, доказва, че се спазва принципът на ОУПИ.

132

8.2.1.1.   Реконструирани бизнес планове — CCIO и SAGEB

Реконструирани бизнес планове — CCIO и SAGEB

| (263) | Комисията счита, че посочените в предходното съображение сделки са в съответствие с пазарните условия въз основа на реконструираните бизнес планове, които един оператор в условията на пазарна икономика би изготвил, за да реши дали да сключи договори с авиокомпании (133). |
| --- | --- |

(263)

Комисията счита, че посочените в предходното съображение сделки са в съответствие с пазарните условия въз основа на реконструираните бизнес планове, които един оператор в условията на пазарна икономика би изготвил, за да реши дали да сключи договори с авиокомпании (133).

133

| (264) | Както е посочено в раздел 5.2, Франция представи за договорите, подписани от CCIO и посочени в таблица 9 (с изключение на договорите RYAN1 и RYAN2), направени впоследствие анализи, включително симулация на информацията и разумните допускания, които са били на разположение на управляващия орган на летището преди подписването на договорите. За подписаните от SAGEB договори Франция предостави предварително изготвените преди подписването на договорите бизнес планове, както и реконструирани същите тези планове, за да се изчисли допълнителният им принос в печалбата на оператора на летището. |
| --- | --- |

(264)

Както е посочено в раздел 5.2, Франция представи за договорите, подписани от CCIO и посочени в таблица 9 (с изключение на договорите RYAN1 и RYAN2), направени впоследствие анализи, включително симулация на информацията и разумните допускания, които са били на разположение на управляващия орган на летището преди подписването на договорите. За подписаните от SAGEB договори Франция предостави предварително изготвените преди подписването на договорите бизнес планове, както и реконструирани същите тези планове, за да се изчисли допълнителният им принос в печалбата на оператора на летището.

| (265) | Комисията отбелязва, че Франция не е обосновала в достатъчна степен няколко допускания както в предварителните, така и в направените впоследствие анализи. По-специално допусканията относно допълнителните разходи на летищния оператор не са подкрепени от подробен анализ. В някои анализи не са обосновани в достатъчна степен други допускания, като коефициента на запълване на местата в самолетите или приходите от въздухоплавателни или невъздухоплавателни дейности. |
| --- | --- |

(265)

Комисията отбелязва, че Франция не е обосновала в достатъчна степен няколко допускания както в предварителните, така и в направените впоследствие анализи. По-специално допусканията относно допълнителните разходи на летищния оператор не са подкрепени от подробен анализ. В някои анализи не са обосновани в достатъчна степен други допускания, като коефициента на запълване на местата в самолетите или приходите от въздухоплавателни или невъздухоплавателни дейности.

| (266) | Доколкото споменатите допускания представляват основни параметри във финансовите прогнози, Комисията избра да определи допусканията, които един летищен оператор, упражняващ своята дейност при нормални условия на пазарна икономика, би възприел. Комисията също така избра да реконструира бизнес плановете, както би ги изготвил въз основа на тези допускания един летищен оператор, който упражнява своята дейност при нормални условия на пазарна икономика, преди да избере дали да сключи договорите с авиокомпаниите. Ако реконструираният бизнес план показва, че подписването на договора води до генериране на допълнителна печалба за летищния оператор, то последният се държи като ОУПИ, като подписва договора. |
| --- | --- |

(266)

Доколкото споменатите допускания представляват основни параметри във финансовите прогнози, Комисията избра да определи допусканията, които един летищен оператор, упражняващ своята дейност при нормални условия на пазарна икономика, би възприел. Комисията също така избра да реконструира бизнес плановете, както би ги изготвил въз основа на тези допускания един летищен оператор, който упражнява своята дейност при нормални условия на пазарна икономика, преди да избере дали да сключи договорите с авиокомпаниите. Ако реконструираният бизнес план показва, че подписването на договора води до генериране на допълнителна печалба за летищния оператор, то последният се държи като ОУПИ, като подписва договора.

8.2.1.2.   Реконструирани от Комисията бизнес планове — направени допускания

Реконструирани от Комисията бизнес планове — направени допускания

| (267) | Всеки от посочените в таблица 9 договори има много специфични особености (вж. таблица 10). Комисията изготви реконструирани бизнес планове за всеки от договорите, като взе предвид допусканията за броя на пътниците, коефициента на запълване на местата в самолетите, приходите и разходите. Тези реконструирани бизнес планове позволяват да се определи допълнителната печалба (или допълнителната загуба), която управляващият орган на летището би могъл да очаква, подписвайки договора. Направени са следните допускания: |
| --- | --- |

(267)

Всеки от посочените в таблица 9 договори има много специфични особености (вж. таблица 10). Комисията изготви реконструирани бизнес планове за всеки от договорите, като взе предвид допусканията за броя на пътниците, коефициента на запълване на местата в самолетите, приходите и разходите. Тези реконструирани бизнес планове позволяват да се определи допълнителната печалба (или допълнителната загуба), която управляващият орган на летището би могъл да очаква, подписвайки договора. Направени са следните допускания:

Брой пътници (пътникопоток)

Брой пътници (пътникопоток)

| (268) | Някои договори се основават на ангажименти за трафик, изразен в брой пътници (например договорът RYAN4 се основава на ангажимент за най-малко 10 седмични ротации в допълнение към вече изпълняваните ротации). Други договори се позовават на предвидения от авиокомпанията трафик, без обаче това да представлява твърд ангажимент. И накрая, някои договори не се позовават на някаква цел, свързана с трафика. |
| --- | --- |

(268)

Някои договори се основават на ангажименти за трафик, изразен в брой пътници (например договорът RYAN4 се основава на ангажимент за най-малко 10 седмични ротации в допълнение към вече изпълняваните ротации). Други договори се позовават на предвидения от авиокомпанията трафик, без обаче това да представлява твърд ангажимент. И накрая, някои договори не се позовават на някаква цел, свързана с трафика.

| (269) | Когато договорите съдържат ангажимент за трафик, този обем на трафика се използва от Комисията. Когато се посочва обем на трафика, без да се предполага ангажимент от страна на авиокомпанията, Комисията е взела предвид посочения обем и е провела анализи на чувствителността, за да провери дали по-голям или по-малък обем би довел до същото заключение, а именно, че разглежданият договор генерира печалба или загуба за летищния оператор. Когато не се посочва обем, Комисията е провела няколко анализа на трафика, за да гарантира, че заключенията, свързани с рентабилността на договора, не се променят в зависимост от броя на избраните полети. Този анализ е особено важен, когато приходите на летищния оператор варират в зависимост от броя на полетите. За договора WIZZ1 например приходите от таксата за кацане намаляват с 20 % на ротация над 4 ротации на ден. Следователно е необходимо да се гарантира, че ако броят на дневните ротации надвишава 4, договорът остава рентабилен. |
| --- | --- |

(269)

Когато договорите съдържат ангажимент за трафик, този обем на трафика се използва от Комисията. Когато се посочва обем на трафика, без да се предполага ангажимент от страна на авиокомпанията, Комисията е взела предвид посочения обем и е провела анализи на чувствителността, за да провери дали по-голям или по-малък обем би довел до същото заключение, а именно, че разглежданият договор генерира печалба или загуба за летищния оператор. Когато не се посочва обем, Комисията е провела няколко анализа на трафика, за да гарантира, че заключенията, свързани с рентабилността на договора, не се променят в зависимост от броя на избраните полети. Този анализ е особено важен, когато приходите на летищния оператор варират в зависимост от броя на полетите. За договора WIZZ1 например приходите от таксата за кацане намаляват с 20 % на ротация над 4 ротации на ден. Следователно е необходимо да се гарантира, че ако броят на дневните ротации надвишава 4, договорът остава рентабилен.

Капацитет на самолетите и коефициент на запълване на местата

Капацитет на самолетите и коефициент на запълване на местата

| (270) | Понякога в договора се посочва видът на използвания от авиокомпанията самолет (и следователно неговият капацитет). В този случай се приема капацитетът на този вид самолет. Когато в договора не се посочва видът на използвания самолет, Комисията се е основала на предоставената от Франция информация. Капацитетът на самолетите варира от 132 до 198 места. |
| --- | --- |

(270)

Понякога в договора се посочва видът на използвания от авиокомпанията самолет (и следователно неговият капацитет). В този случай се приема капацитетът на този вид самолет. Когато в договора не се посочва видът на използвания самолет, Комисията се е основала на предоставената от Франция информация. Капацитетът на самолетите варира от 132 до 198 места.

| (271) | За коефициент на запълване на местата Комисията е приела отчетения коефициент през годините преди подписването на договорите. За авиокомпаниите Ryanair и Wizz Air се приемат коефициентите на запълване на местата, специфични за извършваните от тези авиокомпании полети през годините преди подписването на договорите. За останалите авиокомпании, за които управляващият орган на летището няма данни за минали периоди, се приемат усреднени данни за минали периоди на летището (всички авиокомпании). Коефициентите на запълване на местата варират от 70 % до 80 %. |
| --- | --- |

(271)

За коефициент на запълване на местата Комисията е приела отчетения коефициент през годините преди подписването на договорите. За авиокомпаниите Ryanair и Wizz Air се приемат коефициентите на запълване на местата, специфични за извършваните от тези авиокомпании полети през годините преди подписването на договорите. За останалите авиокомпании, за които управляващият орган на летището няма данни за минали периоди, се приемат усреднени данни за минали периоди на летището (всички авиокомпании). Коефициентите на запълване на местата варират от 70 % до 80 %.

Приходи от въздухоплавателни дейности

Приходи от въздухоплавателни дейности

| (272) | Приходите от въздухоплавателни дейности се основават на условията на договорите. Те включват приходите от таксите за кацане и от дължимите такси на заминаващ пътник. В много договори таксите за кацане са прогресивно намаляващи (тарифата намалява в зависимост от броя на седмичните или дневните ротации), а много договори не включват пътническа такса. Комисията счита, че за обхващащите повече от една година договори таксата за кацане и пътническата такса остават фиксирани за срока на договора, доколкото договорите не предвиждат клауза за увеличаване на тарифите. |
| --- | --- |

(272)

Приходите от въздухоплавателни дейности се основават на условията на договорите. Те включват приходите от таксите за кацане и от дължимите такси на заминаващ пътник. В много договори таксите за кацане са прогресивно намаляващи (тарифата намалява в зависимост от броя на седмичните или дневните ротации), а много договори не включват пътническа такса. Комисията счита, че за обхващащите повече от една година договори таксата за кацане и пътническата такса остават фиксирани за срока на договора, доколкото договорите не предвиждат клауза за увеличаване на тарифите.

Приходи от невъздухоплавателни дейности

Приходи от невъздухоплавателни дейности

| (273) | Приходите от невъздухоплавателни дейности представляват по-голямата част от приходите на летище Beauvais, а сред приходите от невъздухоплавателни дейности приходите от автобусната линия между Париж и летището представляват основната позиция в приходната част на бюджета. По този начин през 2009 г. приходите от експлоатация на автобусната линия представляват 49 % от приходите на летището, а другите приходи от невъздухоплавателни дейности — 16 % от приходите (приходите от въздухоплавателни дейности представляват 12 % от приходите, а таксата за сигурност — 23 %). |
| --- | --- |

(273)

Приходите от невъздухоплавателни дейности представляват по-голямата част от приходите на летище Beauvais, а сред приходите от невъздухоплавателни дейности приходите от автобусната линия между Париж и летището представляват основната позиция в приходната част на бюджета. По този начин през 2009 г. приходите от експлоатация на автобусната линия представляват 49 % от приходите на летището, а другите приходи от невъздухоплавателни дейности — 16 % от приходите (приходите от въздухоплавателни дейности представляват 12 % от приходите, а таксата за сигурност — 23 %).

| (274) | Комисията основава оценката на приходите от експлоатацията на автобусната линия на i) действащите към момента на подписване на договорите тарифи (134) и ii) дела на пътниците, които ползват автобусната линия през годината, предхождаща подписването на договора (този дял възлиза на [55—60] % в периода 1997—2005 г., като след това се стабилизира около 50 % в периода 2006—2011 г.). Комисията счете, че за договори, които обхващат няколко години, автобусните тарифи се увеличават с 2 % годишно поради инфлацията. За реконструирания бизнес план RYAN3 за период от 10 години Комисията също така прие годишен спад от един процентен пункт за дела на пътниците, ползващи автобусната линия (като по този начин от 57 % той намалява на 48 % за 10 години), за да се вземе предвид ръстът на дейностите по паркиране на летището и очакваното нарастване на броя на местните пътници или на идващите от северната част на региона. |
| --- | --- |

(274)

Комисията основава оценката на приходите от експлоатацията на автобусната линия на i) действащите към момента на подписване на договорите тарифи (134) и ii) дела на пътниците, които ползват автобусната линия през годината, предхождаща подписването на договора (този дял възлиза на [55—60] % в периода 1997—2005 г., като след това се стабилизира около 50 % в периода 2006—2011 г.). Комисията счете, че за договори, които обхващат няколко години, автобусните тарифи се увеличават с 2 % годишно поради инфлацията. За реконструирания бизнес план RYAN3 за период от 10 години Комисията също така прие годишен спад от един процентен пункт за дела на пътниците, ползващи автобусната линия (като по този начин от 57 % той намалява на 48 % за 10 години), за да се вземе предвид ръстът на дейностите по паркиране на летището и очакваното нарастване на броя на местните пътници или на идващите от северната част на региона.

134

| (275) | Оценката на другите приходи от невъздухоплавателни дейности (паркинг, магазини и т.н.) се основава на анализа на отчетите за приходите и разходите на оператора на летището. Те са в размер на около 1,50 EUR на пътник през 2000—2001 г. и 2,20 EUR на пътник през 2008—2009 г. Комисията приема, че за договори, които обхващат няколко години, другите приходи от невъздухоплавателни дейности се увеличават с 2 % годишно поради инфлацията. |
| --- | --- |

(275)

Оценката на другите приходи от невъздухоплавателни дейности (паркинг, магазини и т.н.) се основава на анализа на отчетите за приходите и разходите на оператора на летището. Те са в размер на около 1,50 EUR на пътник през 2000—2001 г. и 2,20 EUR на пътник през 2008—2009 г. Комисията приема, че за договори, които обхващат няколко години, другите приходи от невъздухоплавателни дейности се увеличават с 2 % годишно поради инфлацията.

| (276) | Приходите от невъздухоплавателни дейности, посочени в съображения 274 и 275, са взети предвид във всички реконструирани бизнес планове. При необходимост са взети предвид също и други видове приходи от невъздухоплавателни дейности, за да се отразят някои специфични споразумения. Тяхното въздействие обаче e незначително:






  а) | за договорите RYAN1, RYAN2 и RYAN3 Комисията взе предвид сключеното с Ryanair споразумение, по силата на което операторът на летището получава комисиона в размер на 5 % от стойността на самолетните билети на Ryanair, които продава директно. Въз основа на приходи в размер на 100 000 EUR през 2002 г. Франция оцени, че тези приходи възлизат на 0,15 EUR на пътник; |
| --- | --- | --- |

(276)

Приходите от невъздухоплавателни дейности, посочени в съображения 274 и 275, са взети предвид във всички реконструирани бизнес планове. При необходимост са взети предвид също и други видове приходи от невъздухоплавателни дейности, за да се отразят някои специфични споразумения. Тяхното въздействие обаче e незначително:

а)

за договорите RYAN1, RYAN2 и RYAN3 Комисията взе предвид сключеното с Ryanair споразумение, по силата на което операторът на летището получава комисиона в размер на 5 % от стойността на самолетните билети на Ryanair, които продава директно. Въз основа на приходи в размер на 100 000 EUR през 2002 г. Франция оцени, че тези приходи възлизат на 0,15 EUR на пътник;

| б) | за договорите, в които се предвиждат незадължителни услуги, свързани с почистването на самолетите и други услуги, Комисията приема, че авиокомпаниите използват тези услуги в 5 % от случаите. |
| --- | --- |

б)

за договорите, в които се предвиждат незадължителни услуги, свързани с почистването на самолетите и други услуги, Комисията приема, че авиокомпаниите използват тези услуги в 5 % от случаите.

Допълнителни оперативни разходи на летището

Допълнителни оперативни разходи на летището

| (277) | Допълнителните оперативни разходи на летището представляват основната разходна позиция в бизнес плановете. Те включват всички оперативни разходи на летището (персонал, закупуване на оборудване и т.н.), но не включват инвестициите, направени на летището, нито разходите, свързани с упражняваните от държавата публични правомощия. |
| --- | --- |

(277)

Допълнителните оперативни разходи на летището представляват основната разходна позиция в бизнес плановете. Те включват всички оперативни разходи на летището (персонал, закупуване на оборудване и т.н.), но не включват инвестициите, направени на летището, нито разходите, свързани с упражняваните от държавата публични правомощия.

| (278) | Що се отнася до допълнителните разходи за инвестиции, следва да се отбележи, че според Франция на летище Beauvais не е трябвало да се правят никакви инвестиции, произтичащи от конкретен договор, който е предмет на настоящото разследване. По този начин и като се вземе предвид фактът, че никакви данни от досието не показват, че оператор в условията на пазарна икономика би очаквал, че ще трябва да осъществи определени инвестиции вследствие на един или няколко от договорите, които са предмет на официалната процедура по разследване, в настоящия анализ не са отчетени никакви допълнителни разходи за инвестиции. |
| --- | --- |

(278)

Що се отнася до допълнителните разходи за инвестиции, следва да се отбележи, че според Франция на летище Beauvais не е трябвало да се правят никакви инвестиции, произтичащи от конкретен договор, който е предмет на настоящото разследване. По този начин и като се вземе предвид фактът, че никакви данни от досието не показват, че оператор в условията на пазарна икономика би очаквал, че ще трябва да осъществи определени инвестиции вследствие на един или няколко от договорите, които са предмет на официалната процедура по разследване, в настоящия анализ не са отчетени никакви допълнителни разходи за инвестиции.

| (279) | Допълнителните оперативни разходи покриват оперативните разходи, свързани както с въздухоплавателните, така и невъздухоплавателните дейности (автобус и други невъздухоплавателни дейности). |
| --- | --- |

(279)

Допълнителните оперативни разходи покриват оперативните разходи, свързани както с въздухоплавателните, така и невъздухоплавателните дейности (автобус и други невъздухоплавателни дейности).

| (280) | Допълнителните оперативни разходи не включват разходите, свързани със задълженията, произтичащи от упражняването на публични правомощия (сигурност и безопасност), които се покриват от държавата (и не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС). |
| --- | --- |

(280)

Допълнителните оперативни разходи не включват разходите, свързани със задълженията, произтичащи от упражняването на публични правомощия (сигурност и безопасност), които се покриват от държавата (и не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС).

| (281) | За да възпроизведе оперативните разходи, Комисията използва информацията, съдържаща се в отчетите за приходите и разходите на CCIO и на SAGEB. Годишните оперативни разходи се състоят от общите оперативни разходи, от които се изваждат: i) оперативните разходи, свързани с упражняването на публични правомощия (сигурност и безопасност — тези разходи се финансират от таксата за сигурност), и ii) амортизациите на инвестициите (които се състоят от разходите за амортизация и провизиите, предназначени за реконструкция и основни ремонтни дейности). |
| --- | --- |

(281)

За да възпроизведе оперативните разходи, Комисията използва информацията, съдържаща се в отчетите за приходите и разходите на CCIO и на SAGEB. Годишните оперативни разходи се състоят от общите оперативни разходи, от които се изваждат: i) оперативните разходи, свързани с упражняването на публични правомощия (сигурност и безопасност — тези разходи се финансират от таксата за сигурност), и ii) амортизациите на инвестициите (които се състоят от разходите за амортизация и провизиите, предназначени за реконструкция и основни ремонтни дейности).

| (282) | Анализът на промените в оперативните разходи в зависимост от броя на пътниците позволява да се изчислят допълнителните оперативни разходи на пътник, т.е. допълнителните оперативни разходи, генерирани от пристигането на допълнителен пътник. Съответно графика 1 и графика 2 илюстрират, че промяната на броя на пътниците и оперативните разходи са тясно взаимосвързани. |
| --- | --- |

(282)

Анализът на промените в оперативните разходи в зависимост от броя на пътниците позволява да се изчислят допълнителните оперативни разходи на пътник, т.е. допълнителните оперативни разходи, генерирани от пристигането на допълнителен пътник. Съответно графика 1 и графика 2 илюстрират, че промяната на броя на пътниците и оперативните разходи са тясно взаимосвързани.

| (283) | Комисията разграничи два периода, през които ръстът на оперативните разходи има различни характеристики. От друга страна, в периода 1997—2001 г. допълнителните оперативни разходи са в размер на 6,54 EUR на пътник по стойност за 2001 г. За договорите, подписани преди 31 декември 2001 г., Комисията основава допълнителните оперативни разходи на тези данни. Използваната в реконструирания бизнес план стойност е коригирана спрямо инфлацията. По този начин за подписания през 1999 г. бизнес план RYAN1 Комисията приема, че допълнителните оперативни разходи са в размер на 6,35 EUR, което съответства на стойност от 6,54 EUR след корекция спрямо инфлацията за периода 1999—2001 г. Резултатът от извършения от Комисията анализ е представен в графика 1.

  Графика 1


  Оперативни разходи в зависимост от броя на пътниците (1997—2001 г.)







  Източник: Информация, предоставена от летище Beauvais. Анализ на Комисията |
| --- | --- |

(283)

Комисията разграничи два периода, през които ръстът на оперативните разходи има различни характеристики. От друга страна, в периода 1997—2001 г. допълнителните оперативни разходи са в размер на 6,54 EUR на пътник по стойност за 2001 г. За договорите, подписани преди 31 декември 2001 г., Комисията основава допълнителните оперативни разходи на тези данни. Използваната в реконструирания бизнес план стойност е коригирана спрямо инфлацията. По този начин за подписания през 1999 г. бизнес план RYAN1 Комисията приема, че допълнителните оперативни разходи са в размер на 6,35 EUR, което съответства на стойност от 6,54 EUR след корекция спрямо инфлацията за периода 1999—2001 г. Резултатът от извършения от Комисията анализ е представен в графика 1.

Графика 1

Графика 1

Оперативни разходи в зависимост от броя на пътниците (1997—2001 г.)

Оперативни разходи в зависимост от броя на пътниците (1997—2001 г.)

Image 6

Източник: Информация, предоставена от летище Beauvais. Анализ на Комисията

Източник

| (284) | Графика 1 е изготвена съгласно следната методика:






  1) | Всяка точка от графиката съответства на година между 1997 г. и 2001 г.; |
| --- | --- | --- |

(284)

Графика 1 е изготвена съгласно следната методика:

1)

Всяка точка от графиката съответства на година между 1997 г. и 2001 г.;

| 2) | За всяка точка по оста х е посочен броят на превозените през годината пътници, а по оста y — общите оперативни разходи на летището през годината; |
| --- | --- |

2)

За всяка точка по оста х е посочен броят на превозените през годината пътници, а по оста y — общите оперативни разходи на летището през годината;

| 3) | Линията, определена от уравнението y=6.5405x +152944, е екстраполирана въз основа на всички точки. Корелацията между екстраполираната линия и точките е много висока, като R2 е равно на 0,9105, което означава, че екстраполираната линия е отлично приближение за моделиране на подравняването на точките и позволява да се определи линейната връзка между оперативните разходи на летището и броя на превозените пътници. По този начин уравнението на екстраполираната линия дава възможност да се определи размерът на оперативните разходи (y) в зависимост от броя на превозените пътници (x); |
| --- | --- |

3)

Линията, определена от уравнението y=6.5405x +152944, е екстраполирана въз основа на всички точки. Корелацията между екстраполираната линия и точките е много висока, като R2 е равно на 0,9105, което означава, че екстраполираната линия е отлично приближение за моделиране на подравняването на точките и позволява да се определи линейната връзка между оперативните разходи на летището и броя на превозените пътници. По този начин уравнението на екстраполираната линия дава възможност да се определи размерът на оперативните разходи (y) в зависимост от броя на превозените пътници (x);

2

| 4) | Допълнителните оперативни разходи възлизат на 6,5405 EUR на допълнително превозен пътник. |
| --- | --- |

4)

Допълнителните оперативни разходи възлизат на 6,5405 EUR на допълнително превозен пътник.

| (285) | От друга страна, в периода 2002—2009 г. допълнителните оперативни разходи са в размер на 8,47 EUR на пътник през 2009 г. За подписаните в периода 2002—2010 г. договори Комисията е определила допълнителните оперативни разходи въз основа на тези данни при допускането, че през 2010 г. информираният оператор ще се основава на известните до 2009 г. оперативни разходи. Използваната в реконструирания бизнес план стойност е коригирана спрямо инфлацията. По този начин за подписания през 2006 г. бизнес план FLYM1 Комисията приема, че допълнителните оперативни разходи са в размер на 8,05 EUR, което съответства на стойност от 8,47 EUR след корекция спрямо инфлацията за периода 2006—2009 г. Резултатът от извършения от Комисията анализ е представен в графика 2.

  Графика 2


  Оперативни разходи в зависимост от броя на пътниците (2002—2009 г.)







  Източник: Информация, предоставена от летище Beauvais. Анализ на Комисията |
| --- | --- |

(285)

От друга страна, в периода 2002—2009 г. допълнителните оперативни разходи са в размер на 8,47 EUR на пътник през 2009 г. За подписаните в периода 2002—2010 г. договори Комисията е определила допълнителните оперативни разходи въз основа на тези данни при допускането, че през 2010 г. информираният оператор ще се основава на известните до 2009 г. оперативни разходи. Използваната в реконструирания бизнес план стойност е коригирана спрямо инфлацията. По този начин за подписания през 2006 г. бизнес план FLYM1 Комисията приема, че допълнителните оперативни разходи са в размер на 8,05 EUR, което съответства на стойност от 8,47 EUR след корекция спрямо инфлацията за периода 2006—2009 г. Резултатът от извършения от Комисията анализ е представен в графика 2.

Графика 2

Графика 2

Оперативни разходи в зависимост от броя на пътниците (2002—2009 г.)

Оперативни разходи в зависимост от броя на пътниците (2002—2009 г.)

Image 7

Източник: Информация, предоставена от летище Beauvais. Анализ на Комисията

Източник

| (286) | Графика 2 е изготвена съгласно следната методика:






  1) | Всяка точка от графиката съответства на година между 2002 г. и 2009 г.; |
| --- | --- | --- |

(286)

Графика 2 е изготвена съгласно следната методика:

1)

Всяка точка от графиката съответства на година между 2002 г. и 2009 г.;

| 2) | За всяка точка по оста х е посочен броят на превозените през годината пътници, а по оста y — общите оперативни разходи на летището през годината; |
| --- | --- |

2)

За всяка точка по оста х е посочен броят на превозените през годината пътници, а по оста y — общите оперативни разходи на летището през годината;

| 3) | Линията, определена от уравнението y=8.4719x +1E+06, е екстраполирана въз основа на всички точки. Корелацията между екстраполираната линия и точките е много висока, като R2 е равно на 0,9271, което означава, че екстраполираната линия е отлично приближение за моделиране на подравняването на точките и позволява да се определи линейната връзка между оперативните разходи на летището и броя на превозените пътници. По този начин уравнението на екстраполираната линия дава възможност да се определи размерът на оперативните разходи (y) в зависимост от броя на превозените пътници (x); |
| --- | --- |

3)

Линията, определена от уравнението y=8.4719x +1E+06, е екстраполирана въз основа на всички точки. Корелацията между екстраполираната линия и точките е много висока, като R2 е равно на 0,9271, което означава, че екстраполираната линия е отлично приближение за моделиране на подравняването на точките и позволява да се определи линейната връзка между оперативните разходи на летището и броя на превозените пътници. По този начин уравнението на екстраполираната линия дава възможност да се определи размерът на оперативните разходи (y) в зависимост от броя на превозените пътници (x);

E

2

| 4) | Допълнителните оперативни разходи възлизат на 8,4719 EUR на допълнително превозен пътник. |
| --- | --- |

4)

Допълнителните оперативни разходи възлизат на 8,4719 EUR на допълнително превозен пътник.

| (287) | Комисията счете, че за обхващащите повече от една година договори допълнителните оперативни разходи се определят за първата година от договора съгласно описания в съображения 285 и 286 метод, след което разходите се увеличават с 2 % на година поради инфлацията. |
| --- | --- |

(287)

Комисията счете, че за обхващащите повече от една година договори допълнителните оперативни разходи се определят за първата година от договора съгласно описания в съображения 285 и 286 метод, след което разходите се увеличават с 2 % на година поради инфлацията.

Разходи за маркетинг — механизми за стимулиране

Разходи за маркетинг — механизми за стимулиране

| (288) | Договорите RYAN4, RYAN5, WIZZ1, WIZZ2, WIZZ3, VOLA1, AIRH1 и CENT1 съдържат клаузи, с които операторът на летището се задължава да изплати на авиокомпаниите финансови вноски в зависимост от привлечения от авиокомпанията трафик. Това финансиране представлява разходи за управляващия орган на летището и се взема предвид в реконструираните от Комисията бизнес планове. Останалите договори не включват такива клаузи. |
| --- | --- |

(288)

Договорите RYAN4, RYAN5, WIZZ1, WIZZ2, WIZZ3, VOLA1, AIRH1 и CENT1 съдържат клаузи, с които операторът на летището се задължава да изплати на авиокомпаниите финансови вноски в зависимост от привлечения от авиокомпанията трафик. Това финансиране представлява разходи за управляващия орган на летището и се взема предвид в реконструираните от Комисията бизнес планове. Останалите договори не включват такива клаузи.

8.2.1.3.   Реконструирани от Комисията бизнес планове — резултати

Реконструирани от Комисията бизнес планове — резултати

| (289) | За всички подписани от CCIO и SAGEB договори, предмет на настоящото решение, реконструираните от Комисията бизнес планове показват генериране на допълнителна печалба за управляващия орган на летището, което потвърждава заключенията на Франция, според които подписаните от CCIO и SAGEB договори са били подписани от оператор на летище, който упражнява своята дейност при нормални условия на пазарна икономика. |
| --- | --- |

(289)

За всички подписани от CCIO и SAGEB договори, предмет на настоящото решение, реконструираните от Комисията бизнес планове показват генериране на допълнителна печалба за управляващия орган на летището, което потвърждава заключенията на Франция, според които подписаните от CCIO и SAGEB договори са били подписани от оператор на летище, който упражнява своята дейност при нормални условия на пазарна икономика.

| (290) | Следователно подписаните от CCIO и SAGEB договори с авиокомпаниите не са предоставили предимства на последните по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и поради това не представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(290)

Следователно подписаните от CCIO и SAGEB договори с авиокомпаниите не са предоставили предимства на последните по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и поради това не представляват държавна помощ.

8.2.1.4.   Акционерно споразумение на SAGEB — влияние на частния акционер

Акционерно споразумение на SAGEB — влияние на частния акционер

| (291) | В допълнение към представения в раздел 8.2.1.3 анализ Комисията счита, че решенията за подписване на договорите за летищни услуги между SAGEB и авиокомпаниите са в съответствие с пазарните условия, доколкото те са одобрени съвместно от двамата акционери на SAGEB (CCIO в качеството на държавно образувание и дружеството Véolia Transport в качеството на частен оператор), които са изложени на рисковете и печалбите, произтичащи от тези сделки, при подобни условия. SAGEB е подписало договорите RYAN4, RYAN5 и WIZZ3 (вж. съображение 51). |
| --- | --- |

(291)

В допълнение към представения в раздел 8.2.1.3 анализ Комисията счита, че решенията за подписване на договорите за летищни услуги между SAGEB и авиокомпаниите са в съответствие с пазарните условия, доколкото те са одобрени съвместно от двамата акционери на SAGEB (CCIO в качеството на държавно образувание и дружеството Véolia Transport в качеството на частен оператор), които са изложени на рисковете и печалбите, произтичащи от тези сделки, при подобни условия. SAGEB е подписало договорите RYAN4, RYAN5 и WIZZ3 (вж. съображение 51).

| (292) | В известието на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, се посочва, че съответствието на една сделка с пазарните условия може да бъде пряко установено, когато сделката се извършва pari passu от публичноправни субекти и частни оператори (135). |
| --- | --- |

(292)

В известието на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, се посочва, че съответствието на една сделка с пазарните условия може да бъде пряко установено, когато сделката се извършва pari passu от публичноправни субекти и частни оператори (135).

pari passu

135

| (293) | В настоящия случай Комисията трябва да анализира поведението на SAGEB, оператора на летището, а не съвместно поведението на SAGEB и на други публични или частни оператори. Комисията също така анализира процеса на вземане на решения в рамките на SAGEB във връзка с подписването на договорите с авиокомпаниите и съответните роли на акционерите на SAGEB (CCIO с 51 % и дружеството Véolia Transport с 49 %). |
| --- | --- |

(293)

В настоящия случай Комисията трябва да анализира поведението на SAGEB, оператора на летището, а не съвместно поведението на SAGEB и на други публични или частни оператори. Комисията също така анализира процеса на вземане на решения в рамките на SAGEB във връзка с подписването на договорите с авиокомпаниите и съответните роли на акционерите на SAGEB (CCIO с 51 % и дружеството Véolia Transport с 49 %).

| (294) | Ролята и правомощията на CCIO и на Véolia Transport в рамките на SAGEB се уреждат от устава на SAGEB, както и от акционерното споразумение, подписано между CCIO и Véolia Transport. |
| --- | --- |

(294)

Ролята и правомощията на CCIO и на Véolia Transport в рамките на SAGEB се уреждат от устава на SAGEB, както и от акционерното споразумение, подписано между CCIO и Véolia Transport.

| (295) | В рамките на SAGEB е създаден Комитет на акционерите, който е съставен от десет представители на акционерите. Всеки акционер назначава определен брой представители пропорционално на своето участие (числото се закръгля до най-близкото цяло число) (136). По този начин са назначени петима представители от CCIO и петима от Véolia Transport. |
| --- | --- |

(295)

В рамките на SAGEB е създаден Комитет на акционерите, който е съставен от десет представители на акционерите. Всеки акционер назначава определен брой представители пропорционално на своето участие (числото се закръгля до най-близкото цяло число) (136). По този начин са назначени петима представители от CCIO и петима от Véolia Transport.

136

| (296) | Председателят (който изпълнява функциите на директор на летището) и заместник-председателят (който замества председателя, в случай че последният е възпрепятстван) на SAGEB се назначават с квалифицирано мнозинство от Комитета на акционерите (75 % от гласовете на акционерите) по предложение на мажоритарния акционер за председателя и по предложение на Véolia Transport за заместник-председателя (137). Както CCIO, така и Véolia Transport се ползват от блокиращо малцинство за тези две назначения, които следователно трябва да бъдат предмет на консенсус между двамата акционери. Председателят и заместник-председателят са членове на Комитета на акционерите. Назначенията на оперативен директор (предложен от Véolia Transport), директор на техническите служби и счетоводен и финансов директор се одобряват от Комитета на акционерите с квалифицирано мнозинство (138). Така за всички ключови функции, свързани с експлоатацията на летището, CCIO и Véolia Transport се ползват от блокиращо малцинство и решенията трябва да се вземат с консенсус между двамата акционери. |
| --- | --- |

(296)

Председателят (който изпълнява функциите на директор на летището) и заместник-председателят (който замества председателя, в случай че последният е възпрепятстван) на SAGEB се назначават с квалифицирано мнозинство от Комитета на акционерите (75 % от гласовете на акционерите) по предложение на мажоритарния акционер за председателя и по предложение на Véolia Transport за заместник-председателя (137). Както CCIO, така и Véolia Transport се ползват от блокиращо малцинство за тези две назначения, които следователно трябва да бъдат предмет на консенсус между двамата акционери. Председателят и заместник-председателят са членове на Комитета на акционерите. Назначенията на оперативен директор (предложен от Véolia Transport), директор на техническите служби и счетоводен и финансов директор се одобряват от Комитета на акционерите с квалифицирано мнозинство (138). Така за всички ключови функции, свързани с експлоатацията на летището, CCIO и Véolia Transport се ползват от блокиращо малцинство и решенията трябва да се вземат с консенсус между двамата акционери.

137

138

| (297) | Решенията, свързани с подписването на договори с авиокомпаниите, се одобряват от Комитета на акционерите с квалифицирано мнозинство (139). Това се отнася по-специално до следните решения:






  а) | приемане и одобрение на годишния бюджет; |
| --- | --- | --- |

(297)

Решенията, свързани с подписването на договори с авиокомпаниите, се одобряват от Комитета на акционерите с квалифицирано мнозинство (139). Това се отнася по-специално до следните решения:

139

а)

приемане и одобрение на годишния бюджет;

| б) | одобрение на актуализациите на бизнес плана; |
| --- | --- |

б)

одобрение на актуализациите на бизнес плана;

| в) | всички непредвидени в годишния бюджет актове, договори или споразумения със срок над една година или актове, с които SAGEB поема задължения, надхвърлящи 100 000 EUR; |
| --- | --- |

в)

всички непредвидени в годишния бюджет актове, договори или споразумения със срок над една година или актове, с които SAGEB поема задължения, надхвърлящи 100 000 EUR;

| г) | всяко решение, което може да засегне оборота на SAGEB със сума, надхвърляща 100 000 EUR (какъвто е случаят с договорите RYAN4, RYAN5 и WIZZ3); |
| --- | --- |

г)

всяко решение, което може да засегне оборота на SAGEB със сума, надхвърляща 100 000 EUR (какъвто е случаят с договорите RYAN4, RYAN5 и WIZZ3);

| д) | всяко действие, задължение или решение, което може да засегне с повече от 4 % общия брой полети на летището (какъвто е случаят с договорите RYAN5 и WIZZ3, които засягат съответно 5,3 % и 113 % от трафика). |
| --- | --- |

д)

всяко действие, задължение или решение, което може да засегне с повече от 4 % общия брой полети на летището (какъвто е случаят с договорите RYAN5 и WIZZ3, които засягат съответно 5,3 % и 113 % от трафика).

| (298) | Двамата акционери, които се намират в сходно положение, са взели решенията, свързани с подписването на договори с авиокомпаниите, при едни и същи условия. Комисията достига до това заключение, като отбелязва по-специално, че:






  а) | решенията, свързани с подписването на договорите с авиокомпаниите, и по-специално по отношение на договори RYAN4, RYAN5 и WIZZ3, са взети съвместно от двамата акционери и изискват одобрението на всеки от тях; |
| --- | --- | --- |

(298)

Двамата акционери, които се намират в сходно положение, са взели решенията, свързани с подписването на договори с авиокомпаниите, при едни и същи условия. Комисията достига до това заключение, като отбелязва по-специално, че:

а)

решенията, свързани с подписването на договорите с авиокомпаниите, и по-специално по отношение на договори RYAN4, RYAN5 и WIZZ3, са взети съвместно от двамата акционери и изискват одобрението на всеки от тях;

| б) | двамата акционери са изложени на рисковете и печалбите от експлоатацията на летището при едни и същи условия и пропорционално на акционерното си участие в SAGEB, т.е. 51 % за CCIO и 49 % за Véolia Transport; |
| --- | --- |

б)

двамата акционери са изложени на рисковете и печалбите от експлоатацията на летището при едни и същи условия и пропорционално на акционерното си участие в SAGEB, т.е. 51 % за CCIO и 49 % за Véolia Transport;

| в) | по този начин участието на Véolia Transport е от действително икономическо значение и (140), като се има предвид акционерното споразумение, неговите решения имат същата тежест като решенията на CCIO; |
| --- | --- |

в)

по този начин участието на Véolia Transport е от действително икономическо значение и (140), като се има предвид акционерното споразумение, неговите решения имат същата тежест като решенията на CCIO;

140

| г) | положението на CCIO и това на Véolia Transport са сравними с оглед на експлоатацията. Въпреки че CCIO е била оператор на летище Beauvais преди SAGEB, експозицията ѝ във връзка с резултатите на летището се ограничава до нейната роля в SAGEB и по никакъв начин не е част от нейната роля като оператор преди SAGEB. По този начин в договора за възлагане, подписан между SMABT и SAGEB, не се посочват задължения на CCIO, които са били свързани с нейното управление на летището преди 1 юни 2008 г. (начална дата на експлоатацията на летището от SAGEB). |
| --- | --- |

г)

положението на CCIO и това на Véolia Transport са сравними с оглед на експлоатацията. Въпреки че CCIO е била оператор на летище Beauvais преди SAGEB, експозицията ѝ във връзка с резултатите на летището се ограничава до нейната роля в SAGEB и по никакъв начин не е част от нейната роля като оператор преди SAGEB. По този начин в договора за възлагане, подписан между SMABT и SAGEB, не се посочват задължения на CCIO, които са били свързани с нейното управление на летището преди 1 юни 2008 г. (начална дата на експлоатацията на летището от SAGEB).

| (299) | Комисията заключава, че: i) подписването на договорите с авиокомпаниите е извършено pari passu от CCIO и Véolia Transport; ii) поради наличието на акционерно споразумение със CCIO, Véolia Transport може да се увери, че подписването на договорите между SAGEB и авиокомпаниите е в съответствие с нейните интереси; както и iii) по този начин сделките се сключват от частен оператор в условията на пазарна икономика и следователно са в съответствие с пазарните условия. |
| --- | --- |

(299)

Комисията заключава, че: i) подписването на договорите с авиокомпаниите е извършено pari passu от CCIO и Véolia Transport; ii) поради наличието на акционерно споразумение със CCIO, Véolia Transport може да се увери, че подписването на договорите между SAGEB и авиокомпаниите е в съответствие с нейните интереси; както и iii) по този начин сделките се сключват от частен оператор в условията на пазарна икономика и следователно са в съответствие с пазарните условия.

pari passu

| (300) | В подкрепа на това заключение Комисията също така отбелязва, че SAGEB е извършило икономически анализи преди подписването на договорите RYAN4, RYAN5 и WIZZ3 с цел гарантиране на рентабилността на тези договори, както и че тези анализи са одобрени от Комитета на акционерите. В подкрепа на своето заключение Комисията също така отбелязва, че от 2008 г. до 2011 г. SAGEB е генерирало печалба от експлоатацията на летището, което илюстрира доброто управление от страна на SAGEB. |
| --- | --- |

(300)

В подкрепа на това заключение Комисията също така отбелязва, че SAGEB е извършило икономически анализи преди подписването на договорите RYAN4, RYAN5 и WIZZ3 с цел гарантиране на рентабилността на тези договори, както и че тези анализи са одобрени от Комитета на акционерите. В подкрепа на своето заключение Комисията също така отбелязва, че от 2008 г. до 2011 г. SAGEB е генерирало печалба от експлоатацията на летището, което илюстрира доброто управление от страна на SAGEB.

| (301) | В заключение анализът на устава на SAGEB и на акционерното споразумение на SAGEB позволява да се потвърди посоченото в съображение 290 заключение, а именно, че подписаните от SAGEB с авиокомпаниите договори не предоставят предимства на тези авиокомпании по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и следователно не представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(301)

В заключение анализът на устава на SAGEB и на акционерното споразумение на SAGEB позволява да се потвърди посоченото в съображение 290 заключение, а именно, че подписаните от SAGEB с авиокомпаниите договори не предоставят предимства на тези авиокомпании по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и следователно не представляват държавна помощ.

8.2.2.   Заключение относно наличието на държавна помощ

Заключение относно наличието на държавна помощ

| (302) | Комисията заключава, че сключените от CCIO и SAGEB договори за летищни услуги, които са изброени в таблица 9, не са предоставили икономическо предимство на авиокомпаниите, тъй като са сключени в съответствие с принципа на ОУПИ. |
| --- | --- |

(302)

Комисията заключава, че сключените от CCIO и SAGEB договори за летищни услуги, които са изброени в таблица 9, не са предоставили икономическо предимство на авиокомпаниите, тъй като са сключени в съответствие с принципа на ОУПИ.

| (303) | Следователно договорите за летищни услуги не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, |
| --- | --- |

(303)

Следователно договорите за летищни услуги не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

1.   Субсидиите за инвестиции, предоставени от департамент Oise, Общинското сдружение на Beauvaisis и регион Пикардия на Търговско-промишлената камара на департамент Oise в размер на 1 110 669 EUR през 2001 г. и в размер на 567 782 EUR през 2006 г., за покриване на разходите, свързани с държавни функции на летище Beauvais, както и субсидиите за инвестиции в размер на 14,5 млн. евро, предоставени през 2008 г. от Смесения синдикат на летище Beauvais-Tillé на дружество Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

2.   Субсидиите за инвестиции, предоставени от департамент Oise, Общинското сдружение на Beauvaisis и регион Пикардия на Търговско-промишлената камара на департамент Oise в размер на 3,20 млн. евро през 2001 г. и в размер на 6,23 млн. евро през 2006 г., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Тази държавна помощ е предоставена неправомерно от Франция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

3.   Оперативните субсидии, предоставени на Търговско-промишлената камара на департамент Oise, както и паричните авансови плащания, предоставени от общата служба на Търговско-промишлената камара на департамент Oise на нейната летищна служба преди 12 декември 2000 г., не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

4.   Паричните авансови плащания, предоставени от общата служба на Търговско-промишлената камара на департамент Oise на нейната летищна служба в периода 2001—2004 г., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Тази държавна помощ е предоставена неправомерно от Франция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

5.   Частичното поемане от Смесения синдикат на летище Beauvais-Tillé на разходите, свързани с прилагането на план за развитие на туризма, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

6.   Държавните помощи, посочени в параграфи 2 и 4, са съвместими с вътрешния пазар по силата на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Член 2

1.   Договорите за летищни услуги, сключени между Търговско-промишлената камара на департамент Oise и Ryanair съответно на 8 септември 1998 г., 16 март 2001 г. и 12 февруари 2002 г., както и договорите за летищни услуги, сключени от Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais с Ryanair на 4 февруари 2010 г. и на 27 юли 2010 г., не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

2.   Договорите за летищни услуги, сключени между Търговско-промишлената камара на департамент Oise и Wizz Air съответно на 11 юни 2004 г. и 1 юли 2005 г., както и договорът за летищни услуги, сключен между Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais и Wizz Air на 1 юни 2009 г., не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

3.   Договорите за летищни услуги, сключени от Търговско-промишлената камара на департамент Oise с Goodjet на 14 декември 2001 г., с Ciaofly на 24 април 2002 г., с Berlin Jet на 30 януари 2003 г., с Volare на 13 февруари 2003 г., със Sterling на 15 юли 2004 г., с Norwegian Air Shuttle на 7 април 2005 г., с Air Horizon на 12 юли 2004 г., с Air Polonia на 20 октомври 2004 г., с Blue Air на 11 октомври 2005 г. и на 28 август 2007 г., с Flyme на 30 март 2006 г. и със Centralwings на 18 февруари 2007 г., не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Член 3

Адресат на настоящото решение е Френската република.

Съставено в Брюксел на 26 юли 2022 година.

За Комисията

Margrethe VESTAGER

Член на Комисията

---

(1)  
  ОВ C 279, 14.9.2012 г., стр. 23.

1

(2)  Доклад с окончателни бележки относно управлението на Търговско-промишлената камара на департамент Oise, достъпен на: http://www.ccomptes.fr/fr/CRC20/documents/ROD/PIR200714.pdf

2

(3)  
  ОВ C 279, 14.9.2012 г., стр. 23.

3

(4)  С писма от 30 май 2012 г., 15 юни 2012 г., 3 май 2013 г., 9 януари 2014 г., 23 януари 2014 г., 4 февруари 2014 г., 2 юли 2014 г., 12 септември 2014 г., 16 декември 2015 г. и 17 май 2019 г.

4

(5)  Решение (ЕС) 2016/1698 на Комисията от 20 февруари 2014 година относно мерки SA.22932 (2011/C) (ex NN 37/2007), приведени в действие от Франция в полза на летище Marseille Provence и на авиокомпаниите — ползватели на летището (ОВ L 260, 27.9.2016 г., стр. 1).

5

(6)  Съобщение на Комисията — Насоки относно държавните помощи за летища и авиокомпании (ОВ C 99, 4.4.2014 г., стр. 3).

6

(7)  
  ОВ C 113, 15.4.2014 г., стр. 30.

7

(8)  Съгласно приложенията към писмото на френските органи от 31 януари 2012 г.

8

(9)  Бюджетният контрол има за цел да гарантира спазването на правилата, приложими в областта на изготвянето, приемането и изпълнението на бюджетите на органите на местната власт и техните публичноправни организации. Съгласно разпоредите на членове L.1612-1 до L1612-20 от Общия кодекс на местното самоуправление (CGCT) и на член 72 от Конституцията на Френската република той се упражнява на изключителна основа от префекта, съвместно с регионалните сметни палати. Единствен префектът е оправомощен да преразглежда бюджетните документи в рамките на правомощието си за заместване, което му позволява да коригира служебно бюджета и да го привежда в изпълнение. Бюджетният контрол се отнася до датата на приемане на бюджета, действителната балансираност на бюджета, приемането на отчетите и дефицита на административната сметка, както и до осигуряването на средства в бюджета и служебното разпореждане със задължителните разходи.

9

(10)  Член 58 от закона за изменение на бюджета за 2006 г. от 30 декември 2006 г.

10

(11)  Данните са от френските органи към 31 януари 2012 г. Обслужването на автобусната линия Париж—Beauvais започва през май 1997 г. Според Франция спадът в резултата през 2004 г. се обяснява с особено голямата тежест на провизиите за обновяване на отдадените на концесия материални активи (5 216 500 EUR) и на провизиите за основен ремонт (590 000 EUR). Активите, обхванати от плана за обновяване, съответстват по-специално на строителните работи по реконструкция на основната писта, паркинга за самолети и пистите за придвижване на самолети, пътищата и отоплителните, електрическите и водопроводните инсталации.

11

(12)  За периода от 1 януари 2008 г. до 31 май 2008 г.

12

(13)  Решение на SMABT от 25 февруари 2008 г.

13

(14)  По-подробно описание на процедурата за възлагане се предоставя в съображение 159 и сл.

14

(15)  През 2008 г. капиталът на Veolia Environnement е разпределен между Caisse des dépôts et consignations (държавно образувание) в размер на 10 %, Groupama (5,55 %), Capital Research and Management Company (5,04 %), EDF (3,87 %), Veolia Environnement (3,17 %), както и физически лица и други частни инвеститори (72,37 %) под формата на акции (https://www.veolia.com/sites/g/files/dvc2491/files/imported-documents/2016/11/Rapport_financier_annuel_-_Document_de_reference_2008_20090406_0.pdf)

15

(16)  Членове 1 и 6 от временното разрешение за ползване на публична собственост от 1 октомври 1997 г.

16

(17)  В член 8 от AOT се посочват обслужването по контрол на въздушното движение и метеорологичното обслужване на въздухоплаването.

17

(18)  Член 9 от AOT.

18

(19)  Член 34 от AOT.

19

(20)  Член 10 от AOT.

20

(21)  Вж. декрет No 97-547 от 29 май 1997 г. за одобрение на типовите спецификации и на договора за концесия, приложими по отношение на предоставените от държавата концесии за строителните дейности, поддръжката и експлоатацията на летищата, изменен с декрет No 99-780 от 6 септември 1999 г.

21

(22)  Следователно съгласно член 16 от спецификацията (към който препраща член 7 от договора за концесия от 2002 г.) тези услуги включват покупка, поддръжка и инсталиране на оборудването, необходимо за обслужването на въздушното движение, включително устройството за управление на светлинната сигнализация, покупка на радиосъоръжения, подпомагащи кацането, както и покупка и инсталиране на евентуални системи за визуална индикация на глисадата.

22

(23)  Член 7.2 от договора за концесия.

23

(24)  Членове 8 и 9 от договора за концесия.

24

(25)  Членове 11 и 13 от договора за концесия.

25

(26)  Членове 8 и 9 от договора за концесия.

26

(27)  Член 1 от СВОУ от 19 март 2008 г. Следва обаче да се уточни, че експлоатацията на автобусната линия се извършва от SAGEB на изключителна основа.

27

(28)  Членове 6 и 7 от СВОУ от 19 март 2008 г.

28

(29)  Съгласно член 27 от СВОУ тези услуги са именно услугите за сигурност и противопожарна безопасност, предотвратяването на опасността от сблъсък с животни, контрола на достъпа до зоните с ограничен достъп на терминалите, задачите по извършване на проверки за безопасност и др.

29

(30)  Що се отнася до задачите във връзка с услугите за сигурност и противопожарна безопасност, както и за предотвратяване на опасността от сблъсък с животни.

30

(31)  Що се отнася до всички други задачи в областта на безопасността и сигурността, посочени в член 27 от СВОУ.

31

(32)  Член 9 от СВОУ. Списъкът на инвестициите е посочен по-нататък в решението.

32

(33)  Членове 11 и 79 от СВОУ.

33

(34)  Съгласно споразумение за финансиране, сключено между департамент Oise и CCIO на 23 юли 2002 г.

34

(35)  Съгласно споразумение за финансиране, сключено между регион Пикардия и CCIO на 13 декември 2002 г.

35

(36)  Съгласно споразумение за финансиране, сключено между CCB и CCIO на 8 октомври 2002 г.

36

(37)  Приносът на департамент Oise и регион Пикардия е бил по 2 060 000 EUR на всеки поотделно, а този на CCB в размер на 191 395 EUR.

37

(38)  CCIO възнамерявала да финансира своята част от този принос чрез самофинансиране (летищна служба) и вземане на заеми.

38

(39)  Преамбюл към допълнение 1 от 10 август 2005 г. към споразумение за финансиране от 23 юли 2002 г.

39

(40)  В графика на инвестициите се разграничават три фази на финансиране: период от 1 юни 2008 г. до 31 декември 2012 г. с ангажимент за 49,9 млн. евро; втори период от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2017 г., за който са предвидени инвестиции в размер на 7,8 млн. евро, и последна фаза на инвестиции в размер на 10,5 млн. евро, която да се осъществи в периода 2018—2023 г.

40

(41)  Планът за развитие на туризма е одобрен предварително от SMABT с решение от 24 януари 2008 г. Той е приложен към СВОУ.

41

(42)  Вж. член 8 от споразумението за целите и средствата от 24 октомври 2008 г.

42

(43)  Решение на Съда от 24 юли 2003 г., Altmark Trans GmbH и Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415.

43

Altmark Trans GmbH и Regierungspräsidium Magdeburg

(44)  Информация, предоставена от Франция на 14 август 2012 г.

44

(45)  Информация, предоставена от Франция на 14 август 2012 г.

45

(46)  Вж. таблица 4. По-конкретно Франция посочва в мнението си, че тези суми възлизат на 920 425 EUR. На практика задълбоченото проучване от страна на Комисията на предоставените от Франция фактури показва, че свързаните със съответните позиции разходи са по-големи от посочените.

46

(47)  Насоки на Общността за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища (ОВ C 312, 9.12.2005 г., стр. 1).

47

(48)  Решение на Първоинстанционния съд, 12 декември 2000 г., Aéroports de Paris c/у Комисия, T-128/98, EU:T:2000:290.

48

Aéroports de Paris c/у Комисия

(49)  Напомня се, че летище Roissy се намира на 80 km от летище Beauvais, докато летище Orly се намира на 115 km.

49

(50)  Според проучването (основаващо се на предоставената от Генералната дирекция за гражданско въздухоплаване информация) през 2011 г. летище Roissy е регистрирало общо 60,7 милиона пътници, а летище Orly — 27,1 милиона пътници.

50

(51)  Тези дестинации са Дъблин, Барселона, Милано, Рим и Стокхолм. В периода 2002—2010 г. тези пет маршрута са най-натоварените маршрути, заминаващи от летище Beauvais, които представляват до 77 % от общия пътникопоток на летище Beauvais, и следователно тези, които могат да имат съществено отражение върху другите парижки летища.

51

(52)  На летище Roissy броят на пътниците по маршрута Париж—Барселона намалява от близо 1,2 милиона през 2008 г. до по-малко от 800 000 през 2010 г. спрямо увеличение от около 550 000 пътници на летище Orly през 2008 г. и почти 800 000 пътници през 2010 г. Що се отнася до летище Beauvais, в периода 2008—2010 г. неговият дял остава ограничен до около 300 000 пътници.

52

(53)  В проучването всъщност се посочва, че времето за достъп от Париж до летище Beauvais е над 1 час с автобус, кола или влак, докато до летищата Orly и Roissy то е по-малко от един или дори половин час.

53

(54)  Според проучването продължителността на пътуването за достигане до летище Beauvais от центъра на Париж не позволява предлаганите въздухоплавателни услуги на летището да бъдат надеждна алтернатива за пътниците, използващи интермодален (основно железопътен) транспорт от Париж. В проучването се стига до заключението, че докато на равнището на местното търсене, т.е. в непосредствена близост до летище Beauvais, последното може да се разглежда като заместител на влака за национални дестинации, то на равнището на търсенето от Париж предлагането на въздухоплавателни услуги от летище Beauvais не може да замести предлагането на железопътни услуги.

54

(55)  Ryanair се основава по-специално на решение на Съда от 3 юли 2003 г. по съединени дела C-83/01 P, C-93/01 P и C-94/01 P, Chronopost SA, ECLI: EU:C:2003:388.

55

Chronopost SA,

(56)  Проучване на Oxera от 11 септември 2014 г., предоставено заедно с мнението на Ryanair от 12 септември 2014 г.

56

(57)  Решение на Съда на Европейските общности, 16 май 2002 г., Франция с/у Комисия, C-482/99, EU:C:2002:294, точка 45.

57

Франция с/у Комисия

(58)  Wizz Air се основава по-специално на решение на Съда от 3 юли 2003 г. по съединени дела C-83/01 P, C-93/01 P и C-94/01 P, Chronopost SA, EU:C:2003:388.

58

Chronopost SA,

(59)  В подкрепа на това твърдение Wizz Air представя проучване на Oxera от 26 октомври 2012 г., което показва, че летищата Doncaster, Liverpool, Memmingen, Prestwick и Stockholm-Skavsta са сравними с летище Beauvais.

59

(60)  Проучване на Oxera от 3 ноември 2014 г., предоставено заедно с мнението на Wizz Air от 4 ноември 2014 г.

60

(61)  Решение на Съда от 4 май 1988 г., Bodson, 30/87, ECLI:EU:C:1988:225, точка 18.

61

Bodson

(62)  Вж. по-специално решение на Съда от 19 януари 1994, SAT/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, точка 30.

62

SAT/Eurocontrol

(63)  Точки 35—37 от Насоките от 2014 г.

63

(64)  Решение на Съда от 26 март 2009 г., Selex Sistemi Integrati/Комисия, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, точка 71.

64

Selex Sistemi Integrati/Комисия

(65)  Решение на Комисията от 7 декември 2011 г. относно държавна помощ SA.32820 (2011/NN) — Обединено кралство — Помощ за Forensic Science Services (ОВ C 29, 2.2.2012 г., стр. 4), съображение 8.

65

(66)  Вж. Решение (ЕС) 2015/1227 на Комисията от 23 юли 2014 година относно държавна помощ SA.22614 (C 53/07), приведена в действие от Франция в полза на Търговско-промишлената камара на Pau-Béarn, Ryanair, Airport Marketing Services и Transavia (ОВ L 201, 30.7.2015 г., стр. 109), съображения 101 и 495, и Решение (ЕС) 2016/633 на Комисията от 23 юли 2014 година относно държавна помощ SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN) приведена в действие от Франция в полза на Търговско-промишлената камара на Nîmes-Uzès-Le Vigan, Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited и Airport Marketing Services Limited (ОВ L 113, 27.4 2016 г., стр. 32), съображение 567.

66

(67)  Решение на Съда от 3 март 2005 г., C-172/03, Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, ECLI:EU:C:2005:130, точка 36.

67

Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck,

(68)  Напомня се, че тези инвестиции се отнасят до изграждането на помещение за охранителната и противопожарната служба, както и изграждането на системи за контрол на регистрирания багаж и контрол на достъпа, зала за разделяне на пътникопотоците, заграждения за сигурност, пунктове за проверка, помещения за митници и отклоняващи лазерни прегради за птици за предотвратяване на опасността от сблъсък с животни, както и таксите, свързани с тези инвестиции.

68

(69)  Вж. Решение (ЕС) 2015/1227 съображения 101 и 495, и Решение (ЕС) 2016/633 , съображение 567.

69

(70)  Вж. таблица 6 (ред „придобиване на оборудване за сигурност“).

70

(71)  Този механизъм се основава на удържане на данък, на летищна такса, както и на допълващ механизъм (фонд за интервенция за летищата и въздушния транспорт) до 2008 г., когато държавата замени този допълващ механизъм с увеличаване на летищната такса.

71

(72)  Вж. например Решение (ЕС) 2016/633, съображения 32—42.

72

(73)  Тази сума се отнася до прогнозната сума, посочена в плана за инвестиции към СВОУ.

73

(74)  Решение на Общия съд от 25 януари 2018 г., T-818/14, BSCA c/у Комисия, ECLI:EU:T:2018:33, точка 102.

74

BSCA c/у Комисия

(75)  Решение на Общия съд от 24 март 2011 г., T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH, ECLI:EU:T:2011:117, точка 95.

75

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

(76)  Решение на Общия съд от 12 май 2011 г. по съединени дела T-267/08 и T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais, ECLI:EU:T:2011:209, точка 108.

76

Région Nord-Pas-de-Calais

(77)  SMABT е публичноправна институция, която обединява изключително органи на местната власт, които допринасят за две трети от финансирането ѝ и чиито ръководители произлизат от същите тези органи и действат от името на своите органи на местната власт.

77

(78)  Решение на Общия съд от 12 май 2011 г. по съединени дела T-267/08 и T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais, ECLI:EU:T:2011:209, точка 109.

78

Région Nord-Pas-de-Calais

(79)  Решение на Съда от 5 юни 2012 г., C-124/10 P, EDF, ECLI:EU:C:2012:318, точки 80 и 81.

79

EDF

(80)  Решение на Съда от 7 май 2020 г., C-148/19 P, BTB Holding Investments и Duferco Participations Holding/Комисия, ECLI:EU:C:2020:354, точка 46.

80

BTB Holding Investments и Duferco Participations Holding/Комисия

(81)  Вж. съображение 61.

81

(82)  Решение на Общия съд от 16 януари 2018 г., T-747/15, EDF, ECLI:EU:T:2018:6, точки 240—242; решение на Съда от 19 декември 2019 г., C-385/18, Arriva Italia Srl, ECLI:EU:C:2019:1121, точка 73.

82

EDF

Arriva Italia Srl

(83)  Предоставянето на субсидиите е станало при сключването на всяко от трите споразумения за финансиране, т.е. на 23 юли 2002 г. за предоставените от департамент Oise субсидии, на 12 декември 2002 г. за предоставените от регион Пикардия субсидии и на 8 октомври 2002 г. за предоставените от CCB субсидии.

83

(84)  Вж. раздел 3.1.2.1.

84

(85)  Това е видно от преамбюлите на споразуменията за финансиране, сключени през 2002 г. между трите органа на местната власт и CCIO, както и на споразуменията за финансиране, сключени през 2006 г. между същите тези страни.

85

(86)  Решение на Съда от 19 декември 2019 г., C-385/18, Arriva Italia Srl, ECLI:EU:C:2019:1121, точка 73.

86

Arriva Italia Srl

(87)  Вж. съображение 27.

87

(88)  Вж. съображение 131.

88

(89)  Вж. съображения 17 и 39.

89

(90)  Това е видно от преамбюлите на всяко от посочените по-горе споразумения за финансиране.

90

(91)  Вж. раздел 3.1.1.2.

91

(92)  Вж. съображение 131.

92

(93)  Вж. приложение 14 към СВОУ.

93

(94)  На практика в приложение 14 се предвижда, че в замяна на участието на SMABT във финансирането на летищната инфраструктура, концесионерът се задължава да изплати обратно на SMABT стимул за заинтересованост, изчислен въз основа на излишъка на възвръщаемост спрямо прогнозната вътрешна норма на възвръщаемост от 10 %.

94

в замяна на участието на SMABT във финансирането на летищната инфраструктура, концесионерът се задължава да изплати обратно на SMABT стимул за заинтересованост, изчислен въз основа на излишъка на възвръщаемост спрямо прогнозната вътрешна норма на възвръщаемост от 10 %

(95)  Съгласно приложение 14 към СВОУ правото на стимул за заинтересованост се задейства през годината n, ако нетният резултат е положителен, ако нетният резултат с натрупване през годините от 1 до n е положителен и ако изчислената по този начин вътрешна норма на възвръщаемост е над 10 %. Стимулът за заинтересованост е определен на 50 % от излишъка на възвръщаемост.

95

(96)  Приложение 14 към СВОУ.

96

(97)  Решение на Общия съд от 13 май 2020 г., easyJet Airline Co. Ltd., T-8/18, ECLI:EU:T:2020:182, точка 201.

97

easyJet Airline Co. Ltd

(98)  Известие на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ C 262, 19.7.2016 г., стр. 1), точка 89 и цитираната съдебна практика.

98

(99)  Вж. правилника за консултации, глава 7.

99

(100)  Тези елементи са включвали по-специално изпълнението на бюджетите, първичния бюджет за 2007 г., анализа на независима счетоводна фирма от август 2007 г., съдържащ актуализирани икономически и финансови данни за концесията, елементите на пасивите и активите, съдържащи се в балансите, данъчните декларации, амортизационните планове или салдата по финансовите задължения.

100

(101)  Вж. решения на Tribunal administratif d’Amiens от 25 февруари 2008 г. (No 0800277) и от 17 март 2008 г. (No 0800506).

101

(102)  Известие на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, точка 96.

102

(103)  Това е прогнозна сума, посочена в плана за инвестиции, съдържащ се в СВОУ.

103

(104)  Решение на Общия съд от 13 декември 2018 г., Ryanair DAC, T-53/16, EU:T:2018:943, точка 162.

104

Ryanair DAC

(105)  Решение на Съда от 4 юни 2015 г., MOL, C-15/14 P, EU:C:2015:362, точка 60.

105

MOL

(106)  Вж. съображение 129.

106

(107)  https://www.senat.fr/rap/l02-068-318/l02-068-31827.html#toc310

107

(108)  Точки 28—29 от Насоките от 2014 г.

108

(109)  Вж. по-специално член L.1111-4 от Общия кодекс на местното самоуправление.

109

(110)  В член L2224-8 от Общия кодекс на местното самоуправление се предвижда, че общините поемат задължително разходите, свързани с колективните канализационни системи, по-специално в пречиствателните станции за отпадъчни води и за отстраняване на образуваните в тях утайки, както и разходите за контрол на неколективните канализационни системи. В настоящия случай CCIO е извършила дейности, отнасящи се до колективната мрежа (свързване на пристройки към колективната мрежа), които всъщност са били отговорност на община Tillé.

110

общините поемат задължително разходите, свързани с колективните канализационни системи, по-специално в пречиствателните станции за отпадъчни води и за отстраняване на образуваните в тях утайки, както и разходите за контрол на неколективните канализационни системи

(111)  Вж. таблица 8.

111

(112)  Вж. например Решение (ЕС) 2016/633 , съображения 255—274, потвърдено например в решения на Общия съд от 13 декември 2018 г., Ryanair/Комисия, ECLI:EU:T:2018:943.

112

(113)  В действителност по времето, когато CCIO е предоставила споменатите аванси, търговско-промишлените камари са били държавни структури, създадени със закон, управлявани от избрани ръководители на предприятия и действащи под надзора на държавата. Освен това, тъй като представляват междинни органи на държавата, и следователно държавни публични органи, на тях по закон са възложени задачи от общ интерес. Освен това член L710-1 от Търговския закон в сила към момента на отпускане на помощта предвижда специални условия за финансиране на търговско-промишлените камари, чиито ресурси се състоят по-конкретно от фискални приходи (таксата за разходи за търговско-промишлените камари, определена съгласно член 1600 от Общия данъчен кодекс в сила към този момент), от субсидии или от средства, получени от дейности за обучение и от управление на транспортна инфраструктура.

113

(114)  Вж. съображение 183.

114

(115)  Решение на Съда от 4 юни 2015 г., MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, точка 60.

115

MOL

(116)  Вж. точка 55 от Насоките от 2005 г.

116

(117)  Посочените такси са свързани както с държавни инвестиции (на стойност 55 669 EUR), така и с инвестиции, свързани с изграждането на инфраструктура.

117

(118)  Предоставената в размер на 1 110 669 EUR субсидия за покриване на свързаните с държавната функция разходи по Програма 1 не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, както е посочено в съображение 131.

118

(119)  Таксите са свързани както с държавни инвестиции (на стойност 86 085 EUR), така и с инвестиции, свързани с изграждането на инфраструктура.

119

(120)  Предоставената в размер на 1 110 669 EUR субсидия за покриване на свързаните с държавната функция разходи по Програма 2 не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, както е посочено в съображение 131.

120

(121)  Решение на Съда (голям състав) от 22 септември 2020 г., C-594/18 P, Република Австрия/Комисия, ECLI:EU:C:2020:742, точка 20.

121

Република Австрия/Комисия

(122)  В действителност обаче това разширяване не е било достатъчно, тъй като на летище Beauvais са били инсталирани временни съоръжения (навеси, модули и т.н.) за справяне с притока на пътници.

122

(123)  Между 800 000 и 1 000 000 пътници.

123

(124)  В досието към искането си за инвестиции CCIO посочва, че европейският пазар на нискотарифните полети е в процес на експлозивно разрастване, като от 400 млн. щатски долара през 1996 г. пазарът е достигнал 1,5 млрд. долара през 2000 г.

124

(125)  Броят летищни слотове, които могат да бъдат разпределени на година, възлиза на 250 000, докато броят на движенията през 2013 г. е установен на 229 654.

125

(126)  Вж. решението на общото събрание на CCIO от 25 юни 2001 г. относно плана за модернизация на летище Beauvais и финансирането на този план.

126

(127)  Всъщност концесията, сключена със CCIO, е трябвало да приключи през 2007 г. След това държавата и местните власти, финансиращи инвестиционната програма, са обмисляли организирането на тръжна процедура за подновяване на концесията.

127

(128)  Вж. таблица 1. Действителният годишен пътникопоток на летище Beauvais в периода 1999—2002 г. е между 200 000 и 700 000 действителни пътници годишно. Той преминава границата от 700 000 пътници през 2003 г.

128

(129)  Вж. таблица 2 и съображения 217 и 220.

129

(130)  Следва да се отбележи, че летище Beauvais също е потърсило помощта органите на местната власт, за да отговори на спешната нужда от обезопасяване на инфраструктурата (съображения 37 и 40).

130

(131)  Вж. таблица 2.

131

(132)  Решение на Съда (голям състав) от 5 юни 2012 г., C-124/10 P, Комисия c/у Électricité de France (EDF), ECLI:EU:C:2012:318, точки 84, 85 и 105.

132

Комисия c/у Électricité de France (EDF)

(133)  Известие на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ C 262, 19.7.2016 г., стр. 1), , точки 101—105 и цитираната съдебна практика.

133

(134)  Тарифите са се увеличили от 5,78 EUR в едната посока през 1997 г. на 14,22 EUR през 2011 г.

134

(135)  Известие на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ C 262, 19.7.2016 г., стр. 1), точка 84.

135

(136)  Член 3.3, буква а) от акционерното споразумение на SAGEB.

136

(137)  Член 3.1 от акционерното споразумение на SAGEB.

137

(138)  Член 3.2 от акционерното споразумение на SAGEB.

138

(139)  Член 3.3, буква е) от акционерното споразумение на SAGEB.

139

(140)  Договорът WIZZ3 засяга изцяло трафика на Wizzair, докато договорът RYAN5 се отнася до развитието на допълнителни маршрути. Договорът RYAN4 се отнася до развитието на допълнителни маршрути и засяга 2,5 % от трафика на летището.

140

---

| 13.1.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 12/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 12/84

---

РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2023/106 НА КОМИСИЯТА

от 11 януари 2023 година

за определяне на индикативното разпределение между държавите членки на помощта от Съюза в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата за периода от 1 август 2023 г. до 31 юли 2029 г.

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1370/2013 на Съвета от 16 декември 2013 г. за установяване на мерки за определянето на някои помощи и възстановявания, свързани с общата организация на пазарите на селскостопански продукти (1), и по-специално член 5, параграф 4, трета алинея от него,

като има предвид, че:

| (1) | В член 23а от Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) се определят общият размер на помощта от Съюза за учебна година по схемата за училищата за Съюза като цяло и обективните критерии за разпределянето на тази обща сума между държавите членки. |
| --- | --- |

(1)

В член 23а от Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) се определят общият размер на помощта от Съюза за учебна година по схемата за училищата за Съюза като цяло и обективните критерии за разпределянето на тази обща сума между държавите членки.

| (2) | В приложение I към Регламент (ЕС) No 1370/2013 се определя индикативното годишно разпределение на помощта от Съюза по държави членки в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата за периода от 1 август 2017 г. до 31 юли 2023 г. След този 6-годишен преходен период, считано от 1 август 2023 г., Комисията трябва да определи индикативното разпределение на помощта от Съюза за всяка държава членка въз основа на критериите, посочени в член 23а, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕС) No 1308/2013. При определянето на индикативното разпределение се взема предвид минималният размер на помощта от Съюза, на която държавите членки имат право, така че държавите членки с по-малобройно население да могат да прилагат икономически ефективна схема. |
| --- | --- |

(2)

В приложение I към Регламент (ЕС) No 1370/2013 се определя индикативното годишно разпределение на помощта от Съюза по държави членки в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата за периода от 1 август 2017 г. до 31 юли 2023 г. След този 6-годишен преходен период, считано от 1 август 2023 г., Комисията трябва да определи индикативното разпределение на помощта от Съюза за всяка държава членка въз основа на критериите, посочени в член 23а, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕС) No 1308/2013. При определянето на индикативното разпределение се взема предвид минималният размер на помощта от Съюза, на която държавите членки имат право, така че държавите членки с по-малобройно население да могат да прилагат икономически ефективна схема.

| (3) | В съответствие с член 23, параграф 8 от Регламент (ЕС) No 1308/2013 и член 2, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/40 на Комисията (3) държавите членки трябва да изготвят своите стратегии, обхващащи 6-годишния период от 1 август 2023 г. до 31 юли 2029 г., и да уведомят Комисията за тях до 30 април 2023 г. За да се даде възможност на държавите членки ефективно да планират прилагането на схемата през периода, обхванат от техните стратегии, индикативното разпределение на помощта от Съюза следва да обхваща същия период. Това индикативно разпределение не засяга бъдещите решения, свързани с многогодишната финансова рамка на Съюза за периода след 2027 г. |
| --- | --- |

(3)

В съответствие с член 23, параграф 8 от Регламент (ЕС) No 1308/2013 и член 2, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/40 на Комисията (3) държавите членки трябва да изготвят своите стратегии, обхващащи 6-годишния период от 1 август 2023 г. до 31 юли 2029 г., и да уведомят Комисията за тях до 30 април 2023 г. За да се даде възможност на държавите членки ефективно да планират прилагането на схемата през периода, обхванат от техните стратегии, индикативното разпределение на помощта от Съюза следва да обхваща същия период. Това индикативно разпределение не засяга бъдещите решения, свързани с многогодишната финансова рамка на Съюза за периода след 2027 г.

| (4) | Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета за общата организация на селскостопанските пазари, |
| --- | --- |

(4)

Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета за общата организация на селскостопанските пазари,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Индикативното разпределение на помощта от Съюза в рамките на схемата за предлагане на плодове и зеленчуци и на мляко в училищата за всяка държава членка и за учебна година за периода от 1 август 2023 г. до 31 юли 2029 г. е определено в приложението.

Член 2

Адресати на настоящото решение са държавите членки.

Съставено в Брюксел на 11 януари 2023 година.

За Комисията

Janusz WOJCIECHOWSKI

Член на Комисията

---

(1)  
  ОВ L 346, 20.12.2013 г., стр. 12.

1

(2)  Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671).

2

(3)  Делегиран регламент (ЕС) 2017/40 на Комисията от 3 ноември 2016 г. за допълнение на Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на помощта от Съюза за доставка на плодове и зеленчуци, банани и мляко в учебните заведения и за изменение на Делегиран регламент (ЕС) No 907/2014 на Комисията (ОВ L 5, 10.1.2017 г., стр. 11).

3

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

ИНДИКАТИВНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПОМОЩТА ОТ СЪЮЗА ЗА УЧЕБНА ГОДИНА ЗА ПЕРИОДА ОТ 1 АВГУСТ 2023 Г. ДО 31 ЮЛИ 2029 Г., ПОСОЧЕНО В ЧЛЕН 1

| Държава членка | Индикативни средства за предлагане на плодове и зеленчуци в училищата
  в EUR | Индикативни средства за предлагане на мляко в училищата
  в EUR |
| --- | --- | --- |
| Белгия | 3 648 727 | 1 600 475 |
| България | 2 110 411 | 1 800 090 |
| Чехия | 3 349 886 | 3 048 057 |
| Дания | 1 671 583 | 1 632 431 |
| Германия | 20 373 277 | 8 910 720 |
| Естония | 396 340 | 754 955 |
| Ирландия | 1 889 775 | 826 537 |
| Гърция | 3 149 503 | 1 464 086 |
| Испания | 13 407 407 | 6 023 462 |
| Франция | 22 720 501 | 9 979 209 |
| Хърватия | 1 278 964 | 610 533 |
| Италия | 15 293 816 | 6 910 347 |
| Кипър | 290 000 | 252 652 |
| Латвия | 649 309 | 868 581 |
| Литва | 891 870 | 1 236 781 |
| Люксембург | 290 000 | 193 000 |
| Унгария | 2 894 429 | 2 970 122 |
| Малта | 290 000 | 193 000 |
| Нидерландия | 4 977 290 | 2 176 932 |
| Австрия | 2 320 736 | 1 015 027 |
| Полша | 12 138 186 | 12 791 591 |
| Португалия | 2 804 412 | 1 301 261 |
| Румъния | 6 178 236 | 11 303 390 |
| Словения | 665 306 | 305 638 |
| Словакия | 1 851 325 | 1 659 402 |
| Финландия | 1 672 943 | 2 731 455 |
| Швеция | 3 404 234 | 7 635 935 |
| Общо | 130 608 466 | 90 195 669 |

Държава членка

Индикативни средства за предлагане на плодове и зеленчуци в училищата

в EUR

Индикативни средства за предлагане на мляко в училищата

в EUR

Белгия

3 648 727

1 600 475

България

2 110 411

1 800 090

Чехия

3 349 886

3 048 057

Дания

1 671 583

1 632 431

Германия

20 373 277

8 910 720

Естония

396 340

754 955

Ирландия

1 889 775

826 537

Гърция

3 149 503

1 464 086

Испания

13 407 407

6 023 462

Франция

22 720 501

9 979 209

Хърватия

1 278 964

610 533

Италия

15 293 816

6 910 347

Кипър

290 000

252 652

Латвия

649 309

868 581

Литва

891 870

1 236 781

Люксембург

290 000

193 000

Унгария

2 894 429

2 970 122

Малта

290 000

193 000

Нидерландия

4 977 290

2 176 932

Австрия

2 320 736

1 015 027

Полша

12 138 186

12 791 591

Португалия

2 804 412

1 301 261

Румъния

6 178 236

11 303 390

Словения

665 306

305 638

Словакия

1 851 325

1 659 402

Финландия

1 672 943

2 731 455

Швеция

3 404 234

7 635 935

Общо

130 608 466

90 195 669

---