# Europeiska unionens L 14/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 14 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången16 januari 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 14

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången16 januari 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | FN-föreskrift nr 49 – Enhetliga bestämmelser om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning samt motorer med gnisttändning för användning i fordon [2023/64] | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

FN-föreskrift nr 49 – Enhetliga bestämmelser om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning samt motorer med gnisttändning för användning i fordon [2023/64]

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 16.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 14/1

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Denna föreskrifts status och ikraftträdandedag bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

FN-föreskrift nr 49 – Enhetliga bestämmelser om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning samt motorer med gnisttändning för användning i fordon [2023/64]

Inbegripet all giltig text till och med:

Inbegripet all giltig text till och med:

Ändringsserie 07 – dag för ikraftträdande: 7 januari 2022

Supplement 1 till ändringsserie 07 – dag för ikraftträdande:

INNEHÅLL

Föreskrift

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Krav och provningar |
| --- | --- |

5.

| 6. | Montering på fordonet |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motorfamilj |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Överensstämmelse för fordon/motorer i drift |
| --- | --- |

9.

| 10. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ändring och utvidgning av godkännande för en godkänd fordonstyp |
| --- | --- |

11.

| 12. | slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

13.

| 14. | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar: |
| --- | --- |

14.

| Tillägg 1 – | Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse när standardavvikelsen är tillfredsställande |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse när standardavvikelsen är otillfredsställande eller saknas |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse på tillverkarens begäran |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Sammanfattning av godkännandeförfarandet för motorer som drivs med naturgas och motorer som drivs med motorgas |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

Bilagor

| 1 | Mallar för informationsdokument |
| --- | --- |

1

Tillägg till informationsdokumentet

| 2A | Meddelande om godkännande av en motortyp eller motorfamilj som separat teknisk enhet med avseende på utsläpp av föroreningar enligt ändringsserie 07 till föreskrift nr 49 |
| --- | --- |

2A

Addendum till typgodkännandemeddelande nr ... om typgodkännande av en motortyp eller motorfamilj som separat teknisk enhet med avseende på avgasutsläpp i enlighet med ändringsserie 07 till föreskrift nr 49

| 2B | Meddelande om godkännande av en fordonstyp med godkänd motor med avseende på utsläpp av föroreningar enligt ändringsserie 07 till föreskrift nr 49 |
| --- | --- |

2B

| 2C | Meddelande om godkännande av en fordonstyp med avseende på utsläpp av föroreningar enligt ändringsserie 07 till föreskrift nr 49 |
| --- | --- |

2C

Addendum till typgodkännandemeddelande nr ... om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på utsläpp av föroreningar i enlighet med ändringsserie 07 till föreskrift nr 49

| 2D | Dokumentationsmaterial om hjälpstrategier för avgasrening |
| --- | --- |

2D

| 3 | Godkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

3

| 4 | Provningsförfarande |
| --- | --- |

4

| Tillägg 1 – | Dynamometertabell för WHTC-prov |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Mätutrustning |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Statistik |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Kontroll av kolflöde |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| Tillägg 5 – | Beräkningsexempel |
| --- | --- |

Tillägg 5 –

| Tillägg 6 – | Installation av hjälpaggregat och utrustning för utsläppsprovning |
| --- | --- |

Tillägg 6 –

| Tillägg 7 – | Förfarande för mätning av ammoniak |
| --- | --- |

Tillägg 7 –

| Tillägg 8 – | Utrustning för mätning av antal partiklar i utsläppen |
| --- | --- |

Tillägg 8 –

| 5 | Specifikationer för referensbränslen |
| --- | --- |

5

| 6 | Utsläppsuppgifter som krävs vid typgodkännande för trafikduglighet |
| --- | --- |

6

| 7 | Kontroll av hållbarheten hos motorsystem |
| --- | --- |

7

| 8 | Överensstämmelse för motorer eller fordon i drift |
| --- | --- |

8

| Tillägg 1 – | Provningsförfarande för utsläppsprovning av fordon med PEMS-mätsystem |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Bärbar mätutrustning |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Kalibrering av bärbar mätutrustning |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Metod för kontroll av överensstämmelse hos ECU-vridmomentsignalen |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| 9A | Omborddiagnossystem (OBD-system) |
| --- | --- |

9A

| Tillägg 1 – | Bedömning av OBD-systemets prestanda i drift |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Mall för försäkran om överensstämmelse avseende OBD-prestanda i drift |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| 9B | Tekniska krav på omborddiagnossystem (OBD) |
| --- | --- |

9B

| Tillägg 1 – | Godkännande av installation av OBD-system |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Felfunktioner – DTC-status – aktivering av felfunktionsindikator och räknare |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Övervakningskrav |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Rapport om teknisk överensstämmelse |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| Tillägg 5 – | Information om ögonblicksbild och dataflöde |
| --- | --- |

Tillägg 5 –

| Tillägg 6 – | Hänvisningar till standarder |
| --- | --- |

Tillägg 6 –

| Tillägg 7 – | Prestandaövervakning |
| --- | --- |

Tillägg 7 –

| Tillägg 8 – | Demonstrationskrav vid prestandaövervakning av ett väggflödesdieselpartikelfilter |
| --- | --- |

Tillägg 8 –

| 9C | Tekniska krav för bedömning av prestandan hos omborddiagnossystem (OBD) under drift |
| --- | --- |

9C

| Tillägg 1 – | Grupper av övervakare |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| 10 | Krav för begränsning av utsläpp utanför cyklerna och utsläpp i drift |
| --- | --- |

10

| Tillägg 1 – | PEMS-demonstrationsprovning vid typgodkännandet |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| 11 | Krav som ska säkerställa fungerande drift av NOx-reningssystemet |
| --- | --- |

11

| Tillägg 1 – | Demonstrationskrav |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Beskrivning av mekanismerna för aktivering och avaktivering av systemen för varning och motivering av föraren |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Vridmomentsreducering vid lågnivåmotivering |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Demonstration av korrekt installation på ett fordon för motorer som typgodkänts som separat teknisk enhet |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| Tillägg 5 – | Tillgång till information om NOx-begränsning |
| --- | --- |

Tillägg 5 –

| Tillägg 6 – | Demonstration rörande minsta tillåtna reagenskoncentration CDmin |
| --- | --- |

Tillägg 6 –

| 12 | Koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning |
| --- | --- |

12

| Tillägg 1 – | Bestämmelser om koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning för utvidgning av ett typgodkännande av en fordonstyp som godkänts enligt denna föreskrift med en referensvikt över 2 380 kg men högst 2 610 kg |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| 13 | Typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar som separata tekniska enheter |
| --- | --- |

13

| Tillägg 1 – | Mall för informationsdokument |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Meddelande om godkännande av en ersättande utsläppsbegränsande anordning enligt ändringsserie 07 till föreskrift nr 49 |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Godkännandemärkets utformning |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Hållbarhetsförfarande för utvärdering av en ersättande utsläppsbegränsande anordnings prestanda |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| Tillägg 5 – | Sekvens för termisk åldring |
| --- | --- |

Tillägg 5 –

| Tillägg 6 – | Provningscykel för datainsamling med chassidynamometer eller vid provning på väg |
| --- | --- |

Tillägg 6 –

| Tillägg 7 – | Förfarande med dränering och vägning |
| --- | --- |

Tillägg 7 –

| Tillägg 8 – | Exempel på driftsackumuleringsplan inklusive termiska sekvenser, sekvenser av smörjmedelsförbrukning och sekvenser av regenerering |
| --- | --- |

Tillägg 8 –

| Tillägg 9 – | Flödesschema för utförandet av driftsackumuleringsplanen |
| --- | --- |

Tillägg 9 –

| 14 | Tillgång till fordonets OBD-information |
| --- | --- |

14

| 15 | Tekniska krav på diesel- och gasdrivna dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon |
| --- | --- |

15

| Tillägg 1 – | Typer av HDDF-motorer och HDDF-fordon – beskrivning av definitioner och huvudkrav |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Aktiverings- och avaktiveringsmekanismer för räknare, varningssystem, driftsbegränsning, serviceläge för dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon – Beskrivning och illustrationer |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Dubbelbränsleindikatorer, varningssystem, driftsbegränsningar för HSSF-motorer – demonstrationskrav |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Tilläggskrav för utsläppsprovning av dubbelbränslemotorer |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| Tillägg 5 – | Tilläggskrav för PEMS-utsläppsprovning för dubbelbränslemotorer |
| --- | --- |

Tillägg 5 –

| Tillägg 6 – | Bestämning av molarkomponentkvoter och ugas-värden för dubbelbränslemotorer |
| --- | --- |

Tillägg 6 –

1.   Tillämpningsområde

| 1.1 | Denna föreskrift ska tillämpas på motorfordon av kategorierna M1, M2, N1 och N2 med en referensvikt över 2 610 kg och på alla motorfordon av kategorierna M3 och N3 (1).
  På tillverkarens begäran ska ett typgodkännande av ett färdigbyggt fordon som beviljats enligt denna föreskrift utvidgas till att omfatta ett ej färdigbyggt fordon med en referensvikt under 2 610 kg. Typgodkännanden ska utvidgas om tillverkaren kan visa att alla karosskombinationer som förväntas byggas på det ej färdigbyggda fordonet ökar fordonets referensvikt till över 2 610 kg.
  På tillverkarens begäran ska ett typgodkännande av ett fordon som utfärdas enligt denna föreskrift och dess tillämpningsbestämmelser utvidgas till att även omfatta varianter och versioner med en referensvikt som överstiger 2 380 kg, under förutsättning att det även uppfyller kraven på mätning av växthusgasutsläpp och bränsleförbrukning i enlighet med punkt 4.2 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

1.1

Denna föreskrift ska tillämpas på motorfordon av kategorierna M1

2

1

2

3

3

1

På tillverkarens begäran ska ett typgodkännande av ett färdigbyggt fordon som beviljats enligt denna föreskrift utvidgas till att omfatta ett ej färdigbyggt fordon med en referensvikt under 2 610 kg. Typgodkännanden ska utvidgas om tillverkaren kan visa att alla karosskombinationer som förväntas byggas på det ej färdigbyggda fordonet ökar fordonets referensvikt till över 2 610 kg.

På tillverkarens begäran ska ett typgodkännande av ett fordon som utfärdas enligt denna föreskrift och dess tillämpningsbestämmelser utvidgas till att även omfatta varianter och versioner med en referensvikt som överstiger 2 380 kg, under förutsättning att det även uppfyller kraven på mätning av växthusgasutsläpp och bränsleförbrukning i enlighet med punkt 4.2 i denna föreskrift.

| 1.2 | Likvärdigt godkännande
  Följande behöver inte godkännas enligt denna föreskrift: motorer monterade i fordon med en referensvikt upp till 2 840 kg för vilka ett godkännande enligt FN-föreskrift nr 83 eller FN-föreskrift nr 154 har beviljats som en utökning. |
| --- | --- |

1.2

Likvärdigt godkännande

Följande behöver inte godkännas enligt denna föreskrift: motorer monterade i fordon med en referensvikt upp till 2 840 kg för vilka ett godkännande enligt FN-föreskrift nr 83 eller FN-föreskrift nr 154 har beviljats som en utökning.

2.   Definitioner

I denna föreskrift gäller följande definitioner:

| 2.1 | åldringscykel: den fordons- eller motordrift (varvtal, belastning, effekt) som ska utföras under driftsackumuleringsintervallet. |
| --- | --- |

2.1

åldringscykel

| 2.2 | godkännande av en motor (motorfamilj): tillstånd att använda en motortyp (motorfamilj) med avseende på mängden utsläppta gas- och partikelformiga föroreningar och rök samt system för omborddiagnos (OBD). |
| --- | --- |

2.2

godkännande av en motor (motorfamilj)

| 2.3 | godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på utsläpp av mängden gas- och partikelformiga föroreningar och rök från dess motor samt med avseende på fordonets system för omborddiagnos (OBD) och motorinstallation. |
| --- | --- |

2.3

godkännande av ett fordon

| 2.4 | hjälpstrategi för avgasrening (AES): avgasreningsstrategi som aktiveras eller ändrar grundstrategin för avgasrening i ett särskilt syfte och under särskilda omgivnings- och/eller driftsförhållanden, och som bara är i funktion så länge som dessa förhållanden föreligger. |
| --- | --- |

2.4

hjälpstrategi för avgasrening (AES)

| 2.5 | grundutsläppsstrategi (BES): utsläppsstrategi vilken är aktiv inom motorns hela arbetsvarvtals- och arbetsbelastningsområde såvida inte en hjälputsläppsstrategi är aktiverad. |
| --- | --- |

2.5

grundutsläppsstrategi (BES)

| 2.6 | kontinuerlig regenerering: regenereringsprocess i ett system för efterbehandling av avgaser som sker kontinuerligt eller åtminstone en gång per WHTC-varmstartsprovning. |
| --- | --- |

2.6

kontinuerlig regenerering

| 2.7 | vevhus: utrymmen i eller utanför motorn som är kopplade till oljetråget med inre eller yttre rörledningar genom vilka gaser och ångor kan avges. |
| --- | --- |

2.7

vevhus

| 2.8 | kritiska utsläppsrelaterade komponenter: följande komponenter som är konstruerade främst för utsläppsbegränsning: alla system för efterbehandling av avgaser, motorns ECU med tillhörande sensorer och ställdon samt systemet för avgasåterföring (EGR-system) med alla tillhörande filter, kylare, reglerventiler och rördelar. |
| --- | --- |

2.8

kritiska utsläppsrelaterade komponenter

EGR-system

| 2.9 | kritiskt utsläppsrelaterat underhåll: underhåll som ska utföras på kritiska utsläppsrelaterade komponenter. |
| --- | --- |

2.9

kritiskt utsläppsrelaterat underhåll

| 2.10 | manipulationsstrategi: utsläppsstrategi som inte uppfyller prestandakraven för en grundutsläppsstrategi och/eller en hjälpstrategi för avgasrening som specificeras i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.10

manipulationsstrategi

| 2.11 | deNOx-system: system för efterbehandling av avgaser, utformat för att minska utsläppen av kväveoxider (NOx) (t.ex. passiva och aktiva magra NOx-katalysatorer, NOx-adsorbenter och system för selektiv katalytisk reduktion (SCR)). |
| --- | --- |

2.11

deNOx

x

x

x

| 2.12 | diagnosfelkod (DTC): numerisk eller alfanumerisk beteckning som identifierar eller tilldelas en felfunktion. |
| --- | --- |

2.12

diagnosfelkod (DTC)

| 2.13 | dieselläge: dubbelbränslemotors normala driftsläge under vilket motorn inte använder något gasformigt bränsle för något driftstillstånd hos motorn. |
| --- | --- |

2.13

dieselläge

| 2.14 | körcykel: sekvens bestående av en motorstart, en driftsperiod (av fordonet), en motoravstängning och tiden till nästa motorstart. |
| --- | --- |

2.14

körcykel

| 2.15 | dubbelbränslemotor: motorsystem som är konstruerat för att köras samtidigt på dieselbränsle och ett gasformigt bränsle, med separat tillförsel av båda bränslena, där driften kan avgöra hur stor mängd som förbrukas av det ena bränslet i förhållande till det andra. |
| --- | --- |

2.15

dubbelbränslemotor

| 2.16 | dubbelbränsleläge: normalt driftsläge för en dubbelbränslemotor där motorn samtidigt använder sig av dieselbränsle och ett gasformigt bränsle vid vissa motordriftsförhållanden. |
| --- | --- |

2.16

dubbelbränsleläge

| 2.17 | dubbelbränslefordon: fordon som drivs av en dubbelbränslemotor och där bränslena som används av motorn tillhandahålls via separata lagringssystem ombord. |
| --- | --- |

2.17

dubbelbränslefordon

| 2.18 | konstruktionselement i fråga om ett fordon eller en motor:


  a) | alla element i motorsystemet, |
| --- | --- | --- |

2.18

konstruktionselement

a)

alla element i motorsystemet,

| b) | varje form av kontrollsystem, däribland programvara, elektroniska kontrollsystem och datorlogik, |
| --- | --- |

b)

varje form av kontrollsystem, däribland programvara, elektroniska kontrollsystem och datorlogik,

| c) | varje form av kalibrering av ett kontrollsystem, eller |
| --- | --- |

c)

varje form av kalibrering av ett kontrollsystem, eller

| d) | resultatet av all interaktion mellan system. |
| --- | --- |

d)

resultatet av all interaktion mellan system.

| 2.19 | kontrollsystem för avgasrening: det system som säkerställer att den NOx-rening som används i motorsystemet enligt punkt 5.5 fungerar som det ska.

  avgasreningssystem: de konstruktionselement och utsläppsstrategier som utvecklats eller kalibrerats för att begränsa utsläppen. |
| --- | --- |

2.19

kontrollsystem för avgasrening

x

avgasreningssystem: de konstruktionselement och utsläppsstrategier som utvecklats eller kalibrerats för att begränsa utsläppen.

avgasreningssystem

| 2.20 | utsläppsrelaterat underhåll: underhåll som väsentligen påverkar utsläpp eller som troligen påverkar utsläppsförsämringen hos fordonet eller motorn under normal användning i drift. |
| --- | --- |

2.20

utsläppsrelaterat underhåll

| 2.21 | utsläppsstrategi: konstruktionselement eller uppsättning konstruktionselement som ingår i motorsystemets eller fordonets allmänna konstruktion och används för att begränsa utsläppen. |
| --- | --- |

2.21

utsläppsstrategi

| 2.22 | familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem: motorer som en tillverkare sammanfört i en grupp av motorer som uppfyller definitionen av en motorfamilj och som dessutom har sammanförts i en undergrupp av motorer med samma slags system för efterbehandling av avgaser. |
| --- | --- |

2.22

familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem

| 2.23 | motorfamilj: tillverkares sammanföring av motorer, vilka genom sin konstruktion, enligt definitionen i punkt 7 i denna föreskrift, har likvärdiga avgasutsläppsvärden. |
| --- | --- |

2.23

motorfamilj

| 2.24 | motorsystem: motorn, avgasreningssystemet och kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet eller styrenheter (ECU) och andra eventuella styrdon för drivaggregat och fordonssystem. |
| --- | --- |

2.24

motorsystem

| 2.25 | motorstart: sekvens som består av tändning-på, igångdragning och start av förbränning, och är slutförd när motorvarvtalet uppnår 150 min–1 lägre än normal tomgång för varm motor. |
| --- | --- |

2.25

motorstart

–1

| 2.26 | motortyp: kategori motorer som inte skiljer sig åt i fråga om de väsentliga motoregenskaperna enligt bilaga 1. |
| --- | --- |

2.26

motortyp

| 2.27 | system för efterbehandling av avgaser: katalysator (oxidationskatalysator, trevägskatalysator eller annan katalysator), partikelfilter, deNOx-system, kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter eller någon annan form av utsläppsbegränsande anordning som är monterad nedströms motorn. |
| --- | --- |

2.27

system för efterbehandling av avgaser

x

x

| 2.28 | gasformiga föroreningar: avgasutsläpp av koloxid, NOx, uttryckt i NO2-ekvivalenter, och kolväten (dvs. totala kolväten [THC], icke-metankolväten [NMHC] samt metan). |
| --- | --- |

2.28

gasformiga föroreningar

x

2

| 2.29 | allmän nämnare: räknare som visar antalet gånger ett fordon har körts, med hänsyn till allmänna förhållanden. |
| --- | --- |

2.29

allmän nämnare

| 2.30 | grupp av övervakare: vid bedömning av prestanda i drift hos en OBD-motorfamilj, en uppsättning OBD-övervakare som används för att fastställa korrekt drift av avgasreningssystemet. |
| --- | --- |

2.30

grupp av övervakare

| 2.31 | tändningscykelräknare: räknare som visar antalet tändningscykler som fordonet har genomgått. |
| --- | --- |

2.31

tändningscykelräknare

| 2.32 | prestandakvot i drift: förhållandet mellan det antal gånger som de förhållanden vid vilka en övervakare eller grupp av övervakare bör ha upptäckt en felfunktion och antalet körcykler som är relevanta för driften av den övervakaren eller gruppen av övervakare. |
| --- | --- |

2.32

prestandakvot i drift

| 2.33 | lågt varvtal (nlo): lägsta motorvarvtal vid vilket 50 % av den uppgivna maximieffekten avges. |
| --- | --- |

2.33

lågt varvtal (nlo

| 2.34 | felfunktion: fel i eller försämring av ett motorsystem, inbegripet OBD-systemet, som rimligen kan förväntas leda till en ökning av någon av de reglerade föroreningar som motorsystemet avger eller en minskning av OBD-systemets effektivitet. |
| --- | --- |

2.34

felfunktion

| 2.35 | felfunktionsindikator: indikator som är en del av varningssystemet och som tydligt underrättar fordonets förare om en felfunktion. |
| --- | --- |

2.35

felfunktionsindikator

| 2.36 | tillverkare: person eller organ som inför typgodkännandemyndigheten ansvarar för samtliga led i typgodkännande- eller tillståndsförfarandet samt för att säkerställa produktionsöverensstämmelse. Det är inte nödvändigt att denna person eller detta organ är direkt engagerat i samtliga etapper av tillverkningen av det fordon, det system, den komponent eller den separata tekniska enhet som godkännandet avser. |
| --- | --- |

2.36

tillverkare

| 2.37 | högsta nettoeffekt: nettoeffektens högsta värde mätt vid full motorbelastning. |
| --- | --- |

2.37

högsta nettoeffekt

| 2.38 | nettoeffekt: den effekt som erhålls på en provbänk i slutet av vevaxeln eller dess motsvarighet vid motsvarande motorvarvtal med de hjälpaggregat som anges i FN-föreskrift nr 85 och under de omgivningsförhållanden som gäller för referensändamål. |
| --- | --- |

2.38

nettoeffekt

| 2.39 | icke-utsläppsrelaterat underhåll: underhåll som inte väsentligen påverkar utsläpp och som inte har någon varaktig inverkan på utsläppsförsämringen hos fordonet eller motorn under normal användning i drift när underhållet har utförts. |
| --- | --- |

2.39

icke-utsläppsrelaterat underhåll

| 2.40 | omborddiagnossystem (OBD): system ombord på ett fordon eller en motor som kan


  a) | upptäcka felfunktioner som påverkar motorsystemets utsläppsprestanda, |
| --- | --- | --- |

2.40

omborddiagnossystem (OBD)

a)

upptäcka felfunktioner som påverkar motorsystemets utsläppsprestanda,

| b) | indikera dessas förekomst med hjälp av ett varningssystem, och |
| --- | --- |

b)

indikera dessas förekomst med hjälp av ett varningssystem, och

| c) | identifiera felfunktionernas sannolika läge med hjälp av information lagrad i ett dataminne och överföra den informationen utanför fordonet/motorn. |
| --- | --- |

c)

identifiera felfunktionernas sannolika läge med hjälp av information lagrad i ett dataminne och överföra den informationen utanför fordonet/motorn.

| 2.41 | OBD-motorfamilj: en tillverkares sammanföring av motorsystem som har gemensamma metoder för övervakning och diagnos av utsläppsrelaterade felfunktioner. |
| --- | --- |

2.41

OBD-motorfamilj

| 2.42 | driftssekvens: sekvens bestående av en motorstart, en driftsperiod (av motorn), en motoravstängning och tiden till nästa start, då OBD-kontroll sker och eventuella funktionsfel kan upptäckas. |
| --- | --- |

2.42

driftssekvens

| 2.43 | ursprunglig utsläppsbegränsande anordning: utsläppsbegränsande anordning eller en kombination av sådana anordningar som omfattas av det typgodkännande som beviljats för fordonet i fråga. |
| --- | --- |

2.43

ursprunglig utsläppsbegränsande anordning

| 2.44 | huvudmotor: motor utvald ur en motorfamilj enligt sådana kriterier att dess utsläppsegenskaper kan anses representativa för hela motorfamiljen. |
| --- | --- |

2.44

huvudmotor

| 2.45 | anordning för efterbehandling av partikelformiga avgaser: system för efterbehandling av avgaser som är utformat så att det ska reducera utsläppen av partikelformiga föroreningar genom mekanisk eller aerodynamisk separation, separation genom diffusion eller tröghetsseparation. |
| --- | --- |

2.45

anordning för efterbehandling av partikelformiga avgaser

| 2.46 | partikelformiga föroreningar: allt material som uppsamlas på ett angivet filtermedium sedan avgasluften spätts ut med ren filtrerad luft till en temperatur på mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C). De består främst av kol, kondenserade kolväten och sulfater med tillhörande vatten. |
| --- | --- |

2.46

partikelformiga föroreningar

| 2.46.1 | antal partikelformiga föroreningar (PM-antal): totalt antal fasta partiklar som släpps ut i avgaserna, beräknat enligt de metoder för utspädning, provtagning och mätning som anges i bilaga 4. |
| --- | --- |

2.46.1

antal partikelformiga föroreningar

PM-antal

| 2.47 | procentuell belastning: andelen av det maximalt tillgängliga vridmoment som erhålls vid ett visst varvtal hos motorn. |
| --- | --- |

2.47

procentuell belastning

| 2.48 | prestandaövervakning: övervakning av felfunktioner som består av funktionskontroller och övervakning av parametrar som inte är direkt korrelerade till utsläppsgränsvärden och som görs av komponenter eller system för att kontrollera att de drivs inom korrekt intervall. |
| --- | --- |

2.48

prestandaövervakning

| 2.49 | periodisk regenerering: den regenereringsprocess som sker med jämna mellanrum i en avgasreningsanordning efter mindre än 100 timmar av normal motordrift. |
| --- | --- |

2.49

periodisk regenerering

| 2.50 | bärbart system för utsläppsmätning (PEMS-mätsystem): PEMS-mätsystem som uppfyller kraven i tillägg 2 till bilaga 8 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

2.50

bärbart system för utsläppsmätning

PEMS-mätsystem

| 2.51 | kraftuttagsenhet: motordriven anordning som driver extra utrustning som är monterad på fordonet. |
| --- | --- |

2.51

kraftuttagsenhet

| 2.52 | kvalificerad försämrad komponent eller kvalificerat försämrat system: komponent eller system som avsiktligt har försämrats, t.ex. genom påskyndat åldrande eller genom manipulering på ett kontrollerat sätt, och som har godkänts av typgodkännandemyndigheten enligt bestämmelserna i bilaga 9B till denna föreskrift för användning vid demonstration av OBD-prestanda hos motorsystemet. |
| --- | --- |

2.52

kvalificerad försämrad komponent eller kvalificerat försämrat system

| 2.53 | reagens: medel som förvaras i en behållare ombord på fordonet och som (efter behov) tillförs systemet för avgasefterbehandling när en signal sänds från avgasreningssystemet. |
| --- | --- |

2.53

reagens

| 2.54 | omkalibrering: fininställning av en naturgasmotor så att den ger samma prestanda (effekt och bränsleförbrukning) med en annan naturgastyp. |
| --- | --- |

2.54

omkalibrering

| 2.55 | referensvikt: fordonets vikt i körklart skick utom den enhetliga förarvikten på 75 kg och med ett fast tillägg på 100 kg. |
| --- | --- |

2.55

referensvikt

| 2.56 | ersättande utsläppsbegränsande anordning: utsläppsbegränsande anordning eller kombination av sådana anordningar avsedd att ersätta en ursprunglig utsläppsbegränsande anordning och som kan godkännas som separat teknisk enhet. |
| --- | --- |

2.56

ersättande utsläppsbegränsande anordning

| 2.57 | avsökningsverktyg: extern provningsutrustning som används för standardiserad kommunikation från utanför fordonet med OBD-systemet enligt kraven i denna föreskrift. |
| --- | --- |

2.57

avsökningsverktyg

| 2.58 | driftsackumuleringsplan: åldrandecykel och driftsackumuleringsintervall för att fastställa försämringsfaktorerna för en familj av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem. |
| --- | --- |

2.58

driftsackumuleringsplan

| 2.59 | serviceläge: särskilt driftsläge hos en dubbelbränslemotor som aktiveras i syfte att reparera fordonet eller att ta fordonet från trafiken när drift i dubbelbränsleläge inte är möjlig (2). |
| --- | --- |

2.59

serviceläge

2

| 2.60 | utsläpp från avgasrör: utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar. |
| --- | --- |

2.60

utsläpp från avgasrör

| 2.61 | manipulering: varje inaktivering, justering eller ändring av fordonets utsläppsbegränsnings- eller framdrivningssystem, inbegripet eventuell programvara eller andra logiska kontrollkomponenter i dessa system, på så sätt att det avsiktligt eller oavsiktligt försämrar fordonets utsläppsresultat. |
| --- | --- |

2.61

manipulering

| 2.62 | olastad vikt: fordonets vikt i körklart skick utan enhetsvikten för föraren på 75 kg, passagerare eller last, med bränsletanken fylld till 90 % och, i förekommande fall, med sedvanlig uppsättning av verktyg och reservhjul ombord. |
| --- | --- |

2.62

olastad vikt

| 2.63 | livslängd: den relevanta distans och/eller tid under vilken överensstämmelse med tillämpliga gränser för utsläpp av gas och partiklar ska säkerställas. |
| --- | --- |

2.63

livslängd

| 2.64 | fordonstyp med avseende på utsläpp: grupp av fordon som inte skiljer sig åt i fråga om de väsentliga motor- och fordonsegenskaperna egenskaperna enligt bilaga 1. |
| --- | --- |

2.64

fordonstyp med avseende på utsläpp

| 2.65 | väggflödesdieselpartikelfilter: dieselpartikelfilter (DPF) där alla avgaser tvingas att flöda genom en vägg som filtrerar bort fasta emissioner. |
| --- | --- |

2.65

väggflödesdieselpartikelfilter

| 2.66 | Wobbetal (undre Wobbetal Wl eller övre Wobbetal Wu): förhållandet mellan värmevärdet per volymenhet för en gas och kvadratroten av dess relativa densitet under samma referensförhållanden: |
| --- | --- |

2.66

Wobbetal (undre Wobbetal Wl eller övre Wobbetal Wu)

Formula

| 2.67 | λ-skiftfaktor (Sλ): uttryck som beskriver den anpassningsförmåga som krävs i motorns styrsystem med avseende på en ändring av luftöverskottsförhållandet λ om motorn drivs med en gas vars sammansättning skiljer sig från ren metan (se tillägg 5 till bilaga 4 för beräkning av Sλ). |
| --- | --- |

2.67

λ-skiftfaktor (Sλ

λ

3.   Ansökan om godkännande

| 3.1 | Ansökan om typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet

| 3.1.1 | Tillverkaren eller dennes befullmäktigade ombud ska till typgodkännandemyndigheten lämna in en ansökan om typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet. |
| --- | --- |

3.1.1

Tillverkaren eller dennes befullmäktigade ombud ska till typgodkännandemyndigheten lämna in en ansökan om typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet.

| 3.1.2 | Den ansökan som avses i punkt 3.1.1 ska upprättas enligt mallen för informationsdokument i bilaga 1. För detta syfte ska bilaga 1 del 1 tillämpas. |
| --- | --- |

3.1.2

Den ansökan som avses i punkt 3.1.1 ska upprättas enligt mallen för informationsdokument i bilaga 1. För detta syfte ska bilaga 1 del 1 tillämpas.

| 3.1.3 | Tillsammans med ansökan ska tillverkaren tillhandahålla ett dokumentationsmaterial som ger en utförlig förklaring av alla konstruktionselement som påverkar utsläppen, motorsystemets strategi för avgasrening, den metod genom vilken motorsystemet styr de utsläppsvariabler som påverkar utsläppen, oavsett om det sker direkt eller indirekt, åtgärder som förhindrar manipulering, och en utförlig förklaring av det varnings- och motiveringssystem som krävs enligt punkterna 4 och 5 i bilaga 11.
  Dokumentationsmaterialet ska identifieras och dateras av godkännandemyndigheten och bevaras av den myndigheten i minst tio år efter det att godkännandet har beviljats.
  Dokumentationsmaterialet ska bestå av följande delar:


  (a) | den information som anges i punkt 5.1.4, |
| --- | --- | --- |

3.1.3

Tillsammans med ansökan ska tillverkaren tillhandahålla ett dokumentationsmaterial som ger en utförlig förklaring av alla konstruktionselement som påverkar utsläppen, motorsystemets strategi för avgasrening, den metod genom vilken motorsystemet styr de utsläppsvariabler som påverkar utsläppen, oavsett om det sker direkt eller indirekt, åtgärder som förhindrar manipulering, och en utförlig förklaring av det varnings- och motiveringssystem som krävs enligt punkterna 4 och 5 i bilaga 11.

Dokumentationsmaterialet ska identifieras och dateras av godkännandemyndigheten och bevaras av den myndigheten i minst tio år efter det att godkännandet har beviljats.

Dokumentationsmaterialet ska bestå av följande delar:

(a)

den information som anges i punkt 5.1.4,

| (b) | dokumentationsmaterial om hjälpstrategin för avgasrening enligt beskrivningen i bilaga 2D till denna föreskrift, så att godkännandemyndigheterna kan bedöma om hjälpstrategin används korrekt. |
| --- | --- |

(b)

dokumentationsmaterial om hjälpstrategin för avgasrening enligt beskrivningen i bilaga 2D till denna föreskrift, så att godkännandemyndigheterna kan bedöma om hjälpstrategin används korrekt.

På tillverkarens begäran ska godkännandemyndigheten genomföra en preliminär bedömning av AES för nya fordonstyper. I detta fall ska tillverkaren lämna utkastet till dokumentationsmaterial om hjälpstrategin för avgasrening till godkännandemyndigheten mellan 2 och 12 månader innan typgodkännandeförfarandet inleds.

Godkännandemyndigheten ska göra en preliminär bedömning på grundval av det utkast till dokumentationsmaterial om hjälpstrategin för avgasrening som tillverkaren tillhandahåller. Godkännandemyndigheten ska göra den preliminära bedömningen i enlighet med den metod som beskrivs i tillägg 2 till bilaga 10. Godkännandemyndigheten får avvika från denna metod i vederbörligen motiverade undantagsfall.

Den preliminära bedömningen av AES för nya fordonstyper ska förbli giltig för typgodkännanden under en period av 18 månader. Denna period får förlängas med ytterligare 12 månader om tillverkaren förser godkännandemyndigheten med bevis för att ingen ny teknik har blivit tillgänglig på marknaden som skulle kunna ändra den preliminära bedömningen av hjälpstrategin för avgasrening.

| 3.1.4 | Utöver den information som avses i punkt 3.1.3 ska tillverkaren lämna följande information:


  a) | När det gäller motorer med gnisttändning, en försäkran från tillverkaren om den minsta andel feltändningar av det totala antalet tändningar som kan medföra att utsläppen överstiger de gränsvärden som anges i bilaga 9A, om denna andel feltändningar har förekommit från början av den utsläppsprovning som anges i bilaga 4 eller skulle kunna leda till en överhettning av en eller flera katalysatorer vilken i sin tur kan leda till irreparabla skador. |
| --- | --- | --- |

3.1.4

Utöver den information som avses i punkt 3.1.3 ska tillverkaren lämna följande information:

a)

När det gäller motorer med gnisttändning, en försäkran från tillverkaren om den minsta andel feltändningar av det totala antalet tändningar som kan medföra att utsläppen överstiger de gränsvärden som anges i bilaga 9A, om denna andel feltändningar har förekommit från början av den utsläppsprovning som anges i bilaga 4 eller skulle kunna leda till en överhettning av en eller flera katalysatorer vilken i sin tur kan leda till irreparabla skador.

| b) | En beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att förhindra manipulation och ändring av den eller de datorer som kontrollerar utsläppen, inbegripet den anordning för uppdatering med hjälp av ett program eller kalibrering som tillverkaren har godkänt. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att förhindra manipulation och ändring av den eller de datorer som kontrollerar utsläppen, inbegripet den anordning för uppdatering med hjälp av ett program eller kalibrering som tillverkaren har godkänt.

| c) | Dokumentation av OBD-systemet, i enlighet med de krav som anges i punkt 8 i bilaga 9B. |
| --- | --- |

c)

Dokumentation av OBD-systemet, i enlighet med de krav som anges i punkt 8 i bilaga 9B.

| d) | OBD-relaterad information för tillgång till OBD, i enlighet med de krav som anges i bilaga 14 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

d)

OBD-relaterad information för tillgång till OBD, i enlighet med de krav som anges i bilaga 14 till denna föreskrift.

| e) | En försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna med kraven i punkt 5.1.3 och punkt 10 i bilaga 10. |
| --- | --- |

e)

En försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna med kraven i punkt 5.1.3 och punkt 10 i bilaga 10.

| f) | En försäkran om överensstämmelse för OBD-systemets prestanda under drift med kraven i tillägg 2 till bilaga 9A. |
| --- | --- |

f)

En försäkran om överensstämmelse för OBD-systemets prestanda under drift med kraven i tillägg 2 till bilaga 9A.

| g) | Den ursprungliga planen för provning under drift enligt punkt 2.4 i bilaga 8. |
| --- | --- |

g)

Den ursprungliga planen för provning under drift enligt punkt 2.4 i bilaga 8.

| h) | I tillämpliga fall, kopior av andra typgodkännanden med uppgifter av relevans för utökning av godkännanden och fastställande av försämringsfaktorer. |
| --- | --- |

h)

I tillämpliga fall, kopior av andra typgodkännanden med uppgifter av relevans för utökning av godkännanden och fastställande av försämringsfaktorer.

| i) | I tillämpliga fall, de dokumentationspaket som krävs enligt denna föreskrift för korrekt installation av den motor som typgodkänts som separat teknisk enhet. |
| --- | --- |

i)

I tillämpliga fall, de dokumentationspaket som krävs enligt denna föreskrift för korrekt installation av den motor som typgodkänts som separat teknisk enhet.

| 3.1.5 | Tillverkaren ska till det tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprovningarna lämna en motor eller, i tillämpliga fall, en huvudmotor som är representativ för den typ som ska godkännas. |
| --- | --- |

3.1.5

Tillverkaren ska till det tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprovningarna lämna en motor eller, i tillämpliga fall, en huvudmotor som är representativ för den typ som ska godkännas.

| 3.1.6 | Konstruktionsändringar av ett system, en komponent eller en enskild teknisk enhet som görs efter ett typgodkännande ska inte automatiskt leda till att typgodkännandet blir ogiltigt, om inte de ursprungliga egenskaperna eller de tekniska parametrarna förändras på ett sådant sätt att funktionen hos motorn eller det utsläppsbegränsande systemet påverkas. |
| --- | --- |

3.1.6

Konstruktionsändringar av ett system, en komponent eller en enskild teknisk enhet som görs efter ett typgodkännande ska inte automatiskt leda till att typgodkännandet blir ogiltigt, om inte de ursprungliga egenskaperna eller de tekniska parametrarna förändras på ett sådant sätt att funktionen hos motorn eller det utsläppsbegränsande systemet påverkas.

| 3.2 | Ansökan om typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

3.2

Ansökan om typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp

| 3.2.1 | Tillverkaren eller dennes befullmäktigade ombud ska till typgodkännandemyndigheten lämna in en ansökan om typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp. |
| --- | --- |

3.2.1

Tillverkaren eller dennes befullmäktigade ombud ska till typgodkännandemyndigheten lämna in en ansökan om typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp.

| 3.2.2 | Den ansökan som avses i punkt 3.2.1 ska upprättas enligt mallen för informationsdokument i bilaga 1 del 2. Ansökan ska åtföljas av en kopia av typgodkännandeintyget för motorsystemet eller motorfamiljen som separat teknisk enhet. |
| --- | --- |

3.2.2

Den ansökan som avses i punkt 3.2.1 ska upprättas enligt mallen för informationsdokument i bilaga 1 del 2. Ansökan ska åtföljas av en kopia av typgodkännandeintyget för motorsystemet eller motorfamiljen som separat teknisk enhet.

| 3.2.3 | Tillverkaren ska lämna dokumentation som ger en fullständig förklaring avseende komponenterna i det varnings- och motiveringssystem som finns ombord på fordonet och som krävs enligt bilaga 11. Detta dokumentationsmaterial ska lämnas i enlighet med punkt 3.1.3. |
| --- | --- |

3.2.3

Tillverkaren ska lämna dokumentation som ger en fullständig förklaring avseende komponenterna i det varnings- och motiveringssystem som finns ombord på fordonet och som krävs enligt bilaga 11. Detta dokumentationsmaterial ska lämnas i enlighet med punkt 3.1.3.

| 3.2.4 | Utöver den information som avses i punkt 3.2.3 ska tillverkaren lämna följande information:


  a) | En beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att förhindra manipulation och ändring av de styrenheter i fordonet som omfattas av denna föreskrift, inbegripet den anordning för uppdatering med hjälp av ett program eller kalibrering som tillverkaren har godkänt. |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Utöver den information som avses i punkt 3.2.3 ska tillverkaren lämna följande information:

a)

En beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att förhindra manipulation och ändring av de styrenheter i fordonet som omfattas av denna föreskrift, inbegripet den anordning för uppdatering med hjälp av ett program eller kalibrering som tillverkaren har godkänt.

| b) | En beskrivning av de OBD-komponenter som finns i fordonet, i enlighet med kraven i punkt 8 i bilaga 9B. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de OBD-komponenter som finns i fordonet, i enlighet med kraven i punkt 8 i bilaga 9B.

| c) | Information avseende OBD-komponenterna i fordonet, för tillgång till information om OBD. |
| --- | --- |

c)

Information avseende OBD-komponenterna i fordonet, för tillgång till information om OBD.

| d) | I förekommande fall, kopior av andra typgodkännanden med relevanta uppgifter för att kunna utöka godkännanden. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall, kopior av andra typgodkännanden med relevanta uppgifter för att kunna utöka godkännanden.

| 3.2.5 | Konstruktionsändringar av ett system, en komponent eller en enskild teknisk enhet som görs efter ett typgodkännande ska inte automatiskt leda till att typgodkännandet blir ogiltigt, om inte de ursprungliga egenskaperna eller de tekniska parametrarna förändras på ett sådant sätt att funktionen hos motorn eller det utsläppsbegränsande systemet påverkas. |
| --- | --- |

3.2.5

Konstruktionsändringar av ett system, en komponent eller en enskild teknisk enhet som görs efter ett typgodkännande ska inte automatiskt leda till att typgodkännandet blir ogiltigt, om inte de ursprungliga egenskaperna eller de tekniska parametrarna förändras på ett sådant sätt att funktionen hos motorn eller det utsläppsbegränsande systemet påverkas.

| 3.3 | Ansökan om typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

3.3

Ansökan om typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp

| 3.3.1 | Tillverkaren eller dennes befullmäktigade ombud ska till typgodkännandemyndigheten lämna in en ansökan om typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp. |
| --- | --- |

3.3.1

Tillverkaren eller dennes befullmäktigade ombud ska till typgodkännandemyndigheten lämna in en ansökan om typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp.

| 3.3.2 | Den ansökan som avses i punkt 3.3.1 ska upprättas enligt mallen för informationsdokument i bilaga 1. För det syftet ska del 1 och del 2 i den bilagan tillämpas. |
| --- | --- |

3.3.2

Den ansökan som avses i punkt 3.3.1 ska upprättas enligt mallen för informationsdokument i bilaga 1. För det syftet ska del 1 och del 2 i den bilagan tillämpas.

| 3.3.3 | Tillverkaren ska lämna dokumentation som ger en fullständig förklaring avseende alla konstruktionselement som påverkar utsläppen, motorsystemets strategi för avgasrening, den metod genom vilken motorsystemet kontrollerar de utsläppsvariabler som påverkar utsläppen, oavsett om detta görs direkt eller indirekt, samt en fullständig förklaring av det varnings- och motiveringssystem som krävs enligt bilaga 11. Detta dokumentationsmaterial ska lämnas i enlighet med punkt 3.1.3. |
| --- | --- |

3.3.3

Tillverkaren ska lämna dokumentation som ger en fullständig förklaring avseende alla konstruktionselement som påverkar utsläppen, motorsystemets strategi för avgasrening, den metod genom vilken motorsystemet kontrollerar de utsläppsvariabler som påverkar utsläppen, oavsett om detta görs direkt eller indirekt, samt en fullständig förklaring av det varnings- och motiveringssystem som krävs enligt bilaga 11. Detta dokumentationsmaterial ska lämnas i enlighet med punkt 3.1.3.

| 3.3.4 | Utöver den information som avses i punkt 3.3.3 ska tillverkaren lämna den information som krävs enligt punkt 3.1.4 a–h och punkt 3.2.4 a–d. |
| --- | --- |

3.3.4

Utöver den information som avses i punkt 3.3.3 ska tillverkaren lämna den information som krävs enligt punkt 3.1.4 a–h och punkt 3.2.4 a–d.

| 3.3.5 | Tillverkaren ska till det tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprovningarna lämna en motor som är representativ för den typ som ska godkännas. |
| --- | --- |

3.3.5

Tillverkaren ska till det tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprovningarna lämna en motor som är representativ för den typ som ska godkännas.

| 3.3.6 | Konstruktionsändringar av ett system, en komponent eller en enskild teknisk enhet som görs efter ett typgodkännande ska inte automatiskt leda till att typgodkännandet blir ogiltigt, om inte de ursprungliga egenskaperna eller de tekniska parametrarna förändras på ett sådant sätt att funktionen hos motorn eller det utsläppsbegränsande systemet påverkas. |
| --- | --- |

3.3.6

Konstruktionsändringar av ett system, en komponent eller en enskild teknisk enhet som görs efter ett typgodkännande ska inte automatiskt leda till att typgodkännandet blir ogiltigt, om inte de ursprungliga egenskaperna eller de tekniska parametrarna förändras på ett sådant sätt att funktionen hos motorn eller det utsläppsbegränsande systemet påverkas.

| 3.4 | Ansökan om typgodkännande av en typ av ersättande utsläppsbegränsande anordning som separat teknisk enhet |
| --- | --- |

3.4

Ansökan om typgodkännande av en typ av ersättande utsläppsbegränsande anordning som separat teknisk enhet

| 3.4.1 | Tillverkaren ska lämna ansökan om typgodkännande av en typ av ersättande utsläppsbegränsande anordning som separat teknisk enhet till typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

3.4.1

Tillverkaren ska lämna ansökan om typgodkännande av en typ av ersättande utsläppsbegränsande anordning som separat teknisk enhet till typgodkännandemyndigheten.

| 3.4.2 | Ansökan ska utformas i enlighet med den mall för informationsdokument som anges i tillägg 1 till bilaga 13. |
| --- | --- |

3.4.2

Ansökan ska utformas i enlighet med den mall för informationsdokument som anges i tillägg 1 till bilaga 13.

| 3.4.3 | Tillverkaren ska lämna en försäkran om överensstämmelse med kraven på tillgång till information om OBD. |
| --- | --- |

3.4.3

Tillverkaren ska lämna en försäkran om överensstämmelse med kraven på tillgång till information om OBD.

| 3.4.4 | Tillverkaren ska till det tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprovningarna lämna följande:


  a) | Ett eller flera motorsystem av en typ som godkänts i enlighet med denna föreskrift och som är utrustad med en ny ursprunglig utsläppsbegränsande anordning. |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Tillverkaren ska till det tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprovningarna lämna följande:

a)

Ett eller flera motorsystem av en typ som godkänts i enlighet med denna föreskrift och som är utrustad med en ny ursprunglig utsläppsbegränsande anordning.

| b) | Ett exemplar av typen av ersättande utsläppsbegränsande anordning. |
| --- | --- |

b)

Ett exemplar av typen av ersättande utsläppsbegränsande anordning.

| c) | Ytterligare ett exemplar av den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen, om anordningen är avsedd att monteras på ett fordon som är utrustat med ett OBD-system. |
| --- | --- |

c)

Ytterligare ett exemplar av den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen, om anordningen är avsedd att monteras på ett fordon som är utrustat med ett OBD-system.

| 3.4.5 | Vid tillämpningen av punkt 3.4.4 a ska provmotorerna väljas av sökanden med typgodkännandemyndighetens godkännande.
  Provningsförhållandena ska uppfylla kraven i punkt 6 i bilaga 4.
  Provmotorerna ska uppfylla följande krav:


  a) | De får inte ha några fel i avgasreningssystemet. |
| --- | --- | --- |

3.4.5

Vid tillämpningen av punkt 3.4.4 a ska provmotorerna väljas av sökanden med typgodkännandemyndighetens godkännande.

Provningsförhållandena ska uppfylla kraven i punkt 6 i bilaga 4.

Provmotorerna ska uppfylla följande krav:

a)

De får inte ha några fel i avgasreningssystemet.

| b) | Felfungerande eller kraftigt slitna utsläppsrelaterade originaldelar ska repareras eller bytas ut. |
| --- | --- |

b)

Felfungerande eller kraftigt slitna utsläppsrelaterade originaldelar ska repareras eller bytas ut.

| c) | De ska vara riktigt avstämda och inställda enligt tillverkarens specifikationer innan utsläppsprovningen genomförs. |
| --- | --- |

c)

De ska vara riktigt avstämda och inställda enligt tillverkarens specifikationer innan utsläppsprovningen genomförs.

| 3.4.6 | Vid tillämpningen av punkt 3.4.4 b och c ska provexemplaret vara tydligt och outplånligt märkt med sökandens firmanamn eller varumärke och handelsbeteckning. |
| --- | --- |

3.4.6

Vid tillämpningen av punkt 3.4.4 b och c ska provexemplaret vara tydligt och outplånligt märkt med sökandens firmanamn eller varumärke och handelsbeteckning.

| 3.4.7 | Vid tillämpningen av punkt 3.4.4 c ska provexemplaret vara en kvalificerad försämrad komponent. |
| --- | --- |

3.4.7

Vid tillämpningen av punkt 3.4.4 c ska provexemplaret vara en kvalificerad försämrad komponent.

4.   Godkännande

| 4.1 | För att erhålla typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet, typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp eller typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp ska tillverkaren, enligt bestämmelserna i denna föreskrift, visa att fordonen eller motorsystemen genomgår de provningar och uppfyller de krav som anges i punkt 5 och bilagorna 4, 6, 7, 9A, 9B, 9C, 10, 11 och 12. Tillverkaren ska också se till att specifikationerna för referensbränsle i bilaga 5 följs.
  För att erhålla typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp eller typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp ska tillverkaren se till att de installationskrav som anges i punkt 6 är uppfyllda. |
| --- | --- |

4.1

För att erhålla typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet, typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp eller typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp ska tillverkaren, enligt bestämmelserna i denna föreskrift, visa att fordonen eller motorsystemen genomgår de provningar och uppfyller de krav som anges i punkt 5 och bilagorna 4, 6, 7, 9A, 9B, 9C, 10, 11 och 12. Tillverkaren ska också se till att specifikationerna för referensbränsle i bilaga 5 följs.

För att erhålla typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp eller typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp ska tillverkaren se till att de installationskrav som anges i punkt 6 är uppfyllda.

| 4.2 | För att erhålla ett utökande av typgodkännandet av ett fordon med avseende på utsläpp som typgodkänts enligt denna föreskrift och som har en referensvikt över 2 380 kg men högst 2 610kg, ska tillverkaren uppfylla de krav som anges i tillägg 1 till bilaga 12. |
| --- | --- |

4.2

För att erhålla ett utökande av typgodkännandet av ett fordon med avseende på utsläpp som typgodkänts enligt denna föreskrift och som har en referensvikt över 2 380 kg men högst 2 610kg, ska tillverkaren uppfylla de krav som anges i tillägg 1 till bilaga 12.

| 4.3 | För att erhålla typgodkännande av en dubbelbränslemotor eller en dubbelbränslemotorfamilj som separat teknisk enhet, typgodkännande av ett dubbelbränslefordon med en godkänd dubbelbränslemotor med avseende på utsläpp eller typgodkännande av ett dubbelbränslefordon med avseende på utsläpp, ska tillverkaren utöver kraven i punkt 4.1 visa att dessa dubbelbränslefordon eller denna dubbelbränslemotor har genomgått provningarna samt uppfyller kraven i bilaga 15. |
| --- | --- |

4.3

För att erhålla typgodkännande av en dubbelbränslemotor eller en dubbelbränslemotorfamilj som separat teknisk enhet, typgodkännande av ett dubbelbränslefordon med en godkänd dubbelbränslemotor med avseende på utsläpp eller typgodkännande av ett dubbelbränslefordon med avseende på utsläpp, ska tillverkaren utöver kraven i punkt 4.1 visa att dessa dubbelbränslefordon eller denna dubbelbränslemotor har genomgått provningarna samt uppfyller kraven i bilaga 15.

| 4.4 | Reserverad (3) |
| --- | --- |

4.4

Reserverad (3

| 4.5 | För att erhålla typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet eller typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp, ska tillverkaren se till att kraven på bränsletyp uppfylls vid godkännande för generella bränsletyper, eller när det gäller en gnisttändningsmotor som drivs med naturgas och motorgas vid godkännande för särskilda bränsletyper enligt punkt 4.6. |
| --- | --- |

4.5

För att erhålla typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet eller typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp, ska tillverkaren se till att kraven på bränsletyp uppfylls vid godkännande för generella bränsletyper, eller när det gäller en gnisttändningsmotor som drivs med naturgas och motorgas vid godkännande för särskilda bränsletyper enligt punkt 4.6.

| 4.5.1 | I tillägg 4 finns tabeller med en översikt över kraven för godkännande av motorer som drivs med naturgas respektive motorgas samt dubbelbränslemotorer. |
| --- | --- |

4.5.1

I tillägg 4 finns tabeller med en översikt över kraven för godkännande av motorer som drivs med naturgas respektive motorgas samt dubbelbränslemotorer.

| 4.6 | Krav för typgodkännande för generella bränsletyper
  Godkännande för generella bränsletyper ska beviljas enligt de krav som anges i punkterna 4.6.1–4.6.6.1. |
| --- | --- |

4.6

Krav för typgodkännande för generella bränsletyper

Godkännande för generella bränsletyper ska beviljas enligt de krav som anges i punkterna 4.6.1–4.6.6.1.

| 4.6.1 | Huvudmotorn ska uppfylla kraven i denna föreskrift vid användning av lämpliga referensbränslen enligt specifikationerna i bilaga 5. Särskilda krav ska gälla motorer som drivs med naturgas/biometan (inklusive dubbelbränslemotorer), enligt punkt 4.6.3. |
| --- | --- |

4.6.1

Huvudmotorn ska uppfylla kraven i denna föreskrift vid användning av lämpliga referensbränslen enligt specifikationerna i bilaga 5. Särskilda krav ska gälla motorer som drivs med naturgas/biometan (inklusive dubbelbränslemotorer), enligt punkt 4.6.3.

| 4.6.2 | Om det enligt tillverkaren är tillåtet för motorfamiljen att drivas med marknadsbränslen som inte överensstämmer med vare sig de referensbränslen som ingår i bilaga 5 eller CEN-standarden EN 228 (när det gäller blyfri bensin) eller CEN-standarden EN 590 (när det gäller diesel), till exempel FAME B100 (CEN-standarden EN 14214), FAME-dieselblandningarna B20/B30 (CEN-standarden EN 16709), paraffinskt bränsle (CEN-standarden EN 15940) eller andra, ska tillverkaren utöver kraven i punkt 4.6.1 även uppfylla följande krav:


  a) | Ange vilka bränslen som motorfamiljen kan drivas med i punkt 3.2.2.2.1 i det informationsdokument som fastställs i del 1 av bilaga 1, antingen genom hänvisning till en officiell standard eller till en produktspecifikation för ett visst märke av marknadsbränsle som inte uppfyller någon officiell standard, exempelvis de som nämns i punkt 4.6.2. Tillverkaren ska också intyga att OBD-systemets funktion inte påverkas av användningen av det angivna bränslet. |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Om det enligt tillverkaren är tillåtet för motorfamiljen att drivas med marknadsbränslen som inte överensstämmer med vare sig de referensbränslen som ingår i bilaga 5 eller CEN-standarden EN 228 (när det gäller blyfri bensin) eller CEN-standarden EN 590 (när det gäller diesel), till exempel FAME B100 (CEN-standarden EN 14214), FAME-dieselblandningarna B20/B30 (CEN-standarden EN 16709), paraffinskt bränsle (CEN-standarden EN 15940) eller andra, ska tillverkaren utöver kraven i punkt 4.6.1 även uppfylla följande krav:

a)

Ange vilka bränslen som motorfamiljen kan drivas med i punkt 3.2.2.2.1 i det informationsdokument som fastställs i del 1 av bilaga 1, antingen genom hänvisning till en officiell standard eller till en produktspecifikation för ett visst märke av marknadsbränsle som inte uppfyller någon officiell standard, exempelvis de som nämns i punkt 4.6.2. Tillverkaren ska också intyga att OBD-systemets funktion inte påverkas av användningen av det angivna bränslet.

| b) | Bestämma korrektionsfaktorn för effekt för varje bränsle som deklareras enligt punkt 9.4.2.8, i tillämpliga fall enligt bestämmelserna i punkt 9.4.2.7. Ange faktorn för varje bränsle i 3.2.2.2.2 i informationsdokumentet enligt del 1 i bilaga 1, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

b)

Bestämma korrektionsfaktorn för effekt för varje bränsle som deklareras enligt punkt 9.4.2.8, i tillämpliga fall enligt bestämmelserna i punkt 9.4.2.7. Ange faktorn för varje bränsle i 3.2.2.2.2 i informationsdokumentet enligt del 1 i bilaga 1, i tillämpliga fall.

| c) | Visa att huvudmotorn uppfyller de krav på deklarerade bränslen som anges i bilaga 4 och i tillägg 1 till bilaga 10 till denna föreskrift. Godkännandemyndigheten får begära att demonstrationskraven utvidgas ytterligare till att omfatta de krav som anges i bilagorna 7 och 9A. |
| --- | --- |

c)

Visa att huvudmotorn uppfyller de krav på deklarerade bränslen som anges i bilaga 4 och i tillägg 1 till bilaga 10 till denna föreskrift. Godkännandemyndigheten får begära att demonstrationskraven utvidgas ytterligare till att omfatta de krav som anges i bilagorna 7 och 9A.

| d) | Kunna uppfylla kraven på överensstämmelse i drift enligt specifikationerna i bilaga 8 vid användning av de angivna bränslena, inklusive eventuella blandningar av de angivna bränslena och bränslen som överensstämmer med relevanta marknadsstandarder. |
| --- | --- |

d)

Kunna uppfylla kraven på överensstämmelse i drift enligt specifikationerna i bilaga 8 vid användning av de angivna bränslena, inklusive eventuella blandningar av de angivna bränslena och bränslen som överensstämmer med relevanta marknadsstandarder.

På begäran av tillverkaren ska de krav som fastställs i denna punkt tillämpas på bränslen som används för militära ändamål.

Vid tillämpningen av underpunkt 4.6.2 a ska, om utsläppsprovningarna utförs för att visa överensstämmelse med kraven i denna föreskrift, en analysrapport av provningsbränslet bifogas provningsrapporten och omfatta åtminstone de parametrar som anges i bränsletillverkarens formella specifikation.

| 4.6.3 | För motorer som drivs med naturgas/biometan, inklusive dubbelbränslemotorer, ska tillverkaren visa att huvudmotorerna kan anpassa sig till alla sammansättningar av naturgas/biometan som kan förekomma på marknaden. Denna demonstration ska utföras enligt denna punkt och, när det gäller dubbelbränslemotorer, även enligt de ytterligare bestämmelser om bränsleanpassningsförfarandet som anges i punkt 6.4 i bilaga 15 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

4.6.3

För motorer som drivs med naturgas/biometan, inklusive dubbelbränslemotorer, ska tillverkaren visa att huvudmotorerna kan anpassa sig till alla sammansättningar av naturgas/biometan som kan förekomma på marknaden. Denna demonstration ska utföras enligt denna punkt och, när det gäller dubbelbränslemotorer, även enligt de ytterligare bestämmelser om bränsleanpassningsförfarandet som anges i punkt 6.4 i bilaga 15 till denna föreskrift.

| 4.6.3.1 | För motorer som drivs med komprimerad naturgas (CNG)/biometan finns det normalt två slags bränslen, gas med högt värmevärde (H-gas) och gas med lågt värmevärde (L-gas), men med en betydande spridning inom bägge typerna. De skiljer sig signifikant åt i fråga om energiinnehållet uttryckt som Wobbetal samt i fråga om sin λ-skiftfaktor (Sλ). Naturgas med en λ-skiftfaktor på 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) anses vara av H-typ, medan naturgas med en λ-skiftfaktor på 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) anses vara av L-typ. Referensbränslenas sammansättning återspeglar λ-skiftfaktorns (Sλ) hela område.
  Huvudmotorn ska uppfylla kraven i denna föreskrift vid användning av referensbränslena GR (bränsle 1) och G25 (bränsle 2), enligt specifikationerna i bilaga 5, utan någon manuell ändring av motorns bränslesystem mellan de två provningarna (självanpassning krävs). Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4. |
| --- | --- |

4.6.3.1

För motorer som drivs med komprimerad naturgas (CNG)/biometan finns det normalt två slags bränslen, gas med högt värmevärde (H-gas) och gas med lågt värmevärde (L-gas), men med en betydande spridning inom bägge typerna. De skiljer sig signifikant åt i fråga om energiinnehållet uttryckt som Wobbetal samt i fråga om sin λ-skiftfaktor (Sλ

λ

λ

λ

Huvudmotorn ska uppfylla kraven i denna föreskrift vid användning av referensbränslena GR (bränsle 1) och G25 (bränsle 2), enligt specifikationerna i bilaga 5, utan någon manuell ändring av motorns bränslesystem mellan de två provningarna (självanpassning krävs). Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4.

R

25

| 4.6.3.1.1 | På tillverkarens begäran får motorn provas med ett tredje bränsle (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. om bränsle 3 är ett marknadsbränsle. Resultatet av denna provning får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1

På tillverkarens begäran får motorn provas med ett tredje bränsle (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ

R

25

| 4.6.3.2 | När det gäller flytande naturgas/flytande biometan (LNG) ska huvudmotorn uppfylla kraven i denna föreskrift vid användning av referensbränslena GR (bränsle 1) och G20 (bränsle 2), enligt specifikationerna i bilaga 5, utan någon manuell ändring av motorns bränslesystem mellan de två provningarna (självanpassning krävs). Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4. |
| --- | --- |

4.6.3.2

När det gäller flytande naturgas/flytande biometan (LNG) ska huvudmotorn uppfylla kraven i denna föreskrift vid användning av referensbränslena GR

20

| 4.6.4 | För motorer som drivs med komprimerad naturgas/biometan (CNG) och som ställs om för drift på H-gas eller L-gas med hjälp av en omkopplare, varvid anpassningen till variationerna inom de båda respektive gastyperna sker automatiskt, ska huvudmotorn för varje omkopplarläge provas med lämpligt referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga 5. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas samt G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn ska uppfylla kraven i denna föreskrift i båda omkopplarlägena utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven i respektive omkopplarläge. Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4. |
| --- | --- |

4.6.4

För motorer som drivs med komprimerad naturgas/biometan (CNG) och som ställs om för drift på H-gas eller L-gas med hjälp av en omkopplare, varvid anpassningen till variationerna inom de båda respektive gastyperna sker automatiskt, ska huvudmotorn för varje omkopplarläge provas med lämpligt referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga 5. Bränslena är GR

23

25

23

| 4.6.4.1 | På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23 (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. om bränsle 3 är ett marknadsbränsle. Resultatet av denna provning får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

4.6.4.1

På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23

λ

R

25

| 4.6.5 | För motorer som drivs med naturgas/biometan ska förhållandet r mellan utsläppsresultaten bestämmas för varje förorening på följande sätt:


  r = | utsläppsresultat med referensbränsle 2 |
| --- | --- | --- |
| utsläppsresultat med referensbränsle 1 |

4.6.5

För motorer som drivs med naturgas/biometan ska förhållandet r mellan utsläppsresultaten bestämmas för varje förorening på följande sätt:

r =

utsläppsresultat med referensbränsle 2

utsläppsresultat med referensbränsle 1

eller

| ra = | utsläppsresultat med referensbränsle 2 |
| --- | --- |
| utsläppsresultat med referensbränsle 3 |

ra =

a

utsläppsresultat med referensbränsle 2

utsläppsresultat med referensbränsle 3

och

| rb = | utsläppsresultat med referensbränsle 1 |
| --- | --- |
| utsläppsresultat med referensbränsle 3 |

rb =

b

utsläppsresultat med referensbränsle 1

utsläppsresultat med referensbränsle 3

| 4.6.6 | För motorgasdrivna motorer ska tillverkaren visa att huvudmotorn kan anpassa sig till alla bränslesammansättningar som kan förekomma på marknaden.
  I motorgas förekommer variationer i C3/C4-sammansättningen. Dessa variationer återspeglas i referensbränslena. Huvudmotorn ska uppfylla utsläppskraven på referensbränslena A och B enligt specifikationer i bilaga 5, utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de båda provningarna. Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4. |
| --- | --- |

4.6.6

För motorgasdrivna motorer ska tillverkaren visa att huvudmotorn kan anpassa sig till alla bränslesammansättningar som kan förekomma på marknaden.

I motorgas förekommer variationer i C3/C4-sammansättningen. Dessa variationer återspeglas i referensbränslena. Huvudmotorn ska uppfylla utsläppskraven på referensbränslena A och B enligt specifikationer i bilaga 5, utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de båda provningarna. Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4.

| 4.6.6.1 | Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten ska bestämmas för varje förorening på följande sätt:


  r = | utsläppsresultat med referensbränsle B |
| --- | --- | --- |
| utsläppsresultat med referensbränsle A |

4.6.6.1

Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten ska bestämmas för varje förorening på följande sätt:

r =

utsläppsresultat med referensbränsle B

utsläppsresultat med referensbränsle A

| 4.7 | Krav för typgodkännande för särskilda bränsletyper avseende motorer som drivs med naturgas/biometan eller motorgas, inklusive dubbelbränslemotorer
  Typgodkännande för särskilda bränsletyper ska beviljas enligt de krav som anges i punkterna 4.7.1–4.7.2.3 nedan. |
| --- | --- |

4.7

Krav för typgodkännande för särskilda bränsletyper avseende motorer som drivs med naturgas/biometan eller motorgas, inklusive dubbelbränslemotorer

Typgodkännande för särskilda bränsletyper ska beviljas enligt de krav som anges i punkterna 4.7.1–4.7.2.3 nedan.

| 4.7.1 | Typgodkännande av avgasutsläpp från en motor som drivs med CNG och som är konstruerad för drift med gas av H-typ eller L-typ. |
| --- | --- |

4.7.1

Typgodkännande av avgasutsläpp från en motor som drivs med CNG och som är konstruerad för drift med gas av H-typ eller L-typ.

| 4.7.1.1 | Huvudmotorn ska provas för respektive gastyp med användning av tillämpligt referensbränsle enligt specifikationer i bilaga 5. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas samt G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn ska uppfylla kraven i denna föreskrift utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven. Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Huvudmotorn ska provas för respektive gastyp med användning av tillämpligt referensbränsle enligt specifikationer i bilaga 5. Bränslena är GR

23

25

23

| 4.7.1.2 | På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23 (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. om bränsle 3 är ett marknadsbränsle. Resultatet av denna provning får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

4.7.1.2

På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23

λ

R

25

| 4.7.1.3 | Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten ska bestämmas för varje förorening på följande sätt:


  r = | utsläppsresultat med referensbränsle 2 |
| --- | --- | --- |
| utsläppsresultat med referensbränsle 1 |

4.7.1.3

Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten ska bestämmas för varje förorening på följande sätt:

r =

utsläppsresultat med referensbränsle 2

utsläppsresultat med referensbränsle 1

eller

| ra = | utsläppsresultat med referensbränsle 2 |
| --- | --- |
| utsläppsresultat med referensbränsle 3 |

ra =

a

utsläppsresultat med referensbränsle 2

utsläppsresultat med referensbränsle 3

och

| rb = | utsläppsresultat med referensbränsle 1 |
| --- | --- |
| utsläppsresultat med referensbränsle 3 |

rb =

b

utsläppsresultat med referensbränsle 1

utsläppsresultat med referensbränsle 3

| 4.7.1.4 | Vid leveransen till kunden ska motorn vara märkt enligt specifikationerna i punkt 4.12.8, med uppgift om vilken gastyp motorn är godkänd för. |
| --- | --- |

4.7.1.4

Vid leveransen till kunden ska motorn vara märkt enligt specifikationerna i punkt 4.12.8, med uppgift om vilken gastyp motorn är godkänd för.

| 4.7.2 | Typgodkännande av avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas eller motorgas och som är konstruerad för drift med bränsle med en viss sammansättning. |
| --- | --- |

4.7.2

Typgodkännande av avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas eller motorgas och som är konstruerad för drift med bränsle med en viss sammansättning.

| 4.7.2.1 | Huvudmotorn ska uppfylla utsläppskraven med användning av referensbränslena GR och G25 för CNG, referensbränslena GR och G20 för LNG eller referensbränslena A och B för motorgas, enligt specifikationerna i bilaga 5 till denna föreskrift. Mellan provningarna får fininställning av bränslesystemet göras. Fininställningen består i en omkalibrering av bränslesystemets databas, dock utan att reglersystemets grundläggande inriktning eller databasens grundstruktur ändras på något sätt. Vid behov får delar som är direkt förknippade med bränsleflödets storlek, t.ex. insprutningsmunstycken, bytas ut. |
| --- | --- |

4.7.2.1

Huvudmotorn ska uppfylla utsläppskraven med användning av referensbränslena GR

25

R

20

| 4.7.2.2 | I fråga om CNG får på tillverkarens begäran motorn provas med referensbränslena GR och G23 eller med referensbränslena G25 och G23. I så fall kommer typgodkännandet enbart att gälla för H-gas respektive L-gas. |
| --- | --- |

4.7.2.2

I fråga om CNG får på tillverkarens begäran motorn provas med referensbränslena GR

23

25

23

| 4.7.2.3 | Vid leveransen till kunden ska motorn vara märkt enligt specifikationerna i punkt 4.12.8 nedan, med uppgift om vilken bränslesammansättning motorn har kalibrerats för. |
| --- | --- |

4.7.2.3

Vid leveransen till kunden ska motorn vara märkt enligt specifikationerna i punkt 4.12.8 nedan, med uppgift om vilken bränslesammansättning motorn har kalibrerats för.

| 4.8 | Krav på bränslespecifikt typgodkännande när det gäller motorer som drivs med flytande naturgas/flytande biometan (LNG)
  När det gäller flytande naturgas/flytande biometan får ett bränslespecifikt typgodkännande beviljas enligt de krav som anges i punkterna 4.8.1–4.8.2. |
| --- | --- |

4.8

Krav på bränslespecifikt typgodkännande när det gäller motorer som drivs med flytande naturgas/flytande biometan (LNG)

När det gäller flytande naturgas/flytande biometan får ett bränslespecifikt typgodkännande beviljas enligt de krav som anges i punkterna 4.8.1–4.8.2.

| 4.8.1 | Ansökningsvillkor för bränslespecifikt typgodkännande när det gäller motorer som drivs med flytande naturgas/flytande biometan (LNG). |
| --- | --- |

4.8.1

Ansökningsvillkor för bränslespecifikt typgodkännande när det gäller motorer som drivs med flytande naturgas/flytande biometan (LNG).

| 4.8.1.1 | Tillverkaren får endast ansöka om ett bränslespecifikt typgodkännande om den motor som kalibreras för en specifik LNG-sammansättning (4) ger en λ-skiftfaktor som inte avviker med mer än 3 % från λ-skiftfaktorn för det G20-bränsle som anges i bilaga 5 och vars etanhalt inte överstiger 1,5 %. |
| --- | --- |

4.8.1.1

Tillverkaren får endast ansöka om ett bränslespecifikt typgodkännande om den motor som kalibreras för en specifik LNG-sammansättning (4

20

| 4.8.1.2 | I alla övriga fall ska tillverkaren ansöka om ett typgodkännande för generella bränsletyper enligt specifikationerna i punkt 4.6.3.2. |
| --- | --- |

4.8.1.2

I alla övriga fall ska tillverkaren ansöka om ett typgodkännande för generella bränsletyper enligt specifikationerna i punkt 4.6.3.2.

| 4.8.2 | Särskilda provningskrav för ett bränslespecifikt typgodkännande (LNG). |
| --- | --- |

4.8.2

Särskilda provningskrav för ett bränslespecifikt typgodkännande (LNG).

| 4.8.2.1 | När det gäller en dubbelbränslemotorfamilj där motorerna kalibreras för en specifik LNG-sammansättning2 som ger en λ-skiftfaktor som inte avviker med mer än 3 % från λ-skiftfaktorn för det G20-bränsle som anges i bilaga 5 och vars etanhalt inte överstiger 1,5 %, ska huvudmotorn endast provas på referensgasbränslet G20 i enlighet med bilaga 5. |
| --- | --- |

4.8.2.1

När det gäller en dubbelbränslemotorfamilj där motorerna kalibreras för en specifik LNG-sammansättning2

20

20

| 4.9 | Typgodkännande av avgasutsläpp för en motor som ingår i en motorfamilj |
| --- | --- |

4.9

Typgodkännande av avgasutsläpp för en motor som ingår i en motorfamilj

| 4.9.1 | Med undantag av det fall som beskrivs i punkt 4.8.2 ska, utan att någon ytterligare provning krävs, typgodkännandet av en huvudmotor utsträckas till att omfatta alla motorer i motorfamiljen för alla bränslesammansättningar som ligger inom det område som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 4.7.2) eller för samma bränsletyp som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 4.6 eller 4.7). |
| --- | --- |

4.9.1

Med undantag av det fall som beskrivs i punkt 4.8.2 ska, utan att någon ytterligare provning krävs, typgodkännandet av en huvudmotor utsträckas till att omfatta alla motorer i motorfamiljen för alla bränslesammansättningar som ligger inom det område som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 4.7.2) eller för samma bränsletyp som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 4.6 eller 4.7).

| 4.9.2 | Om det tekniska organet fastställer att den huvudmotor som valts ut för ansökan inte är helt representativ för motorfamiljen enligt definitionen i del 1 i bilaga 1, får en alternativ och vid behov ytterligare en referensmotor väljas ut av det tekniska organet och provas. |
| --- | --- |

4.9.2

Om det tekniska organet fastställer att den huvudmotor som valts ut för ansökan inte är helt representativ för motorfamiljen enligt definitionen i del 1 i bilaga 1, får en alternativ och vid behov ytterligare en referensmotor väljas ut av det tekniska organet och provas.

| 4.10 | Krav för godkännande av OBD-system |
| --- | --- |

4.10

Krav för godkännande av OBD-system

| 4.10.1 | Tillverkaren ska se till att alla motorsystem och fordon är utrustade med ett OBD-system. |
| --- | --- |

4.10.1

Tillverkaren ska se till att alla motorsystem och fordon är utrustade med ett OBD-system.

| 4.10.2 | OBD-systemet ska vara utformat, konstruerat och installerat på ett fordon i enlighet med bilaga 9A så att det kan identifiera, registrera och överföra information om de typer av försämring eller funktionsfel som anges i den bilagan under fordonets hela livslängd. |
| --- | --- |

4.10.2

OBD-systemet ska vara utformat, konstruerat och installerat på ett fordon i enlighet med bilaga 9A så att det kan identifiera, registrera och överföra information om de typer av försämring eller funktionsfel som anges i den bilagan under fordonets hela livslängd.

| 4.10.3 | Tillverkaren ska se till att OBD-systemet uppfyller kraven i bilaga 9A, inklusive kraven för prestanda under drift under alla normala och rimligen förutsägbara körförhållanden, samt de normala användningsförhållanden som anges i bilaga 9B. |
| --- | --- |

4.10.3

Tillverkaren ska se till att OBD-systemet uppfyller kraven i bilaga 9A, inklusive kraven för prestanda under drift under alla normala och rimligen förutsägbara körförhållanden, samt de normala användningsförhållanden som anges i bilaga 9B.

| 4.10.4 | När det provas med en kvalificerad försämrad komponent ska OBD-systemets felfunktionsindikator aktiveras i enlighet med bilaga 9B. OBD-systemets felfunktionsindikator får också aktiveras vid utsläppsnivåer under de OBD-gränsvärden som anges i bilaga 9A. |
| --- | --- |

4.10.4

När det provas med en kvalificerad försämrad komponent ska OBD-systemets felfunktionsindikator aktiveras i enlighet med bilaga 9B. OBD-systemets felfunktionsindikator får också aktiveras vid utsläppsnivåer under de OBD-gränsvärden som anges i bilaga 9A.

| 4.10.5 | Tillverkaren ska se till att de bestämmelser om prestanda under drift hos en OBD-motorfamilj som fastställs i bilaga 9A följs. |
| --- | --- |

4.10.5

Tillverkaren ska se till att de bestämmelser om prestanda under drift hos en OBD-motorfamilj som fastställs i bilaga 9A följs.

| 4.10.6 | Uppgifter om prestanda under drift ska lagras och göras tillgängliga utan kryptering genom OBD-systemets standardprotokoll för överföring av information i enlighet med bestämmelserna i bilaga 9A. |
| --- | --- |

4.10.6

Uppgifter om prestanda under drift ska lagras och göras tillgängliga utan kryptering genom OBD-systemets standardprotokoll för överföring av information i enlighet med bestämmelserna i bilaga 9A.

| 4.10.7 | Om tillverkaren så väljer får OBD-systemen, fram till det datum som anges i punkt 13.2.3 för nya typgodkännanden, överensstämma med de alternativa bestämmelser som anges i bilaga 9A, med hänvisning till denna punkt. |
| --- | --- |

4.10.7

Om tillverkaren så väljer får OBD-systemen, fram till det datum som anges i punkt 13.2.3 för nya typgodkännanden, överensstämma med de alternativa bestämmelser som anges i bilaga 9A, med hänvisning till denna punkt.

| 4.10.8 | Om tillverkaren så väljer kan han, fram till det datum som anges i punkt 13.2.3 för nya typgodkännanden, tillämpa de alternativa bestämmelserna för övervakning av dieselpartikelfiltret enligt punkt 2.3.2.2 i bilaga 9A. |
| --- | --- |

4.10.8

Om tillverkaren så väljer kan han, fram till det datum som anges i punkt 13.2.3 för nya typgodkännanden, tillämpa de alternativa bestämmelserna för övervakning av dieselpartikelfiltret enligt punkt 2.3.2.2 i bilaga 9A.

| 4.11 | Krav för godkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar |
| --- | --- |

4.11

Krav för godkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar

| 4.11.1 | Tillverkaren ska se till att ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras i typgodkända motorsystem eller fordon som omfattas av denna föreskrift är typgodkända som separata tekniska enheter enligt kraven i punkterna 4.11.2–4.11.5.
  Katalytiska omvandlare, deNOx-anordningar och partikelfilter ska anses vara utsläppsbegränsande anordningar i den mening som avses i denna föreskrift. |
| --- | --- |

4.11.1

Tillverkaren ska se till att ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras i typgodkända motorsystem eller fordon som omfattas av denna föreskrift är typgodkända som separata tekniska enheter enligt kraven i punkterna 4.11.2–4.11.5.

Katalytiska omvandlare, deNOx-anordningar och partikelfilter ska anses vara utsläppsbegränsande anordningar i den mening som avses i denna föreskrift.

x

| 4.11.2 | Ersättande utsläppsbegränsande originalanordningar som tillhör den typ som omfattas av punkt 3.2.12 i del 1 i bilaga 1 och är avsedda för montering i ett fordon som det relevanta typgodkännandedokumentet avser behöver inte uppfylla samtliga krav i bilaga 13, förutsatt att de uppfyller kraven i punkterna 2.1, 2.2 och 2.3 i den bilagan. |
| --- | --- |

4.11.2

Ersättande utsläppsbegränsande originalanordningar som tillhör den typ som omfattas av punkt 3.2.12 i del 1 i bilaga 1 och är avsedda för montering i ett fordon som det relevanta typgodkännandedokumentet avser behöver inte uppfylla samtliga krav i bilaga 13, förutsatt att de uppfyller kraven i punkterna 2.1, 2.2 och 2.3 i den bilagan.

| 4.11.3 | Tillverkaren ska se till att den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen är försedd med identifikationsmärkning. |
| --- | --- |

4.11.3

Tillverkaren ska se till att den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen är försedd med identifikationsmärkning.

| 4.11.4 | Den identifikationsmärkning som avses i punkt 4.11.3 ska omfatta följande uppgifter:


  a) | Fordons- eller motortillverkarens namn eller varumärke. |
| --- | --- | --- |

4.11.4

Den identifikationsmärkning som avses i punkt 4.11.3 ska omfatta följande uppgifter:

a)

Fordons- eller motortillverkarens namn eller varumärke.

| b) | Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen i enlighet med den information som avses i punkt 3.2.12.2 i bilaga 1 del 1. |
| --- | --- |

b)

Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen i enlighet med den information som avses i punkt 3.2.12.2 i bilaga 1 del 1.

| 4.11.5 | Ersättande utsläppsbegränsande anordningar ska vara typgodkända enligt de särskilda provningskrav som anges i bilaga 13 till denna föreskrift (5). |
| --- | --- |

4.11.5

Ersättande utsläppsbegränsande anordningar ska vara typgodkända enligt de särskilda provningskrav som anges i bilaga 13 till denna föreskrift (5

| 4.12 | Godkännandemärken och märkning för motorsystem och fordon |
| --- | --- |

4.12

Godkännandemärken och märkning för motorsystem och fordon

| 4.12.1 | Varje godkänd typ ska ges ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 07 för ändringsserie 07) ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskriften) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. Samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan motor- eller fordonstyp samma nummer. |
| --- | --- |

4.12.1

Varje godkänd typ ska ges ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 07 för ändringsserie 07) ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskriften) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. Samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan motor- eller fordonstyp samma nummer.

| 4.12.2 | Meddelande om beviljat eller utökat godkännande, avslag på ansökan om godkännande eller tillverkningens slutgiltiga upphörande för en motor- eller fordonstyp enligt denna föreskrift ska inges till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift, med användande av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2A, 2B eller 2C till denna föreskrift. Värden som uppmätts under typprovningen ska också anges. |
| --- | --- |

4.12.2

Meddelande om beviljat eller utökat godkännande, avslag på ansökan om godkännande eller tillverkningens slutgiltiga upphörande för en motor- eller fordonstyp enligt denna föreskrift ska inges till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift, med användande av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2A, 2B eller 2C till denna föreskrift. Värden som uppmätts under typprovningen ska också anges.

| 4.12.3 | På varje motor som överensstämmer med en motortyp som typgodkänts enligt denna föreskrift eller på varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt denna föreskrift ska på ett iögonenfallande och lätt tillgängligt ställe anbringas ett internationellt godkännandemärke som består av: |
| --- | --- |

4.12.3

På varje motor som överensstämmer med en motortyp som typgodkänts enligt denna föreskrift eller på varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt denna föreskrift ska på ett iögonenfallande och lätt tillgängligt ställe anbringas ett internationellt godkännandemärke som består av:

| 4.12.3.1 | En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (6). |
| --- | --- |

4.12.3.1

En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (6

| 4.12.3.2 | Numret på denna föreskrift, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.12.3.1. |
| --- | --- |

4.12.3.2

Numret på denna föreskrift, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.12.3.1.

| 4.12.3.3 | Godkännandemärket ska också innehålla ett bindestreck och ytterligare ett tecken efter godkännandenumret i syfte att skilja ut det steg för vilket godkännandet har beviljats enligt punkt 13.2 och meddelats i tabell 1 i bilaga 3. |
| --- | --- |

4.12.3.3

Godkännandemärket ska också innehålla ett bindestreck och ytterligare ett tecken efter godkännandenumret i syfte att skilja ut det steg för vilket godkännandet har beviljats enligt punkt 13.2 och meddelats i tabell 1 i bilaga 3.

| 4.12.3.3.1 | För dieseldrivna motorer med kompressionständning ska godkännandemärket innehålla bokstaven ”D” efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de motortyper för vilka godkännandet beviljats. |
| --- | --- |

4.12.3.3.1

För dieseldrivna motorer med kompressionständning ska godkännandemärket innehålla bokstaven ”D” efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de motortyper för vilka godkännandet beviljats.

| 4.12.3.3.2 | För etanoldrivna motorer (ED95) med kompressionständning ska godkännandemärket innehålla bokstaven ”ED” efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de motortyper för vilka godkännandet beviljats. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2

För etanoldrivna motorer (ED95) med kompressionständning ska godkännandemärket innehålla bokstaven ”ED” efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de motortyper för vilka godkännandet beviljats.

| 4.12.3.3.3 | För etanoldrivna gnisttändningsmotorer (E85) ska godkännandemärket innehålla bokstaven ”E85” efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de motortyper för vilka godkännandet beviljats. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3

För etanoldrivna gnisttändningsmotorer (E85) ska godkännandemärket innehålla bokstaven ”E85” efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de motortyper för vilka godkännandet beviljats.

| 4.12.3.3.4 | För bensindrivna gnisttändningsmotorer ska godkännandemärket innehålla bokstaven ”P” efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de motortyper för vilka godkännandet beviljats. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4

För bensindrivna gnisttändningsmotorer ska godkännandemärket innehålla bokstaven ”P” efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de motortyper för vilka godkännandet beviljats.

| 4.12.3.3.5 | För motorgasdrivna gnisttändningsmotorer ska godkännandemärket innehålla bokstaven ”Q” efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de motortyper för vilka godkännandet beviljats. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5

För motorgasdrivna gnisttändningsmotorer ska godkännandemärket innehålla bokstaven ”Q” efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de motortyper för vilka godkännandet beviljats.

| 4.12.3.3.6 | För motorer som drivs med naturgas/biometan ska godkännandemärket innehålla en eller flera bokstäver efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de gastyper för vilka godkännandet beviljats. Dessa bokstäver ska vara som följer:


  a) | H i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för gas av H-typ. |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6

För motorer som drivs med naturgas/biometan ska godkännandemärket innehålla en eller flera bokstäver efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de gastyper för vilka godkännandet beviljats. Dessa bokstäver ska vara som följer:

a)

H i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för gas av H-typ.

| b) | L i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för gas av L-typ. |
| --- | --- |

b)

L i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för gas av L-typ.

| c) | HL i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för både gas av H-typ och gas av L-typ. |
| --- | --- |

c)

HL i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för både gas av H-typ och gas av L-typ.

| d) | Ht i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för gas av H-typ som har bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av H-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. |
| --- | --- |

d)

Ht i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för gas av H-typ som har bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av H-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem.

t

| e) | Lt i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för gas av L-typ som har bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. |
| --- | --- |

e)

Lt i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för gas av L-typ som har bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem.

t

| f) | HLt i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för gas av H- eller L-typ som har bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av H- eller L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. |
| --- | --- |

f)

HLt i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för gas av H- eller L-typ som har bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av H- eller L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem.

t

| g) | CNGfr i alla övriga fall där motorn drivs med CNG/biometan och är konstruerad för en särskild bränslesammansättning. |
| --- | --- |

g)

CNGfr i alla övriga fall där motorn drivs med CNG/biometan och är konstruerad för en särskild bränslesammansättning.

fr

| h) | LNGfr i de fall där motorn drivs med LNG och är konstruerad för en särskild bränslesammansättning. |
| --- | --- |

h)

LNGfr i de fall där motorn drivs med LNG och är konstruerad för en särskild bränslesammansättning.

fr

| i) | LPGfr i de fall där motorn drivs med LPG och är konstruerad för en särskild bränslesammansättning. |
| --- | --- |

i)

LPGfr i de fall där motorn drivs med LPG och är konstruerad för en särskild bränslesammansättning.

fr

| j) | LNG20 i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för flytande naturgas/flytande biometan som har bestämd sammansättning och som ger en λ-skiftfaktor som inte avviker med mer än 3 % från λ-skiftfaktorn för det G20-bränsle som anges i bilaga 5 till denna föreskrift, och vars etanhalt inte överstiger 1,5 %. |
| --- | --- |

j)

LNG20 i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för flytande naturgas/flytande biometan som har bestämd sammansättning och som ger en λ-skiftfaktor som inte avviker med mer än 3 % från λ-skiftfaktorn för det G20-bränsle som anges i bilaga 5 till denna föreskrift, och vars etanhalt inte överstiger 1,5 %.

20

| k) | LNG i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för alla andra sammansättningar av flytande naturgas/flytande biometan. |
| --- | --- |

k)

LNG i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för alla andra sammansättningar av flytande naturgas/flytande biometan.

| 4.12.3.3.7 | För dubbelbränslemotorer ska godkännandemärket innehålla en teckenserie efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan dubbelbränsletypen och de gastyper för vilka godkännandet beviljats.
  Denna serie av tecken kommer att bestå av två tecken som anger typen av dubbelbränslemotor enligt definitionen i bilaga 15, följt av den eller de bokstäver som anges i punkterna 4.12.3.3.1–4.12.3.3.6 och som betecknar den naturgas/biometansammansättning som används av motorn.
  De två tecken som identifierar dubbelbränslemotorernas typ enligt definitionerna i bilaga 15 är följande:


  a) | 1A för dubbelbränslemotorer av typ 1A. |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7

För dubbelbränslemotorer ska godkännandemärket innehålla en teckenserie efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan dubbelbränsletypen och de gastyper för vilka godkännandet beviljats.

Denna serie av tecken kommer att bestå av två tecken som anger typen av dubbelbränslemotor enligt definitionen i bilaga 15, följt av den eller de bokstäver som anges i punkterna 4.12.3.3.1–4.12.3.3.6 och som betecknar den naturgas/biometansammansättning som används av motorn.

De två tecken som identifierar dubbelbränslemotorernas typ enligt definitionerna i bilaga 15 är följande:

a)

1A för dubbelbränslemotorer av typ 1A.

| b) | 1B för dubbelbränslemotorer av typ 1B. |
| --- | --- |

b)

1B för dubbelbränslemotorer av typ 1B.

| c) | 2A för dubbelbränslemotorer av typ 2A. |
| --- | --- |

c)

2A för dubbelbränslemotorer av typ 2A.

| d) | 2B för dubbelbränslemotorer av typ 2B. |
| --- | --- |

d)

2B för dubbelbränslemotorer av typ 2B.

| e) | 3B för dubbelbränslemotorer av typ 3B. |
| --- | --- |

e)

3B för dubbelbränslemotorer av typ 3B.

| 4.12.3.4 | Utöver märkningen på motorn får godkännandemärket också återfinnas via instrumentbrädan. Det ska då vara lätt tillgängligt för kontroll och uppgifter om tillgången till det ska inkluderas i fordonets bruksanvisning. |
| --- | --- |

4.12.3.4

Utöver märkningen på motorn får godkännandemärket också återfinnas via instrumentbrädan. Det ska då vara lätt tillgängligt för kontroll och uppgifter om tillgången till det ska inkluderas i fordonets bruksanvisning.

| 4.12.4 | Om fordonet eller motorn enligt en eller flera andra föreskrifter som är bilagda överenskommelsen överensstämmer med en godkänd typ i det land som beviljat godkännande enligt denna föreskrift behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.12.3.1 inte upprepas. I ett sådant fall ska föreskriftens nummer och godkännandenumren och tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka godkännande beviljats placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.12.3.1. |
| --- | --- |

4.12.4

Om fordonet eller motorn enligt en eller flera andra föreskrifter som är bilagda överenskommelsen överensstämmer med en godkänd typ i det land som beviljat godkännande enligt denna föreskrift behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.12.3.1 inte upprepas. I ett sådant fall ska föreskriftens nummer och godkännandenumren och tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka godkännande beviljats placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.12.3.1.

| 4.12.5 | Godkännandemärket ska placeras nära eller på den uppgiftsskylt som av tillverkaren har anbringats på den godkända motortypen. |
| --- | --- |

4.12.5

Godkännandemärket ska placeras nära eller på den uppgiftsskylt som av tillverkaren har anbringats på den godkända motortypen.

| 4.12.6 | I bilaga 3 till denna föreskrift ges exempel på godkännandemärkenas utformning. |
| --- | --- |

4.12.6

I bilaga 3 till denna föreskrift ges exempel på godkännandemärkenas utformning.

| 4.12.7 | Den motor som godkänts som separat teknisk enhet ska utöver godkännandemärket vara försedd med följande: |
| --- | --- |

4.12.7

Den motor som godkänts som separat teknisk enhet ska utöver godkännandemärket vara försedd med följande:

| 4.12.7.1 | Motortillverkarens varumärke eller firmanamn. |
| --- | --- |

4.12.7.1

Motortillverkarens varumärke eller firmanamn.

| 4.12.7.2 | Tillverkarens handelsbeteckning på motorn. |
| --- | --- |

4.12.7.2

Tillverkarens handelsbeteckning på motorn.

| 4.12.8 | Etiketter för naturgas/biometan- och motorgasdrivna motorer
  För naturgas- och motorgasdrivna motorer som är typgodkända för viss bränsletyp gäller följande krav på etiketterna: |
| --- | --- |

4.12.8

Etiketter för naturgas/biometan- och motorgasdrivna motorer

För naturgas- och motorgasdrivna motorer som är typgodkända för viss bränsletyp gäller följande krav på etiketterna:

| 4.12.8.1 | Innehåll
  Följande information ska finnas med:
  Om punkt 4.7.1.4 är tillämplig ska texten på etiketten lyda ”ENDAST FÖR DRIFT MED NATURGAS AV TYP H”. Om tillämpligt ska ”H” ersättas av ”L”.
  Då punkt 4.7.2.3 är tillämplig ska texten på etiketten lyda ”ENBART FÖR DRIFT MED NATURGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN ...” eller ”ENBART FÖR DRIFT MED MOTORGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN ...”, beroende på det aktuella fallet. Alla uppgifter i de tillämpliga tabellerna i bilaga 5 ska finnas med tillsammans med uppgift om de enskilda beståndsdelar och gränser som motortillverkaren specificerat.
  Bokstäverna och siffrorna ska vara minst 4 mm höga.

  Anmärkning: Om det inte finns plats för sådan märkning kan i stället en förenklad kod användas. I detta fall ska en förklarande not som innehåller alla ovanstående upplysningar finnas lätt tillgänglig både för den person som fyller på bränsletanken eller sköter underhåll eller reparationer av motorn och dess tillbehör samt för berörda myndigheter. Placeringen av och innehållet i dessa förklarande noter ska fastställas genom överenskommelse mellan tillverkaren och typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

4.12.8.1

Innehåll

Följande information ska finnas med:

Om punkt 4.7.1.4 är tillämplig ska texten på etiketten lyda ”ENDAST FÖR DRIFT MED NATURGAS AV TYP H”. Om tillämpligt ska ”H” ersättas av ”L”.

Då punkt 4.7.2.3 är tillämplig ska texten på etiketten lyda ”ENBART FÖR DRIFT MED NATURGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN ...” eller ”ENBART FÖR DRIFT MED MOTORGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN ...”, beroende på det aktuella fallet. Alla uppgifter i de tillämpliga tabellerna i bilaga 5 ska finnas med tillsammans med uppgift om de enskilda beståndsdelar och gränser som motortillverkaren specificerat.

Bokstäverna och siffrorna ska vara minst 4 mm höga.

Anmärkning: Om det inte finns plats för sådan märkning kan i stället en förenklad kod användas. I detta fall ska en förklarande not som innehåller alla ovanstående upplysningar finnas lätt tillgänglig både för den person som fyller på bränsletanken eller sköter underhåll eller reparationer av motorn och dess tillbehör samt för berörda myndigheter. Placeringen av och innehållet i dessa förklarande noter ska fastställas genom överenskommelse mellan tillverkaren och typgodkännandemyndigheten.

Anmärkning:

| 4.12.8.2 | Egenskaper
  Etiketterna ska vara hållbara under motorns hela livslängd. Texten ska vara lättläst och outplånlig. Dessutom ska etiketterna fästas på ett sådant sätt att de sitter fast under motorns hela livslängd och att de inte kan avlägsnas utan att förstöras eller göras oläsliga. |
| --- | --- |

4.12.8.2

Egenskaper

Etiketterna ska vara hållbara under motorns hela livslängd. Texten ska vara lättläst och outplånlig. Dessutom ska etiketterna fästas på ett sådant sätt att de sitter fast under motorns hela livslängd och att de inte kan avlägsnas utan att förstöras eller göras oläsliga.

| 4.12.8.3 | Placering
  Etiketterna ska fästas på en del av motorn som är nödvändig för dess normala drift och som normalt inte behöver bytas ut under motorns livslängd. De ska dessutom placeras så att de är väl synliga när motorn har ställts i ordning med alla de hjälpaggregat som är nödvändiga för motorns drift. |
| --- | --- |

4.12.8.3

Placering

Etiketterna ska fästas på en del av motorn som är nödvändig för dess normala drift och som normalt inte behöver bytas ut under motorns livslängd. De ska dessutom placeras så att de är väl synliga när motorn har ställts i ordning med alla de hjälpaggregat som är nödvändiga för motorns drift.

| 4.13 | För en ansökan om godkännande för en fordonstyp med avseende på dess motor ska den märkning som anges i punkt 4.12.8 även placeras nära bränslepåfyllningsöppningen. |
| --- | --- |

4.13

För en ansökan om godkännande för en fordonstyp med avseende på dess motor ska den märkning som anges i punkt 4.12.8 även placeras nära bränslepåfyllningsöppningen.

| 4.14 | För en ansökan om godkännande av en fordonstyp med en godkänd motor ska den märkning som anges i punkt 4.12.8 även placeras nära bränslepåfyllningsöppningen. |
| --- | --- |

4.14

För en ansökan om godkännande av en fordonstyp med en godkänd motor ska den märkning som anges i punkt 4.12.8 även placeras nära bränslepåfyllningsöppningen.

5.   Krav och provningar

| 5.1 | Allmänt |
| --- | --- |

5.1

Allmänt

| 5.1.1 | Tillverkarna ska utrusta fordonet och motorn på ett sådant sätt att komponenter som kan påverka utsläppen är utformade, konstruerade och monterade så att fordonet och motorn vid normal användning överensstämmer med denna föreskrift och dess tillämpningsåtgärder. |
| --- | --- |

5.1.1

Tillverkarna ska utrusta fordonet och motorn på ett sådant sätt att komponenter som kan påverka utsläppen är utformade, konstruerade och monterade så att fordonet och motorn vid normal användning överensstämmer med denna föreskrift och dess tillämpningsåtgärder.

| 5.1.2 | Tillverkaren ska vidta tekniska åtgärder för att se till att utsläpp från avgasröret begränsas effektivt i enlighet med denna föreskrift under fordonets normala livslängd och under normala användningsförhållanden. |
| --- | --- |

5.1.2

Tillverkaren ska vidta tekniska åtgärder för att se till att utsläpp från avgasröret begränsas effektivt i enlighet med denna föreskrift under fordonets normala livslängd och under normala användningsförhållanden.

| 5.1.2.1 | De åtgärder som anges i punkt 5.1.2 ska inbegripa ett säkerställande av att slangar, fogar och anslutningar som ingår i avgasreningssystemet är konstruerade på ett sätt som överensstämmer med originalkonstruktionens syfte. |
| --- | --- |

5.1.2.1

De åtgärder som anges i punkt 5.1.2 ska inbegripa ett säkerställande av att slangar, fogar och anslutningar som ingår i avgasreningssystemet är konstruerade på ett sätt som överensstämmer med originalkonstruktionens syfte.

| 5.1.2.2 | Tillverkaren ska se till att resultatet vid utsläppsprovningen uppfyller det tillämpliga gränsvärdet under de provningsförhållanden som anges i denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.1.2.2

Tillverkaren ska se till att resultatet vid utsläppsprovningen uppfyller det tillämpliga gränsvärdet under de provningsförhållanden som anges i denna föreskrift.

| 5.1.2.3 | Alla motorsystem och alla konstruktionselement som kan påverka utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar ska vara utformade, konstruerade, monterade och installerade så att motorn vid normal användning uppfyller bestämmelserna i denna föreskrift. Tillverkaren ska också se till att de krav på utsläpp utanför cyklerna som anges i punkt 5.1.3 och bilaga 10 följs. |
| --- | --- |

5.1.2.3

Alla motorsystem och alla konstruktionselement som kan påverka utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar ska vara utformade, konstruerade, monterade och installerade så att motorn vid normal användning uppfyller bestämmelserna i denna föreskrift. Tillverkaren ska också se till att de krav på utsläpp utanför cyklerna som anges i punkt 5.1.3 och bilaga 10 följs.

| 5.1.2.4 | Det ska vara förbjudet att använda manipulationsstrategier som försämrar effekten hos utrustning för kontroll av utsläpp. |
| --- | --- |

5.1.2.4

Det ska vara förbjudet att använda manipulationsstrategier som försämrar effekten hos utrustning för kontroll av utsläpp.

| 5.1.2.5 | För att erhålla typgodkännande av en bensin- eller E85-driven motor ska tillverkaren se till att de särskilda krav på inloppen till bränsletankar för bensin- och E85-drivna fordon som fastställs i punkt 6.3 uppfylls. |
| --- | --- |

5.1.2.5

För att erhålla typgodkännande av en bensin- eller E85-driven motor ska tillverkaren se till att de särskilda krav på inloppen till bränsletankar för bensin- och E85-drivna fordon som fastställs i punkt 6.3 uppfylls.

| 5.1.3 | Krav på begränsning av utsläpp utanför cyklerna |
| --- | --- |

5.1.3

Krav på begränsning av utsläpp utanför cyklerna

| 5.1.3.1 | När de tekniska åtgärderna vidtas för att uppfylla kraven i punkt 5.1.2 ska följande beaktas:


  a) | De allmänna kraven, inbegripet prestandakraven och förbudet mot manipulationsstrategier enligt bilaga 10. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1

När de tekniska åtgärderna vidtas för att uppfylla kraven i punkt 5.1.2 ska följande beaktas:

a)

De allmänna kraven, inbegripet prestandakraven och förbudet mot manipulationsstrategier enligt bilaga 10.

| b) | Kraven på effektiv begränsning av utsläpp från avgasröret inom de omgivningsförhållanden under vilka fordonet kan förväntas vara i drift och inom de driftsförhållanden som kan föreligga. |
| --- | --- |

b)

Kraven på effektiv begränsning av utsläpp från avgasröret inom de omgivningsförhållanden under vilka fordonet kan förväntas vara i drift och inom de driftsförhållanden som kan föreligga.

| c) | De krav som avser laboratorieprovning utanför cyklerna i samband med typgodkännande. |
| --- | --- |

c)

De krav som avser laboratorieprovning utanför cyklerna i samband med typgodkännande.

| d) | Kraven i fråga om PEMS-demonstrationsprovning vid typgodkännandet och eventuella tilläggskrav avseende fordonsprovning under drift utanför cyklerna enligt denna föreskrift. |
| --- | --- |

d)

Kraven i fråga om PEMS-demonstrationsprovning vid typgodkännandet och eventuella tilläggskrav avseende fordonsprovning under drift utanför cyklerna enligt denna föreskrift.

| e) | Kravet att tillverkaren ska lämna en försäkran om överensstämmelse med kraven på begränsning av utsläpp utanför cyklerna. |
| --- | --- |

e)

Kravet att tillverkaren ska lämna en försäkran om överensstämmelse med kraven på begränsning av utsläpp utanför cyklerna.

| 5.1.3.2 | Tillverkaren ska uppfylla de särskilda krav och tillhörande provningsförfaranden som anges i bilaga 10. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Tillverkaren ska uppfylla de särskilda krav och tillhörande provningsförfaranden som anges i bilaga 10.

| 5.1.4 | Dokumentationskrav |
| --- | --- |

5.1.4

Dokumentationskrav

| 5.1.4.1 | Det dokumentationsmaterial som krävs enligt punkt 3 i denna föreskrift och som ska göra det möjligt för typgodkännandemyndigheten att utvärdera utsläppsbegränsande strategier samt system ombord på fordonet och motorn för att se till att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt, samt det dokumentationsmaterial som krävs enligt bilagorna 10 (utsläpp utanför cyklerna), 9A och 9B (omborddiagnos) och 15 till denna föreskrift (dubbelbränslemotorer), ska omfatta följande information:


  a) | En fullständig beskrivning av det motiveringssystem som krävs enligt bilaga 11, inklusive tillhörande övervakningsstrategier. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1

Det dokumentationsmaterial som krävs enligt punkt 3 i denna föreskrift och som ska göra det möjligt för typgodkännandemyndigheten att utvärdera utsläppsbegränsande strategier samt system ombord på fordonet och motorn för att se till att begränsningen av NOx

a)

En fullständig beskrivning av det motiveringssystem som krävs enligt bilaga 11, inklusive tillhörande övervakningsstrategier.

| b) | Beskrivning av de åtgärder för att förhindra manipulation som avses i punkt 3.1.4 b och punkt 3.2.4 a. |
| --- | --- |

b)

Beskrivning av de åtgärder för att förhindra manipulation som avses i punkt 3.1.4 b och punkt 3.2.4 a.

| 5.1.4.2 | Det formella dokumentationsmaterialet får vara kortfattat, under förutsättning att det ger belägg för att alla möjliga utvärden har fastställts genom en matris som erhållits vid flera kontroller av enskilda enheters invärden. Dokumentationen ska innehålla en beskrivning av funktionen hos det motiveringssystem som krävs i bilaga 11, inbegripet de parametrar som är nödvändiga för att hämta den information som systemet omfattar. Detta material ska behållas av typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

5.1.4.2

Det formella dokumentationsmaterialet får vara kortfattat, under förutsättning att det ger belägg för att alla möjliga utvärden har fastställts genom en matris som erhållits vid flera kontroller av enskilda enheters invärden. Dokumentationen ska innehålla en beskrivning av funktionen hos det motiveringssystem som krävs i bilaga 11, inbegripet de parametrar som är nödvändiga för att hämta den information som systemet omfattar. Detta material ska behållas av typgodkännandemyndigheten.

| 5.1.4.3 | Det utökade dokumentationsmaterialet ska innehålla följande:


  a) | Information om driften av alla hjälp- och grundstrategier för avgasrening, inklusive en beskrivning av de parametrar som ändras av varje hjälpstrategi och de gränsförhållanden under vilka hjälpstrategin är aktiv samt en indikation om vilka hjälp- och grundstrategier som troligen är aktiva under förhållandena vid de provningsförfaranden som anges i bilaga 10 till denna föreskrift. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3

Det utökade dokumentationsmaterialet ska innehålla följande:

a)

Information om driften av alla hjälp- och grundstrategier för avgasrening, inklusive en beskrivning av de parametrar som ändras av varje hjälpstrategi och de gränsförhållanden under vilka hjälpstrategin är aktiv samt en indikation om vilka hjälp- och grundstrategier som troligen är aktiva under förhållandena vid de provningsförfaranden som anges i bilaga 10 till denna föreskrift.

| b) | En beskrivning av bränslekontrollsystemets princip, tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftssätt. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av bränslekontrollsystemets princip, tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftssätt.

| c) | En fullständig beskrivning av det motiveringssystem som krävs enligt bilaga 11 till denna föreskrift, inklusive tillhörande övervakningsstrategier. |
| --- | --- |

c)

En fullständig beskrivning av det motiveringssystem som krävs enligt bilaga 11 till denna föreskrift, inklusive tillhörande övervakningsstrategier.

| d) | Beskrivning av de åtgärder för att förhindra manipulation som avses i punkt 3.1.4 b och 3.2.4 a i denna föreskrift. |
| --- | --- |

d)

Beskrivning av de åtgärder för att förhindra manipulation som avses i punkt 3.1.4 b och 3.2.4 a i denna föreskrift.

| 5.1.4.4 | Det utökade dokumentationsmaterialet ska hållas strikt konfidentiellt. Det får förvaras av typgodkännandemyndigheten eller, efter typgodkännandemyndighetens gottfinnande, behållas av tillverkaren. Om tillverkaren behåller dokumentationsmaterialet ska det identifieras och dateras av typgodkännandemyndigheten när det granskats och godkänts. Det ska göras tillgängligt för inspektion av typgodkännandemyndigheten i samband med godkännandet eller när som helst under godkännandets giltighetstid. |
| --- | --- |

5.1.4.4

Det utökade dokumentationsmaterialet ska hållas strikt konfidentiellt. Det får förvaras av typgodkännandemyndigheten eller, efter typgodkännandemyndighetens gottfinnande, behållas av tillverkaren. Om tillverkaren behåller dokumentationsmaterialet ska det identifieras och dateras av typgodkännandemyndigheten när det granskats och godkänts. Det ska göras tillgängligt för inspektion av typgodkännandemyndigheten i samband med godkännandet eller när som helst under godkännandets giltighetstid.

| 5.1.5 | Bestämmelser om säkerhet för elektroniska system |
| --- | --- |

5.1.5

Bestämmelser om säkerhet för elektroniska system

| 5.1.5.1 | De allmänna kraven, inbegripet de särskilda kraven på säkerheten hos elektroniska system, ska vara de som anges i punkt 4 i bilaga 9B i denna föreskrift och de som beskrivs i punkt 2 i bilaga 9A. |
| --- | --- |

5.1.5.1

De allmänna kraven, inbegripet de särskilda kraven på säkerheten hos elektroniska system, ska vara de som anges i punkt 4 i bilaga 9B i denna föreskrift och de som beskrivs i punkt 2 i bilaga 9A.

| 5.2 | Föreskrifter om utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar |
| --- | --- |

5.2

Föreskrifter om utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar

| 5.2.1 | När de provningar som anges i bilaga 4 genomförs får gas- och partikelformiga utsläpp inte överskrida de mängder som anges i tabell 1. |
| --- | --- |

5.2.1

När de provningar som anges i bilaga 4 genomförs får gas- och partikelformiga utsläpp inte överskrida de mängder som anges i tabell 1.

| 5.2.2 | För motorer med gnisttändning som omfattas av den provning som anges i bilaga 6 ska högsta tillåtna kolmonoxidhalt i avgaserna vid normalt tomgångsvarvtal vara den som anges av fordonstillverkaren. Den högsta kolmonoxidhalten får dock inte överstiga 0,3 volymprocent.
  Vid högt tomgångsvarvtal får kolmonoxidhalten i avgaserna inte överstiga 0,2 volymprocent, då motorns varvtal är minst 2 000 min–1 och lambdavärdet är 1 ± 0,03 eller i enlighet med tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

5.2.2

För motorer med gnisttändning som omfattas av den provning som anges i bilaga 6 ska högsta tillåtna kolmonoxidhalt i avgaserna vid normalt tomgångsvarvtal vara den som anges av fordonstillverkaren. Den högsta kolmonoxidhalten får dock inte överstiga 0,3 volymprocent.

Vid högt tomgångsvarvtal får kolmonoxidhalten i avgaserna inte överstiga 0,2 volymprocent, då motorns varvtal är minst 2 000 min–1 och lambdavärdet är 1 ± 0,03 eller i enlighet med tillverkarens specifikationer.

–1

| 5.2.3 | Vid slutet vevhus ska tillverkaren för den provning som anges i bilaga 4 punkterna 6.10 och 6.11 se till att motorns ventilationssystem inte medger något utsläpp av vevhusavgaser i luften. Om vevhuset är öppet ska utsläppen mätas och läggas till utsläppen från avgasröret enligt bestämmelserna i punkt 6.10 i bilaga 4. |
| --- | --- |

5.2.3

Vid slutet vevhus ska tillverkaren för den provning som anges i bilaga 4 punkterna 6.10 och 6.11 se till att motorns ventilationssystem inte medger något utsläpp av vevhusavgaser i luften. Om vevhuset är öppet ska utsläppen mätas och läggas till utsläppen från avgasröret enligt bestämmelserna i punkt 6.10 i bilaga 4.

| 5.2.4 | För utspädd provning av motorer med gnisttändning genom användning av ett system för utspädning av avgaser är det tillåtet att använda analysatorsystem som uppfyller de allmänna kraven och kalibreringsförfarandena i FN-föreskrift nr 83 eller FN-föreskrift nr 154. I så fall ska bestämmelserna i punkt 9 i bilaga 4 till denna föreskrift och tillägg 2 till samma bilaga inte vara tillämpliga.
  Provningsförfarandena i punkt 7 i bilaga 4 till denna föreskrift och utsläppsberäkningarna i punkt 8 i bilaga 4 ska dock vara tillämpliga. |
| --- | --- |

5.2.4

För utspädd provning av motorer med gnisttändning genom användning av ett system för utspädning av avgaser är det tillåtet att använda analysatorsystem som uppfyller de allmänna kraven och kalibreringsförfarandena i FN-föreskrift nr 83 eller FN-föreskrift nr 154. I så fall ska bestämmelserna i punkt 9 i bilaga 4 till denna föreskrift och tillägg 2 till samma bilaga inte vara tillämpliga.

Provningsförfarandena i punkt 7 i bilaga 4 till denna föreskrift och utsläppsberäkningarna i punkt 8 i bilaga 4 ska dock vara tillämpliga.

| 5.3 | Gränsvärden för utsläpp
  I tabell 1 anges de gränsvärden som gäller för denna föreskrift.

  Tabell 1


  Gränsvärden för utsläpp | Gränsvärden |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (*1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | PM massa
  (mg/kWh) | PM-antal
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 10 11 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 11
   (*2) |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 11
   (*2) |
| Anmärkningar:


  PI | Gnisttändning |

5.3

Gränsvärden för utsläpp

I tabell 1 anges de gränsvärden som gäller för denna föreskrift.

Tabell 1

Tabell 1

Gränsvärden för utsläpp

Gränsvärden för utsläpp

Gränsvärden

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

4

(mg/kWh)

NOX
   (*1)

X

*1

(mg/kWh)

NH3

3

(ppm)

PM massa

(mg/kWh)

PM-antal

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 10 11

11

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 10 11
   (*2)

11

*2

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 10 11
   (*2)

11

*2

Anmärkningar:

Anmärkningar:

PI

Gnisttändning

| CI | Kompressionständning |
| --- | --- |

CI

Kompressionständning

| 5.4 | Hållbarhet och försämringsfaktorer
  Tillverkaren ska fastställa de försämringsfaktorer som ska användas för att visa att gas- och partikelformiga utsläpp från en motorfamilj eller familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem inte överstiger de utsläppsgränser som anges i punkt 5.3 under de normala livslängder som anges i nedan.
  Förfaranden för att visa att ett motorsystem eller en familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem uppfyller kraven under de normala livslängderna anges i bilaga 7.
  Följande körsträckor och tidsperioder ska tillämpas när det gäller provning av hållbarheten hos utsläppsbegränsande anordningar för typgodkännande och kontroll av överensstämmelsen hos fordon eller motorer som är i drift:


  a) | 160 000 km eller fem år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer monterade i fordon av kategori M1, N1 och M2. |
| --- | --- | --- |

5.4

Hållbarhet och försämringsfaktorer

Tillverkaren ska fastställa de försämringsfaktorer som ska användas för att visa att gas- och partikelformiga utsläpp från en motorfamilj eller familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem inte överstiger de utsläppsgränser som anges i punkt 5.3 under de normala livslängder som anges i nedan.

Förfaranden för att visa att ett motorsystem eller en familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem uppfyller kraven under de normala livslängderna anges i bilaga 7.

Följande körsträckor och tidsperioder ska tillämpas när det gäller provning av hållbarheten hos utsläppsbegränsande anordningar för typgodkännande och kontroll av överensstämmelsen hos fordon eller motorer som är i drift:

a)

160 000 km eller fem år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer monterade i fordon av kategori M1, N1 och M2.

1

1

2

| b) | 300 000 km eller sex år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer monterade i fordon av kategori N2, N3 med en totalvikt som inte överstiger 16 ton och M3 klass I, klass II och klass A, samt klass B med en totalvikt som inte överstiger 7,5 ton. |
| --- | --- |

b)

300 000 km eller sex år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer monterade i fordon av kategori N2, N3 med en totalvikt som inte överstiger 16 ton och M3 klass I, klass II och klass A, samt klass B med en totalvikt som inte överstiger 7,5 ton.

2

3

3

| c) | 700 000 km eller sju år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer monterade i fordon av kategori N3 med en totalvikt som överstiger 16 ton och M3, klass III och klass B med en totalvikt som överstiger 7,5 ton. |
| --- | --- |

c)

700 000 km eller sju år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer monterade i fordon av kategori N3 med en totalvikt som överstiger 16 ton och M3, klass III och klass B med en totalvikt som överstiger 7,5 ton.

3

3

| 5.5 | Krav på fungerande NOx-rening |
| --- | --- |

5.5

Krav på fungerande NOx

| 5.5.1 | Vid ansökan om typgodkännande ska tillverkaren lägga fram information för typgodkännandemyndigheten som visar att NOx-systemets utsläppskontroll fungerar under alla för regionen (dvs. Europeiska unionen) normala förhållanden, särskilt vid låga temperaturer.
  Tillverkaren ska dessutom förse typgodkännandemyndigheten med information om driftstrategin för alla system för avgasåterföring (EGR), inbegripet dess drift vid låga omgivningstemperaturer.
  Denna information ska även innehålla en redogörelse för eventuella effekter på utsläppen från systemets drift vid låga omgivningstemperaturer.
  Information om provningar och förfaranden för att uppfylla dessa krav anges i bilaga 11. |
| --- | --- |

5.5.1

Vid ansökan om typgodkännande ska tillverkaren lägga fram information för typgodkännandemyndigheten som visar att NOx

Tillverkaren ska dessutom förse typgodkännandemyndigheten med information om driftstrategin för alla system för avgasåterföring (EGR), inbegripet dess drift vid låga omgivningstemperaturer.

Denna information ska även innehålla en redogörelse för eventuella effekter på utsläppen från systemets drift vid låga omgivningstemperaturer.

Information om provningar och förfaranden för att uppfylla dessa krav anges i bilaga 11.

6.   Montering på fordonet

| 6.1 | Installationen av motorn i fordonet ska utföras på ett sådant sätt att det kan säkerställas att kraven för typgodkännande uppfylls. Följande egenskaper ska beaktas med avseende på typgodkännandet av motorn: |
| --- | --- |

6.1

Installationen av motorn i fordonet ska utföras på ett sådant sätt att det kan säkerställas att kraven för typgodkännande uppfylls. Följande egenskaper ska beaktas med avseende på typgodkännandet av motorn:

| 6.1.1 | Inloppsundertrycket får inte överstiga det som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i bilaga 1. |
| --- | --- |

6.1.1

Inloppsundertrycket får inte överstiga det som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i bilaga 1.

| 6.1.2 | Avgasmottrycket får inte överstiga det som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i bilaga 1. |
| --- | --- |

6.1.2

Avgasmottrycket får inte överstiga det som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i bilaga 1.

| 6.1.3 | Den effekt som förbrukas av hjälpaggregat som krävs för drift av motorn får inte överstiga den som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i bilaga 1. |
| --- | --- |

6.1.3

Den effekt som förbrukas av hjälpaggregat som krävs för drift av motorn får inte överstiga den som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i bilaga 1.

| 6.1.4 | Egenskaperna hos systemet för efterbehandling av avgaser ska överensstämma med dem som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i bilaga 1. |
| --- | --- |

6.1.4

Egenskaperna hos systemet för efterbehandling av avgaser ska överensstämma med dem som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i bilaga 1.

| 6.2 | Installation av en typgodkänd motor i ett fordon |
| --- | --- |

6.2

Installation av en typgodkänd motor i ett fordon

| 6.2.1 | Vid installationen av en motor som typgodkänts som separat teknisk enhet i ett fordon ska dessutom följande krav uppfyllas:


  a) | Vad beträffar överensstämmelsen hos OBD-systemet ska installationen, enligt tillägg 1 till bilaga 9B i denna föreskrift, uppfylla tillverkarens installationskrav enligt specifikationerna i del 1 i bilaga 1. |
| --- | --- | --- |

6.2.1

Vid installationen av en motor som typgodkänts som separat teknisk enhet i ett fordon ska dessutom följande krav uppfyllas:

a)

Vad beträffar överensstämmelsen hos OBD-systemet ska installationen, enligt tillägg 1 till bilaga 9B i denna föreskrift, uppfylla tillverkarens installationskrav enligt specifikationerna i del 1 i bilaga 1.

| b) | Vad beträffar överensstämmelsen hos det system som säkerställer att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt ska installationen, enligt tillägg 4 till bilaga 11 till denna föreskrift, uppfylla tillverkarens installationskrav som anges i del 1 av bilaga 1 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

b)

Vad beträffar överensstämmelsen hos det system som säkerställer att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt ska installationen, enligt tillägg 4 till bilaga 11 till denna föreskrift, uppfylla tillverkarens installationskrav som anges i del 1 av bilaga 1 till denna föreskrift.

x

| c) | Installationen av en dubbelbränslemotor som typgodkänts som separat teknisk enhet i ett fordon ska dessutom uppfylla de särskilda installationskrav och tillverkarens installationskrav som anges i bilaga 15 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

c)

Installationen av en dubbelbränslemotor som typgodkänts som separat teknisk enhet i ett fordon ska dessutom uppfylla de särskilda installationskrav och tillverkarens installationskrav som anges i bilaga 15 till denna föreskrift.

| 6.3 | Inlopp till bränsletankar för motorer som drivs med bensin eller E85 |
| --- | --- |

6.3

Inlopp till bränsletankar för motorer som drivs med bensin eller E85

| 6.3.1 | Bensin- eller E85-tankens påfyllningsöppning ska vara så utformad att tanken inte kan fyllas från en bränslepump med ett tankningsmunstycke vars ytterdiameter är 23,6 mm eller större. |
| --- | --- |

6.3.1

Bensin- eller E85-tankens påfyllningsöppning ska vara så utformad att tanken inte kan fyllas från en bränslepump med ett tankningsmunstycke vars ytterdiameter är 23,6 mm eller större.

| 6.3.2 | Punkt 6.3.1 ska inte tillämpas på ett fordon som uppfyller båda följande villkor:


  a) | Fordonet är konstruerat och tillverkat så att ingen anordning som konstruerats för att begränsa utsläppen av gasformiga föroreningar påverkas negativt av blyhaltig bensin. |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Punkt 6.3.1 ska inte tillämpas på ett fordon som uppfyller båda följande villkor:

a)

Fordonet är konstruerat och tillverkat så att ingen anordning som konstruerats för att begränsa utsläppen av gasformiga föroreningar påverkas negativt av blyhaltig bensin.

| b) | Fordonet är iögonfallande, läsligt och outplånligt märkt med symbolen för blyfri bensin enligt kraven i ISO 2575:2004 på en plats som direkt kan ses av en person som fyller bränsletanken. Ytterligare märkning är tillåten. |
| --- | --- |

b)

Fordonet är iögonfallande, läsligt och outplånligt märkt med symbolen för blyfri bensin enligt kraven i ISO 2575:2004 på en plats som direkt kan ses av en person som fyller bränsletanken. Ytterligare märkning är tillåten.

| 6.3.3 | Åtgärder ska vidtas för att förebygga alltför stora avdunstningsutsläpp och bränslespill som orsakas av att tanklocket saknas. Detta kan uppnås på något av följande sätt:


  a) | Tanklocket öppnas och stängs automatiskt och kan inte avlägsnas. |
| --- | --- | --- |

6.3.3

Åtgärder ska vidtas för att förebygga alltför stora avdunstningsutsläpp och bränslespill som orsakas av att tanklocket saknas. Detta kan uppnås på något av följande sätt:

a)

Tanklocket öppnas och stängs automatiskt och kan inte avlägsnas.

| b) | Konstruktionsanordningar som hindrar alltför stora avdunstningsutsläpp när tanklock saknas. |
| --- | --- |

b)

Konstruktionsanordningar som hindrar alltför stora avdunstningsutsläpp när tanklock saknas.

| c) | För M1- eller N1-fordon, annan åtgärd som ger samma resultat. Exempel på detta kan vara ett fastsatt eller fastkedjat tanklock eller ett lock där samma nyckel används som för fordonets tändning. I detta fall får nyckeln endast kunna avlägsnas från tanklocket när detta är låst. |
| --- | --- |

c)

För M1- eller N1-fordon, annan åtgärd som ger samma resultat. Exempel på detta kan vara ett fastsatt eller fastkedjat tanklock eller ett lock där samma nyckel används som för fordonets tändning. I detta fall får nyckeln endast kunna avlägsnas från tanklocket när detta är låst.

1

1

7.   Motorfamilj

| 7.1 | Parametrar för bestämning av en motorfamilj
  En motorfamilj enligt en motortillverkares bestämning måste uppfylla kraven i punkt 5.2 i bilaga 4.
  När det gäller en dubbelbränslemotor ska motorfamiljen även uppfylla tilläggskraven i punkt 3.1.1 i bilaga 15. |
| --- | --- |

7.1

Parametrar för bestämning av en motorfamilj

En motorfamilj enligt en motortillverkares bestämning måste uppfylla kraven i punkt 5.2 i bilaga 4.

När det gäller en dubbelbränslemotor ska motorfamiljen även uppfylla tilläggskraven i punkt 3.1.1 i bilaga 15.

| 7.2 | Val av huvudmotor
  Motorfamiljens huvudmotor ska väljas i enlighet med de krav som anges i punkt 5.2.4 i bilaga 4.
  När det gäller en dubbelbränslemotor ska huvudmotorfamiljen även uppfylla tilläggskraven i punkt 3.1.2 i bilaga 15. |
| --- | --- |

7.2

Val av huvudmotor

Motorfamiljens huvudmotor ska väljas i enlighet med de krav som anges i punkt 5.2.4 i bilaga 4.

När det gäller en dubbelbränslemotor ska huvudmotorfamiljen även uppfylla tilläggskraven i punkt 3.1.2 i bilaga 15.

| 7.3 | Utvidgning av en motorfamilj med ett nytt motorsystem |
| --- | --- |

7.3

Utvidgning av en motorfamilj med ett nytt motorsystem

| 7.3.1 | På tillverkarens begäran och efter typgodkännandemyndighetens godkännande får ett nytt motorsystem tas med som medlem i en godkänd motorfamilj, under förutsättning att de kriterier som anges i punkt 7.1 är uppfyllda. |
| --- | --- |

7.3.1

På tillverkarens begäran och efter typgodkännandemyndighetens godkännande får ett nytt motorsystem tas med som medlem i en godkänd motorfamilj, under förutsättning att de kriterier som anges i punkt 7.1 är uppfyllda.

| 7.3.2 | Om konstruktionselementen i huvudmotorsystemet är representativa för dem i det nya motorsystemet enligt punkt 7.2, eller när det är fråga om dubbelbränslemotorer enligt punkt 3.1.2 i bilaga 15, ska huvudmotorsystemet förbli oförändrat och tillverkaren ska ändra det informationsdokument som anges i bilaga 1. |
| --- | --- |

7.3.2

Om konstruktionselementen i huvudmotorsystemet är representativa för dem i det nya motorsystemet enligt punkt 7.2, eller när det är fråga om dubbelbränslemotorer enligt punkt 3.1.2 i bilaga 15, ska huvudmotorsystemet förbli oförändrat och tillverkaren ska ändra det informationsdokument som anges i bilaga 1.

| 7.3.3 | Om det nya motorsystemet innehåller konstruktionselement som inte representeras av huvudmotorsystemet enligt punkt 7.2, eller när det är fråga om dubbelbränslemotorer enligt punkt 3.1.2 i bilaga 15, men i sig skulle vara representativa för hela familjen enligt dessa punkter ska det nya motorsystemet blir en ny huvudmotor. I så fall ska de nya konstruktionselementen visas uppfylla bestämmelserna i denna föreskrift och det informationsdokument som anges i bilaga 1 ska ändras. |
| --- | --- |

7.3.3

Om det nya motorsystemet innehåller konstruktionselement som inte representeras av huvudmotorsystemet enligt punkt 7.2, eller när det är fråga om dubbelbränslemotorer enligt punkt 3.1.2 i bilaga 15, men i sig skulle vara representativa för hela familjen enligt dessa punkter ska det nya motorsystemet blir en ny huvudmotor. I så fall ska de nya konstruktionselementen visas uppfylla bestämmelserna i denna föreskrift och det informationsdokument som anges i bilaga 1 ska ändras.

| 7.4 | Parametrar för bestämning av en OBD-motorfamilj
  OBD-motorfamiljen ska bestämmas av grundläggande konstruktionsparametrar som är gemensamma för motorsystemen i motorfamiljen enligt punkt 6.1 i bilaga 9B. |
| --- | --- |

7.4

Parametrar för bestämning av en OBD-motorfamilj

OBD-motorfamiljen ska bestämmas av grundläggande konstruktionsparametrar som är gemensamma för motorsystemen i motorfamiljen enligt punkt 6.1 i bilaga 9B.

8.   Produktionsöverensstämmelse

| 8.1 | Alla motorer eller fordon som bär ett godkännandemärke som föreskrivs enligt denna föreskrift ska tillverkas så att de med avseende på den beskrivning som ges i godkännandeintyget och dess bilagor överensstämmer med den godkända typen. Förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska motsvara dem som anges i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med de krav som anges i punkterna 8.2–8.5. |
| --- | --- |

8.1

Alla motorer eller fordon som bär ett godkännandemärke som föreskrivs enligt denna föreskrift ska tillverkas så att de med avseende på den beskrivning som ges i godkännandeintyget och dess bilagor överensstämmer med den godkända typen. Förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska motsvara dem som anges i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med de krav som anges i punkterna 8.2–8.5.

| 8.1.1 | Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras på grundval av beskrivningen i de typgodkännandeintyg som anges i bilagorna 2A, 2B och 2C, enligt vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

8.1.1

Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras på grundval av beskrivningen i de typgodkännandeintyg som anges i bilagorna 2A, 2B och 2C, enligt vad som är tillämpligt.

| 8.1.2 | Produktionsöverensstämmelse ska bedömas i enlighet med de särskilda villkor som fastställs i denna punkt och de relevanta statistiska metoder som fastställs i tilläggen 1, 2 och 3. |
| --- | --- |

8.1.2

Produktionsöverensstämmelse ska bedömas i enlighet med de särskilda villkor som fastställs i denna punkt och de relevanta statistiska metoder som fastställs i tilläggen 1, 2 och 3.

| 8.2 | Allmänna krav |
| --- | --- |

8.2

Allmänna krav

| 8.2.1 | Vid tillämpningen av tillägg 1, 2 eller 3 ska de uppmätta utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer vars produktionsöverensstämmelse justeras med hjälp av de försämringsfaktorer för den motorn som anges i addendumet till det typgodkännandeintyg som beviljas enligt denna föreskrift. |
| --- | --- |

8.2.1

Vid tillämpningen av tillägg 1, 2 eller 3 ska de uppmätta utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer vars produktionsöverensstämmelse justeras med hjälp av de försämringsfaktorer för den motorn som anges i addendumet till det typgodkännandeintyg som beviljas enligt denna föreskrift.

| 8.2.2 | De bestämmelser som anges i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ska vara tillämpliga om godkännandemyndigheterna inte godtar tillverkarens kontrollförfarande. |
| --- | --- |

8.2.2

De bestämmelser som anges i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ska vara tillämpliga om godkännandemyndigheterna inte godtar tillverkarens kontrollförfarande.

| 8.2.3 | Alla motorer som undergår provning ska slumpmässigt väljas ur serietillverkningen. |
| --- | --- |

8.2.3

Alla motorer som undergår provning ska slumpmässigt väljas ur serietillverkningen.

| 8.3 | Utsläpp av föroreningar |
| --- | --- |

8.3

Utsläpp av föroreningar

| 8.3.1 | Om utsläpp av föroreningar ska mätas och ett typgodkännande av en motor har utökats en eller flera gånger, ska provningarna utföras på de motorer som beskrivs i det informationsmaterial som rör den aktuella utökningen. |
| --- | --- |

8.3.1

Om utsläpp av föroreningar ska mätas och ett typgodkännande av en motor har utökats en eller flera gånger, ska provningarna utföras på de motorer som beskrivs i det informationsmaterial som rör den aktuella utökningen.

| 8.3.2 | Produktionsöverensstämmelse hos motorn som undergår utsläppsprov.
  Efter det att motorn har lämnats över till myndigheterna för provning får tillverkaren inte genomföra någon justering av de utvalda motorerna. |
| --- | --- |

8.3.2

Produktionsöverensstämmelse hos motorn som undergår utsläppsprov.

Efter det att motorn har lämnats över till myndigheterna för provning får tillverkaren inte genomföra någon justering av de utvalda motorerna.

| 8.3.2.1 | Tre motorer ska slumpmässigt tas ut i produktionsserien av de berörda motorerna. Motorerna ska genomgå provning med WHTC- och i tillämpliga fall WHSC-provningscyklerna för kontroll av produktionsöverensstämmelsen. Gränsvärdena som anges i punkt 5.3. |
| --- | --- |

8.3.2.1

Tre motorer ska slumpmässigt tas ut i produktionsserien av de berörda motorerna. Motorerna ska genomgå provning med WHTC- och i tillämpliga fall WHSC-provningscyklerna för kontroll av produktionsöverensstämmelsen. Gränsvärdena som anges i punkt 5.3.

| 8.3.2.2 | Om typgodkännandemyndigheten godtar den produktionsstandardavvikelse som tillverkaren uppgett enligt tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ska provningarna utföras i enlighet med tillägg 1.
  Om typgodkännandemyndigheten inte godtar den produktionsstandardavvikelse som tillverkaren uppgett enligt tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ska provningarna utföras i enlighet med tillägg 2.
  På tillverkarens begäran får provningarna utföras i enlighet med tillägg 3. |
| --- | --- |

8.3.2.2

Om typgodkännandemyndigheten godtar den produktionsstandardavvikelse som tillverkaren uppgett enligt tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ska provningarna utföras i enlighet med tillägg 1.

Om typgodkännandemyndigheten inte godtar den produktionsstandardavvikelse som tillverkaren uppgett enligt tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ska provningarna utföras i enlighet med tillägg 2.

På tillverkarens begäran får provningarna utföras i enlighet med tillägg 3.

| 8.3.2.3 | På grundval av provningar av slumpmässigt uttagna motorer enligt punkt 8.3.2.2 ska produktionsserien av de berörda motorerna anses vara i överensstämmelse när värdena för alla föroreningar godkänts, och inte i överensstämmelse när värdena för en av föroreningarna underkänts, i enlighet med provningskriterierna i det tillämpliga tillägget.
  Om en förorening godkänns får detta resultat inte ändras genom andra provningar som genomförs för andra föroreningar.
  Om alla föroreningar inte godkänns och om ingen förorening underkänns ska en provning utföras på en annan motor (se figur 1).
  Om inget beslut kan fattas får tillverkaren när som helst avbryta provningen. I det fallet bokförs resultatet som underkänt. |
| --- | --- |

8.3.2.3

På grundval av provningar av slumpmässigt uttagna motorer enligt punkt 8.3.2.2 ska produktionsserien av de berörda motorerna anses vara i överensstämmelse när värdena för alla föroreningar godkänts, och inte i överensstämmelse när värdena för en av föroreningarna underkänts, i enlighet med provningskriterierna i det tillämpliga tillägget.

Om en förorening godkänns får detta resultat inte ändras genom andra provningar som genomförs för andra föroreningar.

Om alla föroreningar inte godkänns och om ingen förorening underkänns ska en provning utföras på en annan motor (se figur 1).

Om inget beslut kan fattas får tillverkaren när som helst avbryta provningen. I det fallet bokförs resultatet som underkänt.

Figur 1

Figur 1

Flödesschema över provning av produktionsöverensstämmelse

Flödesschema över provning av produktionsöverensstämmelse

Image 1

| 8.3.3 | Provningarna ska utföras på nytillverkade motorer. |
| --- | --- |

8.3.3

Provningarna ska utföras på nytillverkade motorer.

| 8.3.3.1 | På tillverkarens begäran får provningarna utföras på motorer som har körts in i högst 125 timmar. I så fall ska inkörningsförfarandet skötas av tillverkaren, som ska förbinda sig att inte vidta någon anpassning av dess motorer. |
| --- | --- |

8.3.3.1

På tillverkarens begäran får provningarna utföras på motorer som har körts in i högst 125 timmar. I så fall ska inkörningsförfarandet skötas av tillverkaren, som ska förbinda sig att inte vidta någon anpassning av dess motorer.

| 8.3.3.2 | När tillverkaren begär inkörning i enlighet med punkt 8.3.3.1 får den utföras på någon av följande motorer:


  a) | Alla motorer som ska provas. |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2

När tillverkaren begär inkörning i enlighet med punkt 8.3.3.1 får den utföras på någon av följande motorer:

a)

Alla motorer som ska provas.

| b) | Den första motor som ska provas, för vilken en utvecklingskoefficient beräknas på följande sätt:


  i) | De förorenande utsläppen ska mätas både på den nytillverkade motorn och på den första motor som provas, innan den högsta tillåtna inkörningstiden på 125 timmar enligt punkt 8.3.3.1 har uppnåtts. |
| --- | --- | --- |

b)

Den första motor som ska provas, för vilken en utvecklingskoefficient beräknas på följande sätt:

i)

De förorenande utsläppen ska mätas både på den nytillverkade motorn och på den första motor som provas, innan den högsta tillåtna inkörningstiden på 125 timmar enligt punkt 8.3.3.1 har uppnåtts.

| ii) | Utvecklingskoefficienten för utsläppsvärdena mellan de två provningarna ska beräknas för varje förorening enligt följande:
  Utsläpp vid den andra provningen/Utsläpp vid den första provningen.
  Utvecklingskoefficienten får vara mindre än 1. |
| --- | --- |

ii)

Utvecklingskoefficienten för utsläppsvärdena mellan de två provningarna ska beräknas för varje förorening enligt följande:

Utsläpp vid den andra provningen/Utsläpp vid den första provningen.

Utvecklingskoefficienten får vara mindre än 1.

De följande provmotorerna ska inte genomgå inkörningsförfarandet, men deras utsläppsvärden vid nytillverkning ska omräknas med hjälp av utvecklingskoefficienten.

I detta fall ska följande värden väljas:

| a) | För den först provade motorn, värdena från den andra provningen. |
| --- | --- |

a)

För den först provade motorn, värdena från den andra provningen.

| b) | För övriga motorer, värdena vid nytillverkning multiplicerade med utvecklingskoefficienten. |
| --- | --- |

b)

För övriga motorer, värdena vid nytillverkning multiplicerade med utvecklingskoefficienten.

| 8.3.3.3 | För motorer som drivs med diesel, etanol (ED95), bensin, E85, LNG20, LNG och motorgas, inklusive dubbelbränslemotorer, får alla dessa provningar utföras med tillämpliga marknadsbränslen. På tillverkarens begäran får emellertid de referensbränslen som beskrivs i bilaga 5 till denna föreskrift användas. Detta innebär provningar enligt beskrivningen i punkt 4 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

8.3.3.3

För motorer som drivs med diesel, etanol (ED95), bensin, E85, LNG20

| 8.3.3.4 | För motorer som drivs med CNG, inklusive dubbelbränslemotorer, får alla dessa provningar utföras med marknadsbränsle på följande sätt:


  a) | För H-märkta motorer med ett marknadsbränsle av H-typ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00). |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4

För motorer som drivs med CNG, inklusive dubbelbränslemotorer, får alla dessa provningar utföras med marknadsbränsle på följande sätt:

a)

För H-märkta motorer med ett marknadsbränsle av H-typ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00).

λ

| b) | För L-märkta motorer med ett marknadsbränsle av L-typ (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

b)

För L-märkta motorer med ett marknadsbränsle av L-typ (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19).

λ

| c) | För HL-märkta motorer med ett marknadsbränsle som spänner över λ-skiftfaktorns hela område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

För HL-märkta motorer med ett marknadsbränsle som spänner över λ-skiftfaktorns hela område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

λ

På tillverkarens begäran får emellertid de referensbränslen som beskrivs i bilaga 5 användas. Detta medför provningar enligt beskrivningen i punkt 4.

| 8.3.3.5 | Bristande uppfyllnad av kraven hos gasmotorer och dubbelbränslemotorer
  Om det uppstår en tvist på grund av att gasdrivna motorer, inbegripet dubbelbränslemotorer, inte uppfyller kraven när ett marknadsbränsle används, ska provningarna utföras med alla referensbränslen som huvudmotorn har provats med och, på tillverkarens begäran, med ett eventuellt tredje bränsle som huvudmotorn kan ha provats med, enligt vad som anges i punkterna 4.6.4.1 och 4.7.1.2 i denna föreskrift.
  I tillämpliga fall måste resultatet räknas om med hjälp av den tillämpliga faktorn eller de tillämpliga faktorerna ”r”, ”ra
  ” eller ”rb
  ” enligt punkterna 4.6.5, 4.6.6.1 och 4.7.1.3 i denna föreskrift. Om r, ra eller rb är mindre än 1 ska ingen korrigering göras.
  Av de uppmätta och i tillämpliga fall de beräknade resultaten ska det framgå att motorn uppfyller gränsvärdena med alla relevanta bränslen (till exempel bränslena 1, 2 och i förekommande fall ett tredje bränsle för motorer som drivs med naturgas, och bränslena A och B för motorer som drivs med motorgas). |
| --- | --- |

8.3.3.5

Bristande uppfyllnad av kraven hos gasmotorer och dubbelbränslemotorer

Om det uppstår en tvist på grund av att gasdrivna motorer, inbegripet dubbelbränslemotorer, inte uppfyller kraven när ett marknadsbränsle används, ska provningarna utföras med alla referensbränslen som huvudmotorn har provats med och, på tillverkarens begäran, med ett eventuellt tredje bränsle som huvudmotorn kan ha provats med, enligt vad som anges i punkterna 4.6.4.1 och 4.7.1.2 i denna föreskrift.

I tillämpliga fall måste resultatet räknas om med hjälp av den tillämpliga faktorn eller de tillämpliga faktorerna ”r”, ”ra
  ” eller ”rb
  ” enligt punkterna 4.6.5, 4.6.6.1 och 4.7.1.3 i denna föreskrift. Om r, ra eller rb är mindre än 1 ska ingen korrigering göras.

a

b

a

b

Av de uppmätta och i tillämpliga fall de beräknade resultaten ska det framgå att motorn uppfyller gränsvärdena med alla relevanta bränslen (till exempel bränslena 1, 2 och i förekommande fall ett tredje bränsle för motorer som drivs med naturgas, och bränslena A och B för motorer som drivs med motorgas).

| 8.3.3.6 | Provningar för produktionsöverensstämmelse av en gasmotor konstruerad för drift med ett bränsle med viss sammansättning ska utföras med det bränsle som motorn har kalibrerats för. |
| --- | --- |

8.3.3.6

Provningar för produktionsöverensstämmelse av en gasmotor konstruerad för drift med ett bränsle med viss sammansättning ska utföras med det bränsle som motorn har kalibrerats för.

| 8.4 | System för omborddiagnos (OBD-system) |
| --- | --- |

8.4

System för omborddiagnos (OBD-system)

| 8.4.1 | Om typgodkännandemyndigheten bedömer att produktionskvaliteten är bristfällig får den begära en verifiering av OBD-systemets produktionsöverensstämmelse. En sådan verifiering ska utföras på följande sätt:
  En motor ska slumpmässigt väljas ur produktionsserien och genomgå de provningar som beskrivs i bilaga 9B och, när det gäller dubbelbränslemotorer, genomgå de ytterligare provningar som krävs enligt punkt 7 i bilaga 15 till denna föreskrift. Provningarna får utföras på en motor som har körts in i högst 125 timmar. |
| --- | --- |

8.4.1

Om typgodkännandemyndigheten bedömer att produktionskvaliteten är bristfällig får den begära en verifiering av OBD-systemets produktionsöverensstämmelse. En sådan verifiering ska utföras på följande sätt:

En motor ska slumpmässigt väljas ur produktionsserien och genomgå de provningar som beskrivs i bilaga 9B och, när det gäller dubbelbränslemotorer, genomgå de ytterligare provningar som krävs enligt punkt 7 i bilaga 15 till denna föreskrift. Provningarna får utföras på en motor som har körts in i högst 125 timmar.

| 8.4.2 | Produktionsöverensstämmelse ska anses föreligga om denna motor uppfyller kraven för de provningar som beskrivs i bilaga 9B till denna föreskrift och, när det gäller dubbelbränslemotorer, för de ytterligare provningar som krävs enligt punkt 7 i bilaga 15 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

8.4.2

Produktionsöverensstämmelse ska anses föreligga om denna motor uppfyller kraven för de provningar som beskrivs i bilaga 9B till denna föreskrift och, när det gäller dubbelbränslemotorer, för de ytterligare provningar som krävs enligt punkt 7 i bilaga 15 till denna föreskrift.

| 8.4.3 | Om den utvalda motorn ur produktionsserien inte uppfyller kraven i punkt 8.4.1 ovan ska ytterligare fyra slumpmässigt utvalda motorer ur produktionsserien genomgå de provningar som beskrivs i bilaga 9B och, när det gäller dubbelbränslemotorer, de ytterligare provningar som föreskrivs enligt punkt 7 i bilaga 15 till denna föreskrift. Provningarna får utföras på motorer som har körts in i högst 125 timmar. |
| --- | --- |

8.4.3

Om den utvalda motorn ur produktionsserien inte uppfyller kraven i punkt 8.4.1 ovan ska ytterligare fyra slumpmässigt utvalda motorer ur produktionsserien genomgå de provningar som beskrivs i bilaga 9B och, när det gäller dubbelbränslemotorer, de ytterligare provningar som föreskrivs enligt punkt 7 i bilaga 15 till denna föreskrift. Provningarna får utföras på motorer som har körts in i högst 125 timmar.

| 8.4.4 | Produktionsöverensstämmelse ska anses föreligga om åtminstone tre av de ytterligare fyra slumpmässigt valda motorerna uppfyller kraven för de provningar som beskrivs i bilaga 9B. |
| --- | --- |

8.4.4

Produktionsöverensstämmelse ska anses föreligga om åtminstone tre av de ytterligare fyra slumpmässigt valda motorerna uppfyller kraven för de provningar som beskrivs i bilaga 9B.

| 8.5 | Information från den elektroniska styrenheten som krävs vid provning i drift |
| --- | --- |

8.5

Information från den elektroniska styrenheten som krävs vid provning i drift

| 8.5.1 | Tillgången till det informationsflöde som krävs enligt punkt 9.4.2.1 i enlighet med kraven i punkt 9.4.2.2 ska visas med hjälp av ett externt OBD-avsökningsverktyg enligt beskrivningen i bilaga 9B. |
| --- | --- |

8.5.1

Tillgången till det informationsflöde som krävs enligt punkt 9.4.2.1 i enlighet med kraven i punkt 9.4.2.2 ska visas med hjälp av ett externt OBD-avsökningsverktyg enligt beskrivningen i bilaga 9B.

| 8.5.2 | Om denna information inte kan tas fram korrekt när avsökningsverktyget fungerar korrekt enligt bilaga 9B, ska produktionsöverensstämmelse för motorn inte anses föreligga. |
| --- | --- |

8.5.2

Om denna information inte kan tas fram korrekt när avsökningsverktyget fungerar korrekt enligt bilaga 9B, ska produktionsöverensstämmelse för motorn inte anses föreligga.

| 8.5.3 | ECU-vridmomentsignalens överensstämmelse med de krav som anges i punkterna 9.4.2.2 och 9.4.2.3 ska visas genom utförande av WHSC-provning enligt bilaga 4. |
| --- | --- |

8.5.3

ECU-vridmomentsignalens överensstämmelse med de krav som anges i punkterna 9.4.2.2 och 9.4.2.3 ska visas genom utförande av WHSC-provning enligt bilaga 4.

| 8.5.4 | Om provningsutrustningen inte uppfyller de krav på hjälpaggregat som anges i föreskrift nr 85, ska det uppmätta vridmomentet korrigeras i enlighet med den korrigeringsmetod som anges i bilaga 4. |
| --- | --- |

8.5.4

Om provningsutrustningen inte uppfyller de krav på hjälpaggregat som anges i föreskrift nr 85, ska det uppmätta vridmomentet korrigeras i enlighet med den korrigeringsmetod som anges i bilaga 4.

| 8.5.5 | ECU-vridmomentsignalens överensstämmelse ska anses vara tillräcklig om det beräknade vridmomentet ligger inom de toleranser som anges i punkt 9.4.2.5. |
| --- | --- |

8.5.5

ECU-vridmomentsignalens överensstämmelse ska anses vara tillräcklig om det beräknade vridmomentet ligger inom de toleranser som anges i punkt 9.4.2.5.

| 8.5.6 | Kontrollerna av tillgången till och överensstämmelsen hos den information från den elektroniska styrenheten som krävs för provning i drift ska regelbundet kontrolleras av tillverkaren för varje tillverkad motortyp inom varje tillverkad motorfamilj. |
| --- | --- |

8.5.6

Kontrollerna av tillgången till och överensstämmelsen hos den information från den elektroniska styrenheten som krävs för provning i drift ska regelbundet kontrolleras av tillverkaren för varje tillverkad motortyp inom varje tillverkad motorfamilj.

| 8.5.7 | Resultatet av tillverkarens undersökningar ska på begäran göras tillgängligt för typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

8.5.7

Resultatet av tillverkarens undersökningar ska på begäran göras tillgängligt för typgodkännandemyndigheten.

| 8.5.8 | Tillverkaren ska på begäran av typgodkännandemyndigheten visa tillgängligheten och överensstämmelsen hos informationen från den elektroniska styrenheten vid serietillverkning, genom att utföra lämplig provning enligt punkterna 8.5.1–8.5.4 på ett urval motorer från samma motortyp. Provtagningsbestämmelserna, inklusive provtagningens omfattning och statistiska kriterier för godkännande och underkännande, ska vara de som anges i punkterna 8.1–8.3 för kontroll av utsläppens överensstämmelse. |
| --- | --- |

8.5.8

Tillverkaren ska på begäran av typgodkännandemyndigheten visa tillgängligheten och överensstämmelsen hos informationen från den elektroniska styrenheten vid serietillverkning, genom att utföra lämplig provning enligt punkterna 8.5.1–8.5.4 på ett urval motorer från samma motortyp. Provtagningsbestämmelserna, inklusive provtagningens omfattning och statistiska kriterier för godkännande och underkännande, ska vara de som anges i punkterna 8.1–8.3 för kontroll av utsläppens överensstämmelse.

9.   Överensstämmelse för fordon/motorer i drift

| 9.1 | Inledning
  I denna punkt fastställs kraven för överensstämmelse under drift för fordon som typgodkänts enligt denna föreskrift. |
| --- | --- |

9.1

Inledning

I denna punkt fastställs kraven för överensstämmelse under drift för fordon som typgodkänts enligt denna föreskrift.

| 9.2 | Överensstämmelse i drift |
| --- | --- |

9.2

Överensstämmelse i drift

| 9.2.1 | Åtgärder för att se till att fordon eller motorsystem som typgodkänts enligt denna föreskrift uppfyller kraven för överensstämmelse i drift ska vidtas i enlighet med tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) samt enligt kraven i bilaga 8 i denna föreskrift när det gäller fordon och motorsystem som typgodkänts enligt denna föreskrift. |
| --- | --- |

9.2.1

Åtgärder för att se till att fordon eller motorsystem som typgodkänts enligt denna föreskrift uppfyller kraven för överensstämmelse i drift ska vidtas i enlighet med tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) samt enligt kraven i bilaga 8 i denna föreskrift när det gäller fordon och motorsystem som typgodkänts enligt denna föreskrift.

| 9.2.2 | De tekniska åtgärder som tillverkaren vidtar ska vara sådana att utsläpp från avgasröret begränsas effektivt under fordonets normala livslängd och under normala användningsförhållanden. Överensstämmelsen med bestämmelserna i denna föreskrift ska kontrolleras under den normala användningstiden för ett motorsystem installerat i ett fordon under normala användningsförhållanden enligt bilaga 8 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

9.2.2

De tekniska åtgärder som tillverkaren vidtar ska vara sådana att utsläpp från avgasröret begränsas effektivt under fordonets normala livslängd och under normala användningsförhållanden. Överensstämmelsen med bestämmelserna i denna föreskrift ska kontrolleras under den normala användningstiden för ett motorsystem installerat i ett fordon under normala användningsförhållanden enligt bilaga 8 till denna föreskrift.

| 9.2.3 | Tillverkaren ska lämna en rapport om resultatet av provningen i drift till den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet i enlighet med den första plan som lämnades i samband med typgodkännandet. Eventuella avvikelser från den första planen ska motiveras och motiveringen ska godkännas av typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

9.2.3

Tillverkaren ska lämna en rapport om resultatet av provningen i drift till den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet i enlighet med den första plan som lämnades i samband med typgodkännandet. Eventuella avvikelser från den första planen ska motiveras och motiveringen ska godkännas av typgodkännandemyndigheten.

| 9.2.4 | Om den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet inte godtar tillverkarens rapport enligt punkt 10 i bilaga 8 eller om tecken på bristande överensstämmelse i drift rapporteras, får myndigheten begära att tillverkaren utför en provning i verifierande syfte. Typgodkännandemyndigheten ska granska den rapport om verifieringsprovning som lämnas av tillverkaren. |
| --- | --- |

9.2.4

Om den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet inte godtar tillverkarens rapport enligt punkt 10 i bilaga 8 eller om tecken på bristande överensstämmelse i drift rapporteras, får myndigheten begära att tillverkaren utför en provning i verifierande syfte. Typgodkännandemyndigheten ska granska den rapport om verifieringsprovning som lämnas av tillverkaren.

| 9.2.5 | Om den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet inte godtar resultatet av provningarna i drift eller verifieringsprovningarna enligt de kriterier som anges i bilaga 8 eller på grundval av provning i drift som utförts av en part i överenskommelsen, ska den begära att tillverkaren lämnar in en åtgärdsplan för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen i enlighet med punkt 9.3 i denna föreskrift och punkt 9 i bilaga 8. |
| --- | --- |

9.2.5

Om den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet inte godtar resultatet av provningarna i drift eller verifieringsprovningarna enligt de kriterier som anges i bilaga 8 eller på grundval av provning i drift som utförts av en part i överenskommelsen, ska den begära att tillverkaren lämnar in en åtgärdsplan för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen i enlighet med punkt 9.3 i denna föreskrift och punkt 9 i bilaga 8.

| 9.2.6 | Varje part i överenskommelsen får utföra och rapportera sin egen övervakningsprovning, baserat på det förfarande för överensstämmelseprovning i drift som anges i bilaga 8. Information om anskaffning, underhåll och tillverkarens medverkan i verksamheten ska registreras. Den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet ska på begäran av en typgodkännandemyndighet lämna den information om typgodkännandet som krävs för att utföra provning i enlighet med det förfarande som anges i bilaga 8. |
| --- | --- |

9.2.6

Varje part i överenskommelsen får utföra och rapportera sin egen övervakningsprovning, baserat på det förfarande för överensstämmelseprovning i drift som anges i bilaga 8. Information om anskaffning, underhåll och tillverkarens medverkan i verksamheten ska registreras. Den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet ska på begäran av en typgodkännandemyndighet lämna den information om typgodkännandet som krävs för att utföra provning i enlighet med det förfarande som anges i bilaga 8.

| 9.2.7 | Om en part i överenskommelsen visar att en motor- eller fordonstyp inte uppfyller de tillämpliga kraven i denna punkt (dvs. punkt 9.2) och bilaga 8, ska den genom sin typgodkännandemyndighet utan dröjsmål meddela detta till den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet. Efter att ha mottagit ett sådant meddelande ska typgodkännandemyndigheten vidta de begärda åtgärderna snarast möjligt, dock inte senare än sex månader efter detta meddelande.
  Efter det meddelandet ska typgodkännandemyndigheten för den part i överenskommelsen som beviljade det ursprungliga typgodkännandet snarast möjligt informera tillverkaren om att motor- eller fordonstypen inte uppfyller kraven i dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

9.2.7

Om en part i överenskommelsen visar att en motor- eller fordonstyp inte uppfyller de tillämpliga kraven i denna punkt (dvs. punkt 9.2) och bilaga 8, ska den genom sin typgodkännandemyndighet utan dröjsmål meddela detta till den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet. Efter att ha mottagit ett sådant meddelande ska typgodkännandemyndigheten vidta de begärda åtgärderna snarast möjligt, dock inte senare än sex månader efter detta meddelande.

Efter det meddelandet ska typgodkännandemyndigheten för den part i överenskommelsen som beviljade det ursprungliga typgodkännandet snarast möjligt informera tillverkaren om att motor- eller fordonstypen inte uppfyller kraven i dessa bestämmelser.

| 9.2.8 | Efter det meddelande som avses i punkt 9.2.7 och i fall där tidigare provning i drift har visat överensstämmelse, får den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet begära att tillverkaren utför ytterligare verifieringsprovningar efter samråd med experter för den part i överenskommelsen som rapporterade att fordonet inte uppfyllde kraven.
  Om inga sådana provningsuppgifter är tillgängliga ska tillverkaren, senast 60 arbetsdagar efter mottagandet av det meddelande som avses i punkt 9.2.7, antingen lämna in en åtgärdsplan enligt punkt 9.3 till den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet eller också utföra kompletterade överensstämmelseprovning i drift med ett likvärdigt fordon för att kontrollera om motor- eller fordonstypen uppfyller kraven eller inte. Den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet får ge tillverkaren ytterligare tid om tillverkaren tillfredsställande kan visa för typgodkännandemyndigheten att ytterligare tid krävs för att utföra kompletterande provningar. . |
| --- | --- |

9.2.8

Efter det meddelande som avses i punkt 9.2.7 och i fall där tidigare provning i drift har visat överensstämmelse, får den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet begära att tillverkaren utför ytterligare verifieringsprovningar efter samråd med experter för den part i överenskommelsen som rapporterade att fordonet inte uppfyllde kraven.

Om inga sådana provningsuppgifter är tillgängliga ska tillverkaren, senast 60 arbetsdagar efter mottagandet av det meddelande som avses i punkt 9.2.7, antingen lämna in en åtgärdsplan enligt punkt 9.3 till den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet eller också utföra kompletterade överensstämmelseprovning i drift med ett likvärdigt fordon för att kontrollera om motor- eller fordonstypen uppfyller kraven eller inte. Den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet får ge tillverkaren ytterligare tid om tillverkaren tillfredsställande kan visa för typgodkännandemyndigheten att ytterligare tid krävs för att utföra kompletterande provningar. .

| 9.2.9 | Experter för den part i överenskommelsen som i enlighet med punkt 9.2.7 rapporterade den bristande överensstämmelsen hos motor- eller fordonstypen ska uppmanas att bevittna den kompletterande överensstämmelseprovning i drift som avses i punkt 9.2.8. Provningsresultatet ska dessutom rapporteras till denna part i överenskommelsen och godkännandemyndigheterna.
  Om denna överensstämmelseprovning i drift eller verifieringsprovning bekräftar att motor- eller fordonstypen inte uppfyller kraven, ska typgodkännandemyndigheten begära att tillverkaren lämnar in en åtgärdsplan för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen. Denna plan ska uppfylla bestämmelserna i punkt 9.3 i denna föreskrift och punkt 9 i bilaga 8.
  Om överensstämmelseprovningen i drift eller verifieringsprovningen visar överensstämmelse, ska tillverkaren lämna en rapport till den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet. Rapporten ska lämnas av den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet till den part i överenskommelsen som rapporterade att fordonstypen inte uppfyllde kraven och till typgodkännandemyndigheterna. Rapporten ska innehålla provningsresultatet enligt punkt 10 i bilaga 8. |
| --- | --- |

9.2.9

Experter för den part i överenskommelsen som i enlighet med punkt 9.2.7 rapporterade den bristande överensstämmelsen hos motor- eller fordonstypen ska uppmanas att bevittna den kompletterande överensstämmelseprovning i drift som avses i punkt 9.2.8. Provningsresultatet ska dessutom rapporteras till denna part i överenskommelsen och godkännandemyndigheterna.

Om denna överensstämmelseprovning i drift eller verifieringsprovning bekräftar att motor- eller fordonstypen inte uppfyller kraven, ska typgodkännandemyndigheten begära att tillverkaren lämnar in en åtgärdsplan för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen. Denna plan ska uppfylla bestämmelserna i punkt 9.3 i denna föreskrift och punkt 9 i bilaga 8.

Om överensstämmelseprovningen i drift eller verifieringsprovningen visar överensstämmelse, ska tillverkaren lämna en rapport till den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet. Rapporten ska lämnas av den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet till den part i överenskommelsen som rapporterade att fordonstypen inte uppfyllde kraven och till typgodkännandemyndigheterna. Rapporten ska innehålla provningsresultatet enligt punkt 10 i bilaga 8.

| 9.2.10 | Den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet ska hålla den part i överenskommelsen som fastställde att motor- eller fordonstypen inte uppfyllde de tillämpliga kraven underrättad om utvecklingen och resultatet när det gäller diskussionerna med tillverkaren, verifieringsprovningen och de korrigerande åtgärderna. |
| --- | --- |

9.2.10

Den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet ska hålla den part i överenskommelsen som fastställde att motor- eller fordonstypen inte uppfyllde de tillämpliga kraven underrättad om utvecklingen och resultatet när det gäller diskussionerna med tillverkaren, verifieringsprovningen och de korrigerande åtgärderna.

| 9.3 | Korrigerande åtgärder |
| --- | --- |

9.3

Korrigerande åtgärder

| 9.3.1 | Tillverkaren ska på begäran av typgodkännandemyndigheten och efter provning i drift enligt punkt 9.2 lämna in en åtgärdsplan till typgodkännandemyndigheten senast 60 arbetsdagar efter mottagandet av meddelandet från typgodkännandemyndigheten. Den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet får ge tillverkaren ytterligare tid om tillverkaren tillfredsställande kan visa för typgodkännandemyndigheten att ytterligare tid krävs för att undersöka skälen till den bristande överensstämmelsen för att lämna in en åtgärdsplan. |
| --- | --- |

9.3.1

Tillverkaren ska på begäran av typgodkännandemyndigheten och efter provning i drift enligt punkt 9.2 lämna in en åtgärdsplan till typgodkännandemyndigheten senast 60 arbetsdagar efter mottagandet av meddelandet från typgodkännandemyndigheten. Den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet får ge tillverkaren ytterligare tid om tillverkaren tillfredsställande kan visa för typgodkännandemyndigheten att ytterligare tid krävs för att undersöka skälen till den bristande överensstämmelsen för att lämna in en åtgärdsplan.

| 9.3.2 | De korrigerande åtgärderna ska gälla alla motorer i drift som tillhör samma motorfamiljer eller OBD-motorfamiljer, samt även utvidgas till motorfamiljer och OBD-motorfamiljer som kan påverkas av samma fel. Behovet att ändra typgodkännandedokumenten ska bedömas av tillverkaren och resultatet ska rapporteras till typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

9.3.2

De korrigerande åtgärderna ska gälla alla motorer i drift som tillhör samma motorfamiljer eller OBD-motorfamiljer, samt även utvidgas till motorfamiljer och OBD-motorfamiljer som kan påverkas av samma fel. Behovet att ändra typgodkännandedokumenten ska bedömas av tillverkaren och resultatet ska rapporteras till typgodkännandemyndigheten.

| 9.3.3 | Typgodkännandemyndigheten ska samråda med tillverkaren för att se till att en överenskommelse nås om en åtgärdsplan och om planens genomförande. Om den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet fastställer att ingen överenskommelse kan nås, ska den vidta nödvändiga åtgärder, samt återkalla typgodkännandet om så krävs, för att se till att tillräckliga åtgärder har vidtagits för att se till att de serietillverkade fordonen, systemen, komponenterna eller separata tekniska enheterna överensstämmer med den godkända typen. Typgodkännandemyndigheten ska underrätta typgodkännandemyndigheterna hos övriga parter i överenskommelsen om de åtgärder som har vidtagits. Om typgodkännandet återkallas ska typgodkännandemyndigheten underrätta godkännandemyndigheterna hos övriga parter i överenskommelsen om detta inom 20 arbetsdagar efter återkallelsen och om orsakerna till detta. |
| --- | --- |

9.3.3

Typgodkännandemyndigheten ska samråda med tillverkaren för att se till att en överenskommelse nås om en åtgärdsplan och om planens genomförande. Om den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet fastställer att ingen överenskommelse kan nås, ska den vidta nödvändiga åtgärder, samt återkalla typgodkännandet om så krävs, för att se till att tillräckliga åtgärder har vidtagits för att se till att de serietillverkade fordonen, systemen, komponenterna eller separata tekniska enheterna överensstämmer med den godkända typen. Typgodkännandemyndigheten ska underrätta typgodkännandemyndigheterna hos övriga parter i överenskommelsen om de åtgärder som har vidtagits. Om typgodkännandet återkallas ska typgodkännandemyndigheten underrätta godkännandemyndigheterna hos övriga parter i överenskommelsen om detta inom 20 arbetsdagar efter återkallelsen och om orsakerna till detta.

| 9.3.4 | Typgodkännandemyndigheten ska senast 30 arbetsdagar efter det datum då den mottog åtgärdsplanen från tillverkaren godkänna eller avslå planen. Typgodkännandemyndigheten ska inom samma tidsfrist även meddela tillverkaren och parterna i överenskommelsen sitt beslut att godkänna eller avslå åtgärdsplanen. |
| --- | --- |

9.3.4

Typgodkännandemyndigheten ska senast 30 arbetsdagar efter det datum då den mottog åtgärdsplanen från tillverkaren godkänna eller avslå planen. Typgodkännandemyndigheten ska inom samma tidsfrist även meddela tillverkaren och parterna i överenskommelsen sitt beslut att godkänna eller avslå åtgärdsplanen.

| 9.3.5 | Tillverkaren ska vara ansvarig för genomförandet av den godkända åtgärdsplanen. |
| --- | --- |

9.3.5

Tillverkaren ska vara ansvarig för genomförandet av den godkända åtgärdsplanen.

| 9.3.6 | Tillverkaren ska föra ett register över alla motorsystem eller fordon som återkallats och reparerats eller ändrats samt den verkstad som utförde reparationen. Typgodkännandemyndigheten ska på begäran ha tillgång till dessa registeruppgifter under genomförandet och under fem år efter det att planens genomförande har slutförts. |
| --- | --- |

9.3.6

Tillverkaren ska föra ett register över alla motorsystem eller fordon som återkallats och reparerats eller ändrats samt den verkstad som utförde reparationen. Typgodkännandemyndigheten ska på begäran ha tillgång till dessa registeruppgifter under genomförandet och under fem år efter det att planens genomförande har slutförts.

| 9.3.7 | Reparationer och ändringar som avses i punkt 9.3.6 ska registreras i ett intyg som tillverkaren ska lämna till motorns eller fordonets ägare. |
| --- | --- |

9.3.7

Reparationer och ändringar som avses i punkt 9.3.6 ska registreras i ett intyg som tillverkaren ska lämna till motorns eller fordonets ägare.

| 9.4 | Krav och provningar för provning i drift |
| --- | --- |

9.4

Krav och provningar för provning i drift

| 9.4.1 | Inledning
  I denna punkt (punkt 9.4) anges specifikationer och provningar för den elektroniska styrenhetens data vid typgodkännande som avser provning i drift. |
| --- | --- |

9.4.1

Inledning

I denna punkt (punkt 9.4) anges specifikationer och provningar för den elektroniska styrenhetens data vid typgodkännande som avser provning i drift.

| 9.4.2 | Allmänna krav |
| --- | --- |

9.4.2

Allmänna krav

| 9.4.2.1 | För provning i drift ska den beräknade belastningen (vridmoment som andel av maximalt vridmoment och maximalt tillgängligt vridmoment vid aktuellt motorvarvtal), motorvarvtalet, temperaturen i motorns kylmedel, den momentana bränsleförbrukningen och motorns maximala referensvridmoment som funktion av motorns varvtal göras tillgängligt av OBD-systemet i realtid och vid en frekvens på minst 1 Hz, som obligatoriskt informationsflöde. |
| --- | --- |

9.4.2.1

För provning i drift ska den beräknade belastningen (vridmoment som andel av maximalt vridmoment och maximalt tillgängligt vridmoment vid aktuellt motorvarvtal), motorvarvtalet, temperaturen i motorns kylmedel, den momentana bränsleförbrukningen och motorns maximala referensvridmoment som funktion av motorns varvtal göras tillgängligt av OBD-systemet i realtid och vid en frekvens på minst 1 Hz, som obligatoriskt informationsflöde.

| 9.4.2.2 | Utgångsvridmomentet kan uppskattas av den elektroniska styrenheten med hjälp av inbyggda algoritmer för beräkning av det producerade inre vridmomentet och friktionsvridmomentet. |
| --- | --- |

9.4.2.2

Utgångsvridmomentet kan uppskattas av den elektroniska styrenheten med hjälp av inbyggda algoritmer för beräkning av det producerade inre vridmomentet och friktionsvridmomentet.

| 9.4.2.3 | Motorns vridmoment i Nm, som framgår av ovannämnda informationsflöde, ska möjliggöra en direkt jämförelse med de värden som uppmäts när motoreffekten bestäms enligt föreskrift nr 85. Eventuella korrigeringar som gäller hjälpaggregat ska särskilt inkluderas i ovannämnda informationsflöde. |
| --- | --- |

9.4.2.3

Motorns vridmoment i Nm, som framgår av ovannämnda informationsflöde, ska möjliggöra en direkt jämförelse med de värden som uppmäts när motoreffekten bestäms enligt föreskrift nr 85. Eventuella korrigeringar som gäller hjälpaggregat ska särskilt inkluderas i ovannämnda informationsflöde.

| 9.4.2.4 | Tillgång till de uppgifter som krävs i punkt 9.4.2.1 ska ges i enlighet med de krav som anges i bilaga 9A och de standarder som anges i tillägg 6 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

9.4.2.4

Tillgång till de uppgifter som krävs i punkt 9.4.2.1 ska ges i enlighet med de krav som anges i bilaga 9A och de standarder som anges i tillägg 6 till bilaga 9B.

| 9.4.2.5 | Den genomsnittliga belastningen i Nm vid varje driftsförhållande, beräknad på grundval av den information som krävs enligt punkt 9.4.2.1, ska inte avvika från den genomsnittliga uppmätta belastningen vid det driftsförhållandet med mer än


  a) | 7 % när motoreffekten bestäms enligt FN-föreskrift nr 85, |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5

Den genomsnittliga belastningen i Nm vid varje driftsförhållande, beräknad på grundval av den information som krävs enligt punkt 9.4.2.1, ska inte avvika från den genomsnittliga uppmätta belastningen vid det driftsförhållandet med mer än

a)

7 % när motoreffekten bestäms enligt FN-föreskrift nr 85,

| b) | 10 % vid utförande av den internationella harmoniserade stationära körcykeln (World Harmonised Steady State Cycle, nedan kallad WHSC) utom för steg 1 och 13 (tomgångsläge) enligt punkt 7.7 i bilaga 4. |
| --- | --- |

b)

10 % vid utförande av den internationella harmoniserade stationära körcykeln (World Harmonised Steady State Cycle, nedan kallad WHSC) utom för steg 1 och 13 (tomgångsläge) enligt punkt 7.7 i bilaga 4.

Enligt FN-föreskrift nr 85 får den faktiska högsta belastningen av motorn avvika från referensvärdet för högsta belastning med 5 % för att ge utrymme för variationer i tillverkningsprocessen. Denna tolerans beaktas i ovannämnda värden.

| 9.4.2.6 | Extern tillgång till den information som krävs enligt punkt 9.4.2.1 ska inte påverka fordonets utsläpp eller prestanda. |
| --- | --- |

9.4.2.6

Extern tillgång till den information som krävs enligt punkt 9.4.2.1 ska inte påverka fordonets utsläpp eller prestanda.

| 9.4.2.7 | Om skillnaden mellan det uppmätta vridmomentvärde som erhållits med ett deklarerat marknadsbränsle enligt punkt 4.6.2 och det vridmoment som beräknats utifrån den information som begärts i punkt 9.4.2.1 överstiger ett av de värden som anges i punkt 9.4.2.5 gäller följande punkt 9.4.2.8. |
| --- | --- |

9.4.2.7

Om skillnaden mellan det uppmätta vridmomentvärde som erhållits med ett deklarerat marknadsbränsle enligt punkt 4.6.2 och det vridmoment som beräknats utifrån den information som begärts i punkt 9.4.2.1 överstiger ett av de värden som anges i punkt 9.4.2.5 gäller följande punkt 9.4.2.8.

| 9.4.2.8 | En korrektionsfaktor för effekt för varje ytterligare marknadsbränsle som tillåts av tillverkaren ska fastställas för motorfamiljen. Korrektionsfaktorn ska beräknas som förhållandet mellan det genomsnittliga uppmätta högsta vridmomentet [Nm] för referensbränslet enligt bilaga 5, och det genomsnittliga uppmätta högsta vridmomentet [Nm] för det deklarerade marknadsbränslet. |
| --- | --- |

9.4.2.8

En korrektionsfaktor för effekt för varje ytterligare marknadsbränsle som tillåts av tillverkaren ska fastställas för motorfamiljen. Korrektionsfaktorn ska beräknas som förhållandet mellan det genomsnittliga uppmätta högsta vridmomentet [Nm] för referensbränslet enligt bilaga 5, och det genomsnittliga uppmätta högsta vridmomentet [Nm] för det deklarerade marknadsbränslet.

| 9.4.3 | Kontroll av tillgång till och överensstämmelse hos den ECU-information som krävs vid provning i drift |
| --- | --- |

9.4.3

Kontroll av tillgång till och överensstämmelse hos den ECU-information som krävs vid provning i drift

| 9.4.3.1 | Tillgången till det informationsflöde som krävs enligt punkt 9.4.2.1 i enlighet med kraven i punkt 9.4.2.2 ska visas med hjälp av ett externt OBD-avsökningsverktyg enligt beskrivningen i bilaga 9B. |
| --- | --- |

9.4.3.1

Tillgången till det informationsflöde som krävs enligt punkt 9.4.2.1 i enlighet med kraven i punkt 9.4.2.2 ska visas med hjälp av ett externt OBD-avsökningsverktyg enligt beskrivningen i bilaga 9B.

| 9.4.3.2 | Om denna information inte kan tas fram korrekt med hjälp av ett avsökningsverktyg som fungerar korrekt, ska överensstämmelse för motorn inte anses föreligga. |
| --- | --- |

9.4.3.2

Om denna information inte kan tas fram korrekt med hjälp av ett avsökningsverktyg som fungerar korrekt, ska överensstämmelse för motorn inte anses föreligga.

| 9.4.3.3 | ECU-vridmomentsignalens överensstämmelse med de allmänna krav som anges i punkt 9.4.2 ska visas när motoreffekten bestäms enligt FN-föreskrift nr 85 och när WHSC-provningen utförs enligt bilaga 4. |
| --- | --- |

9.4.3.3

ECU-vridmomentsignalens överensstämmelse med de allmänna krav som anges i punkt 9.4.2 ska visas när motoreffekten bestäms enligt FN-föreskrift nr 85 och när WHSC-provningen utförs enligt bilaga 4.

| 9.4.3.3.1 | ECU-vridmomentsignalens överensstämmelse med kraven i punkt 9.4.2 ska visas för varje motorfamilj när motoreffekten bestäms enligt FN-föreskrift nr 85. För det syftet ska ytterligare mätningar göras vid flera delbelastningar och motorvarvtal (t.ex. olika WHSC-lägen och ytterligare slumpmässigt utvalda punkter). I tillämpliga fall ska korrektionsfaktorn för effekt för motorfamiljen enligt 9.4.2.8 fastställas för huvudmotorn i motorfamiljen. |
| --- | --- |

9.4.3.3.1

ECU-vridmomentsignalens överensstämmelse med kraven i punkt 9.4.2 ska visas för varje motorfamilj när motoreffekten bestäms enligt FN-föreskrift nr 85. För det syftet ska ytterligare mätningar göras vid flera delbelastningar och motorvarvtal (t.ex. olika WHSC-lägen och ytterligare slumpmässigt utvalda punkter). I tillämpliga fall ska korrektionsfaktorn för effekt för motorfamiljen enligt 9.4.2.8 fastställas för huvudmotorn i motorfamiljen.

| 9.4.3.4 | Om motorn vid provning inte uppfyller de krav på hjälpaggregat som anges i föreskrift nr 85, ska det uppmätta vridmomentet korrigeras i enlighet med den korrigeringsmetod för effekt som anges i punkt 6.3.5 i bilaga 4. |
| --- | --- |

9.4.3.4

Om motorn vid provning inte uppfyller de krav på hjälpaggregat som anges i föreskrift nr 85, ska det uppmätta vridmomentet korrigeras i enlighet med den korrigeringsmetod för effekt som anges i punkt 6.3.5 i bilaga 4.

| 9.4.3.5 | Överensstämmelsen hos ECU-vridmomentsignalen ska anses föreligga om vridmomentsignalen ligger inom de toleranser som anges i punkt 9.4.2.5. |
| --- | --- |

9.4.3.5

Överensstämmelsen hos ECU-vridmomentsignalen ska anses föreligga om vridmomentsignalen ligger inom de toleranser som anges i punkt 9.4.2.5.

10.   Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse

| 10.1 | Det godkännande som beviljats för en motor- eller fordonstyp enligt denna föreskrift kan återkallas om de krav som uppställs i punkt 8.1 inte uppfylls, eller om den eller de motorer eller det eller de fordon som valts inte klarar de provningar som föreskrivs i punkt 8.3. |
| --- | --- |

10.1

Det godkännande som beviljats för en motor- eller fordonstyp enligt denna föreskrift kan återkallas om de krav som uppställs i punkt 8.1 inte uppfylls, eller om den eller de motorer eller det eller de fordon som valts inte klarar de provningar som föreskrivs i punkt 8.3.

| 10.2 | Om en part i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift återkallar ett tidigare utfärdat godkännande, ska den genast underrätta de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilagorna 2A, 2B eller 2C till denna föreskrift. |
| --- | --- |

10.2

Om en part i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift återkallar ett tidigare utfärdat godkännande, ska den genast underrätta de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilagorna 2A, 2B eller 2C till denna föreskrift.

11.   Ändring och utvidgning av godkännande för en godkänd fordonstyp

| 11.1 | Varje ändring av den godkända typen ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt typen. Typgodkännandemyndigheten får då antingen |
| --- | --- |

11.1

Varje ändring av den godkända typen ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt typen. Typgodkännandemyndigheten får då antingen

| 11.1.1 | bedöma att de gjorda ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ effekt och att den ändrade typen i alla händelser fortfarande uppfyller kravet, eller |
| --- | --- |

11.1.1

bedöma att de gjorda ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ effekt och att den ändrade typen i alla händelser fortfarande uppfyller kravet, eller

| 11.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som utför provningarna. |
| --- | --- |

11.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som utför provningarna.

| 11.2 | Bekräftelse på eller avslag på en ansökan om godkännande ska, med angivande av ändringarna, meddelas de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift genom det förfarande som anges i punkt 4.12.2. |
| --- | --- |

11.2

Bekräftelse på eller avslag på en ansökan om godkännande ska, med angivande av ändringarna, meddelas de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift genom det förfarande som anges i punkt 4.12.2.

| 11.3 | Den typgodkännandemyndighet som utfärdar utökning av godkännandet ska ge varje sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift genom ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2A, 2B eller 2C till denna föreskrift. |
| --- | --- |

11.3

Den typgodkännandemyndighet som utfärdar utökning av godkännandet ska ge varje sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift genom ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2A, 2B eller 2C till denna föreskrift.

12.   slutgiltigt upphörande av produktionen

En innehavare av ett godkännande som helt upphör med sin tillverkning av en typ som godkänts i enlighet med denna föreskrift ska meddela detta till den typgodkännandemyndighet som beviljade godkännandet. Efter att ha mottagit detta meddelande ska typgodkännandemyndigheten underrätta de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift om detta genom ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2A, 2B eller 2C till denna föreskrift.

13.   Övergångsbestämmelser

| 13.1 | Allmänna bestämmelser |
| --- | --- |

13.1

Allmänna bestämmelser

| 13.1.1 | Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 07 får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift vägra att bevilja godkännande i enlighet med denna föreskrift i dess lydelse enligt ändringsserie 07. |
| --- | --- |

13.1.1

Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 07 får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift vägra att bevilja godkännande i enlighet med denna föreskrift i dess lydelse enligt ändringsserie 07.

| 13.2 | Typgodkännanden |
| --- | --- |

13.2

Typgodkännanden

| 13.2.1 | Från och med att ändringsserie 07 officiellt träder i kraft ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift bevilja ett godkännande endast för de nya typer av fordon eller motorer som uppfyller kraven i denna föreskrift i dess ändrade lydelse enligt ändringsserie 07. |
| --- | --- |

13.2.1

Från och med att ändringsserie 07 officiellt träder i kraft ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift bevilja ett godkännande endast för de nya typer av fordon eller motorer som uppfyller kraven i denna föreskrift i dess ändrade lydelse enligt ändringsserie 07.

| 13.2.2 | Genom undantag från punkt 13.2.1 ska nya typer av gnisttändningsmotorer, dubbelbränslemotorer av typ 1A och dubbelbränslemotorer av typ 1B (i dubbelbränsleläge), och fordon utrustade med sådana motorer, uppfylla den högsta tillåtna överensstämmelsefaktorn för PM-antal enligt punkt 6.3 i bilaga 8 med verkan från och med den 1 januari 2023. I övervakningssyfte ska dock, från och med den dag då denna föreskrift träder i kraft, överensstämmelsefaktorn för arbetsfönstret för partikelantal och CO2-massfönstrets överensstämmelsefaktor anges i resultaten från PEMS-demonstrationsprovningen i typgodkännandemeddelandet. |
| --- | --- |

13.2.2

Genom undantag från punkt 13.2.1 ska nya typer av gnisttändningsmotorer, dubbelbränslemotorer av typ 1A och dubbelbränslemotorer av typ 1B (i dubbelbränsleläge), och fordon utrustade med sådana motorer, uppfylla den högsta tillåtna överensstämmelsefaktorn för PM-antal enligt punkt 6.3 i bilaga 8 med verkan från och med den 1 januari 2023. I övervakningssyfte ska dock, från och med den dag då denna föreskrift träder i kraft, överensstämmelsefaktorn för arbetsfönstret för partikelantal och CO2

| 13.2.3 | Från och med den dag då ändringsserie 07 officiellt träder i kraft ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift inte vara skyldiga att godta typgodkännanden som inte har beviljats i enlighet med ändringsserie 07 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

13.2.3

Från och med den dag då ändringsserie 07 officiellt träder i kraft ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift inte vara skyldiga att godta typgodkännanden som inte har beviljats i enlighet med ändringsserie 07 till denna föreskrift.

| 13.2.4 | Genom undantag från punkt 13.2.3 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift, från och med två år efter den dag då ändringsserie 07 officiellt träder i kraft, inte vara skyldiga att godta typgodkännanden som inte har beviljats i enlighet med ändringsserie 07 till denna föreskrift när det gäller nya fordon med gnisttändningsmotor, dubbelbränslemotorer av typ 1A och dubbelbränslemotorer av typ 1B (i dubbelbränsleläge) som inte uppfyller den högsta tillåtna överensstämmelsefaktorn för partikelantal enligt punkt 6.3 i bilaga 8 och kraven i denna föreskrift. I övervakningssyfte ska dock, från och med den dag då ändringsserie 07 officiellt träder i kraft, överensstämmelsefaktorn för arbetsfönstret för partikelantal och CO2-massfönstrets överensstämmelsefaktor anges i resultaten från PEMS-demonstrationsprovningen i typgodkännandemeddelandet. |
| --- | --- |

13.2.4

Genom undantag från punkt 13.2.3 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift, från och med två år efter den dag då ändringsserie 07 officiellt träder i kraft, inte vara skyldiga att godta typgodkännanden som inte har beviljats i enlighet med ändringsserie 07 till denna föreskrift när det gäller nya fordon med gnisttändningsmotor, dubbelbränslemotorer av typ 1A och dubbelbränslemotorer av typ 1B (i dubbelbränsleläge) som inte uppfyller den högsta tillåtna överensstämmelsefaktorn för partikelantal enligt punkt 6.3 i bilaga 8 och kraven i denna föreskrift. I övervakningssyfte ska dock, från och med den dag då ändringsserie 07 officiellt träder i kraft, överensstämmelsefaktorn för arbetsfönstret för partikelantal och CO2

| 13.2.5 | Från och med den dag då ändringsserie 07 officiellt träder i kraft ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift inte vara skyldiga att godta ett typgodkännande av ett fordon med en referensvikt på över 2 380 kg men högst 2 610 kg som inte har beviljats i enlighet med ändringsserie 07 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

13.2.5

Från och med den dag då ändringsserie 07 officiellt träder i kraft ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift inte vara skyldiga att godta ett typgodkännande av ett fordon med en referensvikt på över 2 380 kg men högst 2 610 kg som inte har beviljats i enlighet med ändringsserie 07 till denna föreskrift.

| 13.3 | Reserverad |
| --- | --- |

13.3

Reserverad

| 13.4 | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- |

13.4

Särskilda bestämmelser

| 13.4.1 | De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift får fortsätta att bevilja godkännanden för de motorsystem eller fordon som uppfyller kraven i denna föreskrift, ändrad genom någon tidigare ändringsserie, eller var som helst i föreskriften, förutsatt att fordonen är avsedda för försäljning eller export till länder där motsvarande krav tillämpas enligt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

13.4.1

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift får fortsätta att bevilja godkännanden för de motorsystem eller fordon som uppfyller kraven i denna föreskrift, ändrad genom någon tidigare ändringsserie, eller var som helst i föreskriften, förutsatt att fordonen är avsedda för försäljning eller export till länder där motsvarande krav tillämpas enligt nationell lagstiftning.

| 13.4.2 | Reservmotorer för fordon i bruk
  De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift får fortsätta att bevilja godkännanden för de motorer som uppfyller kraven i denna föreskrift, ändrad genom någon tidigare ändringsserie, eller var som helst i föreskriften, förutsatt att motorn är avsedd som reservdel i ett fordon i bruk och på vilket denna tidigare standard var tillämpbar vid tiden för detta fordons ibruktagande. |
| --- | --- |

13.4.2

Reservmotorer för fordon i bruk

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift får fortsätta att bevilja godkännanden för de motorer som uppfyller kraven i denna föreskrift, ändrad genom någon tidigare ändringsserie, eller var som helst i föreskriften, förutsatt att motorn är avsedd som reservdel i ett fordon i bruk och på vilket denna tidigare standard var tillämpbar vid tiden för detta fordons ibruktagande.

| 13.4.3 | När de särskilda bestämmelser som beskrivs i punkt 13.4.1 eller 13.4.2 tillämpas, ska typgodkännandemeddelandet i punkt 1.6. i addendumet till bilagorna 2A och 2C innehålla uppgifter om dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

13.4.3

När de särskilda bestämmelser som beskrivs i punkt 13.4.1 eller 13.4.2 tillämpas, ska typgodkännandemeddelandet i punkt 1.6. i addendumet till bilagorna 2A och 2C innehålla uppgifter om dessa bestämmelser.

| 13.4.3.1 | När det gäller godkännanden enligt de särskilda bestämmelser som anges i punkt 13.4.1 ska typgodkännandemeddelandet innehålla följande text i början av meddelandet, där ändringsseriens respektive nummer ersätter ”xx” i nedanstående exempel:

  ”Motor som uppfyller kraven enligt ändringsserie xx i FN-föreskrift nr 49”. |
| --- | --- |

13.4.3.1

När det gäller godkännanden enligt de särskilda bestämmelser som anges i punkt 13.4.1 ska typgodkännandemeddelandet innehålla följande text i början av meddelandet, där ändringsseriens respektive nummer ersätter ”xx” i nedanstående exempel:

”Motor som uppfyller kraven enligt ändringsserie xx i FN-föreskrift nr 49”.

| 13.4.3.2 | När det gäller godkännanden enligt de särskilda bestämmelser som anges i punkt 13.4.2 ska typgodkännandemeddelandet innehålla följande text i början av meddelandet, där ändringsseriens respektive nummer ersätter ”xx” i nedanstående exempel:

  ”Reservmotor som uppfyller kraven enligt ändringsserie xx i FN-föreskrift nr 49”. |
| --- | --- |

13.4.3.2

När det gäller godkännanden enligt de särskilda bestämmelser som anges i punkt 13.4.2 ska typgodkännandemeddelandet innehålla följande text i början av meddelandet, där ändringsseriens respektive nummer ersätter ”xx” i nedanstående exempel:

”Reservmotor som uppfyller kraven enligt ändringsserie xx i FN-föreskrift nr 49”.

| 13.4.4 | Det är lämpligt att de nya ändrade kraven för provning av fordon i drift enligt punkt 9 inte gäller retroaktivt för motorer och fordon som inte har godkänts i enlighet med dessa krav. Fordon som är föremål för provning i drift enligt punkt 9 ska därför alltid provas enligt de bestämmelser som anges på respektive nivå i denna föreskrift och som var tillämpliga vid tidpunkten för typgodkännandet. |
| --- | --- |

13.4.4

Det är lämpligt att de nya ändrade kraven för provning av fordon i drift enligt punkt 9 inte gäller retroaktivt för motorer och fordon som inte har godkänts i enlighet med dessa krav. Fordon som är föremål för provning i drift enligt punkt 9 ska därför alltid provas enligt de bestämmelser som anges på respektive nivå i denna föreskrift och som var tillämpliga vid tidpunkten för typgodkännandet.

| 14. | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar:
  De parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningarna och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska sändas. |
| --- | --- |

14.

Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar:

De parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningarna och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Enligt definitionen i avsnitt 2 i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) –https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

(2)  Till exempel om gastanken är tom.

2

(3)  Denna punkt är reserverad för alternativa bestämmelser som gäller alternativa krav för OBD för lätta fordon och NOx-kontroll.

3

x

(4)  Detta gäller normalt för flytande biometan.

4

(5)  Åldringsförfarandet i bilaga 13 behöver slutföras innan typgodkännandena kan utarbetas.

5

(6)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.

6

(*1)  Tillåten NO2-halt i gränsvärdet för NOx kan fastställas senare.

*1

2

x

(*2)  Gränsvärdet ska gälla från och med de datum som anges i rad B i tabell 1 i tillägg 9 till bilaga 1 till denna föreskrift.

*2

---

Tillägg 1

Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse när standardavvikelsen är tillfredsställande

A.1.1

I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska användas för kontroll av produktionsöverensstämmelse i fråga om utsläpp av föroreningar när tillverkarens produktionsstandardavvikelse är tillfredsställande.

A.1.2

Vid en minsta provstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid provtagningsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 40 % av motorerna bristfälliga till 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %).

A.1.3

Låt

| L | = | den naturliga logaritmen för föroreningens gränsvärde, |
| --- | --- | --- |
| xi | = | den naturliga logaritmen av mätvärdet (sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen) för stickprovets i:te motor, |
| s | = | en skattning av produktionsstandardavvikelsen (efter bestämning av den naturliga logaritmen av mätningarna), |
| n | = | det aktuella antalet stickprov. |

L

=

den naturliga logaritmen för föroreningens gränsvärde,

xi

=

den naturliga logaritmen av mätvärdet (sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen) för stickprovets i:te motor,

s

=

en skattning av produktionsstandardavvikelsen (efter bestämning av den naturliga logaritmen av mätningarna),

n

=

det aktuella antalet stickprov.

A.1.4

Image 2

A.1.5

| a) | Om provutfallet är större än tröskelvärdet för godkännande vid den i tabell 2 angivna provstorleken, har godkännande uppnåtts för den aktuella föroreningen. |
| --- | --- |

a)

Om provutfallet är större än tröskelvärdet för godkännande vid den i tabell 2 angivna provstorleken, har godkännande uppnåtts för den aktuella föroreningen.

| b) | Om provutfallet är mindre än tröskelvärdet för underkännande vid den i tabell 2 angivna provstorleken, konstateras underkännande för den aktuella föroreningen. |
| --- | --- |

b)

Om provutfallet är mindre än tröskelvärdet för underkännande vid den i tabell 2 angivna provstorleken, konstateras underkännande för den aktuella föroreningen.

| c) | I annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.2 och beräkningsförfarandet tillämpas på provet som ökats med ytterligare en enhet.

  Tabell 2


  Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt provtagningsförfarandet i tillägg 1

  Minsta stickprovsstorlek: 3


  Totalt antal bedömda motorer (provstorlek) | Tröskelvärde för godkännande An | Tröskelvärde för underkännande Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | –4,724 |
| 4 | 3,261 | –4,790 |
| 5 | 3,195 | –4,856 |
| 6 | 3,129 | –4,922 |
| 7 | 3,063 | –4,988 |
| 8 | 2,997 | –5,054 |
| 9 | 2,931 | –5,120 |
| 10 | 2,865 | –5,185 |
| 11 | 2,799 | –5,251 |
| 12 | 2,733 | –5,317 |
| 13 | 2,667 | –5,383 |
| 14 | 2,601 | –5,449 |
| 15 | 2,535 | –5,515 |
| 16 | 2,469 | –5,581 |
| 17 | 2,403 | –5,647 |
| 18 | 2,337 | –5,713 |
| 19 | 2,271 | –5,779 |
| 20 | 2,205 | –5,845 |
| 21 | 2,139 | –5,911 |
| 22 | 2,073 | –5,977 |
| 23 | 2,007 | –6,043 |
| 24 | 1,941 | –6,109 |
| 25 | 1,875 | –6,175 |
| 26 | 1,809 | –6,241 |
| 27 | 1,743 | –6,307 |
| 28 | 1,677 | –6,373 |
| 29 | 1,611 | –6,439 |
| 30 | 1,545 | –6,505 |
| 31 | 1,479 | –6,571 |
| 32 | –2,112 | –2,112 |

c)

I annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.2 och beräkningsförfarandet tillämpas på provet som ökats med ytterligare en enhet.

Tabell 2

Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt provtagningsförfarandet i tillägg 1

Minsta stickprovsstorlek: 3

Totalt antal bedömda motorer (provstorlek)

Tröskelvärde för godkännande An

Tröskelvärde för underkännande Bn

3

3,327

–4,724

4

3,261

–4,790

5

3,195

–4,856

6

3,129

–4,922

7

3,063

–4,988

8

2,997

–5,054

9

2,931

–5,120

10

2,865

–5,185

11

2,799

–5,251

12

2,733

–5,317

13

2,667

–5,383

14

2,601

–5,449

15

2,535

–5,515

16

2,469

–5,581

17

2,403

–5,647

18

2,337

–5,713

19

2,271

–5,779

20

2,205

–5,845

21

2,139

–5,911

22

2,073

–5,977

23

2,007

–6,043

24

1,941

–6,109

25

1,875

–6,175

26

1,809

–6,241

27

1,743

–6,307

28

1,677

–6,373

29

1,611

–6,439

30

1,545

–6,505

31

1,479

–6,571

32

–2,112

–2,112

---

Tillägg 2

Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse när standardavvikelsen är otillfredsställande eller saknas

A.2.1

I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska tillämpas vid kontroll av produktionsöverensstämmelse för utsläpp av föroreningar när tillverkarens produktionsstandardavvikelse antingen är otillfredsställande eller saknas.

A.2.2

Vid en minsta provstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid provtagningsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 40 % av motorerna bristfälliga till 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %).

A.2.3

De mätvärden för föroreningarna som anges i punkt 5.3 i denna föreskrift ska, sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen, betraktas som den logaritmiska normalfördelningen och måste först transformeras genom bestämning av deras naturliga logaritmer. Låt m0 och m beteckna de minsta respektive största stickprovsstorlekarna (m0 = 3 och m = 32) och låt n beteckna det löpande stickprovsantalet.

A.2.4

Image 3

Image 4

Image 5

A.2.5

För m0 ≤ n ≤ m:

| a) | Godkänn serien om |
| --- | --- |

a)

Image 7

| b) | Underkänn serien om |
| --- | --- |

b)

Image 8

| c) | Gör ytterligare en mätning om |
| --- | --- |

c)

Image 9

A.2.6

Följande rekursionsformler är praktiska vid beräkning av provutfallets successiva värden:

Image 10

Image 11

Image 12

Tabell 3

Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt provtagningsförfarandet i tillägg 2

Minsta stickprovsstorlek: 3

| Totalt antal bedömda motorer (provstorlek) | Tröskelvärde för godkännande An | Tröskelvärde för underkännande Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | –0,80381 | 16,64743 |
| 4 | –0,76339 | 7,68627 |
| 5 | –0,72982 | 4,67136 |
| 6 | –0,69962 | 3,25573 |
| 7 | –0,67129 | 2,45431 |
| 8 | –0,64406 | 1,94369 |
| 9 | –0,61750 | 1,59105 |
| 10 | –0,59135 | 1,33295 |
| 11 | –0,56542 | 1,13566 |
| 12 | –0,53960 | 0,97970 |
| 13 | –0,51379 | 0,85307 |
| 14 | –0,48791 | 0,74801 |
| 15 | –0,46191 | 0,65928 |
| 16 | –0,43573 | 0,58321 |
| 17 | –0,40933 | 0,51718 |
| 18 | –0,38266 | 0,45922 |
| 19 | –0,35570 | 0,40788 |
| 20 | –0,32840 | 0,36203 |
| 21 | –0,30072 | 0,32078 |
| 22 | –0,27263 | 0,28343 |
| 23 | –0,24410 | 0,24943 |
| 24 | –0,21509 | 0,21831 |
| 25 | –0,18557 | 0,18970 |
| 26 | –0,15550 | 0,16328 |
| 27 | –0,12483 | 0,13880 |
| 28 | –0,09354 | 0,11603 |
| 29 | –0,06159 | 0,09480 |
| 30 | –0,02892 | 0,07493 |
| 31 | –0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

Totalt antal bedömda motorer (provstorlek)

Tröskelvärde för godkännande An

Tröskelvärde för underkännande Bn

3

–0,80381

16,64743

4

–0,76339

7,68627

5

–0,72982

4,67136

6

–0,69962

3,25573

7

–0,67129

2,45431

8

–0,64406

1,94369

9

–0,61750

1,59105

10

–0,59135

1,33295

11

–0,56542

1,13566

12

–0,53960

0,97970

13

–0,51379

0,85307

14

–0,48791

0,74801

15

–0,46191

0,65928

16

–0,43573

0,58321

17

–0,40933

0,51718

18

–0,38266

0,45922

19

–0,35570

0,40788

20

–0,32840

0,36203

21

–0,30072

0,32078

22

–0,27263

0,28343

23

–0,24410

0,24943

24

–0,21509

0,21831

25

–0,18557

0,18970

26

–0,15550

0,16328

27

–0,12483

0,13880

28

–0,09354

0,11603

29

–0,06159

0,09480

30

–0,02892

0,07493

31

–0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Tillägg 3

Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse på tillverkarens begäran

A.3.1

I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska användas för kontroll på tillverkarens begäran av produktionsöverensstämmelse för utsläpp av föroreningar.

A.3.2

Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 30 % av motorerna bristfälliga till 0,90 (tillverkarens risk = 10 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %).

A.3.3

Låt

| n | = | det aktuella antalet stickprov. |
| --- | --- | --- |

n

=

det aktuella antalet stickprov.

A.3.4

Det statistiska provningsutfall som anger det kumulativa antalet icke-överensstämmande provningar vid den n:te provningen ska bestämmas för stickprovet.

A.3.5

| a) | Om provningsutfallet är mindre än eller lika med tröskelvärdet för godkännande vid den i tabell 4 angivna stickprovsstorleken, har godkännande uppnåtts för den aktuella föroreningen. |
| --- | --- |

a)

Om provningsutfallet är mindre än eller lika med tröskelvärdet för godkännande vid den i tabell 4 angivna stickprovsstorleken, har godkännande uppnåtts för den aktuella föroreningen.

| b) | Om provningsutfallet är större än eller lika med tröskelvärdet för underkännande vid den i tabell 4 angivna stickprovsstorleken, konstateras underkännande för den aktuella föroreningen. |
| --- | --- |

b)

Om provningsutfallet är större än eller lika med tröskelvärdet för underkännande vid den i tabell 4 angivna stickprovsstorleken, konstateras underkännande för den aktuella föroreningen.

| c) | I annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.2 i denna föreskrift och beräkningsförfarandet tillämpas på stickprovet som ökats med ytterligare en enhet. |
| --- | --- |

c)

I annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.2 i denna föreskrift och beräkningsförfarandet tillämpas på stickprovet som ökats med ytterligare en enhet.

I tabell 4 har tröskelvärdena för godkännande respektive underkännande räknats fram med hjälp av ISO-standard 8422/1991.

Tabell 4

Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt provtagningsförfarandet i tillägg 3

Minsta stickprovsstorlek: 3

| Totalt antal bedömda motorer (provstorlek) | Tröskelvärde för godkännande | Tröskelvärde för underkännande |
| --- | --- | --- |
| 3 | – | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Totalt antal bedömda motorer (provstorlek)

Tröskelvärde för godkännande

Tröskelvärde för underkännande

3

–

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

Tillägg 4

Sammanfattning av godkännandeförfarande för motorer som drivs med naturgas eller motorgas samt för dubbelbränslemotorer som drivs med naturgas/biometan eller motorgas

Godkännande av motorgasdrivna (LPG) motorer

| | Punkt 4.6: Krav för typgodkännande för generella bränsletyper | Antal provningar | Beräkning av ”r” | Punkt 4.7: Krav för typgodkännande för särskilda bränsletyper avseende motorer med gnisttändning som drivs med naturgas eller motorgas | Antal provningar | Beräkning av ”r” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Se punkt 4.6.6.
  Motorgasdriven motor som kan anpassas till alla bränslesammansättningar | Bränsle A och bränsle B | 2 | | | | |
| Se punkt 4.7.2.
  Motorgasdriven motor som är konstruerad för drift med en särskild bränslesammansättning | | | | Bränsle A och bränsle B,
  fininställning mellan provningarna tillåten | 2 | |

Punkt 4.6: Krav för typgodkännande för generella bränsletyper

Antal provningar

Beräkning av ”r”

Punkt 4.7: Krav för typgodkännande för särskilda bränsletyper avseende motorer med gnisttändning som drivs med naturgas eller motorgas

Antal provningar

Beräkning av ”r”

Se punkt 4.6.6.

Motorgasdriven motor som kan anpassas till alla bränslesammansättningar

Bränsle A och bränsle B

2

Image 13

Se punkt 4.7.2.

Motorgasdriven motor som är konstruerad för drift med en särskild bränslesammansättning

Bränsle A och bränsle B,

fininställning mellan provningarna tillåten

2

Godkännande av naturgasdrivna motorer

| | Punkt 4.6: Krav för typgodkännande för generella bränsletyper | Antal provningar | Beräkning av ”r” | Punkt 4.7: Krav för typgodkännande för särskilda bränsletyper avseende motorer med gnisttändning som drivs med naturgas eller motorgas | Antal provningar | Beräkning av ”r” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Se punkt 4.6.3.
  Naturgasdriven motor som kan anpassas till alla bränslesammansättningar | GR (1) och G25 (2)
  Motorn får på tillverkarens begäran provas med ytterligare ett marknadsbränsle (3),
  om Sλ = 0,89 – 1,19 | 2
  (högst 3) | och, om provad med ett ytterligare bränsle


  och | | | |
| Se punkt 4.6.4.
  Naturgasdriven motor som automatiskt kan anpassas med en omkopplare | GR (1) och G23 (3) för H-gas
  och G25 (2) och G23 (3) för L-gas
  På tillverkarens begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället för G23 om Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 för H-gasen och
  2 för L-gasen
  vid respektive omkopplingsläge 4 | och | | | |
| Se punkt 4.7.1.
  Naturgasdriven motor som är konstruerad för drift med antingen H-gas eller L-gas | | | | GR (1) och G23 (3) för H-gas eller
  G25 (2) och G23 (3) för L-gas
  På tillverkarens begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället för G23 om Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 för H-gasen
  eller
  2 för L-gasen
  2 | för H-gasen
  eller


  för L-gasen |
| Se punkt 4.7.2. Naturgasdriven motor som är konstruerad för drift med en särskild bränslesammansättning | | | | GR (1) och G25 (2),
  fininställning mellan provningarna tillåten
  På tillverkarens begäran får motorn provas med
  GR (1) och G23 (3) för H-gas eller
  G25 (2) och G23 (3) för L-gas | 2
  eller
  2 för H-gasen
  eller
  2 för L-gasen
  2 | |

Punkt 4.6: Krav för typgodkännande för generella bränsletyper

Antal provningar

Beräkning av ”r”

Punkt 4.7: Krav för typgodkännande för särskilda bränsletyper avseende motorer med gnisttändning som drivs med naturgas eller motorgas

Antal provningar

Beräkning av ”r”

Se punkt 4.6.3.

Naturgasdriven motor som kan anpassas till alla bränslesammansättningar

GR (1) och G25 (2)

Motorn får på tillverkarens begäran provas med ytterligare ett marknadsbränsle (3),

om Sλ = 0,89 – 1,19

2

(högst 3)

Image 14

och, om provad med ett ytterligare bränsle

Image 15

och

Image 16

Se punkt 4.6.4.

Naturgasdriven motor som automatiskt kan anpassas med en omkopplare

GR (1) och G23 (3) för H-gas

och G25 (2) och G23 (3) för L-gas

På tillverkarens begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället för G23 om Sλ = 0,89 – 1,19

2 för H-gasen och

2 för L-gasen

vid respektive omkopplingsläge 4

Image 17

och

Image 18

Se punkt 4.7.1.

Naturgasdriven motor som är konstruerad för drift med antingen H-gas eller L-gas

GR (1) och G23 (3) för H-gas eller

G25 (2) och G23 (3) för L-gas

På tillverkarens begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället för G23 om Sλ = 0,89 – 1,19

2 för H-gasen

eller

2 för L-gasen

2

Image 19

för H-gasen

eller

Image 20

för L-gasen

Se punkt 4.7.2. Naturgasdriven motor som är konstruerad för drift med en särskild bränslesammansättning

GR (1) och G25 (2),

fininställning mellan provningarna tillåten

På tillverkarens begäran får motorn provas med

GR (1) och G23 (3) för H-gas eller

G25 (2) och G23 (3) för L-gas

2

eller

2 för H-gasen

eller

2 för L-gasen

2

Godkännande för dubbelbränslemotorer som drivs med naturgas/biometan eller LPG

| Dubbelbränsle-typ (1) | Dieselläge | Dubbelbränsle |
| --- | --- | --- |
| Komprimerad naturgas | Flytande naturgas (LNG) | LNG20 | Motorgas (LPG) |
| 1A | | Generellt eller särskilt
  (2 provningar) | Generellt (2 provningar) | Bränslespecifikt
  (1 provning) | Generellt eller särskilt
  (2 provningar) |
| 1B | Generellt
  (1 provning) | Generellt eller särskilt
  (2 provningar) | Generellt (2 provningar) | Bränslespecifikt
  (1 provning) | Generellt eller särskilt
  (2 provningar) |
| 2A | | Generellt eller särskilt
  (2 provningar) | Generellt (2 provningar) | Bränslespecifikt
  (1 provning) | Generellt eller särskilt
  (2 provningar) |
| 2B | Generellt
  (1 provning) | Generellt eller särskilt
  (2 provningar) | Generellt (2 provningar) | Bränslespecifikt
  (1 provning) | Generellt eller särskilt
  (2 provningar) |
| 3B | Generellt
  (1 provning) | Generellt eller särskilt
  (2 provningar) | Generellt (2 provningar) | Bränslespecifikt
  (1 provning) | Generellt eller särskilt
  (2 provningar) |

Dubbelbränsle-typ (1)

Dieselläge

Dubbelbränsle

Komprimerad naturgas

Flytande naturgas (LNG)

LNG20

Motorgas (LPG)

1A

Generellt eller särskilt

(2 provningar)

Generellt (2 provningar)

Bränslespecifikt

(1 provning)

Generellt eller särskilt

(2 provningar)

1B

Generellt

(1 provning)

Generellt eller särskilt

(2 provningar)

Generellt (2 provningar)

Bränslespecifikt

(1 provning)

Generellt eller särskilt

(2 provningar)

2A

Generellt eller särskilt

(2 provningar)

Generellt (2 provningar)

Bränslespecifikt

(1 provning)

Generellt eller särskilt

(2 provningar)

2B

Generellt

(1 provning)

Generellt eller särskilt

(2 provningar)

Generellt (2 provningar)

Bränslespecifikt

(1 provning)

Generellt eller särskilt

(2 provningar)

3B

Generellt

(1 provning)

Generellt eller särskilt

(2 provningar)

Generellt (2 provningar)

Bränslespecifikt

(1 provning)

Generellt eller särskilt

(2 provningar)

---

(1)  Enligt definitionerna i bilaga 15.

---

BILAGA 1

Mallar för informationsdokument

Detta informationsdokument avser godkännandet enligt föreskrift nr 49. Det avser åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorsystem och fordon. Detta omfattar:

| — | Typgodkännande av en motor eller en motorfamilj som separat teknisk enhet. |
| --- | --- |

—

Typgodkännande av en motor eller en motorfamilj som separat teknisk enhet.

| — | Typgodkännande av ett fordon med en godkänd motor med avseende på utsläpp. |
| --- | --- |

—

Typgodkännande av ett fordon med en godkänd motor med avseende på utsläpp.

| — | Typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp. |
| --- | --- |

—

Typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp.

Följande uppgifter ska, i den mån de är tillämpliga, lämnas i tre uppsättningar inklusive innehållsförteckning. Alla ritningar ska lämnas i lämplig skala och med tillräcklig detaljgrad i formatet A4 eller vikt till formatet A4. Eventuella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.

Om de system, komponenter eller separata tekniska enheter som avses i denna bilaga är elektroniskt styrda, ska uppgifter om deras prestanda lämnas.

Uppgifter som ska anges

Informationsdokumentet ska i samtliga fall innehålla följande:

| | Allmän information |
| --- | --- |

Allmän information

| | Utöver detta ska även följande information tillhandahållas, beroende på vad som är tillämpligt


  Del 1: | Väsentliga egenskaper hos (huvud)motorn och motortyperna i en motorfamilj |
| --- | --- | --- |

Utöver detta ska även följande information tillhandahållas, beroende på vad som är tillämpligt

Del 1:

Väsentliga egenskaper hos (huvud)motorn och motortyperna i en motorfamilj

| Del 2: | Väsentliga egenskaper hos fordonets komponenter och system med avseende på avgasutsläpp |
| --- | --- |

Del 2:

Väsentliga egenskaper hos fordonets komponenter och system med avseende på avgasutsläpp

Tillägg till informationsdokument: Information om provningsförhållanden

Fotografier och/eller ritningar av huvudmotorn/motortypen och i tillämpliga fall av motorutrymmet.

Uppge eventuella ytterligare bifogade handlingar.

Datum, fil

Anmärkningar om hur tabellerna ska fyllas i

Bokstäverna A, B, C, D och E motsvarande motorer i en motorfamilj ska ersättas av namnen på de aktuella motorerna i motorfamiljen.

Om samma värde/beskrivning i fråga om en viss motoregenskap gäller för alla motorer i en motorfamilj ska cellerna motsvarande A–E sammanfogas.

Om motorfamiljen består av mer än fem motorer får nya kolumner läggas till.

Om ansökan gäller typgodkännande av en motor eller en motorfamilj som separat teknisk enhet ska den allmänna delen och del 1 fyllas i.

Om ansökan gäller typgodkännande av ett fordon med en godkänd motor med avseende på utsläpp, ska den allmänna delen och del 2 fyllas i.

Om ansökan gäller typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp, ska den allmänna delen och delarna 1 och 2 fyllas i.

| | | Huvudmotor eller motortyp | Motorer som ingår i motorfamiljen |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Allmänt |
| 0.l | Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) | |
| 0.2 | Typ | |
| | | |
| 0.2.0.3 | Motortyp som separat teknisk enhet/motorfamilj som separat teknisk enhet/fordon med en godkänd motor med avseende på utsläpp/fordon med avseende på utsläpp1 | |
| 0.2.1 | Handelsnamn (om tillgängligt) | | | | | | |
| 0.3 | Typidentifikation, om den separata tekniska enheten är märkt med sådan2 | | | | | | |
| 0.3.1 | Märkningens placering | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 0.5 | Tillverkarens namn och adress | |
| | | |
| 0.7 | För komponenter och separata tekniska enheter – godkännandemärkets placering och fastsättningsmetod | | | | | | |
| 0.8 | Namn och adresser för monteringsanläggningar | | | | | | |
| 0.9 | Namn på och adress till tillverkarens eventuella företrädare | |

Huvudmotor eller motortyp

Motorer som ingår i motorfamiljen

A

B

C

D

E

0.

Allmänt

0.l

Fabrikat (tillverkarens handelsnamn)

0.2

Typ

0.2.0.3

Motortyp som separat teknisk enhet/motorfamilj som separat teknisk enhet/fordon med en godkänd motor med avseende på utsläpp/fordon med avseende på utsläpp1

0.2.1

Handelsnamn (om tillgängligt)

0.3

Typidentifikation, om den separata tekniska enheten är märkt med sådan2

0.3.1

Märkningens placering

0.5

Tillverkarens namn och adress

0.7

För komponenter och separata tekniska enheter – godkännandemärkets placering och fastsättningsmetod

0.8

Namn och adresser för monteringsanläggningar

0.9

Namn på och adress till tillverkarens eventuella företrädare

1.   Del 1

Väsentliga egenskaper hos (huvud)motorn och motortyperna i en motorfamilj

| | | Huvudmotor eller motortyp | Motorer som ingår i motorfamiljen |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2 | Förbränningsmotor | | | | | | |
| 3.2.1 | Särskilda upplysningar om motorn | | | | | | |
| 3.2.1.1 | Arbetsprincip: gnisttändning/kompressionständning/dubbelbränsle1
  Cykel: fyrtakt/tvåtakt/rotation1 | |
| 3.2.1.1.1 | Typ av dubbelbränslemotor:
  typ 1A/typ 1B/typ 2A/typ 2B/typ 3B1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.1.2 | Gasenergiandel under varmstartsdelen av WHTC-provningscykeln: ...%14 | | | | | | |
| 3.2.1.2 | Cylindrarnas antal och placering | | | | | | |
| 3.2.1.2.1 | Cylinderdiameter3 mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2 | Slaglängd3 mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3 | Tändningsföljd | | | | | | |
| 3.2.1.3 | Slagvolym4 cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4 | Volymkompressionsförhållande5 | | | | | | |
| 3.2.1.5 | Ritningar av förbränningskammare, kolvtopp och, för motorer med gnisttändning, kolvringar | | | | | | |
| 3.2.1.6 | Normalt tomgångsvarvtal5 min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.1 | Högt tomgångsvarvtal5 min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.2 | Diesel vid tomgångskörning: ja/nej1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.7 | Koloxidhalt i volym i avgaserna vid tomgång5: % enligt tillverkarens uppgifter (endast gnisttändningsmotorer) | | | | | | |
| 3.2.1.8 | Maximal nettoeffekt6 ... kW vid ...min–1 (enligt tillverkaren) | | | | | | |
| 3.2.1.9 | Högsta tillåtna motorvarvtal som föreskrivs av tillverkaren (min–1) | | | | | | |
| 3.2.1.10 | Maximalt nettovridmoment6 (Nm) vid (min–1) (enligt tillverkarens uppgifter) | | | | | | |
| 3.2.1.11 | Tillverkarens hänvisningar till det dokumentationsmaterial som krävs enligt punkterna 3.1, 3.2 och 3.3 i denna föreskrift och som gör det möjligt för typgodkännandemyndigheten att utvärdera utsläppsbegränsande strategier och system ombord på motorn för att se till att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt | | | | | | |
| 3.2.2 | Bränsle | | | | | | |
| 3.2.2.2 | Diesel/bensin/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/etanol (ED95)/etanol (E85) för tunga fordon1 | | | | | | |
| 3.2.2.2.1 | Bränslen som är kompatibla med motorn enligt tillverkarens uppgifter i enlighet med punkt 4.6.2 i denna föreskrift (enligt vad som är tillämpligt) | | | | | | |
| 3.2.2.2.2 | Korrektionsfaktor för effekt enligt punkt 9.4.2.8 för varje angivet bränsle (i tillämpliga fall) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.4 | Bränslematning | | | | | | |
| 3.2.4.2 | Genom bränsleinsprutning (endast kompressionständning eller dubbelbränsle): ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.1 | Systembeskrivning | | | | | | |
| 3.2.4.2.2 | Arbetsprincip: direktinsprutning/förkammare/virvelkammare1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3 | Insprutningspump | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3 | Högsta bränsletillförsel1,5 ... mm3/takt eller cykel vid ett motorvarvtal på ... min–1 eller, alternativt, ett karakteristikdiagram
  (Uppge karakteristisk bränsletillförsel och laddtryck i förhållande till motorvarvtalet om systemet har laddtrycksreglering) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4 | Inställning för statisk insprutning5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5 | Kurva för förinställd insprutning5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6 | Kalibreringsförfarande: provningsbänk/motor1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.4 | Regulator | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1 | Typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2 | Avregleringspunkt | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1 | Varvtal då begränsningen inleds vid belastning (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2 | Högsta varvtal vid obelastad motor (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3 | Tomgångsvarvtal (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5 | Insprutningsrör | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1 | Längd (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2 | Innerdiameter (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3 | Gemensamt bränslerör (common rail), fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.6 | Insprutare | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3 | Öppningstryck5: kPa eller karakteristikdiagram5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.7 | Kallstartssystem | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3 | Beskrivning | | | | | | |
| 3.2.4.2.8 | Extra starthjälp | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3 | Systembeskrivning | | | | | | |
| 3.2.4.2.9 | Elektroniskt styrd insprutning: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3 | Systembeskrivning (för system utan kontinuerlig insprutning ska motsvarande uppgifter anges) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1 | Styrenhetens (ECU) fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2 | Bränsleregulatorns fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3 | Luftflödesavkännarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4 | Bränslefördelarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5 | Spjällhusets fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6 | Vattentemperaturavkännarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7 | Lufttemperaturavkännarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8 | Lufttrycksavkännarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9 | Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran | | | | | | |
| 3.2.4.3 | Med bränsleinsprutning (endast gnisttändning): ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.4.3.1 | Arbetsprincip: inloppsrör (enpunkts-/flerpunkts-/direktinsprutning1/annan (precisera) | | | | | | |
| 3.2.4.3.2 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.4.3.3 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.4.3.4 | Systembeskrivning (för system utan kontinuerlig insprutning ska motsvarande uppgifter anges) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1 | Styrenhetens (ECU) fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2 | Bränsleregulatorns fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3 | Luftflödesavkännarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4 | Bränslefördelarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5 | Tryckregulatorns fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6 | Mikroströmställarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7 | Tomgångsjusterskruvens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8 | Spjällhusets fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9 | Vattentemperaturavkännarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10 | Lufttemperaturavkännarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11 | Lufttrycksavkännarens fabrikat och typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12 | Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran | | | | | | |
| 3.2.4.3.5 | Injektorer: öppningstryck5 (kPa) eller karakteristikdiagram5 | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2 | Typ | | | | | | |
| 3.2.4.3.6 | Insprutningstidpunkt | | | | | | |
| 3.2.4.3.7 | Kallstartssystem | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1 | Funktionssätt | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2 | Funktionsgränser/funktionsinställningar1,5 | | | | | | |
| 3.2.4.4 | Matarpump | | | | | | |
| 3.2.4.4.1 | Tryck5 (kPa) eller karakteristikdiagram5 | | | | | | |
| 3.2.5 | Elsystem | | | | | | |
| 3.2.5.1 | Märkspänning (V), positiv/negativ jord(1) | | | | | | |
| 3.2.5.2 | Generator | | | | | | |
| 3.2.5.2.1 | Typ | | | | | | |
| 3.2.5.2.2 | Nominell uteffekt (VA) | | | | | | |
| 3.2.6 | Tändningssystem (endast för motorer med gnisttändning) | | | | | | |
| 3.2.6.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.6.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.6.3 | Funktionssätt | | | | | | |
| 3.2.6.4 | Kurva eller diagram för förtändning5 | | | | | | |
| 3.2.6.5 | Statisk tändningsinställning5 (grader före övre dödpunkt) | | | | | | |
| 3.2.6.6 | Tändstift | | | | | | |
| 3.2.6.6.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.6.6.2 | Typ | | | | | | |
| 3.2.6.6.3 | Gnistgap (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7 | Tändspole (tändspolar) | | | | | | |
| 3.2.6.7.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.6.7.2 | Typ | | | | | | |
| 3.2.7 | Kylsystem: vätska/luft1 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.7.2 | Flytande | | | | | | |
| 3.2.7.2.1 | Slag av vätska | | | | | | |
| 3.2.7.2.2 | Cirkulationspump (cirkulationspumpar): ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.7.2.3 | Egenskaper | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.7.2.4 | Utväxlingsförhållande (utväxlingsförhållanden) | | | | | | |
| 3.2.7.3 | Luft | | | | | | |
| 3.2.7.3.1 | Fläkt: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.7.3.2 | Egenskaper | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2 | Typer | | | | | | |
| 3.2.7.3.3 | Utväxlingsförhållanden | | | | | | |
| 3.2.8 | Inloppssystem | | | | | | |
| 3.2.8.1 | Turboladdare: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.8.1.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.8.1.2 | Typer | | | | | | |
| 3.2.8.1.3 | Beskrivning av systemet (t.ex. högsta laddningstryck ... kPa, eventuell övertrycksventil) | | | | | | |
| 3.2.8.2 | Laddluftkylare: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.8.2.1 | Typ: luft-luft/luft-vatten1 | | | | | | |
| 3.2.8.3 | Insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning (endast för motorer med kompressionständning) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1 | Minsta tillåtna (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2 | Högsta tillåtna (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4 | Beskrivning och ritningar av inloppsrör med tillbehör (blandningskammare, uppvärmningsanordning, ytterligare luftintag osv.) | | | | | | |
| 3.2.8.4.1 | Beskrivning av insugningsrör (bifoga ritningar och/eller foton) | | | | | | |
| 3.2.9 | Avgassystem | | | | | | |
| 3.2.9.1 | Beskrivning och/eller ritning av avgasgrenrör | | | | | | |
| 3.2.9.2 | Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet | | | | | | |
| 3.2.9.2.1 | Beskrivning och/eller ritning av de komponenter i avgassystemet som ingår i motorsystemet | | | | | | |
| 3.2.9.3 | Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning (endast för motorer med kompressionständning) (kPa)7 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7 | Avgassystemets volym (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1 | Godtagbar volym hos avgassystemet (fordon och motorsystem): (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.2 | Volym av avgassystemet som utgör en del av motorsystemet: ... dm3 | | | | | | |
| 3.2.10 | Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler | | | | | | |
| 3.2.11 | Ventilinställning eller motsvarande uppgifter |
| 3.2.11.1 | Ventilernas största lyftning, öppnings- och stängningsvinklar eller uppgifter om inställning för alternativa fördelningssystem i förhållande till dödpunkter. För system för variabla ventiltider, minimi- och maximitid. | | | | | | |
| 3.2.11.2 | Referens- och/eller inställningsområde7 | | | | | | |
| 3.2.12 | Åtgärder mot luftföroreningar |
| | |
| 3.2.12.1.1 | Anordning för återföring av vevhusgaser: ja/nej1
  Om ja, beskrivning och ritningar
  Om nej, krävs överensstämmelse med punkt 6.10 i bilaga 4 till denna föreskrift | | | | | | |
| 3.2.12.2 | Ytterligare utsläppsbegränsande anordningar (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1 | Katalysator: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1 | Antal katalysatorer och katalysatorelement (ange uppgifterna nedan för varje separat enhet) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2 | Dimensioner, form och volym på katalysatorn/katalysatorerna | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3 | Typ av katalys | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4 | Totalt ädelmetallinnehåll | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5 | Relativ koncentration | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6 | Substrat (struktur och material) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7 | Celltäthet | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8 | Typ av hölje på katalysatorn/katalysatorerna | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9 | Katalysatorns/katalysatorernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10 | Värmesköld: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11 | Regenereringssystem/metod för system för efterbehandling av avgaser, beskrivning | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.5 | Normalt driftstemperaturområde (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6 | Förbrukningsbart reagens: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7 | Typ och koncentration av reagensmedel som krävs för katalytisk verkan | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8 | Normalt driftstemperaturområde för reagenset (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9 | Internationell standard | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10 | Frekvens för påfyllning av reagens: kontinuerligt/service1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12 | Katalysatorns fabrikat | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13 | Delens identifieringsnummer | | | | | | |
| 3.2.12.2.2 | Syregivare: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2 | Placering | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3 | Kontrollområde | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4 | Typ | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5 | Delens identifieringsnummer | | | | | | |
| 3.2.12.2.3 | Luftinsprutning: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1 | Typ (pulserande luft, luftpump osv.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4 | Avgasåterföring (EGR): ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1 | Egenskaper (fabrikat, typ, flöde osv.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6 | Partikelfälla: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1 | Partikelfällans dimensioner, form och volym | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2 | Partikelfällans konstruktion | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3 | Placering (referensavstånd i avgasledningen) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4 | Regenereringsmetod/regenereringssystem, beskrivning och/eller ritning | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5 | Partikelfällans fabrikat | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6 | Delens identifieringsnummer | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7 | Normalområde för temperatur (K) och tryck (kPa) under drift | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8 | Vid periodisk regenerering | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.1.1 | Antal WHTC-provningscykler utan regenerering (n) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.2.1 | Antal WHTC-provningscykler med regenerering (nR) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9 | Andra system: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1 | Beskrivning och drift | | | | | | |
| 3.2.12.2.7 | Omborddiagnossystem (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1 | Antal OBD-motorfamiljer inom motorfamiljen | |
| 3.2.12.2.7.0.2 | Förteckning över OBD-motorfamiljerna (om tillämpligt) | OBD-motorfamilj 1: ... |
| OBD-motorfamilj 2: ... |
| etc... |
| 3.2.12.2.7.0.3 | Nummer på den OBD-motorfamilj som huvudmotorn/motorn tillhör: | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4 | Tillverkarens hänvisningar till den OBD-dokumentation som krävs enligt punkt 3.1.4 c och 3.3.4 i denna föreskrift och som anges i bilaga 9A till denna förskrift för godkännande av OBD-systemet | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5 | I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till dokumentationen för installation av ett OBD-utrustat motorsystem i ett fordon | | | | | | |
| 3.2.12.7.0.6 | Om tillämpligt, tillverkarens hänvisning till dokument för installation av dubbelbränslemotor i ett fordon | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2 | Förteckning över och syfte med alla komponenter som övervakas av OBD-systemet8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3 | Skriftlig beskrivning (allmänt funktionssätt) för | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1 | Gnisttändningsmotorer8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1 | Övervakning av katalysator8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2 | Upptäckt av feltändning8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3 | Syresensorövervakning8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4 | Andra delar som övervakas av omborddiagnossystemet | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2 | Motorer med kompressionständning8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1 | Övervakning av katalysator8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2 | Övervakning av partikelfälla8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3 | Övervakning av det elektroniska bränsleinsprutningssystemet8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4 | Övervakning av deNOx-systemet8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5 | Övriga komponenter som övervakas av OBD-systemet8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4 | Kriterier för aktivering av felfunktionsindikatorn (MI) (fast antal körcykler eller statistisk metod)8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5 | Förteckning över alla utkoder och format för omborddiagnos som används (med en förklaring av samtliga)8 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.6.5 | Standardkommunikationsprotokoll för OBD8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7 | Tillverkarens hänvisningar till den OBD-relaterade information som krävs enligt punkterna 3.1.4 d och 3.3.4 i denna förskrift för överensstämmelse med bestämmelserna om tillgång till information om fordonets OBD, eller, | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1 | som alternativ till en hänvisning från tillverkaren enligt punkt 3.2.12.2.7.7, en hänvisning till tillägget till denna bilaga som innehåller nedanstående tabell, ifylld enligt det exempel som ges:
  Komponent – Felkod – Övervakningsstrategi – Felsökningskriterier – Kriterier för aktivering av felfunktionsindikator – Sekundära parametrar – Förkonditionering – Demonstrationsprovning
  SCR-katalysator – P20EE – Signaler från NOx-sensor nr 1 och 2 – Skillnad mellan signalerna från sensor 1 och 2 – 2:a cykeln – Motorvarvtal, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet, avgasmassflöde – En OBD-provningscykel (WHTC, varm del) – OBD-provningscykel (WHTC, varm del) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8 | Andra system (beskrivning och funktion) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1 | System för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2 | Motiveringssystem för förare | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1 | Motor med permanent avaktivering av motiveringssystemet för förare, för användning inom räddningstjänst eller i fordon som har konstruerats och tillverkats för att användas av försvaret, civilförsvaret, brandförsvaret eller ordningsmakten: ja/nej1 | |
| 3.2.12.2.8.2.2 | Aktivering av kryplägedeaktivering efter omstart/avaktivering efter bränslepåfyllning/avaktivering efter parkering1,7 | |
| 3.2.12.2.8.3 | Antal OBD-motorfamiljer inom motorfamiljen som beaktats vid kontrollen av att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt | |
| 3.2.12.2.8.3.1 | Förteckning över de OBD-motorfamiljer inom motorfamiljen som beaktats vid kontrollen av att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt (om tillämpligt) | OBD-motorfamilj 1: ...
  OBD-motorfamilj 2: ...
  etc ... |
| 3.2.12.2.8.3.2 | Referensnummer på den OBD-motorfamilj som huvudmotorn/motorn tillhör och som beaktats vid kontrollen av att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt | |
| 3.2.12.2.8.4 | Förteckning över OBD-motorfamiljerna (om tillämpligt) | OBD-motorfamilj 1: ...
  OBD-motorfamilj 2: ...
  etc ... |
| 3.2.12.2.8.5 | Nummer på den OBD-motorfamilj som huvudmotorn/motorn tillhör: | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5 | Uppvärmda/ouppvärmda reagensbehållare och doseringssystem (se punkt 2.4 i bilaga 11) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.7 | I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till dokumentationen för installation i ett fordon av systemen för kontroll av att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.17 | Särskild information om gasdrivna motorer och dubbelbränslemotorer till tunga fordon (ange motsvarande information när det rör sig om system som är uppbyggda på annat sätt) (om tillämpligt) | | | | | | |
| 3.2.17.1 | Bränsle: LPG/naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL1 | | | | | | |
| 3.2.17.2 | Tryckregulator (tryckregulatorer) eller förångare/tryckregulator (tryckregulatorer)1 | | | | | | |
| 3.2.17.2.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.17.2.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.17.2.3 | Antal tryckreduceringssteg | | | | | | |
| 3.2.17.2.4 | Tryck i slutsteget: lägst (kPa) – högst (kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5 | Antal huvudinställningspunkter | | | | | | |
| 3.2.17.2.6 | Antal inställningspunkter för tomgång | | | | | | |
| 3.2.17.2.7 | Typgodkännandenummer | | | | | | |
| 3.2.17.3 | Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning1 | | | | | | |
| 3.2.17.3.1 | Reglering av bränsle-luftförhållande | | | | | | |
| 3.2.17.3.2 | Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar | | | | | | |
| 3.2.17.3.3 | Typgodkännandenummer | | | | | | |
| 3.2.17.4 | Blandarenhet | | | | | | |
| 3.2.17.4.1 | Nummer | | | | | | |
| 3.2.17.4.2 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.17.4.3 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.17.4.4 | Placering | | | | | | |
| 3.2.17.4.5 | Inställningsmöjligheter | | | | | | |
| 3.2.17.4.6 | Typgodkännandenummer | | | | | | |
| 3.2.17.5 | Insprutning via inloppsgrenrör | | | | | | |
| 3.2.17.5.1 | Insprutning: enpunkts/flerpunkts1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.2 | Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.3 | Insprutningsutrustning | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3 | Inställningsmöjligheter | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4 | Typgodkännandenummer | | | | | | |
| 3.2.17.5.4 | Matarpump (i tillämpliga fall) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3 | Typgodkännandenummer | | | | | | |
| 3.2.17.5.5 | Insprutare | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3 | Typgodkännandenummer | | | | | | |
| 3.2.17.6 | Direktinsprutning | | | | | | |
| 3.2.17.6.1 | Insprutningspump/tryckregulator1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3 | Insprutningstidpunkt | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4 | Typgodkännandenummer | | | | | | |
| 3.2.17.6.2 | Insprutare | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3 | Öppningstryck eller karakteristikdiagram1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4 | Typgodkännandenummer | | | | | | |
| 3.2.17.7 | Elektronisk styrenhet (ECU) | | | | | | |
| 3.2.17.7.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.17.7.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.17.7.3 | Inställningsmöjligheter | | | | | | |
| 3.2.17.7.4 | Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran | | | | | | |
| 3.2.17.8 | Specifik utrustning för naturgas | | | | | | |
| 3.2.17.8.1 | Variant 1 (gäller endast i fråga om godkännande av motorer för flera olika bränslesammansättningar) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1 | Självanpassningsfunktion? ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2 | Kalibrering för en specifik sammansättning av gas: naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL1
  Omvandling för en viss sammansättning av gas: naturgas-Ht/naturgas-Lt/naturgas-HLt1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1 | metan (CH4) ... bas (molprocent)
  etan (C2H6) ... bas (molprocent)
  propan (C3H8) ... bas (molprocent)
  butan (C4H10) ... bas (molprocent)
  C5/C5+:... bas (molprocent)
  syre (O2) ... bas (molprocent)
  inert (N2, He etc.) ... bas (molprocent) | min (molprocent)
  min (molprocent)
  min (molprocent)
  min (molprocent)
  min (molprocent)
  min (molprocent)
  min (molprocent) | max (molprocent)
  max (molprocent)
  max (molprocent)
  max (molprocent)
  max (molprocent)
  max (molprocent)
  max (molprocent) |
| | |
| 3.2.17.9 | Om tillämpligt, tillverkarens hänvisning till dokument för installation av dubbelbränslemotor i ett fordon14 | | | | | | |
| 3.5.4 | Koldioxidutsläpp för motorer i tunga fordon | | | | | | |
| 3.5.4.1 | Koldioxidmassutsläpp vid WHSC-provning16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.1.1 | För dubbelbränslemotorer: koldioxidmassutsläpp vid WHSC-provning i dieselläge13: ... g/kWh
  För dubbelbränslemotorer: koldioxidmassutsläpp vid WHSC-provning i dubbelbränsleläge13 (i tillämpliga fall): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2 | Koldioxidmassutsläpp vid WHSC-provning i dieselläge17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2.1 | För dubbelbränslemotorer: koldioxidmassutsläpp vid WHTC-provning i dieselläge13: ... g/kWh
  För dubbelbränslemotorer: koldioxidmassutsläpp vid WHTC-provning i dubbelbränsleläge13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.3 | Koldioxidmassutsläpp vid WHSC-provning i dubbelbränsleläge14 (i tillämpliga fall): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.4 | Koldioxidmassutsläpp vid WHTC-provning16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.5 | Koldioxidmassutsläpp vid WHTC-provning i dieselläge17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.6 | Koldioxidmassutsläpp vid WHTC-provning i dubbelbränsleläge14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5 | Bränsleförbrukning för motorer i tunga fordon | | | | | | |
| 3.5.5.1 | Bränsleförbrukning vid WHSC-provning16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.1.1 | För dubbelbränslemotorer: bränsleförbrukning vid WHSC-provning i dieselläge13: ... g/kWh
  För dubbelbränslemotorer: bränsleförbrukning vid WHSC-provning i dubbelbränsleläge13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2 | Bränsleförbrukning vid WHSC-provning i dieselläge17: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2.1 | För dubbelbränslemotorer: bränsleförbrukning vid WHTC-provning i dieselläge13: ... g/kWh
  För dubbelbränslemotorer: bränsleförbrukning vid WHTC-provning i dubbelbränsleläge13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.3 | Bränsleförbrukning vid WHSC-provning i dubbelbränsleläge14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.4 | Bränsleförbrukning vid WHTC-provning5,16: ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.5 | Bränsleförbrukning vid WHTC-provning i dieselläge13: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.6 | Bränsleförbrukning vid WHTC-provning i dubbelbränsleläge14: ... g/kWh | | | | | | |
| 3.6 | Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren | | | | | | |
| 3.6.1 | Kylsystem | | | | | | |
| 3.6.1.1 | Vätskekylning – maximal temperatur vid utloppet (K) | | | | | | |
| 3.6.1.2 | Luftkylning | | | | | | |
| 3.6.1.2.1 | Referenspunkt | | | | | | |
| 3.6.1.2.2 | Maximal temperatur vid referenspunkten (K) | | | | | | |
| 3.6.2 | Maximal utloppstemperatur från intagets laddluftkylare (K) | | | | | | |
| 3.6.3 | Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret (avgasrören) som ligger intill avgasgrenrörets (avgasgrenrörens) eller turboladdarens (turboladdarnas) utloppsfläns (utloppsflänsar) (K) | | | | | | |
| 3.6.4 | Bränsletemperatur: lägst (K) – högst (K)
  För dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp; för gasdrivna motorer vid tryckregulatorns slutsteg | | | | | | |
| 3.6.5 | Smörjmedelstemperatur
  lägst (K) – högst (K) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.8 | Smörjsystem | | | | | | |
| 3.8.1 | Beskrivning av systemet | | | | | | |
| 3.8.1.1 | Smörjmedelsbehållarens placering | | | | | | |
| 3.8.1.2 | Matningssystem (med pump/insprutning i insuget/blandning med bränsle etc.)1 | | | | | | |
| 3.8.2 | Smörjmedelspump | | | | | | |
| 3.8.2.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.8.2.2 | Typer | | | | | | |
| 3.8.3 | Blandning med bränsle | | | | | | |
| 3.8.3.1 | Procent | | | | | | |
| 3.8.4 | Oljekylare: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.8.4.1 | Ritningar | | | | | | |
| 3.8.4.1.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.8.4.1.2 | Typer | | | | | | |

Huvudmotor eller motortyp

Motorer som ingår i motorfamiljen

A

B

C

D

E

3.2

Förbränningsmotor

3.2.1

Särskilda upplysningar om motorn

3.2.1.1

Arbetsprincip: gnisttändning/kompressionständning/dubbelbränsle1

Cykel: fyrtakt/tvåtakt/rotation1

3.2.1.1.1

Typ av dubbelbränslemotor:

typ 1A/typ 1B/typ 2A/typ 2B/typ 3B1,14

3.2.1.1.2

Gasenergiandel under varmstartsdelen av WHTC-provningscykeln: ...%14

3.2.1.2

Cylindrarnas antal och placering

3.2.1.2.1

Cylinderdiameter3 mm

3.2.1.2.2

Slaglängd3 mm

3.2.1.2.3

Tändningsföljd

3.2.1.3

Slagvolym4 cm3

3.2.1.4

Volymkompressionsförhållande5

3.2.1.5

Ritningar av förbränningskammare, kolvtopp och, för motorer med gnisttändning, kolvringar

3.2.1.6

Normalt tomgångsvarvtal5 min–1

3.2.1.6.1

Högt tomgångsvarvtal5 min–1

3.2.1.6.2

Diesel vid tomgångskörning: ja/nej1,14

3.2.1.7

Koloxidhalt i volym i avgaserna vid tomgång5: % enligt tillverkarens uppgifter (endast gnisttändningsmotorer)

3.2.1.8

Maximal nettoeffekt6 ... kW vid ...min–1 (enligt tillverkaren)

3.2.1.9

Högsta tillåtna motorvarvtal som föreskrivs av tillverkaren (min–1)

3.2.1.10

Maximalt nettovridmoment6 (Nm) vid (min–1) (enligt tillverkarens uppgifter)

3.2.1.11

Tillverkarens hänvisningar till det dokumentationsmaterial som krävs enligt punkterna 3.1, 3.2 och 3.3 i denna föreskrift och som gör det möjligt för typgodkännandemyndigheten att utvärdera utsläppsbegränsande strategier och system ombord på motorn för att se till att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt

3.2.2

Bränsle

3.2.2.2

Diesel/bensin/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/etanol (ED95)/etanol (E85) för tunga fordon1

3.2.2.2.1

Bränslen som är kompatibla med motorn enligt tillverkarens uppgifter i enlighet med punkt 4.6.2 i denna föreskrift (enligt vad som är tillämpligt)

3.2.2.2.2

Korrektionsfaktor för effekt enligt punkt 9.4.2.8 för varje angivet bränsle (i tillämpliga fall)

3.2.4

Bränslematning

3.2.4.2

Genom bränsleinsprutning (endast kompressionständning eller dubbelbränsle): ja/nej1

3.2.4.2.1

Systembeskrivning

3.2.4.2.2

Arbetsprincip: direktinsprutning/förkammare/virvelkammare1

3.2.4.2.3

Insprutningspump

3.2.4.2.3.1

Fabrikat

3.2.4.2.3.2

Typ (typer):

3.2.4.2.3.3

Högsta bränsletillförsel1,5 ... mm3/takt eller cykel vid ett motorvarvtal på ... min–1 eller, alternativt, ett karakteristikdiagram

(Uppge karakteristisk bränsletillförsel och laddtryck i förhållande till motorvarvtalet om systemet har laddtrycksreglering)

3.2.4.2.3.4

Inställning för statisk insprutning5

3.2.4.2.3.5

Kurva för förinställd insprutning5

3.2.4.2.3.6

Kalibreringsförfarande: provningsbänk/motor1

3.2.4.2.4

Regulator

3.2.4.2.4.1

Typ

3.2.4.2.4.2

Avregleringspunkt

3.2.4.2.4.2.1

Varvtal då begränsningen inleds vid belastning (min–1)

3.2.4.2.4.2.2

Högsta varvtal vid obelastad motor (min–1)

3.2.4.2.4.2.3

Tomgångsvarvtal (min–1)

3.2.4.2.5

Insprutningsrör

3.2.4.2.5.1

Längd (mm)

3.2.4.2.5.2

Innerdiameter (mm)

3.2.4.2.5.3

Gemensamt bränslerör (common rail), fabrikat och typ

3.2.4.2.6

Insprutare

3.2.4.2.6.1

Fabrikat

3.2.4.2.6.2

Typ (typer):

3.2.4.2.6.3

Öppningstryck5: kPa eller karakteristikdiagram5

3.2.4.2.7

Kallstartssystem

3.2.4.2.7.1

Fabrikat

3.2.4.2.7.2

Typ (typer):

3.2.4.2.7.3

Beskrivning

3.2.4.2.8

Extra starthjälp

3.2.4.2.8.1

Fabrikat

3.2.4.2.8.2

Typ (typer):

3.2.4.2.8.3

Systembeskrivning

3.2.4.2.9

Elektroniskt styrd insprutning: ja/nej1

3.2.4.2.9.1

Fabrikat

3.2.4.2.9.2

Typ (typer):

3.2.4.2.9.3

Systembeskrivning (för system utan kontinuerlig insprutning ska motsvarande uppgifter anges)

3.2.4.2.9.3.1

Styrenhetens (ECU) fabrikat och typ

3.2.4.2.9.3.2

Bränsleregulatorns fabrikat och typ

3.2.4.2.9.3.3

Luftflödesavkännarens fabrikat och typ

3.2.4.2.9.3.4

Bränslefördelarens fabrikat och typ

3.2.4.2.9.3.5

Spjällhusets fabrikat och typ

3.2.4.2.9.3.6

Vattentemperaturavkännarens fabrikat och typ

3.2.4.2.9.3.7

Lufttemperaturavkännarens fabrikat och typ

3.2.4.2.9.3.8

Lufttrycksavkännarens fabrikat och typ

3.2.4.2.9.3.9

Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran

3.2.4.3

Med bränsleinsprutning (endast gnisttändning): ja/nej1

3.2.4.3.1

Arbetsprincip: inloppsrör (enpunkts-/flerpunkts-/direktinsprutning1/annan (precisera)

3.2.4.3.2

Fabrikat

3.2.4.3.3

Typ (typer):

3.2.4.3.4

Systembeskrivning (för system utan kontinuerlig insprutning ska motsvarande uppgifter anges)

3.2.4.3.4.1

Styrenhetens (ECU) fabrikat och typ

3.2.4.3.4.2

Bränsleregulatorns fabrikat och typ

3.2.4.3.4.3

Luftflödesavkännarens fabrikat och typ

3.2.4.3.4.4

Bränslefördelarens fabrikat och typ

3.2.4.3.4.5

Tryckregulatorns fabrikat och typ

3.2.4.3.4.6

Mikroströmställarens fabrikat och typ

3.2.4.3.4.7

Tomgångsjusterskruvens fabrikat och typ

3.2.4.3.4.8

Spjällhusets fabrikat och typ

3.2.4.3.4.9

Vattentemperaturavkännarens fabrikat och typ

3.2.4.3.4.10

Lufttemperaturavkännarens fabrikat och typ

3.2.4.3.4.11

Lufttrycksavkännarens fabrikat och typ

3.2.4.3.4.12

Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran

3.2.4.3.5

Injektorer: öppningstryck5 (kPa) eller karakteristikdiagram5

3.2.4.3.5.1

Fabrikat

3.2.4.3.5.2

Typ

3.2.4.3.6

Insprutningstidpunkt

3.2.4.3.7

Kallstartssystem

3.2.4.3.7.1

Funktionssätt

3.2.4.3.7.2

Funktionsgränser/funktionsinställningar1,5

3.2.4.4

Matarpump

3.2.4.4.1

Tryck5 (kPa) eller karakteristikdiagram5

3.2.5

Elsystem

3.2.5.1

Märkspänning (V), positiv/negativ jord(1)

3.2.5.2

Generator

3.2.5.2.1

Typ

3.2.5.2.2

Nominell uteffekt (VA)

3.2.6

Tändningssystem (endast för motorer med gnisttändning)

3.2.6.1

Fabrikat

3.2.6.2

Typ (typer):

3.2.6.3

Funktionssätt

3.2.6.4

Kurva eller diagram för förtändning5

3.2.6.5

Statisk tändningsinställning5 (grader före övre dödpunkt)

3.2.6.6

Tändstift

3.2.6.6.1

Fabrikat

3.2.6.6.2

Typ

3.2.6.6.3

Gnistgap (mm)

3.2.6.7

Tändspole (tändspolar)

3.2.6.7.1

Fabrikat

3.2.6.7.2

Typ

3.2.7

Kylsystem: vätska/luft1

3.2.7.2

Flytande

3.2.7.2.1

Slag av vätska

3.2.7.2.2

Cirkulationspump (cirkulationspumpar): ja/nej1

3.2.7.2.3

Egenskaper

3.2.7.2.3.1

Fabrikat

3.2.7.2.3.2

Typ (typer):

3.2.7.2.4

Utväxlingsförhållande (utväxlingsförhållanden)

3.2.7.3

Luft

3.2.7.3.1

Fläkt: ja/nej1

3.2.7.3.2

Egenskaper

3.2.7.3.2.1

Fabrikat

3.2.7.3.2.2

Typer

3.2.7.3.3

Utväxlingsförhållanden

3.2.8

Inloppssystem

3.2.8.1

Turboladdare: ja/nej1

3.2.8.1.1

Fabrikat

3.2.8.1.2

Typer

3.2.8.1.3

Beskrivning av systemet (t.ex. högsta laddningstryck ... kPa, eventuell övertrycksventil)

3.2.8.2

Laddluftkylare: ja/nej1

3.2.8.2.1

Typ: luft-luft/luft-vatten1

3.2.8.3

Insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning (endast för motorer med kompressionständning)

3.2.8.3.1

Minsta tillåtna (kPa)

3.2.8.3.2

Högsta tillåtna (kPa)

3.2.8.4

Beskrivning och ritningar av inloppsrör med tillbehör (blandningskammare, uppvärmningsanordning, ytterligare luftintag osv.)

3.2.8.4.1

Beskrivning av insugningsrör (bifoga ritningar och/eller foton)

3.2.9

Avgassystem

3.2.9.1

Beskrivning och/eller ritning av avgasgrenrör

3.2.9.2

Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet

3.2.9.2.1

Beskrivning och/eller ritning av de komponenter i avgassystemet som ingår i motorsystemet

3.2.9.3

Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning (endast för motorer med kompressionständning) (kPa)7

3.2.9.7

Avgassystemets volym (dm3)

3.2.9.7.1

Godtagbar volym hos avgassystemet (fordon och motorsystem): (dm3)

3.2.9.7.2

Volym av avgassystemet som utgör en del av motorsystemet: ... dm3

3.2.10

Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler

3.2.11

Ventilinställning eller motsvarande uppgifter

3.2.11.1

Ventilernas största lyftning, öppnings- och stängningsvinklar eller uppgifter om inställning för alternativa fördelningssystem i förhållande till dödpunkter. För system för variabla ventiltider, minimi- och maximitid.

3.2.11.2

Referens- och/eller inställningsområde7

3.2.12

Åtgärder mot luftföroreningar

3.2.12.1.1

Anordning för återföring av vevhusgaser: ja/nej1

Om ja, beskrivning och ritningar

Om nej, krävs överensstämmelse med punkt 6.10 i bilaga 4 till denna föreskrift

3.2.12.2

Ytterligare utsläppsbegränsande anordningar (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik)

3.2.12.2.1

Katalysator: ja/nej1

3.2.12.2.1.1

Antal katalysatorer och katalysatorelement (ange uppgifterna nedan för varje separat enhet)

3.2.12.2.1.2

Dimensioner, form och volym på katalysatorn/katalysatorerna

3.2.12.2.1.3

Typ av katalys

3.2.12.2.1.4

Totalt ädelmetallinnehåll

3.2.12.2.1.5

Relativ koncentration

3.2.12.2.1.6

Substrat (struktur och material)

3.2.12.2.1.7

Celltäthet

3.2.12.2.1.8

Typ av hölje på katalysatorn/katalysatorerna

3.2.12.2.1.9

Katalysatorns/katalysatorernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen)

3.2.12.2.1.10

Värmesköld: ja/nej1

3.2.12.2.1.11

Regenereringssystem/metod för system för efterbehandling av avgaser, beskrivning

3.2.12.2.1.11.5

Normalt driftstemperaturområde (K)

3.2.12.2.1.11.6

Förbrukningsbart reagens: ja/nej1

3.2.12.2.1.11.7

Typ och koncentration av reagensmedel som krävs för katalytisk verkan

3.2.12.2.1.11.8

Normalt driftstemperaturområde för reagenset (K)

3.2.12.2.1.11.9

Internationell standard

3.2.12.2.1.11.10

Frekvens för påfyllning av reagens: kontinuerligt/service1

3.2.12.2.1.12

Katalysatorns fabrikat

3.2.12.2.1.13

Delens identifieringsnummer

3.2.12.2.2

Syregivare: ja/nej1

3.2.12.2.2.1

Fabrikat

3.2.12.2.2.2

Placering

3.2.12.2.2.3

Kontrollområde

3.2.12.2.2.4

Typ

3.2.12.2.2.5

Delens identifieringsnummer

3.2.12.2.3

Luftinsprutning: ja/nej1

3.2.12.2.3.1

Typ (pulserande luft, luftpump osv.)

3.2.12.2.4

Avgasåterföring (EGR): ja/nej1

3.2.12.2.4.1

Egenskaper (fabrikat, typ, flöde osv.)

3.2.12.2.6

Partikelfälla: ja/nej1

3.2.12.2.6.1

Partikelfällans dimensioner, form och volym

3.2.12.2.6.2

Partikelfällans konstruktion

3.2.12.2.6.3

Placering (referensavstånd i avgasledningen)

3.2.12.2.6.4

Regenereringsmetod/regenereringssystem, beskrivning och/eller ritning

3.2.12.2.6.5

Partikelfällans fabrikat

3.2.12.2.6.6

Delens identifieringsnummer

3.2.12.2.6.7

Normalområde för temperatur (K) och tryck (kPa) under drift

3.2.12.2.6.8

Vid periodisk regenerering

3.2.12.2.6.8.1.1

Antal WHTC-provningscykler utan regenerering (n)

3.2.12.2.6.8.2.1

Antal WHTC-provningscykler med regenerering (nR)

3.2.12.2.6.9

Andra system: ja/nej1

3.2.12.2.6.9.1

Beskrivning och drift

3.2.12.2.7

Omborddiagnossystem (OBD)

3.2.12.2.7.0.1

Antal OBD-motorfamiljer inom motorfamiljen

3.2.12.2.7.0.2

Förteckning över OBD-motorfamiljerna (om tillämpligt)

OBD-motorfamilj 1: ...

OBD-motorfamilj 2: ...

etc...

3.2.12.2.7.0.3

Nummer på den OBD-motorfamilj som huvudmotorn/motorn tillhör:

3.2.12.2.7.0.4

Tillverkarens hänvisningar till den OBD-dokumentation som krävs enligt punkt 3.1.4 c och 3.3.4 i denna föreskrift och som anges i bilaga 9A till denna förskrift för godkännande av OBD-systemet

3.2.12.2.7.0.5

I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till dokumentationen för installation av ett OBD-utrustat motorsystem i ett fordon

3.2.12.7.0.6

Om tillämpligt, tillverkarens hänvisning till dokument för installation av dubbelbränslemotor i ett fordon

3.2.12.2.7.2

Förteckning över och syfte med alla komponenter som övervakas av OBD-systemet8

3.2.12.2.7.3

Skriftlig beskrivning (allmänt funktionssätt) för

3.2.12.2.7.3.1

Gnisttändningsmotorer8

3.2.12.2.7.3.1.1

Övervakning av katalysator8

3.2.12.2.7.3.1.2

Upptäckt av feltändning8

3.2.12.2.7.3.1.3

Syresensorövervakning8

3.2.12.2.7.3.1.4

Andra delar som övervakas av omborddiagnossystemet

3.2.12.2.7.3.2

Motorer med kompressionständning8

3.2.12.2.7.3.2.1

Övervakning av katalysator8

3.2.12.2.7.3.2.2

Övervakning av partikelfälla8

3.2.12.2.7.3.2.3

Övervakning av det elektroniska bränsleinsprutningssystemet8

3.2.12.2.7.3.2.4

Övervakning av deNOx-systemet8

3.2.12.2.7.3.2.5

Övriga komponenter som övervakas av OBD-systemet8

3.2.12.2.7.4

Kriterier för aktivering av felfunktionsindikatorn (MI) (fast antal körcykler eller statistisk metod)8

3.2.12.2.7.5

Förteckning över alla utkoder och format för omborddiagnos som används (med en förklaring av samtliga)8

3.2.12.2.7.6.5

Standardkommunikationsprotokoll för OBD8

3.2.12.2.7.7

Tillverkarens hänvisningar till den OBD-relaterade information som krävs enligt punkterna 3.1.4 d och 3.3.4 i denna förskrift för överensstämmelse med bestämmelserna om tillgång till information om fordonets OBD, eller,

3.2.12.2.7.7.1

som alternativ till en hänvisning från tillverkaren enligt punkt 3.2.12.2.7.7, en hänvisning till tillägget till denna bilaga som innehåller nedanstående tabell, ifylld enligt det exempel som ges:

Komponent – Felkod – Övervakningsstrategi – Felsökningskriterier – Kriterier för aktivering av felfunktionsindikator – Sekundära parametrar – Förkonditionering – Demonstrationsprovning

SCR-katalysator – P20EE – Signaler från NOx-sensor nr 1 och 2 – Skillnad mellan signalerna från sensor 1 och 2 – 2:a cykeln – Motorvarvtal, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet, avgasmassflöde – En OBD-provningscykel (WHTC, varm del) – OBD-provningscykel (WHTC, varm del)

3.2.12.2.8

Andra system (beskrivning och funktion)

3.2.12.2.8.1

System för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt

3.2.12.2.8.2

Motiveringssystem för förare

3.2.12.2.8.2.1

Motor med permanent avaktivering av motiveringssystemet för förare, för användning inom räddningstjänst eller i fordon som har konstruerats och tillverkats för att användas av försvaret, civilförsvaret, brandförsvaret eller ordningsmakten: ja/nej1

3.2.12.2.8.2.2

Aktivering av kryplägedeaktivering efter omstart/avaktivering efter bränslepåfyllning/avaktivering efter parkering1,7

3.2.12.2.8.3

Antal OBD-motorfamiljer inom motorfamiljen som beaktats vid kontrollen av att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt

3.2.12.2.8.3.1

Förteckning över de OBD-motorfamiljer inom motorfamiljen som beaktats vid kontrollen av att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt (om tillämpligt)

OBD-motorfamilj 1: ...

OBD-motorfamilj 2: ...

etc ...

3.2.12.2.8.3.2

Referensnummer på den OBD-motorfamilj som huvudmotorn/motorn tillhör och som beaktats vid kontrollen av att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt

3.2.12.2.8.4

Förteckning över OBD-motorfamiljerna (om tillämpligt)

OBD-motorfamilj 1: ...

OBD-motorfamilj 2: ...

etc ...

3.2.12.2.8.5

Nummer på den OBD-motorfamilj som huvudmotorn/motorn tillhör:

3.2.12.2.8.8.5

Uppvärmda/ouppvärmda reagensbehållare och doseringssystem (se punkt 2.4 i bilaga 11)

3.2.12.2.8.7

I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till dokumentationen för installation i ett fordon av systemen för kontroll av att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt

3.2.17

Särskild information om gasdrivna motorer och dubbelbränslemotorer till tunga fordon (ange motsvarande information när det rör sig om system som är uppbyggda på annat sätt) (om tillämpligt)

3.2.17.1

Bränsle: LPG/naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL1

3.2.17.2

Tryckregulator (tryckregulatorer) eller förångare/tryckregulator (tryckregulatorer)1

3.2.17.2.1

Fabrikat

3.2.17.2.2

Typ (typer):

3.2.17.2.3

Antal tryckreduceringssteg

3.2.17.2.4

Tryck i slutsteget: lägst (kPa) – högst (kPa)

3.2.17.2.5

Antal huvudinställningspunkter

3.2.17.2.6

Antal inställningspunkter för tomgång

3.2.17.2.7

Typgodkännandenummer

3.2.17.3

Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning1

3.2.17.3.1

Reglering av bränsle-luftförhållande

3.2.17.3.2

Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar

3.2.17.3.3

Typgodkännandenummer

3.2.17.4

Blandarenhet

3.2.17.4.1

Nummer

3.2.17.4.2

Fabrikat

3.2.17.4.3

Typ (typer):

3.2.17.4.4

Placering

3.2.17.4.5

Inställningsmöjligheter

3.2.17.4.6

Typgodkännandenummer

3.2.17.5

Insprutning via inloppsgrenrör

3.2.17.5.1

Insprutning: enpunkts/flerpunkts1

3.2.17.5.2

Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell1

3.2.17.5.3

Insprutningsutrustning

3.2.17.5.3.1

Fabrikat

3.2.17.5.3.2

Typ (typer):

3.2.17.5.3.3

Inställningsmöjligheter

3.2.17.5.3.4

Typgodkännandenummer

3.2.17.5.4

Matarpump (i tillämpliga fall)

3.2.17.5.4.1

Fabrikat

3.2.17.5.4.2

Typ (typer):

3.2.17.5.4.3

Typgodkännandenummer

3.2.17.5.5

Insprutare

3.2.17.5.5.1

Fabrikat

3.2.17.5.5.2

Typ (typer):

3.2.17.5.5.3

Typgodkännandenummer

3.2.17.6

Direktinsprutning

3.2.17.6.1

Insprutningspump/tryckregulator1

3.2.17.6.1.1

Fabrikat

3.2.17.6.1.2

Typ (typer):

3.2.17.6.1.3

Insprutningstidpunkt

3.2.17.6.1.4

Typgodkännandenummer

3.2.17.6.2

Insprutare

3.2.17.6.2.1

Fabrikat

3.2.17.6.2.2

Typ (typer):

3.2.17.6.2.3

Öppningstryck eller karakteristikdiagram1

3.2.17.6.2.4

Typgodkännandenummer

3.2.17.7

Elektronisk styrenhet (ECU)

3.2.17.7.1

Fabrikat

3.2.17.7.2

Typ (typer):

3.2.17.7.3

Inställningsmöjligheter

3.2.17.7.4

Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran

3.2.17.8

Specifik utrustning för naturgas

3.2.17.8.1

Variant 1 (gäller endast i fråga om godkännande av motorer för flera olika bränslesammansättningar)

3.2.17.8.1.0.1

Självanpassningsfunktion? ja/nej1

3.2.17.8.1.0.2

Kalibrering för en specifik sammansättning av gas: naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL1

Omvandling för en viss sammansättning av gas: naturgas-Ht/naturgas-Lt/naturgas-HLt1

3.2.17.8.1.1

metan (CH4) ... bas (molprocent)

etan (C2H6) ... bas (molprocent)

propan (C3H8) ... bas (molprocent)

butan (C4H10) ... bas (molprocent)

C5/C5+:... bas (molprocent)

syre (O2) ... bas (molprocent)

inert (N2, He etc.) ... bas (molprocent)

min (molprocent)

min (molprocent)

min (molprocent)

min (molprocent)

min (molprocent)

min (molprocent)

min (molprocent)

max (molprocent)

max (molprocent)

max (molprocent)

max (molprocent)

max (molprocent)

max (molprocent)

max (molprocent)

3.2.17.9

Om tillämpligt, tillverkarens hänvisning till dokument för installation av dubbelbränslemotor i ett fordon14

3.5.4

Koldioxidutsläpp för motorer i tunga fordon

3.5.4.1

Koldioxidmassutsläpp vid WHSC-provning16: ... (g/kWh)

3.5.4.1.1

För dubbelbränslemotorer: koldioxidmassutsläpp vid WHSC-provning i dieselläge13: ... g/kWh

För dubbelbränslemotorer: koldioxidmassutsläpp vid WHSC-provning i dubbelbränsleläge13 (i tillämpliga fall): ... g/kWh

3.5.4.2

Koldioxidmassutsläpp vid WHSC-provning i dieselläge17: ... g/kWh

3.5.4.2.1

För dubbelbränslemotorer: koldioxidmassutsläpp vid WHTC-provning i dieselläge13: ... g/kWh

För dubbelbränslemotorer: koldioxidmassutsläpp vid WHTC-provning i dubbelbränsleläge13: ... g/kWh

3.5.4.3

Koldioxidmassutsläpp vid WHSC-provning i dubbelbränsleläge14 (i tillämpliga fall): ... g/kWh

3.5.4.4

Koldioxidmassutsläpp vid WHTC-provning16: ... (g/kWh)

3.5.4.5

Koldioxidmassutsläpp vid WHTC-provning i dieselläge17: ... g/kWh

3.5.4.6

Koldioxidmassutsläpp vid WHTC-provning i dubbelbränsleläge14: ... g/kWh

3.5.5

Bränsleförbrukning för motorer i tunga fordon

3.5.5.1

Bränsleförbrukning vid WHSC-provning16: ... (g/kWh)

3.5.5.1.1

För dubbelbränslemotorer: bränsleförbrukning vid WHSC-provning i dieselläge13: ... g/kWh

För dubbelbränslemotorer: bränsleförbrukning vid WHSC-provning i dubbelbränsleläge13: ... g/kWh

3.5.5.2

Bränsleförbrukning vid WHSC-provning i dieselläge17: ... g/kWh

3.5.5.2.1

För dubbelbränslemotorer: bränsleförbrukning vid WHTC-provning i dieselläge13: ... g/kWh

För dubbelbränslemotorer: bränsleförbrukning vid WHTC-provning i dubbelbränsleläge13: ... g/kWh

3.5.5.3

Bränsleförbrukning vid WHSC-provning i dubbelbränsleläge14: ... g/kWh

3.5.5.4

Bränsleförbrukning vid WHTC-provning5,16: ... (g/kWh)

3.5.5.5

Bränsleförbrukning vid WHTC-provning i dieselläge13: ... g/kWh

3.5.5.6

Bränsleförbrukning vid WHTC-provning i dubbelbränsleläge14: ... g/kWh

3.6

Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren

3.6.1

Kylsystem

3.6.1.1

Vätskekylning – maximal temperatur vid utloppet (K)

3.6.1.2

Luftkylning

3.6.1.2.1

Referenspunkt

3.6.1.2.2

Maximal temperatur vid referenspunkten (K)

3.6.2

Maximal utloppstemperatur från intagets laddluftkylare (K)

3.6.3

Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret (avgasrören) som ligger intill avgasgrenrörets (avgasgrenrörens) eller turboladdarens (turboladdarnas) utloppsfläns (utloppsflänsar) (K)

3.6.4

Bränsletemperatur: lägst (K) – högst (K)

För dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp; för gasdrivna motorer vid tryckregulatorns slutsteg

3.6.5

Smörjmedelstemperatur

lägst (K) – högst (K)

3.8

Smörjsystem

3.8.1

Beskrivning av systemet

3.8.1.1

Smörjmedelsbehållarens placering

3.8.1.2

Matningssystem (med pump/insprutning i insuget/blandning med bränsle etc.)1

3.8.2

Smörjmedelspump

3.8.2.1

Fabrikat

3.8.2.2

Typer

3.8.3

Blandning med bränsle

3.8.3.1

Procent

3.8.4

Oljekylare: ja/nej1

3.8.4.1

Ritningar

3.8.4.1.1

Fabrikat

3.8.4.1.2

Typer

2.   Del 2

Väsentliga egenskaper hos fordonets komponenter och system med avseende på avgasutsläpp

| | | Huvudmotor eller motortyp | Motorer som ingår i motorfamiljen |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1 | Motortillverkare | |
| 3.1.1 | Tillverkarens motorkod (enligt märkning på motorn eller annan identifiering) | | | | | | |
| 3.1.2 | Godkännandenummer (i förekommande fall) med identifieringsmärkning för bränsle | | | | | | |
| 3.2.2 | Bränsle | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.2.3 | Bränslepåfyllning: begränsad öppning/etikett | | | | | | |
| 3.2.2.4.1 | Dubbelbränslefordon: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.3 | Bränsletank (bränsletankar): | | | | | | |
| 3.2.3.1 | Huvudbränsletank (huvudbränsletankar): | | | | | | |
| 3.2.3.1.1 | Antal och kapacitet för varje tank | | | | | | |
| 3.2.3.2 | Extra bränsletank (bränsletankar): | | | | | | |
| 3.2.3.2.1 | Antal och kapacitet för varje tank | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8 | Inloppssystem | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8.3.3 | Inloppssystemets faktiska undertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning av fordonet (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2 | Luftfilter, ritningar | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.8.4.3 | Inloppsljuddämpare, ritningar | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1 | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2 | Typ (typer): | | | | | | |
| 3.2.9 | Avgassystem | | | | | | |
| 3.2.9.2 | Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.2.2 | Beskrivning och/eller ritning av de komponenter i avgassystemet som inte ingår i motorsystemet | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.3.1 | Faktiskt avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning av fordonet (endast för motorer med kompressionständning) (kPa) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7 | Volym hos hela avgassystemet (fordons- och motorsystem) (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1 | Godtagbar volym hos avgassystemet (fordon och motorsystem) ... dm3 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7 | Omborddiagnossystem (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0 | Alternativt godkännande enligt punkt 2.4 i bilaga 9A i denna föreskrift har använts: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1 | OBD-komponenter ombord på fordonet | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2 | I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till det dokumentationsmaterial som avser installation på fordonet av en godkänd motors OBD-system | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3 | Skriftlig beskrivning och/eller ritning av felfunktionsindikator10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4 | Skriftlig beskrivning och/eller ritning av kommunikationsgränssnittet för OBD-system utanför fordonet10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8 | OBD-komponenter ombord på fordonet | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.0 | Alternativt godkännande enligt punkt 2.4 i bilaga 9A i denna föreskrift har använts: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.1 | OBD-komponenter ombord på fordonet | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.2 | I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till det dokumentationsmaterial som avser installation på fordonet av en godkänd motors OBD-system | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.3 | Skriftlig beskrivning och/eller ritning av felfunktionsindikator10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.4 | Skriftlig beskrivning och/eller ritning av kommunikationsgränssnittet för OBD-system utanför fordonet10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.5 | Standardkommunikationsprotokoll för OBD4: | | | | | | |
| 3.2.12.2.8 | System för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0 | Alternativt godkännande enligt punkt 2.1 i bilaga 1111 i denna föreskrift har använts: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1 | System för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2 | Motiveringssystem för förare | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1 | Motor med permanent avaktivering av motiveringssystemet för förare, för användning inom räddningstjänst eller i fordon som har konstruerats och tillverkats för att användas av försvaret, civilförsvaret, brandförsvaret eller ordningsmakten: ja/nej1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.2 | Aktivering av kryplägedeaktivering efter omstart/avaktivering efter bränslepåfyllning/avaktivering efter parkering1,7 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3 | I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till dokumentationsmaterialet med avseende på installation på fordonet av ett system för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt i en godkänd motor | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4 | Skriftlig beskrivning och/eller ritning av varningssignalen10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5 | Uppvärmda/ouppvärmda reagensbehållare och doseringssystem (se punkt 2.4 i bilaga 11 i denna föreskrift) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8 | Komponenter ombord på fordonet som tillhör systemet för att kontrollera att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.1 | Förteckning över komponenter ombord på fordonet som tillhör systemen för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.2 | I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till dokumentationsmaterialet med avseende på installation på fordonet av ett system för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt i en godkänd motor | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.3 | Skriftlig beskrivning och/eller ritning av varningssignalen10 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5 | Uppvärmda/ouppvärmda reagensbehållare och doseringssystem (se punkt 2.4 i bilaga 11) | | | | | | |

Huvudmotor eller motortyp

Motorer som ingår i motorfamiljen

A

B

C

D

E

3.1

Motortillverkare

3.1.1

Tillverkarens motorkod (enligt märkning på motorn eller annan identifiering)

3.1.2

Godkännandenummer (i förekommande fall) med identifieringsmärkning för bränsle

3.2.2

Bränsle

3.2.2.3

Bränslepåfyllning: begränsad öppning/etikett

3.2.2.4.1

Dubbelbränslefordon: ja/nej1

3.2.3

Bränsletank (bränsletankar):

3.2.3.1

Huvudbränsletank (huvudbränsletankar):

3.2.3.1.1

Antal och kapacitet för varje tank

3.2.3.2

Extra bränsletank (bränsletankar):

3.2.3.2.1

Antal och kapacitet för varje tank

3.2.8

Inloppssystem

3.2.8.3.3

Inloppssystemets faktiska undertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning av fordonet (kPa)

3.2.8.4.2

Luftfilter, ritningar

3.2.8.4.2.1

Fabrikat

3.2.8.4.2.2

Typ (typer):

3.2.8.4.3

Inloppsljuddämpare, ritningar

3.2.8.4.3.1

Fabrikat

3.2.8.4.3.2

Typ (typer):

3.2.9

Avgassystem

3.2.9.2

Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet

3.2.9.2.2

Beskrivning och/eller ritning av de komponenter i avgassystemet som inte ingår i motorsystemet

3.2.9.3.1

Faktiskt avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning av fordonet (endast för motorer med kompressionständning) (kPa)

3.2.9.7

Volym hos hela avgassystemet (fordons- och motorsystem) (dm3)

3.2.9.7.1

Godtagbar volym hos avgassystemet (fordon och motorsystem) ... dm3

3.2.12.2.7

Omborddiagnossystem (OBD)

3.2.12.2.7.0

Alternativt godkännande enligt punkt 2.4 i bilaga 9A i denna föreskrift har använts: ja/nej1

3.2.12.2.7.1

OBD-komponenter ombord på fordonet

3.2.12.2.7.2

I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till det dokumentationsmaterial som avser installation på fordonet av en godkänd motors OBD-system

3.2.12.2.7.3

Skriftlig beskrivning och/eller ritning av felfunktionsindikator10

3.2.12.2.7.4

Skriftlig beskrivning och/eller ritning av kommunikationsgränssnittet för OBD-system utanför fordonet10

3.2.12.2.7.8

OBD-komponenter ombord på fordonet

3.2.12.2.7.8.0

Alternativt godkännande enligt punkt 2.4 i bilaga 9A i denna föreskrift har använts: ja/nej1

3.2.12.2.7.8.1

OBD-komponenter ombord på fordonet

3.2.12.2.7.8.2

I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till det dokumentationsmaterial som avser installation på fordonet av en godkänd motors OBD-system

3.2.12.2.7.8.3

Skriftlig beskrivning och/eller ritning av felfunktionsindikator10

3.2.12.2.7.8.4

Skriftlig beskrivning och/eller ritning av kommunikationsgränssnittet för OBD-system utanför fordonet10

3.2.12.2.7.8.5

Standardkommunikationsprotokoll för OBD4:

3.2.12.2.8

System för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt

3.2.12.2.8.0

Alternativt godkännande enligt punkt 2.1 i bilaga 1111 i denna föreskrift har använts: ja/nej1

3.2.12.2.8.1

System för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt

3.2.12.2.8.2

Motiveringssystem för förare

3.2.12.2.8.2.1

Motor med permanent avaktivering av motiveringssystemet för förare, för användning inom räddningstjänst eller i fordon som har konstruerats och tillverkats för att användas av försvaret, civilförsvaret, brandförsvaret eller ordningsmakten: ja/nej1

3.2.12.2.8.2.2

Aktivering av kryplägedeaktivering efter omstart/avaktivering efter bränslepåfyllning/avaktivering efter parkering1,7

3.2.12.2.8.3

I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till dokumentationsmaterialet med avseende på installation på fordonet av ett system för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt i en godkänd motor

3.2.12.2.8.4

Skriftlig beskrivning och/eller ritning av varningssignalen10

3.2.12.2.8.5

Uppvärmda/ouppvärmda reagensbehållare och doseringssystem (se punkt 2.4 i bilaga 11 i denna föreskrift)

3.2.12.2.8.8

Komponenter ombord på fordonet som tillhör systemet för att kontrollera att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt

3.2.12.2.8.8.1

Förteckning över komponenter ombord på fordonet som tillhör systemen för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt

3.2.12.2.8.8.2

I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till dokumentationsmaterialet med avseende på installation på fordonet av ett system för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt i en godkänd motor

3.2.12.2.8.8.3

Skriftlig beskrivning och/eller ritning av varningssignalen10

3.2.12.2.8.8.5

Uppvärmda/ouppvärmda reagensbehållare och doseringssystem (se punkt 2.4 i bilaga 11)

Anmärkningar:

| 1 | Stryk det som inte är tillämpligt. (Ibland behöver inget strykas om mer än ett alternativ är tillämpligt.) |
| --- | --- |

1

| 2 | Om metoden för identifiering av typ innehåller tecken som inte är relevanta för att beskriva de typer av fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som omfattas av detta dokument, ska dessa tecken i dokumentationen återges med symbolen ”?” (t.ex. ABC?123??). |
| --- | --- |

2

| 3 | Avrundas till närmaste tiondels millimeter. |
| --- | --- |

3

| 4 | Detta värde ska beräknas och avrundas till närmaste cm3. |
| --- | --- |

4

| 5 | Ange toleransen. |
| --- | --- |

5

| 6 | Har fastställts i enlighet med kraven i föreskrift nr 85. |
| --- | --- |

6

| 7 | Ange högsta och lägsta värde för varje variant. |
| --- | --- |

7

| 8 | Ska dokumenteras för en enskild OBD-motorfamilj, om den inte redan dokumenterats i dokumentationspaket enligt rad 3.2.12.2.7.0.4 i del 1 av bilaga 1. |
| --- | --- |

8

| 9 | Bränsleförbrukning för kombinerad WHTC, inklusive kall och varm del enligt bilaga 12. |
| --- | --- |

9

| 10 | Ska dokumenteras om den inte redan finns i dokumentationen enligt rad 3.2.12.2.7.2 i del 2 i bilaga 1. |
| --- | --- |

10

| 11 | Punkt 2.1 i bilaga 11 är reserverad för framtida alternativa godkännanden. |
| --- | --- |

11

| 12 | Stryk det som inte är tillämpligt. |
| --- | --- |

12

| 13 | Dubbelbränslemotorer. |
| --- | --- |

13

| 14 | För dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon (typer enligt definitionen i bilaga 15 till denna föreskrift). |
| --- | --- |

14

| 15 | För dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslemotorer ska den typ av gasformigt bränsle som används i dubbelbränsleläge inte strykas över. |
| --- | --- |

15

| 16 | Med undantag för dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon (typer enligt definitionen i bilaga 15 till denna föreskrift). |
| --- | --- |

16

| 17 | För dubbelbränslemotorer av typ 1B, 2B och 3B (typer enligt definitionen i bilaga 15). |
| --- | --- |

17

---

Tillägg till informationsdokumentet

Information om provningsförhållanden

| 1. | Tändstift |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Fabrikat |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Typ |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Gnistgapsinställning |
| --- | --- |

1.3

| 2. | Tändspole |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Fabrikat |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Typ |
| --- | --- |

2.2

| 3. | Smörjmedel som används |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Fabrikat |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Typ (ange procent olja i blandningen om smörjmedel och bränsle blandas) |
| --- | --- |

3.2

| 4. | Motordriven utrustning |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten/utrustningen behöver bara bestämmas om


  a) | hjälputrustning/utrustning som krävs inte monterats på motorn, och/eller |
| --- | --- | --- |

4.1

a)

hjälputrustning/utrustning som krävs inte monterats på motorn, och/eller

| b) | hjälputrustning/utrustning som inte krävs har monterats på motorn.
  Anmärkning: Kraven för motordriven utrustning är inte samma för utsläppsprovning som för effektprovning. |
| --- | --- |

b)

hjälputrustning/utrustning som inte krävs har monterats på motorn.

Anmärkning: Kraven för motordriven utrustning är inte samma för utsläppsprovning som för effektprovning.

| 4.2 | Förteckning och identifieringsuppgifter |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Upptagen effekt vid motorvarvtal som är specifika för utsläppsprovning

  Tabell 1


  Upptagen effekt vid motorvarvtal som är specifika för utsläppsprovning


  Utrustning | |
| --- | --- | --- |
| | Tomgång | Lågt varvtal | Högt varvtal | Idealt varvtal2 | n95h |
| Pa
  Kringutrustning/utrustning som krävs enligt bilaga 4, tillägg 6 | | | | | |
| Pb
  Kringutrustning/utrustning som inte krävs enligt bilaga 4, tillägg 6 | | | | | |

4.3

Tabell 1

Upptagen effekt vid motorvarvtal som är specifika för utsläppsprovning

Utrustning

Tomgång

Lågt varvtal

Högt varvtal

Idealt varvtal2

n95h

Pa

Kringutrustning/utrustning som krävs enligt bilaga 4, tillägg 6

Pb

Kringutrustning/utrustning som inte krävs enligt bilaga 4, tillägg 6

| 5. | Motorprestanda (som uppgetts av tillverkaren) (1) |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Provningsmotorvarvtal för utsläppsprovning enligt bilaga 42, (*1) till denna föreskrift


  Låga varvtalet (nlo) | ... | min–1 |
| --- | --- | --- | --- |
| Höga varvtalet (nhi) | ... | min–1 |
| Tomgångsvarvtal | ... | min–1 |
| Idealt motorvarvtal | ... | min–1 |
| n95h | ... | min–1 |

5.1

Låga varvtalet (nlo)

...

min–1

Höga varvtalet (nhi)

...

min–1

Tomgångsvarvtal

...

min–1

Idealt motorvarvtal

...

min–1

n95h

...

min–1

| 5.2 | Deklarerade värden för effektprovning enligt föreskrift nr 85 eller deklarerade värden för effektprovning i dubbelbränsleläge enligt föreskrift nr 85*


  5.2.1 | Tomgångsvarvtal | ... | min–1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.2 | Varvtal vid maximal effekt | ... | min–1 |
| 5.2.3 | Maximal effekt | ... | kW |
| 5.2.4 | Varvtal vid maximalt vridmoment | ... | min–1 |
| 5.2.5 | Högsta vridmoment | ... | Nm |

5.2

5.2.1

Tomgångsvarvtal

...

min–1

5.2.2

Varvtal vid maximal effekt

...

min–1

5.2.3

Maximal effekt

...

kW

5.2.4

Varvtal vid maximalt vridmoment

...

min–1

5.2.5

Högsta vridmoment

...

Nm

| 6. | Dynamometerbelastning (om tillämpligt) |
| --- | --- |

6.

| 6.1 | Reserverat för karosserityp (ej tillämpligt) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Reserverat för växellådstyp (ej tillämpligt) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Inställningsinformation för dynamometer med fast belastningskurva (om sådan används) |
| --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Alternativ dynamometerbelastningsmetod har använts (ja/nej (2)) |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Tröghetsmassa (kg) |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Faktisk effekt som tas upp vid 80 km/h, inkl. fordonets körförlust på dynamometern (kW) |
| --- | --- |

6.3.3

| 6.3.4 | Faktisk effekt som tas upp vid 50 km/h, inkl. fordonets körförlust på dynamometern (kW) |
| --- | --- |

6.3.4

| 6.4 | Inställningsinformation för dynamometer med inställbar belastningskurva (om sådan används) |
| --- | --- |

6.4

| 6.4.1 | Data från avstanning i friläge på provbana |
| --- | --- |

6.4.1

| 6.4.2 | Däckens fabrikat och typ |
| --- | --- |

6.4.2

| 6.4.3 | Däckdimension (främre/bakre) |
| --- | --- |

6.4.3

| 6.4.4 | Däcktryck (främre/bakre) (kPa) |
| --- | --- |

6.4.4

| 6.4.5 | Fordonsprovvikt, inklusive förare (kg) |
| --- | --- |

6.4.5

| 6.4.6 | Avstanningsdata från väg (om tillämpligt)

  Tabell 2


  Avstanningsdata från väg


  V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Korrigerad medelavstanningstid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

6.4.6

Tabell 2

Avstanningsdata från väg

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Korrigerad medelavstanningstid

120

100

80

60

40

20

| 6.4.7 | Korrigerad medelvägeffekt (om tillämpligt)

  Tabell 3


  Korrigerad medelvägeffekt


  V (km/h) | CP korrigerad (kW) |
| --- | --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

6.4.7

Tabell 3

Korrigerad medelvägeffekt

V (km/h)

CP korrigerad (kW)

120

100

80

60

40

20

| 7. | Provningsförhållanden för OBD-provning |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Provningscykel som använts för kontroll av OBD-systemet |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Antal förkonditioneringscykler som använts före kontrollprovningar av OBD-systemet |
| --- | --- |

7.2

---

(1)  Information om motorprestanda ska bara lämnas för huvudmotorn.

(*1)  När det gäller dubbelbränslemotorer av typerna 1B, 2B och 3B enligt definitionen i bilaga 15, upprepa informationen i både dubbelbränsleläge och dieselläge.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 2A

Meddelande om godkännande av en motortyp eller motorfamilj som separat teknisk enhet med avseende på utsläpp av föroreningar enligt ändringsserie 07 till föreskrift nr 49

(maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Utfärdat av: | Myndighetens namn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 21

Utfärdat av:

Myndighetens namn:

...

...

...

| om (2) | beviljat godkännande
  utökat godkännande
  ej beviljat godkännande
  återkallat godkännande
  slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

om (2)

beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en motortyp eller motorfamilj som separat teknisk enhet med avseende på utsläpp av föroreningar enligt ändringsserie 07 till föreskrift nr 49

| Godkännande nr: ... | Utökning nr: ... |
| --- | --- |
| Skäl till utökningen: ... |

Godkännande nr: ...

Utökning nr: ...

Skäl till utökningen: ...

AVSNITT I

| 0.1 | Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Typ |
| --- | --- |

0.2

| 0.2.1 | Handelsnamn (om tillgängligt) |
| --- | --- |

0.2.1

| 0.3 | Typidentifikationsmärkning, om den separata tekniska enheten är märkt med sådan (3) |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Märkningens placering |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Tillverkarens namn och adress |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Godkännandemärkets placering och metoden för dess anbringande |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Namn på och adress till monteringsanläggning (monteringsanläggningar) |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Namn på och adress till tillverkarens eventuella företrädare |
| --- | --- |

0.7

AVSNITT II

| 1. | Ytterligare information (i förekommande fall): se addendumet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum för provningsrapporten |
| --- | --- |

3.

| 4. | Löpnummer för provningsrapport |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eventuella anmärkningar: se addendumet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ort: |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum: |
| --- | --- |

7.

| 8. | Underskrift:
  Bilagor: Informationsmaterial.
  Provningsrapport. |
| --- | --- |

8.

Bilagor: Informationsmaterial.

Provningsrapport.

---

(1)  Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskriften).

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt. (Ibland behöver inget strykas om mer än ett alternativ är tillämpligt.)

(3)  Om metoden för identifiering av typ innehåller tecken som inte är relevanta för att beskriva de typer av fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som omfattas av detta dokument, ska dessa tecken i dokumentationen återges med symbolen ”?” (t.ex. ABC?123??).

---

Addendum till typgodkännandemeddelande nr ...

om typgodkännande av en motortyp eller motorfamilj som separat teknisk enhet med avseende på avgasutsläpp i enlighet med ändringsserie 07 till föreskrift nr 49

1.

Kompletterande information

1.1

Uppgifter som ska lämnas för typgodkännande av ett fordon med en motor monterad

1.1.1

Motorfabrikat (företagets namn)

1.1.2

Typ och handelsbeteckning (uppge eventuella varianter)

1.1.3

Tillverkarens beteckning enligt märkning på motorn

1.1.4

Reserverad.

1.1.5

Motorkategori: diesel/bensin/motorgas/naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)/LNG/LNG20 (1)

1.1.5.1

Typ av dubbelbränslemotor: typ 1A/typ 1B/typ 2A/typ 2B/typ 3B (1), (*1)

1.1.6

Tillverkarens namn och adress

1.1.7

Namn- och adressuppgifter på tillverkarens behöriga företrädare (om tillämpligt)

1.2

Motor som avses i 1.1 och som har typgodkänts som separat teknisk enhet

1.2.1

Typgodkännandenummer för motorn/motorfamiljen (1)

1.2.2

Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran för motorns elektroniska styrenhet (ECU)

1.3

Uppgifter som ska lämnas för typgodkännande av en motor/motorfamilj (1) som separat teknisk enhet (villkor som ska vara uppfyllda vid monteringen av motorn i fordonet)

1.3.1

Högsta och/eller lägsta inloppsundertryck

1.3.2

Högsta tillåtna mottryck

1.3.3

Avgassystemets volym

1.3.4

Eventuella begränsningar i fråga om användningen

1.4

Försämringsfaktor (DF): beräknat värde/fast värde (1)

Ange värden för försämringsfaktorer och avgasutsläpp vid WHSC-provningar (om tillämpligt) och WHTC-provningar i tabellen nedan.

1.4.1

Tabell 4

WHSC-provning

| | WHSC-provning (i tillämpliga fall) (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| Försämringsfaktor | CO | Tot. kolväten | NMHC (‡) | NOx | PM massa | NH3 | PM-antal |
| Mult/add1 | | | | | | | |
| Utsläpp | CO
  (mg/kWh) | Tot. kolväten (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOx
  (mg/kWh) | PM massa
  (mg/kWh) | NH3
  ppm | PM-antal
  (#/kWh) |
| Provningsresultat | | | (mg/kWh) | | | | |
| Värde beräknat med försämringsfaktor | | | | | | | |
| Koldioxidmassutsläpp: ...g/kWh
  Bränsleförbrukning: ...g/kWh |
| Anmärkningar: |

WHSC-provning (i tillämpliga fall) (*2)
  ,
   (*3)

Försämringsfaktor

CO

Tot. kolväten

NMHC (‡)

NOx

PM massa

NH3

PM-antal

Mult/add1

Utsläpp

CO

(mg/kWh)

Tot. kolväten (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOx

(mg/kWh)

PM massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-antal

(#/kWh)

Provningsresultat

(mg/kWh)

Värde beräknat med försämringsfaktor

Koldioxidmassutsläpp: ...g/kWh

Bränsleförbrukning: ...g/kWh

Anmärkningar:

1.4.2

Tabell 5

WHTC-provning

| WHTC-provning (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| Försämringsfaktor | CO | Tot. kolväten | NMHC (‡) | CH4 (‡) | NOx | PM massa | NH3 | PM-antal |
| Mult/add1 | | | | | | | | |
| Utsläpp | CO
  (mg/kWh) | Tot. kolväten
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx
  (mg/kWh) | PM massa
  (mg/kWh) | NH3
  ppm | PM-antal
  (#/kWh) |
| Kallstart | | | | | | | | |
| Varmstart utan regenerering | | | | | | | | |
| Varmstart med regenerering1 | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add)1 | | | | | | | | |
| kr,d (mult/add)1 |
| Viktat provningsresultat | | | | | | | | |
| Slutligt provningsresultat med försämringsfaktor | | | | | | | | |
| Koldioxidmassutsläpp: ...g/kWh |
| Bränsleförbrukning: ...g/kWh |
| Anmärkningar: |

WHTC-provning (*4)
  ,
   (*5)

Försämringsfaktor

CO

Tot. kolväten

NMHC (‡)

CH4 (‡)

NOx

PM massa

NH3

PM-antal

Mult/add1

Utsläpp

CO

(mg/kWh)

Tot. kolväten

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-antal

(#/kWh)

Kallstart

Varmstart utan regenerering

Varmstart med regenerering1

kr,u (mult/add)1

kr,d (mult/add)1

Viktat provningsresultat

Slutligt provningsresultat med försämringsfaktor

Koldioxidmassutsläpp: ...g/kWh

Bränsleförbrukning: ...g/kWh

Anmärkningar:

1.4.3

Tabell 6

Tomgångsprovning

| Provning | CO-värde
  (volymprocent) | Lambda1 | Motorvarvtal (min–1) | Oljetemperatur i motorn (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tomgångsprovning vid lågt varvtal | | Ej tillämpligt | | |
| Tomgångsprovning vid högt varvtal | | | | |

Provning

CO-värde

(volymprocent)

Lambda1

Motorvarvtal (min–1)

Oljetemperatur i motorn (°C)

Tomgångsprovning vid lågt varvtal

Ej tillämpligt

Tomgångsprovning vid högt varvtal

1.4.4.

Tabell 6a

PEMS-demonstrationsprovning

| Fordonstyp (t.ex. M3, N3) och tillämpning (t.ex. stelt eller ledat lastfordon, stadsbuss) | |
| --- | --- |
| Fordonsbeskrivning (t.ex. fordonsmodell, prototyp) | |
| Resultat för godkännande/underkännande (2): | CO | Tot. kolväten | NMHC | CH4 | NOx | PM-antal |
| Arbetsfönstrets överensstämmelsefaktor (3) | | | | | | |
| Koldioxidmassfönstrets överensstämmelsefaktor2 (3) | | | | | | |
| Uppgifter om körningen: | Stadskörning | Landsvägskörning | Motorväg |
| Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av stads-, landsvägs- och motorvägskörning i enlighet med punkt 4.5 i bilaga 8 | | | |
| Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av acceleration, deceleration, marschfart och stillastående i enlighet med punkt 4.5.5 i bilaga 8 | | | |
| | Lägst | Högst |
| Arbetsfönstrets genomsnittliga effekt (%) | | |
| Koldioxidmassfönstrets varaktighet (s) | | |
| Arbetsfönster: procent giltiga fönster. | |
| CO2-massfönster: procent giltiga fönster. | |
| Bränsleförbrukningens överensstämmelsefaktor | |

Fordonstyp (t.ex. M3, N3) och tillämpning (t.ex. stelt eller ledat lastfordon, stadsbuss)

Fordonsbeskrivning (t.ex. fordonsmodell, prototyp)

Resultat för godkännande/underkännande (2):

CO

Tot. kolväten

NMHC

CH4

NOx

PM-antal

Arbetsfönstrets överensstämmelsefaktor (3)

Koldioxidmassfönstrets överensstämmelsefaktor2 (3)

Uppgifter om körningen:

Stadskörning

Landsvägskörning

Motorväg

Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av stads-, landsvägs- och motorvägskörning i enlighet med punkt 4.5 i bilaga 8

Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av acceleration, deceleration, marschfart och stillastående i enlighet med punkt 4.5.5 i bilaga 8

Lägst

Högst

Arbetsfönstrets genomsnittliga effekt (%)

Koldioxidmassfönstrets varaktighet (s)

Arbetsfönster: procent giltiga fönster.

CO2-massfönster: procent giltiga fönster.

Bränsleförbrukningens överensstämmelsefaktor

1.5

Mätning av effekt

1.5.1

Tabell 7

Motoreffekt uppmätt i provbänk

| Provning nr | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uppmätt motorvarvtal (min–1) | | | | | | | |
| Uppmätt bränsleflöde (g/h) | | | | | | | |
| Uppmätt vridmoment (Nm) | | | | | | | |
| Uppmätt effekt (kW) | | | | | | | |
| Barometertryck (kPa) | | | | | | | |
| Vattenångtryck (kPa) | | | | | | | |
| Inloppsluftens temperatur (K) | | | | | | | |
| Korrektionsfaktor för effekt | | | | | | | |
| Korrigerad effekt (kW) | | | | | | | |
| Hjälpkraft (kW)1 | | | | | | | |
| Nettoeffekt (kW) | | | | | | | |
| Nettovridmoment (Nm) | | | | | | | |
| Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/kWh) | | | | | | | |

Provning nr

1

2

3

4

5

6

7

Uppmätt motorvarvtal (min–1)

Uppmätt bränsleflöde (g/h)

Uppmätt vridmoment (Nm)

Uppmätt effekt (kW)

Barometertryck (kPa)

Vattenångtryck (kPa)

Inloppsluftens temperatur (K)

Korrektionsfaktor för effekt

Korrigerad effekt (kW)

Hjälpkraft (kW)1

Nettoeffekt (kW)

Nettovridmoment (Nm)

Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/kWh)

1.5.2

Ytterligare uppgifter

1.6

Särskilda bestämmelser

1.6.1

Beviljande av godkännande för fordon för export (se punkt 13.4.1 i denna föreskrift)

1.6.1.1

Godkännanden har beviljats för fordon för export i enlighet med punkt 1.6.1: ja/nej2

1.6.1.2

Beskriv de godkännanden som beviljats i punkt 1.6.1.1, inklusive ändringsserien till denna föreskrift och den nivå på utsläppskraven som detta godkännande gäller för.

1.6.2

Reservmotorer för fordon i bruk (se punkt 13.4.2 i denna föreskrift)

1.6.2.1

Godkännanden som beviljats för reservmotorer för fordon i bruk i enlighet med punkt 1.6.2: ja/nej2

1.6.2.2

Beskriv de godkännanden av utbytesmotorer för fordon i bruk som beviljats i punkt 1.6.2.1, inklusive ändringsserien till denna föreskrift och den nivå på utsläppskraven som detta godkännande gäller för.

1.7

Alternativa godkännanden (se bilaga 9A, punkt 2.4)

1.7.1

Alternativa godkännanden har beviljats i enlighet med punkt 1.7: ja/nej2

1.7.2

Beskriv de alternativa godkännandena i enlighet med punkt 1.7.1.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt. (Ibland behöver inget strykas om mer än ett alternativ är tillämpligt.)

1

(*1)  Dubbelbränslemotorer.

*1

(*2)  För motorer som omfattas av punkterna 4.6.3 och 4.6.6 i denna föreskrift: upprepa i tillämpliga fall informationen för alla bränslen som provas.

*2

(*3)  För dubbelbränslemotorer av typ 1B, typ 2B och typ 3B enligt definitionen i bilaga 15 till denna föreskrift: upprepa informationen i både dubbelbränsleläge och dieselläge.

*3

(‡)  I de fall som anges i tabell 1 i bilaga 15 till denna föreskrift för dubbelbränslemotorer, och för motorer med gnisttändning.

‡

(*4)  För motorer som omfattas av punkterna 4.6.3 och 4.6.6 i denna föreskrift: upprepa i tillämpliga fall informationen för alla bränslen som provas.

*4

(*5)  För dubbelbränslemotorer av typ 1B, typ 2B och typ 3B enligt definitionen i bilaga 15 till denna föreskrift: upprepa informationen i både dubbelbränsleläge och dieselläge.

*5

(‡)  I de fall som anges i tabell 1 i bilaga 15 till denna föreskrift för dubbelbränslemotorer, och för motorer med gnisttändning.

‡

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

2

(3)  CFfinal ska anges i tillämpliga fall.

3

---

BILAGA 2B

Meddelande om godkännande av en fordonstyp med godkänd motor med avseende på utsläpp av föroreningar enligt ändringsserie 07 till föreskrift nr 49

(maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Utfärdat av: | Myndighetens namn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 22

Utfärdat av:

Myndighetens namn:

...

...

...

| om (2) | beviljat godkännande
  utökat godkännande
  ej beviljat godkännande
  återkallat godkännande
  slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

om (2)

beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med godkänd motor med avseende på utsläpp av föroreningar enligt föreskrift nr 49, ändringsserie 07

| Godkännande nr: ... | Utökning nr: ... |
| --- | --- |
| Skäl till utökningen: ... |

Godkännande nr: ...

Utökning nr: ...

Skäl till utökningen: ...

AVSNITT I

| 0.1 | Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Typ |
| --- | --- |

0.2

| 0.3 | Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (3) |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Märkningens placering |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Fordonskategori (4) |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Tillverkarens namn och adress |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Namn på och adress till monteringsanläggning (monteringsanläggningar) |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Namn på och adress till tillverkarens eventuella företrädare |
| --- | --- |

0.7

Avsnitt II

| 1. | Ytterligare information (i förekommande fall): se addendumet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum för provningsrapporten |
| --- | --- |

3.

| 4. | Löpnummer för provningsrapport |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eventuella anmärkningar: se addendumet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ort: |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum: |
| --- | --- |

7.

| 8. | Underskrift: |
| --- | --- |

8.

Bilagor: Informationsmaterial.

Provningsrapport.

Om det gäller en utökning av typgodkännandet för ett fordon med en referensvikt över 2 380 kg men högst 2 610 kg, ska rapporteringen av koldioxidutsläpp (g/km) och bränsleförbrukning (l/100 km) ingå i enlighet med tillägg 1 till bilaga 12.

---

(1)  Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskriften).

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt. (Ibland behöver inget strykas om mer än ett alternativ är tillämpligt.)

(3)  Om metoden för identifiering av typ innehåller tecken som inte är relevanta för att beskriva de typer av fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som omfattas av detta dokument, ska dessa tecken i dokumentationen återges med symbolen ”?” (t.ex. ABC?123??).

(4)  Klassificerad i enlighet med definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

---

Addendum till typgodkännandemeddelande nr ...

om typgodkännande av en fordonstyp med en godkänd motor med avseende på utsläpp av föroreningar i enlighet med ändringsserie 07 till föreskrift nr 49

1

Kompletterande information

1.1

Uppgifter som ska lämnas för typgodkännande av ett fordon med en godkänd motor monterad

1.1.1

Motorfabrikat (företagets namn)

1.1.2

Typ och handelsbeteckning (uppge eventuella varianter)

1.1.3

Tillverkarens beteckning enligt märkning på motorn

1.1.4

Fordonskategori

1.1.5

Motorkategori: diesel/bensin/motorgas/naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)/dubbelbränsle (1)

1.1.5.1

Typ av dubbelbränslemotor: typ 1A/typ 1B/typ 2A/typ 2B/typ 3B (1) (df)

1.1.6

Tillverkarens namn och adress

1.1.7

Namn- och adressuppgifter på tillverkarens behöriga företrädare (om tillämpligt)

1.2

Fordon

1.2.1

Typgodkännandenummer för motorn/motorfamiljen (1)

1.2.2

Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran för motorns elektroniska styrenhet (ECU)

1.3

Uppgifter som ska lämnas för typgodkännande av en motor/motorfamilj (1) som separat teknisk enhet (villkor som ska vara uppfyllda vid monteringen av motorn i fordonet)

1.3.1

Högsta och/eller lägsta inloppsundertryck

1.3.2

Högsta tillåtna mottryck

1.3.3

Avgassystemets volym

1.3.4

Eventuella begränsningar i fråga om användningen

1.4

Försämringsfaktor (DF): beräknat värde/fast värde (1)

Ange värden för försämringsfaktorer och avgasutsläpp vid WHSC-provningar (om tillämpligt) och WHTC-provningar i tabellen nedan.

När det gäller motorer som provas med olika referensbränslen ska tabellerna fyllas i för varje provat referensbränsle.

När det gäller dubbelbränslemotorer av typ 1B och typ 2B ska tabellerna fyllas i för varje provat läge (dubbelbränsleläge och dieselläge).

1.4.1

Tabell 4

WHSC-provning

| | WHSC-provning (i tillämpliga fall)  (*1), (*2) |
| --- | --- |
| Försämringsfaktor
  Mult/add(1) | CO | Tot. kolväten | NHMC (†) | NOx | PM massa | NH3 | PM-antal |
| | | | | | | |
| Utsläpp | CO
  (mg/kWh) | Tot. kolväten (mg/kWh) | NHMC (†) (mg/kWh) | NOx
  (mg/kWh) | PM massa
  (mg/kWh) | NH3
  ppm | PM-antal
  (#/kWh) |
| Provningsresultat | | | | | | | |
| Värde beräknat med försämringsfaktor | | | | | | | |
| Koldioxidutsläpp (massutsläpp, g/kWh)
  Bränsleförbrukning ((d)) (g/kWh) |

WHSC-provning (i tillämpliga fall)  (*1), (*2)

Försämringsfaktor

Mult/add(1)

CO

Tot. kolväten

NHMC (†)

NOx

PM massa

NH3

PM-antal

Utsläpp

CO

(mg/kWh)

Tot. kolväten (mg/kWh)

NHMC (†) (mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-antal

(#/kWh)

Provningsresultat

Värde beräknat med försämringsfaktor

Koldioxidutsläpp (massutsläpp, g/kWh)

Bränsleförbrukning ((d)) (g/kWh)

1.4.2

Tabell 5

WHTC-provning

| | WHTC-provning |
| --- | --- |
| Försämringsfaktor
  Mult/add1 | CO | Tot. kolväten | NMHC (‡) | CH4 (‡) | NOx | PM massa | NH3 | PM-antal |
| | | | | | | | |
| Utsläpp | CO
  (mg/kWh) | Tot. kolväten (mg/kWh) | NMHC (‡) (mg/kWh) | CH4 (‡) (mg/kWh) | NOx
  (mg/kWh) | PM massa
  (mg/kWh) | NH3
  ppm | PM-antal |
| Kallstart | | | | | | | | |
| Varmstart utan regenerering | | | | | | | | |
| Varmstart med regenerering1 | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add)1
  kr,d (mult/add)1 | | | | | | | | |
| Viktat provningsresultat | | | | | | | | |
| Slutligt provningsresultat med försämringsfaktor | | | | | | | | |
| Koldioxidutsläppd  ((d)) (massutsläpp, g/kWh)
  Bränsleförbrukningd  ((d)) (g/kWh) |

WHTC-provning

Försämringsfaktor

Mult/add1

CO

Tot. kolväten

NMHC (‡)

CH4 (‡)

NOx

PM massa

NH3

PM-antal

Utsläpp

CO

(mg/kWh)

Tot. kolväten (mg/kWh)

NMHC (‡) (mg/kWh)

CH4 (‡) (mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-antal

Kallstart

Varmstart utan regenerering

Varmstart med regenerering1

kr,u (mult/add)1

kr,d (mult/add)1

Viktat provningsresultat

Slutligt provningsresultat med försämringsfaktor

Koldioxidutsläppd  ((d)) (massutsläpp, g/kWh)

Bränsleförbrukningd  ((d)) (g/kWh)

1.4.3

Tabell 6

Tomgångsprovning

| Provning | CO-värde
  (volymprocent) | Lambda1 | Motorvarvtal (min–1) | Oljetemperatur i motorn (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tomgångsprovning vid lågt varvtal | | Ej tillämpligt | | |
| Tomgångsprovning vid högt varvtal | | | | |

Provning

CO-värde

(volymprocent)

Lambda1

Motorvarvtal (min–1)

Oljetemperatur i motorn (°C)

Tomgångsprovning vid lågt varvtal

Ej tillämpligt

Tomgångsprovning vid högt varvtal

1.4.4

Tabell 6a

PEMS-demonstrationsprovning

| Fordonstyp (t.ex. M3, N3) och tillämpning (t.ex. stelt eller ledat lastfordon, stadsbuss) | |
| --- | --- |
| Fordonsbeskrivning (t.ex. fordonsmodell, prototyp) | |
| Resultat för godkännande/underkännande (2): | CO | Tot. kolväten | NMHC | CH4 | NOx | PM-antal |
| Arbetsfönstrets överensstämmelsefaktor (3) | | | | | | |
| Koldioxidmassfönstrets överensstämmelsefaktor (3) | | | | | | |
| Uppgifter om körningen: | Stadskörning | Landsvägskörning | Motorväg |
| Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av stads-, landsvägs- och motorvägskörning i enlighet med punkt 4.5 i bilaga 8 | | | |
| Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av acceleration, deceleration, marschfart och stillastående i enlighet med punkt 4.5.5 i bilaga 8 | | | |
| | Lägst | Högst |
| Arbetsfönstrets genomsnittliga effekt (%) | | |
| Koldioxidmassfönstrets varaktighet (s) | | |
| Arbetsfönster: procent giltiga fönster. | |
| CO2-massfönster: procent giltiga fönster. | |
| Bränsleförbrukningens överensstämmelsefaktor | |

Fordonstyp (t.ex. M3, N3) och tillämpning (t.ex. stelt eller ledat lastfordon, stadsbuss)

Fordonsbeskrivning (t.ex. fordonsmodell, prototyp)

Resultat för godkännande/underkännande (2):

CO

Tot. kolväten

NMHC

CH4

NOx

PM-antal

Arbetsfönstrets överensstämmelsefaktor (3)

Koldioxidmassfönstrets överensstämmelsefaktor (3)

Uppgifter om körningen:

Stadskörning

Landsvägskörning

Motorväg

Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av stads-, landsvägs- och motorvägskörning i enlighet med punkt 4.5 i bilaga 8

Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av acceleration, deceleration, marschfart och stillastående i enlighet med punkt 4.5.5 i bilaga 8

Lägst

Högst

Arbetsfönstrets genomsnittliga effekt (%)

Koldioxidmassfönstrets varaktighet (s)

Arbetsfönster: procent giltiga fönster.

CO2-massfönster: procent giltiga fönster.

Bränsleförbrukningens överensstämmelsefaktor

1.5

Mätning av effekt

1.5.1

Tabell 7

Motoreffekt uppmätt i provbänk

| Provning nr | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uppmätt motorvarvtal (min–1) | | | | | | | |
| Uppmätt bränsleflöde (g/h) | | | | | | | |
| Uppmätt vridmoment (Nm) | | | | | | | |
| Uppmätt effekt (kW) | | | | | | | |
| Barometertryck (kPa) | | | | | | | |
| Vattenångtryck (kPa) | | | | | | | |
| Inloppsluftens temperatur (K) | | | | | | | |
| Korrektionsfaktor för effekt | | | | | | | |
| Korrigerad effekt (kW) | | | | | | | |
| Hjälpkraft (kW)1 | | | | | | | |
| Nettoeffekt (kW) | | | | | | | |
| Nettovridmoment (Nm) | | | | | | | |
| Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/kWh) | | | | | | | |

Provning nr

1

2

3

4

5

6

7

Uppmätt motorvarvtal (min–1)

Uppmätt bränsleflöde (g/h)

Uppmätt vridmoment (Nm)

Uppmätt effekt (kW)

Barometertryck (kPa)

Vattenångtryck (kPa)

Inloppsluftens temperatur (K)

Korrektionsfaktor för effekt

Korrigerad effekt (kW)

Hjälpkraft (kW)1

Nettoeffekt (kW)

Nettovridmoment (Nm)

Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/kWh)

1.5.2

Ytterligare uppgifter

1.6

Särskilda bestämmelser

1.6.1

Beviljande av godkännande för fordon för export (se punkt 13.4.1 i denna föreskrift)

1.6.1.1

Godkännanden har beviljats för fordon för export i enlighet med punkt 1.6.1: ja/nej2

1.6.1.2

Beskriv de godkännanden som beviljats i punkt 1.6.1.1, inklusive ändringsserien till denna föreskrift och den nivå på utsläppskraven som detta godkännande gäller för.

1.6.2

Reservmotorer för fordon i bruk (se punkt 13.4.2 i denna föreskrift)

1.6.2.1

Godkännanden som beviljats för reservmotorer för fordon i bruk i enlighet med punkt 1.6.2: ja/nej2

1.6.2.2

Beskriv de godkännanden av utbytesmotorer för fordon i bruk som beviljats i punkt 1.6.2.1, inklusive ändringsserien till denna föreskrift och den nivå på utsläppskraven som detta godkännande gäller för.

1.7

Alternativa godkännanden (se bilaga 9A, punkt 2.4)

1.7.1

Alternativa godkännanden har beviljats i enlighet med punkt 1.7: ja/nej2

1.7.2

Beskriv de alternativa godkännandena i enlighet med punkt 1.7.1.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt. (Ibland behöver inget strykas om mer än ett alternativ är tillämpligt.)

1

(df)  df Dubbelbränslemotorer.

df

(*1)  För motorer som omfattas av punkterna 4.6.3 och 4.6.6 i denna föreskrift: upprepa i tillämpliga fall informationen för alla bränslen som provas.

*1

(*2)  För dubbelbränslemotorer av typ 1B, typ 2B och typ 3B enligt definitionen i bilaga 15 till denna föreskrift: upprepa informationen i både dubbelbränsleläge och dieselläge.

*2

(†)  I de fall som anges i tabell 1 i bilaga 15 till denna föreskrift för dubbelbränslemotorer, och för motorer med gnisttändning.

†

((d))  d När det krävs enligt denna föreskrift.

(d)

(‡)  de fall som anges i tabell 1 i bilaga 15 till denna föreskrift för dubbelbränslemotorer, och för motorer med gnisttändning.

‡

((d))  d När det krävs enligt denna föreskrift.

(d)

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

2

(3)  CFfinal ska anges i tillämpliga fall.

3

---

BILAGA 2C

Meddelande om godkännande av en fordonstyp med avseende på utsläpp av föroreningar enligt ändringsserie 07 till föreskrift nr 49

(maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Utfärdat av: | Myndighetens namn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 23

Utfärdat av:

Myndighetens namn:

...

...

...

| om (2) | beviljat godkännande
  utökat godkännande
  ej beviljat godkännande
  återkallat godkännande
  slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

om (2)

beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på utsläpp av föroreningar enligt föreskrift nr 49, ändringsserie 07

| Godkännande nr ... | Utökning nr: ...
  Skäl till utökningen: ... |
| --- | --- |

Godkännande nr ...

Utökning nr: ...

Skäl till utökningen: ...

Avsnitt I

| 0.1 | Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Typ |
| --- | --- |

0.2

| 0.2.1 | Handelsnamn (om tillgängligt) |
| --- | --- |

0.2.1

| 0.3 | Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (3) |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Märkningens placering |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Fordonskategori (4) |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Tillverkarens namn och adress |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Namn på och adress till monteringsanläggning (monteringsanläggningar) |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Namn på och adress till tillverkarens eventuella företrädare |
| --- | --- |

0.7

AVSNITT II

| 1. | Ytterligare information (i förekommande fall): se addendumet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum för provningsrapporten |
| --- | --- |

3.

| 4. | Löpnummer för provningsrapport |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eventuella anmärkningar: se addendumet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ort: |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum: |
| --- | --- |

7.

| 8. | Underskrift: |
| --- | --- |

8.

Bilagor: Informationsmaterial.

Provningsrapport.

Tillägg

Om det gäller en utökning av typgodkännandet för ett fordon med en referensvikt över 2 380 kg men högst 2 610 kg, ska rapporteringen av koldioxidutsläpp (g/km) och bränsleförbrukning (l/100 km) ingå i enlighet med tillägg 1 till bilaga 12.

---

(1)  Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskriften).

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt. (Ibland behöver inget strykas om mer än ett alternativ är tillämpligt.)

(3)  Om metoden för identifiering av typ innehåller tecken som inte är relevanta för att beskriva de typer av fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som omfattas av detta dokument, ska dessa tecken i dokumentationen återges med symbolen ”?” (t.ex. ABC?123??).

(4)  Klassificerad i enlighet med definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

---

Addendum till typgodkännandemeddelande nr ...

om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på utsläpp av föroreningar i enlighet med ändringsserie 07 till föreskrift nr 49

1.

Kompletterande information

1.1

Uppgifter som ska lämnas för typgodkännande av ett fordon med en motor monterad

1.1.1

Motorfabrikat (företagets namn)

1.1.2

Typ och handelsbeteckning (uppge eventuella varianter)

1.1.3

Tillverkarens beteckning enligt märkning på motorn

1.1.4

Fordonskategori

1.1.5

Motorkategori: diesel/bensin/motorgas/naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)/LNG/LNG20 (1)

1.1.5.1

Typ av dubbelbränslemotor: typ 1A/typ 1B/typ 2A/typ 2B/typ 3B (1), (*1)

1.1.6

Tillverkarens namn och adress

1.1.7

Namn- och adressuppgifter på tillverkarens behöriga företrädare (om tillämpligt)

1.2

Fordon

1.2.1

Typgodkännandenummer för motorn/motorfamiljen (1)

1.2.2

Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran för motorns elektroniska styrenhet (ECU)

1.3

Uppgifter som ska lämnas för typgodkännande av en motor/motorfamilj (1) (villkor som ska vara uppfyllda vid monteringen av motorn i fordonet)

1.3.1

Högsta och/eller lägsta inloppsundertryck

1.3.2

Högsta tillåtna mottryck

1.3.3

Avgassystemets volym

1.3.4

Eventuella begränsningar i fråga om användningen

1.4

Försämringsfaktor (DF): beräknat värde/fast värde (1)

Ange värden för försämringsfaktorer och avgasutsläpp vid WHSC-provningar (om tillämpligt) och WHTC-provningar i tabellen nedan.

1.4.1

Tabell 4

WHSC-provning

| | WHSC-provning (i tillämpliga fall) (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| Försämringsfaktor
  Mult/add1 | CO | Tot. kolväten | NMHC (‡) | NOx | PM massa | NH3 | PM-antal |
| | | | | | | |
| Utsläpp | CO
  (mg/kWh) | Tot. kolväten (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOx
  (mg/kWh) | PM massa
  (mg/kWh) | NH3
  ppm | PM-antal
  (#/kWh) |
| Provningsresultat | | | (mg/kWh) | | | | |
| Värde beräknat med försämringsfaktor | | | | | | | |
| Koldioxidmassutsläpp: ...g/kWh
  Bränsleförbrukning: ...g/kWh |
| Anmärkningar: |

WHSC-provning (i tillämpliga fall) (*2)
  ,
   (*3)

Försämringsfaktor

Mult/add1

CO

Tot. kolväten

NMHC (‡)

NOx

PM massa

NH3

PM-antal

Utsläpp

CO

(mg/kWh)

Tot. kolväten (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOx

(mg/kWh)

PM massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-antal

(#/kWh)

Provningsresultat

(mg/kWh)

Värde beräknat med försämringsfaktor

Koldioxidmassutsläpp: ...g/kWh

Bränsleförbrukning: ...g/kWh

Anmärkningar:

1.4.2

Tabell 5

WHTC-provning

| WHTC-provning (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| Försämringsfaktor | CO | Tot. kolväten | NMHC (‡) | CH4 (‡) | NOx | PM massa | NH3 | PM-antal |
| Mult/add1 | | | | | | | | |
| Utsläpp | CO
  (mg/kWh) | Tot. kolväten
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4 (‡)

  (mg/kWh) | NOx
  (mg/kWh) | PM massa
  (mg/kWh) | NH3
  ppm | PM-antal
  (#/kWh) |
| Kallstart | | | | | | | | |
| Varmstart utan regenerering | | | | | | | | |
| Varmstart med regenerering(1) | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add)1 | | | | | | | | |
| kr,d (mult/add)1 |
| Viktat provningsresultat | | | | | | | | |
| Slutligt provningsresultat med försämringsfaktor | | | | | | | | |
| Koldioxidmassutsläpp: ...g/kWh |
| Bränsleförbrukning: ...g/kWh |
| Anmärkningar: |

WHTC-provning (*4)
  ,
   (*5)

Försämringsfaktor

CO

Tot. kolväten

NMHC (‡)

CH4 (‡)

NOx

PM massa

NH3

PM-antal

Mult/add1

Utsläpp

CO

(mg/kWh)

Tot. kolväten

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4 (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-antal

(#/kWh)

Kallstart

Varmstart utan regenerering

Varmstart med regenerering(1)

kr,u (mult/add)1

kr,d (mult/add)1

Viktat provningsresultat

Slutligt provningsresultat med försämringsfaktor

Koldioxidmassutsläpp: ...g/kWh

Bränsleförbrukning: ...g/kWh

Anmärkningar:

1.4.3

Tabell 6

Tomgångsprovning

| Provning | CO-värde
  (volymprocent) | Lambda1 | Motorvarvtal (min–1) | Oljetemperatur i motorn (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tomgångsprovning vid lågt varvtal | | Ej tillämpligt | | |
| Tomgångsprovning vid högt varvtal | | | | |

Provning

CO-värde

(volymprocent)

Lambda1

Motorvarvtal (min–1)

Oljetemperatur i motorn (°C)

Tomgångsprovning vid lågt varvtal

Ej tillämpligt

Tomgångsprovning vid högt varvtal

1.4.4

Tabell 6a

PEMS-demonstrationsprovning

| Fordonstyp (t.ex. M3, N3) och tillämpning (t.ex. stelt eller ledat lastfordon, stadsbuss) | |
| --- | --- |
| Fordonsbeskrivning (t.ex. fordonsmodell, prototyp) | |
| Resultat för godkännande/underkännande (2): | CO | Tot. kolväten | NMHC | CH4 | NOx | PM-antal |
| Arbetsfönstrets överensstämmelsefaktor (3) | | | | | | |
| Koldioxidmassfönstrets överensstämmelsefaktor (3) | | | | | | |
| Uppgifter om körningen: | Stadskörning | Landsvägskörning | Motorväg |
| Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av stads-, landsvägs- och motorvägskörning i enlighet med punkt 4.5 i bilaga 8 | | | |
| Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av acceleration, deceleration, marschfart och stillastående i enlighet med punkt 4.5.5 i bilaga 8 | | | |
| | Lägst | Högst |
| Arbetsfönstrets genomsnittliga effekt (%) | | |
| Koldioxidmassfönstrets varaktighet (s) | | |
| Arbetsfönster: procent giltiga fönster. | |
| CO2-massfönster: procent giltiga fönster. | |
| Bränsleförbrukningens överensstämmelsefaktor | |

Fordonstyp (t.ex. M3, N3) och tillämpning (t.ex. stelt eller ledat lastfordon, stadsbuss)

Fordonsbeskrivning (t.ex. fordonsmodell, prototyp)

Resultat för godkännande/underkännande (2):

CO

Tot. kolväten

NMHC

CH4

NOx

PM-antal

Arbetsfönstrets överensstämmelsefaktor (3)

Koldioxidmassfönstrets överensstämmelsefaktor (3)

Uppgifter om körningen:

Stadskörning

Landsvägskörning

Motorväg

Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av stads-, landsvägs- och motorvägskörning i enlighet med punkt 4.5 i bilaga 8

Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av acceleration, deceleration, marschfart och stillastående i enlighet med punkt 4.5.5 i bilaga 8

Lägst

Högst

Arbetsfönstrets genomsnittliga effekt (%)

Koldioxidmassfönstrets varaktighet (s)

Arbetsfönster: procent giltiga fönster.

CO2-massfönster: procent giltiga fönster.

Bränsleförbrukningens överensstämmelsefaktor

1.5

Mätning av effekt

1.5.1

Tabell 7

Motoreffekt uppmätt i provbänk

| Provning nr | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uppmätt motorvarvtal (min–1) | | | | | | | |
| Uppmätt bränsleflöde (g/h) | | | | | | | |
| Uppmätt vridmoment (Nm) | | | | | | | |
| Uppmätt effekt (kW) | | | | | | | |
| Barometertryck (kPa) | | | | | | | |
| Vattenångtryck (kPa) | | | | | | | |
| Inloppsluftens temperatur (K) | | | | | | | |
| Korrektionsfaktor för effekt | | | | | | | |
| Korrigerad effekt (kW) | | | | | | | |
| Hjälpkraft (kW)1 | | | | | | | |
| Nettoeffekt (kW) | | | | | | | |
| Nettovridmoment (Nm) | | | | | | | |
| Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/kWh) | | | | | | | |

Provning nr

1

2

3

4

5

6

7

Uppmätt motorvarvtal (min–1)

Uppmätt bränsleflöde (g/h)

Uppmätt vridmoment (Nm)

Uppmätt effekt (kW)

Barometertryck (kPa)

Vattenångtryck (kPa)

Inloppsluftens temperatur (K)

Korrektionsfaktor för effekt

Korrigerad effekt (kW)

Hjälpkraft (kW)1

Nettoeffekt (kW)

Nettovridmoment (Nm)

Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/kWh)

1.5.2

Ytterligare uppgifter

1.6

Särskilda bestämmelser

1.6.1

Beviljande av godkännande för fordon för export (se punkt 13.4.1 i denna föreskrift)

1.6.1.1

Godkännanden har beviljats för fordon för export i enlighet med punkt 1.6.1: ja/nej2

1.6.1.2

Beskriv de godkännanden som beviljats i punkt 1.6.1.1, inklusive ändringsserien till denna föreskrift och den nivå på utsläppskraven som detta godkännande gäller för.

1.7

Alternativa godkännanden (se bilaga 9A, punkt 2.4)

1.7.1

Alternativa godkännanden har beviljats i enlighet med punkt 1.7: ja/nej2

1.7.2

Beskriv de alternativa godkännandena i enlighet med punkt 1.7.1.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt. (Ibland behöver inget strykas om mer än ett alternativ är tillämpligt.)

1

(*1)  Dubbelbränslemotorer.

*1

(*2)  För motorer som omfattas av punkterna 4.6.3 och 4.6.6 i denna föreskrift: upprepa i tillämpliga fall informationen för alla bränslen som provas.

*2

(*3)  För dubbelbränslemotorer av typ 1B, typ 2B och typ 3B enligt definitionen i bilaga 15 till denna föreskrift: upprepa informationen i både dubbelbränsleläge och dieselläge.

*3

(‡)  I de fall som anges i tabell 1 i bilaga 15 till denna föreskrift för dubbelbränslemotorer, och för motorer med gnisttändning.

‡

(*4)  För motorer som omfattas av punkterna 4.6.3 och 4.6.6 i denna föreskrift: upprepa i tillämpliga fall informationen för alla bränslen som provas.

*4

(*5)  För dubbelbränslemotorer av typ 1B, typ 2B och typ 3B enligt definitionen i bilaga 15 till denna föreskrift: upprepa informationen i både dubbelbränsleläge och dieselläge.

*5

(‡)  I de fall som anges i tabell 1 i bilaga 15 till denna föreskrift för dubbelbränslemotorer, och för motorer med gnisttändning.

‡

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

2

(3)  CFfinal ska anges i tillämpliga fall.

3

---

BILAGA 2D

Dokumentationsmaterial om hjälpstrategier för avgasrening

1.

Dokumentationsmaterialet om hjälpstrategier för avgasrening ska innehålla följande:

2.

| a) | en försäkran från tillverkaren om att det motorsystem eller den motorfamilj som typgodkänts som separat teknisk enhet, eller det fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp, eller en fordonstyp som godkänts med avseende på utsläpp, inte innehåller någon manipulationsstrategi, |
| --- | --- |

a)

en försäkran från tillverkaren om att det motorsystem eller den motorfamilj som typgodkänts som separat teknisk enhet, eller det fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp, eller en fordonstyp som godkänts med avseende på utsläpp, inte innehåller någon manipulationsstrategi,

| b) | en beskrivning av motorn och de utsläppsbegränsande strategier och anordningar, antingen programvara eller hårdvara, som används, och om eventuella förhållanden under vilka strategierna och anordningarna inte kommer att fungera som de gör under provningen för typgodkännande, |
| --- | --- |

b)

en beskrivning av motorn och de utsläppsbegränsande strategier och anordningar, antingen programvara eller hårdvara, som används, och om eventuella förhållanden under vilka strategierna och anordningarna inte kommer att fungera som de gör under provningen för typgodkännande,

| c) | en förklaring av de programvaruversioner som används för att styra hjälp-/grundstrategin för avgasrening, inklusive lämpliga kontrollsummor för dessa programvaruversioner och anvisningar till myndigheten om hur den läser kontrollsummorna; förklaringen ska uppdateras och skickas till den godkännandemyndighet som innehar dokumentationsmaterialet varje gång det finns en ny programvaruversion som påverkar hjälpstrategin/grundstrategin för avgasrening, |
| --- | --- |

c)

en förklaring av de programvaruversioner som används för att styra hjälp-/grundstrategin för avgasrening, inklusive lämpliga kontrollsummor för dessa programvaruversioner och anvisningar till myndigheten om hur den läser kontrollsummorna; förklaringen ska uppdateras och skickas till den godkännandemyndighet som innehar dokumentationsmaterialet varje gång det finns en ny programvaruversion som påverkar hjälpstrategin/grundstrategin för avgasrening,

| d) | en detaljerad teknisk motivering av alla hjälpstrategier för avgasrening, inbegripet en riskbedömning för att uppskatta risken med och utan hjälpstrategin, samt


  i) | i tillämpliga fall information om vilka hårdvaruelement som måste skyddas av hjälpstrategin, |
| --- | --- | --- |

d)

en detaljerad teknisk motivering av alla hjälpstrategier för avgasrening, inbegripet en riskbedömning för att uppskatta risken med och utan hjälpstrategin, samt

i)

i tillämpliga fall information om vilka hårdvaruelement som måste skyddas av hjälpstrategin,

| ii) | bevis för plötsliga och irreparabla motorskador som inte kan förhindras genom regelbundet underhåll och som hade uppstått utan användning av en hjälpstrategi, i förekommande fall, |
| --- | --- |

ii)

bevis för plötsliga och irreparabla motorskador som inte kan förhindras genom regelbundet underhåll och som hade uppstått utan användning av en hjälpstrategi, i förekommande fall,

| iii) | i tillämpliga fall en motiverad förklaring av varför det finns ett behov att använda en hjälpstrategi vid start eller uppvärmning av motorn, |
| --- | --- |

iii)

i tillämpliga fall en motiverad förklaring av varför det finns ett behov att använda en hjälpstrategi vid start eller uppvärmning av motorn,

| e) | en beskrivning av bränslekontrollsystemets princip, tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftssätt, |
| --- | --- |

e)

en beskrivning av bränslekontrollsystemets princip, tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftssätt,

| f) | en beskrivning av de hierarkiska relationerna mellan olika hjälpstrategier (dvs. när mer än en hjälpstrategi kan vara aktiv samtidigt), en indikation om vilken hjälpstrategi som är primär, den metod med vilken strategierna samverkar, inbegripet dataflödesdiagram och beslutsprinciper samt hur denna hierarki säkerställer att utsläpp från alla hjälpstrategier begränsas till den lägsta praktiskt möjliga nivån, |
| --- | --- |

f)

en beskrivning av de hierarkiska relationerna mellan olika hjälpstrategier (dvs. när mer än en hjälpstrategi kan vara aktiv samtidigt), en indikation om vilken hjälpstrategi som är primär, den metod med vilken strategierna samverkar, inbegripet dataflödesdiagram och beslutsprinciper samt hur denna hierarki säkerställer att utsläpp från alla hjälpstrategier begränsas till den lägsta praktiskt möjliga nivån,

| g) | en förteckning över parametrar som mäts och/eller beräknas av hjälpstrategin, tillsammans med syftet med varje parameter som mäts och/eller beräknas och hur var och en av dessa parametrar har samband med motorskada; inklusive beräkningsmetoden och hur väl dessa beräknade parametrar motsvarar den verkliga situationen för de parametrar som ska styras och den eventuella tolerans eller säkerhetsfaktor som ingår i analysen, |
| --- | --- |

g)

en förteckning över parametrar som mäts och/eller beräknas av hjälpstrategin, tillsammans med syftet med varje parameter som mäts och/eller beräknas och hur var och en av dessa parametrar har samband med motorskada; inklusive beräkningsmetoden och hur väl dessa beräknade parametrar motsvarar den verkliga situationen för de parametrar som ska styras och den eventuella tolerans eller säkerhetsfaktor som ingår i analysen,

| h) | en förteckning över de motorparametrar/utsläppsbegränsningsparametrar som moduleras som en funktion av de uppmätta eller beräknade parametrarna och variationsvidden för modulering för varje motorparameter/utsläppsbegränsningsparameter; tillsammans med förhållandet mellan motorparametrar/utsläppsbegränsningsparametrar och de uppmätta eller beräknade parametrarna, |
| --- | --- |

h)

en förteckning över de motorparametrar/utsläppsbegränsningsparametrar som moduleras som en funktion av de uppmätta eller beräknade parametrarna och variationsvidden för modulering för varje motorparameter/utsläppsbegränsningsparameter; tillsammans med förhållandet mellan motorparametrar/utsläppsbegränsningsparametrar och de uppmätta eller beräknade parametrarna,

| i) | en utvärdering av hur hjälpstrategin för avgasrening kommer att styra utsläpp vid verklig körning till lägsta praktiskt möjliga nivå, inklusive en detaljerad analys av den förväntade ökningen av de sammanlagda reglerade föroreningarna och koldioxidutsläpp genom användning av hjälpstrategin jämfört med grundstrategin. |
| --- | --- |

i)

en utvärdering av hur hjälpstrategin för avgasrening kommer att styra utsläpp vid verklig körning till lägsta praktiskt möjliga nivå, inklusive en detaljerad analys av den förväntade ökningen av de sammanlagda reglerade föroreningarna och koldioxidutsläpp genom användning av hjälpstrategin jämfört med grundstrategin.

3.

Dokumentationsmaterialet om hjälpstrategin ska vara begränsat till 100 sidor och innefatta alla väsentliga uppgifter som godkännandemyndigheten behöver för att bedöma hjälpstrategin för avgasrening (enligt kraven i tillägg 2 till bilaga 10), motiveringssystemets effektivitet och åtgärderna för att förhindra manipulation. Materialet får vid behov kompletteras med bilagor och andra bifogade dokument som innehåller ytterligare kompletterande uppgifter. Tillverkaren ska skicka en ny version av dokumentationsmaterialet om hjälpstrategin till godkännandemyndigheten varje gång det sker en ändring i hjälpstrategin. Den nya versionen ska vara begränsad till ändringarna och deras effekt. Den nya versionen av hjälpstrategin för avgasrening ska utvärderas och godkännas av godkännandemyndigheten.

4.

Tabell 1

Beskrivning av dokumentationsmaterial

| Delar | Punkt | Innehåll | Förklaring |
| --- | --- | --- | --- |
| Introduktionsdokument | | Introduktionsskrivelse till typgodkännandemyndigheten | Dokumentets referens med version, datum för utfärdande, underskrift av relevant person i tillverkarens organisation |
| | Tabell över versioner | Ändringarnas omfattning i varje version och vilken del som har ändrats |
| | Beskrivning av berörda (utsläpps)typer | |
| | Tabell över åtföljande dokument | Förteckning över alla åtföljande dokument |
| | Korshänvisningar | Länk till led a–i i bilaga 2D (var varje krav i föreskriften kan hittas) |
| | Avsaknad av deklaration om manipulationsanordningar | + Underskrift |
| Huvuddokument | 0 | Akronymer/förkortningar | |
| 1. | ALLMÄN BESKRIVNING | |
| 1.1 | Allmän presentation av motorn | Beskrivning av de viktigaste egenskaperna: slagvolym, efterbehandling,... |
| 1.2 | Allmän uppbyggnad av systemet | Blockdiagram över systemet: förteckning över givare och manöverdon, förklaring av motorns allmänna funktioner |
| 1.3 | Avläsning av programvaru- och kalibreringsversion | T.ex. förklaring av scanverktyg |
| 2. | Grundstrategier för avgasrening (BES) | |
| 2.x | Grundstrategi x | Beskrivning av strategi x |
| 2.y | Grundstrategi y | Beskrivning av strategi y |
| 3. | Hjälpstrategier för avgasrening (AES) | |
| 3.0 | Presentation av AES-strategier | Hierarkiska förhållanden mellan hjälpstrategierna: beskrivning och motivering (säkerhet, tillförlitlighet osv.) |
| 3.x | Hjälpstrategi x | 3.x.1 Motivering av AES
  3.x.2 Uppmätta och/eller modellerade parametrar för karakterisering av AES
  3.x.3 Hjälpstrategins åtgärdsläge – använda parametrar
  3.x.4 AES-strategins effekt på föroreningar och CO2 |
| 3.y | Hjälpstrategi y | 3.y.1
  3.y.2
  osv. |
| 4. | Beskrivning av motiveringssystemet, inbegripet tillhörande övervakningsstrategier | |
| 5. | Beskrivning av åtgärderna för att förhindra manipulation | |
| Begränsningen på 100 sidor slutar här |
| Bilaga | | Förteckning över typer som omfattas av denna grundstrategi-hjälpstrategi: inklusive typgodkännandereferens, programvarureferens, kalibreringsnummer, kontrollsummor för varje version och varje elektronisk styrenhet (motor och/eller efterbehandling i förekommande fall) |
| Åtföljande dokument | | Teknisk anmärkning för hjälpstrategimotivering nr xxx | Riskbedömning eller motivering genom provning eller exempel på plötslig skada, i förekommande fall |
| | Teknisk anmärkning för hjälpstrategimotivering nr yyy | |
| | Provningsrapport för kvantifiering av effekterna av specifik AES | Provningsrapport för alla specifika provningar som utförts för att motivera hjälpstrategin, uppgifter om provningsförhållanden, beskrivning av fordonet/datum för provningarna effekter av utsläpp/CO2 med/utan aktivering av hjälpstrategin |

Delar

Punkt

Innehåll

Förklaring

Introduktionsdokument

Introduktionsskrivelse till typgodkännandemyndigheten

Dokumentets referens med version, datum för utfärdande, underskrift av relevant person i tillverkarens organisation

Tabell över versioner

Ändringarnas omfattning i varje version och vilken del som har ändrats

Beskrivning av berörda (utsläpps)typer

Tabell över åtföljande dokument

Förteckning över alla åtföljande dokument

Korshänvisningar

Länk till led a–i i bilaga 2D (var varje krav i föreskriften kan hittas)

Avsaknad av deklaration om manipulationsanordningar

- Underskrift

Huvuddokument

0

Akronymer/förkortningar

1.

ALLMÄN BESKRIVNING

1.1

Allmän presentation av motorn

Beskrivning av de viktigaste egenskaperna: slagvolym, efterbehandling,...

1.2

Allmän uppbyggnad av systemet

Blockdiagram över systemet: förteckning över givare och manöverdon, förklaring av motorns allmänna funktioner

1.3

Avläsning av programvaru- och kalibreringsversion

T.ex. förklaring av scanverktyg

2.

Grundstrategier för avgasrening (BES)

2.x

Grundstrategi x

Beskrivning av strategi x

2.y

Grundstrategi y

Beskrivning av strategi y

3.

Hjälpstrategier för avgasrening (AES)

3.0

Presentation av AES-strategier

Hierarkiska förhållanden mellan hjälpstrategierna: beskrivning och motivering (säkerhet, tillförlitlighet osv.)

3.x

Hjälpstrategi x

3.x.1 Motivering av AES

3.x.2 Uppmätta och/eller modellerade parametrar för karakterisering av AES

3.x.3 Hjälpstrategins åtgärdsläge – använda parametrar

3.x.4 AES-strategins effekt på föroreningar och CO2

3.y

Hjälpstrategi y

3.y.1

3.y.2

osv.

4.

Beskrivning av motiveringssystemet, inbegripet tillhörande övervakningsstrategier

5.

Beskrivning av åtgärderna för att förhindra manipulation

Begränsningen på 100 sidor slutar här

Bilaga

Förteckning över typer som omfattas av denna grundstrategi-hjälpstrategi: inklusive typgodkännandereferens, programvarureferens, kalibreringsnummer, kontrollsummor för varje version och varje elektronisk styrenhet (motor och/eller efterbehandling i förekommande fall)

Åtföljande dokument

Teknisk anmärkning för hjälpstrategimotivering nr xxx

Riskbedömning eller motivering genom provning eller exempel på plötslig skada, i förekommande fall

Teknisk anmärkning för hjälpstrategimotivering nr yyy

Provningsrapport för kvantifiering av effekterna av specifik AES

Provningsrapport för alla specifika provningar som utförts för att motivera hjälpstrategin, uppgifter om provningsförhållanden, beskrivning av fordonet/datum för provningarna effekter av utsläpp/CO2 med/utan aktivering av hjälpstrategin

---

BILAGA 3

Godkännandemärkenas utformning

I det godkännandemärke som utfärdas och anbringas på ett motorsystem eller fordon i enlighet med punkt 4 i denna föreskrift, ska typgodkännandenumret åtföljas av en bokstav som tilldelas enligt tabell 1 i denna bilaga, som anger godkännandets begränsning. Godkännandemärket ska också innehålla ett eller flera tecken som anger motortyp, som tilldelas enligt tabell 2 i denna bilaga.

I denna bilaga beskrivs hur detta märke ska vara utformat och sammansatt.

I följande schematiska bild visas märkets allmänna layout, proportioner och innehåll. De olika siffrornas och bokstävernas betydelser förklaras, och källor för bestämning av motsvarande alternativ för varje godkännandefall anges också.

Image 24

Exempel 1

Motor med kompressionständning som drivs med diesel (B7)

Image 25

Ovanstående godkännandemärke, anbringat på en motor eller ett fordon i enlighet med punkt 4 i denna föreskrift, visar att motor- eller fordonstypen i fråga har godkänts i Sverige (E5) enligt föreskrift nr 49, ändringsserie 07, med godkännandenummer 2439. Bokstaven efter godkännandenumret anger kravsteget enligt tabell 1 (i detta fall steg A). Ett särskilt suffix efter den nationella symbolen (och ovanför föreskriftsnumret) anger dessutom den motortyp som har tilldelats i tabell 2 (i detta fall ”D” för diesel).

Exempel 2

Motor med kompressionständning som drivs med etanol (ED95)

Image 26

Ovanstående godkännandemärke, anbringat på en motor eller ett fordon i enlighet med punkt 4 i denna föreskrift, visar att motor- eller fordonstypen i fråga har godkänts i Sverige (E5) enligt föreskrift nr 49, ändringsserie 07, med godkännandenummer 2439. Bokstaven efter godkännandenumret anger kravsteget enligt tabell 1 (i detta fall steg B). Ett särskilt suffix efter den nationella symbolen (och ovanför föreskriftsnumret) anger dessutom den motortyp som har tilldelats i tabell 2 (i detta fall ”ED” för etanol (ED95)).

Exempel 3

Motor med gnisttändning som drivs med naturgas

Image 27

Ovanstående godkännandemärke, anbringat på en motor eller ett fordon i enlighet med punkt 4 i denna föreskrift, visar att motor- eller fordonstypen i fråga har godkänts i Sverige (E5) enligt föreskrift nr 49, ändringsserie 07, med godkännandenummer 2439. Bokstaven efter godkännandenumret anger kravsteget enligt tabell 1 (i detta fall steg C). Ett särskilt suffix efter den nationella symbolen (och ovanför föreskriftsnumret) anger dessutom den bränsletyp som har fastställts i punkt 4.12.3.3.6 i denna föreskrift (i detta fall HLt).

Exempel 4

Motor med gnisttändning som drivs med motorgas

Image 28

Ovanstående godkännandemärke, anbringat på en motor eller ett fordon i enlighet med punkt 4 i denna föreskrift, visar att motor- eller fordonstypen i fråga har godkänts i Sverige (E5) enligt föreskrift nr 49, ändringsserie 07, med godkännandenummer 2439. Bokstaven efter godkännandenumret anger kravsteget enligt tabell 1 (i detta fall steg C). Ett särskilt suffix efter den nationella symbolen (och ovanför föreskriftsnumret) anger dessutom den motortyp som har tilldelats i tabell 2 (i detta fall ”Q” för motorgas).

Exempel 5

Image 29

Ovanstående godkännandemärke, anbringat på en motor eller ett fordon för HL-naturgas, visar att motor- eller fordonstypen i fråga har blivit godkänd i Sverige (E5) enligt föreskrift nr 49 (i detta fall steg C) och föreskrift nr 85 (1). De första två siffrorna i godkännandenumren anger att ändringsserie 07 införlivats med föreskrift nr 49 och att föreskrift nr 85 gällde i sin ursprungliga form vid den tidpunkt när respektive godkännande beviljades.

Tabell 1

Bokstäver som hänvisar till kraven i OBD- och SCR-systemen

| Bokstav | OBD-gränsvärde för NOx1 | OBD-gränsvärde för PM2 | OBD-gränsvärde för CO6 | Prestandakvot under drift (IUPR)13 | Reagenskvalitet | Ytterligare OBD-övervakare12 | Effektgräns14 | Kallstart och PM-antal | Tillämpningsdatum: nya typer | Datum då parterna i överenskommelsen får vägra att bevilja typgodkännande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A9 10

  B10 | Raden Infasningsperiod i tabellerna 1 och 2 i bilaga 9A | Prestanda- övervakning3 | Ej tillämpligt | Infasning7 | Infasning4 | Ej tillämpligt | 20 % | Ej tillämpligt | 27 januari 2013 | 01 september 20159

  31 december 201610 |
| B11 | Raden Infasningsperiod i tabellerna 1 och 2 i bilaga 9A | Ej tillämpligt | Raden Infasningsperiod i tabell 2 i bilaga 9A | Ej tillämpligt | Infasning4 | Ej tillämpligt | 20 % | Ej tillämpligt | 01 september 2014 | 31 december 2016 |
| C | Raden Allmänna krav i tabellerna 1 och 2 i bilaga 9A | Raden Allmänna krav i tabell 1 i bilaga 9A | Raden Allmänna krav i tabell 2 i bilaga 9A | Allmänt8 | Allmänt5 | Ja | 20 % | Ej tillämpligt | 31 december 2015 | 01 september 2019 |
| D | Raden Allmänna krav i tabellerna 1 och 2 i bilaga 9A | Raden Allmänna krav i tabell 1 i bilaga 9A | Raden Allmänna krav i tabell 2 i bilaga 9A | Allmänt8 | Allmänt5 | Ja | 10 % | Ej tillämpligt | 01 september 2018 | 31 december 2021 |
| E | Raden Allmänna krav i tabellerna 1 och 2 i bilaga 9A | Raden Allmänna krav i tabell 1 i bilaga 9A | Raden Allmänna krav i tabell 2 i bilaga 9A | Allmänt8 | Allmänt5 | Ja | 10 % | Ja | 7 januari 202215 | |
| Anmärkningar:


  1 | Krav på övervakning av OBD-gränsvärde för NOx i enlighet med tabell 1 i bilaga 9A för motorer och fordon med kompressionständning och dubbelbränsle och tabell 2 i bilaga 9A för motorer och fordon med gnisttändning. |

Bokstav

OBD-gränsvärde för NOx1

OBD-gränsvärde för PM2

OBD-gränsvärde för CO6

Prestandakvot under drift (IUPR)13

Reagenskvalitet

Ytterligare OBD-övervakare12

Effektgräns14

Kallstart och PM-antal

Tillämpningsdatum: nya typer

Datum då parterna i överenskommelsen får vägra att bevilja typgodkännande

A9 10

B10

Raden Infasningsperiod i tabellerna 1 och 2 i bilaga 9A

Prestanda- övervakning3

Ej tillämpligt

Infasning7

Infasning4

Ej tillämpligt

20 %

Ej tillämpligt

27 januari 2013

01 september 20159

31 december 201610

B11

Raden Infasningsperiod i tabellerna 1 och 2 i bilaga 9A

Ej tillämpligt

Raden Infasningsperiod i tabell 2 i bilaga 9A

Ej tillämpligt

Infasning4

Ej tillämpligt

20 %

Ej tillämpligt

01 september 2014

31 december 2016

C

Raden Allmänna krav i tabellerna 1 och 2 i bilaga 9A

Raden Allmänna krav i tabell 1 i bilaga 9A

Raden Allmänna krav i tabell 2 i bilaga 9A

Allmänt8

Allmänt5

Ja

20 %

Ej tillämpligt

31 december 2015

01 september 2019

D

Raden Allmänna krav i tabellerna 1 och 2 i bilaga 9A

Raden Allmänna krav i tabell 1 i bilaga 9A

Raden Allmänna krav i tabell 2 i bilaga 9A

Allmänt8

Allmänt5

Ja

10 %

Ej tillämpligt

01 september 2018

31 december 2021

E

Raden Allmänna krav i tabellerna 1 och 2 i bilaga 9A

Raden Allmänna krav i tabell 1 i bilaga 9A

Raden Allmänna krav i tabell 2 i bilaga 9A

Allmänt8

Allmänt5

Ja

10 %

Ja

7 januari 202215

Anmärkningar:

1

Krav på övervakning av OBD-gränsvärde för NOx i enlighet med tabell 1 i bilaga 9A för motorer och fordon med kompressionständning och dubbelbränsle och tabell 2 i bilaga 9A för motorer och fordon med gnisttändning.

| 2 | Krav på övervakning av OBD-gränsvärde för PM i enlighet med tabell 1 i bilaga 9A för motorer och fordon med kompressionständning och dubbelbränsle. |
| --- | --- |

2

Krav på övervakning av OBD-gränsvärde för PM i enlighet med tabell 1 i bilaga 9A för motorer och fordon med kompressionständning och dubbelbränsle.

| 3 | Krav på prestandaövervakning enligt punkt 2.3.2.2 i bilaga 9A. |
| --- | --- |

3

Krav på prestandaövervakning enligt punkt 2.3.2.2 i bilaga 9A.

| 4 | Infasningskrav på reagenskvaliteten i enlighet med punkt 7.1.1.1 i bilaga 11. |
| --- | --- |

4

Infasningskrav på reagenskvaliteten i enlighet med punkt 7.1.1.1 i bilaga 11.

| 5 | Allmänna krav på reagenskvaliteten i enlighet med punkt 7.1.1 i bilaga 11. |
| --- | --- |

5

Allmänna krav på reagenskvaliteten i enlighet med punkt 7.1.1 i bilaga 11.

| 6 | Krav på övervakning av OBD-gränsvärde för CO i enlighet med tabell 2 i bilaga 9A för motorer och fordon med gnisttändning. |
| --- | --- |

6

Krav på övervakning av OBD-gränsvärde för CO i enlighet med tabell 2 i bilaga 9A för motorer och fordon med gnisttändning.

| 7 | Med undantag för den försäkran som krävs enligt punkt 6.4.1 i bilaga 9A. |
| --- | --- |

7

Med undantag för den försäkran som krävs enligt punkt 6.4.1 i bilaga 9A.

| 8 | Inklusive den försäkran som krävs enligt punkt 6.4.1 i bilaga 9A. |
| --- | --- |

8

Inklusive den försäkran som krävs enligt punkt 6.4.1 i bilaga 9A.

| 9 | För motorer och fordon med gnisttändning. |
| --- | --- |

9

För motorer och fordon med gnisttändning.

| 10 | För motorer och fordon med kompressionständning och dubbelbränsle. |
| --- | --- |

10

För motorer och fordon med kompressionständning och dubbelbränsle.

| 11 | Gäller endast för motorer och fordon med gnisttändning. |
| --- | --- |

11

Gäller endast för motorer och fordon med gnisttändning.

| 12 | Tilläggsbestämmelser om övervakningskrav enligt punkt 2.3.1.2 i bilaga 9A. |
| --- | --- |

12

Tilläggsbestämmelser om övervakningskrav enligt punkt 2.3.1.2 i bilaga 9A.

| 13 | Specifikationer rörande prestandaövervakning under drift (IUPR) anges i bilagorna 9A och 9C till denna föreskrift. IUPR utförs inte för gnisttändningsmotorer.” |
| --- | --- |

13

Specifikationer rörande prestandaövervakning under drift (IUPR) anges i bilagorna 9A och 9C till denna föreskrift. IUPR utförs inte för gnisttändningsmotorer.”

| 14 | Kraven för överensstämmelse i drift anges i tillägg 1 till bilaga 8. |
| --- | --- |

14

Kraven för överensstämmelse i drift anges i tillägg 1 till bilaga 8.

| 15 | Med förbehåll för övergångsbestämmelserna i punkt 13.2.2 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

15

Med förbehåll för övergångsbestämmelserna i punkt 13.2.2 i denna föreskrift.

Tabell 2

Motortypskoder för godkännandemärken

| Motortyp | Kod |
| --- | --- |
| Dieseldriven motor med kompressionständning | D |
| Etanoldriven (ED95) motor med kompressionständning | ED |
| Etanoldriven (E85) motor med gnisttändning | E85 |
| Bensindriven motor med gnisttändning | P |
| Motorgasdriven motor med gnisttändning | Q |
| Naturgasdriven motor med gnisttändning | Se punkt 4.12.3.3.6 i denna föreskrift |
| Dubbelbränslemotorer | Se punkt 4.12.3.3.7. i denna föreskrift |

Motortyp

Kod

Dieseldriven motor med kompressionständning

D

Etanoldriven (ED95) motor med kompressionständning

ED

Etanoldriven (E85) motor med gnisttändning

E85

Bensindriven motor med gnisttändning

P

Motorgasdriven motor med gnisttändning

Q

Naturgasdriven motor med gnisttändning

Se punkt 4.12.3.3.6 i denna föreskrift

Dubbelbränslemotorer

Se punkt 4.12.3.3.7. i denna föreskrift

---

(1)  Föreskrift nr 85 anges bara som ett exempel.

---

BILAGA 4

Provningsförfarande

1.

Denna bilaga baseras på den världsharmoniserade certifieringen för tung trafik (WHDC, global teknisk föreskrift (gtr) nr 4).

2.

Reserverad (1)

3.

Definitioner, symboler och förkortningar

3.1

I denna föreskrift gäller följande definitioner:

3.1.1

uppgiven maximieffekt (Pmax): största effekt i ECE kW nettoeffekt) enligt tillverkarens uppgift i ansökan om godkännande.

3.1.2

fördröjning: tidsskillnaden mellan ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och ett systemsvar på 10 % av slutligt avläst värde (t10), om provtagningssonden definieras som referenspunkt. I fråga om gasformiga ämnen avses det uppmätta ämnets transporttid från provtagningssonden till detektorn.

3.1.3

avdrift: skillnaden mellan utslaget från spänn- respektive nollställningsgas för mätinstrumentet efter och före ett avgasprov.

3.1.4

metod med fullflödesutspädning: process när det totala avgasflödet blandas med utspädningsmedel innan en del av det utspädda avgasflödet separeras för analys.

3.1.5

högt varvtal (nhi): högsta motorvarvtal vid vilket 70 % av den uppgivna maximieffekten avges.

3.1.6

lågt varvtal (nlo): lägsta motorvarvtal vid vilket 55 % av den uppgivna maximieffekten avges.

3.1.7

maximieffekt (Pmax): största effekt i kW enligt uppgift från tillverkaren.

3.1.8

varvtal för maximalt vridmoment: det varvtal vid vilket motorn ger maximalt vridmoment enligt uppgift från tillverkaren.

3.1.9

normaliserat vridmoment: motorns procentuella vridmoment normaliserat till det maximalt tillgängliga vridmoment som erhålls vid ett visst varvtal hos motorn.

3.1.10

operatörskommando: motoroperatörens kommando för att styra motorns uteffekt. Operatören kan vara en person (dvs. manuell styrning) eller en regulator (dvs. automatisk styrning) som mekaniskt eller elektroniskt levererar insignaler som ger upphov till en motoreffekt. Insignalerna kan komma från en gaspedal, en reglerventil, ett bränslereglage, ett varvtalsreglage eller en regulator med ett börvärde.

3.1.11

metod med delflödesutspädning: process när en del av det totala avgasflödet separeras från det totala avgasflödet och sedan blandas med en lämplig mängd utspädningsmedel före partikelprovtagningsfiltret.

3.1.12

stationär provningscykel med ramper: provningscykel med en följd av stationära motorprovningslägen med definierade krav på varvtal och vridmoment vid varje läge och definierade ramper mellan dessa lägen (WHSC).

3.1.13

nominellt varvtal: det maximala varvtal vid full belastning som regulatorn tillåter, enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation, eller i avsaknad av regulator det varvtal vid vilket maximal effekt erhålls från motorn enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation.

3.1.14

svarstid: tidsskillnaden mellan en ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och ett systemsvar på 90 % av slutligt värde (t90) om provtagningssonden definieras som referenspunkt, förutsatt att ändringen av den uppmätta komponenten är minst 60 % av fullskaleutslag och sker på mindre än 0,1 s. Systemets responstid består av systemets fördröjning och stigtid.

3.1.15

stigtid: tidsskillnaden mellan en respons på 10 % och 90 % av den slutliga avläsningen (t90 – t10).

3.1.16

spännreaktion: den genomsnittliga reaktionen på en spänngas under ett intervall om 30 s.

3.1.17

specifika utsläpp: massutsläpp uttryckta i g/kWh.

3.1.18

provningscykel: en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, vilka motorn ska genomgå under stationära driftsförhållanden (WHSC-provning) eller transienta driftsförhållanden (WHTC-provning).

3.1.19

omvandlingstid: tidsskillnaden mellan en ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och ett systemsvar på 50 % av slutligt avläst värde (t50), där provtagningssonden definieras som referenspunkt. Omvandlingstiden används för att justera signalerna från olika mätinstrument.

3.1.20

transient provningscykel: en provningscykel med en följd av normaliserade varvtals- och vridmomentvärden som varierar förhållandevis snabbt med tiden (WHTC).

3.1.21

nollpunktsreaktion: den genomsnittliga reaktionen på en nollpunktsgas under ett intervall om 30 s.

Figur 1

Figur 1

Definitioner av systemsvar

Definitioner av systemsvar

Image 30

3.2

| Beteckning | Enhet | Benämningar |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | – | regressionslinjens lutning |
| a
  0 | – | regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln |
| A/F
  st | – | stökiometriskt luft-bränsleförhållande |
| c | ppm/volym-procent | koncentration |
| c
  d | ppm/volym-procent | koncentration på torr bas |
| c
  w | ppm/volym-procent | koncentration på våt bas |
| cb | ppm/volym-procent | bakgrundskoncentration |
| C
  d | – | SSV-utsläppskoefficient |
| c
  gas | ppm/volym-procent | koncentration av gasformiga komponenter |
| | partiklar/cm3 | genomsnittlig partikelkoncentration från de utspädda avgaserna korrigerad till standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa) |
| cs,i | partiklar/cm3 | Diskret mätning av partikelkoncentration i de utspädda avgaserna från partikelräknaren, korrigerad till koincidens- och standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa) |
| d | m | Diameter |
| di | | Partikelns elektriska rörelsediameter (30, 50 eller 100 nm). |
| dV | m | Venturirörmynnings diameter |
| D0 | m3/s | PDP-kalibrering, skärningspunkt |
| D | – | Utspädningsfaktor |
| Δt | s | Tidsintervall |
| e | | antalet avgivna partiklar per kWh |
| e
  gas | g/kWh | Specifikt utsläpp av gasformiga beståndsdelar |
| e
  PM | g/kWh | Specifikt utsläpp av partiklar |
| e
  r | g/kWh | Specifika utsläpp under regeneration |
| e
  w | g/kWh | Viktat specifikt utsläpp |
| E
  CO2 | procent | CO2-dämpning i NOx-analysator |
| E
  E | procent | Verkningsgrad för etan |
| E
  H2O | procent | Vattendämpning i NOx-analysator |
| E
  M | procent | Verkningsgrad för metan |
| E
  NOx | procent | Verkningsgrad hos NOx-omvandlare |
| f | Hz | Datainsamlingsfrekvens |
| f
  a | – | Atmosfärfaktor för laboratoriet |
| F
  s | – | Stökiometrisk faktor |
| | – | genomsnittlig partikelkoncentrationsreduktionsfaktor för borttagaren av flyktiga partiklar, specifik för de utspädningsinställningar som används vid provningen |
| H
  a | g/kg | Inloppsluftens absoluta fuktighet |
| H
  d | g/kg | Utspädningsgasens absoluta fuktighet |
| i | – | Index som betecknar momentan mätning (t.ex. 1 Hz) |
| k | – | Kalibreringsfaktor för att korrigera partikelräknarens mätningar till referensinstrumentets nivå, om detta inte tillämpas internt i partikelräknaren. Om kalibreringsfaktorn tillämpas internt i partikelräknaren ska värdet 1 användas för k i ovanstående ekvation |
| k
  c | – | Kolspecifik faktor |
| k
  f,d | m3/kg bränsle | Extra förbränningsvolym från torra avgaser |
| k
  f,w | m3/kg bränsle | Extra förbränningsvolym från våta avgaser |
| k
  h,D | – | Luftfuktighetskorrektion för NOx i kompressionständningsmotorer |
| k
  h,G | – | Luftfuktighetskorrektion för NOx i gnisttändningsmotorer |
| kr | | Regenereringsjusteringen, enligt punkt 6.6.2, eller i fallet med motorer utan periodiskt regenererande efterbehandling, är kr = 1 |
| k
  r,d | 2.– | Regenereringsjusteringsfaktor nedåt |
| k
  r,u | 3.– | Regenereringsjusteringsfaktor uppåt |
| k
  w,a | – | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften |
| k
  w,d | – | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsgasen |
| k
  w,e | – | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de utspädda avgaserna |
| k
  w,r | – | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de outspädda avgaserna |
| K
  V | – | CFV-kalibreringsfunktion |
| λ | – | Luftöverskottsförhållande |
| mb | mg | Massa av uppsamlade partiklar från utspädningsgasen |
| m
  d | kg | Massa av det prov på utspädningsgasen som passerat genom partikelprovtagningsfiltren |
| m
  ed | kg | Total massa av utspädda avgaser under hela provningscykeln |
| m
  edf | kg | Massa för ekvivalent utspädd avgas under hela provningscykeln |
| m
  ew | kg | Total massa avgaser under hela provningscykeln |
| mex | kg | total massa av utspädda avgaser som extraheras från utspädningstunneln för provtagning av antal partiklar |
| m
  f | mg | Partikelprovtagningsfiltrets massa |
| m
  gas | g | Massa för gasformiga utsläpp under provningscykeln |
| mp | mg | Uppsamlad partikelprovmassa |
| m
  PM | g | Massa för partikelformiga utsläpp under provningscykeln |
| mPM,corr | g/provning | partikelmassa korrigerad för extraktion av provtagningsflöde för mätning av antal partiklar |
| m
  se | kg | Massa av avgasprov under provningscykeln |
| m
  sed | kg | Massa av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln |
| m
  sep | kg | Massa av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| m
  ssd | kg | Massa av sekundär utspädningsgas |
| M | Nm | Vridmoment |
| M
  a | g/mol | Inloppsluftens molmassa |
| M
  d | g/mol | Utspädningsgasens molmassa |
| M
  e | g/mol | Avgasernas molmassa |
| M
  f | Nm | Vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras |
| M
  gas | g/mol | Molmassa för gasformiga beståndsdelar |
| M
  r | Nm | Vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av |
| N | – | antalet avgivna partiklar under provningscykeln |
| n | – | Antal mätningar |
| nr | – | Antal mätningar med regenerering |
| n | min–1 | Motorvarvtal |
| n
  hi | min–1 | Högt motorvarvtal |
| n
  lo | min–1 | Lågt motorvarvtal |
| n
  pref | min–1 | Idealt motorvarvtal |
| n
  p | varv/s | Kolvpumpsvarvtal |
| Ncold | – | Totalt antal avgivna partiklar under WHTC-kallstartsprovningscykeln |
| Nhot | – | Totalt antal avgivna partiklar under WHTC-varmstartsprovningscykeln |
| Nin | | Partikelkoncentration uppströms |
| Nout | | Partikelkoncentration nedströms |
| p
  a | kPa | Mättnadsångtryck hos motorns inloppsluft |
| p
  b | kPa | Totalt atmosfärtryck |
| p
  d | kPa | Mättnadsångtryck hos utspädningsgasen |
| p
  p | kPa | Absolut tryck |
| p
  r | kPa | Vattenångtrycket efter kylbad |
| p
  s | kPa | Torrt atmosfärtryck |
| P | kW | Effekt |
| P
  f | kW | Effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras |
| P
  r | kW | Effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av |
| qex | kg/s | Massflöde för partikelprov |
| qmad | kg/s | Inloppsluftens massflöde på torr bas |
| qm

  aw | kg/s | Inloppsluftens massflöde på våt bas |
| qm

  Ce | kg/s | Kolmassflöde i de outspädda avgaserna |
| qm

  Cf | kg/s | Kolmassflöde in i motorn |
| qm

  Cp | kg/s | Kolmassflöde i system med delflödesutspädning |
| qm

  dew | kg/s | De utspädda avgasernas massflöde på våt bas |
| qm

  dw | kg/s | Utspädningsgasens massflöde på våt bas |
| qm

  edf | kg/s | Ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas |
| qm

  ew | kg/s | Avgasernas massflöde på våt bas |
| qm

  ex | kg/s | Massflöde av prov som har extraherats från utspädningstunnel |
| qm

  f | kg/s | Bränslemassflöde |
| qm

  p | kg/s | Provtagningsflöde av avgaser in i delflödesutspädningssystemet |
| qsw | kg/s | Massflöde som matas tillbaka in i utspädningstunneln för att kompensera för extraherat provtagningsflöde för mätning av antal partiklar |
| qv

  CVS | m3/s | CVS-volymflöde |
| qv

  s | dm3/min | Systemflöde i avgasanalysatorsystemet |
| qv

  t | cm3/min | Spårgasflöde |
| r2 | – | Determinationskoefficient |
| r
  d | – | Utspädningsförhållande |
| r
  D | – | Diameterförhållande i SSV |
| r
  h | – | Flamjoniseringsdetektorns kolvätereaktionsfaktor |
| r
  m | – | Flamjoniseringsdetektorns metanolreaktionsfaktor |
| r
  p | – | Tryckförhållande för SSV |
| r
  s | – | Medelprovtagningsfrekvens |
| s | | Standardavvikelse |
| | kg/m3 | Densitet |
| ρe | kg/m3 | Avgasdensitet |
| | – | Standardavvikelse |
| T | K | Absolut temperatur |
| Te | K | Inloppsluftens absoluta temperatur |
| t | s | Tid |
| t
  10 | s | Tid från steginsignal till 10 % av slutligt avläst värde |
| t
  50 | s | Tid från steginsignal till 50 % av slutligt avläst värde |
| t
  90 | s | Tid mellan tröskelformad insignal och 90 % av slutvärdet |
| u | – | Förhållande mellan avgaskomponenternas och avgasernas densiteter (eller molmassor) delat med 1 000 |
| V
  0 | m3/r | PDP-gasvolym som pumpas per pumpvarv |
| V
  s | dm3 | Analysatorns systemvolym |
| W
  act | kWh | Provningscykelns verkliga arbete |
| Wact,cold | kWh | Faktiskt cykelarbete under WHTC-kallstartsprovningscykeln enligt punkt 7.8.6. |
| Wact, hot | kWh | Faktiskt cykelarbete under WHTC-varmstartsprovningscykeln enligt punkt 7.8.6. |
| W
  ref | kWh | Referenscykelarbete under provningscykeln |
| X
  0 | m3/r | Funktion för PDP-kalibrering |

Beteckning

Enhet

Benämningar

a
  1

–

regressionslinjens lutning

a
  0

–

regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln

A/F
  st

–

stökiometriskt luft-bränsleförhållande

c

ppm/volym-procent

koncentration

c
  d

ppm/volym-procent

koncentration på torr bas

c
  w

ppm/volym-procent

koncentration på våt bas

cb

ppm/volym-procent

bakgrundskoncentration

C
  d

–

SSV-utsläppskoefficient

c
  gas

ppm/volym-procent

koncentration av gasformiga komponenter

Image 31

partiklar/cm3

genomsnittlig partikelkoncentration från de utspädda avgaserna korrigerad till standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa)

cs,i

partiklar/cm3

Diskret mätning av partikelkoncentration i de utspädda avgaserna från partikelräknaren, korrigerad till koincidens- och standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa)

d

m

Diameter

di

Partikelns elektriska rörelsediameter (30, 50 eller 100 nm).

dV

m

Venturirörmynnings diameter

D0

m3/s

PDP-kalibrering, skärningspunkt

D

–

Utspädningsfaktor

Δt

s

Tidsintervall

e

antalet avgivna partiklar per kWh

e
  gas

g/kWh

Specifikt utsläpp av gasformiga beståndsdelar

e
  PM

g/kWh

Specifikt utsläpp av partiklar

e
  r

g/kWh

Specifika utsläpp under regeneration

e
  w

g/kWh

Viktat specifikt utsläpp

E
  CO2

procent

CO2-dämpning i NOx-analysator

E
  E

procent

Verkningsgrad för etan

E
  H2O

procent

Vattendämpning i NOx-analysator

E
  M

procent

Verkningsgrad för metan

E
  NOx

procent

Verkningsgrad hos NOx-omvandlare

f

Hz

Datainsamlingsfrekvens

f
  a

–

Atmosfärfaktor för laboratoriet

F
  s

–

Stökiometrisk faktor

Image 32

–

genomsnittlig partikelkoncentrationsreduktionsfaktor för borttagaren av flyktiga partiklar, specifik för de utspädningsinställningar som används vid provningen

H
  a

g/kg

Inloppsluftens absoluta fuktighet

H
  d

g/kg

Utspädningsgasens absoluta fuktighet

i

–

Index som betecknar momentan mätning (t.ex. 1 Hz)

k

–

Kalibreringsfaktor för att korrigera partikelräknarens mätningar till referensinstrumentets nivå, om detta inte tillämpas internt i partikelräknaren. Om kalibreringsfaktorn tillämpas internt i partikelräknaren ska värdet 1 användas för k i ovanstående ekvation

k
  c

–

Kolspecifik faktor

k
  f,d

m3/kg bränsle

Extra förbränningsvolym från torra avgaser

k
  f,w

m3/kg bränsle

Extra förbränningsvolym från våta avgaser

k
  h,D

–

Luftfuktighetskorrektion för NOx i kompressionständningsmotorer

k
  h,G

–

Luftfuktighetskorrektion för NOx i gnisttändningsmotorer

kr

Regenereringsjusteringen, enligt punkt 6.6.2, eller i fallet med motorer utan periodiskt regenererande efterbehandling, är kr = 1

k
  r,d

2.–

Regenereringsjusteringsfaktor nedåt

k
  r,u

3.–

Regenereringsjusteringsfaktor uppåt

k
  w,a

–

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften

k
  w,d

–

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsgasen

k
  w,e

–

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de utspädda avgaserna

k
  w,r

–

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de outspädda avgaserna

K
  V

–

CFV-kalibreringsfunktion

λ

–

Luftöverskottsförhållande

mb

mg

Massa av uppsamlade partiklar från utspädningsgasen

m
  d

kg

Massa av det prov på utspädningsgasen som passerat genom partikelprovtagningsfiltren

m
  ed

kg

Total massa av utspädda avgaser under hela provningscykeln

m
  edf

kg

Massa för ekvivalent utspädd avgas under hela provningscykeln

m
  ew

kg

Total massa avgaser under hela provningscykeln

mex

kg

total massa av utspädda avgaser som extraheras från utspädningstunneln för provtagning av antal partiklar

m
  f

mg

Partikelprovtagningsfiltrets massa

m
  gas

g

Massa för gasformiga utsläpp under provningscykeln

mp

mg

Uppsamlad partikelprovmassa

m
  PM

g

Massa för partikelformiga utsläpp under provningscykeln

mPM,corr

g/provning

partikelmassa korrigerad för extraktion av provtagningsflöde för mätning av antal partiklar

m
  se

kg

Massa av avgasprov under provningscykeln

m
  sed

kg

Massa av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln

m
  sep

kg

Massa av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

m
  ssd

kg

Massa av sekundär utspädningsgas

M

Nm

Vridmoment

M
  a

g/mol

Inloppsluftens molmassa

M
  d

g/mol

Utspädningsgasens molmassa

M
  e

g/mol

Avgasernas molmassa

M
  f

Nm

Vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras

M
  gas

g/mol

Molmassa för gasformiga beståndsdelar

M
  r

Nm

Vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av

N

–

antalet avgivna partiklar under provningscykeln

n

–

Antal mätningar

nr

–

Antal mätningar med regenerering

n

min–1

Motorvarvtal

n
  hi

min–1

Högt motorvarvtal

n
  lo

min–1

Lågt motorvarvtal

n
  pref

min–1

Idealt motorvarvtal

n
  p

varv/s

Kolvpumpsvarvtal

Ncold

–

Totalt antal avgivna partiklar under WHTC-kallstartsprovningscykeln

Nhot

–

Totalt antal avgivna partiklar under WHTC-varmstartsprovningscykeln

Nin

Partikelkoncentration uppströms

Nout

Partikelkoncentration nedströms

p
  a

kPa

Mättnadsångtryck hos motorns inloppsluft

p
  b

kPa

Totalt atmosfärtryck

p
  d

kPa

Mättnadsångtryck hos utspädningsgasen

p
  p

kPa

Absolut tryck

p
  r

kPa

Vattenångtrycket efter kylbad

p
  s

kPa

Torrt atmosfärtryck

P

kW

Effekt

P
  f

kW

Effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras

P
  r

kW

Effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av

qex

kg/s

Massflöde för partikelprov

qmad

kg/s

Inloppsluftens massflöde på torr bas

qm

  aw

kg/s

Inloppsluftens massflöde på våt bas

qm

  Ce

kg/s

Kolmassflöde i de outspädda avgaserna

qm

  Cf

kg/s

Kolmassflöde in i motorn

qm

  Cp

kg/s

Kolmassflöde i system med delflödesutspädning

qm

  dew

kg/s

De utspädda avgasernas massflöde på våt bas

qm

  dw

kg/s

Utspädningsgasens massflöde på våt bas

qm

  edf

kg/s

Ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas

qm

  ew

kg/s

Avgasernas massflöde på våt bas

qm

  ex

kg/s

Massflöde av prov som har extraherats från utspädningstunnel

qm

  f

kg/s

Bränslemassflöde

qm

  p

kg/s

Provtagningsflöde av avgaser in i delflödesutspädningssystemet

qsw

kg/s

Massflöde som matas tillbaka in i utspädningstunneln för att kompensera för extraherat provtagningsflöde för mätning av antal partiklar

qv

  CVS

m3/s

CVS-volymflöde

qv

  s

dm3/min

Systemflöde i avgasanalysatorsystemet

qv

  t

cm3/min

Spårgasflöde

r2

–

Determinationskoefficient

r
  d

–

Utspädningsförhållande

r
  D

–

Diameterförhållande i SSV

r
  h

–

Flamjoniseringsdetektorns kolvätereaktionsfaktor

r
  m

–

Flamjoniseringsdetektorns metanolreaktionsfaktor

r
  p

–

Tryckförhållande för SSV

r
  s

–

Medelprovtagningsfrekvens

s

Standardavvikelse

kg/m3

Densitet

ρe

kg/m3

Avgasdensitet

–

Standardavvikelse

T

K

Absolut temperatur

Te

K

Inloppsluftens absoluta temperatur

t

s

Tid

t
  10

s

Tid från steginsignal till 10 % av slutligt avläst värde

t
  50

s

Tid från steginsignal till 50 % av slutligt avläst värde

t
  90

s

Tid mellan tröskelformad insignal och 90 % av slutvärdet

u

–

Förhållande mellan avgaskomponenternas och avgasernas densiteter (eller molmassor) delat med 1 000

V
  0

m3/r

PDP-gasvolym som pumpas per pumpvarv

V
  s

dm3

Analysatorns systemvolym

W
  act

kWh

Provningscykelns verkliga arbete

Wact,cold

kWh

Faktiskt cykelarbete under WHTC-kallstartsprovningscykeln enligt punkt 7.8.6.

Wact, hot

kWh

Faktiskt cykelarbete under WHTC-varmstartsprovningscykeln enligt punkt 7.8.6.

W
  ref

kWh

Referenscykelarbete under provningscykeln

X
  0

m3/r

Funktion för PDP-kalibrering

3.3

| w
  ALF | Bränslets vätehalt, massprocent |
| --- | --- |
| w
  BET | Bränslets kolhalt, massprocent |
| w
  GAM | Bränslets svavelhalt, massprocent |
| w
  DEL | Bränslets kvävehalt, massprocent |
| w
  EPS | Bränslets syrehalt, massprocent |
| α | Molar vätekvot (H/C) |
| γ | Molar svavelkvot (S/C) |
| δ | Molar kvävekvot (N/C) |
| ε | Molar syrekvot (O/C) |
| med avseende på ett bränsle CHαOεNδSγ |

w
  ALF

Bränslets vätehalt, massprocent

w
  BET

Bränslets kolhalt, massprocent

w
  GAM

Bränslets svavelhalt, massprocent

w
  DEL

Bränslets kvävehalt, massprocent

w
  EPS

Bränslets syrehalt, massprocent

α

Molar vätekvot (H/C)

γ

Molar svavelkvot (S/C)

δ

Molar kvävekvot (N/C)

ε

Molar syrekvot (O/C)

med avseende på ett bränsle CHαOεNδSγ

3.4

| C1 | Kol 1-ekvivalent kolväte |
| --- | --- |
| CH4 | Metan |
| C2H6 | Etan |
| C3H8 | Propan |
| CO | Kolmonoxid |
| CO2 | Koldioxid |
| DOP | Dioktylftalat |
| HC | Kolväten |
| H2O | Vatten |
| NMHC | Icke-metankolväten |
| NOx | Kväveoxider |
| NO | Kväveoxid |
| NO2 | Kvävedioxid |
| PM | Partiklar |

C1

Kol 1-ekvivalent kolväte

CH4

Metan

C2H6

Etan

C3H8

Propan

CO

Kolmonoxid

CO2

Koldioxid

DOP

Dioktylftalat

HC

Kolväten

H2O

Vatten

NMHC

Icke-metankolväten

NOx

Kväveoxider

NO

Kväveoxid

NO2

Kvävedioxid

PM

Partiklar

3.5

| CFV | Venturirör för kritiskt flöde |
| --- | --- |
| CLD | Kemiluminiscensdetektor |
| CVS | Provtagning vid konstant volym |
| deNOx | Efterbehandlingssystem för NOx |
| EGR | Avgasåterföring |
| ET | Förångningsrör |
| FID | Flamjoniseringsdetektor |
| FTIR | Fouriertransformerad infrarödanalysator |
| GC | Gaskromatograf |
| HCLD | Uppvärmd kemiluminiscensdetektor |
| HFID | Uppvärmd flamjoniseringsdetektor |
| LDS | Laserdiodspektrometer |
| LPG | Motorgas |
| NDIR | Icke-dispersiv infrarödanalysator (Non-Dispersive Infrared Analyser) |
| NG | Naturgas |
| NMC | Icke-metanavskiljare |
| OT | Utloppsrör |
| PDP | Kolvpump |
| Procent FS | Procent av fullt skalutslag |
| PCF | Partikelförsorterare |
| PFS | Delflödessystem |
| PNC | Partikelräknare |
| PND | utspädningsanordning för partikelantal |
| PTS | partikelöverföringssystem |
| PTT | partikelöverföringsrör |
| SSV | subsoniskt venturirör |
| VGT | turbin med variabel geometri |
| VPR | borttagare av flyktiga partiklar |
| WHSC | världsharmoniserad steady state-cykel |
| WHTC | världsharmoniserad transient cykel |

CFV

Venturirör för kritiskt flöde

CLD

Kemiluminiscensdetektor

CVS

Provtagning vid konstant volym

deNOx

Efterbehandlingssystem för NOx

EGR

Avgasåterföring

ET

Förångningsrör

FID

Flamjoniseringsdetektor

FTIR

Fouriertransformerad infrarödanalysator

GC

Gaskromatograf

HCLD

Uppvärmd kemiluminiscensdetektor

HFID

Uppvärmd flamjoniseringsdetektor

LDS

Laserdiodspektrometer

LPG

Motorgas

NDIR

Icke-dispersiv infrarödanalysator (Non-Dispersive Infrared Analyser)

NG

Naturgas

NMC

Icke-metanavskiljare

OT

Utloppsrör

PDP

Kolvpump

Procent FS

Procent av fullt skalutslag

PCF

Partikelförsorterare

PFS

Delflödessystem

PNC

Partikelräknare

PND

utspädningsanordning för partikelantal

PTS

partikelöverföringssystem

PTT

partikelöverföringsrör

SSV

subsoniskt venturirör

VGT

turbin med variabel geometri

VPR

borttagare av flyktiga partiklar

WHSC

världsharmoniserad steady state-cykel

WHTC

världsharmoniserad transient cykel

4.

Motorsystemet ska vara så konstruerat, tillverkat, monterat och installerat i fordonet att motorn i normal drift kan uppfylla bestämmelserna i denna bilaga under sin livslängd, i enlighet med vad som föreskrivs i denna föreskrift.

5.

Prestandakrav

5.1

Motorns utsläpp av gasformiga och partikelformiga föroreningar ska bestämmas med WHTC- och WHSC-provningscyklerna, i enlighet med punkt 7. Mätsystemen ska uppfylla de linjäritetskrav som anges i punkt 9.2 och specifikationerna i punkt 9.3 (mätning av gasformiga utsläpp), punkt 9.4 (partikelmätning) och i tillägg 2 till denna bilaga.

Typgodkännandemyndigheten får godkänna andra system eller analysatorer, om det kan visas att de ger likvärdiga resultat enligt punkt 5.1.1.

5.1.1

Att systemen är likvärdiga ska avgöras på grundval av en undersökning med sju provpar (eller mer) för bestämning av korrelationen mellan det aktuella systemet och ett av de referenssystem som nämns i denna föreskrift.

Med resultat avses utsläppsvärdet från respektive provningscykel. Korrelationsprovet ska utföras i samma laboratorium, i samma provcell och på samma motor, och det ska helst göras samtidigt. Huruvida medelvärdena från provparen är likvärdiga eller ej ska avgöras genom den beräkning av utfallet från F-test och t-test enligt tillägg 3 punkt A.3.3 som erhållits under dessa laboratorie-, provningscells- och motorförhållanden. Extremvärden ska fastställas i enlighet med ISO 5725 och uteslutas från databasen. System som är avsedda att användas för korrelationsprov ska godkännas av typgodkännandemyndigheten.

5.2

Motorfamilj

5.2.1

En motorfamilj karakteriseras av konstruktionsegenskaper. Dessa ska vara gemensamma för alla motorer i familjen. Vilka motorer som ingår i en motorfamilj får motortillverkaren besluta, förutsatt att släktskapskriterierna i punkt 5.2.3. följs. Motorfamiljen ska godkännas av typgodkännandemyndigheten. Tillverkaren ska ge typgodkännandemyndigheten lämplig information om utsläppsnivåerna för motorfamiljens medlemmar.

5.2.2

I några fall kan egenskaperna påverka varandra. Man måste även ta hänsyn till sådana effekter för att säkerställa att endast de motorer som har liknande egenskaper i fråga om avgasutsläpp ingår i en motorfamilj. Dessa fall ska anges av tillverkaren och anmälas till typgodkännandemyndigheten. Detta ska sedan beaktas som kriterium för skapande av en ny motorfamilj.

När det gäller sådana anordningar eller funktioner som inte anges i punkt 5.2.3 och som starkt påverkar utsläppsnivåerna ska sådan utrustning identifieras av tillverkaren med ledning av god teknisk sed och ska anmälas till typgodkännandemyndigheten. Detta ska sedan beaktas som kriterium för skapande av en ny motorfamilj.

Förutom de parametrar som anges i punkt 5.2.3 får tillverkaren införa ytterligare kriterier som möjliggör en avgränsning av mindre familjer. Dessa parametrar är inte nödvändigtvis sådana som påverkar utsläppsnivåerna.

5.2.3

Parametrar för bestämning av en motorfamilj

5.2.3.1

| a) | tvåtaktscykel |
| --- | --- |

a)

tvåtaktscykel

| b) | fyrtaktscykel |
| --- | --- |

b)

fyrtaktscykel

| c) | roterande motor |
| --- | --- |

c)

roterande motor

| d) | annan. |
| --- | --- |

d)

annan.

5.2.3.2

Cylindrarnas konfiguration

5.2.3.2.1

| a) | V |
| --- | --- |

a)

V

| b) | i linje |
| --- | --- |

b)

i linje

| c) | radiell |
| --- | --- |

c)

radiell

| d) | annan (F, W osv.). |
| --- | --- |

d)

annan (F, W osv.).

5.2.3.2.2

Motorer med samma block kan tillhöra samma familj så länge deras mått mellan cylindrarnas mittlinjer är desamma.

5.2.3.3

| a) | luft |
| --- | --- |

a)

luft

| b) | vatten |
| --- | --- |

b)

vatten

| c) | olja. |
| --- | --- |

c)

olja.

5.2.3.4

Slagvolym per cylinder

5.2.3.4.1

För att motorer med en cylindervolym i enskilda cylindrar på ≥ 0,75 dm3 ska kunna anses tillhöra samma motorfamilj får spridningen av deras individuella cylindervolym inte överstiga 15 % av den största enskilda cylindervolymen inom familjen.

5.2.3.4.2

För att motorer med en cylindervolym i enskilda cylindrar på < 0,75 dm3 ska kunna anses tillhöra samma motorfamilj får spridningen av deras individuella cylindervolym inte överstiga 30 % av den största enskilda cylindervolymen inom familjen.

5.2.3.4.3

Motorer med gränser för cylindervolym i enskilda cylindrar som överskrider gränserna i punkterna 5.2.3.4.1 och 5.2.3.4.2 får anses tillhöra samma familj om typgodkännandemyndigheten godkänner det. Godkännandet ska baseras på tekniska överväganden (beräkningar, simuleringar, provresultat osv.) som visar att överskridandet av gränserna inte påverkar avgasutsläppen i nämnvärd omfattning.

5.2.3.5

| a) | insugning |
| --- | --- |

a)

insugning

| b) | överladdning |
| --- | --- |

b)

överladdning

| c) | överladdning med laddluftkylare |
| --- | --- |

c)

överladdning med laddluftkylare

5.2.3.6

| a) | diesel |
| --- | --- |

a)

diesel

| b) | naturgas |
| --- | --- |

b)

naturgas

| c) | motorgas (LPG) |
| --- | --- |

c)

motorgas (LPG)

| d) | etanol. |
| --- | --- |

d)

etanol.

5.2.3.7

| a) | öppen kammare |
| --- | --- |

a)

öppen kammare

| b) | delad kammare |
| --- | --- |

b)

delad kammare

| c) | andra typer |
| --- | --- |

c)

andra typer

5.2.3.8

| a) | gnisttändning |
| --- | --- |

a)

gnisttändning

| b) | kompressionständning |
| --- | --- |

b)

kompressionständning

5.2.3.9

| a) | konfiguration |
| --- | --- |

a)

konfiguration

| b) | antal ventiler per cylinder |
| --- | --- |

b)

antal ventiler per cylinder

5.2.3.10

| a) | tillförsel av flytande bränsle:


  i) | pump, (högtrycks)ledning och injektor |
| --- | --- | --- |

a)

tillförsel av flytande bränsle:

i)

pump, (högtrycks)ledning och injektor

| ii) | in-line- eller fördelningspump |
| --- | --- |

ii)

in-line- eller fördelningspump

| iii) | separat pump eller separat injektor |
| --- | --- |

iii)

separat pump eller separat injektor

| iv) | gemensamt bränslefördelningsrör |
| --- | --- |

iv)

gemensamt bränslefördelningsrör

| v) | förgasare |
| --- | --- |

v)

förgasare

| vi) | annan |
| --- | --- |

vi)

annan

| b) | tillförsel av gasformigt bränsle:


  i) | gasform |
| --- | --- | --- |

b)

tillförsel av gasformigt bränsle:

i)

gasform

| ii) | flytande |
| --- | --- |

ii)

flytande

| iii) | blandarenheter |
| --- | --- |

iii)

blandarenheter

| iv) | annan |
| --- | --- |

iv)

annan

| c) | andra typer |
| --- | --- |

c)

andra typer

5.2.3.11

| a) | avgasåterföring (EGR) |
| --- | --- |

a)

avgasåterföring (EGR)

| b) | vatteninsprutning |
| --- | --- |

b)

vatteninsprutning

| c) | luftinsprutning |
| --- | --- |

c)

luftinsprutning

| d) | annan |
| --- | --- |

d)

annan

5.2.3.12

Huruvida motorn är försedd med en elektronisk styrenhet eller ej betraktas som en grundläggande parameter för familjen.

För elektroniskt styrda motorer ska tillverkaren redogöra för de tekniska grunder som motiverar att dessa motorer förs samman i en familj, dvs. varför motorerna kan förväntas uppfylla samma utsläppskrav.

Grunderna kan vara beräkningar, simuleringar, skattningar, beskrivningar av insprutningsparametrar, provresultat osv.

Exempel på styrda egenskaper:

| a) | tidsinställning |
| --- | --- |

a)

tidsinställning

| b) | insprutningstryck |
| --- | --- |

b)

insprutningstryck

| c) | multipelinsprutning |
| --- | --- |

c)

multipelinsprutning

| d) | ökat tryck |
| --- | --- |

d)

ökat tryck

| e) | turbin med variabel geometri (VGT) |
| --- | --- |

e)

turbin med variabel geometri (VGT)

| f) | avgasåterföring (EGR). |
| --- | --- |

f)

avgasåterföring (EGR).

5.2.3.13

Funktionssätt för och kombination av följande anordningar betraktas som grunder för medlemskap i en motorfamilj:

| a) | oxidationskatalysator |
| --- | --- |

a)

oxidationskatalysator

| b) | trevägskatalysator |
| --- | --- |

b)

trevägskatalysator

| c) | deNOx-system med selektiv reduktion av NOx (tillsats av reduktionsämnen) |
| --- | --- |

c)

deNOx-system med selektiv reduktion av NOx (tillsats av reduktionsämnen)

| d) | andra deNOx-system |
| --- | --- |

d)

andra deNOx-system

| e) | partikelfälla med passiv regenerering |
| --- | --- |

e)

partikelfälla med passiv regenerering

| f) | partikelfälla med aktiv regenerering |
| --- | --- |

f)

partikelfälla med aktiv regenerering

| g) | andra partikelfällor |
| --- | --- |

g)

andra partikelfällor

| h) | andra anordningar. |
| --- | --- |

h)

andra anordningar.

När en motor har typgodkänts utan efterbehandlingssystem, oavsett om det är som huvudmotor eller medlem av en motorfamilj, får denna motor, om den förses med oxideringskatalysator, ingå i samma motorfamilj, förutsatt att den inte kräver ändrade bränsleegenskaper.

Om den kräver särskilda bränsleegenskaper (t.ex. partikelfällor som kräver särskilda bränsletillsatser för regenerering) ska beslutet att låta den ingå i samma familj baseras på tekniska egenskaper/komponenter som tillverkaren anger. I dessa grunder ska det anges att den utrustade motorns förväntade utsläppsnivåer uppfyller samma gränsvärden som en icke utrustad motor.

När en motor har godkänts med efterbehandlingssystem, oavsett om det är som huvudmotor eller medlem av en motorfamilj, och dess huvudmotor utrustas med samma efterbehandlingssystem, får denna motor inte hänföras till samma motorfamilj om den inte är försedd med efterbehandlingssystem.

5.2.4

Val av huvudmotor

5.2.4.1

När typgodkännandemyndigheten har samtyckt till motorfamiljen, ska familjens huvudmotor väljas, i första hand efter kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid det uppgivna varvtal då högst vridmoment avges. Om flera motorer delar detta högsta bränsletillförselvärde ska man i ett andra urvalssteg använda kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid nominellt varvtal.

5.2.4.2

När typgodkännandemyndigheten har samtyckt till motorfamiljen, ska familjens huvudmotor väljas, i första hand efter kriteriet högsta slagvolym. Om två eller flera motorer har denna slagvolym ska följande kriterier användas i tur och ordning:

| a) | högsta bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt |
| --- | --- |

a)

högsta bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt

| b) | tidigaste tändtidpunkt |
| --- | --- |

b)

tidigaste tändtidpunkt

| c) | lägsta avgasåterföringsvärde (EGR). |
| --- | --- |

c)

lägsta avgasåterföringsvärde (EGR).

5.2.4.3

Typgodkännandemyndigheten får konstatera att familjens högsta utsläppsnivå bäst kan karakteriseras genom provning av ytterligare motorer. I så fall ska motortillverkaren lämna lämplig information för att avgöra vilka motorer i motorfamiljen som sannolikt har högst utsläppsnivå.

Om en motorfamilj har andra variabla egenskaper som kan anses inverka på avgasutsläppen, ska dessa egenskaper också definieras och beaktas vid valet av huvudmotor.

Om motorer i en familj uppfyller samma utsläppsgränsvärden under olika livslängder ska detta beaktas vid val av huvudmotor.

6.

Provningsförhållanden

6.1

Den absoluta temperaturen (Ta) hos motorns inloppsluft (uttryckt i Kelvin) och det torra atmosfärtrycket (ps, uttryckt i kPa) ska mätas, och parametern fa bestämmas enligt följande bestämmelser. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av inloppsrör, t.ex. i en V-motor, ska genomsnittstemperaturen mätas för varje avgränsad grupp. Parametern fa ska uppges tillsammans med provningsresultaten. För bättre repeterbarhet och reproducerbarhet rekommenderas att följande gäller för parametern fa: 0,93 ≤ fa ≤ 1,07.

| a) | Motorer med kompressionständning:
  Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning:


  (1)
  Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften:


  (2) |
| --- | --- |

a)

Motorer med kompressionständning:

Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning:

Image 33
  (1)

Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften:

Image 34
  (2)

| b) | Gnisttändningsmotorer:


  (3) |
| --- | --- |

b)

Gnisttändningsmotorer:

Image 35
  (3)

6.2

Laddluftens temperatur registreras och ska vid det uppgivna nominella varvtalet och full belastning ligga inom ±5 K av den maximala laddlufttemperatur som anges av tillverkaren. Kylmedlets temperatur ska vara minst 293 K (20 °C).

Vid användning av ett särskilt provningssystem för laddluften eller en extern fläkt ska kylmedlets flöde ställas in så att laddluftens temperatur hålls inom ±5 K av den maximala laddlufttemperatur som angetts av tillverkaren vid nominellt varvtal och full belastning. Kylmedlets temperatur och laddluftkylarens kylmedelsflöde vid ovannämnda punkt får inte ändras under hela provningscykeln, utom om detta skulle leda till orepresentativ överkylning av laddluften. Laddluftkylarens volym ska bygga på god teknisk sed och vara representativ för en serietillverkad motors montering för drift. Provningssystemet för laddluften ska vara utformat så att ansamlingen av kondensat minimeras. Allt ansamlat kondensat ska dräneras och alla dräneringar ska vara helt tillstängda före provning av utsläpp.

Om motortillverkarens anger tryckfallsgränser över laddluftkylsystemet ska det säkerställas att tryckfallet över laddluftkylsystemet vid av tillverkaren angivet motortillstånd ligger inom av tillverkaren angivna gränser. Tryckfallet ska mätas på de ställen som anges av tillverkaren.

6.3

Grunden för mätning av specifika utsläpp är motoreffekt och cykelarbete som fastställs i enlighet med punkterna 6.3.1–6.3.5.

6.3.1

Motorn ska provas med de hjälpaggregat/den utrustning som räknas upp i tillägg 6.

Om hjälpaggregat/utrustning inte installeras såsom krävs, ska deras effekt beaktas i enlighet med punkterna 6.3.2–6.3.5.

6.3.2

Om det är praktiskt olämpligt att ha hjälpaggregaten/utrustningen som krävs enligt tillägg 6 till denna bilaga påmonterade i provbänken, ska effekten som de förbrukar bestämmas och därefter subtraheras från den uppmätta motoreffekten (referens och faktisk) i motorns hela varvtalsområde för WHTC och över provningsvarvtalen för WHSC.

6.3.3

Om de hjälpaggregat/den utrustning som inte krävs enligt tillägg 6 till denna bilaga inte kan monteras av, ska effekten som de förbrukar bestämmas och därefter adderas till den uppmätta motoreffekten (referens och faktisk) i motorns hela varvtalsområde för WHTC och över provningsvarvtalen för WHSC. Om detta värde är större än 3 % av den maximala effekten vid provningsvarvtalet ska det visas för typgodkännandemyndigheten.

6.3.4

Den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten/utrustningen behöver bara bestämmas om

| a) | hjälpaggregat/utrustning som krävs enligt tillägg 6 till denna bilaga inte monterats på motorn,
  och/eller |
| --- | --- |

a)

hjälpaggregat/utrustning som krävs enligt tillägg 6 till denna bilaga inte monterats på motorn,

och/eller

| b) | hjälpaggregat/utrustning som inte krävs enligt tillägg 6 till denna bilaga har monterats på motorn. |
| --- | --- |

b)

hjälpaggregat/utrustning som inte krävs enligt tillägg 6 till denna bilaga har monterats på motorn.

Hjälpaggregatens effektvärden och mät-/beräkningsmetoden för bestämning av hjälpaggregatens effekt ska inlämnas av motortillverkaren för provningscyklernas hela driftsområde och godkännas av typgodkännandemyndigheten.

6.3.5

Beräkningen av referenscykelarbete och verkligt cykelarbete (se punkterna 7.4.8 och 7.8.6) ska baseras på motoreffekt enligt punkt 6.3.1. I detta fall är Pf och Pr i ekvation 4 noll och P är lika med Pm.

Om hjälpaggregat/utrustning installerats enligt punkterna 6.3.2 och/eller 6.3.3 ska den effekt som de förbrukar användas för att korrigera varje momentant cykeleffektvärde Pm,i, enligt följande:

Image 36
  (4)

där

| Pm,i | är den uppmätta motoreffekten i kW, |
| --- | --- |
| Pf,i | är den effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras i kW, |
| Pr,i | är den effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av i kW. |

Pm,i

är den uppmätta motoreffekten i kW,

Pf,i

är den effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras i kW,

Pr,i

är den effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av i kW.

6.4

Motorns luftinloppsystem eller ett laboratoriesystem ska användas, med en luftinloppsbegränsning inom ±300 Pa av det högsta värde som tillverkaren uppger för en renluftsrenare vid nominellt varvtal och full belastning. Det statiska differenstrycket för begränsningen ska mätas på det ställe som uppges av tillverkaren.

6.5

Motorns avgassystem eller ett laboratorieprovningssystem ska användas, med ett avgasmottryck inom 80–100 % av det högsta värde som tillverkaren uppger vid nominellt varvtal och full belastning. Om den högsta begränsningen är 5 kPa eller mindre, ska börvärdet inte vara mindre än 1,0 kPa från det högsta. Avgassystemet ska uppfylla kraven på provtagning av avgaser i punkterna 9.3.10 och 9.3.11.

6.6

Om motorn är utrustad med ett system för efterbehandling av avgaser ska avgasröret ha samma diameter som det avgasrör som används vid drift av fordonet, eller såsom anges av tillverkaren, på en punkt som är minst fyra rördiametrar långt räknat uppströms från inloppet till expansionsdelen där anordningen för efterbehandling av avgaser sitter. Avståndet från avgasgrenrörets fläns eller turboladdarens utlopp till systemet för efterbehandling av avgaser ska vara samma som i fordonskonfigurationen eller ligga inom tillverkarens avståndsspecifikationer. Avgasmottrycket eller strypningen ska uppfylla samma villkor som ovan och får ställas in med en ventil. För efterbehandlingsanordningar med variabel begränsning ska den största avgasbegränsningen anges vid det efterbehandlingsförhållande (inkörning/åldring och regenererings-/laddningsnivå) som anges av tillverkaren. Om den högsta begränsningen är 5 kPa eller mindre, ska börvärdet inte vara mindre än 1,0 kPa från det högsta. Efterbehandlingsbehållaren får avlägsnas under övningsprovningar och under motorinställning och ersättas med en motsvarande behållare med ett inaktivt katalysämne.

De utsläpp som mäts upp under provningscykeln ska vara representativa för utsläpp under normal drift. För motorer som är försedda med system för efterbehandling av avgaser som kräver förbrukning av en reagens, ska tillverkaren uppge vilken reagens som ska användas för alla provningar.

Motorer försedda med efterbehandlingssystem för avgaser med kontinuerlig regenerering kräver inget särskilt provningsförfarande, men regenereringsprocessen ska visas i enlighet med punkt 6.6.1.

För motorer som är försedda med system för efterbehandling av avgaser som regenereras periodiskt, i enlighet med punkt 6.6.2, ska utsläppsvärdena justeras för att ta hänsyn till regenereringen. I detta fall beror de genomsnittliga utsläppen på hur ofta regenerering inträffar, dvs. på under hur stor andel av provningarna som regenerering inträffar.

6.6.1

Utsläppen ska mätas på ett efterbehandlingssystem för avgaser som har stabiliserats så att utsläppsegenskaperna ger repeterbara resultat. Regenereringsprocessen ska ske åtminstone en gång under WHTC-varmstartsprovningen och tillverkaren ska ange under vilka förhållanden regenereringen normalt inträffar (sotmängd, temperatur, avgasmottryck osv.).

För att visa att regenereringsprocessen är kontinuerlig ska minst tre WHTC-provningar med varmstart genomföras. Inför denna demonstration ska motorn värmas upp i enlighet med punkt 7.4.1, motorn konditioneras enligt punkt 7.6.3 och den första WHTC-varmstartsprovningen utföras. Efterföljande varmstartsprovningar ska startas efter konditionering enligt punkt 7.6.3. Under provningarna ska avgastemperaturerna och avgastrycken registreras (temperaturen före och efter efterbehandlingssystemet, avgasmottryck osv.).

Om de förhållanden som anges av tillverkaren uppstår under provningarna och resultaten av de tre (eller fler) WHTC-varmstartsprovningarna ligger inom det största av ±25 % eller ±0,005 g/kWh, anses efterbehandlingssystemet vara av den kontinuerligt regenererande typen och de allmänna bestämmelserna om provning i punkt 7.6 (WHTC) och punkt 7.7 (WHSC) gäller.

Om systemet för avgasefterbehandling har ett säkerhetsläge som går över till periodisk regenerering ska det kontrolleras i enlighet med punkt 6.6.2. I det fallet får de tillämpliga utsläppsgränserna överskridas och ska inte viktas.

6.6.2

I system för efterbehandling av avgaser som bygger på en periodisk regenereringsprocess ska utsläppen mätas vid åtminstone tre WHTC-varmstartsprovningar, varav en under och två utanför själva regenereringen, på ett stabiliserat efterbehandlingssystem. Resultaten ska därefter viktas enligt ekvation 5.

Regenereringsprocessen ska inträffa åtminstone en gång under WHTC-varmstartsprovningen. Motorn får vara utrustad med en omkopplare som kan aktivera eller avaktivera regenereringsprocessen, under förutsättning att denna funktion inte påverkar den ursprungliga motorkalibreringen.

Tillverkaren ska ange under vilka parameterförhållanden regenereringsprocessen normalt inträffar (sotmängd, temperatur, avgasmottryck osv.) samt hur länge den varar. Tillverkaren ska även tillhandahålla frekvensen för regenereringen i antal provningar under vilka regenerering inträffar jämfört med antal provningar utan regenerering. Hur bestämningen av denna frekvens exakt ska gå till ska baseras på användningsdata och utifrån god branschpraxis i samråd med typgodkännande- eller certifieringsmyndigheten.

Tillverkaren ska tillhandahålla ett efterbehandlingssystem som har belastats så att regenereringen sker under WHTC-provningen. För denna provning ska motorn värmas upp i enlighet med punkt 7.4.1, motorn konditioneras enligt punkt 7.6.3 och WHTC-varmstartsprovningen startas. Under denna motoruppvärmningsfas ska det inte förekomma någon regenerering.

De genomsnittliga specifika utsläppen mellan regenereringsfaserna ska bestämmas av det aritmetiska medelvärdet av flera ungefär ekvidistanta WHTC-provningsresultat med varmstart (g/kWh). Minst en WHTC-provning med varmstart så nära ett regenereringsprov som möjligt och ett WHTC-varmstartsprovning omedelbart efter ett regenereringsprov ska utföras. Som ett alternativ kan tillverkaren lämna uppgifter som visar att utsläppen förblir konstanta (det största av ±25 % eller 0,005 g/kWh) mellan regenereringsfaserna. Om så är fallet räcker det att använda utsläppen från endast en WHTC-varmstartsprovning.

Under regenereringsprovningen ska alla uppgifter som behövs för att påvisa regenereringen registreras (CO- eller NOx-utsläpp, temperatur före och efter efterbehandlingssystemet, avgasmottryck osv.).

Under regenereringsprocessen får tillämpliga utsläppsgränser överskridas.

Provningsförfarandet visas översiktligt i figur 2.

Figur 2

Figur 2

Översikt över periodisk regenerering

Översikt över periodisk regenerering

Image 37

Utsläppen från WHTC-varmstarten ska viktas enligt följande:

Image 38
  (5)

där

| n | är antalet WHTC-varmstartsprovningar utan regenerering, |
| --- | --- |
| nr | är antalet WHTC-varmstartsprovningar med regenerering (minst en provning), |
| | är genomsnittliga specifika utsläpp utan regenerering, i g/kWh, |
| | är genomsnittliga specifika utsläpp med regenerering, i g/kWh. |

n

är antalet WHTC-varmstartsprovningar utan regenerering,

nr

är antalet WHTC-varmstartsprovningar med regenerering (minst en provning),

Image 39

är genomsnittliga specifika utsläpp utan regenerering, i g/kWh,

Image 40

är genomsnittliga specifika utsläpp med regenerering, i g/kWh.

Vid bestämmandet av
  Image 41
  , gäller följande bestämmelser:

| a) | Om regenereringen tar mer än en WHTC-varmstartsprovning, ska på varandra följande, fullständiga WHTC-varmstartsprovningar utföras och utsläppen ska fortsätta att mätas utan konditionering och utan att motorn stängs av, tills regenereringen slutförts och medelvärdet för WHTC-varmstartsprovningarna kan beräknas. |
| --- | --- |

a)

Om regenereringen tar mer än en WHTC-varmstartsprovning, ska på varandra följande, fullständiga WHTC-varmstartsprovningar utföras och utsläppen ska fortsätta att mätas utan konditionering och utan att motorn stängs av, tills regenereringen slutförts och medelvärdet för WHTC-varmstartsprovningarna kan beräknas.

| b) | Om regenereringen slutförs under någon WHTC-varmstartsprovning, ska provningen fortsättas under dess hela tid. |
| --- | --- |

b)

Om regenereringen slutförs under någon WHTC-varmstartsprovning, ska provningen fortsättas under dess hela tid.

I samförstånd med typgodkännandemyndigheten kan regenereringsjusteringsfaktorerna tillämpas antingen multiplikativt c) eller additivt d) baserat på vederhäftig teknisk analys.

| c) | De multiplikativa justeringsfaktorerna ska beräknas enligt följande:


  (uppåt) (6)


  (nedåt) (6a) |
| --- | --- |

c)

De multiplikativa justeringsfaktorerna ska beräknas enligt följande:

Image 42
  (uppåt) (6)

Image 43
  (nedåt) (6a)

| d) | De additiva justeringsfaktorerna ska beräknas enligt följande:
  kr,u = ew – e (uppåt) (7)

  k
  r,d = e
  w - e
  r (nedåt) (8) |
| --- | --- |

d)

De additiva justeringsfaktorerna ska beräknas enligt följande:

kr,u = ew – e (uppåt) (7)

k
  r,d = e
  w - e
  r (nedåt) (8)

k

r,d

e

w

e

r

Med referens till de specifika utsläppsberäkningarna i punkt 8.6.3 ska regenereringsjusteringsfaktorerna tillämpas enligt följande:

| e) | För en provning utan regenerering ska kr,u multipliceras med respektive adderas till det specifika utsläppet e i ekvation 69 eller 70. |
| --- | --- |

e)

För en provning utan regenerering ska kr,u multipliceras med respektive adderas till det specifika utsläppet e i ekvation 69 eller 70.

| f) | För en provning med regenerering ska kr,d multipliceras med respektive adderas till det specifika utsläppet e i ekvation 69 eller 70. |
| --- | --- |

f)

För en provning med regenerering ska kr,d multipliceras med respektive adderas till det specifika utsläppet e i ekvation 69 eller 70.

På begäran av tillverkaren får regenereringsjusteringsfaktorerna

| g) | användas för andra medlemmar i samma motorfamilj. |
| --- | --- |

g)

användas för andra medlemmar i samma motorfamilj.

| h) | tillämpas på andra motorfamiljer som använder samma efterbehandlingssystem, om typgodkännande- eller certifieringsmyndigheten på förhand godtar det på grundval av teknisk bevisning som tillverkaren lämnar om att utsläppen är liknande. |
| --- | --- |

h)

tillämpas på andra motorfamiljer som använder samma efterbehandlingssystem, om typgodkännande- eller certifieringsmyndigheten på förhand godtar det på grundval av teknisk bevisning som tillverkaren lämnar om att utsläppen är liknande.

6.7

Det använda motorkylsystemet ska ha tillräcklig kapacitet för att hålla motorn vid den normala driftstemperatur som föreskrivits av tillverkaren.

6.8

Smörjoljan ska specificeras av tillverkaren och vara representativ för smörjoljor som finns tillgängliga på marknaden. Uppgifter om den smörjolja som används vid provningen ska registreras och presenteras tillsammans med provningsresultaten.

6.9

Referensbränsle specificeras i bilaga 5.

Bränslets temperatur ska överensstämma med tillverkarens rekommendationer.

6.10

Inga utsläpp från vevhuset ska släppas ut direkt i den omgivande atmosfären, med följande undantag: motorer försedda med turboladdning, pumpar, fläktar eller laddningskompressorer för luftinsprutning får släppa ut utsläpp från vevhuset till den omgivande atmosfären om utsläppen adderas till avgasutsläppen (antingen fysiskt eller matematiskt) vid alla provningar av utsläpp. Tillverkare som utnyttjar detta undantag ska montera motorerna så att alla utsläpp från vevhuset kan ledas till systemet för utsläppsprovtagning.

I denna punkt ska inte utsläpp från vevhuset som leds in i avgaserna uppströms efterbehandlingen av avgaser under all drift anses släppas ut direkt till den omgivande atmosfären.

Öppna utsläpp från vevhuset ska ledas in i avgassystemet för mätning av utsläppen enligt följande:

| a) | Rörmaterialet ska ha en jämn innersida, vara elektriskt ledande och inte reagera med utsläppen från vevhuset. Röret ska vara så kort som möjligt. |
| --- | --- |

a)

Rörmaterialet ska ha en jämn innersida, vara elektriskt ledande och inte reagera med utsläppen från vevhuset. Röret ska vara så kort som möjligt.

| b) | Antalet krökar i laboratoriets rör från vevhuset ska vara så få som möjligt och krökar som inte kan undvikas ska ha så stor radie som möjligt. |
| --- | --- |

b)

Antalet krökar i laboratoriets rör från vevhuset ska vara så få som möjligt och krökar som inte kan undvikas ska ha så stor radie som möjligt.

| c) | Laboratoriets avgasrör från vevhuset ska vara uppvärmt, tunnväggigt eller isolerat och ska uppfylla motortillverkarens angivelser om vevhusmottryck. |
| --- | --- |

c)

Laboratoriets avgasrör från vevhuset ska vara uppvärmt, tunnväggigt eller isolerat och ska uppfylla motortillverkarens angivelser om vevhusmottryck.

| d) | Avgasröret från vevhuset ska anslutas till de outspädda avgaserna från ett eventuellt efterbehandlingssystem nedanför eventuella installerade avgasbegränsningar och tillräckligt långt ovanför alla provtagningssonder för att säkerställa fullständig blandning med motorns avgaser före provtagning. Avgasröret från vevhuset ska sträcka sig in i de fritt strömmande avgaserna för att undvika gränsskiktseffekter och främja blandning. Utloppet från vevhusets avgasrör kan vara riktat i godtycklig riktning i förhållande till flödet av outspädda avgaser. |
| --- | --- |

d)

Avgasröret från vevhuset ska anslutas till de outspädda avgaserna från ett eventuellt efterbehandlingssystem nedanför eventuella installerade avgasbegränsningar och tillräckligt långt ovanför alla provtagningssonder för att säkerställa fullständig blandning med motorns avgaser före provtagning. Avgasröret från vevhuset ska sträcka sig in i de fritt strömmande avgaserna för att undvika gränsskiktseffekter och främja blandning. Utloppet från vevhusets avgasrör kan vara riktat i godtycklig riktning i förhållande till flödet av outspädda avgaser.

6.11.1

Trycket i vevhuset ska mätas över utsläppsprovningscyklerna vid en lämplig plats. Det ska mätas vid mätstickans öppning med en böjd rörmanometer.

6.11.1.1

Trycket i inloppsröret ska mätas med en noggrannhet av ±1 kPa.

6.11.1.2

Det tryck som uppmäts i vevhuset ska avläsas med en noggrannhet av ±0,01 kPa.

7.

Provningsförfaranden

7.1

För att mäta de specifika utsläppen ska motorn arbeta enligt de provningscykler som anges i punkterna 7.2.1 och 7.2.2. Mätningen av de specifika utsläppen kräver bestämning av komponenternas massa i avgaserna och motsvarande cykelarbete för motorn. De komponenter som bestäms genom provtagningsmetoderna beskrivs i punkterna 7.1.1 och 7.1.2.

7.1.1

Vid kontinuerlig provtagning mäts komponentens koncentration kontinuerligt i outspädda eller utspädda avgaser. Denna koncentration multipliceras med det kontinuerliga (outspädda eller utspädda) avgasflödet vid utsläppsprovtagningen för att bestämma komponentens massflöde. Komponentens utsläpp summeras kontinuerligt över provningscykeln. Denna summa utgör den totala massan för den avgivna komponenten.

7.1.2

Vid partiprovtagning tas ett prov av outspädda eller utspädda avgaser kontinuerligt och lagras för senare mätning. Det uttagna provet ska vara proportionellt mot flödet av outspädda eller utspädda avgaser. Exempel på partiprovtagning är insamling av utspädda gasformiga komponenter i en säck och insamling av partiklar (PM) på ett filter. Partiets provkoncentrationer multipliceras med den totala avgasmassan eller massflödet (outspätt eller utspätt) från vilket det togs ut under provningscykeln. Denna summa utgör den totala massan eller massflödet för den avgivna komponenten. För att beräkna koncentrationen av partiklar ska de partiklar som avsatts på ett filter från proportionellt uttagna avgaser divideras med mängden filtrerade avgaser.

7.1.3

I denna bilaga används två mätförfaranden som är funktionellt likvärdiga. Båda förfaringssätten får användas både för WHTC- och WHSC-provningscykeln:

| a) | De gasformiga ämnena provtas kontinuerligt i de outspädda avgaserna och partiklarna bestäms med ett system med delflödesutspädning. |
| --- | --- |

a)

De gasformiga ämnena provtas kontinuerligt i de outspädda avgaserna och partiklarna bestäms med ett system med delflödesutspädning.

| b) | De gasformiga ämnena och partiklarna bestäms med ett system med fullflödesutspädning (CVS-system). |
| --- | --- |

b)

De gasformiga ämnena och partiklarna bestäms med ett system med fullflödesutspädning (CVS-system).

Alla kombinationer av de två principerna (t.ex. mätning av outspädda avgaser och fullflödesmätning av partiklar) är tillåtna.

7.2

Provningscykler

7.2.1

Den transienta cykeln (WHTC) beskrivs i tillägg 1 som en transient uppdelad sekvens av normaliserade varvtal och vridmoment. För att kunna utföra provet på en motor måste man räkna om de normaliserade värdena till den provade motorns verkliga värden på grundval av motorns vridmomentkurva. Denna omräkning kallas denormalisering, och den resulterande provningscykeln kallas den provade motorns referenscykel. Dessa referensvärden för varvtal och vridmoment ska användas i provningscellen och de faktiska varvtalen, vridmomenten och den faktiska effekten registreras. Provet ska valideras med hjälp av en regressionsanalys mellan varvtalens, vridmomentens och effektens referensvärden och faktiska värden.

För beräkning av bromsspecifika utsläpp ska det faktiska arbetet under cykeln beräknas genom integration av den faktiska motoreffekten under cykeln. För att cykeln ska vara giltig ska det faktiska arbetet under cykeln ligga inom de angivna gränserna för arbete under referenscykeln.

För de gasformiga föroreningarna kan kontinuerlig provtagning (outspädda eller utspädda avgaser) användas. Partikelprovet ska spädas ut med konditionerad utspädningsgas (såsom omgivningsluft) och samlas upp på ett enda lämpligt filter. WHTC-cykeln visas schematiskt i figur 3.

Figur 3

Figur 3

WHTC-provningscykeln

WHTC-provningscykeln

Image 44

7.2.2

Den stationära provningscykeln med ramper (WHSC) består av ett antal normaliserade varvtals- och belastningslägen som ska omvandlas till referensvärdena för den enskilda motor som provas på grundval av motorns vridmomentkurva. Motorn ska köras under den föreskrivna tiden i varje läge, varvid varvtal och belastning ska ändras linjärt inom 20 ± 1 s. Provet ska valideras med hjälp av en regressionsanalys mellan varvtalens, vridmomentens och effektens referensvärden och faktiska värden.

Koncentrationerna av alla gasformiga föroreningar, liksom avgasflödet och den avgivna effekten ska bestämmas över provningscykeln. De gasformiga föroreningarna kan registreras kontinuerligt eller samlas upp i en provtagningssäck. Partikelprovet ska spädas ut med konditionerad utspädningsgas (såsom omgivningsluft). Under hela provningsförloppet tas ett enda partikelprov, och det samlas upp på ett enda lämpligt filter.

För beräkning av bromsspecifika utsläpp ska det faktiska arbetet under cykeln beräknas genom integration av den faktiska motoreffekten under cykeln.

WHSC visas i tabell 1. Med undantag för läge 1 definieras starten av varje läge som starten av rampen från föregående läge.

Tabell 1

WHSC-provningscykel

| Läge | Normaliserat varvtal
  (procent) | Normaliserat vridmoment
  (procent) | Lägets varaktighet (s)
  inkl. 20 s ramp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| | | | |
| Summa | | | 1 895 |

Läge

Normaliserat varvtal

(procent)

Normaliserat vridmoment

(procent)

Lägets varaktighet (s)

inkl. 20 s ramp

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Summa

1 895

7.3

I följande flödesschema visas de allmänna riktlinjer som bör följas vid provning. Detaljerna i varje steg anges i tillämplig punkt. Avvikelser från riktlinjerna är tillåtna där så är befogat, men de särskilda kraven i tillämpliga punkter är obligatoriska.

För WHTC består provningsförfarandet av en kallstartsprovning följt av naturlig eller forcerad avsvalning av motorn, en värmekonditionering och en varmstartsprovning.

För WHSC består provningsförfarandet av en varmstartsprovning efter konditionering av motorn i WHSC-läge 9.

Image 45

7.4

Mätningar på motorn före prov, prestandakontroller före prov och systemkalibreringar före prov ska göras innan motorns vridmomentkurva bestäms i enlighet med det övergripande schemat i punkt 7.3.

Såsom bas för alstring av referenscykel för WHTC och WHSC ska motorns vridmomentkurva tas fram vid körning med full last för bestämning av kurvorna för varvtal mot vridmoment respektive varvtal mot effekt. Motorns vridmomentkurva ska användas för beräkning av det verkliga motorvarvtalet (punkt 7.4.6) och motorns verkliga vridmoment (punkt 7.4.7).

7.4.1

Motorn ska varmköras vid 75–100 % av dess högsta effekt eller i enlighet med tillverkarens rekommendation och gott tekniskt omdöme. Mot slutet av varmkörningen ska den köras för att stabilisera temperaturen på motorns kylmedel och smörjolja till inom ±2 % av dess medelvärde under minst 2 minuter eller tills motorns termostat reglerar motorns temperatur.

7.4.2

Lägsta och högsta varvtal för vridmomentkurvan definieras enligt följande:

| Lägsta varvtal | = | tomgångsvarvtal, |
| --- | --- | --- |
| Högsta varvtal | = | n
  hi x 1,02 eller det varvtal där vridmomentet vid full belastning sjunker till noll om det senare varvtalet är lägre. |

Lägsta varvtal

=

tomgångsvarvtal,

Högsta varvtal

=

n
  hi x 1,02 eller det varvtal där vridmomentet vid full belastning sjunker till noll om det senare varvtalet är lägre.

7.4.3

När motorn har stabiliserats enligt punkt 7.4.1, bestäms vridmomentkurvan enligt följande:

| a) | Motorn avlastas och körs på tomgång. |
| --- | --- |

a)

Motorn avlastas och körs på tomgång.

| b) | Motorn körs med högsta operatörskrav på lägsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan. |
| --- | --- |

b)

Motorn körs med högsta operatörskrav på lägsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan.

| c) | Motorns varvtal ska ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min–1/s från lägsta till högsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan eller med en konstant ökning så att det tar 4 till 6 minuter att gå från lägsta till högsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens av minst en mätpunkt per sekund. |
| --- | --- |

c)

Motorns varvtal ska ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min–1/s från lägsta till högsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan eller med en konstant ökning så att det tar 4 till 6 minuter att gå från lägsta till högsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens av minst en mätpunkt per sekund.

Vid val av alternativ b i punkt 7.4.7 för bestämning av negativt referensvridmoment, kan motorns vridmomentkurva direkt fortsätta med minsta operatörskrav från lägsta till högsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan.

7.4.4

Om en tillverkare anser att ovanstående förfaranden inte är säkra eller representativa för en viss motor, får alternativa metoder användas. Sådana alternativa metoder måste uppfylla syftet med de beskrivna förfarandena för bestämning av vridmomentkurvan, nämligen att bestämma det högsta tillgängliga vridmomentet vid alla varvtal som uppnås under provningscyklerna. Om man av säkerhetsskäl eller av det skäl att förfarandena inte är representativa, vill göra avsteg från de beskrivna förfarandena för bestämning av vridmomentkurvan, ska avstegen godkännas av typgodkännandemyndigheten med en motivering till varför de får göras. Under inga omständigheter får dock vridmomentkurvan köras med fallande motorvarvtal när det gäller styrda motorer eller motorer med turboladdare.

7.4.5

Vridmomentkurvan behöver inte bestämmas före varje provningscykel. Vridmomentkurvan för en motor ska bestämmas före en provningscykel om

| a) | om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen eller |
| --- | --- |

a)

om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen eller

| b) | det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn vilka kan tänkas påverka motorns prestanda. |
| --- | --- |

b)

det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn vilka kan tänkas påverka motorns prestanda.

7.4.6

Vid alstring av referenscykler ska de normaliserade varvtalen i tillägg 1 (WHTC) och tabell 1 (WHSC) omvandlas till verkliga värden med följande ekvation:

n
  ref = n
  norm x (0,45 x n
  lo + 0,45 x n
  pref + 0,1 x n
  hi – n
  idle) x 2,0327 + n
  idle (9)

För bestämning av npref beräknas integralen av största vridmoment från nidle till n95h från motorns vridmomentkurva, såsom den bestämts enligt punkt 7.4.3.

Motorvarvtalen i figurerna 4 och 5 anges enligt följande:

| n
  norm | är normaliserat varvtal i tillägg 1 och tabell 1 dividerat med 100 |
| --- | --- |
| n
  lo | är lägsta varvtal då effekten är 55 % av högsta effekt |
| n
  pref | är motorns varvtal då den största vridmomentsintegralen är 51 % av hela integralen mellan nidle och n95h |
| n
  hi | är högsta varvtal då effekten är 70 % av största effekt |
| n
  idle | är tomgångsvarvtal |
| n
  95h | är högsta varvtal då effekten är 95 % av största effekt. |

n
  norm

är normaliserat varvtal i tillägg 1 och tabell 1 dividerat med 100

n
  lo

är lägsta varvtal då effekten är 55 % av högsta effekt

n
  pref

är motorns varvtal då den största vridmomentsintegralen är 51 % av hela integralen mellan nidle och n95h

n
  hi

är högsta varvtal då effekten är 70 % av största effekt

n
  idle

är tomgångsvarvtal

n
  95h

är högsta varvtal då effekten är 95 % av största effekt.

För motorer (huvudsakligen motorer med gnisttändning) med en brant fallande styrkurva där bränslestrypning inte medger körning av motorn upp till nhi eller n95h, gäller följande bestämmelser:

| n
  hi | i ekvation 9 ersätts med n
  Pmax x 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | ersätts med n
  Pmax x 1,02 |

n
  hi

i ekvation 9 ersätts med n
  Pmax x 1,02

n
  95h

ersätts med n
  Pmax x 1,02

Figur 4:

Figur 4:

Definition av provningsvarvtal

Definition av provningsvarvtal

Image 46

Figur 5

Figur 5

Definition av npref

Definition av npref

Image 47

7.4.7

Vridmomentvärdena enligt dynamometertabellen i tillägg 1 till denna bilaga (WHTC) och i tabell 1 (WHSC) är normaliserade och uttryckta i procent av högsta vridmoment vid respektive varvtal. Vid alstring av referenscykler ska de verkliga vridmomentvärdena beräknas för varje enskilt referensvarvtalsvärde som bestämts enligt punkt 7.4.6. Beräkningen ska ske med hjälp av den vridmomentkurva som bestämts enligt punkt 7.4.3, enligt följande:

Image 48
  (10)

där

| M
  norm,i | är det normaliserade vridmomentet i %, |
| --- | --- |
| M
  max,i | är det högsta vridmomentet enligt vridmomentskurvan i Nm, |
| M
  f,i | är det vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras i Nm, |
| M
  r,i | är det vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av i Nm. |

M
  norm,i

är det normaliserade vridmomentet i %,

M
  max,i

är det högsta vridmomentet enligt vridmomentskurvan i Nm,

M
  f,i

är det vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras i Nm,

M
  r,i

är det vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av i Nm.

Om hjälpaggregat/utrustning är monterade i enlighet med punkt 6.3.1 och tillägg 6 till denna bilaga, är Mf och Mr lika med noll.

För de negativa vridmomentvärdena i punkterna med motorbromsning (m i tillägg 1 till denna bilaga) ska det för alstringen av referenscykeln anges referensvärden som bestämts på något av följande sätt:

| a) | Negativa 40 % av det positiva vridmoment som är tillgängligt vid närmaste varvtalspunkt. |
| --- | --- |

a)

Negativa 40 % av det positiva vridmoment som är tillgängligt vid närmaste varvtalspunkt.

| b) | Bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn i området från högsta till lägsta varvtal. |
| --- | --- |

b)

Bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn i området från högsta till lägsta varvtal.

| c) | Bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn vid tomgångsvarvtalet och vid nhi och linjär interpolering mellan dessa två punkter. |
| --- | --- |

c)

Bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn vid tomgångsvarvtalet och vid nhi och linjär interpolering mellan dessa två punkter.

7.4.8

Arbetet under referenscykeln ska bestämmas över provningscykeln genom att synkront beräkna de momentana värdena för motoreffekten från referensvarvtalet och referensmomentet, såsom de bestämts i punkterna 7.4.6 och 7.4.7. Momentana motoreffektvärden ska integreras över provningscykeln för att beräkna arbetet under referenscykeln Wref (kWh). Om hjälpaggregat inte är installerade i enlighet med punkt 6.3.1, ska de momentana effektvärdena korrigeras med hjälp av ekvation 4 i punkt 6.3.5.

Samma metod ska användas för integrering av både referenscykelns effekt och den verkliga motoreffekten. Om värden ska bestämmas i punkter mellan angränsande referensvärden eller mellan angränsande uppmätta värden, ska linjär interpolation användas. Vid integrering av referenscykelns arbete och det verkliga arbetet ska alla negativa vridmomentvärden åsättas värdet noll och tas med. Om integreringen görs mer sällan än vid frekvensen 5 Hz, och om vridmomentvärdet under ett visst tidsintervall ändras från positivt till negativt eller från negativt till positivt, ska den negativa delen beräknas och sättas till värdet noll. Den positiva delen ska inkluderas i det integrerade värdet.

7.5

Förfarande före provning

7.5.1

Instrument och provtagningssonder installeras på föreskrivet sätt. Avgasröret ska i förekommande fall anslutas till systemet med fullflödesutspädning.

7.5.2

Följande steg ska vidtas innan provtagningen av utsläpp börjar:

| a) | Kontroll av läckage ska utföras inom 8 timmar före provtagning av utsläpp i enlighet med punkt 9.3.4. |
| --- | --- |

a)

Kontroll av läckage ska utföras inom 8 timmar före provtagning av utsläpp i enlighet med punkt 9.3.4.

| b) | Vid partiprovtagning ska rena lagringsmedier anslutas, såsom tömda säckar. |
| --- | --- |

b)

Vid partiprovtagning ska rena lagringsmedier anslutas, såsom tömda säckar.

| c) | Alla mätinstrument ska startas i enlighet med tillverkarens anvisningar och god teknisk sed. |
| --- | --- |

c)

Alla mätinstrument ska startas i enlighet med tillverkarens anvisningar och god teknisk sed.

| d) | Utspädningssystem, provtagningspumpar, kylfläktar och datainsamlingssystem ska startas. |
| --- | --- |

d)

Utspädningssystem, provtagningspumpar, kylfläktar och datainsamlingssystem ska startas.

| e) | Provtagningsflödet ska justeras till önskade nivåer, med bypassflöde, om så önskas. |
| --- | --- |

e)

Provtagningsflödet ska justeras till önskade nivåer, med bypassflöde, om så önskas.

| f) | Värmeväxlare i provtagningssystemet ska vara förvärmda eller förkylda till respektive drifttemperaturområde för en provning. |
| --- | --- |

f)

Värmeväxlare i provtagningssystemet ska vara förvärmda eller förkylda till respektive drifttemperaturområde för en provning.

| g) | Uppvärmda eller kylda komponenter såsom provtagningsledningar, filter, kylare och pumpar ska tillåtas stabiliseras vid sina driftstemperaturer. |
| --- | --- |

g)

Uppvärmda eller kylda komponenter såsom provtagningsledningar, filter, kylare och pumpar ska tillåtas stabiliseras vid sina driftstemperaturer.

| h) | Flöde från avgasutspädningssystem ska kopplas på minst 10 min före en provningssekvens. |
| --- | --- |

h)

Flöde från avgasutspädningssystem ska kopplas på minst 10 min före en provningssekvens.

| i) | Alla elektroniska integrerande anordningar ska vara nollställda eller omnollade innan något provningsintervall startas. |
| --- | --- |

i)

Alla elektroniska integrerande anordningar ska vara nollställda eller omnollade innan något provningsintervall startas.

7.5.3

Gasanalysatorernas områden ska väljas. Utsläppsanalysatorer med automatisk eller manuell mätområdesomkoppling är tillåtna. Under provningscykeln ska utsläppsanalysatorernas områden inte kopplas om. Samtidigt får inte förstärkningen för en analysators analoga driftsförstärkare kopplas om under provningscykeln.

Utslagen från spänn- och nollställningsgasen ska bestämmas för alla analysatorer som använder internationellt spårbara gaser som uppfyller specifikationerna i punkt 9.3.3. Flamjonisationsdetektorer ska tillföras en spänngas som baseras på kolantalet ett (C1).

7.5.4

Minst en timme före provningen placeras filtret i en petriskål, som är skyddad mot damm och tillåter luftväxling, som i sin tur placeras i en vägningskammare för stabilisering. Efter stabiliseringen vägs filtret och tareringsvikten registreras. Filtret förvaras sedan i en stängd petriskål eller i en försluten filterhållare fram till provningen. Filtret ska användas inom åtta timmar efter att det har tagits ut ur vägningskammaren.

7.5.5

Det totala utspädda avgasflödet i ett system med fullflödesutspädning, eller det utspädda avgasflödet genom ett system med delflödesutspädning, ska ställas in så att vattenkondensering i systemet elimineras och så att filtret har en maximal yttemperatur på mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C).

7.5.6

Partikelprovtagningssystemet ska startas och köras i bypass-läge. Utspädningsgasens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom att man tar ett prov av utspädningsgasen före avgasernas inlopp i utspädningstunneln. Mätning kan göras före eller efter provningen. Om mätningen görs i både cykelns början och dess slut får ett medelvärde av mätvärdena beräknas. Om ett annat provtagningssystem används för bakgrundsmätningar ska mätningen utföras parallellt med provningen.

7.6

Körning av WHTC-cykel

7.6.1

Naturlig eller forcerad avsvalning kan användas. För forcerad avsvalning ska gott tekniskt omdöme användas för att utforma system som för kylluft över motorn, driver kylolja genom motorns smörjsystem, avlägsnar värme från kylmedlet genom motorns kylsystem och avlägsnar värme från eventuella efterbehandlingssystem. Vid forcerad avsvalning får kylluft inte tillföras förrän efterbehandlingssystemet har svalnat till en temperatur under den vid vilken katalysatorn aktiveras. Alla avsvalningsmetoder som leder till icke-representativa utsläpp är förbjudna.

7.6.2

Kallstartsprovningen ska inledas när temperaturerna i motorns smörjmedel, kylmedel och efterbehandlingssystem alla ligger mellan 293 och 303 K (20 och 30 °C). Motorn ska startas på något av följande sätt:

| a) | Motorn startas på det sätt som rekommenderas i ägarhandboken med en serietillverkad startmotor och ett tillräckligt laddat batteri eller ett lämpligt kraftaggregat, eller |
| --- | --- |

a)

Motorn startas på det sätt som rekommenderas i ägarhandboken med en serietillverkad startmotor och ett tillräckligt laddat batteri eller ett lämpligt kraftaggregat, eller

| b) | motorn startas med hjälp av dynamometern. Motorn ska dras runt inom ±25 % av sitt normala varvtal vid igångdragning. Igångdragningen ska stoppas inom 1 sekund efter det att motorn har startats. Om motorn inte startar efter 15 s drift av startmotorn, ska startmotorn stoppas och skälet till att starten misslyckats ska bestämmas, om det inte anges i ägarhandboken eller servicehandboken att längre starttid är normal. |
| --- | --- |

b)

motorn startas med hjälp av dynamometern. Motorn ska dras runt inom ±25 % av sitt normala varvtal vid igångdragning. Igångdragningen ska stoppas inom 1 sekund efter det att motorn har startats. Om motorn inte startar efter 15 s drift av startmotorn, ska startmotorn stoppas och skälet till att starten misslyckats ska bestämmas, om det inte anges i ägarhandboken eller servicehandboken att längre starttid är normal.

7.6.3

Omedelbart efter det att kallstartsprovningen är färdig ska motorn konditioneras för varmstartsprovningen genom en varmkonditioneringstid på 10 ± 1 minut.

7.6.4

Motorn ska startas efter slutet av den varmkonditioneringstid som anges i punkt 7.6.3 med de startmetoder som anges i punkt 7.6.2.

7.6.5

Provningssekvensen för både kallstarts- och varmstartsprovningen ska inledas när motorn startas. När motorn startats ska cykelregleringen initieras så att motorns drift överensstämmer med cykelns första börvärde.

WHTC ska utföras enligt den referenscykel som anges i punkt 7.4. Börvärdeskommandona för varvtal och vridmoment ska ges med en frekvens av 5 Hz eller oftare (10 Hz rekommenderas). Börvärdena beräknas genom linjär interpolering mellan referenscykelns börvärden för frekvensen 1 Hz. De verkliga värdena för varvtal och vridmoment ska registreras minst en gång per sekund under provningscykeln (1 Hz), och det är tillåtet att filtrera signalerna elektroniskt.

7.6.6

Vid provningssekvensens början ska utrustning för följande mätningar startas samtidigt:

| a) | Insamling eller analys av utspädningsmedel, om ett system med fullflödesutspädning används. |
| --- | --- |

a)

Insamling eller analys av utspädningsmedel, om ett system med fullflödesutspädning används.

| b) | Uppsamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna startas, beroende på vilken metod som tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Uppsamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna startas, beroende på vilken metod som tillämpas.

| c) | mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras startas, |
| --- | --- |

c)

mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras startas,

| d) | registrering av avgasmassflödet startas, om ett system för analys av outspädda avgaser används, |
| --- | --- |

d)

registrering av avgasmassflödet startas, om ett system för analys av outspädda avgaser används,

| e) | registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment startas. |
| --- | --- |

e)

registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment startas.

Om man mäter outspädda avgaser, ska utsläppens koncentrationer (kolväten, CO och NOx) och avgasmassflödet mätas kontinuerligt och lagras i ett datorsystem med en frekvens på minst 2 Hz. Alla övriga värden kan registreras med en frekvens av minst 1 Hz. Om man använder analoga analysatorer, ska utslaget registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas i realtid eller genom satskörning under provresultatens behandling.

Om ett system med fullflödesutspädning används, ska HC och NOx mätas kontinuerligt i utspädningstunneln, med en frekvens på minst 2 Hz. De genomsnittliga koncentrationerna bestäms genom integration av analysatorsignalerna under provningscykeln. Systemets reaktionstid får vara högst 20 sekunder, och den ska vid behov anpassas till CVS-flödets variationer och avvikelser i fråga om provtagningstid per provningscykel. CO, CO2 och NMHC ska bestämmas genom integrering av kontinuerliga mätsignaler eller genom analys av de koncentrationer i provtagningssäcken som samlats upp under provningscykeln. Koncentrationerna av gasformiga föroreningar i utspädningsgasen ska bestämmas före den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln genom integrering eller genom uppsamling i bakgrundssäcken. Alla övriga parametrar som behöver mätas ska registreras med minst en mätning per sekund (1 Hz).

7.6.7

Vid provningssekvensens start ska systemet för partikelprovtagning ställas om från bypass-läge till uppsamling av partiklar.

Om ett system med delflödesutspädning används, ska provtagningspumpen (provtagningspumparna) ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls proportionellt mot avgasmassflödet, som bestäms enligt punkt 9.4.6.1.

Om ett system med fullflödesutspädning används, ska provtagningspumpen/-pumparna ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls inom ±2,5 % av det inställda flödet. Om flödeskompensering (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet) används ska det visas att förhållandet mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovtagningsflödet inte varierar med mer än ±2,5 % av dess inställda värde (utom för de första 10 sekundernas provtagning). Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätaren (gasmätarna) eller flödesinstrumentet ska registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas inom ±2,5 % under hela cykeln på grund av hög partikelbeläggning på filtret ska provningen ogiltigförklaras. Provningen ska göras om med ett lägre provtagningsflöde.

7.6.8

Om motorstopp inträffar vid någon tidpunkt under kallstartsprovningen ska provningen ogiltigförklaras. Motorn ska förkonditioneras och startas om enligt kraven i punkt 7.6.2 och provningen ska upprepas.

Om motorstopp inträffar vid någon tidpunkt under varmstartsprovningen ska varmstartsprovningen ogiltigförklaras. Motorn ska varmkonditioneras enligt punkt 7.6.3 och varmstartsprovningen ska upprepas. I detta fall behöver kallstartsprovningen inte upprepas.

Om någon erforderlig provningsutrustning drabbas av felfunktion under provningscykeln ska provningen ogiltigförklaras och upprepas i enlighet med ovanstående bestämmelser.

7.7

Körning av WHSC-cykel

7.7.1

Utspädningssystemet och motorn ska startas och varmköras i enlighet med punkt 7.4.1. Efter varmkörningen ska motorn och provtagningssystemet förkonditioneras genom att motorn körs i läge 9 (se punkt 7.2.2, tabell 1) i minst 10 minuter samtidigt som utspädningssystemet körs. Icke giltiga partikelutsläppsprov får tas upp. Dessa provtagningsfilter behöver varken stabiliseras eller vägas och kan kasseras. Flödena ställs in så att de ungefär motsvarar de flöden som valts för provning. Motorn ska stängas av efter förkonditionering.

7.7.2

5 ± 1 minuter efter slutet av förkonditionering i läge 9 enligt beskrivningen i punkt 7.7.1 ska motorn startas på det sätt som tillverkaren rekommenderar i ägarhandboken, antingen med en serietillverkad startmotor eller med dynamometern i enlighet med punkt 7.6.2.

7.7.3

Provningssekvensen ska inledas då motorn startats och inom en minut efter att motorns drift reglerats till att överensstämma med det första läget i cykeln (tomgång).

WHSC ska utföras enligt den sekvens av provningslägen som anges i tabell 1 i punkt 7.2.2.

7.7.4

Vid provningssekvensens början ska utrustning för följande mätningar startas samtidigt:

| a) | Insamling eller analys av utspädningsmedel, om ett system med fullflödesutspädning används. |
| --- | --- |

a)

Insamling eller analys av utspädningsmedel, om ett system med fullflödesutspädning används.

| b) | Uppsamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna startas, beroende på vilken metod som tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Uppsamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna startas, beroende på vilken metod som tillämpas.

| c) | mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras startas, |
| --- | --- |

c)

mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras startas,

| d) | registrering av avgasmassflödet startas, om ett system för analys av outspädda avgaser används, |
| --- | --- |

d)

registrering av avgasmassflödet startas, om ett system för analys av outspädda avgaser används,

| e) | registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment startas. |
| --- | --- |

e)

registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment startas.

Om man mäter outspädda avgaser, ska utsläppens koncentrationer (kolväten, CO och NOx) och avgasmassflödet mätas kontinuerligt och lagras i ett datorsystem med en frekvens på minst 2 Hz. Alla övriga värden kan registreras med en frekvens av minst 1 Hz. Om man använder analoga analysatorer, ska utslaget registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas i realtid eller genom satskörning under provresultatens behandling.

Om ett system med fullflödesutspädning används, ska HC och NOx mätas kontinuerligt i utspädningstunneln, med en frekvens av minst 2 Hz. De genomsnittliga koncentrationerna bestäms genom integration av analysatorsignalerna under provningscykeln. Systemets reaktionstid får vara högst 20 sekunder, och den ska vid behov anpassas till CVS-flödets variationer och avvikelser i fråga om provtagningstid per provningscykel. CO, CO2 och NMHC ska bestämmas genom integrering av kontinuerliga mätsignaler eller genom analys av de koncentrationer i provtagningssäcken som samlats upp under provningscykeln. Koncentrationerna av gasformiga föroreningar i utspädningsgasen ska bestämmas före den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln genom integrering eller genom uppsamling i bakgrundssäcken. Alla övriga parametrar som behöver mätas ska registreras med minst en mätning per sekund (1 Hz).

7.7.5

Vid provningssekvensens start ska systemet för partikelprovtagning ställas om från bypass-läge till uppsamling av partiklar. Om ett system med delflödesutspädning används, ska provtagningspumpen/-pumparna ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls proportionellt mot avgasmassflödet, som bestäms enligt punkt 9.4.6.1.

Om ett system med fullflödesutspädning används, ska provtagningspumpen/-pumparna ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls inom ±2,5 % av det inställda flödet. Om flödeskompensering (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet) används ska det visas att förhållandet mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovtagningsflödet inte varierar med mer än ±2,5 % av dess inställda värde (utom för de första 10 sekundernas provtagning). Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätaren (gasmätarna) eller flödesinstrumentet ska registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas inom ±2,5 % under hela cykeln på grund av hög partikelbeläggning på filtret ska provningen ogiltigförklaras. Provningen ska göras om med ett lägre provtagningsflöde.

7.7.6

Om motorstopp inträffar under cykeln ska provningen ogiltigförklaras. Motorn ska förkonditioneras i enlighet med punkt 7.7.1 och startas om enligt i punkt 7.7.2 och provningen ska upprepas.

Om någon erforderlig provningsutrustning drabbas av felfunktion under provningscykeln ska provningen ogiltigförklaras och upprepas i enlighet med ovanstående bestämmelser.

7.8

Förfarande efter provning

7.8.1

När provningen avslutats ska mätningen av avgasmassflödet, den utspädda avgasvolymen, gasflödet till uppsamlingssäckarna och partikelprovtagningspumpen stoppas. För integrerande analysatorsystem ska provtagningen fortsätta tills systemets reaktionstider har löpt ut.

7.8.2

För alla proportionella partiprov, såsom säckprov eller partikelprov, ska det kontrolleras att proportionell provtagning kunnat bibehållas i enlighet med punkterna 7.6.7 och 7.7.5. Alla prov som inte uppfyller kraven ska ogiltigförklaras.

7.8.3

Partikelfiltret ska placeras i en täckt eller förseglad behållare eller filterhållarna ska stängas, för att skydda provfiltren mot kontaminering från omgivningen. Skyddat på detta sätt ska filtret återföras till vägningskammaren. Filtret ska konditioneras under minst en timme och sedan vägas i enlighet med punkt 9.4.5. Filtrets bruttovikt ska registreras.

7.8.4

Så snart som praktiskt möjligt men inte senare än 30 minuter efter slutförd provningscykel eller under uppvärmningstiden (endast för b), ska utslaget från spänn- respektive nollställningsgas för analysatorns områden bestämmas. Vid tillämpningen av denna punkt definieras provningscykeln enligt följande:

| (a) | För WHTC: den kompletta sekvensen kall – varmkonditionering – varm. |
| --- | --- |

(a)

För WHTC: den kompletta sekvensen kall – varmkonditionering – varm.

| (b) | För WHTC-varmstartsprovning (punkt 6.6): sekvensen varmkonditionering – varm. |
| --- | --- |

(b)

För WHTC-varmstartsprovning (punkt 6.6): sekvensen varmkonditionering – varm.

| (c) | För WHTC-varmstartsprovning med multipel regenerering (punkt 6.6): det totala antalet varmstartsprovningar. |
| --- | --- |

(c)

För WHTC-varmstartsprovning med multipel regenerering (punkt 6.6): det totala antalet varmstartsprovningar.

| (d) | För WHSC: provningscykeln. |
| --- | --- |

(d)

För WHSC: provningscykeln.

Följande bestämmelser gäller för analysatorns avdrift:

| (a) | Utslagen från spänn- respektive nollställningsgas före och efter provning kan föras in direkt i ekvation 66 i punkt 8.6.1 utan att avdriften bestäms. |
| --- | --- |

(a)

Utslagen från spänn- respektive nollställningsgas före och efter provning kan föras in direkt i ekvation 66 i punkt 8.6.1 utan att avdriften bestäms.

| (b) | Om avdriften mellan utslagen före och efter provning är mindre än 1 % av fullt skalutslag kan de uppmätta koncentrationerna användas okorrigerade eller korrigeras för avdrift i enlighet med punkt 8.6.1. |
| --- | --- |

(b)

Om avdriften mellan utslagen före och efter provning är mindre än 1 % av fullt skalutslag kan de uppmätta koncentrationerna användas okorrigerade eller korrigeras för avdrift i enlighet med punkt 8.6.1.

Om skillnaden i avdrift mellan utslagen före och efter provning är lika med eller större än 1 % av fullt skalutslag ska provningen ogiltigförklaras eller korrigering för avdrift utföras av de uppmätta koncentrationerna i enlighet med punkt 8.6.1.

7.8.5

Följande ska utföras så snart som det är praktiskt möjligt:

| a) | Proverna i gassäcken ska analyseras senast 30 minuter efter slutförd varmstartsprovning eller under konditioneringstiden för kallstartsprovningen. |
| --- | --- |

a)

Proverna i gassäcken ska analyseras senast 30 minuter efter slutförd varmstartsprovning eller under konditioneringstiden för kallstartsprovningen.

| b) | Bakgrundsproverna ska analyseras senast 60 minuter efter slutförd varmstartsprovning. |
| --- | --- |

b)

Bakgrundsproverna ska analyseras senast 60 minuter efter slutförd varmstartsprovning.

7.8.6

Innan det faktiska cykelarbetet beräknas ska alla värden som registrerats under motorns start uteslutas. Faktiskt cykelarbete ska bestämmas över provningscykeln genom synkron användning av faktiska varvtals- och vridmomentvärden för att beräkna momentanvärden för motoreffekten. Momentana motoreffektvärden ska integreras över provningscykeln för att beräkna det faktiska cykelarbetet Wact (kWh). Om hjälpaggregat/utrustning inte är installerade i enlighet med punkt 6.3.1, ska de momentana effektvärdena korrigeras med hjälp av ekvation 4 i punkt 6.3.5.

Samma metod som beskrivs i punkt 7.4.8 ska användas för integrering av faktisk motoreffekt.

Det faktiska cykelarbetet Wact används för jämförelse med referenscykelns arbete Wref och för beräkning av de bromsspecifika utsläppen (se punkt 8.6.3).

Wact ska ligga mellan 85 och 105 % av Wref.

7.8.7

Linjär regressionsanalys av de faktiska värdenas (n
  act, M
  act, P
  act) beroende av referensvärdena (n
  ref, M
  ref, P
  ref) ska utföras för både WHTC och WHSC.

För att minimera effekten av tidsfördröjningen mellan de faktiska värdena och referensvärdena är det tillåtet att förskjuta hela den faktiska signalsekvensen framåt eller bakåt i tiden i förhållande till referenscykeln. Om de faktiska signalerna är förskjutna ska både varvtal och moment förskjutas med samma tidslängd och i samma riktning.

Minstakvadratmetoden ska användas, med den bäst anpassade ekvationen med formen

y = a1x + a0 (11)

där

| y | är verkligt värde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW), |
| --- | --- |
| a
  1 | är regressionslinjens lutningskoefficient, |
| x | är referensvärde för varvtal (min-1) vridmoment (Nm) eller effekt (kW), |
| a
  0 | är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln. |

y

är verkligt värde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW),

a
  1

är regressionslinjens lutningskoefficient,

x

är referensvärde för varvtal (min-1) vridmoment (Nm) eller effekt (kW),

a
  0

är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.

Skattningens standardavvikelse (SEE) för regressionen av y på x samt förklaringsgraden (r2) ska beräknas för varje regressionslinje.

Denna analys bör göras med frekvensen 1 Hz. För att en provning ska anses som giltig måste villkoren i tabell 2 (WHTC) eller tabell 3 (WHSC) vara uppfyllda.

Tabell 2

Regressionslinjens toleranser för WHTC

| | Hastighet | Vridmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Skattningens standardavvikelse (SEE) för y med avseende på x | högst 5 % av motorns högsta provningsvarvtal | högst 10 % av motorns högsta vridmoment | högst 10 % av högsta motoreffekt |
| Regressionslinjens lutning, a1 | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Determinationskoefficient, r2 | minst 0,970 | minst 0,850 | minst 0,910 |
| Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, a0 | högst 10 % av motorns tomgångsvarvtal | ±20 Nm eller ±2 % av högsta vridmoment, beroende på vad som är störst | ±4 kW eller ±2 % av högsta effekt, beroende på vad som är störst |

Hastighet

Vridmoment

Effekt

Skattningens standardavvikelse (SEE) för y med avseende på x

högst 5 % av motorns högsta provningsvarvtal

högst 10 % av motorns högsta vridmoment

högst 10 % av högsta motoreffekt

Regressionslinjens lutning, a1

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Determinationskoefficient, r2

minst 0,970

minst 0,850

minst 0,910

Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, a0

högst 10 % av motorns tomgångsvarvtal

±20 Nm eller ±2 % av högsta vridmoment, beroende på vad som är störst

±4 kW eller ±2 % av högsta effekt, beroende på vad som är störst

Tabell 3

Regressionslinjens toleranser för WHSC

| | Hastighet | Vridmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Skattningens standardavvikelse (SEE) för y med avseende på x | högst 1 % av motorns högsta provningsvarvtal | högst 2 % av motorns högsta vridmoment | högst 2 % av högsta motoreffekt |
| Regressionslinjens lutning, a1 | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Determinationskoefficient, r2 | minst 0,990 | minst 0,950 | minst 0,950 |
| Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, a0 | högst 1 % av motorns högsta provningsvarvtal | ±20 Nm eller ±2 % av högsta vridmoment, beroende på vad som är störst | ±4 kW eller ±2 % av högsta effekt, beroende på vad som är störst |

Hastighet

Vridmoment

Effekt

Skattningens standardavvikelse (SEE) för y med avseende på x

högst 1 % av motorns högsta provningsvarvtal

högst 2 % av motorns högsta vridmoment

högst 2 % av högsta motoreffekt

Regressionslinjens lutning, a1

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Determinationskoefficient, r2

minst 0,990

minst 0,950

minst 0,950

Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, a0

högst 1 % av motorns högsta provningsvarvtal

±20 Nm eller ±2 % av högsta vridmoment, beroende på vad som är störst

±4 kW eller ±2 % av högsta effekt, beroende på vad som är störst

För att beräkna regressionen, och endast i det syftet, är det tillåtet att före beräkningen utesluta enstaka mätpunkter i enlighet med villkoren i tabell 4. Dessa punkter får dock inte uteslutas när man beräknar cykelns arbete och utsläppen. Man får utesluta punkter i hela eller någon del av cykeln.

Tabell 4

Tillåten uteslutning av punkter från regressionsanalys

| Händelse | Villkor | Tillåten uteslutning av punkt |
| --- | --- | --- |
| Minsta operatörskrav (tomgångspunkt) | n
  ref = 0 procent
  och

  M
  ref = 0 procent
  och

  M
  act > (M
  ref – 0,02 M
  max. mapped torque)
  och

  M
  act < (M
  ref + 0,02 M
  max. mapped torque) | varvtal och effekt |
| Minsta operatörskrav (motorbromspunkt) | M
  ref < 0 procent | effekt och vridmoment |
| Minsta operatörskrav | n
  act ≤ 1,02 n
  ref och M
  act > M
  ref

  eller

  n
  act > n
  ref och M
  act ≤ M
  ref'
  eller

  n
  act > 1,02 n
  ref och M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref +
  0,02 M
  max. mapped torque) | effekt och antingen vridmoment eller varvtal |
| Högsta operatörskrav | n
  act < n
  ref och M
  act ≥ M
  ref

  eller

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref och M
  act < M
  ref

  eller

  n
  act < 0,98 n
  ref och M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref –
  0,02 M
  max. mapped torque) | effekt och antingen vridmoment eller varvtal |

Händelse

Villkor

Tillåten uteslutning av punkt

Minsta operatörskrav (tomgångspunkt)

n
  ref = 0 procent

och

M
  ref = 0 procent

och

M
  act > (M
  ref – 0,02 M
  max. mapped torque)

och

M
  act < (M
  ref + 0,02 M
  max. mapped torque)

varvtal och effekt

Minsta operatörskrav (motorbromspunkt)

M
  ref < 0 procent

effekt och vridmoment

Minsta operatörskrav

n
  act ≤ 1,02 n
  ref och M
  act > M
  ref

eller

n
  act > n
  ref och M
  act ≤ M
  ref'

eller

n
  act > 1,02 n
  ref och M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref +

0,02 M
  max. mapped torque)

effekt och antingen vridmoment eller varvtal

Högsta operatörskrav

n
  act < n
  ref och M
  act ≥ M
  ref

eller

n
  act ≥ 0,98 n
  ref och M
  act < M
  ref

eller

n
  act < 0,98 n
  ref och M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref –

0,02 M
  max. mapped torque)

effekt och antingen vridmoment eller varvtal

8.

De slutliga provningsresultaten ska avrundas i ett steg till det antal decimaler som anges i tillämplig utsläppsstandard plus en signifikant siffra ytterligare, i enlighet med ASTM E 29-06B. Ingen avrundning av mellanliggande värden som leder till de slutliga bromsspecifika utsläppsvärdena får förekomma.

Beräkningen av kolväten och/eller icke-metankolväten baseras på följande molara kol-/väte-/syrekvoter (C/H/O) i bränslet:

| | CH1.86O0.006 för diesel (B7), |
| --- | --- |

CH1.86O0.006 för diesel (B7),

| | CH2.92O0.46 för etanol för särskilda motorer med kompressionständning (ED95), |
| --- | --- |

CH2.92O0.46 för etanol för särskilda motorer med kompressionständning (ED95),

| | CH1.93O0.032 för bensin (E10), |
| --- | --- |

CH1.93O0.032 för bensin (E10),

| | CH2.74O0.385 för etanol (E85), |
| --- | --- |

CH2.74O0.385 för etanol (E85),

| | CH2.525 för LPG (motorgas), |
| --- | --- |

CH2.525 för LPG (motorgas),

| | CH4 för naturgas och biometan. |
| --- | --- |

CH4 för naturgas och biometan.

Exempel på beräkningsförfaranden ges i tillägg 5 till denna bilaga.

Utsläppsberäkning i mol, i enlighet med bilaga 7 i global teknisk föreskrift nr 11 avseende avgasutsläppsprovningsprotokollet för mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (NRMM), är tillåten om typgodkännandemyndigheten på förhand godtar det.

8.1

Om koncentrationen mäts på torr bas ska den omvandlas till våt bas enligt nedanstående formel.

c
  w = kw
  × c
  d (12)

där

| c
  d | är koncentration på torr bas i ppm eller volymprocent, |
| --- | --- |
| kw | är korrektionsfaktorn för torr bas/våt bas (k
  w,a, k
  w,e, eller k
  w,d beroende på respektive använd ekvation). |

c
  d

är koncentration på torr bas i ppm eller volymprocent,

kw

är korrektionsfaktorn för torr bas/våt bas (k
  w,a, k
  w,e, eller k
  w,d beroende på respektive använd ekvation).

8.1.1

Image 49
  (13)

eller

Image 50
  (14)

eller

Image 51
  (15)

med

Image 52
  (16)

och

Image 53
  (17)

där

| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| --- | --- |
| w
  ALF | är bränslets vätehalt i massprocent, |
| q
  mf,i | är momentant bränslemassflöde i kg/s, |
| q
  mad,I | är momentant massflöde för torr inloppsluft i kg/s, |
| p
  r | är vattenångtrycket efter kylbad i kPa, |
| p
  b | är totalt atmosfärstryck i kPa, |
| w
  DEL | är bränslets kvävehalt i massprocent, |
| w
  EPS | är bränslets syrehalt i massprocent, |
| α | är bränslets molara väteförhållande, |
| c
  CO2 | är torr CO2-koncentration i %, |
| c
  CO | är torr CO-koncentration i %. |

H
  a

H

a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

w
  ALF

w

ALF

är bränslets vätehalt i massprocent,

q
  mf,i

q

mf,i

är momentant bränslemassflöde i kg/s,

q
  mad,I

q

mad,I

är momentant massflöde för torr inloppsluft i kg/s,

p
  r

p

r

är vattenångtrycket efter kylbad i kPa,

p
  b

p

b

är totalt atmosfärstryck i kPa,

w
  DEL

w

DEL

är bränslets kvävehalt i massprocent,

w
  EPS

w

EPS

är bränslets syrehalt i massprocent,

α

är bränslets molara väteförhållande,

c
  CO2

c

CO2

är torr CO2-koncentration i %,

2

c
  CO

c

CO

är torr CO-koncentration i %.

Ekvationerna 13 och 14 är i princip identiska med faktorn 1,008 i ekvationerna 13 och 15 då de är ett närmevärde för den noggrannare nämnaren i ekvation 14.

8.1.2

Image 54
  (18)

eller

Image 55
  (19)

med

Image 56
  (20)

där

| α | är bränslets molara väteförhållande, |
| --- | --- |
| c
  CO2w | är våt CO2-koncentration i %, |
| c
  CO2d | är torr CO2-koncentration i %, |
| H
  d | är utspädningsgasens fuktighet, i g vatten/kg torr luft, |
| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| D | är utspädningsfaktorn (se punkt 8.5.2.3.2). |

α

är bränslets molara väteförhållande,

c
  CO2w

är våt CO2-koncentration i %,

c
  CO2d

är torr CO2-koncentration i %,

H
  d

är utspädningsgasens fuktighet, i g vatten/kg torr luft,

H
  a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

D

är utspädningsfaktorn (se punkt 8.5.2.3.2).

8.1.3

Image 57
  (21)

Med

Image 58
  (22)

där

| H
  d | är utspädningsgasens fuktighet, i g vatten/kg torr luft. |
| --- | --- |

H
  d

är utspädningsgasens fuktighet, i g vatten/kg torr luft.

8.2

Eftersom NOx-utsläppen är beroende av omgivningens luftförhållanden, ska NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftfuktigheten med hjälp av de faktorer som anges i formlerna i punkterna 8.2.1 eller 8.2.2. Inloppsluftens fuktighet Ha kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

8.2.1

Image 59
  (23)

där

| H
  a | är inloppsluftens fuktighet, i g vatten/kg torr luft. |
| --- | --- |

H
  a

är inloppsluftens fuktighet, i g vatten/kg torr luft.

8.2.2

Image 60
  (24)

där

| H
  a | är inloppsluftens fuktighet, i g vatten/kg torr luft. |
| --- | --- |

H
  a

är inloppsluftens fuktighet, i g vatten/kg torr luft.

8.3

Provtagningsfiltrets massa ska korrigeras för bärkraft i luft. Korrigeringen för bärkraft beror på provtagningsfiltrets densitet, luftens densitet och densiteten hos vågens kalibreringsvikt, men ingen hänsyn tas till partiklarnas bärkraft. Korrigeringen för bärkraft ska tillämpas på både tareringsfiltermassa och bruttofiltermassa.

Om filtermaterialets densitet inte är känd ska följande densiteter användas:

| a) | Teflonbelagt glasfiberfilter: 2 300 kg/m3. |
| --- | --- |

a)

Teflonbelagt glasfiberfilter: 2 300 kg/m3.

| b) | Teflonmembranfilter: 2 144 kg/m3. |
| --- | --- |

b)

Teflonmembranfilter: 2 144 kg/m3.

| c) | Teflonmembranfilter med stödring av polymetylpenten: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

Teflonmembranfilter med stödring av polymetylpenten: 920 kg/m3.

För kalibreringsvikter i rostfritt stål ska densiteten 8 000 kg/m3 användas. Om kalibreringsvikterna är gjorda av annat material måste dess densitet vara känd.

Följande ekvation ska användas:

Image 61
  (25)

med

Image 62
  (26)

där

| m
  uncor | är okorrigerad partikelfiltermassa i mg, |
| --- | --- |
| ρ
  a | är luftens densitet i kg/m3, |
| ρ
  w | är densitet hos vågens kalibreringsvikt i kg/m3, |
| ρ
  f | är partikelprovtagningsfiltrets densitet i kg/m3, |
| p
  b | är totalt atmosfärstryck i kPa, |
| T
  a | är lufttemperaturen i vågens omgivning i K, |
| 28,836 | är luftens molmassa vid referensfuktigheten (282,5 K) i g/mol, |
| 8,3144 | är den molara gaskonstanten. |

m
  uncor

är okorrigerad partikelfiltermassa i mg,

ρ
  a

är luftens densitet i kg/m3,

ρ
  w

är densitet hos vågens kalibreringsvikt i kg/m3,

ρ
  f

är partikelprovtagningsfiltrets densitet i kg/m3,

p
  b

är totalt atmosfärstryck i kPa,

T
  a

är lufttemperaturen i vågens omgivning i K,

28,836

är luftens molmassa vid referensfuktigheten (282,5 K) i g/mol,

8,3144

är den molara gaskonstanten.

Partikelprovmassan mp, som används i punkterna 8.4.3 och 8.5.3, ska beräknas enligt följande:

Image 63
  (27)

där

| m
  f,G | är bruttopartikelfiltermassa korrigerad för bärkraft i mg, |
| --- | --- |
| m
  f,T | är tareringspartikelfiltermassa korrigerad för bärkraft i mg. |

m
  f,G

är bruttopartikelfiltermassa korrigerad för bärkraft i mg,

m
  f,T

är tareringspartikelfiltermassa korrigerad för bärkraft i mg.

8.4

De gasformiga ämnenas momentana koncentrationssignaler används för att beräkna massutsläppen genom att multiplicera med det momentana avgasmassflödet. Avgasernas massflöde kan mätas direkt eller beräknas med hjälp av metoden med mätning av flödena av inloppsluft och bränsle, metoden med spårgas eller metoden med mätning av inloppsluft och förhållandet mellan luft och bränsle. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de olika instrumentens reaktionstider. Skillnaderna ska korrigeras genom tidsjustering av signalerna. När det gäller partiklar, använder man avgasmassflödets signaler för att styra systemet med delflödesutspädning och för att ta ett prov som är proportionellt mot avgasmassflödet. Proportionalitetens kvalitet ska kontrolleras med hjälp av en regressionsanalys mellan provflödet och avgasflödet i enlighet med punkt 9.4.6.1. Den fullständiga provningsuppställningen visas översiktligt i figur 6.

Figur 6

Figur 6

Mätsystem för outspätt flöde/delflöde

Mätsystem för outspätt flöde/delflöde

Image 64

8.4.1

Bestämning av massflödet av outspädda avgaser

8.4.1.1

För att kunna beräkna utsläppen i de outspädda avgaserna och styra ett system med delflödesutspädning måste man känna till avgasmassflödet. För bestämning av avgasmassflödet kan någon av metoderna i punkterna 8.4.1.3–8.4.1.7 användas.

8.4.1.2

Vid utsläppsberäkningar ska reaktionstiden för var och en av de metoder som anges i punkterna 8.4.1.3–8.4.1.7 vara lika med eller mindre än analysatorns reaktionstid på ≤ 10 sekunder, enligt kravet i punkt 9.3.5.

För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs en snabbare reaktion. För delflödessystem med direktstyrning krävs en svarstid på ≤ 0,3 sekunder. När det gäller delflödessystem med look ahead-styrning, som bygger på resultaten från en tidigare provkörning, måste systemet för avgasflödesmätning ha en svarstid på ≤ 5 sekunder med en stigtid på ≤ 1 sekund. Systemets svarstid ska specificeras av instrumenttillverkaren. De kombinerade reaktionstidskraven för avgasflöde och system med delflödesutspädning framgår av punkt 9.4.6.1.

8.4.1.3

Direkt mätning av det momentana avgasflödet kan exempelvis ske med hjälp av

| a) | differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke (för närmare uppgifter se ISO 5167), |
| --- | --- |

a)

differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke (för närmare uppgifter se ISO 5167),

| b) | ultraljudsflödesmätare, |
| --- | --- |

b)

ultraljudsflödesmätare,

| c) | vortexflödesmätare. |
| --- | --- |

c)

vortexflödesmätare.

Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika mätfel som ger fel utsläppsvärden. Sådana försiktighetsåtgärder är till exempel omsorgsfull installation av utrustningen i motorns avgassystem enligt instrumenttillverkarens rekommendationer och god teknisk sed. Särskilt motorprestanda och utsläpp får inte påverkas av utrustningens installation.

Flödesmätarna ska uppfylla linjäritetskraven i punkt 9.2.

8.4.1.4

Mätning av luftflödet och bränsleflödet med lämpliga flödesmätare. Beräkningen av det momentana avgasflödet ska göras enligt följande formel:

qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f,i(28)

där

| qm

  ew,i | är momentant avgasmassflöde, i kg/s, |
| --- | --- |
| qm

  aw,i | är momentant massflöde av inloppsluft, i kg/s, |
| qm

  f,i | är momentant bränslemassflöde, i kg/s. |

qm

  ew,i

är momentant avgasmassflöde, i kg/s,

qm

  aw,i

är momentant massflöde av inloppsluft, i kg/s,

qm

  f,i

är momentant bränslemassflöde, i kg/s.

Flödesmätarna ska uppfylla linjäritetskraven i punkt 9.2, men ska vara tillräckligt exakta för att också uppfylla linjäritetskraven för avgasflödet.

8.4.1.5

Med metoden mäts koncentrationen av en spårgas i avgaserna.

En känd mängd inert gas (t.ex. rent helium) sprutas in som spårgas i avgasflödet. Gasen blandar sig med och späds ut av avgaserna men får inte reagera i avgasröret. Gasens koncentration i avgasprovet mäts.

För en fullständig blandning av spårgasen placeras avgasprovtagningssonden minst 1 m eller 30 gånger avgasrörets diameter, beroende på vilket värde som är störst, nedströms spårgasens insprutningspunkt. Provtagningssonden får placeras närmare insprutningspunkten, om man verifierat fullständig blandning genom att jämföra spårgasens koncentration med referenskoncentrationen när gasen sprutas in uppströms motorn.

Spårgasflödet ska ställas in så att spårgaskoncentrationen vid tomgångsvarvtal och efter blandning är lägre än fullt skalutslag på gasanalysatorn.

Beräkningen av avgasflödet ska göras enligt följande formel:

Image 65
  (29)

där

| qm

  ew,i | är momentant avgasmassflöde, i kg/s, |
| --- | --- |
| qv

  t | är spårgasflöde, i cm3/min, |
| c
  mix,i | är spårgasens momentana koncentration efter blandning, i ppm, |
| ρe | är avgasernas densitet, i kg/m3 (se tabell 5), |
| c
  b | är spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften, i ppm. |

qm

  ew,i

är momentant avgasmassflöde, i kg/s,

qv

  t

är spårgasflöde, i cm3/min,

c
  mix,i

är spårgasens momentana koncentration efter blandning, i ppm,

ρe

är avgasernas densitet, i kg/m3 (se tabell 5),

c
  b

är spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften, i ppm.

Spårgasens bakgrundskoncentration (c
  b) kan bestämmas som genomsnittet av de bakgrundskoncentrationer som mäts omedelbart före och efter provningen.

Om bakgrundskoncentrationen är lägre än 1 % av spårgasens koncentration efter blandning (c
  mix.i) vid maximalt avgasflöde, får man bortse från bakgrundskoncentrationen.

Det totala systemet ska uppfylla linjäritetskraven för avgasflöde i punkt 9.2.

8.4.1.6

Beräkning av avgasmassan utifrån luftflöde och luft-bränsleförhållande. Beräkningen av det momentana avgasmassflödet görs enligt formeln

Image 66
  (30)

med

Image 67
  (31)

Image 68
  (32)

där

| qqm

  aw,i | är momentant massflöde av inloppsluft, i kg/s, |
| --- | --- |
| A/F
  st | är stökiometriskt luft-bränsleförhållande, i kg/kg, |
| λi | är momentant förhållande för överflödig luft, |
| c
  CO2d | är torr CO2-koncentration, i %, |
| c
  COd | är torr CO-koncentration, i ppm, |
| c
  HCw | är våt kolvätekoncentration, i ppm. |

qqm

  aw,i

är momentant massflöde av inloppsluft, i kg/s,

A/F
  st

är stökiometriskt luft-bränsleförhållande, i kg/kg,

λi

är momentant förhållande för överflödig luft,

c
  CO2d

är torr CO2-koncentration, i %,

c
  COd

är torr CO-koncentration, i ppm,

c
  HCw

är våt kolvätekoncentration, i ppm.

Luftflödesmätare och luftanalysatorer ska uppfylla linjäritetskraven i punkt 9.2 och det totala systemet ska uppfylla linjäritetskraven för avgasflödet i punkt 9.2.

Om utrustning för mätning av luft-bränsleförhållanden, t.ex. en givare av zirconiatyp, används för mätning av förhållandet av överflödig luft ska den uppfylla kraven i punkt 9.3.2.7.

8.4.1.7

Denna omfattar beräkning av avgasmassan utifrån bränsleflöde och gasformiga avgaskomponenter som innehåller kol. Beräkningen av det momentana avgasmassflödet görs enligt formeln

Image 69
  (33)

med

k
  c= (cCO2d – cCO2d,a) x 0,5441 + cCOd/18522 + cHCw/17355 (34)

och

k
  fd = - 0,055586 x w
  ALF + 0,0080021 x w
  DEL + 0,0070046 x w
  EPS (35)

där

| qmf,i | är momentant bränslemassflöde i kg/s, |
| --- | --- |
| Ha | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| w
  BET | är bränslets kolhalt i massprocent, |
| w
  ALF | är bränslets vätehalt i massprocent, |
| w
  DEL | är bränslets kvävehalt i massprocent, |
| w
  EPS | är bränslets syrehalt i massprocent, |
| c
  CO2d | är torr CO2-koncentration i %, |
| c
  CO2d,a | är torr CO2-koncentration i inloppsluften i %, |
| c
  COd | är torr CO-koncentration i ppm, |
| c
  HCw | är våt kolvätekoncentration i ppm. |

qmf,i

är momentant bränslemassflöde i kg/s,

Ha

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

w
  BET

är bränslets kolhalt i massprocent,

w
  ALF

är bränslets vätehalt i massprocent,

w
  DEL

är bränslets kvävehalt i massprocent,

w
  EPS

är bränslets syrehalt i massprocent,

c
  CO2d

är torr CO2-koncentration i %,

c
  CO2d,a

är torr CO2-koncentration i inloppsluften i %,

c
  COd

är torr CO-koncentration i ppm,

c
  HCw

är våt kolvätekoncentration i ppm.

8.4.2

Bestämning av gasformiga ämnen

8.4.2.1

De gasformiga komponenterna i provningsmotorns outspädda avgaser ska mätas med de mät- och provtagningssystem som beskrivs i punkt 9.3 och tillägg 2 till denna bilaga. Utvärderingen av mätdata beskrivs i punkt 8.4.2.2.

Två beräkningsförfaranden beskrivs i punkterna 8.4.2.3 och 8.4.2.4, och de är likvärdiga för referensbränslet i bilaga 5. Förfarandet i punkt 8.4.2.3 är enklare, eftersom det bygger på en tabell med värden på u för förhållandet mellan komponent- och avgasdensitet. Förfarandet i punkt 8.4.2.4 är mer exakt för bränslen vars egenskaper avviker från specifikationerna i bilaga 5 men kräver grundämnesanalys av bränslets sammansättning.

8.4.2.2

Relevanta utsläppsdata ska registreras och lagras i enlighet med punkt 7.6.6.

För beräkning av de gasformiga komponenternas massutsläpp ska spår av de registrerade koncentrationerna och spår av avgasmassflödet synkroniseras med hjälp av den omvandlingstid som definieras i punkt 3.1. Därför ska svarstiden för avgasmassflödessystemet och varje avgasanalysator bestämmas i enlighet med punkt 8.4.1.2 respektive punkt 9.3.5 och registreras.

8.4.2.3

Föroreningarnas massa (g/provning) ska bestämmas genom beräkning av momentant massutsläpp från de outspädda koncentrationerna av föroreningar och avgasmassflödet, synkroniserat med avseende på omvandlingstiden enligt punkt 8.4.2.2. De momentana värdena ska integreras över cykeln och de integrerade värdena ska multipliceras med värdena på u i tabell 5. Om mätningen görs på torr bas, ska korrigering från torr till våt bas i enlighet med punkt 8.1 tillämpas på de momentana koncentrationsvärdena, innan andra beräkningar görs.

Vid beräkning av NOx ska massutsläppet där så är tillämpligt multipliceras med korrektionsfaktorn för luftfuktighet, kh,D, eller kh,G, bestämd i enlighet med punkt 8.2.

Följande ekvation ska användas:

m
  gas =
  Image 70
  (i g/provning) (36)

där

| u
  gas | är avgaskomponentens respektive värde enligt tabell 5, |
| --- | --- |
| c
  gas,i | är momentan koncentration av respektive komponent i avgaserna i ppm, |
| qm

  ew,i | är momentant avgasmassflöde i kg/s, |
| f | är datainsamlingsfrekvensen i Hz, |
| n | är antal mätningar. |

u
  gas

är avgaskomponentens respektive värde enligt tabell 5,

c
  gas,i

är momentan koncentration av respektive komponent i avgaserna i ppm,

qm

  ew,i

är momentant avgasmassflöde i kg/s,

f

är datainsamlingsfrekvensen i Hz,

n

är antal mätningar.

Tabell 5

Värden på u för outspädda avgaser och komponenternas densiteter

| Bränsle | ρe | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | Kolväten | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas
   (2) |
| Diesel (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanol
  (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Komprimerad naturgas (3) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (4) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| Motorgas (LPG) (5) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bensin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol
  (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Bränsle

ρe

Gas

NOx

CO

Kolväten

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (2)

Diesel (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Etanol

(ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

Komprimerad naturgas (3)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (4)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

Motorgas (LPG) (5)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Bensin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanol

(E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4

Föroreningarnas massa (g/provning) ska bestämmas genom beräkning av momentant massutsläpp från de outspädda koncentrationerna av föroreningarna, värdena på u och avgasmassflödet, synkroniserat med avseende på omvandlingstiden bestämd i enlighet med punkt 8.4.2.2, och de momentana värdena ska integreras över cykeln. Om mätningen görs på torr bas, ska korrigering från torr till våt bas i enlighet med punkt 8.1 tillämpas på de momentana koncentrationsvärdena, innan andra beräkningar görs.

Vid beräkning av NOx ska massutsläppet multipliceras med korrektionsfaktorn för luftfuktighet kh,D, eller kh,G, bestämd i enlighet med punkt 8.2.

Följande ekvation ska användas:

m
  gas =
  Image 71
  (i g/provning) (37)

där

| u
  gas | beräknas enligt ekvation 38 eller 39, |
| --- | --- |
| c
  gas,i | är momentan koncentration av respektive komponent i avgaserna i ppm, |
| qm

  ew,i | är momentant avgasmassflöde i kg/s, |
| f | är datainsamlingsfrekvensen i Hz, |
| n | är antal mätningar. |

u
  gas

beräknas enligt ekvation 38 eller 39,

c
  gas,i

är momentan koncentration av respektive komponent i avgaserna i ppm,

qm

  ew,i

är momentant avgasmassflöde i kg/s,

f

är datainsamlingsfrekvensen i Hz,

n

är antal mätningar.

De momentana värdena på u ska beräknas enligt följande:

u
  gas,

  i
   =M
  gas / (Me,i x 1 000) (38)

eller

u
  gas,i =ρgas / (ρe,i x 1,000) (39)

med

ρgas = M
  gas / 22.414 (40)

där

| M
  gas | är gaskomponentens molmassa i g/mol (se tillägg 5 till denna bilaga), |
| --- | --- |
| Me,i | är avgasens momentana molmassa i g/mol, |
| ρgas | är gaskomponentens densitet i kg/m3, |
| ρe,i | är avgasens momentana densitet i kg/m3. |

M
  gas

är gaskomponentens molmassa i g/mol (se tillägg 5 till denna bilaga),

Me,i

är avgasens momentana molmassa i g/mol,

ρgas

är gaskomponentens densitet i kg/m3,

ρe,i

är avgasens momentana densitet i kg/m3.

Avgasens molmassa, Me, ska härledas för en generell bränslesammansättning CHαOεNδSγ med antagandet att bränslet fullständigt förbränns enligt följande:

Image 72
  (41)

där

| qm

  aw,i | är momentant massflöde av inloppsluft på våt bas i kg/s, |
| --- | --- |
| qm

  f,i | är momentant bränslemassflöde i kg/s, |
| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| M
  a | är den torra inloppsluftens molmassa = 28,965 g/mol. |

qm

  aw,i

är momentant massflöde av inloppsluft på våt bas i kg/s,

qm

  f,i

är momentant bränslemassflöde i kg/s,

H
  a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

M
  a

är den torra inloppsluftens molmassa = 28,965 g/mol.

Avgasdensiteten ρe ska härledas enligt följande:

Image 73
  (42)

där

| qm

  ad,i | är momentant massflöde av inloppsluft på torr bas i kg/s, |
| --- | --- |
| qm

  f,i | är momentant bränslemassflöde i kg/s, |
| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| k
  fw | är den bränslespecifika faktorn för våta avgaser (ekvation 16) i punkt 8.1.1. |

qm

  ad,i

är momentant massflöde av inloppsluft på torr bas i kg/s,

qm

  f,i

är momentant bränslemassflöde i kg/s,

H
  a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

k
  fw

är den bränslespecifika faktorn för våta avgaser (ekvation 16) i punkt 8.1.1.

8.4.3

Bestämning av partiklar

8.4.3.1

Partikelmassan ska beräknas i enlighet med ekvation 27 i punkt 8.3. För utvärdering av partikelkoncentrationen ska den totala provmassa (m
  sep) som passerar genom filtret under provningscykeln registreras.

Om typgodkännandemyndigheten på förhand tillåter det får partikelmassan korrigeras för partikelnivån i utspädningsgasen, bestämd enligt punkt 7.5.6, i överensstämmelse med god teknisk sed och den specifika konstruktionen i det partikelmätningssystem som används.

8.4.3.2

Beroende på systemets konstruktion ska partikelmassan (g/provning) beräknas med någon av metoderna i punkt 8.4.3.2.1 eller 8.4.3.2.2 efter bärkraftskorrigering för partikelprovfiltret enligt punkt 8.3.

8.4.3.2.1

m
  PM = m
  p / (r
  s x 1 000) (43)

där

| m
  p | är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln, |
| --- | --- |
| r
  s | är genomsnittlig provkvot under provningscykeln, |

m
  p

är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln,

r
  s

är genomsnittlig provkvot under provningscykeln,

med

r
  s =
  Image 74
  (44)

där

| m
  se | är provmassa under cykeln i kg, |
| --- | --- |
| m
  ew | är totalt massflöde avgaser under cykeln i kg, |
| m
  sep | är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren, |
| m
  sed | är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln. |

m
  se

är provmassa under cykeln i kg,

m
  ew

är totalt massflöde avgaser under cykeln i kg,

m
  sep

är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren,

m
  sed

är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln.

Vid totalprovtagning är m
  sep och m
  sed identiska.

8.4.3.2.2

m
  PM =
  Image 75
  (45)

där

| m
  p | är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln, |
| --- | --- |
| m
  sep | är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren, |
| m
  edf | är massa i kg av ekvivalenta utspädda avgaser under cykeln. |

m
  p

är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln,

m
  sep

är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren,

m
  edf

är massa i kg av ekvivalenta utspädda avgaser under cykeln.

Den totala massan av ekvivalent massflöde av utspädda avgaser under hela provningscykeln ska bestämmas på följande sätt:

medf =
  Image 76
  (46)

qm

  edf,i = qm

  ew,i x r
  d,i (47)

r
  d,i =
  Image 77
  (48)

där

| qm

  edf,i | är momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser i kg/s, |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | är momentant avgasmassflöde, i kg/s, |
| r
  d,i | är momentant utspädningsförhållande, |
| qm

  dew,i | är momentant massflöde för utspädda avgaser i kg/s, |
| qm

  dw,i | är momentant massflöde för utspädningsgas i kg/s, |
| f | är datainsamlingsfrekvensen i Hz, |
| n | är antal mätningar. |

qm

  edf,i

är momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser i kg/s,

qm

  ew,i

är momentant avgasmassflöde, i kg/s,

r
  d,i

är momentant utspädningsförhållande,

qm

  dew,i

är momentant massflöde för utspädda avgaser i kg/s,

qm

  dw,i

är momentant massflöde för utspädningsgas i kg/s,

f

är datainsamlingsfrekvensen i Hz,

n

är antal mätningar.

8.5

De gasformiga komponenternas koncentrationssignaler, antingen från integration över cykeln eller från säckprovtagning, ska användas för beräkning av massutsläpp genom multiplikation med massflödet av de utspädda avgaserna. Massflödet av avgaserna ska mätas med ett system för konstant volymprovtagning (CVS), som kan använda en kolvpump (PDP), ett venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller ett subsoniskt venturirör (SSV) med eller utan flödeskompensering.

För säckprovtagning och partikelprovtagning ska ett proportionellt prov tas från de utspädda avgaserna i CVS-systemet. För ett system utan flödeskompensering ska provflödets förhållande till CVS-flödet inte variera med mer än ±2,5 % från provningens utgångspunkt. För ett system med flödeskompensering ska varje enskilt flöde vara konstant inom ±2,5 % av respektive flödesbörvärde.

Den fullständiga provningsuppställningen visas översiktligt i figur 7.

Figur 7

Figur 7

Översikt över system med fullflödesmätning

Översikt över system med fullflödesmätning

Image 78

8.5.1

Bestämning av utspätt avgasflöde

8.5.1.1

För att kunna beräkna utsläppen i de utspädda avgaserna måste man känna till de utspädda avgasernas massflöde. Det sammanlagda utspädda avgasflödet under cykeln (kg/provning) ska räknas fram med hjälp av mätvärdena från cykeln och motsvarande kalibreringsdata för flödesmätningsutrustningen (V
  0 för PDP, K
  V för CFV, C
  d för SSV) med hjälp av någon av de metoder som beskrivs i punkterna 8.5.1.2–8.5.1.4. Om det sammanlagda provflödet av partiklar (m
  sep) överskrider 0,5 % av det totala CVS-flödet (m
  ed), ska CVS-flödet korrigeras för msep, eller så ska partikelprovflödet återföras till CVS-systemet innan det når flödesmätaren.

8.5.1.2

Beräkningen av massflödet under cykeln ska göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ±6 K under hela provningscykeln med hjälp av en värmeväxlare:

Image 79
  (49)

där

| V
  0 | är gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden, i m3/varv, |
| --- | --- |
| n
  P | är sammanlagt antal pumpvarv per provning, |
| p
  p | är det absoluta trycket vid pumpinloppet, i kPa, |
| T | är de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet i K. |

V
  0

är gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden, i m3/varv,

n
  P

är sammanlagt antal pumpvarv per provning,

p
  p

är det absoluta trycket vid pumpinloppet, i kPa,

T

är de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet i K.

Vid användning av ett system med flödesberäkning (dvs. utan värmeväxlare) ska de momentana massutsläppen beräknas och integreras över cykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa enligt formeln

m
  ed,i = 1,293 x V
  0 x n
  P,i x p
  p x 273 / (101,3 x T) (50)

där

| n
  P,i | är sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall. |
| --- | --- |

n
  P,i

är sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall.

8.5.1.3

Beräkningen av massflödet under cykeln ska göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ±11 K under hela provningscykeln med hjälp av en värmeväxlare:

m
  ed = 1,293 x t x K
  v x p
  p / T
  0.5 (51)

där

| t | är cykelns längd i s, |
| --- | --- |
| K
  V | är kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden, |
| p
  p | är absolut tryck vid venturirörets inlopp i kPa. |
| T | är absolut temperatur vid venturirörets inlopp i K. |

t

är cykelns längd i s,

K
  V

är kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden,

p
  p

är absolut tryck vid venturirörets inlopp i kPa.

T

är absolut temperatur vid venturirörets inlopp i K.

Vid användning av ett system med flödesberäkning (dvs. utan värmeväxlare) ska de momentana massutsläppen beräknas och integreras över cykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa enligt formeln

m
  ed,i = 1,293 x Δti x K
  V x p
  p / T
  0.5 (52)

där

| Δti | är tidsintervallet i s. |
| --- | --- |

Δti

är tidsintervallet i s.

8.5.1.4

Beräkningen av massflödet under cykeln ska göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ±11 K under hela cykeln med hjälp av en värmeväxlare:

m
  ed = 1,293 x Q
  SSV (53)

med

Image 80
  (54)

där

| A
  0 | är 0,005692 i SI-enheter av

  , |
| --- | --- |
| d
  V | är SSV-mynningens diameter i mm, |
| C
  d | är SSV-rörets utsläppskoefficient, |
| p
  p | är absolut tryck vid venturirörets inlopp i kPa. |
| T | är temperatur vid venturirörets inlopp i K, |
| r
  p | är förhållandet mellan SSV-mynningen och inloppets absoluta statiska tryck

  , |
| r
  D | är förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inlopprörets innerdiameter D. |

A
  0

är 0,005692 i SI-enheter av
  Image 81
  ,

d
  V

är SSV-mynningens diameter i mm,

C
  d

är SSV-rörets utsläppskoefficient,

p
  p

är absolut tryck vid venturirörets inlopp i kPa.

T

är temperatur vid venturirörets inlopp i K,

r
  p

är förhållandet mellan SSV-mynningen och inloppets absoluta statiska tryck
  Image 82
  ,

r
  D

är förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inlopprörets innerdiameter D.

Vid användning av ett system med flödesberäkning (dvs. utan värmeväxlare) ska de momentana massutsläppen beräknas och integreras över cykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa enligt formeln

m
  ed = 1.293 x Q
  SSV x Δt
  i (55)

där

| Δt
  i | är tidsintervallet i s. |
| --- | --- |

Δt
  i

är tidsintervallet i s.

Realtidsberäkningen ska påbörjas antingen med ett rimligt värde på C
  d, såsom 0,98, eller ett rimligt värde på Q
  ssv. Om beräkningen påbörjas med Q
  ssv, ska det första Q
  ssv-värdet användas för utvärdering av Reynoldstalet.

Under alla utsläppsprov ska Reynoldstalet vid SSV-mynningen vara ungefär lika stort som de Reynoldstal som använts för härledning av kalibreringskurvan enligt punkt 9.5.4.

8.5.2

Bestämning av gasformiga ämnen

8.5.2.1

De gasformiga komponenterna av de utspädda avgaser som avges av provningsmotorn ska mätas med de metoder som anges i tillägg 2 till denna bilaga. Avgaserna ska spädas ut med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve. Fullflödessystemets flödeskapacitet ska vara såpass stor att kondens i utspädnings- och provtagningssystemen elimineras helt. Förfarandena för utvärdering av mätdata och beräkning beskrivs i punkterna 8.5.2.2 och 8.5.2.3.

8.5.2.2

Relevanta utsläppsdata ska registreras och lagras i enlighet med punkt 7.6.6.

8.5.2.3

Beräkning av massutsläpp

8.5.2.3.1

För system med värmeväxlare ska massan av föroreningar bestämmas med följande ekvation:

m
  gas = u
  gas x c
  gas x m
  ed (in g/test) (56)

där

| u
  gas | är avgaskomponentens respektive värde enligt tabell 6, |
| --- | --- |
| c
  gas | är komponentens genomsnittliga bakgrundskorrigerade koncentration i ppm, |
| m
  ed | är total massa av utspädda avgaser från cykeln i kg. |

u
  gas

är avgaskomponentens respektive värde enligt tabell 6,

c
  gas

är komponentens genomsnittliga bakgrundskorrigerade koncentration i ppm,

m
  ed

är total massa av utspädda avgaser från cykeln i kg.

Om detta mäts på torr bas ska korrektion från torr till våt bas enligt punkt 8.1 tillämpas.

Vid beräkning av NOx ska massutsläppet multipliceras, om tillämpligt, med korrektionsfaktorn för luftfuktighet kh,D, eller kh,G, bestämd i enlighet med punkt 8.2.

De respektive u-värdena anges i tabell 6. Vid beräkning av värdena på ugas antas de utspädda avgasernas densitet vara lika med luftens densitet. Således är värdena på ugas identiska för enskilda gaskomponenter men olika för kolväten.

Tabell 6

Värden på u för utspädda avgaser och komponenternas densiteter

| Bränsle | ρde | | | Gas | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | Kolväten | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (6) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas (7) | | | |
| Diesel (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Komprimerad naturgas (8) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (9) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Bensin (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| Etanol (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Bränsle

ρde

Gas

NOx

CO

Kolväten

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(6)

1,9636

1,4277

0,716

ugas (7)

Diesel (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

Etanol (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

Komprimerad naturgas (8)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (9)

0,001519

0,001104

0,000553

Propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Bensin (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

Etanol (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

Alternativt kan värdena på u beräknas med den exakta beräkningsmetod som allmänt beskrivs i punkt 8.4.2.4, enligt följande:

Image 83
  (57)

där

| M
  gas | är gaskomponentens molmassa i g/mol (se tillägg 5 till denna bilaga), |
| --- | --- |
| M
  e | är avgasernas molmassa i g/mol, |
| M
  d | är utspädningsgasens molmassa = 28,965 g/mol, |
| D | är utspädningsfaktorn (se punkt 8.5.2.3.2). |

M
  gas

är gaskomponentens molmassa i g/mol (se tillägg 5 till denna bilaga),

M
  e

är avgasernas molmassa i g/mol,

M
  d

är utspädningsgasens molmassa = 28,965 g/mol,

D

är utspädningsfaktorn (se punkt 8.5.2.3.2).

8.5.2.3.2

Den genomsnittliga bakgrundskoncentrationen av gasformiga föroreningar i utspädningsgasen ska subtraheras från de uppmätta koncentrationerna så att nettokoncentrationerna av föroreningar fås. Genomsnittsvärdena för bakgrundskoncentrationerna kan bestämmas med hjälp av provtagningssäck eller genom kontinuerlig mätning med integration. Följande ekvation ska användas:

c
  gas = c
  gas,e - c
  d x (1 - (1/D)) (58)

där

| c
  gas,e | är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna, |
| --- | --- |
| c
  d | är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i utspädningsgasen, |
| D | är utspädningsfaktorn. |

c
  gas,e

är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna,

c
  d

är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i utspädningsgasen,

D

är utspädningsfaktorn.

Utspädningsfaktorn ska beräknas enligt formeln

| a) | Diesel- och motorgasdrivna motorer

  D =

  (59) |
| --- | --- |

a)

Diesel- och motorgasdrivna motorer

D =
  Image 84
  (59)

| b) | Naturgasdrivna motorer
  D =

  (60)
  där


  c
  CO2,e | är koncentration i volymprocent på våt bas av CO2 i de utspädda avgaserna, |
| --- | --- | --- |
| c
  HC,e | är koncentration, i ppm C1, av kolväten i de utspädda avgaserna, |
| c
  NMHC,e | är koncentration, i ppm C1, av NMHC i de utspädda avgaserna, |
| c
  CO,e | är koncentration i ppm av CO i de utspädda avgaserna, |
| F
  S | är den stökiometriska faktorn. |

b)

Naturgasdrivna motorer

D =
  Image 85
  (60)

där

c
  CO2,e

är koncentration i volymprocent på våt bas av CO2 i de utspädda avgaserna,

c
  HC,e

är koncentration, i ppm C1, av kolväten i de utspädda avgaserna,

c
  NMHC,e

är koncentration, i ppm C1, av NMHC i de utspädda avgaserna,

c
  CO,e

är koncentration i ppm av CO i de utspädda avgaserna,

F
  S

är den stökiometriska faktorn.

Den stökiometriska faktorn ska beräknas enligt formeln

FS =
  Image 86
  (61)

där

| α | är bränslets molara vätekvot (H/C). |
| --- | --- |

α

är bränslets molara vätekvot (H/C).

Om bränslesammansättningen inte är känd får följande stökiometriska faktor användas som alternativ:

| F
  S (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (motorgas) | = | 11,6 |
| F
  S (naturgas) | = | 9,5 |
| F
  S (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11.5 |

F
  S (diesel)

=

13,4

F
  S (motorgas)

=

11,6

F
  S (naturgas)

=

9,5

F
  S (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11.5

8.5.2.3.3

För system utan värmeväxlare ska massan av föroreningar (g per provning) bestämmas genom beräkning av de momentana massutsläppen och integrering av dessa momentana värden över provningscykeln. Vidare ska bakgrundskorrigeringen göras direkt på de momentana koncentrationsvärdena. Följande ekvation ska användas:

mgas =
  Image 87
  (62)

där

| c
  gas,e | är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna, |
| --- | --- |
| c
  d | är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i utspädningsgasen, |
| m
  ed,i | är de utspädda avgasernas momentana massa i kg, |
| m
  ed | är total massa i kg för utspädda avgaser under cykeln, |
| u
  gas | är värde från tabell 6, |
| D | är utspädningsfaktorn. |

c
  gas,e

är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna,

c
  d

är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i utspädningsgasen,

m
  ed,i

är de utspädda avgasernas momentana massa i kg,

m
  ed

är total massa i kg för utspädda avgaser under cykeln,

u
  gas

är värde från tabell 6,

D

är utspädningsfaktorn.

8.5.3

Bestämning av partiklar

8.5.3.1

Partikelmassan (g/provning) ska beräknas efter bärkraftskorrigering för partikelprovfiltret enligt punkt 8.3 på följande sätt:

mPM =
  Image 88
  (63)

där

| m
  p | är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln, |
| --- | --- |
| m
  sep | är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren, |
| m
  ed | är massa i kg av utspädda avgaser under cykeln, |

m
  p

är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln,

m
  sep

är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren,

m
  ed

är massa i kg av utspädda avgaser under cykeln,

med

m
  sep = m
  set - m
  ssd (64)

där

| m
  set | är massa i kg av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret, |
| --- | --- |
| m
  ssd | är massa i kg av den sekundära utspädningsgasen. |

m
  set

är massa i kg av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret,

m
  ssd

är massa i kg av den sekundära utspädningsgasen.

Om partikelbakgrundsnivån i utspädningsgasen bestäms i enlighet med punkt 7.5.6 får partikelmassan bakgrundskorrigeras. I så fall ska partikelmassan (g/provning) beräknas enligt följande:

mPM =
  Image 89
  (65)

där

| m
  sep | är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren, |
| --- | --- |
| m
  ed | är massa i kg av utspädda avgaser under cykeln, |
| m
  sd | är massa i kg av utspädningsgas som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar, |
| m
  b | är massa i mg av uppsamlade bakgrundspartiklar från utspädningsgasen, |
| D | är utspädningsfaktor såsom den bestämts i punkt 8.5.2.3.2. |

m
  sep

är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren,

m
  ed

är massa i kg av utspädda avgaser under cykeln,

m
  sd

är massa i kg av utspädningsgas som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar,

m
  b

är massa i mg av uppsamlade bakgrundspartiklar från utspädningsgasen,

D

är utspädningsfaktor såsom den bestämts i punkt 8.5.2.3.2.

8.6

Allmänna beräkningar

8.6.1

Med avseende på kontroll av avdrift i punkt 7.8.4, ska korrigerade koncentrationsvärden beräknas enligt följande:

Image 90
  (66)

där

| c
  ref,z | är referenskoncentration i nollställningsgasen (vanligen noll) i ppm, |
| --- | --- |
| c
  ref,s | är referenskoncentration i spänngasen i ppm, |
| c
  pre,z | är analysatorkoncentration av nollställningsgasen före provning i ppm, |
| c
  pre,s | är analysatorkoncentration av spänngasen före provning i ppm, |
| c
  post,z | är analysatorkoncentration av nollställningsgasen efter provning i ppm, |
| c
  post,s | är analysatorkoncentration av spänngasen efter provning i ppm, |
| cgas | är provningsgasens koncentration i ppm. |

c
  ref,z

är referenskoncentration i nollställningsgasen (vanligen noll) i ppm,

c
  ref,s

är referenskoncentration i spänngasen i ppm,

c
  pre,z

är analysatorkoncentration av nollställningsgasen före provning i ppm,

c
  pre,s

är analysatorkoncentration av spänngasen före provning i ppm,

c
  post,z

är analysatorkoncentration av nollställningsgasen efter provning i ppm,

c
  post,s

är analysatorkoncentration av spänngasen efter provning i ppm,

cgas

är provningsgasens koncentration i ppm.

Två uppsättningar specifika utsläppsresultat ska beräknas för varje komponent i enlighet med punkt 8.6.3, efter att alla andra korrigeringar har tillämpats. En uppsättning ska beräknas med okorrigerade koncentrationer och en annan uppsättning ska beräknas med koncentrationer som korrigerats för avdrift i enlighet med ekvation 66.

Beroende på det mätsystem och den beräkningsmetod som används ska det okorrigerade utsläppsresultatet beräknas med någon av ekvationerna 36, 37, 56, 58 respektive 62. För beräkning av de korrigerade utsläppen ska cgas i ekvationerna 36, 37, 56, 58 respektive 62 bytas ut mot ccor i ekvation 66. Om momentana koncentrationsvärden cgas,i används i respektive ekvation, ska det korrigerade värdet även användas som momentant värde ccor,i. I ekvationerna 58 och 62 ska korrektionen tillämpas på både den uppmätta koncentrationen och bakgrundskoncentrationen.

Jämförelse ska göras såsom en procentandel av det okorrigerade resultatet. Skillnaden mellan okorrigerade och korrigerade bromsspecifika utsläppsvärden ska ligga inom det största av ±4 % av de okorrigerade bromsspecifika utsläppsvärdena eller ±4 % av respektive gränsvärde. Om avdriften är större än 4 % ska provningen ogiltigförklaras.

Om korrigering av avdrift tillämpas ska endast de avdriftskorrigerade utsläppsresultaten användas vid rapportering av utsläpp.

8.6.2

Beräkningen av NMHC och CH4 beror på den kalibreringsmetod som används. Den flamjoniseringsdetektor som används vid mätningen utan icke-metanavskiljare (undre vägen i figur 11 i tillägg 2 till denna bilaga) ska kalibreras med propan. Vid kalibrering av flamjoniseringsdetektorn i serie med icke-metanavskiljaren (övre vägen i figur 11 i tillägg 2 till denna bilaga) är följande metoder tillåtna:

| a) | Kalibreringsgas – propan, propan passerar förbi icke-metanavskiljaren. |
| --- | --- |

a)

Kalibreringsgas – propan, propan passerar förbi icke-metanavskiljaren.

| b) | Kalibreringsgas – metan, metan passerar genom icke-metanavskiljaren. |
| --- | --- |

b)

Kalibreringsgas – metan, metan passerar genom icke-metanavskiljaren.

Koncentrationen av NMHC och CH4 ska beräknas enligt följande för a:

Image 91
  =
  Image 92
  (67)

Image 93
  =
  Image 94
  (68)

Koncentrationen av NMHC och CH4 ska beräknas enligt följande för b:

Image 95
  =
  Image 96
  (67a)

Image 97
  =
  Image 98
  (68a)

där

| c
  HC(w/NMC) | är kolvätekoncentration då provgasflödet passerar genom icke-metanavskiljaren i ppm, |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | är kolvätekoncentration då provgasflödet passerar förbi icke-metanavskiljaren i ppm, |
| r
  h | är metanets reaktionsfaktor bestämd enligt punkt 9.3.7.2, |
| E
  M | är verkningsgrad för metan bestämd enligt punkt 9.3.8.1, |
| E
  E | är verkningsgrad för etan bestämd enligt punkt 9.3.8.2. |

c
  HC(w/NMC)

är kolvätekoncentration då provgasflödet passerar genom icke-metanavskiljaren i ppm,

c
  HC(w/oNMC)

är kolvätekoncentration då provgasflödet passerar förbi icke-metanavskiljaren i ppm,

r
  h

är metanets reaktionsfaktor bestämd enligt punkt 9.3.7.2,

E
  M

är verkningsgrad för metan bestämd enligt punkt 9.3.8.1,

E
  E

är verkningsgrad för etan bestämd enligt punkt 9.3.8.2.

Om rh < 1,05, kan den utelämnas i ekvationerna 67, 67a och 68a.

8.6.3

De specifika utsläppen egas eller ePM (g/kWh) ska beräknas för varje enskild komponent på följande sätt, beroende på typ av provningscykel.

För WHSC, WHTC med varmstart eller WHTC med kallstart ska följande ekvation användas:

Image 99
  (69)

där

| m | är massutsläpp för komponenten i g/provning, |
| --- | --- |
| W
  act | är faktiskt cykelarbete i kWh, som fastställts enligt punkt 7.8.6. |

m

är massutsläpp för komponenten i g/provning,

W
  act

är faktiskt cykelarbete i kWh, som fastställts enligt punkt 7.8.6.

För WHTC ska det slutliga provresultatet vara ett viktat medelvärde av kallstartsprov och varmstartsprov enligt följande ekvation:

Image 100
  (70)

där

| m
  cold | är massutsläpp av komponenten vid kallstartsprovningen i g/provning, |
| --- | --- |
| m
  hot | är massutsläpp av komponenten vid varmstartsprovningen i g/provning, |
| W
  act,cold | är det faktiska cykelarbetet vid kallstartsprovningen i kWh, |
| W
  act,hot | är det faktiska cykelarbetet vid varmstartsprovningen i kWh. |

m
  cold

är massutsläpp av komponenten vid kallstartsprovningen i g/provning,

m
  hot

är massutsläpp av komponenten vid varmstartsprovningen i g/provning,

W
  act,cold

är det faktiska cykelarbetet vid kallstartsprovningen i kWh,

W
  act,hot

är det faktiska cykelarbetet vid varmstartsprovningen i kWh.

Om periodisk regenerering enligt punkt 6.6.2 är tillämplig, ska regenereringsjusteringsfaktorerna k
  r,u eller k
  r,d multipliceras med respektive adderas till det specifika utsläppsresultat e som fastställts i ekvationerna 69 och 70.

9.

Denna bilaga innehåller inga närmare krav på utrustning eller system för mätning av flöde, tryck och temperatur. I stället anges endast linjäritetskraven för sådan utrustning eller sådana system som krävs för utförande av utsläppsprovning i punkt 9.2.

9.1

En motordynamometer med adekvata egenskaper för tillämplig provningscykel som beskrivs i punkterna 7.2.1 och 7.2.2 ska användas.

Mätutrustning för vridmoment och varvtal ska möjliggöra en mätnoggrannhet för vevaxelns effekt som krävs för att följa kontrollkraven för cykeln. Ytterligare beräkningar kan bli nödvändiga. Mätutrustningens noggrannhet ska vara sådan att linjäritetskraven i tabell 7 i punkt 9.2 inte överskrids.

9.2

Kalibreringen av alla mätinstrument och mätsystem ska vara spårbar till nationella (internationella) standarder. Mätinstrument och mätsystem ska uppfylla linjäritetskraven i tabell 7. Linjäritetskontroll enligt punkt 9.2.1 ska utföras för gasanalysatorerna minst var tredje månad, eller så snart som systemet repareras eller ändras på ett sätt som kan påverka kalibreringen. För andra instrument och system ska linjäriteten kontrolleras i enlighet med förfaranden för internrevision, av instrumenttillverkaren eller i enlighet med kraven i ISO 9000.

Tabell 7

Linjäritetskrav på instrument och mätsystem

| Mätsystem | |χmin × (a1 - 1)+ a0| | Lutning
  a1 | Standardfel
  SEE | Determinationskoefficient
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Motorvarvtal | ≤ 0,05 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Motorns vridmoment | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Bränsleflöde | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Luftflöde | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Avgasflöde | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Flöde av utspädningsgas | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Utspätt avgasflöde | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Provflöde | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gasanalysatorer | ≤ 0,5 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gasdelare | ≤ 0,5 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Temperaturer | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Tryck | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Partikelvåg | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mätsystem

|χmin × (a1 - 1)+ a0|

Lutning

a1

Standardfel

SEE

Determinationskoefficient

r2

Motorvarvtal

≤ 0,05 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Motorns vridmoment

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Bränsleflöde

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Luftflöde

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Avgasflöde

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Flöde av utspädningsgas

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Utspätt avgasflöde

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Provflöde

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gasanalysatorer

≤ 0,5 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gasdelare

≤ 0,5 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Temperaturer

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Tryck

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Partikelvåg

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1

Linjäritetskontroll

9.2.1.1

Linjäriteten ska kontrolleras för varje mätsystem som förtecknas i tabell 7. Minst 10 referensvärden, eller såsom annars anges, ska tillföras mätsystemet. Vid linjäritetsverifieringar för fristående tryck och temperaturer, ska minst tre referensvärden väljas. De uppmätta värdena ska jämföras med referensvärden med hjälp av linjär regression enligt minstakvadratmetoden i enlighet med ekvation 11 i punkt 7.8.7. De största tillåtna värdena i tabell 7 avser största värden som förväntas under provning.

9.2.1.2

Mätsystemen ska värmas upp enligt instrumenttillverkarens rekommendationer. Mätsystemen ska köras vid specificerade temperaturer, tryck och flöden.

9.2.1.3

Linjäriteten ska kontrolleras för varje normalt använt driftsintervall med följande steg:

| a) | Instrumentet ska nollställas genom att en nollsignal påförs. För gasanalysatorer ska renad syntetisk luft (eller kväve) ledas in direkt till analysatorns intag. |
| --- | --- |

a)

Instrumentet ska nollställas genom att en nollsignal påförs. För gasanalysatorer ska renad syntetisk luft (eller kväve) ledas in direkt till analysatorns intag.

| b) | Instrumentet ska spännas genom att en spännsignal påförs. För gasanalysatorer ska en lämplig spänngas ledas in direkt till analysatorns intag. |
| --- | --- |

b)

Instrumentet ska spännas genom att en spännsignal påförs. För gasanalysatorer ska en lämplig spänngas ledas in direkt till analysatorns intag.

| c) | Nollställningsförfarandet enligt a ska upprepas. |
| --- | --- |

c)

Nollställningsförfarandet enligt a ska upprepas.

| d) | Kontrollen ska utföras genom att minst 10 referensvärden (inkl. noll) påförs, som ligger inom intervallet noll till det högsta värde som förväntas under utsläppsprovningen. För gasanalysatorer ska kända gaskoncentrationer i enlighet med punkt 9.3.3.2 ledas in direkt till analysatorns intag. |
| --- | --- |

d)

Kontrollen ska utföras genom att minst 10 referensvärden (inkl. noll) påförs, som ligger inom intervallet noll till det högsta värde som förväntas under utsläppsprovningen. För gasanalysatorer ska kända gaskoncentrationer i enlighet med punkt 9.3.3.2 ledas in direkt till analysatorns intag.

| e) | Med en datainsamlingsfrekvens på minst 1 Hz ska referensvärdena mätas och mätvärdena registreras under 30 sekunder. |
| --- | --- |

e)

Med en datainsamlingsfrekvens på minst 1 Hz ska referensvärdena mätas och mätvärdena registreras under 30 sekunder.

| f) | De aritmetiska medelvärdena under perioden på 30 sekunder ska användas för att beräkna parametrarna för linjär regression enligt minstakvadratmetoden enligt ekvation 11 i punkt 7.8.7. |
| --- | --- |

f)

De aritmetiska medelvärdena under perioden på 30 sekunder ska användas för att beräkna parametrarna för linjär regression enligt minstakvadratmetoden enligt ekvation 11 i punkt 7.8.7.

| g) | Parametrarna för linjär regression ska uppfylla kraven i tabell 7 i punkt 9.2. |
| --- | --- |

g)

Parametrarna för linjär regression ska uppfylla kraven i tabell 7 i punkt 9.2.

| h) | Nollställningen ska kontrolleras på nytt och kontrollen upprepas vid behov. |
| --- | --- |

h)

Nollställningen ska kontrolleras på nytt och kontrollen upprepas vid behov.

9.3

Gasutsläppsmätning och provtagningssystem

9.3.1

Specifikationer av analysatorerna

9.3.1.1

Analysatorerna ska ha mätområde och reaktionstid som är lämpliga med avseende på den nödvändiga noggrannheten för mätning av avgaskomponenter under transienta och fortvariga förhållanden.

Utrustningens elektromagnetiska kompatibilitet (EMC) ska ligga på en sådan nivå att ytterligare fel minimeras.

9.3.1.2

Noggrannheten, definierad som avvikelsen mellan analysatorns avläsning och referensvärdet, får inte överskrida ±2 % av avläst värde eller ±0,3 % av fullt skalutslag, beroende på vad som är störst.

9.3.1.3

Repeterbarheten, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid 10 upprepade utslag från en given kalibrering eller spänngas, får inte vara större än ±1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje område över 155 ppm (eller ppm C) som används eller ±2 % av varje område under 155 ppm (eller ppm C) som används.

9.3.1.4

Analysatorns största utslagsvariation för nollställnings- och kalibrerings- eller spänngaser under varje tiosekundersperiod får inte överskrida 2 % av fullt skalutslag för samtliga de mätområden som används.

9.3.1.5

Nollpunktsavdriften ska anges av instrumentets tillverkare.

9.3.1.6

Spännreaktionsavdriften ska anges av instrumentets tillverkare.

9.3.1.7

Stigtiden för analysatorn i mätsystemet får inte överstiga 2,5 s.

9.3.1.8

Avgaserna kan mätas våta eller torra. Torkanordningen (om sådan används) ska ha minimal inverkan på koncentrationen av de gaser som mäts. Kemiska vattenavskiljare är inte en godtagbar metod för att avlägsna vatten från provet.

9.3.2

Gasanalysatorer

9.3.2.1

I punkterna 9.3.2.2–9.3.2.7 beskrivs de mätprinciper som ska användas. En detaljerad beskrivning av mätsystemen finns i tillägg 2 till denna bilaga. De gaser som ska mätas ska analyseras med hjälp av följande instrument. För olinjära analysatorer är det tillåtet att använda linjäriseringskretsar.

9.3.2.2

Kolmonoxidanalysatorn ska vara av typen icke-dispersiv infrarödabsorption (NDIR).

9.3.2.3

Koldioxidanalysatorn ska vara av typen icke-dispersiv infrarödabsorption (NDIR).

9.3.2.4

Kolväteanalysatorn ska vara av typen uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) med uppvärmda detektorer, ventiler, rörledningar osv., så att gasens temperatur hålls vid 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). För naturgasdrivna motorer och gnisttändningsmotorer får kolväteanalysatorn vara av typen icke-uppvärmd flamjoniseringsdetektor (FID) beroende på vilken metod som används (se punkt A.2.1.3 i tillägg 2 till denna bilaga).

9.3.2.5

Bestämningen av metan och icke-metankolvätefraktionen ska göras med en uppvärmd icke-metanavskiljare kopplad i serie med två flamjoniseringsdetektorer (FID) enligt punkterna A.2.1.4 och A.2.1.5 i tillägg 2 till denna bilaga. Komponenternas koncentration ska bestämmas enligt punkt 8.6.2.

9.3.2.6

Två mätinstrument specificeras för mätning av NOx och endera kan användas under förutsättning att det uppfyller de kriterier som anges i punkt 9.3.2.6.1 respektive 9.3.2.6.2. Vid bestämning av huruvida ett alternativt mätförfarande är ett likvärdigt system, i enlighet med punkt 5.1.1, är endast CLD tillåten.

9.3.2.6.1

Analysatorn för kväveoxider ska vara av typen kemiluminiscensdetektor (CLD) eller uppvärmd kemiluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO-omvandlare, om mätningen görs på torr bas. Om mätningen görs på våt bas ska en HCLD med omvandlare som hålls över 328 K (55 °C) användas, förutsatt att vattendämpningskontrollen (se punkt 9.3.9.2.2) utförts med tillfredsställande resultat. Provtagningsbanan ska för både CLD och HCLD ha en väggtemperatur på mellan 328 K och 473 K (55 °C–200 °C) fram till omvandlaren (torr mätning) respektive analysatorn (våt mätning).

9.3.2.6.2

En icke-dispersiv ultraviolettanalysator (NDUV) ska användas för att mäta koncentrationen av NOx. Om NDUV-analysatorn endast mäter NO, ska en NO2/NO-omvandlare placeras före NDUV-analysatorn. NDUV-temperaturen ska bibehållas för att förhindra att vatten kondenseras, om inte en vattenavskiljare har installerats före NO2/NO-omvandlaren eller före analysatorn.

9.3.2.7

Utrustningen för mätning av luft-bränsleförhållandet, som används för att bestämma avgasflödet i enlighet med punkt 8.4.1.6, ska vara en sensor med stort mätområde eller en lambdasensor av Zirconia-typ. Sensorn ska monteras direkt i avgasröret där avgastemperaturen är tillräckligt hög för att eliminera vattenkondensering.

Noggrannheten för sensorn med inbyggd elektronik ska ligga inom:

| ±3 % av avläst värde | för | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ±5 % av avläst värde | för | 2 ≤ λ < 5 |
| ±10 % av avläst värde | för | 5 ≤ λ |

±3 % av avläst värde

för

λ < 2

±5 % av avläst värde

för

2 ≤ λ < 5

±10 % av avläst värde

för

5 ≤ λ

Ovannämnda noggrannhetskrav ska uppfyllas genom att man kalibrerar sensorn enligt instrumenttillverkarens anvisningar.

9.3.3

Livslängden ska respekteras för samtliga gaser.

9.3.3.1

Den renhet som krävs hos gaserna fastställs genom de föroreningsgränser som anges nedan. Följande gaser måste finnas tillgängliga vid genomförandet av provet:

| a) | För outspädda avgaser
  Renad kvävgas
  (Förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  Renad syrgas (renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2)
  Väte-heliumblandning (bränsle till FID-brännare)
  (40 ± 1 % väte, resten helium)
  (Förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  Renad syntetisk luft
  (Förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (Syrehalt 18–21 volymprocent) |
| --- | --- |

a)

För outspädda avgaser

Renad kvävgas

(Förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Renad syrgas (renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2)

Väte-heliumblandning (bränsle till FID-brännare)

(40 ± 1 % väte, resten helium)

(Förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Renad syntetisk luft

(Förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Syrehalt 18–21 volymprocent)

| b) | För utspädda avgaser (alternativ för outspädda avgaser)
  Renad kvävgas
  (Förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  Renad syrgas
  (renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2)
  Väte-heliumblandning (bränsle till FID-brännare)
  (40 ± 1 % väte, resten helium)
  (Förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  Renad syntetisk luft
  (Förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (syrehalt 20,5–21,5 volymprocent)
  Om gasflaskor inte finns tillgängliga kan en gasrenare användas, om föroreningsnivåerna kan bevisas. |
| --- | --- |

b)

För utspädda avgaser (alternativ för outspädda avgaser)

Renad kvävgas

(Förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

Renad syrgas

(renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2)

Väte-heliumblandning (bränsle till FID-brännare)

(40 ± 1 % väte, resten helium)

(Förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

Renad syntetisk luft

(Förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(syrehalt 20,5–21,5 volymprocent)

Om gasflaskor inte finns tillgängliga kan en gasrenare användas, om föroreningsnivåerna kan bevisas.

9.3.3.2

Blandningar av gaser med följande kemiska sammansättning ska finnas tillgängliga, om tillämpligt. Andra gaskombinationer är tillåtna, förutsatt att gaserna inte reagerar med varandra. Den av tillverkaren angivna sista användningsdagen för kalibreringsgaserna ska antecknas.

C3H8 och renad syntetisk luft (se punkt 9.3.3.1).

CO och renad kvävgas.

NO och renad kvävgas.

NO2 och renad syntetisk luft.

CO2 och renad kvävgas.

CH4 och renad syntetisk luft.

C2H6 och renad syntetisk luft.

Den verkliga koncentrationen hos en kalibrerings- och spänngas ska ligga inom ± 1 % av nominellt värde och ska vara spårbar till nationella eller internationella standarder. Alla koncentrationer av kalibreringsgas ska anges på volymbas (volymprocent eller volym-ppm).

9.3.3.3

De gaser som används för kalibrering och inställning av mätområde kan också erhållas med hjälp av gasdelare (precisionsblandare), i vilka utspädning sker med renad N2 eller med renad syntetisk luft. Noggrannheten hos gasdelaren ska vara sådan att koncentrationen i de blandade kalibreringsgaserna kan bestämmas med en noggrannhet på ±2 %. Noggrannhetskravet innebär att de primärgaser som ingår i blandningen måste vara kända med en noggrannhet på minst ±1 %, och de måste vara spårbara till nationella eller internationella gasstandarder. Kontrollen ska utföras vid 15–50 % av fullt skalutslag för varje kalibrering med gasdelare. Om den första verifieringen underkänns, kan man utföra en ytterligare verifiering med hjälp av en annan kalibreringsgas.

Blandaren kan också kontrolleras med ett linjärt instrument, t.ex. med NO-gas och en kemiluminiscensdetektor. Instrumentets spännvärde ska justeras med spänngas kopplad direkt till instrumentet. Gasdelaren ska kontrolleras vid de inställningar som ska användas, och det nominella värdet ska jämföras med den koncentration som uppmätts med instrumentet. Skillnaden ska vid varje punkt ligga inom ±1 % av det nominella värdet.

För kontroll av linjäriteten i enlighet med punkt 9.2.1 ska gasavskiljarens noggrannhet ligga inom ±1 %.

9.3.3.4

Gaser för kontroll av syreinterferens är en blandning av propan, syre och kväve. De ska innehålla propan med 350 ppm C ± 75 ppm C kolväten. Koncentrationsvärdet ska bestämmas till kalibreringsgastoleranser genom kromatografisk analys av alla kolväten plus orenheter eller genom dynamisk blandning. Den syrekoncentration som krävs för provning av gnisttändningsmotorer och kompressionständningsmotorer anges i tabell 8, återstoden ska vara renad kvävgas.

Tabell 8

Gaser för kontroll av syreinterferens

| Typ av motor | O2-koncentration (%) |
| --- | --- |
| Kompressionständning | 21 (20 –22 ) |
| Kompressions- och gnisttändning | 10 (9 –11 ) |
| Kompressions- och gnisttändning | 5 (4 –6 ) |
| Gnisttändning | 0 (0 –1 ) |

Typ av motor

O2-koncentration (%)

Kompressionständning

21 (20 –22 )

Kompressions- och gnisttändning

10 (9 –11 )

Kompressions- och gnisttändning

5 (4 –6 )

Gnisttändning

0 (0 –1 )

9.3.4

En kontroll av systemets läckage ska utföras. Provtagningssonden kopplas bort från avgassystemet och dess ände pluggas. Analysatorpumpen ska slås på. Efter en inledande stabiliseringsperiod ska alla flödesmätare visa ungefär noll, om inga läckor finns. I annat fall ska provtagningsledningarna kontrolleras och felet rättas till.

Det maximalt tillåtna läckaget på vakuumsidan ska vara 0,5 % av flödet vid drift för den del av systemet som kontrolleras. Analysator- och bypass-flöden får användas för uppskattning av de flöden som förekommer vid drift av provsystemet.

Alternativt får systemet tömmas på luft till ett tryck av minst 20 kPa vakuum (80 kPa absolutvärde). Efter en inledande period av stabilisering får tryckökningen Δp (kPa/min) i systemet inte överstiga

Δp = p / Vs × 0,005 × qvs (71)

där

| V
  s | är systemvolym i l, |
| --- | --- |
| qv

  s | är systemflöde i l/min. |

V
  s

är systemvolym i l,

qv

  s

är systemflöde i l/min.

En annan metod är att göra en stegvis förändring av koncentrationen vid provtagningsledningens början genom att byta från nollställningsgas till spänngas. Om avläsningen för en korrekt kalibrerad analysator efter tillräcklig tid är ≤ 99 % jämfört med den påförda koncentrationen tyder detta på ett läckageproblem som ska rättas till.

9.3.5

Reaktionstiden ska bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätning (dvs. tryck, flöden, analysatorns filterinställningar och andra faktorer som påverkar reaktionstiden). Svarstiden fastställs genom att man byter gas direkt vid provtagningssondens inlopp. Gasbytet ska ske på mindre än 0,1 sekunder. De gaser som används för provningen ska orsaka en koncentrationsändring som motsvarar minst 60 % av fullskaleutslaget (FS).

Varje gaskomponents spårhalt ska registreras. Reaktionstiden definieras som tidsskillnaden mellan gasbytet och den därpå registrerade koncentrationsändringen. Systemets reaktionstid (t
  90) är omvandlingstiden i mätdetektorn plus detektorns stigtid. Omvandlingstiden definieras som tiden mellan ändringen (t
  0) och den tidpunkt då utvärdet har blivit 10 % av slutvärdet (t
  10). Stigtiden definieras som tiden mellan 10 och 90 % respons i förhållande till den slutliga avläsningen (t
  90 – t
  10).

För tidsjusteringen av analysatorns och avgasflödets signaler definieras omvandlingstiden som tiden mellan ändringen (t
  0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 50 % av slutvärdet (t
  50).

Systemets reaktionstid ska vara ≤ 10 sekunder med en stigtid på ≤ 2,5 sekunder i enlighet med punkt 9.3.1.7 för alla begränsade beståndsdelar (CO, NOx, HC eller NMHC) och för samtliga mätområden som används. Om en icke-metanavskiljare används för mätning av icke-metankolväten får systemets reaktionstid överstiga 10 sekunder.

9.3.6

Verkningsgraden hos omvandlaren från NO2 till NO kontrolleras i enlighet med punkterna 9.3.6.1–9.3.6.8 (se figur 8).

Figur 8

Figur 8

Principschema över anordning för bestämning av NO2-omvandlarens verkningsgrad

Principschema över anordning för bestämning av NO2-omvandlarens verkningsgrad

Image 101

9.3.6.1

Med den provningsuppställning som visas i figur 8 och det förfarande som beskrivs nedan kan omvandlarens verkningsgrad provas med hjälp av en ozongenerator.

9.3.6.2

Kemiluminiscensdetektorn (CLD) och den uppvärmda kemiluminiscensdetektorn (HCLD) ska kalibreras inom det vanligaste driftsområdet enligt tillverkarens specifikationer med hjälp av nollställnings- och spänngas (där NO-halten ska uppgå till ca 80 % av driftsområdet och NO2-koncentrationen i gasblandningen till mindre än 5 % av NO-koncentrationen). NOx-analysatorn ska vara i NO-läge så att spänngasen inte leds genom omvandlaren. Registrera den avlästa koncentrationen.

9.3.6.3

Omvandlarens verkningsgrad i procent ska beräknas enligt följande:

Image 102
  (72)

där

| a | är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.6, |
| --- | --- |
| b | är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.7, |
| c | är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.4, |
| d | är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.5. |

a

är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.6,

b

är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.7,

c

är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.4,

d

är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.5.

9.3.6.4

Via ett T-rör tillförs syrgas eller nollställningsluft fortlöpande till gasflödet tills den avlästa koncentrationen är ca 20 % mindre än den avlästa kalibreringskoncentration som anges i punkt 9.3.6.2 (analysatorn är i NO-läge).

Den avlästa koncentrationen (c) ska registreras. Ozongeneratorn ska vara avstängd under hela detta förlopp.

9.3.6.5

Ozongeneratorn aktiveras nu så att den alstrar tillräckligt mycket ozon för att sänka NO-koncentrationen till cirka 20 % (lägst 10 %) av den kalibreringskoncentration som anges i punkt 9.3.6.2. Den avlästa koncentrationen (d) ska registreras (analysatorn är i NO-läge).

9.3.6.6

NO-analysatorn kopplas sedan om till NOx-läge, vilket innebär att gasblandningen (som består av NO, NO2, O2 och N2) passerar genom omvandlaren. Registrera den avlästa koncentrationen (a) (analysatorn ska vara i NOx-läge).

9.3.6.7

Ozongeneratorn är nu avstängd. Den gasblandning som beskrivs i punkt 9.3.6.6 passerar genom omvandlaren in i detektorn. Den avlästa koncentrationen (b) ska registreras (analysatorn är i NOx-läge).

9.3.6.8

Efter omkoppling till NO-läge och med ozongeneratorn avstängd ska flödet av syre eller syntetisk luft stängas av. Analysatorns avlästa NOx-värde får inte avvika med mer än ±5 % från det värde som uppmätts enligt punkt 9.3.6.2 (analysatorn är i NO-läge).

9.3.6.9

Omvandlarens verkningsgrad ska provas minst en gång i månaden.

9.3.6.10

Omvandlarens verkningsgrad ENOx får inte vara mindre än 95 %.

Om ozongeneratorn, när analysatorn är inställd på det vanligaste driftsområdet, inte ger en reduktion från 80 till 20 % enligt punkt 9.3.6.5 ska det högsta mätområde som ger reduktionen användas.

9.3.7

Inställning av flamjoniseringsdetektorn (FID)

9.3.7.1

Flamjoniseringsdetektorn ska justeras enligt instrumenttillverkarens anvisningar. En spänngas bestående av propan i luft ska användas för att optimera utslaget inom det vanligaste mätområdet.

Med bränsle- och luftflöden inställda enligt tillverkarens rekommendationer ska en spänngas med 350 ± 75 ppm C föras in i analysatorn. Utslaget vid ett visst bränsleflöde bestäms utifrån skillnaden mellan utslagen från spänngasen respektive nollställningsgasen. Bränsleflödet ska ökas och minskas stegvis i förhållande till tillverkarens specifikation. Spännutslaget och nollutslaget vid bränsleflödena ska registreras. Skillnaden mellan spännutslaget och nollutslaget ska ritas upp i ett diagram, och bränsleflödet ska ställas in mot den del av kurvan som motsvarar de högsta värdena. Detta är utgångspunkten för flödesinställningen, men den kan behöva justeras ytterligare med beaktande av reaktionsfaktorn för kolväten och kontrollen av syreinterferens enligt punkterna 9.3.7.2 och 9.3.7.3. Om faktorerna för syreinterferens och kolvätereaktion inte uppfyller de specifikationer som anges nedan ska luftflödet justeras stegvis uppåt och nedåt i förhållande till tillverkarens specifikation, och punkterna 9.3.7.2 och 9.3.7.3 upprepas för varje flöde.

Alternativt kan optimeringen utföras enligt förfarandet i SAE paper nr 770141.

9.3.7.2

Analysatorns linjäritet ska kontrolleras med hjälp av propan i luft och renad syntetisk luft i enlighet med punkt 9.2.1.3.

Reaktionsfaktorerna ska bestämmas när en analysator tas i bruk och efter större serviceintervall. Reaktionsfaktorn (r
  h) för en viss typ av kolväte är förhållandet mellan C1-avläsningen på FID och koncentrationen i gascylindern uttryckt som ppm C1.

Provgasens koncentration ska vara på en nivå som ger ett utslag motsvarande cirka 80 % av fullt skalutslag. Koncentrationen ska vara känd med en noggrannhet av ±2 % i förhållande till en gravimetrisk standard uttryckt i volym. Dessutom ska gascylindern konditioneras i förväg under 24 timmar vid en temperatur på 298 ± 5 K (25 ± 5 °C).

Följande provgaser ska användas, med följande relativa reaktionsfaktorområden:

| a) | metan och renad syntetisk luft 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15, |
| --- | --- |

a)

metan och renad syntetisk luft 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15,

| b) | propylen och renad syntetisk luft 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1, |
| --- | --- |

b)

propylen och renad syntetisk luft 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1,

| c) | toluen och renad syntetisk luft 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1. |
| --- | --- |

c)

toluen och renad syntetisk luft 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1.

Dessa värden anges relativt ett r
  h på 1 för propan och renad syntetisk luft.

9.3.7.3

Endast för analysatorer av outspädda avgaser ska syreinterferensen kontrolleras när analysatorn tas i drift och efter större serviceintervall.

Ett mätområde ska väljas så att provgaserna för kontrollen av syreinterferens ligger inom den övre halvan. Ugnen ska vid provet hålla föreskriven temperatur. Specifikationer för gaser för kontroll av syreinterferens anges i punkt 9.3.3.4.

| a) | Analysatorn ska nollställas. |
| --- | --- |

a)

Analysatorn ska nollställas.

| b) | Analysatorn ska tillföras en spänngas med 0 % syrehalt för gnisttändningsmotorer. Instrument för kompressionständningsmotorer ska tillföras spänngas med 21 % syrehalt. |
| --- | --- |

b)

Analysatorn ska tillföras en spänngas med 0 % syrehalt för gnisttändningsmotorer. Instrument för kompressionständningsmotorer ska tillföras spänngas med 21 % syrehalt.

| c) | Nollresponsen ska kontrolleras igen. Om det har ändrats med mer än 0,5 % av fullt skalutslag ska stegen a och b i denna punkt upprepas. |
| --- | --- |

c)

Nollresponsen ska kontrolleras igen. Om det har ändrats med mer än 0,5 % av fullt skalutslag ska stegen a och b i denna punkt upprepas.

| d) | 5 %- och 10 %-kontrollgaserna för syreinterferens ska tillföras. |
| --- | --- |

d)

5 %- och 10 %-kontrollgaserna för syreinterferens ska tillföras.

| e) | Nollresponsen ska kontrolleras igen. Om det har ändrats mer än ± 1 % av fullt skalutslag, ska provet göras om. |
| --- | --- |

e)

Nollresponsen ska kontrolleras igen. Om det har ändrats mer än ± 1 % av fullt skalutslag, ska provet göras om.

| f) | Syreinterferensen E
  O2 ska beräknas för båda de blandningar som anges i d på följande sätt:
  EO2 = (cref,d – c) × 100 / cref,d (73)
  med analysatorns utslag
  c =

  (74)
  där


  c
  ref,b | är referenskolvätekoncentration i steg b i ppm C, |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | är referenskolvätekoncentration i steg d i ppm C, |
| c
  FS,b | är fullskalekolvätekoncentration i steg b i ppm C, |
| c
  FS,d | är fullskalekolvätekoncentration i steg d i ppm C, |
| cm,b | är uppmätt kolvätekoncentration i steg b i ppm C, |
| cm,d | är uppmätt kolvätekoncentration i steg d i ppm C. |

f)

Syreinterferensen E
  O2 ska beräknas för båda de blandningar som anges i d på följande sätt:

EO2 = (cref,d – c) × 100 / cref,d (73)

med analysatorns utslag

c =
  Image 103
  (74)

där

c
  ref,b

är referenskolvätekoncentration i steg b i ppm C,

c
  ref,d

är referenskolvätekoncentration i steg d i ppm C,

c
  FS,b

är fullskalekolvätekoncentration i steg b i ppm C,

c
  FS,d

är fullskalekolvätekoncentration i steg d i ppm C,

cm,b

är uppmätt kolvätekoncentration i steg b i ppm C,

cm,d

är uppmätt kolvätekoncentration i steg d i ppm C.

| g) | Syreinterferensen E
  O2 ska vara mindre än ± 1,5 % för alla erforderliga syreinterferenskontrollgaser före provning. |
| --- | --- |

g)

Syreinterferensen E
  O2 ska vara mindre än ± 1,5 % för alla erforderliga syreinterferenskontrollgaser före provning.

| h) | Om syreinterferensen E
  O2 är större än ± 1,5 % kan den rättas till genom att luftflödet, bränsleflödet och provflödet stegvis justeras ovanför och under tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

h)

Om syreinterferensen E
  O2 är större än ± 1,5 % kan den rättas till genom att luftflödet, bränsleflödet och provflödet stegvis justeras ovanför och under tillverkarens specifikationer.

| i) | Kontrollen av syreinterferens ska upprepas för varje ny inställning. |
| --- | --- |

i)

Kontrollen av syreinterferens ska upprepas för varje ny inställning.

9.3.8

Icke-metanavskiljaren (NMC) används för att avlägsna de kolväten som inte är metan ur provgasen. Det sker genom oxidering av alla kolväten utom metan. Teoretiskt är avskiljningen av metan 0 %, och för de övriga kolvätena, som representeras av etan, är den 100 %. För en noggrann mätning av icke-metankolväten ska de två verkningsgraderna för avskiljningen bestämmas och användas för beräkningen av massflödet av icke-metanutsläpp (se punkt 8.6.2).

9.3.8.1

Metankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom icke-metanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Verkningsgraden bestäms på följande sätt:

Image 104
  (75)

där

| c
  HC(w/NMC) | är kolvätekoncentrationen med CH4 som flödar genom icke-metanavskiljaren i ppm C, |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | är kolvätekoncentrationen med CH4 som flödar förbi icke-metanavskiljaren i ppm C. |

c
  HC(w/NMC)

är kolvätekoncentrationen med CH4 som flödar genom icke-metanavskiljaren i ppm C,

c
  HC(w/o NMC)

är kolvätekoncentrationen med CH4 som flödar förbi icke-metanavskiljaren i ppm C.

9.3.8.2

Etankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom icke-metanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Verkningsgraden bestäms på följande sätt:

Image 105
  (76)

där

| c
  HC(w/NMC) | är kolvätekoncentrationen med C2H6 som flödar genom icke-metanavskiljaren i ppm C, |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | är kolvätekoncentrationen med C2H6 som flödar förbi icke-metanavskiljaren i ppm C. |

c
  HC(w/NMC)

är kolvätekoncentrationen med C2H6 som flödar genom icke-metanavskiljaren i ppm C,

c
  HC(w/o NMC)

är kolvätekoncentrationen med C2H6 som flödar förbi icke-metanavskiljaren i ppm C.

9.3.9

Andra gaser än den som analyseras kan störa mätutslaget på flera sätt. Positiv interferens förekommer i NDIR-instrument (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) då den störande gasen ger samma effekt som den gas som mäts, men i lägre grad. Negativ interferens förekommer i NDIR-instrument genom att den störande gasen vidgar den uppmätta gasens absorptionsband, och i CLD-instrument genom att den störande gasen dämpar strålningen. Interferenskontroller enligt punkterna 9.3.9.1 och 9.3.9.3 ska utföras innan en analysator tas i bruk för första gången och efter längre serviceintervall.

9.3.9.1

Vatten och CO2 kan störa CO-analysatorns funktion. En CO2-spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag inom det högsta driftsområde som används under provning ska därför bubblas genom vatten vid rumstemperatur och analysatorns utslag registreras. Analysatorutslaget får inte vara mer än 2 % av medelkoncentrationen av CO som förväntas under provning.

Interferensförfaranden för CO2 och H2O kan även köras separat. Om CO2- och H2O-nivåerna som används är högre än de högsta nivåer som förväntas vid provning, ska varje observerat interferensvärde viktas ned genom att man multiplicerar det observerade interferensvärdet med kvoten av det högsta förväntade koncentrationsvärdet och det verkliga värde som används under detta förfarande. Separata koncentrationer av H2O vid interferensförfarandet som är lägre än de högsta nivåer som förväntas vid provning kan köras, men den observerade H2O-interferensen ska viktas upp genom att multiplicera med kvoten mellan det högsta förväntade H2O-koncentrationsvärdet och det verkliga värde som används under detta förfarande. Summan av de två viktade interferensvärdena ska uppfylla den tolerans som anges i denna punkt.

9.3.9.2

De två gaser som är intressanta för CLD-analysatorer (och HCLD-analysatorer) är CO2 och vattenånga. Dämpningseffekterna av dessa gaser är proportionella mot deras koncentration, och därför krävs provmetoder för bestämning av dämpningen vid de högsta koncentrationer som förväntas under provning. Om CLD-analysatorn använder kompenseringsalgoritmer för dämpningen som använder mätinstrument för H2O och/eller CO2, ska dämpningen utvärderas med dessa instrument aktiva och med kompenseringsalgoritmerna tillämpade.

9.3.9.2.1

En CO2-spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag vid största driftsintervall ska föras genom NDIR-analysatorn och CO2-värdet registreras som A. Den ska sedan spädas omkring 50 % med NO-spänngas och föras genom NDIR och CLD, varvid CO2- och NO-värdena ska registreras som B respektive C. CO2-flödet stängs sedan av, och endast NO-spänngasen leds genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som D.

Dämpningen i % ska beräknas enligt följande:

Image 106
  (77)

där

| A | är den outspädda CO2-koncentrationen uppmätt med NDIR i %, |
| --- | --- |
| B | är den utspädda CO2-koncentrationen uppmätt med NDIR i %, |
| C | är koncentration av utspädd NO mätt med (H)CLD i ppm, |
| D | är koncentration av outspädd NO mätt med (H)CLD i ppm. |

A

är den outspädda CO2-koncentrationen uppmätt med NDIR i %,

B

är den utspädda CO2-koncentrationen uppmätt med NDIR i %,

C

är koncentration av utspädd NO mätt med (H)CLD i ppm,

D

är koncentration av outspädd NO mätt med (H)CLD i ppm.

Alternativa metoder för spädning och bestämning av CO2- och NO-spänngasvärden, såsom dynamisk blandning, får användas om typgodkännandemyndigheten medger det.

9.3.9.2.2

Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på våt bas. Vid beräkning av vattendämpning ska man ta hänsyn till att NO-spänngasen späds med vattenånga och att koncentrationen av vattenånga i blandningen ska förstoras upp till den koncentration som förväntas vid provning.

En NO-spänngas med en koncentration på 80–100 % av fullt skalutslag inom det mätområde som normalt används ska ledas genom (H)CLD-analysatorn och NO-värdet registreras som D. NO-spänngasen ska sedan bubblas ned i vatten vid rumstemperatur och ledas genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som C. Vattentemperaturen ska bestämmas och registreras som F. Blandningens mättnadstryck för bubbelvattnets temperatur (F) ska bestämmas och registreras som G.

Koncentrationen av vattenånga (i %) i blandningen ska beräknas med formeln

H = 100 x (G / pb) (78)

och registreras som H. Den förväntade koncentrationen av utspädd NO-spänngas (i vattenångan) ska beräknas enligt formeln

De = D x ( 1- H / 100 ) (79)

och registreras som De. Maximal förväntad vattenångkoncentration (i %) under provningen skattas utifrån största CO2-koncentration i avgaserna A med formeln:

H
  m = α/2 x A (80)

och registreras som Hm.

Vattendämpningen i % ska beräknas enligt följande:

E
  H2O = 100 x ( ( D
  e - C ) / D
  e) x (H
  m / H) (81)

där

| D
  e | är förväntad koncentration av utspädd NO i ppm, |
| --- | --- |
| C | är uppmätt koncentration av utspädd NO i ppm, |
| H
  m | är maximal koncentration av vattenånga i %, |
| H | är verklig koncentration av vattenånga i %. |

D
  e

är förväntad koncentration av utspädd NO i ppm,

C

är uppmätt koncentration av utspädd NO i ppm,

H
  m

är maximal koncentration av vattenånga i %,

H

är verklig koncentration av vattenånga i %.

9.3.9.2.3

Den kombinerade dämpningen för CO2 och vatten ska inte vara större än 2 % av fullt skalutslag.

9.3.9.3

Kolväten och H2O kan påverka NDUV-analysatorn positivt genom att ge ett utslag liknande det för NOx. Om NDUV-analysatorn använder kompenseringsalgoritmer som använder mätinstrument för andra gaser för att uppfylla denna interferenskontroll, ska sådana mätningar utföras samtidigt för att prova algoritmerna vid kontroll av analysatorns interferens.

9.3.9.3.1

NDUV-analysatorn ska startas, användas, nollställas och förses med spänngas i enlighet med tillverkarens anvisningar. Extraktion av motorns avgaser rekommenderas vid denna verifiering. En kemiluminiscensdetektor ska användas för att kvantifiera NOx i avgaserna. CLD-utslaget ska användas som referensvärde. Även kolväten ska mätas i avgaserna med en FID-analysator. FID-utslaget ska användas som referensvärde för kolväte.

Motoravgaserna ska införas i NDUV-analysatorn före eventuell vattenavskiljare, om sådan används vid provningen. Väntetid tills analysatorns utslag har stabiliserats medges. I stabiliseringstiden kan ingå tid för att rena överföringsledningen och beakta analysatorns utslag. Under tiden som alla analysatorer mäter provets koncentration ska 30 sekunders provdata registreras och det aritmetiska medelvärdet för de tre analysatorerna beräknas.

Medelvärdet för CLD ska subtraheras från medelvärdet för NDUV. Denna skillnad ska multipliceras med kvoten mellan den förväntade medelkoncentrationen av kolväten och den koncentration av kolväten som mäts vid kontrollen, enligt följande:

Image 107
  (82)

där

| c
  NOx,CLD | är uppmätt koncentration av NOx med CLD i ppm, |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | är uppmätt koncentration av NOx med NDUV i ppm, |
| c
  HC,e | är förväntad högsta kolvätekoncentration i ppm, |
| c
  HC,m | är uppmätt kolvätekoncentration i ppm. |

c
  NOx,CLD

är uppmätt koncentration av NOx med CLD i ppm,

c
  NOx,NDUV

är uppmätt koncentration av NOx med NDUV i ppm,

c
  HC,e

är förväntad högsta kolvätekoncentration i ppm,

c
  HC,m

är uppmätt kolvätekoncentration i ppm.

9.3.9.3.2

Den kombinerade dämpningen för kolväten och vatten ska inte vara större än 2 % av förväntad NOx-koncentration vid provning.

9.3.9.4

En vattenavskiljare tar bort vatten som annars kan störa mätningen av NOx.

9.3.9.4.1

För torra CLD-analysatorer ska det visas att vattenavskiljaren för högsta förväntade vattenångkoncentration Hm (se punkt 9.3.9.2.2) håller fuktigheten i CLD på ≤ 5 g vatten/kg torr luft (eller ca 0,8 volymprocent H2O), vilket är 100 % relativ luftfuktighet vid 3,9 °C och 101,3 kPa. Denna specifikation av luftfuktigheten motsvarar också omkring 25 % relativ luftfuktighet vid 25 °C och 101,3 kPa. Detta kan visas genom att temperaturen mäts vid utflödet av en termisk avfuktare eller genom att fuktigheten mäts i en punkt direkt uppströms CLD. Fuktigheten i gasströmmen från CLD kan också mätas förutsatt att det enda flödet in i CLD är flödet från avfuktaren.

9.3.9.4.2

Flytande vatten som är kvar i en olämpligt utformad vattenavskiljare kan ta bort NO2 från provet. Om en vattenavskiljare används i kombination med en NDUV-analysator utan NO2/NO-omvandlare före, kan den därför ta bort NO2 från provet före mätning av NOx.

Vattenavskiljare ska medge mätning av minst 95 % av den totala mängden NO2 vid högsta förväntade koncentration av NO2.

9.3.10

Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp ska placeras minst 0,5 m eller tre gånger avgasrörets diameter, beroende på vilket avstånd som är störst, uppströms avgassystemets utlopp, men tillräckligt nära motorn för att säkerställa en avgastemperatur på minst 343 K (70 °C) vid sonden.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör ska sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, rekommenderas att grenrören kombineras uppströms provtagningssonden. Om detta inte är praktiskt genomförbart är det tillåtet att ta ett prov separat från den grupp som har det högsta utsläppet av CO2. Vid beräkning av avgasutsläppen ska motorns sammanlagda massflöde av avgaser användas.

Om motorn är utrustad med ett avgasefterbehandlingssystem ska avgasprovet tas nedströms avgasefterbehandlingssystemet.

9.3.11

Avgasröret mellan motorn och systemet med fullflödesutspädning ska uppfylla kraven i tillägg 2 till denna bilaga. Provtagningssonden/-sonderna för gasformiga utsläpp ska placeras i utspädningstunneln i en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade, samt i omedelbar närhet av provtagningssonden för partiklar.

Provtagningen kan generellt utföras på två sätt:

| a) | Föroreningarna samlas upp i en provtagningssäck under hela provningscykeln och mäts när provningen slutförts. För kolväten ska provtagningssäcken värmas upp till 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), och för NOx ska provtagningssäckens temperatur ligga över daggpunkten. |
| --- | --- |

a)

Föroreningarna samlas upp i en provtagningssäck under hela provningscykeln och mäts när provningen slutförts. För kolväten ska provtagningssäcken värmas upp till 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), och för NOx ska provtagningssäckens temperatur ligga över daggpunkten.

| b) | Föroreningarna kan mätas kontinuerligt och integreras under hela cykeln. |
| --- | --- |

b)

Föroreningarna kan mätas kontinuerligt och integreras under hela cykeln.

Bakgrundskoncentrationen ska bestämmas uppströms utspädningstunneln i enlighet med a eller b och subtraheras från utsläppskoncentrationen enligt punkt 8.5.2.3.2.

9.4

Systemet för partikelmätning och partikelprovtagning

9.4.1

För bestämning av partikelmassan krävs ett partikelutspädnings- och partikelprovtagningssystem, ett partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och luftfuktighet. Partikelprovtagningssystemet ska vara utformat så att ett representativt prov av partiklarna i proportion till avgasflödet garanteras.

9.4.2

För bestämning av partiklar krävs att provet späds med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve (utspädningsgas). Utspädningssystemet ska ställas in enligt följande:

| (a) | Kondensation av vatten i utspädnings- och provtagningssystemen ska elimineras helt. |
| --- | --- |

(a)

Kondensation av vatten i utspädnings- och provtagningssystemen ska elimineras helt.

| (b) | Temperaturen på de utspädda avgaserna ska hållas mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C) inom 20 cm uppströms och nedströms filterhållaren (filterhållarna). |
| --- | --- |

(b)

Temperaturen på de utspädda avgaserna ska hållas mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C) inom 20 cm uppströms och nedströms filterhållaren (filterhållarna).

| (c) | Utspädningsmedlets temperatur ska vara mellan 293 K och 325 K (20–52 °C) nära inloppet till utspädningstunneln. |
| --- | --- |

(c)

Utspädningsmedlets temperatur ska vara mellan 293 K och 325 K (20–52 °C) nära inloppet till utspädningstunneln.

| (d) | Det minsta utspädningsförhållandet ska ligga i området 5:1 till 7:1 och minst 2:1 för det primära utspädningssteget baserat på högsta avgasflöde från motorn. |
| --- | --- |

(d)

Det minsta utspädningsförhållandet ska ligga i området 5:1 till 7:1 och minst 2:1 för det primära utspädningssteget baserat på högsta avgasflöde från motorn.

| (e) | För ett system med delflödesutspädning ska uppehållstiden i systemet från punkten där utspädningsmedlet införs till filterhållaren (filterhållarna) vara mellan 0,5 och 5 sekunder. |
| --- | --- |

(e)

För ett system med delflödesutspädning ska uppehållstiden i systemet från punkten där utspädningsmedlet införs till filterhållaren (filterhållarna) vara mellan 0,5 och 5 sekunder.

| (f) | För ett system med fullflödesutspädning ska den totala uppehållstiden i systemet från punkten där utspädningsmedlet införs till filterhållaren (filterhållarna) vara mellan 1 och 5 sekunder, och uppehållstiden i det sekundära utspädningssystemet, om sådant används, från punkten där det sekundära utspädningsmedlet införs till filterhållaren (filterhållarna) ska vara åtminstone 0,5 sekunder. |
| --- | --- |

(f)

För ett system med fullflödesutspädning ska den totala uppehållstiden i systemet från punkten där utspädningsmedlet införs till filterhållaren (filterhållarna) vara mellan 1 och 5 sekunder, och uppehållstiden i det sekundära utspädningssystemet, om sådant används, från punkten där det sekundära utspädningsmedlet införs till filterhållaren (filterhållarna) ska vara åtminstone 0,5 sekunder.

Det är tillåtet att avfukta utspädningsgasen innan den kommer in i utspädningssystemet, och det är av särskilt praktiskt värde om utspädningsgasens luftfuktighet är hög.

9.4.3

Partikelprovtagning

9.4.3.1

Provtagningssonden för partiklar ska placeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp, men ändå på tillräckligt avstånd för att undvika störningar. De bestämmelser som anges i punkt 9.3.10 angående placeringen ska därför också gälla för partikelprovtagning. Provtagningsledningen ska uppfylla kraven i tillägg 2 till denna bilaga.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör ska sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, rekommenderas att grenrören kombineras uppströms provtagningssonden. Om detta inte är praktiskt genomförbart är det tillåtet att ta ett prov separat från den grupp som har det högsta partikelutsläppet. Vid beräkning av avgasutsläppen ska grenrörets totala massflöde av avgaser användas.

9.4.3.2

Provtagningssonden för partiklar ska placeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp i utspädningstunneln, men ändå på tillräckligt avstånd för att undvika störningar. De bestämmelser som anges i punkt 9.3.11 angående placeringen ska därför också gälla för partikelprovtagning. Provtagningsledningen ska uppfylla kraven i tillägg 2 till denna bilaga.

9.4.4

Proven på de utspädda avgaserna tas under provningssekvensen med ett filter som uppfyller kraven i punkterna 9.4.4.1–9.4.4.3.

9.4.4.1

Alla filtertyper ska ha insamlingseffektivitet för 0,3 μm DOP (dioktylftalat) eller PAO (polyalfaolefin) på minst 99 %. Provtagningsfiltertillverkarens mätningar som framgår av deras produktklassificeringar får användas för att ange detta krav. Filtermaterialet ska antingen vara

| a) | glasfiber belagt med polytetrafluoreten (PTFE), eller |
| --- | --- |

a)

glasfiber belagt med polytetrafluoreten (PTFE), eller

| b) | membran av PTFE. |
| --- | --- |

b)

membran av PTFE.

9.4.4.2

Filtret ska vara cirkulärt med en nominell diameter av 47 mm (tolerans: 46,50 ± 0,6 mm) och en exponerad diameter (filtrets föroreningsdiameter) på minst 38 mm.

9.4.4.3

Fronthastigheten genom filtret ska vara mellan 0,90 och 1,00 m/s med mindre än 5 % av det registrerade flödesvärdena utanför detta område. Om den totala partikelmassan på filtret är större än 400 μg, får filtrets fronthastighet minskas till 0,50 m/s. Fronthastigheten ska beräknas som provets volymetriska flödesvolym vid trycket uppströms filtret och temperaturen på filterfronten, dividerad med filtrets exponerade yta.

9.4.5

Kammaren ska vara fri från alla eventuella föroreningar från omgivningen (t.ex. damm, aerosoler och halvflyktiga material) som kan förorena partikelfiltren. Vägningskammaren ska uppfylla de nödvändiga specifikationerna under minst 60 minuter innan filter vägs.

9.4.5.1

Temperaturen i den kammare (eller det rum) där partikelfiltren konditioneras och vägs ska hållas vid 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) hela tiden vid konditionering och vägning av filter. Luftfuktigheten ska hållas på en daggpunkt på 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Om omgivningarna för stabiliseringen och vägningen är separerade, ska temperaturen i stabiliseringsomgivningen hållas inom en tolerans på 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C), men kravet på daggpunkten kvarstår på 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Fuktighet och omgivningstemperatur ska registreras.

9.4.5.2

Minst två oanvända referensfilter ska vägas inom 12 timmar från, dock helst samtidigt med, vägningen av provtagningsfiltren. De ska vara av samma material som provtagningsfiltren. Korrigeringen för bärkraft ska tillämpas på vägningarna.

Om referensfiltrens vikt mellan vägningarna av provtagningsfiltren ändras med mer än 10 μg, ska samtliga provtagningsfilter kasseras och avgasprovningen göras om.

Referensfiltren ska regelbundet bytas ut enligt gott tekniskt omdöme, men minst en gång per år.

9.4.5.3

Den analysvåg som används för att bestämma filtrets vikt ska uppfylla det linjäritetskontrollkrav som anges i tabell 7 i punkt 9.2. Detta innebär en noggrannhet (standardavvikelse) på minst 2 μg och en upplösning på minst 1 μg (1 siffra = 1 μg).

För att säkerställa korrekt vägning av filtren, rekommenderas att vågen installeras enligt följande:

| a) | Den ska installeras på en vibrationsisolerad plattform, så att den skyddas mot externa störningar och vibrationer. |
| --- | --- |

a)

Den ska installeras på en vibrationsisolerad plattform, så att den skyddas mot externa störningar och vibrationer.

| b) | Den ska avskärmas från konvektivt luftflöde med ett dragskydd som upptar statisk elektricitet och är elektriskt jordat. |
| --- | --- |

b)

Den ska avskärmas från konvektivt luftflöde med ett dragskydd som upptar statisk elektricitet och är elektriskt jordat.

9.4.5.4

Filtret ska neutraliseras före vägning, t.ex. med en poloniumneutralisator eller anordning med liknande verkan. Om ett PTFE-membranfilter används, ska den statiska elektriciteten mätas och rekommenderas ligga inom ±2,0 V från neutralt.

Statisk laddning ska minimeras i vågens närområde. Följande metoder är möjliga:

| a) | Vågen ska vara elektriskt jordad. |
| --- | --- |

a)

Vågen ska vara elektriskt jordad.

| b) | Rostfria pincetter ska användas om partikelprover hanteras manuellt. |
| --- | --- |

b)

Rostfria pincetter ska användas om partikelprover hanteras manuellt.

| c) | Pincetterna ska vara jordade med ett jordningsband eller det ska finnas sådant ett jordningsband för operatören att jordningsbandet delar en gemensam jordning med vågen. Jordningsband ska vara försedda med ett lämpligt motstånd för att skydda operatörer mot oönskade stötar. |
| --- | --- |

c)

Pincetterna ska vara jordade med ett jordningsband eller det ska finnas sådant ett jordningsband för operatören att jordningsbandet delar en gemensam jordning med vågen. Jordningsband ska vara försedda med ett lämpligt motstånd för att skydda operatörer mot oönskade stötar.

9.4.5.5

Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till filterhållaren, som kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser ska vara konstruerade på ett sådant sätt att minsta möjliga avsättning och ändring av partiklarna sker. Samtliga delar ska vara av elektriskt ledande material som inte reagerar med avgasernas beståndsdelar, och de ska vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter.

9.4.5.6

Varje flödesmätare som används i system för partikelprovtagning och med delflödesutspädning ska kontrolleras med avseende på linjäritet enligt punkt 9.2.1 så ofta som krävs för att uppfylla noggrannhetskraven i denna föreskrift. För referensflödesvärdena ska en noggrann flödesmätare som är spårbar till internationella och/eller nationella standarder användas. För kalibrering av differentialflödesmätning, se punkt 9.4.6.2.

9.4.6

Systemet med delflödesutspädning ska vara så konstruerat att proportionella prov tas från de outspädda avgaserna i motorns avgasflöde, och på så sätt tar hänsyn till transienter i avgasflödeshastigheten. För detta är det viktigt att utspädningsförhållandet rd eller provtagningsförhållandet rs bestäms så att noggrannhetskraven i punkt 9.4.6.2 uppfylls.

9.4.6.1

För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs korta systemsvarstider. Systemets omvandlingstid ska bestämmas med förfarandet i punkt 9.4.6.6. Om avgasflödesmätningens (se punkt 8.4.1.2) och delflödessystemets sammantagna omvandlingstider är ≤ 0,3 s ska direktstyrning användas. Om omvandlingstiden överstiger 0,3 s ska man använda look ahead-styrning på grundval av resultaten från en tidigare registrerad provkörning. I sådana fall ska den sammanlagda stigtiden vara ≤ 1 s och den sammanlagda fördröjningen ≤ 10 s.

Hela systemet måste reagera på ett sätt som garanterar att partikelprovet (qmp,i) är representativt och proportionellt mot avgasmassflödet. För att fastställa proportionaliteten ska en regressionsanalys av qmp,i kontra qmew,i göras, med en datahämtningsfrekvens på minst 5 Hz, och följande kriterier måste vara uppfyllda:

| a) | Förklaringsgraden r2 för den linjära regressionen mellan qmp,i och qmew,i får inte vara lägre än 0,95. |
| --- | --- |

a)

Förklaringsgraden r2 för den linjära regressionen mellan qmp,i och qmew,i får inte vara lägre än 0,95.

| b) | Skattningens standardavvikelse för qmp,i med avseende på qmew,i får inte vara mer än 5 % av maximalt qmp. |
| --- | --- |

b)

Skattningens standardavvikelse för qmp,i med avseende på qmew,i får inte vara mer än 5 % av maximalt qmp.

| c) | Skärningen mellan qmp och regressionslinjen får inte överskrida ±2 % av maximalt qmp. |
| --- | --- |

c)

Skärningen mellan qmp och regressionslinjen får inte överskrida ±2 % av maximalt qmp.

Look ahead-styrning krävs om summan av omvandlingstiderna för partikelsystemet (t50,P) och avgasmassflödessignalen (t50,F) är > 0,3 s. I så fall ska en förberedande provning utföras och avgasmassflödessignalen från denna förberedande provning användas för styrning av provflödet in i partikelsystemet. En korrekt styrning av delflödessystemet uppnås om provkörningens tidskurva för qmew,pre, som styr qmp, förskjuts med ”look-ahead-tiden” t50,P + t50,F.

För fastställande av korrelationen mellan qmp,i och qmew,i ska de data som registreras under den verkliga provningen användas, varvid qmew,i-tiden ska justeras med t50,F i förhållande till qmp,i (inget bidrag från t50,P till tidsjusteringen). Det vill säga att tidsförskjutningen mellan qmew och qmp är lika med skillnaden mellan respektive omvandlingstid, som fastställts i enlighet med punkt 9.4.6.6.

9.4.6.2

När det gäller delflödessystem, är provtagningsflödets qmp ett särskilt problem, om detta värde inte mäts direkt utan beräknas genom differentialflödesmätning enligt följande:

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw (83)

I detta fall ska differensens största fel vara sådant att noggrannheten för qmp ligger inom ±5 % när utspädningsförhållandet är mindre än 15. Den kan beräknas med hjälp av rms-värdet av felen hos varje instrument.

Godtagbar noggrannhet hos qmp kan uppnås med någon av följande metoder:

| a) | Den absoluta noggrannheten hos qm

  dew och qm

  dw är ±0,2 %, vilket garanterar en noggrannhet hos qmp
  på ≤ 5 % när utspädningsförhållandet är 15. Högre utspädningsförhållanden ger dock större fel. |
| --- | --- |

a)

Den absoluta noggrannheten hos qm

  dew och qm

  dw är ±0,2 %, vilket garanterar en noggrannhet hos qmp
  på ≤ 5 % när utspädningsförhållandet är 15. Högre utspädningsförhållanden ger dock större fel.

| b) | Kalibrering av qm

  dw relativt qm

  dew utförs så att samma noggrannhet som i metod a nås för qmp
  . För mer om detta, se punkt 9.4.6.3. |
| --- | --- |

b)

Kalibrering av qm

  dw relativt qm

  dew utförs så att samma noggrannhet som i metod a nås för qmp
  . För mer om detta, se punkt 9.4.6.3.

| c) | Noggrannheten hos qmp
  bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsförhållandet, som fastställts med hjälp av en spårgas, t.ex. koldioxid. Även här krävs liknande noggrannhet som i metod a för qmp
  . |
| --- | --- |

c)

Noggrannheten hos qmp
  bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsförhållandet, som fastställts med hjälp av en spårgas, t.ex. koldioxid. Även här krävs liknande noggrannhet som i metod a för qmp
  .

| d) | Den absoluta noggrannheten hos qmdew och qm

  dw ligger inom ±2 % av fullt skalutslag, det maximala felet hos differensen mellan qm

  dew och qm

  dw ligger inom 0,2 %, och linjäritetsfelet ligger inom ±0,2 % av det högsta värdet för qm

  dew under provet. |
| --- | --- |

d)

Den absoluta noggrannheten hos qmdew och qm

  dw ligger inom ±2 % av fullt skalutslag, det maximala felet hos differensen mellan qm

  dew och qm

  dw ligger inom 0,2 %, och linjäritetsfelet ligger inom ±0,2 % av det högsta värdet för qm

  dew under provet.

9.4.6.3

Flödesmätaren eller flödesmätinstrumenten ska kalibreras med något av följande förfaranden så att sondflödet qm

  p in i tunneln uppfyller noggrannhetskraven i punkt 9.4.6.2:

| a) | Flödesmätaren för qm

  dw ansluts i serie till flödesmätaren för qm

  dew, varvid differensen mellan de båda flödesmätarna ska kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesbörvärden mellan det lägsta qm

  dw-värde som användes under provningen och det qm

  dew-värde som användes under provningen. Utspädningstunneln behöver inte passeras. |
| --- | --- |

a)

Flödesmätaren för qm

  dw ansluts i serie till flödesmätaren för qm

  dew, varvid differensen mellan de båda flödesmätarna ska kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesbörvärden mellan det lägsta qm

  dw-värde som användes under provningen och det qm

  dew-värde som användes under provningen. Utspädningstunneln behöver inte passeras.

| b) | En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för qmdew, och noggrannheten kontrolleras för det värde som används under provningen. Sedan ansluts den kalibrerade massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för qmdw, och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsförhållanden mellan 3 och 50, i förhållande till det qmdew-värde som används under provningen. |
| --- | --- |

b)

En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för qmdew, och noggrannheten kontrolleras för det värde som används under provningen. Sedan ansluts den kalibrerade massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för qmdw, och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsförhållanden mellan 3 och 50, i förhållande till det qmdew-värde som används under provningen.

| c) | Överföringsröret (TT) ska kopplas från avgaserna och en kalibrerad flödesmätare med lämpligt mätintervall för mätning av qm

  p ska anslutas till överföringsröret. Sedan ska qm

  dew sättas till det värde som används under provning och qm

  dw ska i följd sättas till minst 5 inställningar som motsvarar utspädningsförhållanden mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen, där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsmedelsflödet genom respektive mätare måste dock vara lika stora som under den verkliga provningen. |
| --- | --- |

c)

Överföringsröret (TT) ska kopplas från avgaserna och en kalibrerad flödesmätare med lämpligt mätintervall för mätning av qm

  p ska anslutas till överföringsröret. Sedan ska qm

  dew sättas till det värde som används under provning och qm

  dw ska i följd sättas till minst 5 inställningar som motsvarar utspädningsförhållanden mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen, där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsmedelsflödet genom respektive mätare måste dock vara lika stora som under den verkliga provningen.

| d) | En spårgas matas in i överföringsröret för avgaser TT. Spårgasen kan vara en beståndsdel av avgaserna, t.ex. CO2 eller NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgasbeståndsdelen. Detta ska göras för fem utspädningsförhållanden mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsförhållandet rd enligt formeln

  qm

  p = qm

  dew /r
  d (84) |
| --- | --- |

d)

En spårgas matas in i överföringsröret för avgaser TT. Spårgasen kan vara en beståndsdel av avgaserna, t.ex. CO2 eller NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgasbeståndsdelen. Detta ska göras för fem utspädningsförhållanden mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsförhållandet rd enligt formeln

qm

  p = qm

  dew /r
  d (84)

Gasanalysatorernas noggrannhet ska beaktas för att säkerställa noggrannheten hos qmp.

9.4.6.4

Det rekommenderas att man kontrollerar kolflödet med hjälp av de verkliga avgaserna för att upptäcka mät- och kontrollproblem och verifiera att delflödessystemet fungerar korrekt. Kolflödeskontrollen bör göras åtminstone varje gång som en ny motor installeras, eller när en väsentlig del av provcellskonfigurationen ändras.

Motorn ska köras med toppvridmoment och toppvarvtal eller i något annat stationärt driftläge som ger 5 % CO2 eller mer. Delflödessystemet ska köras med en utspädningsfaktor på ungefär 15:1.

Om kolflödet kontrolleras ska förfarandet i tillägg 4 tillämpas. Kolflödena ska beräknas enligt ekvationerna 112–114 i tillägg 4 till denna bilaga. Alla kolflöden bör överensstämma med varandra inom 3 %.

9.4.6.5

En förhandskontroll ska genomföras inom 2 timmar före provningen enligt följande:

Flödesmätarnas noggrannhet kontrolleras på samma sätt som vid kalibreringen vid åtminstone två punkter (se punkt 9.4.6.2), inklusive qm

  dw-flödesvärden motsvarande utspädningsförhållanden mellan 5 och 15 för det qm

  dew-värde som används under provningen.

Förhandskontrollen får uteslutas, om man med hjälp av de värden som registrerats vid den kalibrering som beskrivs i punkt 9.4.6.2 kan visa att flödesmätarnas kalibrering är stabil under en längre tid.

9.4.6.6

Omvandlingstiden ska bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provningen. För detta ska följande metod användas:

En oberoende referensflödesmätare med ett för provtagningsflödet lämpligt mätområde placeras i serie med och nära kopplad till sonden. Flödesmätarens omvandlingstid ska vara kortare än 100 ms vid den flödesstegsstorlek som används vid reaktions-tidsmätningen och ha en flödesstrypning som motsvarar god branschpraxis och som är så låg att den inte påverkar delflödesutspädningssystemets dynamiska prestanda.

Inmatningen av avgasflödet (eller luftflödet, om avgasflödet beräknas) i delflödes-systemet ska stegvis ändras, från lågt flöde till minst 90 % av största avgasflöde. För den stegvisa ändringen ska man använda samma tröskel som för att utlösa look ahead-styrning vid den verkliga provningen. Stimulus för avgasflödesstegen och flödesmätarens reaktion ska registreras med en frekvens på minst 10 gånger per sekund.

Med hjälp av dessa data beräknas delflödessystemets omvandlingstid, som är tiden mellan utlösandet av steginsignalen och den punkt som ger 50 % av flödesmätarens utslag. På samma sätt bestäms omvandlingstiderna för delflödesutspädningssystemets qmp-signal och avgasflödesmätarens qmew,i-signal. Dessa signaler används för de regressionskontroller som genomförs efter varje provning (se punkt 9.4.6.1).

Beräkningen ska upprepas för minst 5 öknings- och minskningsinsignaler, varefter man beräknar resultatens medelvärde. Referensflödesmätarens interna omvandlingstid (< 100 ms) ska subtraheras från detta värde. Det resulterande värdet är delflödesutspädningssystemets look ahead-värde, som ska tillämpas i enlighet med punkt 9.4.6.1.

9.5

Kalibrering av systemet för konstantvolymprovtagning (CVS)

9.5.1

Konstantvolymprovtagningssystemet ska kalibreras med användande av en noggrann flödesmätare och en strypanordning. Flödet genom systemet ska mätas vid olika inställningar av strypningen, och systemets styrparametrar ska mätas och ställas i relation till flödena.

Olika typer av flödesmätare kan användas, t.ex. kalibrerat venturirör, kalibrerad laminär flödesmätare eller kalibrerad turbinmätare.

9.5.2

Alla pumpparametrar ska mätas samtidigt med parametrarna för ett kalibreringsventurirör, som är anslutet i serie med pumpen. Det beräknade flödet (i m3/s vid pumpinloppet och vid absolut tryck och temperatur) ritas sedan in i ett diagram som funktion av värdet på en korrelationsfunktion, vars värde i sin tur är en funktion av pumpparametrarnas värden. Den linjära ekvation som beskriver sambandet mellan pumpflödet och korrelationsfunktionens värde bestäms. Om CVS-systemet har en drivanordning med flera hastigheter ska en kalibrering utföras för varje hastighetsområde som används.

Temperaturen ska hållas konstant under kalibreringen.

Otätheten i kopplingar och kanaler mellan kalibreringsventuriröret och CVS-pumpen ska hållas under 0,3 % av den lägsta flödespunkten (högsta strypning och lägsta pumpvarvtal).

9.5.2.1

Luftflödet (qv

  CVS) i m3/s (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 6 inställningar) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Luftflödet ska sedan omvandlas till pumpflöde (V
  0) i m3/varv vid absolut temperatur och absolut tryck vid pumpinloppet, enligt formeln

V
  0 =
  Image 108
  (85)

där

| qv

  CVS | är luftflödet vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), i m3/s, |
| --- | --- |
| T | är temperaturen vid pumpinloppet, i K, |
| p
  p | är det absoluta trycket vid pumpinloppet, i kPa, |
| n | är pumpvarvtalet, i varv/s. |

qv

  CVS

är luftflödet vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), i m3/s,

T

är temperaturen vid pumpinloppet, i K,

p
  p

är det absoluta trycket vid pumpinloppet, i kPa,

n

är pumpvarvtalet, i varv/s.

För att kompensera för eventuell inverkan från tryckskillnader och pumpförluster, ska korrelationen (X
  0) mellan pumpvarvtal, tryckskillnaden pumpinlopp–pumputlopp samt det absoluta utloppstrycket beräknas enligt formeln

Image 109
  (86)

där

| Δp
  p | är tryckskillnaden mellan pumpens in- och utlopp i kPa, |
| --- | --- |
| p
  p | är det absoluta trycket vid pumpens utlopp i kPa. |

Δp
  p

är tryckskillnaden mellan pumpens in- och utlopp i kPa,

p
  p

är det absoluta trycket vid pumpens utlopp i kPa.

Linjär anpassning med minstakvadratmetoden ska göras för att få fram kalibreringsekvationen enligt formeln

Image 110
  (87)

| D0 och m | är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln och m lutningskoefficienten. |
| --- | --- |

D0 och m

är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln och m lutningskoefficienten.

För ett CVS-system med flera hastigheter ska kalibreringskurvorna, som tagits fram för pumpens olika hastighetsområden, vara ungefär parallella, och värdet i skärningspunkten (D
  0) ska öka när man går från ett högre till ett lägre hastighetsområde.

De beräknade värdena av ekvationen ska ligga inom ± 0,5 % av det uppmätta värdet för V
  0. Värdena på lutningskoefficienten m varierar mellan olika pumpar. Inflödet av partiklar kommer med tiden att göra att pumpförlusterna minskar, vilket återspeglas i lägre värden på m. Därför ska kalibrering göras när pumpen tas i drift, efter varje större översyn och då verifieringen av hela systemet indikerar att pumpförlusterna ändrats.

9.5.3

Kalibreringen av CFV baseras på flödesekvationen för ett kritiskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur.

För att bestämma området för det kritiska flödet ska kurvan Kv ritas som en funktion av trycket vid venturirörets inlopp. För flöden kring det kritiska (kvävda) flödet kommer Kv att vara relativt konstant. När trycket sjunker (undertrycket ökar), begränsas inte längre flödet i venturiröret, och Kv minskar, vilket är ett tecken på att CFV-systemet körs utanför det tillåtna arbetsområdet.

9.5.3.1

Luftflödet (qv

  CVS) i m3/s (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 8 inställningar) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Kalibreringskoefficienten ska beräknas utifrån kalibreringsdata för varje strypvärde enligt formeln

Image 111
  (88)

där

| qv

  CVS | är luftflödet vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), i m3/s, |
| --- | --- |
| T | är temperaturen vid venturirörets inlopp, i K, |
| p
  p | är det absoluta trycket vid venturirörets inlopp, i kPa. |

qv

  CVS

är luftflödet vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), i m3/s,

T

är temperaturen vid venturirörets inlopp, i K,

p
  p

är det absoluta trycket vid venturirörets inlopp, i kPa.

Medelvärde för KV och standardavvikelse ska beräknas. Standardavvikelsen får inte vara utanför ±0,3 % av medelvärdet för KV.

9.5.4

Kalibreringen av SSV baseras på flödesekvationen för ett subsoniskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur samt tryckfallet mellan SSV-inlopp och SSV-mynning som visas i ekvation 53 (se punkt 8.5.1.4).

9.5.4.1

Luftflödet (QSSV) i m3/s (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 16 inställningar) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Utsläppskoefficienten räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje flödesvärde enligt formeln:

Image 112
  (89)

där

| Q
  SSV | är luftflödet vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), i m3/s, |
| --- | --- |
| T | är temperaturen vid venturirörets inlopp, i K, |
| d
  V | är SSV-mynningens diameter, i mm, |
| r
  p | är förhållandet mellan SSV-mynningen och inloppets absoluta statiska tryck = |
| r
  D | är förhållandet mellan SSV-mynningens diameter dV och inlopprörets innerdiameter D. |

Q
  SSV

är luftflödet vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), i m3/s,

T

är temperaturen vid venturirörets inlopp, i K,

d
  V

är SSV-mynningens diameter, i mm,

r
  p

är förhållandet mellan SSV-mynningen och inloppets absoluta statiska tryck =
  Image 113

r
  D

är förhållandet mellan SSV-mynningens diameter dV och inlopprörets innerdiameter D.

För att bestämma området för det subsoniska flödet ska Cd ritas som en funktion av Reynoldstalet Re vid SSV-mynningen. Reynoldstalet Re vid SSV-mynningen beräknas enligt formeln

Image 114
  (90)

med

Image 115
  (91)

där

| A1 | är 27,43831 i SI-enheter av

  , |
| --- | --- |
| Q
  SSV | är luftflödet vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), i m3/s, |
| d
  V | är SSV-mynningens diameter i m, |
| μ | är gasens absoluta eller dynamiska viskositet i kg/ms, |
| b | har värdet 1,458 x 106 (empirisk konstant) i kg/ms Km0,5, |
| S | har värdet 110,4 (empirisk konstant) K. |

A1

är 27,43831 i SI-enheter av
  Image 116
  ,

Q
  SSV

är luftflödet vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), i m3/s,

d
  V

är SSV-mynningens diameter i m,

μ

är gasens absoluta eller dynamiska viskositet i kg/ms,

b

har värdet 1,458 x 106 (empirisk konstant) i kg/ms Km0,5,

S

har värdet 110,4 (empirisk konstant) K.

Eftersom Q
  SSV ingår i Re-formeln, måste man börja beräkningarna med en första uppskattning av kalibreringsventurirörets Q
  SSV eller Cd och upprepa beräkningarna tills Q
  SSV konvergerar. Konvergensmetoden ska vara exakt, ned till minst 0,1 % per punkt eller bättre.

För minst 16 punkter inom det subsoniska flödesområdet måste de Cd-värden som beräknats med den kurvanpassade ekvationen ligga inom ± 0,5 % av varje kalibreringspunkts uppmätta Cd-värde.

9.5.5

Den totala noggrannheten hos CVS-systemet för provtagning och analys, bestäms genom att en känd mängd av en förorenande gas införs i systemet medan det körs på normalt sätt. Föroreningen analyseras och massan beräknas enligt punkt 8.5.2.3 utom för propan där en u-faktor av 0,000507 används i stället för 0,000483 för kolväten. Någon av följande två metoder ska användas:

9.5.5.1

En känd mängd ren gas (kolmonoxid eller propan) matas in i CVS-systemet genom ett kalibrerat strypmunstycke för kritiskt flöde. Om inloppstrycket är tillräckligt högt, är flödet, som ställs in med hjälp av strypmunstycket, oberoende av trycket vid strypmunstyckets utlopp (kritiskt flöde). CVS-systemet körs som vid ett normalt avgasprov under 5–10 minuter. Ett gasprov ska analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av provtagningssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas.

Den beräknade massan ska ligga inom ±3 % av den insprutade gasens kända massa.

9.5.5.2

Vikten av en liten cylinder som fyllts med kolmonoxid eller propan bestäms med en noggrannhet av ±0,01 g. Konstantvolymprovtagningssystemet körs under ca 5–10 minuter som vid en normal avgasutsläppsprovning medan CO eller propan införs i systemet. Mängden ren gas som förts in bestäms med hjälp av jämförande vägning. Ett gasprov ska analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av provtagningssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas.

Den beräknade massan ska ligga inom ±3 % av den insprutade gasens kända massa.

10.

Provningsförfarande för mätning av antal partiklar

10.1

Antalet partiklar i utsläppen ska mätas genom kontinuerlig provtagning från antingen ett delflödesutspädningssystem, såsom beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, punkterna A.2.2.1 och A.2.2.2, eller ett fullflödesutspädningssystem, såsom beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, punkterna A.2.2.3 och A.2.2.4.

10.1.1

Utspädningsmedel som används för både primär och, om tillämpligt, sekundär utspädning av avgaserna i utspädningssystemet ska passera genom filter som uppfyller de krav på högeffektiva luftfilter (HEPA) som anges i tillägg 2 till denna bilaga, punkt A.2.2.2 eller punkt A.2.2.4. Utspädningsmedlet kan eventuellt tvättas med träkol innan det förs över till HEPA-filtret för att minska och stabilisera kolvätekoncentrationerna i utspädningsmedlet. Det rekommenderas att ett ytterligare, grovt partikelfilter placeras före HEPA-filtret och efter kolskrubbern om sådan används.

10.2

För att kompensera för det massflöde som extraheras från utspädningssystemet för provtagning och mätning av antalet partiklar ska det extraherade massflödet (filtrerat) återföras till utspädningssystemet. Alternativt kan det totala flödet i utspädningssystemet matematiskt korrigeras för det extraherade provflödet. Om det totala massflöde som extraheras från utspädningssystemet för provtagning och mätning av antalet partiklar är mindre än 0,5 % av det totala flödet av utspädda avgaser i utspädningstunneln (med) får denna korrigering, eller detta returflöde, ignoreras.

10.3

Kompensering för provtagningsflöde – delflödesutspädningssystem

10.3.1

För delflödesutspädningssystem ska det massflöde som extraheras från spädningssystemet för provtagning och mätning av partikelantal beaktas vid kontroll av provtagningens proportionalitet. Detta ska uppnås antingen genom att provtagningsflödet matas tillbaka till utspädningsflödet uppströms flödesmätningsenheten eller genom att en matematisk korrigering görs enligt punkt 10.3.2. I fallet med delflödesutspädningssystem med helflödesprovtagning ska det även korrigeras för provtagningsmassflödet vid beräkningen av partikelmassan enligt punkt 10.3.3.

10.3.2

| a) | Om det extraherade provtagningsflödet för mätning av antal partiklar inte återförs, ska ekvation 83 i punkt 9.4.6.2 ersättas med följande:


  (92)
  där


  qmp | = | provtagningsflödet av avgaser in i delflödesutspädningssystemet, i kg/s, |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | massflödet av utspädda avgaser, i kg/s, |
| qmdw | = | massflödet av utspädningsluft, i kg/s, |
| qex | = | massflödet för provning av antal partiklar, i kg/s. |

a)

Om det extraherade provtagningsflödet för mätning av antal partiklar inte återförs, ska ekvation 83 i punkt 9.4.6.2 ersättas med följande:

Image 117
  (92)

där

qmp

=

provtagningsflödet av avgaser in i delflödesutspädningssystemet, i kg/s,

qmdew

=

massflödet av utspädda avgaser, i kg/s,

qmdw

=

massflödet av utspädningsluft, i kg/s,

qex

=

massflödet för provning av antal partiklar, i kg/s.

qex-signalen som sänds till delflödesutspädningssystemets regulator ska hela tiden ha en noggrannhet inom 0,1 % av qmdew och ska sändas med en frekvens av minst 1 Hz.

| b) | Om det extraherade provtagningsflödet för mätning av antal partiklar endast delvis eller inte alls återförs, men ett likvärdigt flöde matas tillbaka in i spädningssystemet uppströms flödesmätningsutrustningen, ska ekvation 83 i punkt 9.4.6.2 ersättas med följande:


  (93)
  där


  qmp | = | provtagningsflödet av avgaser in i delflödesutspädningssystemet, i kg/s, |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | massflödet av utspädda avgaser, i kg/s, |
| qmdw | = | massflödet av utspädningsluft, i kg/s, |
| qex | = | massflödet för provning av antal partiklar, i kg/s, |
| qsw | = | massflödet som matas tillbaka in i utspädningstunneln för att kompensera för extraherat provtagningsflöde för mätning av antal partiklar, i kg/s. |

b)

Om det extraherade provtagningsflödet för mätning av antal partiklar endast delvis eller inte alls återförs, men ett likvärdigt flöde matas tillbaka in i spädningssystemet uppströms flödesmätningsutrustningen, ska ekvation 83 i punkt 9.4.6.2 ersättas med följande:

Image 118
  (93)

där

qmp

=

provtagningsflödet av avgaser in i delflödesutspädningssystemet, i kg/s,

qmdew

=

massflödet av utspädda avgaser, i kg/s,

qmdw

=

massflödet av utspädningsluft, i kg/s,

qex

=

massflödet för provning av antal partiklar, i kg/s,

qsw

=

massflödet som matas tillbaka in i utspädningstunneln för att kompensera för extraherat provtagningsflöde för mätning av antal partiklar, i kg/s.

Skillnaden mellan qex och qsw som sänds till delflödesutspädningssystemets regulator ska hela tiden vara korrekt inom 0,1 % av qmdew. Signalen (eller signalerna) ska sändas med en frekvens av minst 1 Hz.

10.3.3

När ett provtagningsflöde för mätning av antal partiklar extraheras från ett system med delflödesutspädning och helflödesprovtagning, ska partikelmassan (mPM) som beräknas i punkt 8.4.3.2.1 eller punkt 8.4.3.2.2 korrigeras enligt följande för att beakta det extraherade flödet. Denna korrigering krävs även när filtrerat extraherat flöde matas tillbaka in i delflödesutspädningssystemet.

Image 119
  (94)

där

| mPM,corr | = | partikelmassan korrigerad för extraktion av provtagningsflöde för mätning av antal partiklar, i g/provning, |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | partikelmassan fastställd i punkt 8.4.3.2.1 eller punkt 8.4.3.2.2, i g/provning, |
| msed | = | den totala massan av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln, i kg, |
| mex | = | den totala massan av utspädda avgaser som extraheras från utspädningstunneln för provning av antal partiklar, i kg. |

mPM,corr

=

partikelmassan korrigerad för extraktion av provtagningsflöde för mätning av antal partiklar, i g/provning,

mPM

=

partikelmassan fastställd i punkt 8.4.3.2.1 eller punkt 8.4.3.2.2, i g/provning,

msed

=

den totala massan av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln, i kg,

mex

=

den totala massan av utspädda avgaser som extraheras från utspädningstunneln för provning av antal partiklar, i kg.

10.3.4

Vid mätning av antal partiklar används avgasmassflödet, som bestäms enligt någon av de metoder som beskrivs i punkterna 8.4.1.3–8.4.1.7, för att styra delflödesutspädningssystemet så att det prov som tas blir proportionellt mot avgasmassflödet. Proportionalitetens kvalitet ska kontrolleras med hjälp av en regressionsanalys mellan provflödet och avgasflödet i enlighet med punkt 9.4.6.1.

10.4

Bestämning av partikelantal

10.4.1

När det gäller delflödesutspädningssystem ska uppehållstiden i provtagnings- och mätsystemet för antal partiklar beaktas genom tidsjustering av signalen för partikelantal i förhållande till provningscykeln och avgasernas massflöde enligt förfarandet i punkt 8.4.2.2. Omvandlingstiden för provtagnings- och mätsystemet för antal partiklar ska fastställas enligt punkt A.8.1.3.7 i tillägg 8 till denna bilaga.

10.4.2

Vid provning av antal partiklar med ett delflödesutspädningssystem enligt de förfaranden som anges i punkt 8.4 ska antalet partiklar som avges under provningscykeln beräknas med hjälp av följande ekvation:

Image 120
  (95)

där

| N | = | antalet avgivna partiklar under provningscykeln, |
| --- | --- | --- |
| medf | = | ekvivalent massa för utspädda avgaser under hela provningscykeln, bestämd enligt punkt 8.4.3.2.1 eller 8.4.3.2.2, i kg/provning, |
| k | = | kalibreringsfaktorn för att korrigera partikelräknarens mätningar till referensinstrumentets nivå, om detta inte tillämpas internt i partikelräknaren; om kalibreringsfaktorn tillämpas internt i partikelräknaren ska värdet 1 användas för k i ovanstående ekvation, |
| | = | den genomsnittliga partikelkoncentrationen från de utspädda avgaserna korrigerad till standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa), i partiklar/cm3, |
| | = | den genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn för borttagaren av flyktiga partiklar, specifik för de utspädningsinställningar som används vid provningen. |
| | = | ska beräknas utifrån ekvationen |

N

=

antalet avgivna partiklar under provningscykeln,

medf

=

ekvivalent massa för utspädda avgaser under hela provningscykeln, bestämd enligt punkt 8.4.3.2.1 eller 8.4.3.2.2, i kg/provning,

k

=

kalibreringsfaktorn för att korrigera partikelräknarens mätningar till referensinstrumentets nivå, om detta inte tillämpas internt i partikelräknaren; om kalibreringsfaktorn tillämpas internt i partikelräknaren ska värdet 1 användas för k i ovanstående ekvation,

Image 121

=

den genomsnittliga partikelkoncentrationen från de utspädda avgaserna korrigerad till standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa), i partiklar/cm3,

Image 122

=

den genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn för borttagaren av flyktiga partiklar, specifik för de utspädningsinställningar som används vid provningen.

Image 123

=

ska beräknas utifrån ekvationen

Image 124
  (96)

där

| cs,i | = | en diskret mätning av partikelkoncentration i de utspädda avgaserna från partikelräknaren, korrigerad till koincidens- och standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa), i partiklar/cm3, |
| --- | --- | --- |
| n | = | antalet mätningar av partikelkoncentrationen som utförts under den tid som provningen pågått. |

cs,i

=

en diskret mätning av partikelkoncentration i de utspädda avgaserna från partikelräknaren, korrigerad till koincidens- och standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa), i partiklar/cm3,

n

=

antalet mätningar av partikelkoncentrationen som utförts under den tid som provningen pågått.

10.4.3

Vid provning av antal partiklar med ett fullflödesutspädningssystem enligt de förfaranden som anges i punkt 8.5 ska antalet partiklar som avges under provningscykeln beräknas med hjälp av följande ekvation:

Image 125
  (97)

där

| N | = | antalet avgivna partiklar under provningscykeln, |
| --- | --- | --- |
| med | = | det totala flödet av utspädda avgaser under cykeln, beräknat enligt någon av de metoder som beskrivs i punkterna 8.5.1.2–8.5.1.4, i kg/provning, |
| k | = | kalibreringsfaktorn för att korrigera partikelräknarens mätningar till referensinstrumentets nivå, om detta inte tillämpas internt i partikelräknaren; om kalibreringsfaktorn tillämpas internt i partikelräknaren ska värdet 1 användas för k i ovanstående ekvation, |
| | = | den genomsnittliga partikelkoncentrationen från de utspädda avgaserna korrigerad till standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa), i partiklar/cm3, |
| | = | den genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn för borttagaren av flyktiga partiklar, specifik för de utspädningsinställningar som används vid provningen. |
| | = | ska beräknas utifrån ekvationen |

N

=

antalet avgivna partiklar under provningscykeln,

med

=

det totala flödet av utspädda avgaser under cykeln, beräknat enligt någon av de metoder som beskrivs i punkterna 8.5.1.2–8.5.1.4, i kg/provning,

k

=

kalibreringsfaktorn för att korrigera partikelräknarens mätningar till referensinstrumentets nivå, om detta inte tillämpas internt i partikelräknaren; om kalibreringsfaktorn tillämpas internt i partikelräknaren ska värdet 1 användas för k i ovanstående ekvation,

Image 126

=

den genomsnittliga partikelkoncentrationen från de utspädda avgaserna korrigerad till standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa), i partiklar/cm3,

Image 127

=

den genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn för borttagaren av flyktiga partiklar, specifik för de utspädningsinställningar som används vid provningen.

Image 128

=

ska beräknas utifrån ekvationen

Image 129
  (98)

där

| cs,i | = | en diskret mätning av partikelkoncentration i de utspädda avgaserna från partikelräknaren, korrigerad till koincidens- och standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa), i partiklar/cm3, |
| --- | --- | --- |
| n | = | antalet mätningar av partikelkoncentrationen som utförts under den tid som provningen pågått. |

cs,i

=

en diskret mätning av partikelkoncentration i de utspädda avgaserna från partikelräknaren, korrigerad till koincidens- och standardförhållanden (273,2 K och 101,33 kPa), i partiklar/cm3,

n

=

antalet mätningar av partikelkoncentrationen som utförts under den tid som provningen pågått.

10.4.4

Provningsresultat

10.4.4.1

För varje enskild WHSC-provning, WHTC-varmstartsprovning och WHTC-kallstartsprovning ska de specifika utsläppen i antal partiklar/kWh beräknas enligt följande:

Image 130
  (99)

där

| e | = | är antalet avgivna partiklar per kWh, |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | är det faktiska cykelarbetet enligt punkt 7.8.6, i kWh. |

e

=

är antalet avgivna partiklar per kWh,

Wact

=

är det faktiska cykelarbetet enligt punkt 7.8.6, i kWh.

10.4.4.2

För motorer försedda med efterbehandlingssystem med periodisk regenerering ska de allmänna bestämmelserna i punkt 6.6.2 tillämpas. Utsläppen från WHTC-varmstarten ska viktas enligt ekvation 5, där
  Image 131
  är det genomsnittliga antalet partiklar/kWh utan regenerering och
  Image 132
  är det genomsnittliga antalet partiklar/kWh med regenerering. Beräkningen av regenereringsjusteringsfaktorer ska göras enligt ekvation 6, 6a, 7 eller 8, beroende på vad som är lämpligt.

10.4.4.3

För WHTC ska det slutliga provningsresultatet vara ett viktat medelvärde av kallstartsprovning och varmstartsprovning (inklusive periodisk regenerering i förekommande fall) som beräknas med en av följande ekvationer:

| a) | I fallet med multiplikativ regenereringsjustering, eller motorer utan periodiskt regenererande efterbehandling:


  (100) |
| --- | --- |

a)

I fallet med multiplikativ regenereringsjustering, eller motorer utan periodiskt regenererande efterbehandling:

Image 133
  (100)

| (b) | I fallet med additiv regenereringsjustering:


  (101)
  där


  Ncold | = | det totala antalet avgivna partiklar under WHTC-kallstartsprovningscykeln, |
| --- | --- | --- | --- |
| Nhot | = | det totala antalet avgivna partiklar under WHTC-varmstartsprovningscykeln, |
| Wact,cold | = | är det faktiska cykelarbetet under WHTC-kallstartsprovningscykeln enligt punkt 7.8.6, i kWh, |
| Wact, hot | = | är det faktiska cykelarbetet under WHTC-varmstartsprovningscykeln enligt punkt 7.8.6, i kWh, |
| kr | = | regenereringsjusteringen, enligt punkt 6.6.2. I fallet med motorer utan periodiskt regenererande efterbehandling är kr
   = 1 |

(b)

I fallet med additiv regenereringsjustering:

Image 134
  (101)

där

Ncold

=

det totala antalet avgivna partiklar under WHTC-kallstartsprovningscykeln,

Nhot

=

det totala antalet avgivna partiklar under WHTC-varmstartsprovningscykeln,

Wact,cold

=

är det faktiska cykelarbetet under WHTC-kallstartsprovningscykeln enligt punkt 7.8.6, i kWh,

Wact, hot

=

är det faktiska cykelarbetet under WHTC-varmstartsprovningscykeln enligt punkt 7.8.6, i kWh,

kr

=

regenereringsjusteringen, enligt punkt 6.6.2. I fallet med motorer utan periodiskt regenererande efterbehandling är kr
   = 1

10.4.4.4

Slutliga WHSC-provningsresultat och viktade medelvärden av WHTC-provningsresultat ska avrundas i ett steg till tre signifikanta siffror i enlighet med ASTM E 29–06B. Ingen avrundning av mellanliggande värden som leder till de slutliga bromsspecifika utsläppsvärdena får förekomma.

10.5

Bestämning av antal partiklar i bakgrunden

10.5.1

På motortillverkarens begäran får provtagning av bakgrundskoncentrationen av antal partiklar i utspädningstunneln utföras, före eller efter provningen, från en punkt nedströms partikel- och kolvätefiltren in i mätsystemet för antal partiklar, för att bestämma bakgrundskoncentrationerna av antal partiklar i tunneln.

10.5.2

Det är inte tillåtet att subtrahera partikelantalet i tunnelns bakgrundskoncentrationer vid provning för typgodkännande. Däremot får detta göras, på tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens förhandsgodkännande, vid provning av produktionsöverensstämmelse, om det kan visas att bidraget från bakgrunden i tunneln är betydande.

---

(1)  Numreringen i denna bilaga överensstämmer med numreringen i global teknisk föreskrift nr 4 för WHDC. Vissa avsnitt i den globala tekniska föreskriften för WHDC är dock inte nödvändiga i denna bilaga.

1

(1)  Beroende på bränsle.

1

(2)  Vid λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa.

2

(3)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen av C = 66 – 76 %, H = 22 – 25 %, N = 0 – 12 %.

3

(4)  Icke-metankolväten enligt CH2,93 (för totala kolväten ska koefficienten ugas för CH4 användas).

4

(5)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen av C3 = 70 – 90 %, C4 = 10 – 30 %.

5

(6)  Beroende på bränsle.

6

(7)  Vid λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa.

7

(8)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen av C = 66 – 76 %, H = 22 – 25 %, N = 0 – 12 %.

8

(9)  Icke-metankolväten enligt CH2,93 (för totala kolväten ska koefficienten ugas för CH4 användas).

9

(10)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen av C3 = 70 – 90 %, C4 = 10 – 30 %.

10

---

Bilaga 4 - Tillägg 1

Dynamometertabell för WHTC-prov

| Tid | Norm, varvtal | Norm, moment |
| --- | --- | --- |
| s | procent | procent |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1,089 | 46,3 | 24,0 |
| 1,09 | 47,8 | 20,6 |
| 1,091 | 47,2 | 3,8 |
| 1,092 | 45,6 | 4,4 |
| 1,093 | 44,6 | 4,1 |
| 1,094 | 44,1 | m |
| 1,095 | 42,9 | m |
| 1,096 | 40,9 | m |
| 1,097 | 39,2 | m |
| 1,098 | 37,0 | m |
| 1,099 | 35,1 | 2,0 |
| 1,1 | 35,6 | 43,3 |
| 1,101 | 38,7 | 47,6 |
| 1,102 | 41,3 | 40,4 |
| 1,103 | 42,6 | 45,7 |
| 1,104 | 43,9 | 43,3 |
| 1,105 | 46,9 | 41,2 |
| 1,106 | 52,4 | 40,1 |
| 1,107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m = motorbromsning |

Tid

Norm, varvtal

Norm, moment

s

procent

procent

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1,089

46,3

24,0

1,09

47,8

20,6

1,091

47,2

3,8

1,092

45,6

4,4

1,093

44,6

4,1

1,094

44,1

m

1,095

42,9

m

1,096

40,9

m

1,097

39,2

m

1,098

37,0

m

1,099

35,1

2,0

1,1

35,6

43,3

1,101

38,7

47,6

1,102

41,3

40,4

1,103

42,6

45,7

1,104

43,9

43,3

1,105

46,9

41,2

1,106

52,4

40,1

1,107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1 519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m = motorbromsning

---

Bilaga 4 - Tillägg 2

Mätutrustning

A.2.1

Detta tillägg innehåller de grundläggande kraven på och de allmänna beskrivningarna av provtagnings- och analyssystem för mätning av gas- och partikelformiga utsläpp. Eftersom det finns flera möjliga konfigurationer som kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med figurerna i detta tillägg. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar, flödesanordningar och omkopplare får användas för att ge ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för att bibehålla noggrannheten, får uteslutas på grundval av god teknisk sed.

A.2.1.1

Analyssystem

A.2.1.2

Analyssystem för bestämning av gasformiga utsläpp i outspädda avgaser (figur 9) eller utspädda avgaser (figur 10) beskrivs med antagandet att följande används:

| a) | En HFID- eller FID-analysator för mätning av kolväten. |
| --- | --- |

a)

En HFID- eller FID-analysator för mätning av kolväten.

| b) | NDIR-analysatorer för mätning av kolmonoxid och koldioxid. |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysatorer för mätning av kolmonoxid och koldioxid.

| c) | En HCLD- eller CLD-analysator för mätning av kväveoxider. |
| --- | --- |

c)

En HCLD- eller CLD-analysator för mätning av kväveoxider.

För alla komponenter bör prov tas med en provtagningssond och fördelas internt på de olika analysatorerna. Som alternativ får två sonder placerade nära varandra användas. Försiktighet ska iakttas så att ingen oavsiktlig kondens av beståndsdelar i avgaserna (inbegripet vatten och svavelsyra) sker någonstans i analyssystemet.

Figur 9

Figur 9

Flödesdiagram över system för bestämning av CO, CO2, NOx och kolväten i outspädda avgaser

Flödesdiagram över system för bestämning av CO, CO2, NOx och kolväten i outspädda avgaser

Image 135

Figur 10

Figur 10

Flödesdiagram över system för bestämning av CO, CO2, NOx och kolväten i utspädda avgaser

Flödesdiagram över system för bestämning av CO, CO2, NOx och kolväten i utspädda avgaser

Image 136

| A.2.1.3 | Komponenter i figur 9 och 10


  EP | Avgasrör |
| --- | --- | --- |
| SP1 | Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 9) |

A.2.1.3

Komponenter i figur 9 och 10

EP

Avgasrör

SP1

Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 9)

En rak provtagningssond av rostfritt stål med flera hål och tillsluten ände rekommenderas. Innerdiametern får inte vara större än provtagningsledningens innerdiameter. Väggarnas tjocklek får inte överstiga 1 mm. Sonden ska ha minst tre hål i tre olika radialplan, med en sådan storlek att ungefär samma flöde för provtagning erhålls. Sonden ska täcka minst 80 % av avgasrörets diameter. En eller två provtagningssonder får användas.

| SP2 | Provtagningssond för kolväten i utspädda avgaser (endast figur 10) |
| --- | --- |

SP2

Provtagningssond för kolväten i utspädda avgaser (endast figur 10)

Sonden ska

| a) | utgöra de första 254–762 mm av den uppvärmda provtagningsledningen HSL1, |
| --- | --- |

a)

utgöra de första 254–762 mm av den uppvärmda provtagningsledningen HSL1,

| b) | ha en innerdiameter på minst 5 mm, |
| --- | --- |

b)

ha en innerdiameter på minst 5 mm,

| c) | monteras i utspädningstunneln DT (figur 15) vid en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade (dvs. cirka 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln), |
| --- | --- |

c)

monteras i utspädningstunneln DT (figur 15) vid en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade (dvs. cirka 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln),

| d) | befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar, |
| --- | --- |

d)

befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar,

| e) | vara uppvärmd för att öka gasströmmens temperatur till 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) vid sondens utlopp, eller till 385 ± 10 K (112 ± 10 °C) för gnisttändningsmotorer, |
| --- | --- |

e)

vara uppvärmd för att öka gasströmmens temperatur till 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) vid sondens utlopp, eller till 385 ± 10 K (112 ± 10 °C) för gnisttändningsmotorer,

| f) | inte vara uppvärmd för FID-mätning (kall). |
| --- | --- |

f)

inte vara uppvärmd för FID-mätning (kall).

| SP3 | Provtagningssond för CO, CO2, NOX i utspädda avgaser (endast figur 10) |
| --- | --- |

SP3

Provtagningssond för CO, CO2, NOX i utspädda avgaser (endast figur 10)

2

X

Sonden ska

| a) | befinna sig i samma plan som SP2, |
| --- | --- |

a)

befinna sig i samma plan som SP2,

| b) | befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar, |
| --- | --- |

b)

befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar,

| c) | värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 °C) så att kondens av vatten undviks. |
| --- | --- |

c)

värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 °C) så att kondens av vatten undviks.

| HF1 | Uppvärmt förfilter (frivilligt) |
| --- | --- |

HF1

Uppvärmt förfilter (frivilligt)

Temperaturen ska vara samma som för HSL1.

| HF2 | Uppvärmt filter |
| --- | --- |

HF2

Uppvärmt filter

Filtret ska avlägsna eventuella fasta partiklar från gasprovet före analysatorn. Temperaturen ska vara samma som för HSL1. Filtret ska bytas ut vid behov.

| HSL1 | Uppvärmd provtagningsledning |
| --- | --- |

HSL1

Uppvärmd provtagningsledning

Genom provtagningsledningen leds gasprovet från en ensam sond till delningspunkten/-punkterna och kolväteanalysatorn.

Provtagningsledningen ska

| a) | ha en innerdiameter på minst 4 mm och högst 13,5 mm, |
| --- | --- |

a)

ha en innerdiameter på minst 4 mm och högst 13,5 mm,

| b) | vara tillverkad av rostfritt stål eller PTFE, |
| --- | --- |

b)

vara tillverkad av rostfritt stål eller PTFE,

| c) | ha en väggtemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), uppmätt i varje separat sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

c)

ha en väggtemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), uppmätt i varje separat sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 °C),

| d) | ha en väggtemperatur på över 453 K (180 °C) om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

d)

ha en väggtemperatur på över 453 K (180 °C) om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 °C),

| e) | hålla en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) omedelbart före det uppvärmda filtret (HF2) och HFID-analysatorn. |
| --- | --- |

e)

hålla en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) omedelbart före det uppvärmda filtret (HF2) och HFID-analysatorn.

| HSL2 | Uppvärmd provtagningsledning för NOx |
| --- | --- |

HSL2

Uppvärmd provtagningsledning för NOx

Provtagningsledningen ska

| a) | ha en väggtemperatur på 328 K–473 K (55 °C–200 °C) upp till omvandlaren för torr mätning och upp till analysatorn för våt mätning, |
| --- | --- |

a)

ha en väggtemperatur på 328 K–473 K (55 °C–200 °C) upp till omvandlaren för torr mätning och upp till analysatorn för våt mätning,

| b) | vara tillverkad av rostfritt stål eller PTFE. |
| --- | --- |

b)

vara tillverkad av rostfritt stål eller PTFE.

| HP | Uppvärmd provtagningspump |
| --- | --- |

HP

Uppvärmd provtagningspump

Pumpen ska värmas upp till den temperatur som HSL håller.

| SL | Provtagningsledning för CO och CO2 |
| --- | --- |

SL

Provtagningsledning för CO och CO2

2

Ledningen ska vara gjord av PTFE eller rostfritt stål. Den kan vara uppvärmd eller ouppvärmd.

| HFID-analysator | för kolväten |
| --- | --- |

HFID-analysator

för kolväten

Uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) eller flamjoniseringsdetektor (FID) för bestämning av kolväten. Flamjoniseringsdetektorns temperatur ska hållas på 453–473 K (180–200 °C).

| NDIR-analysator | för CO, CO2 |
| --- | --- |

NDIR-analysator

för CO, CO2

2

NDIR-analysatorer för bestämning av kolmonoxid och koldioxid (frivilligt för bestämning av utspädningsförhållandet vid partikelmätning).

| CLD-analysator | eller NDUV-analysator för NOx |
| --- | --- |

CLD-analysator

eller NDUV-analysator för NOx

CLD-, HCLD- eller NDUV-analysator för bestämning av kväveoxider. Om en HCLD-analysator används ska den hållas vid en temperatur på 328–473 K (55–200 °C).

| B | Vattenavskiljare (valfritt för NO-mätning) |
| --- | --- |

B

Vattenavskiljare (valfritt för NO-mätning)

För att kyla och kondensera vatten i avgasprovet. Den är valfri om analysatorn är fri från vattenångeinterferens bestämd enligt punkt 9.3.9.2.2 i denna bilaga. Om vatten avlägsnas genom kondensering, ska gasprovets temperatur eller daggpunkt övervakas, antingen inuti vattenavskiljaren eller längre ned (nedströms). Provgasens temperatur eller daggpunkt får inte överstiga 280 K (7 °C). Det är inte tillåtet att avlägsna vatten från provet med hjälp av kemiska torkare.

| BK | Bakgrundssäck (valfritt, endast figur 10) |
| --- | --- |

BK

Bakgrundssäck (valfritt, endast figur 10)

För mätning av bakgrundskoncentrationer.

| BG | Provtagningssäck (valfritt, endast figur 10) |
| --- | --- |

BG

Provtagningssäck (valfritt, endast figur 10)

För mätning av koncentration i proverna.

| A.2.1.4 | Metod med icke-metanavskiljare (NMC)
  I icke-metanavskiljaren oxideras alla kolväten utom CH4 till CO2 och H2O. Det innebär att om man låter provet passera genom icke-metanavskiljaren så detekteras endast CH4 av HFID. Förutom den vanliga provtagningslinjen för kolväten (se figurerna 9 och 10) ska en andra provtagningslinje för kolväten installeras, försedd med en avskiljare enligt figur 11. Detta möjliggör samtidig mätning av totala kolväten, CH4 och icke-metankolväten.
  Vid H2O-värden som är typiska för förhållandena i avgasströmmen ska icke-metanavskiljarens egenskaper i fråga om dess katalytiska effekt på CH4 och C2H4 bestämmas vid eller över 600 K (327 °C) innan provningen påbörjas. Daggpunkten och O2-nivån måste vara kända för avgasströmmen där provet tas. Flamjoniseringsdetektorns relativa svar på CH4 och C2H6 ska bestämmas enligt punkt 9.3.8 i denna bilaga. |
| --- | --- |

A.2.1.4

Metod med icke-metanavskiljare (NMC)

I icke-metanavskiljaren oxideras alla kolväten utom CH4 till CO2 och H2O. Det innebär att om man låter provet passera genom icke-metanavskiljaren så detekteras endast CH4 av HFID. Förutom den vanliga provtagningslinjen för kolväten (se figurerna 9 och 10) ska en andra provtagningslinje för kolväten installeras, försedd med en avskiljare enligt figur 11. Detta möjliggör samtidig mätning av totala kolväten, CH4 och icke-metankolväten.

4

2

2

4

4

Vid H2O-värden som är typiska för förhållandena i avgasströmmen ska icke-metanavskiljarens egenskaper i fråga om dess katalytiska effekt på CH4 och C2H4 bestämmas vid eller över 600 K (327 °C) innan provningen påbörjas. Daggpunkten och O2-nivån måste vara kända för avgasströmmen där provet tas. Flamjoniseringsdetektorns relativa svar på CH4 och C2H6 ska bestämmas enligt punkt 9.3.8 i denna bilaga.

2

4

2

4

2

4

2

6

Figur 11

Figur 11

Flödesdiagram för metananalys med en icke-metanavskiljare (NMC)

Flödesdiagram för metananalys med en icke-metanavskiljare (NMC)

Image 137

| A.2.1.5 | Komponenter i figur 11


  NMC | Icke-metanavskiljare |
| --- | --- | --- |

A.2.1.5

Komponenter i figur 11

NMC

Icke-metanavskiljare

För oxidering av alla kolväten utom metan.

HC

Uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) eller flamjoniseringsdetektor (FID) för mätning av koncentrationerna av kolväten och CH4. Flamjoniseringsdetektorns temperatur ska hållas på 453–473 K (180–200 °C).

4

| V1 | Väljarventil |
| --- | --- |

V1

Väljarventil

För val av nollställningsgas eller spänngas.

| R | Tryckregulator |
| --- | --- |

R

Tryckregulator

För reglering av trycket i provtagningsledningen och flödet till HFID.

| A.2.2 | System för utspädning och partikelprovtagning |
| --- | --- |

A.2.2

System för utspädning och partikelprovtagning

| A.2.2.1 | Beskrivning av delflödessystem
  Här beskrivs ett utspädningssystem som är baserat på utspädning av en del av avgasflödet. Uppdelningen av avgasflödet och den därpå följande utspädningen kan göras med hjälp av olika typer av utspädningssystem. För den efterföljande insamlingen av partiklar kan alla de utspädda avgaserna eller endast en del av dessa ledas till partikelprovtagningssystemet. Den första metoden kallas totalprovtagning och den andra metoden delprovtagning. Beräkningen av utspädningsförhållandet beror på vilken typ av system som används.
  I det system för helflödesprovtagning som visas i figur 12 leds outspädda avgaser från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). Det totala flödet genom tunneln justeras med hjälp av flödesregulatorn (FC2) och provtagningspumpen (P) i partikelprovtagningssystemet (se figur 16). Flödet av utspädningsgas kontrolleras med flödesregulatorn (FC1), som kan använda qm

  ew eller qm

  aw och qm

  f som styrsignaler för önskad avgasdelning. Provtagningsflödet in i DT utgörs av skillnaden mellan det totala flödet och flödet av utspädningsgas. Flödet av utspädningsgas mäts med flödesmätanordningen (FM1) och det totala flödet med flödesmätanordningen (FM3) i partikelprovtagningssystemet (se figur 16). Utspädningsförhållandet beräknas utifrån dessa två flöden. |
| --- | --- |

A.2.2.1

Beskrivning av delflödessystem

Här beskrivs ett utspädningssystem som är baserat på utspädning av en del av avgasflödet. Uppdelningen av avgasflödet och den därpå följande utspädningen kan göras med hjälp av olika typer av utspädningssystem. För den efterföljande insamlingen av partiklar kan alla de utspädda avgaserna eller endast en del av dessa ledas till partikelprovtagningssystemet. Den första metoden kallas totalprovtagning och den andra metoden delprovtagning. Beräkningen av utspädningsförhållandet beror på vilken typ av system som används.

I det system för helflödesprovtagning som visas i figur 12 leds outspädda avgaser från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). Det totala flödet genom tunneln justeras med hjälp av flödesregulatorn (FC2) och provtagningspumpen (P) i partikelprovtagningssystemet (se figur 16). Flödet av utspädningsgas kontrolleras med flödesregulatorn (FC1), som kan använda qm

  ew eller qm

  aw och qm

  f som styrsignaler för önskad avgasdelning. Provtagningsflödet in i DT utgörs av skillnaden mellan det totala flödet och flödet av utspädningsgas. Flödet av utspädningsgas mäts med flödesmätanordningen (FM1) och det totala flödet med flödesmätanordningen (FM3) i partikelprovtagningssystemet (se figur 16). Utspädningsförhållandet beräknas utifrån dessa två flöden.

qm

ew

qm

aw

qm

f

Figur 12

Figur 12

Skiss över system med delflödesutspädning (helflödesprovtagning)

Skiss över system med delflödesutspädning (helflödesprovtagning)

Image 138

Med det system för delflödesprovtagning som visas i figur 13 leds outspädda avgaser från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). Det totala flödet genom tunneln justeras genom flödesregulatorn (FC1) som är ansluten antingen till flödet av utspädningsgas eller till sugfläkten för det totala tunnelflödet. Flödesregulatorn FC1 kan använda qm

  ew eller qm

  aw och qm

  f som styrsignaler för önskad avgasdelning. Provtagningsflödet in i DT utgörs av skillnaden mellan det totala flödet och flödet av utspädningsgas. Flödet av utspädningsgas mäts med hjälp av flödesmätaren (FM1), och det totala flödet med hjälp av flödesmätaren (FM2). Utspädningsförhållandet beräknas utifrån dessa två flöden. Från DT tas ett partikelprov med partikelprovtagningssystemet (se figur 16).

qm

ew

qm

aw

qm

f

Figur 13

Figur 13

Skiss över system med delflödesutspädning (delflödesprovtagning)

Skiss över system med delflödesutspädning (delflödesprovtagning)

Image 139

| A.2.2.2 | Komponenter i figur 12 och 13


  EP | Avgasrör |
| --- | --- | --- |

A.2.2.2

Komponenter i figur 12 och 13

EP

Avgasrör

Avgasröret får vara isolerat. För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användande av böjliga sektioner ska begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12. Krökarna ska minimeras för att minska tröghetsavsättning. Om systemet innehåller en provbäddsljuddämpare får även denna vara isolerad. I system utan isokinetiska sonder rekommenderas ett rakt rör med en längd av sex gånger rördiametern framför och tre gånger rördiametern bakom sondens spets.

| SP | Provtagningssond |
| --- | --- |

SP

Provtagningssond

Sondens typ ska vara någon av följande:

| a) | Öppet rör vänt uppströms i avgasrörets mittlinje. |
| --- | --- |

a)

Öppet rör vänt uppströms i avgasrörets mittlinje.

| b) | Öppet rör vänt nedströms i avgasrörets mittlinje. |
| --- | --- |

b)

Öppet rör vänt nedströms i avgasrörets mittlinje.

| c) | Sond med flera hål enligt beskrivning under SP i punkt A.2.1.3. |
| --- | --- |

c)

Sond med flera hål enligt beskrivning under SP i punkt A.2.1.3.

| d) | Sond med hatt vänd uppströms i avgasrörets mittlinje enligt figur 14. |
| --- | --- |

d)

Sond med hatt vänd uppströms i avgasrörets mittlinje enligt figur 14.

Innerdiametern ska vara minst 4 mm. Förhållandet mellan avgasrörets och sondens diameter ska vara minst fyra.

Om en sond av typ a används ska en tröghetsbaserad försorterare (cyklon eller islagskropp) med en 50 % avskiljning mellan 2,5 och 10 μm installeras omedelbart uppströms filterhållaren.

Figur 14

Figur 14

Skiss över sond med hatt

Skiss över sond med hatt

Image 140

| TT | Överföringsrör för avgaser |
| --- | --- |

TT

Överföringsrör för avgaser

Överföringsröret ska vara så kort som möjligt, men

| a) | inte längre än 0,26 m, om 80 % av den totala längden är isolerad, mätt mellan sondens ände och utspädningssteget,
  eller |
| --- | --- |

a)

inte längre än 0,26 m, om 80 % av den totala längden är isolerad, mätt mellan sondens ände och utspädningssteget,

eller

| b) | inte längre än 1 m, om 90 % av dess totala längd är uppvärmd till över 150 °C, mätt mellan sondens ände och utspädningssteget. |
| --- | --- |

b)

inte längre än 1 m, om 90 % av dess totala längd är uppvärmd till över 150 °C, mätt mellan sondens ände och utspädningssteget.

Det ska ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm, och ha sitt utlopp på utspädningstunnelns mittaxel och peka i flödesriktningen.

Med avseende på led a ovan ska isoleringen utföras med material med en största värmeledningsförmåga på 0,05 W/mK med en radiell isoleringstjocklek som motsvarar sondens diameter.

| FC1 | Flödesregulator |
| --- | --- |

FC1

Flödesregulator

En flödesregulator ska användas för att reglera flödet av utspädningsgas genom tryckfläkten PB och/eller sugfläkten SB. Den kan anslutas till avgasflödessensorns signaler som anges i punkt 8.4.1 i denna bilaga. Flödesregulatorn kan installeras uppströms eller nedströms respektive fläkt. Om tryckluft tillförs reglerar FC1 luftflödet direkt.

| FM1 | Flödesmätanordning |
| --- | --- |

FM1

Flödesmätanordning

Gasmätare eller annat instrument för mätning av flödet av utspädningsgas. FM1 är frivilligt att använda om tryckfläkten PB är kalibrerad för mätning av flödet.

| DAF | Filter för utspädningsgas |
| --- | --- |

DAF

Filter för utspädningsgas

Utspädningsgasen (omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve) ska filtreras med ett högeffektivt filter (HEPA) som har en initial minsta insamlingseffektivitet på 99,97 % enligt EN 1822-1 (filterklass H14 eller bättre), ASTM F 1471-93 eller likvärdig standard.

| FM2 | Flödesmätanordning (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- |

FM2

Flödesmätanordning (delflödesprovtagning, endast figur 13)

Gasmätare eller annat instrument för mätning av det utspädda avgasflödet. FM2 är frivilligt att använda om sugfläkten SB är kalibrerad för mätning av flödet.

| PB | Tryckfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- |

PB

Tryckfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13)

För att reglera flödet av utspädningsgas kan PB anslutas till flödesregulatorerna FC1 eller FC2. PB behövs inte om en spjällventil används. Om PB är kalibrerad kan den användas för att mäta flödet av utspädningsgas.

| SB | Sugfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- |

SB

Sugfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13)

Om SB är kalibrerad kan den användas för att mäta det utspädda avgasflödet.

| DT | Utspädningstunnel (delflöde) |
| --- | --- |

DT

Utspädningstunnel (delflöde)

Följande gäller för utspädningstunneln:

| a) | Den ska vara tillräckligt lång för att orsaka fullständig blandning av avgaserna och utspädningsgasen vid turbulent flöde (Reynoldstal, Re, större än 4 000, då Re baseras på utspädningstunnelns inre diameter) för ett delflödesprovtagningssystem, med andra ord krävs inte fullständig blandning för ett helflödesprovtagningssystem. |
| --- | --- |

a)

Den ska vara tillräckligt lång för att orsaka fullständig blandning av avgaserna och utspädningsgasen vid turbulent flöde (Reynoldstal, Re, större än 4 000, då Re baseras på utspädningstunnelns inre diameter) för ett delflödesprovtagningssystem, med andra ord krävs inte fullständig blandning för ett helflödesprovtagningssystem.

| b) | Den ska vara gjord av rostfritt stål. |
| --- | --- |

b)

Den ska vara gjord av rostfritt stål.

| c) | Den får vara uppvärmt till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C). |
| --- | --- |

c)

Den får vara uppvärmt till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C).

| d) | Den får vara isolerad. |
| --- | --- |

d)

Den får vara isolerad.

PSP
  Partikelprovtagningssond (delflödesprovtagning, endast figur 13)

PSP

Partikelprovtagningssonden är den främre änden av partikelöverföringsröret PTT (se punkt A.2.2.6) och

| a) | ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade, dvs. på utspädningstunnelns (DT) mittaxel, cirka 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln, |
| --- | --- |

a)

ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade, dvs. på utspädningstunnelns (DT) mittaxel, cirka 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln,

| b) | ska ha en inre diameter på minst 8 mm, |
| --- | --- |

b)

ska ha en inre diameter på minst 8 mm,

| c) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsgasen, under förutsättning att utspädningsgasens temperatur inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

c)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsgasen, under förutsättning att utspädningsgasens temperatur inte överstiger 325 K (52 °C),

| d) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

d)

får vara isolerad.

| A.2.2.3 | Beskrivning av system med fullflödesutspädning
  Det här beskrivna utspädningssystemet baseras på utspädning av de totala avgaserna i utspädningstunneln DT med hjälp av principen provtagning i konstant volym (CVS, constant volume sampling), och illustreras i figur 15.
  Det utspädda avgasflödet mäts antingen med en kolvpump (PDP), med ett venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller med ett subsoniskt venturirör (SSV). En värmeväxlare (HE) eller ett system för elektronisk flödesberäkning (EFC) får användas för proportionell partikelprovtagning och för flödesbestämning. Eftersom partiklarnas massa bestäms med ledning av det totala utspädda avgasflödet behöver utspädningsförhållandet inte beräknas.
  För efterföljande uppsamling av partiklarna ska ett prov av de utspädda avgaserna ledas till partikelprovtagningssystemet med utspädning i två steg (se figur 17). Trots att det delvis är ett utspädningssystem, beskrivs systemet med utspädning i två steg som en variant av partikelprovtagningssystemet, eftersom de flesta av dess delar är gemensamma med ett typiskt partikelprovtagningssystem. |
| --- | --- |

A.2.2.3

Beskrivning av system med fullflödesutspädning

Det här beskrivna utspädningssystemet baseras på utspädning av de totala avgaserna i utspädningstunneln DT med hjälp av principen provtagning i konstant volym (CVS, constant volume sampling), och illustreras i figur 15.

Det utspädda avgasflödet mäts antingen med en kolvpump (PDP), med ett venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller med ett subsoniskt venturirör (SSV). En värmeväxlare (HE) eller ett system för elektronisk flödesberäkning (EFC) får användas för proportionell partikelprovtagning och för flödesbestämning. Eftersom partiklarnas massa bestäms med ledning av det totala utspädda avgasflödet behöver utspädningsförhållandet inte beräknas.

För efterföljande uppsamling av partiklarna ska ett prov av de utspädda avgaserna ledas till partikelprovtagningssystemet med utspädning i två steg (se figur 17). Trots att det delvis är ett utspädningssystem, beskrivs systemet med utspädning i två steg som en variant av partikelprovtagningssystemet, eftersom de flesta av dess delar är gemensamma med ett typiskt partikelprovtagningssystem.

Figur 15

Figur 15

Skiss över system med fullflödesutspädning (CVS)

Skiss över system med fullflödesutspädning (CVS)

Image 141

| A.2.2.4 | Komponenter i figur 15


  EP | Avgasrör |
| --- | --- | --- |

A.2.2.4

Komponenter i figur 15

EP

Avgasrör

Avgasrörets längd mätt från avgasgrenrörets eller turboladdarens utlopp eller från anordningen för efterbehandling till utspädningstunneln får inte vara större än 10 m. Om systemet är längre än 4 m ska alla rördelar efter de 4 första metrarna vara isolerade, utom en eventuell rökgasmätare som ingår i systemet. Isoleringens radiella tjocklek ska vara minst 25 mm. Isoleringsmaterialets värmeledningsförmåga får inte överstiga 0,1 W/mK vid 673 K (400 °C). För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av böjliga sektioner ska begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12.

| PDP | Kolvpump |
| --- | --- |

PDP

Kolvpump

Kolvpumpen PDP mäter det totala utspädda avgasflödet utifrån antalet pumpvarv och pumpens slagvolym. Avgassystemets mottryck får inte sänkas på konstgjord väg av PDP eller insugningssystemet för utspädningsgas. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med PDP-systemet i gång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när PDP-systemet inte är anslutet. Om flödesberäkning inte används får gasblandningens temperatur omedelbart före pumpen avvika med högst ±6 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet. Elektronisk flödesberäkning (EFC) får endast användas om temperaturen vid inloppet till PDP inte överstiger 323 K (50 °C).

| CFV | Venturirör för kritiskt flöde |
| --- | --- |

CFV

Venturirör för kritiskt flöde

CFV mäter det totala flödet av utspädda avgaser genom att hålla flödeshastigheten under en viss gräns (kritiskt flöde). Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CFV-systemet i gång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när CFV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) inte används får gasblandningens temperatur omedelbart före CFV avvika med högst ±11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

| SSV | Subsoniskt venturirör |
| --- | --- |

SSV

Subsoniskt venturirör

SSV mäter det totala flödet av utspädda avgaser genom att hålla gasflödesfunktionen i ett subsoniskt venturirör beroende av inloppstrycket, temperaturen och tryckfallet mellan venturirörets inlopp och strypning. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med SSV-systemet igång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när SSV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) inte används får gasblandningens temperatur omedelbart före SSV avvika med högst ±11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

| HE | Värmeväxlare (valfritt) |
| --- | --- |

HE

Värmeväxlare (valfritt)

Värmeväxlaren ska ha tillräcklig kapacitet för att uppfylla de temperaturkrav som ställs ovan. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) används behövs ingen värmeväxlare.

| EFC | Elektronisk flödesberäkning (valfritt) |
| --- | --- |

EFC

Elektronisk flödesberäkning (valfritt)

Om temperaturen vid inloppet till PDP, CFV eller SSV inte hålls inom ovan angivna gränser, krävs ett flödesberäkningssystem som kontinuerligt mäter flödet och reglerar den proportionella provtagningen i systemet med utspädning i två steg. I det syftet används de kontinuerligt uppmätta flödeshastighetssignalerna för att hålla provtagningsflödet proportionellt inom ±2,5 % genom partikelfiltren i systemet med utspädning i två steg (se figur 17).

| DT | Utspädningstunnel (fullflöde) |
| --- | --- |

DT

Utspädningstunnel (fullflöde)

Följande gäller för utspädningstunneln:

| a) | Den ska ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal Re större än 4 000, då Re baseras på utspädningstunnelns inre diameter) och vara så lång att avgaserna och utspädningsgasen blandas fullständigt. |
| --- | --- |

a)

Den ska ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal Re större än 4 000, då Re baseras på utspädningstunnelns inre diameter) och vara så lång att avgaserna och utspädningsgasen blandas fullständigt.

| b) | Den får vara isolerad. |
| --- | --- |

b)

Den får vara isolerad.

| c) | Den får värmas upp till en väggtemperatur som är tillräcklig för att eliminera kondensering av vatten. |
| --- | --- |

c)

Den får värmas upp till en väggtemperatur som är tillräcklig för att eliminera kondensering av vatten.

Motoravgaserna ska ledas in i utspädningstunneln i flödesriktningen och blandas ordentligt. Ett blandningsmunstycke får användas.

För system med utspädning i två steg tas ett prov från utspädningstunneln, vilket överförs till en sekundär utspädningstunnel för ytterligare utspädning och sedan leds genom provtagningsfiltren (figur 17). Det sekundära utspädningssystemet ska tillföra så mycket sekundär utspädningsgas att de två gånger utspädda avgaserna omedelbart före partikelfiltret håller en temperatur på mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C).

| DAF | Filter för utspädningsgas |
| --- | --- |

DAF

Filter för utspädningsgas

Utspädningsgasen (omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve) ska filtreras med ett högeffektivt filter (HEPA) som har en initial minsta insamlingseffektivitet på 99,97 % enligt EN 1822-1 (filterklass H14 eller bättre), ASTM F 1471-93 eller likvärdig standard.

| PSP | Partikelprovtagningssond |
| --- | --- |

PSP

Partikelprovtagningssond

Sonden utgör första delen av PTT och

| a) | ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns (DT) mittaxel, ca 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln, |
| --- | --- |

a)

ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns (DT) mittaxel, ca 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln,

| b) | ska ha en innerdiameter på minst 8 mm, |
| --- | --- |

b)

ska ha en innerdiameter på minst 8 mm,

| c) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsgasen, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

c)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsgasen, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| d) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

d)

får vara isolerad.

| A.2.2.5 | Beskrivning av partikelprovtagningssystemet
  Partikelprovtagningssystemet krävs för insamling av partiklarna på partikelfiltret och visas i figurerna 16 och 17. Vid helflödesprovtagning efter delflödesutspädning, vilket innebär att hela det utspädda avgasprovet leds genom filtren, utgör utspädningssystemet och provtagningssystemet en integrerad enhet (se figur 12). Vid delflödesprovtagning efter delflödes- eller fullflödesutspädning, vilket innebär att endast en del av de utspädda avgaserna leds genom filtren, utgör utspädningssystemet och provtagningssystemet vanligen separata enheter.
  För ett system med delflödesutspädning tas ett prov av de utspädda avgaserna från utspädningstunneln (DT) och leds genom partikelprovtagningssonden (PSP) och partikelöverföringsröret (PTT) med hjälp av provtagningspumpen (P), vilket visas i figur 16. Provet leds genom filterhållaren/-hållarna (FH) som innehåller partikelprovtagningsfiltren. Provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC2.
  För ett system med fullflödesutspädning ska ett partikelprovtagningssystem med utspädning i två steg användas, vilket visas i figur 17. Ett prov av de utspädda avgaserna tas från utspädningstunneln (DT) och leds genom partikelprovtagningssonden (PSP) och partikelöverföringsröret (PTT) till den sekundära utspädningstunneln (SDT), där det späds ut en gång till. Provet leds sedan genom filterhållaren/-hållarna FH, där partikelprovfiltren sitter. Flödet av utspädningsgas är vanligen konstant, medan provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC2. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) används (se figur 15), utnyttjas det totala utspädda avgasflödet som styrsignal för FC2. |
| --- | --- |

A.2.2.5

Beskrivning av partikelprovtagningssystemet

Partikelprovtagningssystemet krävs för insamling av partiklarna på partikelfiltret och visas i figurerna 16 och 17. Vid helflödesprovtagning efter delflödesutspädning, vilket innebär att hela det utspädda avgasprovet leds genom filtren, utgör utspädningssystemet och provtagningssystemet en integrerad enhet (se figur 12). Vid delflödesprovtagning efter delflödes- eller fullflödesutspädning, vilket innebär att endast en del av de utspädda avgaserna leds genom filtren, utgör utspädningssystemet och provtagningssystemet vanligen separata enheter.

För ett system med delflödesutspädning tas ett prov av de utspädda avgaserna från utspädningstunneln (DT) och leds genom partikelprovtagningssonden (PSP) och partikelöverföringsröret (PTT) med hjälp av provtagningspumpen (P), vilket visas i figur 16. Provet leds genom filterhållaren/-hållarna (FH) som innehåller partikelprovtagningsfiltren. Provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC2.

För ett system med fullflödesutspädning ska ett partikelprovtagningssystem med utspädning i två steg användas, vilket visas i figur 17. Ett prov av de utspädda avgaserna tas från utspädningstunneln (DT) och leds genom partikelprovtagningssonden (PSP) och partikelöverföringsröret (PTT) till den sekundära utspädningstunneln (SDT), där det späds ut en gång till. Provet leds sedan genom filterhållaren/-hållarna FH, där partikelprovfiltren sitter. Flödet av utspädningsgas är vanligen konstant, medan provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC2. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) används (se figur 15), utnyttjas det totala utspädda avgasflödet som styrsignal för FC2.

Figur 16

Figur 16

Skiss över partikelprovtagningssystem

Skiss över partikelprovtagningssystem

Image 142

Figur 17

Figur 17

Skiss över partikelprovtagningssystem med utspädning i två steg

Skiss över partikelprovtagningssystem med utspädning i två steg

Image 143

| A.2.2.6 | Komponenter i figur 16 (endast delflödessystem) och 17 (endast fullflödessystem)


  PTT | Partikelöverföringsrör |
| --- | --- | --- |

A.2.2.6

Komponenter i figur 16 (endast delflödessystem) och 17 (endast fullflödessystem)

PTT

Partikelöverföringsrör

Överföringsröret

| a) | ska vara inert med avseende på partiklar, |
| --- | --- |

a)

ska vara inert med avseende på partiklar,

| b) | får vara uppvärmt till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

får vara uppvärmt till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C),

| c) | får vara isolerat.


  SDT | Sekundär utspädningstunnel (endast figur 17) |
| --- | --- | --- |

c)

får vara isolerat.

SDT

Sekundär utspädningstunnel (endast figur 17)

Den sekundära utspädningstunneln

| a) | ska ha tillräcklig längd och diameter för att uppfylla kraven på uppehållstid i punkt 9.4.2 f i denna bilaga, |
| --- | --- |

a)

ska ha tillräcklig längd och diameter för att uppfylla kraven på uppehållstid i punkt 9.4.2 f i denna bilaga,

| b) | får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C),

| c) | får vara isolerad.


  FH | Filterhållare |
| --- | --- | --- |

c)

får vara isolerad.

FH

Filterhållare

Filterhållaren

| a) | ska ha en konvinkel som avviker 12,5° (från mittlinjen) i förhållande till övergången från överföringsledningens diameter till den exponerade diametern på filterytan, |
| --- | --- |

a)

ska ha en konvinkel som avviker 12,5° (från mittlinjen) i förhållande till övergången från överföringsledningens diameter till den exponerade diametern på filterytan,

| b) | får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C),

| c) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

c)

får vara isolerad.

Multipla filterväxlare (automatiska växlare) godtas, om det inte finns någon växelverkan mellan provtagningsfiltren.

PTFE-membranfilter ska installeras i en särskild kassett i filterhållaren.

En tröghetsbaserad försorterare med 50 % bortsortering mellan 2,5 μm och 10 μm ska installeras omedelbart uppströms filterhållaren, om en provtagningssond i form av ett öppet rör vänt uppströms används.

| P | Provtagningspump |
| --- | --- |
| FC2 | Flödesregulator |

P

Provtagningspump

FC2

Flödesregulator

En flödesregulator ska användas för att reglera flödet genom partikelprovtagningssystemet.

| FM3 | Flödesmätanordning |
| --- | --- |

FM3

Flödesmätanordning

Gasmätare eller flödesmätare som används för att bestämma partikelprovets flöde genom partikelfiltret. Kan installeras uppströms eller nedströms provtagningspumpen P.

| FM4 | Flödesmätanordning |
| --- | --- |

FM4

Flödesmätanordning

Gasmätare eller flödesmätare som används för att bestämma det sekundära flödet av utspädningsgas genom partikelfiltret.

| BV | Kulventil (frivillig) |
| --- | --- |

BV

Kulventil (frivillig)

Kulventilens innerdiameter får inte vara mindre än provtagningsrörets (PTT) innerdiameter, och den ska kunna ställas om på mindre än 0,5 sekunder.

---

Bilaga 4 - Tillägg 3

Statistik

A.3.1   Medelvärde och standardavvikelse

Det aritmetiska medelvärdet ska beräknas enligt följande:

Image 144
  (102)

Standardavvikelsen ska beräknas enligt följande:

Image 145
  (103)

A.3.2   Regressionsanalys

Regressionslinjens lutningskoefficient ska beräknas enligt följande:

Image 146
  (104)

Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln ska beräknas enligt följande:

Image 147
  (105)

Skattningens standardavvikelse (SEE) ska beräknas enligt följande:

Formula
  (106)

Förklaringsgraden ska beräknas enligt följande:

Image 148
  (107)

A.3.3   Bestämning av systemens likvärdighet

Huruvida systemen är likvärdiga ska i enlighet med punkt 5.1.1 i denna bilaga avgöras på grundval av en undersökning med sju provpar (eller mer), med en eller flera lämpliga provningscykler, för bestämning av korrelationen mellan det system som provas och ett av de godkända referenssystemen i denna föreskrift. De kriterier som ska användas för att bedöma likvärdigheten ska vara F-testet och det tvåsidiga Students t-testet.

Med denna statistiska metod kan man undersöka hypotesen att provstandardavvikelsen och provmedelvärdet för utsläpp som uppmätts genom försökssystemet inte skiljer sig från standardavvikelsen och provmedelvärdet för samma utsläpp uppmätta med referenssystemet. Hypotesen ska provas utifrån en 10-procentig signifikansnivå för F- och t-värdena. I tabell 9 anges de kritiska F- och t-värdena för 7–10 provpar. Om de F- och t-värden som beräknats enligt formlerna nedan är större än de kritiska F- och t-värdena är försökssystemet inte likvärdigt.

Följande förfarande ska användas. Beteckningarna R och C i nedsänkt text avser referens- respektive försökssystemet (Reference resp. Candidate).

| a) | Utför minst sju provningar med försöks- och referenssystemen samtidigt. Antalet provningar anges som n
  R och n
  C. |
| --- | --- |

a)

Utför minst sju provningar med försöks- och referenssystemen samtidigt. Antalet provningar anges som n
  R och n
  C.

| b) | Beräkna medelvärdena


  och


  samt standardavvikelserna s
  R och s
  C. |
| --- | --- |

b)

Image 149

Image 150

| c) | Beräkna F-värdet enligt följande:


  (108)
  (Den större av de bägge standardavvikelserna s
  R eller s
  C måste vara täljare.) |
| --- | --- |

c)

Beräkna F-värdet enligt följande:

Image 151
  (108)

(Den större av de bägge standardavvikelserna s
  R eller s
  C måste vara täljare.)

| d) | Beräkna t-värdet enligt följande:


  (109) |
| --- | --- |

d)

Beräkna t-värdet enligt följande:

Formula
  (109)

| e) | Jämför de framräknade F- och t-värdena med de kritiska F- och t-värden som motsvarar det antal prov som anges i tabell 9. Om en större stickprovsstorlek väljs konsulteras statistiska tabeller för nivån på 10 % signifikans (90 % konfidens). |
| --- | --- |

e)

Jämför de framräknade F- och t-värdena med de kritiska F- och t-värden som motsvarar det antal prov som anges i tabell 9. Om en större stickprovsstorlek väljs konsulteras statistiska tabeller för nivån på 10 % signifikans (90 % konfidens).

| f) | Fastställ frihetsgraderna (df) enligt följande:


  För F-testet: | : | df1 = n
  R –1, df2 = n
  C –1 (110) |
| --- | --- | --- | --- |
| För t-testet | : | df = (n
  C + n
  R –2)/2 (111) |

f)

Fastställ frihetsgraderna (df) enligt följande:

För F-testet:

:

df1 = n
  R –1, df2 = n
  C –1 (110)

För t-testet

:

df = (n
  C + n
  R –2)/2 (111)

| g) | Avgör likvärdigheten enligt följande:


  i) | Om F < F
  crit och t < t
  crit, är försökssystemet likvärdigt med denna bilagas referenssystem. |
| --- | --- | --- |

g)

Avgör likvärdigheten enligt följande:

i)

Om F < F
  crit och t < t
  crit, är försökssystemet likvärdigt med denna bilagas referenssystem.

| ii) | Om F ≥ F
  crit eller t ≥ t
  crit, skiljer sig försökssystemet från denna bilagas referenssystem. |
| --- | --- |

ii)

Om F ≥ F
  crit eller t ≥ t
  crit, skiljer sig försökssystemet från denna bilagas referenssystem.

Tabell 9

t- och F-värden för valda stickprovsstorlekar

| Stickprovsstorlek | F-provning | | t-provning | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | df | F < F
  crit | df | tcrit |
| 7 | 6 och 6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7 och 7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8 och 8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9 och 9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Stickprovsstorlek

F-provning

t-provning

df

F < F
  crit

df

tcrit

7

6 och 6

3,055

6

1,943

8

7 och 7

2,785

7

1,895

9

8 och 8

2,589

8

1,860

10

9 och 9

2,440

9

1,833

---

Bilaga 4 - Tillägg 4

Kontroll av kolflöde

A.4.1   Inledning

Bortsett från en ytterst liten del härrör allt kol i avgaserna från bränslet, och merparten av detta kol visar sig i avgaserna i form av CO2. Detta är grunden för en systemverifiering baserad på mätning av CO2.

Kolflödet till systemen för avgasmätning bestäms med utgångspunkt från bränsleflödet. Kolflödet vid olika provtagningspunkter i utsläpps- och partikelprovtagningssystemen bestäms utifrån CO2-koncentrationen och gasflödet vid dessa punkter.

Eftersom kolflödet ut från motorn är känt, kan man genom att iaktta samma kolflöde i avgasröret och vid mynningen till partikelprovtagningssystemet för delflöde kontrollera eventuellt läckage och flödesmätningens noggrannhet. Fördelen med denna kontroll är att komponenterna provas under motorns verkliga driftförhållanden med avseende på temperatur och flöde.

I figur 18 visas vid vilka provtagningspunkter som kolflödet ska kontrolleras. Formlerna för kolflödet vid varje provningspunkt anges nedan.

Figur 18

Mätpunkter för kontroll av kolflöde

Image 152

A.4.2   Kolflöde till motorn (mätpunkt 1)

Massflödet av kol till motorn för CHaOε-bränsle beräknas enligt följande:

Formula
  (112)

där

| qmf | är massflöde av bränsle i kg/s. |
| --- | --- |

qmf

är massflöde av bränsle i kg/s.

A.4.3   Kolflöde i de outspädda avgaserna (mätpunkt 2)

Massflödet av kol i motorns avgasrör ska bestämmas utifrån den outspädda CO2-koncentrationen och massflödet av avgaser:

Image 153
  (113)

där

| cCO2,r | är CO2-koncentration på våt bas i de outspädda avgaserna i %, |
| --- | --- |
| cCO2,a | är CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften i %, |
| qmew | är massflöde av avgaser på våt bas i kg/s, |
| Me | är avgasernas molmassa i g/mol. |

cCO2,r

är CO2-koncentration på våt bas i de outspädda avgaserna i %,

cCO2,a

är CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften i %,

qmew

är massflöde av avgaser på våt bas i kg/s,

Me

är avgasernas molmassa i g/mol.

CO2 uppmätt på torr bas ska omräknas till våt bas i enlighet med punkt 8.1 i denna bilaga.

A.4.4   Kolflöde i utspädningssystemet (mätpunkt 3)

För system med delflödesutspädning måste även delningskvoten beaktas. Kolflödet ska bestämmas utifrån den utspädda CO2-koncentrationen, massflödet av avgaser och provtagningsflödet:

Image 154
  (114)

där

| cCO2,d | är CO2-koncentration på våt bas i de utspädda avgaserna vid utspädningstunnelns utlopp i %, |
| --- | --- |
| cCO2,a | är CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften i %, |
| qmew | är massflöde av avgaser på våt bas i kg/s, |
| qmp | är avgasernas provtagningsflöde in i delflödesutspädningssystemet i kg/s, |
| Me | är avgasernas molmassa i g/mol. |

cCO2,d

är CO2-koncentration på våt bas i de utspädda avgaserna vid utspädningstunnelns utlopp i %,

cCO2,a

är CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften i %,

qmew

är massflöde av avgaser på våt bas i kg/s,

qmp

är avgasernas provtagningsflöde in i delflödesutspädningssystemet i kg/s,

Me

är avgasernas molmassa i g/mol.

CO2 uppmätt på torr bas ska omräknas till våt bas i enlighet med punkt 8.1 i denna bilaga.

A.4.5   Beräkning av avgasernas molmassa

Avgasernas molmassa ska beräknas enligt ekvation 41 (se punkt 8.4.2.4 i denna bilaga).

Alternativt kan följande molmassor för avgaser användas:

| Me (diesel) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| Me (LPG) | = | 28,6 g/mol |
| Me (naturgas) | = | 28,3 g/mol |

Me (diesel)

=

28,9 g/mol

Me (LPG)

=

28,6 g/mol

Me (naturgas)

=

28,3 g/mol

---

Bilaga 4 - Tillägg 5

Beräkningsexempel

A.5.1   Beräkning av verkligt varvtal och vridmoment (denormalisering)

Följande provpunkt ska räknas om till verkligt värde (denormaliseras):

| procent av varvtal | = | 43 procent |
| --- | --- | --- |
| vridmoment (i %). | = | 82 procent |

procent av varvtal

=

43 procent

vridmoment (i %).

=

82 procent

Följande värden är givna:

| nlo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| nhi | = | 2 200 min–1 |
| npref | = | 1 300 min–1 |
| nidle | = | 600 min–1 |

nlo

=

1 015 min–1

nhi

=

2 200 min–1

npref

=

1 300 min–1

nidle

=

600 min–1

Det ger följande resultat:

Verkligt varvtal =
  Image 155
  = 1 178 min–1

där det högsta vridmomentet som avläses i vridmomentkurvan vid 1 178 min–1 är 700 Nm.

Verkligt vridmoment =
  Image 156
  = 574 Nm

A.5.2   Grundläggande uppgifter för stökiometriska beräkningar

| Atommassa för väte | 1,00794 u |
| --- | --- |
| Atommassa för kol | 12,011 u |
| Atommassa för svavel | 32,065 u |
| Atommassa för kväve | 14,0067 u |
| Atommassa för syre | 15,9994 u |
| Atommassa för argon | 39,9 u |
| Molmassa för vatten | 18,01534 g/mol |
| Molmassa för koldioxid | 44,01 g/mol |
| Molmassa för kolmonoxid | 28,011 g/mol |
| Molmassa för syre | 31,9988 g/mol |
| Molmassa för kväve | 28,011 g/mol |
| Molmassa för kväveoxid | 30,008 g/mol |
| Molmassa för kvävedioxid | 46,01 g/mol |
| Molmassa för svaveldioxid | 64,066 g/mol |
| Molmassa för torr luft | 28,965 g/mol |

Atommassa för väte

1,00794 u

Atommassa för kol

12,011 u

Atommassa för svavel

32,065 u

Atommassa för kväve

14,0067 u

Atommassa för syre

15,9994 u

Atommassa för argon

39,9 u

Molmassa för vatten

18,01534 g/mol

Molmassa för koldioxid

44,01 g/mol

Molmassa för kolmonoxid

28,011 g/mol

Molmassa för syre

31,9988 g/mol

Molmassa för kväve

28,011 g/mol

Molmassa för kväveoxid

30,008 g/mol

Molmassa för kvävedioxid

46,01 g/mol

Molmassa för svaveldioxid

64,066 g/mol

Molmassa för torr luft

28,965 g/mol

Om man bortser för kompressionseffekter kan alla gaser som är inblandade i motorns inlopp, förbränning och avgaser betraktas som ideala och alla volymetriska beräkningar ska därför grundas på en molvolym på 22,414 l/mol enligt Avogadros hypotes.

A.5.3   Gasformiga utsläpp (dieselbränsle)

Mätdata för en enstaka punkt i provningscykeln (datafångstfrekvens på 1 Hz) för beräkning av momentana massutsläpp visas nedan. I exemplet har CO och NOx mätts på torr bas, och kolväten (HC) på våt bas. Kolvätekoncentrationen är uppgiven i propanekvivalent (C3) och ska multipliceras med 3 för att man ska få fram C1-ekvivalenten. Beräkningsförfarandet är identiskt för andra punkter i cykeln.

I beräkningsexemplet anges avrundade intermediära värden i de olika stegen för tydlighetens skull. Observera att för de verkliga beräkningarna får intermediära resultat inte avrundas (se punkt 8 i denna bilaga).

| Ta,i
  (K) | Ha,i
  (g/kg) | Wact
  (kWh) | qmew,i
  (kg/s) | qmaw,i
  (kg/s) | qmf,i
  (kg/s) | cHC,i
  (ppm) | cCO,i
  (ppm) | cNOx,i
  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Bränslet antas ha följande sammansättning:

| Komponent | Molförhållande | Massprocent |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | wALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | wBET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | wGAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | wDEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | wEPS = 0,000 |

Komponent

Molförhållande

Massprocent

H

α = 1,8529

wALF = 13,45

C

β = 1,0000

wBET = 86,50

S

γ = 0,0002

wGAM = 0,050

N

δ = 0,0000

wDEL = 0,000

O

ε = 0,0000

wEPS = 0,000

Steg 1: Korrigering mellan torr och våt bas (punkt 8.1 i denna bilaga):

Ekvation 16:

kf = 0,055584 x 13,45 – 0,0001083 x 86,5 – 0,0001562 x 0,05 = 0,7382

Ekvation 13:

kw,a=
  Image 157
  = 0,9331

Ekvation 12:

cCO,i (våt bas) = 40 x 0,9331 = 37,3 ppm

cNOx,i (våt bas) = 500 x 0,9331 = 466,6 ppm

Steg 2: NOx-korrigering för temperatur och luftfuktighet (punkt 8.2.1):

Ekvation 23:

Image 158
  = 0,9576

Steg 3: Beräkning av momentana utsläpp för varje enskild punkt i cykeln (punkt 8.4.2.3 i denna bilaga):

Ekvation 36:

mHC,i = 10 x 3 x 0,155 = 4,650

mCO,i = 37,3 x 0,155 = 5,782

mNox,I = 466,6 x 0,9576 x 0,155 = 69,26

Steg 4: Beräkning av massutsläpp under cykeln genom integration av de momentana utsläppsvärdena och u-värdena från tabell 5 (punkt 8.4.2.3 i denna bilaga):

Följande beräkning utgår från WHTC-cykeln (1 800 s) och samma utsläpp i varje punkt av cykeln.

Ekvation 36:

mHC = 0,000479 x
  Image 159
  = 4,01 g/provning

mCO = 0,000966 x
  Image 160
  = 10,05 g/provning

mNOx = 0,001586 x
  Image 161
  = 197,72 g/provning

Steg 5: Beräkning av specifika utsläpp (punkt 8.6.3 i denna bilaga):

Ekvation 69:

eHC = 4,01 / 40 = 0,10 g/kWh

eCO= 10,05 / 40 = 0,25 g/kWh

eNOx = 197,72 / 40 = 4,94 g/kWh

A.5.4   Partikelformiga utsläpp (dieselbränsle)

| pb,b
  (kPa) | pb,a
  (kPa) | Wact
  (kWh) | qmew,i
  (kg/s) | qmf,i
  (kg/s) | qmdw,i
  (kg/s) | qmdew,i
  (kg/s) | muncor,b
  (mg) | muncor,a
  (mg) | msep
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

(kPa)

pb,a

(kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Steg 1: Beräkning av medf (punkt 8.4.3.2.2 i denna bilaga):

Ekvation 48:

rd,I =
  Image 162
  = 4

Ekvation 47:

qmedf,I = 0,155 x 4 = 0,620 kg/s

Ekvation 46:

medf =
  Image 163
  = 1,116 kg/provning

Steg 2: Bärkraftkorrigering av partiklarnas massa (punkt 8.3 i denna bilaga):

Före provning:

Ekvation 26:

ρa,b =
  Image 164
  = 1,164 kg/m3

Ekvation 25:

mf,T =
  Image 165
  = 90,0325 mg

Efter provning:

Ekvation 26:

ρa,a =
  Image 166
  = 1,176 kg/m3

Ekvation 25:

mf,G =
  Image 167
  = 91,7334 mg

Ekvation 27:

mp = 91,7334 mg – 90,0325 mg = 1,7009 mg

Steg 3: Beräkning av massutsläpp för partiklar (punkt 8.4.3.2.2 i denna bilaga):

Ekvation 45:

mPM =
  Image 168
  = 1,253 g/provning

Steg 4: Beräkning av specifika utsläpp (punkt 8.6.3 i denna bilaga):

Ekvation 69:

e
  PM = 1,253 / 40 = 0,031 g/kWh

A.5.5   λ-skiftfaktor (Sλ)

A.5.5.1   Beräkning av λ-skiftfaktorn (Sλ) (1)

Image 169

där

| Sλ | = | λ-skiftfaktorn |
| --- | --- | --- |
| inert % | = | volymprocent inerta gaser i bränslet (N2, CO2, He, osv.), |
| | = | volymprocent ursprungligt syre i bränslet, |
| n och m | = | betecknar genomsnittligt CnHm för kolvätena i bränslet, dvs. |

Sλ

=

λ-skiftfaktorn

inert %

=

volymprocent inerta gaser i bränslet (N2, CO2, He, osv.),

Image 170

=

volymprocent ursprungligt syre i bränslet,

n och m

=

betecknar genomsnittligt CnHm för kolvätena i bränslet, dvs.

Image 171

Image 172

där

| CH4 | = | volymprocent metan i bränslet, |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | volymprocent av alla C2-kolväten (t.ex. C2H6, C2H4, osv.) i bränslet, |
| C3 | = | volymprocent av alla C3-kolväten (t.ex. C3H8, C3H6, osv.) i bränslet, |
| C4 | = | volymprocent av alla C4-kolväten (t.ex. C4H10, C4H8, osv.) i bränslet, |
| C5 | = | volymprocent av alla C5-kolväten (t.ex. C5H12, C5H10, osv.) i bränslet, |
| utspädningsgas | = | volymprocent av utspädningsgaser i bränslet (dvs. O2*, N2, CO2, He, osv.). |

CH4

=

volymprocent metan i bränslet,

C2

=

volymprocent av alla C2-kolväten (t.ex. C2H6, C2H4, osv.) i bränslet,

C3

=

volymprocent av alla C3-kolväten (t.ex. C3H8, C3H6, osv.) i bränslet,

C4

=

volymprocent av alla C4-kolväten (t.ex. C4H10, C4H8, osv.) i bränslet,

C5

=

volymprocent av alla C5-kolväten (t.ex. C5H12, C5H10, osv.) i bränslet,

utspädningsgas

=

volymprocent av utspädningsgaser i bränslet (dvs. O2*, N2, CO2, He, osv.).

A.5.5.2   Exempel på beräkningar av λ-skiftfaktorn Sλ

Exempel 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (volymprocent)

Image 173

Image 174

Image 175

Exempel 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (volymprocent)

Image 176

Image 177

Image 178

Exempel 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Image 179

Formula

Image 180

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels – SAE J1829, juni 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kapitel 3.4 ”Combustion stoichiometry” (s. 68–72).

---

Bilaga 4 -Tillägg 6

Installation av hjälpaggregat och utrustning för utsläppsprovning

| Nummer | Hjälpaggregat | Installerat för utsläppsprovning |
| --- | --- | --- |
| 1 | Inloppssystem | |
| Inloppsgrenrör | Ja |
| System för kontroll av vevhusutsläpp | Ja |
| Kontrollanordningar för inloppsgrenrörssystem med dubbelt inlopp | Ja |
| Luftflödesmätare | Ja |
| Luftinloppsledningar | Ja, eller provcellutrustning |
| Luftfilter | Ja, eller provcellutrustning |
| Inloppsljuddämpare | Ja, eller provcellutrustning |
| Varvtalsbegränsare | Ja |
| 2 | Induktionsvärmare för inloppsgrenrör | Ja, ska om möjligt ställas in i gynnsammast möjliga läge |
| 3 | Avgassystem | |
| Avgasgrenrör | Ja |
| Anslutningsrör | Ja |
| Ljuddämpare | Ja |
| Avgasrör | Ja |
| Avgasbroms | Nej, eller fullt öppen |
| Överladdningssystem | Ja |
| 4 | Bränslepump | Ja |
| 5 | Utrustning för gasmotorer | |
| Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. | Ja |
| Tryckreducerare | Ja |
| Förångare | Ja |
| Blandare | Ja |
| 6 | Utrustning för bränsleinsprutning | |
| Förfilter | Ja |
| Filter | Ja |
| Pump | Ja |
| Högtrycksrör | Ja |
| Injektor | Ja |
| Luftinloppsventil | Ja |
| Elektroniskt kontrollsystem, sensorer osv. | Ja |
| Regulator/kontrollsystem | Ja |
| Automatiskt stopp vid full belastning för kontrollenheten beroende på atmosfäriska förhållanden | Ja |
| 7 | Vätskekylningsutrustning | |
| Kylare | Nej |
| Fläkt | Nej |
| Fläktkåpa | Nej |
| Vattenpump | Ja |
| Termostat | Ja, kan fixeras i helt öppet läge |
| 8 | Luftkylning | |
| Kåpa | Nej |
| Fläkt | Nej |
| Temperaturreglerande anordning | Nej |
| 9 | Elutrustning | |
| Generator | Nej |
| Spole eller spolar | Ja |
| Kablage | Ja |
| Elektroniskt kontrollsystem | Ja |
| 10 | Laddningsutrustning för inloppsluft | |
| Kompressor som drivs direkt av motorn och/eller av avgaser | Ja |
| Laddluftkylare | Ja, eller provcellutrustning |
| Kylvätskepump eller fläkt (motordriven) | Nej |
| Regleranordning för kylvätskeflöde | Ja |
| 11 | Föroreningsbegränsande anordning (system för efterbehandling av avgaser) | Ja |
| 12 | Startutrustning | Ja, eller provcellutrustning |
| 13 | Smörjoljepump | Ja |

Nummer

Hjälpaggregat

Installerat för utsläppsprovning

1

Inloppssystem

Inloppsgrenrör

Ja

System för kontroll av vevhusutsläpp

Ja

Kontrollanordningar för inloppsgrenrörssystem med dubbelt inlopp

Ja

Luftflödesmätare

Ja

Luftinloppsledningar

Ja, eller provcellutrustning

Luftfilter

Ja, eller provcellutrustning

Inloppsljuddämpare

Ja, eller provcellutrustning

Varvtalsbegränsare

Ja

2

Induktionsvärmare för inloppsgrenrör

Ja, ska om möjligt ställas in i gynnsammast möjliga läge

3

Avgassystem

Avgasgrenrör

Ja

Anslutningsrör

Ja

Ljuddämpare

Ja

Avgasrör

Ja

Avgasbroms

Nej, eller fullt öppen

Överladdningssystem

Ja

4

Bränslepump

Ja

5

Utrustning för gasmotorer

Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv.

Ja

Tryckreducerare

Ja

Förångare

Ja

Blandare

Ja

6

Utrustning för bränsleinsprutning

Förfilter

Ja

Filter

Ja

Pump

Ja

Högtrycksrör

Ja

Injektor

Ja

Luftinloppsventil

Ja

Elektroniskt kontrollsystem, sensorer osv.

Ja

Regulator/kontrollsystem

Ja

Automatiskt stopp vid full belastning för kontrollenheten beroende på atmosfäriska förhållanden

Ja

7

Vätskekylningsutrustning

Kylare

Nej

Fläkt

Nej

Fläktkåpa

Nej

Vattenpump

Ja

Termostat

Ja, kan fixeras i helt öppet läge

8

Luftkylning

Kåpa

Nej

Fläkt

Nej

Temperaturreglerande anordning

Nej

9

Elutrustning

Generator

Nej

Spole eller spolar

Ja

Kablage

Ja

Elektroniskt kontrollsystem

Ja

10

Laddningsutrustning för inloppsluft

Kompressor som drivs direkt av motorn och/eller av avgaser

Ja

Laddluftkylare

Ja, eller provcellutrustning

Kylvätskepump eller fläkt (motordriven)

Nej

Regleranordning för kylvätskeflöde

Ja

11

Föroreningsbegränsande anordning (system för efterbehandling av avgaser)

Ja

12

Startutrustning

Ja, eller provcellutrustning

13

Smörjoljepump

Ja

---

Bilaga 4 - Tillägg 7

Förfarande för mätning av ammoniak

A.7.1

I detta tillägg beskrivs förfarandet för mätning av ammoniak (NH3). För icke-linjära analysatorer ska det vara tillåtet att använda linjäriseringskretsar.

A.7.2

För mätning av NH3 anges två mätprinciper och valfri princip får användas, under förutsättning att den uppfyller de kriterier som anges i punkt A.7.2.1 respektive punkt A.7.2.2. Gastorkare ska inte vara tillåtna för mätning av NH3.

A.7.2.1

Laserdiodspektrometer (LDS)

A.7.2.1.1

Vid mätning med LDS används principen för enkellinjespektroskopi. Absorptionslinjen för NH3 väljs i det nära infraröda spektralområdet och avkänningen görs med en enkelmoddiodlaser.

A.7.2.1.2

Analysatorn ska installeras direkt i avgasröret (in situ) eller i ett analysatorskåp med hjälp av extraktiv provtagning i enlighet med instrumenttillverkarens anvisningar. Vid installation i ett analysatorskåp ska provets väg (provtagningsledning, förfilter och ventiler) vara av rostfritt stål eller PTFE och värmas upp till 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) för att minimera NH3-förluster och provtagningsartefakter. Provtagningsledningen ska dessutom vara så kort som möjligt.

Inverkan på mätningen från avgastemperatur och avgastryck, installationens omgivning och vibrationer ska minimeras, eller så ska kompenseringsmetoder användas.

I tillämpliga fall ska omslutningsluft som används tillsammans med mätning på plats för att skydda instrumentet inte påverka koncentrationen hos någon av de utsläppskomponenter som mäts nedströms anordningen, eller så ska provtagningen av andra utsläppskomponenter göras uppströms anordningen.

A.7.2.1.3

Laserns spektrala upplösning ska ligga inom 0,5 cm–1 för att minimera korsinterferens från andra gaser som förekommer i avgasen.

A.7.2.2

Fouriertransformerad infrarödanalysator (nedan kallad FTIR-analysator)

A.7.2.2.1

En FTIR-analysator använder principen för bredbandig infrarödspektroskopi. Den möjliggör samtidig mätning av utsläppskomponenter vars standardspektrum är tillgängliga i instrumentet. Absorptionsspektrumet (intensitet/våglängd) beräknas på grundval av det uppmätta interferogrammet (intensitet/tid) med hjälp av Fouriertransformmetoden.

A.7.2.2.2

FTIR-analysatorn ska installeras i enlighet med instrumenttillverkarens anvisningar. NH3-våglängden ska väljas för utvärdering. Provets väg (provtagningsledning, förfilter och ventiler) ska vara av rostfritt stål eller PTFE och värmas upp till 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) för att minimera NH3-förluster och provtagningsartefakter. Provtagningsledningen ska dessutom vara så kort som möjligt.

A.7.2.2.3

NH3-våglängdens spektrala upplösning ska ligga inom 0,5 cm–1 för att minimera korsinterferens från andra gaser som förekommer i avgasen.

A.7.3

Förfarande för utsläppsprovning och utvärdering

A.7.3.1

Före utsläppsprovningen ska analysatorns mätområde väljas. Utsläppsanalysatorer med automatisk eller manuell områdesomkoppling ska vara tillåtna. Under provningscykeln ska analysatorernas mätområden inte omkopplas.

Nollpunkts- och spännreaktion ska bestämmas, om inte bestämmelserna i punkt A.7.3.4.2 gäller för instrumentet. För spännreaktionen ska en NH3-gas som uppfyller kraven i punkt A.7.4.2.7 användas. Användning av referensceller som innehåller NH3-spänngas ska vara tillåten.

A.7.3.2

Samtidigt som provningssekvensen startar ska insamlingen av NH3-uppgifter starta. NH3-koncentrationen ska mätas kontinuerligt och lagras med minst 1 Hz i ett datorsystem.

A.7.3.3

När provningen avslutats ska provtagningen fortsätta tills systemets svarstider har löpt ut. Bestämning av analysatordrift enligt punkt A.7.3.4.1 ska bara krävas om den information som avses i punkt A.7.3.4.2 inte är tillgänglig.

A.7.3.4

Analysatordrift

A.7.3.4.1

Så snart det är praktiskt genomförbart, men senast 30 minuter efter provningens slutförande eller under stabiliseringsperioden, ska analysatorns nollpunkts- och spännreaktioner bestämmas. Skillnaden mellan resultaten före och efter provningen ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag.

A.7.3.4.2

| a) | Om den nollpunkts- och spänndrift som anges av instrumenttillverkaren enligt punkterna A.7.4.2.3 och A.7.4.2.4 uppfyller kraven i punkt A.7.3.4.1. |
| --- | --- |

a)

Om den nollpunkts- och spänndrift som anges av instrumenttillverkaren enligt punkterna A.7.4.2.3 och A.7.4.2.4 uppfyller kraven i punkt A.7.3.4.1.

| b) | Om det tidsintervall för nollpunkts- och spänndrift som anges av instrumenttillverkaren enligt punkterna A.7.4.2.3 och A.7.4.2.4 överskrider provningens varaktighet. |
| --- | --- |

b)

Om det tidsintervall för nollpunkts- och spänndrift som anges av instrumenttillverkaren enligt punkterna A.7.4.2.3 och A.7.4.2.4 överskrider provningens varaktighet.

A.7.3.5

Den genomsnittliga NH3-koncentrationen (ppm/provning) ska bestämmas genom integrering av de momentana värdena över cykeln. Följande ekvation ska användas:

cNH3 =
  Image 181
  (i ppm/provning) (115)

där

| c
  NH3,I | är den momentana NH3-koncentrationen i avgaserna (i ppm), |
| --- | --- |
| n | är antal mätningar. |

c
  NH3,I

är den momentana NH3-koncentrationen i avgaserna (i ppm),

n

är antal mätningar.

För WHTC-provningen ska det slutliga provningsresultatet bestämmas med följande ekvation:

Image 182
  (116)

där

| cNH3,cold | är den genomsnittliga NH3-koncentrationen vid kallstartsprovningen (i ppm), |
| --- | --- |
| cNH3,hot | är den genomsnittliga NH3-koncentrationen vid varmstartsprovningen (i ppm). |

cNH3,cold

är den genomsnittliga NH3-koncentrationen vid kallstartsprovningen (i ppm),

cNH3,hot

är den genomsnittliga NH3-koncentrationen vid varmstartsprovningen (i ppm).

A.7.4

Specifikation och kontroll av analysatorn

A.7.4.1

Analysatorn ska uppfylla de linjäritetskrav som anges i tabell 7 i denna bilaga. En linjäritetskontroll enligt avsnitt 9.2.1 i denna bilaga ska utföras minst var 12:e månad eller när en reparation eller förändring av systemet görs som kan påverka kalibreringen. Med förhandsgodkännande från typgodkännandemyndigheten är mindre än 10 referenspunkter tillåtet, om likvärdig noggrannhet kan visas.

För linjäritetskontrollen ska en NH3-gas som uppfyller specifikationerna i punkt A.7.4.2.7 användas. Användning av referensceller som innehåller NH3-spänngas ska vara tillåten.

Instrument vars signaler används för kompenseringsalgoritmer ska uppfylla de linjäritetskrav som anges i tabell 7 i denna bilaga. Linjäritetskontroller ska göras enligt kraven i interna granskningsförfaranden, från instrumenttillverkaren eller i enlighet med ISO 9000.

A.7.4.2

Analysatorn ska ha ett mätområde och en svarstid som är lämplig för den noggrannhet som krävs för att mäta NH3-koncentrationen under transienta och stationära förhållanden.

A.7.4.2.1

Analysatorn ska ha en lägsta detektionsgräns på < 2 ppm under alla provningsförhållanden.

A.7.4.2.2

Noggrannheten, definierad som analysatorns avlästa värdes avvikelse från referensvärdet, ska inte överstiga ±3 % av avläst värde eller ±2 ppm, beroende på vad som är störst.

A.7.4.2.3

Nollpunktsreaktionens drift och tillhörande tidsintervall ska anges av instrumenttillverkaren.

A.7.4.2.4

Spännreaktionens drift och tillhörande tidsintervall ska anges av instrumenttillverkaren.

A.7.4.2.5

Systemets svarstid ska vara ≤ 20 s.

A.7.4.2.6

Analysatorns stigtid ska vara ≤ 5 s.

A.7.4.2.7

En gasblandning med följande kemiska sammansättning ska finnas tillgänglig.

NO3 och renad kvävgas.

Den faktiska koncentrationen hos kalibreringsgasen ska ligga inom ±3 % av det nominella värdet. Koncentrationen av NH3 ska anges på volymbas (volymprocent eller volym-ppm).

Den av tillverkaren angivna sista användningsdagen för kalibreringsgaserna ska antecknas.

A.7.5

Typgodkännandemyndigheten får godkänna andra system eller analysatorer, om det kan visas att de ger likvärdiga resultat enligt punkt 5.1.1 i denna bilaga.

Med ”resultat” avses genomsnittliga cykelspecifika NH3-koncentrationer.

---

Bilaga 4 - Tillägg 8

Utrustning för mätning av antal partiklar i utsläppen

A.8.1

Specifikation

A.8.1.1

Systemöversikt

A.8.1.1.1

Partikelprovtagningssystemet ska bestå av en sond eller en provtagningspunkt som extraherar ett prov från ett homogent blandat flöde i ett utspädningssystem såsom beskrivs i punkterna A.2.2.1 och A.2.2.2 eller A.2.2.3 och A.2.2.4 i tillägg 2 till denna bilaga, en borttagare av flyktiga partiklar (VPR) uppströms en partikelräknare (PNC) samt lämpliga överföringsrördelar.

A.8.1.1.2

Det rekommenderas att en anordning för försortering av partikelstorleken (t.ex. cyklon, islagsanordning osv.) placeras före inloppet till VPR. En provtagningssond som fungerar som lämplig storlekssorterare, som den som visas i figur 14 i tillägg 2 till denna bilaga, kan emellertid godtas som ett alternativ till en separat försorterare. För delflödesutspädningssystem är det godtagbart att använda samma försorterare vid provtagning för mätning av partikelmassa och för mätning av antal partiklar, om extraktionen för mätning av antal partiklar sker från utspädningssystemet nedströms anordningen för försortering. Alternativt kan separata anordningar för försortering användas, som extraherar provet för antal partiklar uppströms försorteraren för partikelmassa.

A.8.1.2

Allmänna krav

A.8.1.2.1

Provtagningssondens spets eller provtagningspunkten och partikelöverföringsröret (PTT) utgör tillsammans partikelöverföringssystemet (PTS). PTS leder provet från utspädningstunneln till inloppet till VPR. PTS ska uppfylla följande villkor:

När det gäller fullflödesutspädningssystem och delflödesutspädningssystem med delflödesprovtagning (såsom beskrivs i punkt A.2.2.1 i tillägg 2 till denna bilaga) ska provtagningssonden installeras nära tunnelns mittlinje, 10–20 tunneldiametrar nedströms gasinloppet och riktas uppströms mot tunnelns gasflöde med axeln vid spetsen parallell med utspädningstunneln. Provtagningssondens placering i utspädningsområdet ska vara sådan att provet tas från en homogen blandning av utspädningsmedel och avgaser.

När det gäller delflödesutspädningssystem med helflödesprovtagning (såsom beskrivs i punkt A.2.2.1 i tillägg 2 till denna bilaga) ska partikelprovtagningspunkten eller provtagningssonden placeras i partikelöverföringsröret, uppströms partikelfilterhållaren, flödesmätningsanordningen och alla förgreningspunkter för prov-/by-pass-flöden. Provtagningspunkten eller provtagningssonden ska placeras så att provet tas från en homogen blandning av utspädningsmedel och avgaser. Partikelprovtagningssonden ska dimensioneras så att den inte påverkar driften av delflödesutspädningssystemet.

Provtagningsgas som leds genom PTS ska uppfylla följande villkor:

I fallet fullflödesutspädningssystem ska Reynoldstalet (Re) för flödet vara < 1 700.

I fallet delflödesutspädningssystem ska Reynoldstalet för flödet vara < 1 700 i PTT dvs. nedströms provtagningssonden eller provtagningspunkten.

Den ska ha en uppehållstid i PTS på ≤ 3 s.

Andra provtagningsuppställningar för PTS som kan uppvisa en likvärdig partikelpenetrering vid 30 nm anses godtagbara.

Utloppsröret (OT) som leder det utspädda provet från VPR till PNC:s inlopp ska ha följande egenskaper:

Det ska ha en inre diameter ≥ 4 mm.

Provtagningsgasflödet genom OT ska ha en uppehållstid på ≤ 0,8 sekunder.

Andra provtagningsuppställningar för OT som kan uppvisa en likvärdig partikelpenetrering vid 30 nm anses godtagbara.

A.8.1.2.2

VPR ska innefatta anordningar för provutspädning och för borttagning av flyktiga partiklar.

A.8.1.2.3

Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till PNC, som kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser ska vara konstruerade på ett sådant sätt att minsta möjliga avsättning av partiklarna sker. Samtliga delar ska vara av elektriskt ledande material som inte reagerar med avgasernas beståndsdelar, och de ska vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter.

A.8.1.2.4

Partikelprovtagningssystemet ska konstrueras enligt god aerosolprovtagningspraxis, vilket innebär att skarpa krökar och tvära ändringar av tvärsnittet ska undvikas, innerväggarna ska vara jämna och provtagningsledningens längd ska minimeras. Gradvisa ändringar av tvärsnittet är tillåtna.

A.8.1.3

Särskilda krav

A.8.1.3.1

Partikelprovet får inte passera genom en pump innan det leds genom PNC.

A.8.1.3.2

En anordning för försortering av provet rekommenderas.

A.8.1.3.3

Enheten för förkonditionering av provet ska uppfylla följande krav:

A.8.1.3.3.1

Den ska klara att späda ut provet i ett eller flera steg för att uppnå en koncentration av partikelantal som är lägre än partikelräknarens övre tröskel för enskild partikelräkning och en gastemperatur på under 35 °C vid partikelräknarens inlopp.

A.8.1.3.3.2

Den ska omfatta ett initialt uppvärmt utspädningssteg som ger ett prov vid en temperatur på ≥ 150 °C och ≤ 400 °C och späder ut med en faktor som är minst 10.

A.8.1.3.3.3

Den ska styra uppvärmda steg till konstanta nominella driftstemperaturer, inom det intervall som specificeras i punkt A.8.1.3.3.2 med en tolerans på ±10 °C, samt tillhandahålla en indikation av huruvida de uppvärmda stegen har korrekta driftstemperaturer eller inte.

A.8.1.3.3.4

Den ska uppnå en partikelkoncentrationsreduktionsfaktor (fr(di)), enligt definitionen i punkt A.8.2.2.2, för partiklar med 30 och 50 nm elektrisk rörelsediameter, som inte är mer än 30 % respektive 20 % högre och inte mer än 5 % lägre än den för partiklar med 100 nm elektrisk rörelsediameter för VPR totalt.

A.8.1.3.3.5

Den ska även kunna åstadkomma > 99,0 % förångning av 30 nm partiklar av tetrakontan (CH3(CH2)38CH3), med en inloppskoncentration på ≥ 10 000 cm–3, genom uppvärmning och minskning av deltrycken för tetrakontan.

A.8.1.3.4

PNC ska uppfylla följande krav:

A.8.1.3.4.1

Den ska fungera under driftsförhållanden med fullt flöde.

A.8.1.3.4.2

Den ska räkna med en noggrannhet av ±10 %, över intervallet från 1 cm–3 till det övre tröskelvärdet för räkning av enskilda partiklar, jämfört med en spårbar standard. Vid koncentrationer under 100 cm–3 kan genomsnittliga mätningar över förlängda provtagningsperioder krävas för att visa PNC:s noggrannhet med en hög statistisk konfidens.

A.8.1.3.4.3

Avläsningsnoggrannheten ska vara minst 0,1 partiklar cm–3 vid koncentrationer under 100 cm–3.

A.8.1.3.4.4

Den ska ha ett linjärt svar på partikelkoncentrationer inom hela mätintervallet i läget för räkning av enskilda partiklar.

A.8.1.3.4.5

Datarapporteringsfrekvensen ska vara lika med eller högre än 0,5 Hz.

A.8.1.3.4.6

Svarstiden t90 över det mätta koncentrationsintervallet ska vara mindre än 5 s.

A.8.1.3.4.7

Den ska ha en funktion för koincidenskorrigering på upp till 10 %, och får använda en intern kalibreringsfaktor såsom anges i punkt A.8.2.1.3, men får inte använda någon annan algoritm för att korrigera för eller definiera räkningseffektivitet.

A.8.1.3.4.8

Vid partikelstorlekarna 23 nm (±1 nm) och 41 nm (±1 nm) elektrisk rörlighetsdiameter ska räkningseffektiviteten vara 50 % (±12 %) respektive > 90 %. Dessa räkningseffektiviteter får uppnås med interna medel (t.ex. kontroll av instrumentdesignen) eller externa medel (t.ex. försortering av storlek).

A.8.1.3.4.9

Om PNC använder en arbetsvätska ska den bytas ut med de intervall som specificeras av instrumenttillverkaren.

A.8.1.3.5

Om tryck och/eller temperatur inte hålls vid en känd konstant nivå i den punkt där PNC:s flöde kontrolleras, ska dessa mätas vid inloppet till PNC och rapporteras för att korrigera mätningen av partikelkoncentrationen efter standardförhållanden.

A.8.1.3.6

Den totala uppehållstiden i PTS, VPR och OT plus svarstiden t90 för PNC får inte vara längre än 20 s.

A.8.1.3.7

Spårhalten ska registreras. För tidsjustering av signalerna för partikelkoncentration och avgasflöde definieras omvandlingstiden som tiden mellan ändringen (t0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 50 % av slutvärdet (t50).

A.8.1.4

Följande avsnitt innehåller rekommenderad praxis för mätning av antal partiklar. Alla system som uppfyller prestandakraven enligt specifikationerna i punkterna A.8.1.2 och A.8.1.3 är dock tillåtna.

I figurerna 19 och 20 finns schematiska skisser över konfigurationer för rekommenderade partikelprovtagningssystem för del- respektive fullflödesutspädningssystem.

Figur 19

Figur 19

Schematisk skiss över rekommenderat partikelprovtagningssystem – delflödesprovtagning

Schematisk skiss över rekommenderat partikelprovtagningssystem – delflödesprovtagning

Image 183

Figur 20

Figur 20

Schematisk skiss över rekommenderat partikelprovtagningssystem – fullflödesprovtagning

Schematisk skiss över rekommenderat partikelprovtagningssystem – fullflödesprovtagning

Image 184

| A.8.1.4.1 | Beskrivning av provtagningssystem
  Partikelprovtagningssystemet ska bestå av en provtagningssondspets eller en partikelprovtagningspunkt i utspädningssystemet, ett partikelöverföringsrör (PTT), en partikelförsorterare (PCF) och en borttagare av flyktiga partiklar (VPR) uppströms enheten för mätning av koncentrationen av antal partiklar (PNC). VPR ska innefatta anordningar för provutspädning (utspädningsanordningar för partikelantal: PND1 och PND2) och för borttagning av flyktiga partiklar (förångningsrör, ET). Provtagningssondens eller provtagningspunktens placering i utspädningsområdet ska vara sådan att ett representativt provgasflöde tas från en homogen blandning av utspädningsmedel/avgaser. Den totala uppehållstiden i systemet plus svarstiden t90 för PNC får inte vara längre än 20 s. |
| --- | --- |

A.8.1.4.1

Beskrivning av provtagningssystem

Partikelprovtagningssystemet ska bestå av en provtagningssondspets eller en partikelprovtagningspunkt i utspädningssystemet, ett partikelöverföringsrör (PTT), en partikelförsorterare (PCF) och en borttagare av flyktiga partiklar (VPR) uppströms enheten för mätning av koncentrationen av antal partiklar (PNC). VPR ska innefatta anordningar för provutspädning (utspädningsanordningar för partikelantal: PND1 och PND2) och för borttagning av flyktiga partiklar (förångningsrör, ET). Provtagningssondens eller provtagningspunktens placering i utspädningsområdet ska vara sådan att ett representativt provgasflöde tas från en homogen blandning av utspädningsmedel/avgaser. Den totala uppehållstiden i systemet plus svarstiden t90 för PNC får inte vara längre än 20 s.

| A.8.1.4.2 | Partikelöverföringssystem
  Provtagningssondens spets eller provtagningspunkten och partikelöverföringsröret (PTT) utgör tillsammans partikelöverföringssystemet (PTS). PTS leder provet från utspädningstunneln till inloppet till den första utspädningsanordningen för partikelantal. PTS ska uppfylla följande villkor:
  När det gäller fullflödesutspädningssystem och delflödesutspädningssystem med delflödesprovtagning (såsom beskrivs i punkt A.2.2.1 i tillägg 2 till denna bilaga) ska provtagningssonden installeras nära tunnelns mittlinje, 10–20 tunneldiametrar nedströms gasinloppet och riktas uppströms mot tunnelns gasflöde med axeln vid spetsen parallell med utspädningstunneln. Provtagningssondens placering i utspädningsområdet ska vara sådan att provet tas från en homogen blandning av utspädningsmedel och avgaser.
  När det gäller delflödesutspädningssystem med helflödesprovtagning (såsom beskrivs i punkt A.2.2.1 i tillägg 2 till denna bilaga) ska partikelprovtagningspunkten placeras i partikelöverföringsröret, uppströms partikelfilterhållaren, flödesmätningsanordningen och alla förgreningspunkter för prov-/by-pass-flöden. Provtagningspunkten eller provtagningssonden ska placeras så att provet tas från en homogen blandning av utspädningsmedel och avgaser.
  Provtagningsgas som leds genom PTS ska uppfylla följande villkor:
  Flödets Reynoldstal (Re) ska vara < 1 700.
  Den ska ha en uppehållstid i PTS på ≤ 3 s.
  Andra provtagningsuppställningar för PTS som kan uppvisa en likvärdig partikelpenetrering för partiklar med 30 nm elektrisk rörelsediameter anses godtagbara.
  Utloppsröret (OT) som leder det utspädda provet från VPR till PNC:s inlopp ska ha följande egenskaper:
  Det ska ha en inre diameter ≥ 4 mm.
  Provtagningsgasflödet genom POT ska ha en uppehållstid på ≤ 0,8 sekunder.
  Andra provtagningsuppställningar för OT som kan uppvisa en likvärdig partikelpenetrering för partiklar med 30 nm elektrisk rörelsediameter anses godtagbara. |
| --- | --- |

A.8.1.4.2

Partikelöverföringssystem

Provtagningssondens spets eller provtagningspunkten och partikelöverföringsröret (PTT) utgör tillsammans partikelöverföringssystemet (PTS). PTS leder provet från utspädningstunneln till inloppet till den första utspädningsanordningen för partikelantal. PTS ska uppfylla följande villkor:

När det gäller fullflödesutspädningssystem och delflödesutspädningssystem med delflödesprovtagning (såsom beskrivs i punkt A.2.2.1 i tillägg 2 till denna bilaga) ska provtagningssonden installeras nära tunnelns mittlinje, 10–20 tunneldiametrar nedströms gasinloppet och riktas uppströms mot tunnelns gasflöde med axeln vid spetsen parallell med utspädningstunneln. Provtagningssondens placering i utspädningsområdet ska vara sådan att provet tas från en homogen blandning av utspädningsmedel och avgaser.

När det gäller delflödesutspädningssystem med helflödesprovtagning (såsom beskrivs i punkt A.2.2.1 i tillägg 2 till denna bilaga) ska partikelprovtagningspunkten placeras i partikelöverföringsröret, uppströms partikelfilterhållaren, flödesmätningsanordningen och alla förgreningspunkter för prov-/by-pass-flöden. Provtagningspunkten eller provtagningssonden ska placeras så att provet tas från en homogen blandning av utspädningsmedel och avgaser.

Provtagningsgas som leds genom PTS ska uppfylla följande villkor:

Flödets Reynoldstal (Re) ska vara < 1 700.

Den ska ha en uppehållstid i PTS på ≤ 3 s.

Andra provtagningsuppställningar för PTS som kan uppvisa en likvärdig partikelpenetrering för partiklar med 30 nm elektrisk rörelsediameter anses godtagbara.

Utloppsröret (OT) som leder det utspädda provet från VPR till PNC:s inlopp ska ha följande egenskaper:

Det ska ha en inre diameter ≥ 4 mm.

Provtagningsgasflödet genom POT ska ha en uppehållstid på ≤ 0,8 sekunder.

Andra provtagningsuppställningar för OT som kan uppvisa en likvärdig partikelpenetrering för partiklar med 30 nm elektrisk rörelsediameter anses godtagbara.

| A.8.1.4.3 | Partikelförsorterare
  Den rekommenderade partikelförsorteraren ska placeras uppströms VPR. Försorterarens 50-procentiga skärningspunkt ska vara vid en partikeldiameter mellan 2,5 μm och 10 μm, vid det volymetriska flöde som valts för provtagning av partikelantal i utsläppen. Försorteraren ska låta minst 99 % av masskoncentrationen av 1 μm partiklar passera genom utloppet från försorteraren vid det volymetriska flöde som valts för provtagning av partikelantal i utsläppen. För delflödesutspädningssystem är det godtagbart att använda samma försorterare vid provtagning för mätning av partikelmassa och för mätning av antal partiklar, om extraktionen för mätning av antal partiklar sker från utspädningssystemet nedströms anordningen för försortering. Alternativt kan separata anordningar för försortering användas, som extraherar provet för antal partiklar uppströms försorteraren för partikelmassa. |
| --- | --- |

A.8.1.4.3

Partikelförsorterare

Den rekommenderade partikelförsorteraren ska placeras uppströms VPR. Försorterarens 50-procentiga skärningspunkt ska vara vid en partikeldiameter mellan 2,5 μm och 10 μm, vid det volymetriska flöde som valts för provtagning av partikelantal i utsläppen. Försorteraren ska låta minst 99 % av masskoncentrationen av 1 μm partiklar passera genom utloppet från försorteraren vid det volymetriska flöde som valts för provtagning av partikelantal i utsläppen. För delflödesutspädningssystem är det godtagbart att använda samma försorterare vid provtagning för mätning av partikelmassa och för mätning av antal partiklar, om extraktionen för mätning av antal partiklar sker från utspädningssystemet nedströms anordningen för försortering. Alternativt kan separata anordningar för försortering användas, som extraherar provet för antal partiklar uppströms försorteraren för partikelmassa.

| A.8.1.4.4 | Borttagare av flyktiga partiklar (VPR)
  VPR ska omfatta en utspädningsanordning för partikelantal (PND1), ett förångningsrör och en andra utspädningsanordning (PND2) i serie med den första. Denna spädningsfunktion syftar till att minska koncentrationen av antal partiklar i provet som kommer in i mätenheten för partikelkoncentration så att den blir lägre än PNC:s övre tröskelvärde för räkning av enskilda partiklar, men också till att motverka kärnbildning i provet. VPR ska ge en indikation om huruvida PND1 och förångningsröret har sina korrekta driftstemperaturer eller inte.
  VPR ska kunna åstadkomma > 99,0 % förångning av 30 nm partiklar av tetrakontan (CH3(CH2)38CH3), med en inloppskoncentration på ≥ 10 000 cm–3, genom uppvärmning och minskning av deltrycken för tetrakontan. Den ska även uppnå en partikelkoncentrationsreduktionsfaktor (fr), för partiklar med 30 och 50 nm elektrisk rörelsediameter, som inte är mer än 30 % respektive 20 % högre och inte mer än 5 % lägre än den för partiklar med 100 nm elektrisk rörelsediameter för VPR totalt. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4

Borttagare av flyktiga partiklar (VPR)

VPR ska omfatta en utspädningsanordning för partikelantal (PND1), ett förångningsrör och en andra utspädningsanordning (PND2) i serie med den första. Denna spädningsfunktion syftar till att minska koncentrationen av antal partiklar i provet som kommer in i mätenheten för partikelkoncentration så att den blir lägre än PNC:s övre tröskelvärde för räkning av enskilda partiklar, men också till att motverka kärnbildning i provet. VPR ska ge en indikation om huruvida PND1 och förångningsröret har sina korrekta driftstemperaturer eller inte.

VPR ska kunna åstadkomma > 99,0 % förångning av 30 nm partiklar av tetrakontan (CH3(CH2)38CH3), med en inloppskoncentration på ≥ 10 000 cm–3, genom uppvärmning och minskning av deltrycken för tetrakontan. Den ska även uppnå en partikelkoncentrationsreduktionsfaktor (fr), för partiklar med 30 och 50 nm elektrisk rörelsediameter, som inte är mer än 30 % respektive 20 % högre och inte mer än 5 % lägre än den för partiklar med 100 nm elektrisk rörelsediameter för VPR totalt.

| A.8.1.4.4.1 | Första utspädningsanordningen för partikelantal (PND1)
  Första utspädningsanordningen för partikelantal ska vara särskilt utformad för att späda ut partikelkoncentrationer och drivas vid en (vägg-)temperatur på 150 °C–400 °C. Väggtemperaturens börvärde ska hållas vid en konstant nominell driftstemperatur, inom detta intervall, med en tolerans av ±10 °C och inte överskrida väggtemperaturen i förångningsröret (punkt A.8.1.4.4.2). Utspädaren ska försörjas med HEPA-filtrerad utspädningsluft och klara en utspädningsfaktor på 10–200 gånger. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.1

Första utspädningsanordningen för partikelantal (PND1)

Första utspädningsanordningen för partikelantal ska vara särskilt utformad för att späda ut partikelkoncentrationer och drivas vid en (vägg-)temperatur på 150 °C–400 °C. Väggtemperaturens börvärde ska hållas vid en konstant nominell driftstemperatur, inom detta intervall, med en tolerans av ±10 °C och inte överskrida väggtemperaturen i förångningsröret (punkt A.8.1.4.4.2). Utspädaren ska försörjas med HEPA-filtrerad utspädningsluft och klara en utspädningsfaktor på 10–200 gånger.

| A.8.1.4.4.2 | Förångningsrör (ET)
  Förångningsrörets hela längd ska vara reglerad till en väggtemperatur högre eller lika med den i den första utspädningsanordningen för partikelantal och väggtemperaturen ska hållas vid en konstant nominell driftstemperatur mellan 300 och 400 °C med en tolerans av ±10 °C. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.2

Förångningsrör (ET)

Förångningsrörets hela längd ska vara reglerad till en väggtemperatur högre eller lika med den i den första utspädningsanordningen för partikelantal och väggtemperaturen ska hållas vid en konstant nominell driftstemperatur mellan 300 och 400 °C med en tolerans av ±10 °C.

| A.8.1.4.4.3 | Andra utspädningsanordningen för partikelantal (PND2)
  PND2 ska vara särskilt utformad för att späda ut koncentrationer av antal partiklar. Utspädaren ska försörjas med HEPA-filtrerad utspädningsluft och klara att upprätthålla en faktor för utspädning i ett steg på 10–30 gånger. Utspädningsfaktorn för PND2 ska väljas i intervallet mellan 10 och 15 så att koncentrationen av antal partiklar nedströms den andra utspädaren blir lägre än PNC:s övre tröskel för enskild partikelräkning och gastemperaturen före inloppet till PNC blir < 35 °C. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.3

Andra utspädningsanordningen för partikelantal (PND2)

PND2 ska vara särskilt utformad för att späda ut koncentrationer av antal partiklar. Utspädaren ska försörjas med HEPA-filtrerad utspädningsluft och klara att upprätthålla en faktor för utspädning i ett steg på 10–30 gånger. Utspädningsfaktorn för PND2 ska väljas i intervallet mellan 10 och 15 så att koncentrationen av antal partiklar nedströms den andra utspädaren blir lägre än PNC:s övre tröskel för enskild partikelräkning och gastemperaturen före inloppet till PNC blir < 35 °C.

| A.8.1.4.5 | Partikelräknare (PNC)
  PNC ska uppfylla kraven i punkt A.8.1.3.4. |
| --- | --- |

A.8.1.4.5

Partikelräknare (PNC)

PNC ska uppfylla kraven i punkt A.8.1.3.4.

| A.8.2 | Kalibrering/validering av partikelprovtagningssystemet (1) |
| --- | --- |

A.8.2

Kalibrering/validering av partikelprovtagningssystemet (1

| A.8.2.1 | Kalibrering av partikelräknaren |
| --- | --- |

A.8.2.1

Kalibrering av partikelräknaren

| A.8.2.1.1 | Den tekniska tjänsten ska försäkra sig om att det finns ett kalibreringscertifikat för partikelräknaren (PNC) som påvisar överensstämmelse med en spårbar standard och som har utfärdats inom en period på 12 månader före utsläppsprovningen. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1

Den tekniska tjänsten ska försäkra sig om att det finns ett kalibreringscertifikat för partikelräknaren (PNC) som påvisar överensstämmelse med en spårbar standard och som har utfärdats inom en period på 12 månader före utsläppsprovningen.

| A.8.2.1.2 | PNC ska även kalibreras om och ett nytt kalibreringscertifikat utfärdas efter varje större underhållsåtgärd. |
| --- | --- |

A.8.2.1.2

PNC ska även kalibreras om och ett nytt kalibreringscertifikat utfärdas efter varje större underhållsåtgärd.

| A.8.2.1.3 | Kalibreringen ska vara spårbar till en standardiserad kalibreringsmetod, enligt ett av följande alternativ:


  a) | Genom jämförelse av PNC:s svar vid kalibrering med det från en kalibrerad aerosolelektrometer vid samtidig provtagning av elektrostatiskt sorterade kalibreringspartiklar, eller |
| --- | --- | --- |

A.8.2.1.3

Kalibreringen ska vara spårbar till en standardiserad kalibreringsmetod, enligt ett av följande alternativ:

a)

Genom jämförelse av PNC:s svar vid kalibrering med det från en kalibrerad aerosolelektrometer vid samtidig provtagning av elektrostatiskt sorterade kalibreringspartiklar, eller

| b) | genom jämförelse av PNC:s svar vid kalibrering med det från en andra PNC som direkt har kalibrerats med ovanstående metod. |
| --- | --- |

b)

genom jämförelse av PNC:s svar vid kalibrering med det från en andra PNC som direkt har kalibrerats med ovanstående metod.

I fallet med en elektrometer ska kalibrering utföras med minst sex standardkoncentrationer fördelade så jämnt som möjligt över PNC:s mätområde. Dessa punkter ska omfatta en nominell punkt med koncentrationen noll som åstadkoms genom att HEPA-filter av minst klass H13 enligt EN 1822:2008, eller med likvärdig prestanda, fästs vid varje instruments inlopp. Utan att någon kalibreringsfaktor tillämpas på den PNC som kalibreras ska uppmätta koncentrationer ligga inom ±10 % av standardkoncentrationen för varje koncentration som används, med undantag för nollpunkten; i annat fall ska PNC:n underkännas. Gradienten av en linjär regression av de två datauppsättningarna ska beräknas och registreras. En kalibreringsfaktor som är lika med det reciproka värdet av gradienten ska tillämpas på den PNC som kalibreras. Responslinjäriteten beräknas som kvadraten av Pearsons produktmomentkorrelationskoefficient (R2) för de två datauppsättningarna och ska vara lika med eller större än 0,97. Vid beräkningen av både gradienten och R2 ska den linjära regressionen tvingas genom origo (nollkoncentration på båda instrumenten).

I fallet med en referens-PNC ska kalibrering utföras med minst sex standardkoncentrationer fördelade över PNC:s mätområde. Minst 3 punkter ska vara vid koncentrationer under 1 000 cm–3, de övriga koncentrationerna ska vara linjärt fördelade mellan 1 000 cm–3 och PNC:s högsta värde för räkning av enskilda partiklar. Dessa punkter ska omfatta en nominell punkt med koncentrationen noll som åstadkoms genom att HEPA-filter av minst klass H13 enligt EN 1822:2008, eller med likvärdig prestanda, fästs vid varje instruments inlopp. När ingen kalibreringsfaktor tillämpas på den partikelräknare som kalibreras ska uppmätta koncentrationer ligga inom ±10 % av standardkoncentrationen för varje koncentration, med undantag för nollpunkten, och i annat fall ska den partikelräknare som kalibreras underkännas. Gradienten av en linjär regression av de två datauppsättningarna ska beräknas och registreras. En kalibreringsfaktor som är lika med det reciproka värdet av gradienten ska tillämpas på den PNC som kalibreras. Responslinjäriteten beräknas som kvadraten av Pearsons produktmomentkorrelationskoefficient (R2) för de två datauppsättningarna och ska vara lika med eller större än 0,97. Vid beräkningen av både gradienten och R2 ska den linjära regressionen tvingas genom origo (nollkoncentration på båda instrumenten).

| A.8.2.1.4 | Kalibreringen ska även inbegripa en kontroll, enligt kraven i punkt A.8.1.3.4.8, av PNC:s detekteringseffektivitet med partiklar med 23 nm elektrisk rörelsediameter. En kontroll av räkningseffektiviteten med 41 nm partiklar krävs inte. |
| --- | --- |

A.8.2.1.4

Kalibreringen ska även inbegripa en kontroll, enligt kraven i punkt A.8.1.3.4.8, av PNC:s detekteringseffektivitet med partiklar med 23 nm elektrisk rörelsediameter. En kontroll av räkningseffektiviteten med 41 nm partiklar krävs inte.

| A.8.2.2 | Kalibrering/validering av borttagaren av flyktiga partiklar |
| --- | --- |

A.8.2.2

Kalibrering/validering av borttagaren av flyktiga partiklar

| A.8.2.2.1 | Kalibrering av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorer för partikelborttagaren över hela området av utspädningsinställningar, vid instrumentets fasta nominella drifttemperaturer, ska krävas när enheten är ny och efter varje omfattande underhåll. Kravet på regelbunden validering av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn för VPR är begränsat till en kontroll vid en enskild inställning, som är typisk för de som används vid mätning på fordon som är försedda med dieselpartikelfilter. Den tekniska tjänsten ska säkerställa att det finns ett kalibrerings- eller valideringscertifikat för borttagaren av flyktiga partiklar som är utfärdat inom en period av 6 månader före utsläppsprovningen. Om borttagaren av flyktiga partiklar omfattar temperaturövervakningslarm är ett valideringsintervall på 12 månader tillåtet.
  VPR ska karakteriseras av en partikelkoncentrationsreduktionsfaktor för solida partiklar med en elektrisk rörelsediameter av 30, 50 och 100 nm. Partikelkoncentrationsreduktionsfaktorerna (fr(d)) för partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 30 och 50 nm får inte vara mer än 30 respektive 20 % högre, och inte mer än 5 % lägre, än för partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 100 nm. För validering ska den genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn vara inom ±10 % av den genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionsfaktor (

  ) som bestämts vid den preliminära kalibreringen av VPR. |
| --- | --- |

A.8.2.2.1

Kalibrering av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorer för partikelborttagaren över hela området av utspädningsinställningar, vid instrumentets fasta nominella drifttemperaturer, ska krävas när enheten är ny och efter varje omfattande underhåll. Kravet på regelbunden validering av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn för VPR är begränsat till en kontroll vid en enskild inställning, som är typisk för de som används vid mätning på fordon som är försedda med dieselpartikelfilter. Den tekniska tjänsten ska säkerställa att det finns ett kalibrerings- eller valideringscertifikat för borttagaren av flyktiga partiklar som är utfärdat inom en period av 6 månader före utsläppsprovningen. Om borttagaren av flyktiga partiklar omfattar temperaturövervakningslarm är ett valideringsintervall på 12 månader tillåtet.

VPR ska karakteriseras av en partikelkoncentrationsreduktionsfaktor för solida partiklar med en elektrisk rörelsediameter av 30, 50 och 100 nm. Partikelkoncentrationsreduktionsfaktorerna (fr(d)) för partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 30 och 50 nm får inte vara mer än 30 respektive 20 % högre, och inte mer än 5 % lägre, än för partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 100 nm. För validering ska den genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn vara inom ±10 % av den genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionsfaktor (
  Image 185
  ) som bestämts vid den preliminära kalibreringen av VPR.

| A.8.2.2.2 | Provningsaerosolen vid dessa mätningar ska vara fasta partiklar med elektriska rörelsediametrar på 30, 50 och 100 nm och en minsta koncentration av 5 000 partiklar cm–3 vid inloppet till VPR. Partikelkoncentrationerna ska mätas uppströms och nedströms komponenterna.
  Partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn vid varje partikelstorlek (fr(di)) ska beräknas enligt följande:


  (117)
  där


  Nin(di) | = | partikelkoncentrationen uppströms för partiklar med diametern di, |
| --- | --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | partikelkoncentrationen nedströms för partiklar med diametern di, |
| di | = | partikelns elektriska rörelsediameter (30, 50 eller 100 nm). |

A.8.2.2.2

Provningsaerosolen vid dessa mätningar ska vara fasta partiklar med elektriska rörelsediametrar på 30, 50 och 100 nm och en minsta koncentration av 5 000 partiklar cm–3 vid inloppet till VPR. Partikelkoncentrationerna ska mätas uppströms och nedströms komponenterna.

Partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn vid varje partikelstorlek (fr(di)) ska beräknas enligt följande:

Image 186
  (117)

där

Nin(di)

Nin

i

=

partikelkoncentrationen uppströms för partiklar med diametern di,

Nout(di)

Nout

i

=

partikelkoncentrationen nedströms för partiklar med diametern di,

di

di

=

partikelns elektriska rörelsediameter (30, 50 eller 100 nm).

Nin(di) och Nout(di) ska korrigeras till samma förhållanden.

Den genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionen (
  Image 187
  ) vid en given utspädningsinställning ska beräknas enligt följande:

Image 188
  (118)

Det rekommenderas att VPR kalibreras och valideras såsom en komplett enhet.

| A.8.2.2.3 | Den tekniska tjänsten ska försäkra sig om att det finns ett valideringscertifikat för VPR som påvisar effektiv borttagning av flyktiga partiklar och som utfärdats inom en period på 6 månader före utsläppsprovningen. Om borttagaren av flyktiga partiklar omfattar temperaturövervakningslarm är ett valideringsintervall på 12 månader tillåtet. VPR ska uppvisa en förångning av 30 nm partiklar av tetrakontan (CH3(CH2)38CH3) på minst 99,0 %, med en inloppskoncentration på ≥10 000 cm–3 vid drift vid dess minsta utspädningsinställning och av tillverkaren rekommenderad driftstemperatur. |
| --- | --- |

A.8.2.2.3

Den tekniska tjänsten ska försäkra sig om att det finns ett valideringscertifikat för VPR som påvisar effektiv borttagning av flyktiga partiklar och som utfärdats inom en period på 6 månader före utsläppsprovningen. Om borttagaren av flyktiga partiklar omfattar temperaturövervakningslarm är ett valideringsintervall på 12 månader tillåtet. VPR ska uppvisa en förångning av 30 nm partiklar av tetrakontan (CH3(CH2)38CH3) på minst 99,0 %, med en inloppskoncentration på ≥10 000 cm–3 vid drift vid dess minsta utspädningsinställning och av tillverkaren rekommenderad driftstemperatur.

| A.8.2.3 | Förfaranden för kontroll av provningssystem för mätning av antal partiklar |
| --- | --- |

A.8.2.3

Förfaranden för kontroll av provningssystem för mätning av antal partiklar

| A.8.2.3.1 | Före varje provning ska partikelräknaren rapportera en uppmätt koncentration av mindre än 0,5 partiklar cm–3 när ett HEPA-filter med minst klass H13 enligt EN 1822:2008 eller med likvärdig prestanda fästs vid inloppet till hela partikelprovtagningssystemet (VPR och PNC). |
| --- | --- |

A.8.2.3.1

Före varje provning ska partikelräknaren rapportera en uppmätt koncentration av mindre än 0,5 partiklar cm–3 när ett HEPA-filter med minst klass H13 enligt EN 1822:2008 eller med likvärdig prestanda fästs vid inloppet till hela partikelprovtagningssystemet (VPR och PNC).

| A.8.2.3.2 | Varje månad ska flödet in i partikelräknaren rapportera ett uppmätt värde inom 5 % av partikelräknarens nominella flöde vid kontroll mot en kalibrerad flödesmätare. |
| --- | --- |

A.8.2.3.2

Varje månad ska flödet in i partikelräknaren rapportera ett uppmätt värde inom 5 % av partikelräknarens nominella flöde vid kontroll mot en kalibrerad flödesmätare.

| A.8.2.3.3 | Varje dag, efter fastsättning av ett HEPA-filter av minst klass H13 enligt EN 1822:2008 eller med likvärdiga prestanda i inloppet till partikelräknaren, ska partikelräknaren rapportera en koncentration ≤ 0,2/cm–3. Efter avlägsnande av detta filter ska partikelräknaren visa en ökning av den uppmätta koncentrationen till minst 100 cm–3 när den utsätts för omgivande luft och återgå till ≤ 0,2 cm–3 när HEPA-filtret sätts tillbaka. |
| --- | --- |

A.8.2.3.3

Varje dag, efter fastsättning av ett HEPA-filter av minst klass H13 enligt EN 1822:2008 eller med likvärdiga prestanda i inloppet till partikelräknaren, ska partikelräknaren rapportera en koncentration ≤ 0,2/cm–3. Efter avlägsnande av detta filter ska partikelräknaren visa en ökning av den uppmätta koncentrationen till minst 100 cm–3 när den utsätts för omgivande luft och återgå till ≤ 0,2 cm–3 när HEPA-filtret sätts tillbaka.

| A.8.2.3.4 | Innan varje provning startas ska det bekräftas att mätsystemet indikerar att förångningsröret, om det ingår i systemet, har uppnått korrekt driftstemperatur. |
| --- | --- |

A.8.2.3.4

Innan varje provning startas ska det bekräftas att mätsystemet indikerar att förångningsröret, om det ingår i systemet, har uppnått korrekt driftstemperatur.

| A.8.2.3.5 | Innan varje provning startas ska det bekräftas att mätsystemet indikerar att utspädaren PND1 har uppnått korrekt driftstemperatur. |
| --- | --- |

A.8.2.3.5

Innan varje provning startas ska det bekräftas att mätsystemet indikerar att utspädaren PND1 har uppnått korrekt driftstemperatur.

---

(1)  Exempel på kalibrerings- och valideringsmetoder finns på:

1

www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp.

---

BILAGA 5

Specifikationer för referensbränslen

Tekniska uppgifter om bränslen för provning av motorer med kompressionständning och dubbelbränslemotorer

Typ: Diesel (B7)

| Parameter | Enhet | Gränsvärde1 | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Lägst | Högst |
| Cetanindex | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetantal2 | | 52,0 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Destillering: | | | | |
| — | 50 %-punkten |

Parameter

Enhet

Gränsvärde1

Provningsmetod

Lägst

Högst

Cetanindex

46,0

EN ISO 4264

Cetantal2

52,0

56,0

EN ISO 5165

Densitet vid 15 °C

kg/m3

833

837

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Destillering:

—

50 %-punkten

°C

245

EN ISO 3405

| — | 95 %-punkten |
| --- | --- |

—

95 %-punkten

°C

345

350

EN ISO 3405

| — | slutlig kokpunkt |
| --- | --- |

—

slutlig kokpunkt

°C

360

EN ISO 3405

Flampunkt

°C

55

EN 22719

Filtrerbarhetstemperatur (CFPP)

°C

5

EN 116

Viskositet vid 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN ISO 3104

Polycykliska aromatiska kolväten

massprocent

2,0

4,0

EN 12916

Svavelhalt

mg/kg

10

EN ISO 20846/EN ISO 20884

Kopparkorrosion

(3 h vid 50 °C)

klassificering

Klass 1

EN ISO 2160

Koksrester enligt Conradson (10 % DR)

massprocent

0,2

EN ISO 10370

Askhalt

massprocent

0,01

EN ISO 6245

Föroreningar totalt

mg/kg

24

EN 12662

Vattenhalt

massprocent

0,02

EN ISO 12937

Neutralisationstal (stark syra)

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Oxidationsstabilitet3

mg/ml

0,025

EN ISO 12205

Smörjförmåga (HFRR, slitspårdiameter vid 60 °C)

μm

400

EN ISO 12156

Oxidationsstabilitet vid 110 °C3

H

20,0

EN 15751

Fettsyremetylester (FAME)4

volymprocent

6,0

7,0

EN 14078

Anmärkningar:

| 1 | De värden som anges i specifikationerna är ”faktiska värden”. Vid fastställandet av deras gränsvärden har man tillämpat villkoren enligt ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, och vid fastställandet av ett minimivärde har en minsta differens av 2R över noll beaktats; När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas. |
| --- | --- |

1

De värden som anges i specifikationerna är ”faktiska värden”. Vid fastställandet av deras gränsvärden har man tillämpat villkoren enligt ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, och vid fastställandet av ett minimivärde har en minsta differens av 2R över noll beaktats; När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

| 2 | Intervallet för cetantalet överensstämmer inte med kraven på ett minimiintervall för 4R. Vid en tvist mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren kan emellertid villkoren i ISO 4259 användas för att lösa sådana tvister, förutsatt att upprepade mätningar av ett tillräckligt antal för att nå erforderlig precision utförs snarare än enstaka bestämningar. |
| --- | --- |

2

Intervallet för cetantalet överensstämmer inte med kraven på ett minimiintervall för 4R. Vid en tvist mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren kan emellertid villkoren i ISO 4259 användas för att lösa sådana tvister, förutsatt att upprepade mätningar av ett tillräckligt antal för att nå erforderlig precision utförs snarare än enstaka bestämningar.

| 3 | Även om oxidationsstabiliteten är kontrollerad är det troligt att produktens livslängd kommer att bli begränsad. Leverantören ska rådfrågas om lagringsförhållanden och lagringsbeständighet. |
| --- | --- |

3

Även om oxidationsstabiliteten är kontrollerad är det troligt att produktens livslängd kommer att bli begränsad. Leverantören ska rådfrågas om lagringsförhållanden och lagringsbeständighet.

| 4 | FAME-halten ska uppfylla specifikationerna i EN 14214. |
| --- | --- |

4

FAME-halten ska uppfylla specifikationerna i EN 14214.

Typ: Etanol för särskilda motorer med kompressionständning (ED95)1

| Parameter | Enhet | Gränsvärden2 | Provningsmetod3 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Lägst | Högst |
| Alkoholhalt totalt (etanol inklusive halt med längre mättade alkoholer) | massprocent | 92,4 | | EN 15721 |
| Andra längre mättade monoalkoholer (C3–C5) | massprocent | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanol | massprocent | | 0,3 | EN 15721 |
| Densitet vid 15 oC | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Surhetsgrad, räknat som ättiksyra | massprocent | | 0,0025 | EN 15491 |
| Utseende | | Ljus och klar | |
| Flampunkt | oC | 10 | | EN 3679 |
| Torr substans | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Vattenhalt | massprocent | | 6,5 | EN 154894

  EN ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehyder beräknade som acetaldehyd | massprocent | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Estrar beräknade som etylacetat | massprocent | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Svavelhalt | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfater | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Partikelformiga föroreningar | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Oorganisk klorid | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 eller EN 15492 |
| Koppar | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektrisk ledningsförmåga | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 eller pr EN 15938 |
| Anmärkningar:


  1 | Additiv, t.ex. cetanförbättringsmedel enligt motortillverkarens specifikationer, får tillsättas etanolbränslet, förutsatt att inga negativa bieffekter är kända. Om dessa villkor är uppfyllda är den högsta tillåtna mängden 10 massprocent. |

Parameter

Enhet

Gränsvärden2

Provningsmetod3

Lägst

Högst

Alkoholhalt totalt (etanol inklusive halt med längre mättade alkoholer)

massprocent

92,4

EN 15721

Andra längre mättade monoalkoholer (C3–C5)

massprocent

2,0

EN 15721

Metanol

massprocent

0,3

EN 15721

Densitet vid 15 oC

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Surhetsgrad, räknat som ättiksyra

massprocent

0,0025

EN 15491

Utseende

Ljus och klar

Flampunkt

oC

10

EN 3679

Torr substans

mg/kg

15

EN 15691

Vattenhalt

massprocent

6,5

EN 154894

EN ISO 12937

EN15692

Aldehyder beräknade som acetaldehyd

massprocent

0,0050

ISO 1388-4

Estrar beräknade som etylacetat

massprocent

0,1

ASTM D1617

Svavelhalt

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfater

mg/kg

4,0

EN 15492

Partikelformiga föroreningar

mg/kg

24

EN 12662

Fosfor

mg/l

0,20

EN 15487

Oorganisk klorid

mg/kg

1,0

EN 15484 eller EN 15492

Koppar

mg/kg

0,100

EN 15488

Elektrisk ledningsförmåga

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 eller pr EN 15938

Anmärkningar:

1

Additiv, t.ex. cetanförbättringsmedel enligt motortillverkarens specifikationer, får tillsättas etanolbränslet, förutsatt att inga negativa bieffekter är kända. Om dessa villkor är uppfyllda är den högsta tillåtna mängden 10 massprocent.

| 2 | De värden som anges i specifikationerna är ”faktiska värden”. Vid fastställande av gränsvärdena har villkoren enligt ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test” tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad på 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas. |
| --- | --- |

2

De värden som anges i specifikationerna är ”faktiska värden”. Vid fastställande av gränsvärdena har villkoren enligt ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test” tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad på 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

| 3 | Motsvarande EN/ISO-metoder kommer att antas när de utfärdas för de egenskaper som anges ovan. |
| --- | --- |

3

Motsvarande EN/ISO-metoder kommer att antas när de utfärdas för de egenskaper som anges ovan.

| 4 | Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationerna ska villkoren i EN 15489 tillämpas. |
| --- | --- |

4

Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationerna ska villkoren i EN 15489 tillämpas.

Tekniska uppgifter om bränslen för provning av motorer med gnisttändning och dubbelbränslemotorer

Typ: Bensin (E10)

| Parameter | Enhet | Gränsvärden1 | Provningsmetod2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Lägst | Högst | |
| Researchoktantal, RON | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:20053 |
| Motoroktantal, MON | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:20053 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Ångtryck | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Vattenhalt | volymprocent | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Destillering: | | | | |
| — | avdunstning vid 70 °C |

Parameter

Enhet

Gränsvärden1

Provningsmetod2

Lägst

Högst

Researchoktantal, RON

95,0

97,0

EN ISO 5164:20053

Motoroktantal, MON

84,0

86,0

EN ISO 5163:20053

Densitet vid 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Ångtryck

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Vattenhalt

volymprocent

0,015

ASTM E 1064

Destillering:

—

avdunstning vid 70 °C

volymprocent

24,0

44,0

EN ISO 3405

| — | avdunstning vid 100 °C |
| --- | --- |

—

avdunstning vid 100 °C

volymprocent

56,0

60,0

EN ISO 3405

| — | avdunstning vid 150 °C |
| --- | --- |

—

avdunstning vid 150 °C

volymprocent

88,0

90,0

EN ISO 3405

| — | slutlig kokpunkt |
| --- | --- |

—

slutlig kokpunkt

°C

190

210

EN ISO 3405

Restämne

volymprocent

–

2,0

EN ISO 3405

Kolväteanalys:

| — | olefiner |
| --- | --- |

—

olefiner

volymprocent

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromatiska föreningar |
| --- | --- |

—

aromatiska föreningar

volymprocent

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | bensen |
| --- | --- |

—

bensen

volymprocent

0,4

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | saturater |
| --- | --- |

—

saturater

volymprocent

Rapport

EN 14517

EN 15553

Kol/väte-förhållande

Rapport

Kol/syre-förhållande

Rapport

Induktionsperiod4

minuter

480

EN ISO 7536

Syrehalt5

massprocent

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Förekommande bindemedel

mg/ml

–

0,04

EN ISO 6246

Svavelhalt6

mg/kg

–

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Kopparkorrosion (3 h vid 50 °C)

klassificering

–

Klass 1

EN ISO 2160

Blyhalt

mg/l

–

5

EN 237

Fosforhalt7

mg/l

–

1,3

ASTM D 3231

Etanol4

volymprocent

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Anmärkningar:

| 1 | De värden som anges i specifikationerna är ”faktiska värden”. Vid fastställandet av deras gränsvärden har man tillämpat villkoren enligt ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, och vid fastställandet av ett minimivärde har en minsta differens av 2R över noll beaktats; När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas. |
| --- | --- |

1

De värden som anges i specifikationerna är ”faktiska värden”. Vid fastställandet av deras gränsvärden har man tillämpat villkoren enligt ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, och vid fastställandet av ett minimivärde har en minsta differens av 2R över noll beaktats; När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

| 2 | Motsvarande EN/ISO-metoder kommer att antas när de utfärdas för de egenskaper som anges ovan. |
| --- | --- |

2

Motsvarande EN/ISO-metoder kommer att antas när de utfärdas för de egenskaper som anges ovan.

| 3 | En korrektionsfaktor på 0,2 för MON och RON ska dras från beräkningen av det slutliga resultatet i enlighet med EN 228:2008. |
| --- | --- |

3

En korrektionsfaktor på 0,2 för MON och RON ska dras från beräkningen av det slutliga resultatet i enlighet med EN 228:2008.

| 4 | Bränslet kan innehålla de antioxidanter och metalldesaktivatorer som normalt används för att stabilisera strömmar av raffinaderigas men rengörings-/dispersionstillsatser och lösningsoljor får inte tillföras. |
| --- | --- |

4

Bränslet kan innehålla de antioxidanter och metalldesaktivatorer som normalt används för att stabilisera strömmar av raffinaderigas men rengörings-/dispersionstillsatser och lösningsoljor får inte tillföras.

| 5 | Etanol som uppfyller kraven i EN 15376 är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras referensbränslet. |
| --- | --- |

5

Etanol som uppfyller kraven i EN 15376 är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras referensbränslet.

| 6 | Den verkliga svavelhalten i det bränsle som används i typ 1-provningen ska uppges. |
| --- | --- |

6

Den verkliga svavelhalten i det bränsle som används i typ 1-provningen ska uppges.

| 7 | Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly. |
| --- | --- |

7

Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly.

Typ: Etanol (E85)

| Parameter | Enhet | Gränsvärden1 | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Lägst | Högst |
| Researchoktantal, RON | | 95,0 | – | EN ISO 5164 |
| Motoroktantal, MON | | 85,0 | – | EN ISO 5163 |
| Densitet vid 15 oC | kg/m3 | Rapport | ISO 3675 |
| Ångtryck | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Svavelhalt2 | mg/kg | – | 10 | EN 15485 eller EN 15486 |
| Oxidationsstabilitet | Minuter | 360 | | EN ISO 7536 |
| Förekommande bindemedel (tvättat med lösningsmedel) | mg/100 ml | – | 5 | EN ISO 6246 |
| Utseende
  Ska bestämmas vid omgivningstemperatur eller 15 °C, beroende på vad som är högst. | | Klar och ljus, synbart fri från suspergerade eller utfällda föroreningar | Visuell besiktning |
| Etanol och högre alkoholer3 | volymprocent | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Högre alkoholer (C3–C8) | volymprocent | – | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanol | volymprocent | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Bensin4 | volymprocent | Återstod | EN 228 |
| Fosfor | mg/l | 0,20 5 | EN 15487 |
| Vattenhalt | volymprocent | | 0,300 | EN 15489 eller EN 15692 |
| Halt av oorganiskt klor | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Kopparbandskorrosion
  (3 h vid 50 °C) | klassificering | Klass 1 | | EN ISO 2160 |
| Surhetsgrad (räknat som ättiksyra CH3COOH) | massprocent
  mg/l | – | 0,0050
  (40 ) | EN 15491 |
| Elektrisk ledningsförmåga | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 eller prEN 15938 |
| Kol/väte-förhållande | | rapport | |
| Kol/syre-förhållande | | rapport | |
| Anmärkningar:


  1 | De värden som anges i specifikationerna är ”faktiska värden”. Vid fastställandet av deras gränsvärden har man tillämpat villkoren enligt ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, och vid fastställandet av ett minimivärde har en minsta differens av 2R över noll beaktats; När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas. |

Parameter

Enhet

Gränsvärden1

Provningsmetod

Lägst

Högst

Researchoktantal, RON

95,0

–

EN ISO 5164

Motoroktantal, MON

85,0

–

EN ISO 5163

Densitet vid 15 oC

kg/m3

Rapport

ISO 3675

Ångtryck

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Svavelhalt2

mg/kg

–

10

EN 15485 eller EN 15486

Oxidationsstabilitet

Minuter

360

EN ISO 7536

Förekommande bindemedel (tvättat med lösningsmedel)

mg/100 ml

–

5

EN ISO 6246

Utseende

Ska bestämmas vid omgivningstemperatur eller 15 °C, beroende på vad som är högst.

Klar och ljus, synbart fri från suspergerade eller utfällda föroreningar

Visuell besiktning

Etanol och högre alkoholer3

volymprocent

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Högre alkoholer (C3–C8)

volymprocent

–

2,0

E DIN 51627-3

Metanol

volymprocent

1,00

E DIN 51627-3

Bensin4

volymprocent

Återstod

EN 228

Fosfor

mg/l

0,20 5

EN 15487

Vattenhalt

volymprocent

0,300

EN 15489 eller EN 15692

Halt av oorganiskt klor

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Kopparbandskorrosion

(3 h vid 50 °C)

klassificering

Klass 1

EN ISO 2160

Surhetsgrad (räknat som ättiksyra CH3COOH)

massprocent

mg/l

–

0,0050

(40 )

EN 15491

Elektrisk ledningsförmåga

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 eller prEN 15938

Kol/väte-förhållande

rapport

Kol/syre-förhållande

rapport

Anmärkningar:

1

De värden som anges i specifikationerna är ”faktiska värden”. Vid fastställandet av deras gränsvärden har man tillämpat villkoren enligt ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, och vid fastställandet av ett minimivärde har en minsta differens av 2R över noll beaktats; När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

| 2 | Den verkliga svavelhalten i det bränsle som används för utsläppsprovningarna ska uppges. |
| --- | --- |

2

Den verkliga svavelhalten i det bränsle som används för utsläppsprovningarna ska uppges.

| 3 | Etanol som uppfyller kraven i EN 15376 är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras detta referensbränsle. |
| --- | --- |

3

Etanol som uppfyller kraven i EN 15376 är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras detta referensbränsle.

| 4 | Halten blyfri bensin kan bestämmas som 100 minus summan av procentsatserna för vatten, alkoholer, MTBE och ETBE. |
| --- | --- |

4

Halten blyfri bensin kan bestämmas som 100 minus summan av procentsatserna för vatten, alkoholer, MTBE och ETBE.

| 5 | Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly. |
| --- | --- |

5

Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly.

Typ: Motorgas (LPG)

| Parameter | Enhet | Bränsle A | Bränsle B | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammansättning: | | | | EN 27941 |
| C3-innehåll | volymprocent | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-innehåll | volymprocent | Återstod1 | Återstod1 | |
| < C3, > C4 | volymprocent | Högst 2 | Högst 2 | |
| Olefiner | volymprocent | Högst 12 | Högst 15 | |
| Avdunstningsåterstod | mg/kg | Högst 50 | Högst 50 | EN 15470 |
| Vatten vid 0 °C | | Fritt | Fritt | EN 15469 |
| Total svavelhalt, inklusive odorant | mg/kg | Högst 10 | Högst 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Vätesulfid | | Inget | Inget | EN ISO 8819 |
| Kopparbandskorrosion
  (1 h vid 40 °C) | Klassificering | Klass 1 | Klass 1 | ISO 62512 |
| Lukt | | Egenskap | Egenskap | |
| Motoroktantal3 | | Minst 89,0 | Minst 89,0 | EN 589 bilaga B |
| Anmärkningar:


  1 | Återstoden ska läsas på följande sätt: återstod = 100 – C3 – <C3 – >C4. |

Parameter

Enhet

Bränsle A

Bränsle B

Provningsmetod

Sammansättning:

EN 27941

C3-innehåll

volymprocent

30 ± 2

85 ± 2

C4-innehåll

volymprocent

Återstod1

Återstod1

< C3, > C4

volymprocent

Högst 2

Högst 2

Olefiner

volymprocent

Högst 12

Högst 15

Avdunstningsåterstod

mg/kg

Högst 50

Högst 50

EN 15470

Vatten vid 0 °C

Fritt

Fritt

EN 15469

Total svavelhalt, inklusive odorant

mg/kg

Högst 10

Högst 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Vätesulfid

Inget

Inget

EN ISO 8819

Kopparbandskorrosion

(1 h vid 40 °C)

Klassificering

Klass 1

Klass 1

ISO 62512

Lukt

Egenskap

Egenskap

Motoroktantal3

Minst 89,0

Minst 89,0

EN 589 bilaga B

Anmärkningar:

1

Återstoden ska läsas på följande sätt: återstod = 100 – C3 – <C3 – >C4.

| 2 | Om provet innehåller korrosionsinhibitorer eller andra kemiska ämnen som minskar provets korrosivitet mot kopparbandet, kan det hända att denna metod inte är tillförlitlig för bestämning av förekomsten av korrosiva material. Därför är det förbjudet att tillsätta sådana ämnen enbart i syfte att påverka provningsmetoden. |
| --- | --- |

2

Om provet innehåller korrosionsinhibitorer eller andra kemiska ämnen som minskar provets korrosivitet mot kopparbandet, kan det hända att denna metod inte är tillförlitlig för bestämning av förekomsten av korrosiva material. Därför är det förbjudet att tillsätta sådana ämnen enbart i syfte att påverka provningsmetoden.

| 3 | På begäran av motortillverkaren kan ett högre motoroktantal användas för att utföra typgodkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

3

På begäran av motortillverkaren kan ett högre motoroktantal användas för att utföra typgodkännandeprovningarna.

Typ: Naturgas/biometan

| Egenskaper | Enheter | Basvärde | Gränsvärden | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| lägsta | högsta |
| Referensbränsle GR |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etan | | 13 | 11 | 15 | |
| Återstod1 | molprocent | – | – | 1 | ISO 6974 |
| Svavelhalt | mg/m3 2 | – | | 10 | ISO 6326-5 |
| | | | | | |
| Anmärkningar:


  1 | Inerta gaser + C2+ |

Egenskaper

Enheter

Basvärde

Gränsvärden

Provningsmetod

lägsta

högsta

Referensbränsle GR

Sammansättning:

Metan

87

84

89

Etan

13

11

15

Återstod1

molprocent

–

–

1

ISO 6974

Svavelhalt

mg/m3 2

–

10

ISO 6326-5

Anmärkningar:

1

Inerta gaser + C2+

| 2 | Bestäms vid standardförhållandena 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Bestäms vid standardförhållandena 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

Referensbränsle G23

Sammansättning:

Metan

92,5

91,5

93,5

Återstod1

molprocent

–

–

1

ISO 6974

N2

molprocent

7,5

6,5

8,5

Svavelhalt

mg/m3 2

–

–

10

ISO 6326-5

Anmärkningar:

| 1 | Inerta gaser (andra än N2) + C2 + C2+. |
| --- | --- |

1

Inerta gaser (andra än N2) + C2 + C2+.

| 2 | Värdet ska bestämmas vid 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Värdet ska bestämmas vid 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

Referensbränsle G25

Sammansättning:

Metan

molprocent

86

84

88

Återstod1

molprocent

–

–

1

ISO 6974

N2

molprocent

14

12

16

Svavelhalt

mg/m3 2

–

–

10

ISO 6326-5

Anmärkningar:

| 1 | Inerta gaser (andra än N2) + C2 + C2+. |
| --- | --- |

1

Inerta gaser (andra än N2) + C2 + C2+.

| 2 | Värdet ska bestämmas vid 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Värdet ska bestämmas vid 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

| Egenskaper | Enheter | Basvärde | Gränsvärden | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| lägsta | högsta |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Referensbränsle G20 |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | molprocent | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Återstod (1) | molprocent | – | – | 1 | ISO 6974 |
| N2 | molprocent | | | | ISO 6974 |
| Svavelhalt | mg/m3 (2) | – | – | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbetal (netto) | MJ/m3 (3) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Egenskaper

Enheter

Basvärde

Gränsvärden

Provningsmetod

lägsta

högsta

...

...

...

...

...

...

Referensbränsle G20

Sammansättning:

Metan

molprocent

100

99

100

ISO 6974

Återstod (1)

molprocent

–

–

1

ISO 6974

N2

molprocent

ISO 6974

Svavelhalt

mg/m3 (2)

–

–

10

ISO 6326-5

Wobbetal (netto)

MJ/m3 (3)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  Inerta gaser (andra än N2) + C2 + C2+.

(2)  Värdet ska bestämmas vid 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

(3)  Värdet ska bestämmas vid 273,2 K (0 °C) och 101,3 kPa.

---

BILAGA 6

Utsläppsuppgifter som krävs vid typgodkännande för trafikduglighet

Mätning av kolmonoxidutsläpp vid tomgångsvarvtal

1.   Inledning

| 1.1 | I denna bilaga fastställs förfarandet för mätning av kolmonoxidutsläpp vid tomgångsvarvtal (normala och förhöjda) för motorer med gnisttändning installerade i fordon av kategori M1 med en högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last på 7,5 ton, samt i fordon av kategorierna M2 och N1. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Denna bilaga är inte tillämplig på dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon. |
| --- | --- |

1.2

2.   Allmänna krav

| 2.1 | De allmänna kraven ska vara de som anges i punkt 5.3.7 i föreskrift nr 83, med de undantag som anges i punkterna 2.2, 2.3 och 2.4. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | De atomförhållanden som anges i punkt 5.3.7.3 i föreskrift nr 83 ska förstås enligt följande:


  Hcv | = | Det atomära förhållandet väte/kol |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Hcv

=

Det atomära förhållandet väte/kol

| — | för bensin (E10) 1,93, |
| --- | --- |

—

för bensin (E10) 1,93,

| — | för motorgas 2,525, |
| --- | --- |

—

för motorgas 2,525,

| — | för naturgas/biometan 4,0, |
| --- | --- |

—

för naturgas/biometan 4,0,

| — | för etanol (E85) 2,74. |
| --- | --- |

—

för etanol (E85) 2,74.

| Ocv | = | Det atomära förhållandet syre/kol |
| --- | --- | --- |

Ocv

=

Det atomära förhållandet syre/kol

| — | för bensin (E10) 0,032, |
| --- | --- |

—

för bensin (E10) 0,032,

| — | för motorgas 0,0, |
| --- | --- |

—

för motorgas 0,0,

| — | för naturgas/biometan 0,0, |
| --- | --- |

—

för naturgas/biometan 0,0,

| — | för etanol (E85) 0,385. |
| --- | --- |

—

för etanol (E85) 0,385.

| 2.3 | Tabellen i punkt 1.4.3 i bilaga 2A (tabell 6) ska fyllas i på grundval av de krav som anges i punkterna 2.2 och 2.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tillverkaren ska bekräfta noggrannheten i det lambda-värde som vid typgodkännandet registrerades i punkt 2.1 i denna bilaga som representativt för typiska serieproducerade fordon inom 24 månader från det datum då typgodkännandet beviljades. En bedömning ska göras med utgångspunkt i undersökningar och studier av serieproducerade fordon. |
| --- | --- |

2.4

3.   Tekniska krav

| 3.1 | De tekniska kraven ska vara de som anges i bilaga 5 till föreskrift nr 83, med de undantag som anges i punkt 3.2. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | De referensbränslen som anges i punkt 2.1 i bilaga 5 till föreskrift nr 83 ska förstås som en hänvisning till de tillämpliga referensbränslespecifikationerna i bilaga 5 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

3.2

---

BILAGA 7

Kontroll av hållbarheten hos motorsystem

1.   Inledning

| 1.1 | I denna bilaga fastställs de förfaranden som ska tillämpas för att välja ut de motorer som ska provas under en driftsackumuleringsplan för att fastställa försämringsfaktorer. Försämringsfaktorerna ska tillämpas i enlighet med kraven i punkt 3.6 i denna bilaga på de utsläpp som uppmäts i enlighet med bilaga 4. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | I denna bilaga beskrivs också utsläppsrelaterat och icke-utsläppsrelaterat underhåll som utförs på motorer som följer en driftsackumuleringsplan. Underhållet ska överensstämma med det underhåll som utförs på motorer i drift och meddelas ägarna till nya motorer och fordon. |
| --- | --- |

1.2

2.   Urval av motorer för fastställande av försämringsfaktorer som påverkar motorns livslängd

| 2.1 | Motorerna ska väljas från en motorfamilj enligt definitionen i punkt 7 i denna föreskrift för utsläppsprovning för att fastställa försämringsfaktorer som påverkar motorns livslängd. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Motorer från olika motorfamiljer får dessutom kombineras i undergrupper efter vilket system för efterbehandling av avgaser som används. För att motorer med olika antal cylindrar och cylinderkonfiguration men med samma tekniska specifikationer och samma montering av systemen för efterbehandling av avgaser ska kunna placeras i samma familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem, ska tillverkaren lämna sådana uppgifter till typgodkännandemyndigheten som visar att utsläppsbegränsningsprestandan hos dessa motorsystem är likartad. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Motortillverkaren ska välja ut en motor som är representativ för en familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem enligt specifikationerna i punkt 2.2 för provning under den driftsackumuleringsplan som anges i punkt 3.2 och rapportera motorn till typgodkännandemyndigheten före provningens början. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Om typgodkännandemyndigheten beslutar att en annan motor än provmotorn är mer representativ för motorfamiljen när det gäller högsta utsläppsnivå, ska en ny provmotor väljas ut i samråd mellan typgodkännandemyndigheten och motortillverkaren. |
| --- | --- |

2.3.1

3.   Fastställande av försämringsfaktorer som påverkar motorns livslängd

3.1   Allmänt

Försämringsfaktorerna för en familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem utarbetas utifrån de valda motorerna genom ett förfarande som baseras på driftsackumulering och som omfattar periodiska kontroller av gas- och partikelformiga utsläpp genom WHTC- och WHSC-provningar.

3.2   Driftsackumuleringsplan

Tillverkaren kan välja att utföra driftsackumuleringsplanen på ett fordon i drift som är utrustat med den utvalda motorn eller genom att köra motorn med en dynamometerdriftsackumuleringsplan.

3.2.1   Driftsackumulering i drift och med dynamometer

| 3.2.1.1 | Tillverkaren ska bestämma utformningen och omfattningen av körsträcka, driftsackumulering och åldringscykel för motorer i enlighet med god teknisk praxis. |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.1.2 | Tillverkaren ska fastställa de provningspunkter då gasformiga och partikelformiga utsläpp ska mätas under WHTC- och WHSC-varmstartsprovningarna. Antalet provningspunkter ska vara minst tre – en i början, en ungefär i mitten och en i slutet av driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

3.2.1.2

| 3.2.1.3 | De utsläppsvärden vid startpunkten och vid livslängdens slutpunkt som beräknas enligt punkt 3.5.2 ska uppfylla de gränsvärden som anges i punkt 5.3 i denna föreskrift, men enskilda utsläppsresultat från provningspunkterna får överstiga de gränsvärdena. |
| --- | --- |

3.2.1.3

| 3.2.1.4 | På begäran av tillverkaren och med typgodkännandemyndighetens samtycke behöver endast en provningscykel (WHTC- eller WHSC-varmstartsprovning) köras vid varje provningspunkt, och den andra provningscykeln behöver bara köras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

3.2.1.4

| 3.2.1.5 | Driftackumuleringsplanerna kan vara olika för olika familjer av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem. |
| --- | --- |

3.2.1.5

| 3.2.1.6 | Driftsackumuleringsplanerna kan vara kortare än motorns livslängd, men de ska inte vara kortare än vad som anges i tabell 1 i punkt 3.2.1.8. |
| --- | --- |

3.2.1.6

| 3.2.1.7 | För dynamometerdriftsackumulering ska tillverkaren tillhandahålla lämpligt samband mellan driftsackumuleringsintervallet (körsträckan) och antalet motortimmar med dynamometer, t.ex. samband med bränsleförbrukning och samband mellan fordonshastighet och motorvarvtal. |
| --- | --- |

3.2.1.7

| 3.2.1.8 | Kortaste driftsackumuleringsperiod

  Tabell 1


  Kortaste driftsackumuleringsperiod


  Fordonskategori i vilken motorn monteras (1) | Kortaste driftsackumuleringsperiod | Livslängd |
| --- | --- | --- | --- |
| Fordon av kategori N1 | 160 000 km | Se figur 5.4 i denna föreskrift |
| Fordon av kategori N2 | 188 000 km | Se figur 5.4 i denna föreskrift |
| Fordon av kategori N3 med en tillåten totalvikt av högst 16 ton | 188 000 km | Se figur 5.4 i denna föreskrift |
| Fordon av kategori N3 med en tillåten totalvikt över 16 ton | 233 000 km | Se figur 5.4 i denna föreskrift |
| Fordon av kategori M1 | 160 000 km | Se figur 5.4 i denna föreskrift |
| Fordon av kategori M2 | 160 000 km | Se figur 5.4 i denna föreskrift |
| Fordon av kategori M3, klasserna I, II, A och B, med en tillåten totalvikt på högst 7,5 ton | 188 000 km | Se figur 5.4 i denna föreskrift |
| Fordon av kategori M3, klasserna III och B, med en tillåten totalvikt på över 7,5 ton | 233 000 km | Se figur 5.4 i denna föreskrift |

3.2.1.8

Tabell 1

Kortaste driftsackumuleringsperiod

Fordonskategori i vilken motorn monteras (1)

Kortaste driftsackumuleringsperiod

Livslängd

Fordon av kategori N1

160 000 km

Se figur 5.4 i denna föreskrift

Fordon av kategori N2

188 000 km

Se figur 5.4 i denna föreskrift

Fordon av kategori N3 med en tillåten totalvikt av högst 16 ton

188 000 km

Se figur 5.4 i denna föreskrift

Fordon av kategori N3 med en tillåten totalvikt över 16 ton

233 000 km

Se figur 5.4 i denna föreskrift

Fordon av kategori M1

160 000 km

Se figur 5.4 i denna föreskrift

Fordon av kategori M2

160 000 km

Se figur 5.4 i denna föreskrift

Fordon av kategori M3, klasserna I, II, A och B, med en tillåten totalvikt på högst 7,5 ton

188 000 km

Se figur 5.4 i denna föreskrift

Fordon av kategori M3, klasserna III och B, med en tillåten totalvikt på över 7,5 ton

233 000 km

Se figur 5.4 i denna föreskrift

| 3.2.1.9 | Påskyndat åldrande är tillåtet genom anpassning av driftsackumuleringsplanen på grundval av bränsleförbrukningen. Anpassningen ska baseras på förhållandet mellan den typiska bränsleförbrukningen i drift och bränsleförbrukningen under åldringscykeln, men bränsleförbrukningen under åldringscykeln ska inte överstiga den typiska bränsleförbrukningen i drift med mer än 30 %. |
| --- | --- |

3.2.1.9

| 3.2.1.10 | Driftackumuleringsplanen ska beskrivas i sin helhet i ansökan om typgodkännande och rapporteras till typgodkännandemyndigheten innan provningen påbörjas. |
| --- | --- |

3.2.1.10

| 3.2.2 | Om typgodkännandemyndigheten beslutar att ytterligare mätningar behöver göras med WHTC- och WHSC-varmstartsprovningar mellan de punkter som tillverkaren har valt ska tillverkaren meddelas. Tillverkaren ska då utarbeta en reviderad driftsackumuleringsplan som ska godkännas av typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Motorprovning

3.3.1   Stabilisering av motorsystem

| 3.3.1.1 | För varje familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem ska tillverkaren fastställa det antal timmar fordonet eller motorn ska ha körts innan efterbehandlingssystemet har stabiliserats. På begäran av typgodkännandemyndigheten ska tillverkaren tillhandahålla de uppgifter och analyser som ligger till grund för beslutet. Alternativt kan tillverkaren välja att köra motorn under 60–125 timmar eller motsvarande sträcka under åldringscykeln för att stabilisera efterbehandlingssystemet. |
| --- | --- |

3.3.1.1

| 3.3.1.2 | Slutet av den stabiliseringsperiod som anges i punkt 3.3.1.1 ska anses utgöra början av driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

3.3.1.2

3.3.2   Provning enligt driftsackumuleringsplanen

| 3.3.2.1 | Efter stabiliseringsperioden ska motorn köras enligt den driftsackumuleringsplan som tillverkaren valt enligt punkt 3.2. Motorn ska provas med avseende på gasformiga och partikelformiga utsläpp med hjälp av WHTC- och WHSC-varmstartsprovningar med de tidsintervall i driftsackumuleringsplanen som fastställts av tillverkaren, och som i förekommande fall även föreskrivs av typgodkännandemyndigheten enligt punkt 3.2.2. Om det i enlighet med punkt 3.2.1.4 överenskommits att endast en provningscykel ska genomföras (WHTC- eller WHSC-varmstartsprovning) vid varje provningspunkt ska den andra provningscykeln (WHTC- eller WHSC-varmstartsprovning) genomföras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

3.3.2.1

| 3.3.2.2 | Under driftsackumuleringsplanen ska underhåll utföras på motorn i enlighet med kraven i punkt 4. |
| --- | --- |

3.3.2.2

| 3.3.2.3 | Under driftsackumuleringsplanen kan oplanerat underhåll utföras på motorn eller fordonet, t.ex. om OBD-systemets felfunktionsindikator har aktiverats till följd av något problem. |
| --- | --- |

3.3.2.3

| 3.3.2.4 | Användande av marknadsbränslen är tillåtet för att utföra driftsackumuleringsplanen. Ett referensbränsle ska användas för att utföra utsläppsprovet. |
| --- | --- |

3.3.2.4

3.4   Rapportering

| 3.4.1 | Resultaten av alla utsläppsprovningar (WHTC- och WHSC-varmstartsprovningar) som genomförts under driftsackumuleringsplanen ska ställas till typgodkännandemyndighetens förfogande. Om en utsläppsprovning förklaras ogiltig ska tillverkaren lämna en förklaring till detta. I så fall ska nya utsläppsprovningar med WHTC- och WHSC-varmstartsprovningar utföras inom följande 100 timmars driftsackumulering. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Tillverkaren ska behålla alla uppgifter om utsläppsprovningar och underhåll som utförts på motorn under driftsackumuleringsplanen. Dessa uppgifter ska lämnas till typgodkännandemyndigheten tillsammans med resultaten av de utsläppsprovningar som utförts enligt driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Fastställande av försämringsfaktorer

| 3.5.1 | För varje förorening som uppmätts vid WHTC- och WHSC-varmstartsprovningarna och vid varje provningspunkt under driftsackumuleringsplanen ska en bäst anpassad linjär regressionsanalys utföras på grundval av alla provningsresultat. Resultaten från varje provning för varje enskild förorening ska uttryckas med samma antal decimaler som gränsvärdet för den föroreningen uttrycks med, enligt punkt 5.3 i denna föreskrift, med tillägg av en decimal. Om det i enlighet med punkt 3.2.1.4 i denna bilaga har överenskommits att endast en provcykel (WHTC- eller WHSC-varmstartsprovning) ska genomföras vid varje provningspunkt och att den andra provningscykeln (WHTC- eller WHSC-varmstartsprovning) endast ska köras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen, ska regressionsanalysen bara utföras på grundval av provningsresultaten från den provningscykel som körts vid varje provningspunkt.
  På tillverkarens begäran och efter samtycke från typgodkännandemyndigheten ska en icke-linjär regression vara tillåten. |
| --- | --- |

3.5.1

På tillverkarens begäran och efter samtycke från typgodkännandemyndigheten ska en icke-linjär regression vara tillåten.

| 3.5.2 | De utsläppsvärden för varje förorening vid början av driftsackumuleringsplanen och vid livslängdens slutpunkt som är tillämpliga för motorn under provning ska beräknas utifrån regressionsekvationen. Om driftsackumuleringsplanen är kortare än livslängden ska utsläppsvärdena vid livslängdens slutpunkt bestämmas genom extrapolering av regressionsekvationen enligt punkt 3.5.1. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Försämringsfaktorn för varje förorening definieras som förhållandet mellan de tillämpade utsläppsvärdena vid livslängdens slutpunkt och vid driftsackumuleringsplanens början (multiplikativ försämringsfaktor).
  På tillverkarens begäran och efter samtycke från typgodkännandemyndigheten får en additiv försämringsfaktor för varje förorening tillämpas. Den additiva försämringsfaktorn ska anses vara skillnaden mellan de beräknade utsläppsvärdena vid livslängdens slutpunkt och vid driftsackumuleringsplanens början.
  Om beräkningen ger ett värde under 1,00 för en multiplikativ försämringsfaktor eller under 0,00 för en additiv försämringsfaktor, ska försämringsfaktorn vara 1,0 respektive 0,00.
  I figur 1 visas ett exempel på fastställande av försämringsfaktorer med hjälp av linjär regression.
  Det ska inte vara tillåtet att blanda multiplikativa och additiva försämringsfaktorer inom samma uppsättning föroreningar.
  Om det i enlighet med punkt 3.2.1.4 har överenskommits att endast en provningscykel (WHTC- eller WHSC-varmstartsprovning) ska köras vid varje provningspunkt och att den andra provningscykeln (WHTC- eller WHSC-varmstartsprovning) bara ska genomföras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen, ska den försämringsfaktor som beräknats för den provningscykel som körts vid varje provningspunkt även vara tillämplig på den andra provningscykeln. |
| --- | --- |

3.5.3

På tillverkarens begäran och efter samtycke från typgodkännandemyndigheten får en additiv försämringsfaktor för varje förorening tillämpas. Den additiva försämringsfaktorn ska anses vara skillnaden mellan de beräknade utsläppsvärdena vid livslängdens slutpunkt och vid driftsackumuleringsplanens början.

Om beräkningen ger ett värde under 1,00 för en multiplikativ försämringsfaktor eller under 0,00 för en additiv försämringsfaktor, ska försämringsfaktorn vara 1,0 respektive 0,00.

I figur 1 visas ett exempel på fastställande av försämringsfaktorer med hjälp av linjär regression.

Det ska inte vara tillåtet att blanda multiplikativa och additiva försämringsfaktorer inom samma uppsättning föroreningar.

Om det i enlighet med punkt 3.2.1.4 har överenskommits att endast en provningscykel (WHTC- eller WHSC-varmstartsprovning) ska köras vid varje provningspunkt och att den andra provningscykeln (WHTC- eller WHSC-varmstartsprovning) bara ska genomföras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen, ska den försämringsfaktor som beräknats för den provningscykel som körts vid varje provningspunkt även vara tillämplig på den andra provningscykeln.

Figur 1

Exempel på fastställande av försämringsfaktor

Image 189

3.6   Tilldelade försämringsfaktorer

| 3.6.1 | Som ett alternativ till att använda en driftsackumuleringsplan för att fastställa försämringsfaktorer kan motortillverkarna välja att använda följande tilldelade försämringsfaktorer:

  Tabell 2


  Försämringsfaktorer


  Provningscykel | CO | Totala kolväten (2) | NMHC (3) | CH42 | NOx | NH3 | PM massa | PM-antal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| Anmärkningar: |

3.6.1

Tabell 2

Försämringsfaktorer

Provningscykel

CO

Totala kolväten (2)

NMHC (3)

CH42

NOx

NH3

PM massa

PM-antal

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Anmärkningar:

Tilldelade additiva försämringsfaktorer anges inte. Det ska inte vara tillåtet att omvandla de tilldelade försämringsfaktorerna till additiva försämringsfaktorer.

3.7   Tillämpning av försämringsfaktorer

| 3.7.1 | Motorerna ska uppfylla respektive gränsvärden för varje förorening, enligt punkt 5.3 i denna föreskrift, efter tillämpning av försämringsfaktorerna på provningsresultaten enligt mätning i enlighet med bilaga 4 (egas, ePM). Beroende på typen av försämringsfaktor ska följande bestämmelser gälla:


  a) | Multiplikativ: (egas eller ePM) * DF ≤ utsläppsgränsvärde. |
| --- | --- | --- |

3.7.1

a)

Multiplikativ: (egas eller ePM) * DF ≤ utsläppsgränsvärde.

| b) | Additiv: (egas eller ePM) + DF ≤ utsläppsgränsvärde. |
| --- | --- |

b)

Additiv: (egas eller ePM) + DF ≤ utsläppsgränsvärde.

| 3.7.2 | Tillverkaren kan välja att föra över de försämringsfaktorer som fastställts för en familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem till ett motorsystem som inte ingår i samma familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem. I sådana fall ska tillverkaren visa för typgodkännandemyndigheten att det motorsystem för vilket familjen av efterbehandlingssystem ursprungligen provades och det motorsystem som försämringsfaktorerna förs över till har samma tekniska specifikationer och samma krav när det gäller montering på fordonet samt att utsläppen från dessa motorer eller motorsystem är liknande. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Försämringsfaktorerna för varje förorening under den tillämpliga provningscykeln ska registreras i punkterna 1.4.1 och 1.4.2 i addendumet till bilaga 2A och punkterna 1.4.1 och 1.4.2 i addendumet till bilaga 2C. |
| --- | --- |

3.7.3

3.8   Kontroll av produktionsöverensstämmelse

| 3.8.1 | Produktionsöverensstämmelsen för utsläpp ska kontrolleras på grundval av kraven i punkt 8 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Tillverkaren kan välja att mäta utsläppen av föroreningar före eventuella system för efterbehandling av avgaser samtidigt som typgodkännandeprovningen utförs. Genom att göra det kan tillverkaren utarbeta en informell försämringsfaktor separat för motorn och efterbehandlingssystemet som kan användas av tillverkaren som ett stöd vid slutprovningen av produkten. |
| --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | För typgodkännande ska bara försämringsfaktorerna enligt punkt 3.5 eller 3.6 registreras i punkterna 1.4.1 och 1.4.2 i addendumet till bilaga 2A och punkterna 1.4.1 och 1.4.2 i addendumet till bilaga 2C. |
| --- | --- |

3.8.3

4.   Underhåll

För driftsackumuleringsplanen ska underhåll utföras i enlighet med tillverkarens handbok för service och underhåll.

4.1   Utsläppsrelaterat planerat underhåll

| 4.1.1 | Utsläppsrelaterat planerat underhåll som utförs under en driftsackumuleringsplan ska genomföras efter samma körsträckor eller motsvarande intervall som anges i tillverkarens underhållsanvisningar till motorns eller fordonets ägare. Underhållsplanen kan uppdateras efter behov medan driftsackumuleringsplanen genomförs, förutsatt att inget underhållsmoment stryks ur underhållsplanen efter det att det har utförts på provmotorn. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Motortillverkaren ska för driftsackumuleringsplanen specificera justering, rengöring och underhåll (där detta är nödvändigt) samt planerat byte av följande delar:


  a) | Filter och kylare i systemet för avgasåterföring. |
| --- | --- | --- |

4.1.2

a)

Filter och kylare i systemet för avgasåterföring.

| b) | Ventil för sluten vevhusventilation, om tillämpligt. |
| --- | --- |

b)

Ventil för sluten vevhusventilation, om tillämpligt.

| c) | Spetsar till bränsleinsprutare (enbart rengöring). |
| --- | --- |

c)

Spetsar till bränsleinsprutare (enbart rengöring).

| d) | Bränsleinsprutare. |
| --- | --- |

d)

Bränsleinsprutare.

| e) | Turboladdare. |
| --- | --- |

e)

Turboladdare.

| f) | Motorns elektroniska styrenhet med tillhörande sensorer och ställdon. |
| --- | --- |

f)

Motorns elektroniska styrenhet med tillhörande sensorer och ställdon.

| g) | Partikelefterbehandlingssystem (med tillhörande komponenter). |
| --- | --- |

g)

Partikelefterbehandlingssystem (med tillhörande komponenter).

| h) | deNOx-system. |
| --- | --- |

h)

deNOx-system.

| i) | System för avgasåterföring med tillhörande reglerventiler och rördelar. |
| --- | --- |

i)

System för avgasåterföring med tillhörande reglerventiler och rördelar.

| j) | Eventuella andra system för efterbehandling av avgaser. |
| --- | --- |

j)

Eventuella andra system för efterbehandling av avgaser.

| 4.1.3 | Kritiskt utsläppsrelaterat planerat underhåll ska bara utföras om det görs i drift och meddelas fordonets ägare. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Ändringar i planerat underhåll

| 4.2.1 | Tillverkaren ska lämna en begäran till typgodkännandemyndigheten om tillstånd till eventuellt nytt planerat underhåll som tillverkaren önskar utföra under driftsackumuleringsplanen och därefter rekommendera till motorernas eller fordonens ägare. Begäran ska lämnas med information som stöder behovet av nytt planerat underhåll och underhållsintervallet. |
| --- | --- |

4.2.1

4.3   Icke utsläppsrelaterat planerat underhåll

| 4.3.1 | Icke utsläppsrelaterat planerat underhåll som är rimligt och tekniskt nödvändigt, t.ex. oljebyte, byte av oljefilter, byte av bränslefilter, byte av luftfilter, underhåll av kylsystem, inställning av tomgång, regulator, åtdragningsmoment för motorbult, ventilspel, injektorspel, tändning, justering av spänning i drivremmar osv., kan utföras på de motorer eller fordon som valts ut för driftsackumuleringsplanen vid de längsta intervall som tillverkaren rekommenderar ägaren. |
| --- | --- |

4.3.1

4.4   Reparation

| 4.4.1 | I en motor som valts ut för provning enligt en driftsackumuleringsplan ska reparationer av andra komponenter än motorns avgasreningssystem eller bränslesystem endast utföras om det uppstår fel på någon komponent eller i motorsystemet. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Om själva motorn, avgasreningssystemet eller bränslesystemet går sönder under driftsackumuleringsplanen ska driftsackumuleringen anses vara ogiltig och en ny driftsackumulering inledas med ett nytt motorsystem. |
| --- | --- |

4.4.2

---

(1)  Enligt definition i den konsoliderade resolutionen om fordonstillverkning (R.E.3) – ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2.

(2)  Gäller för motorer med kompressionständning.

(3)  Gäller för motorer med gnisttändning.

---

BILAGA 8

Överensstämmelse för motorer eller fordon i drift

1.   Inledning

| 1.1 | I denna bilaga fastställs krav för kontroll och styrkande av överensstämmelse för motorer och fordon i drift. |
| --- | --- |

1.1

2.   Förfarande för överensstämmelse i drift

| 2.1 | Överensstämmelsen i drift hos fordon eller motorer i en motorfamilj ska visas genom provning på väg av fordon som genomförs enligt normala körningsmönster, förhållanden och nyttolaster. Provningen av överensstämmelse i drift ska vara representativ för fordon som körs på deras verkliga körsträckor, med normal nyttolast och med fordonets vanliga yrkesförare. Om fordonet körs av en annan förare än det särskilda fordonets vanliga yrkesförare ska denna alternativa förare vara kvalificerad och utbildad för att köra fordon i den kategori som ska undergå provning. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Om de normala förhållandena i drift för ett visst fordon anses vara oförenliga med ett korrekt genomförande av provningarna får tillverkaren eller typgodkännandemyndigheten begära att alternativa körsträckor och nyttolaster används. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tillverkaren ska för typgodkännandemyndigheten visa att det fordon samt de körningsmönster och förhållanden som valts är representativa för motorfamiljen. De krav som anges i punkt 4.5 ska användas för att bestämma om körningsmönstren är godtagbara för överensstämmelseprovning i drift. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tillverkaren ska rapportera tidsplan och provtagningsplan för överensstämmelseprovning i samband med det ursprungliga typgodkännandet av en ny motorfamilj. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Fordon som saknar ett kommunikationsgränssnitt som medger insamling av nödvändiga ECU-uppgifter enligt punkterna 9.4.2.1 och 9.4.2.2 i denna föreskrift, med otillräckliga uppgifter eller med ett dataprotokoll som inte är standardiserat, ska anses vara icke överensstämmande. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Fordon där insamlingen av ECU-uppgifter påverkar fordonets utsläpp eller prestanda ska anses vara icke överensstämmande. |
| --- | --- |

2.6

3.   Val av motor eller fordon

| 3.1 | När typgodkännande har beviljats för en motorfamilj ska tillverkaren utföra provning i drift på denna motorfamilj senast 18 månader efter den första registreringen av ett fordon utrustat med en motor från den motorfamiljen. Vid etappvis typgodkännande ska med första registrering avses den första registreringen av ett färdigbyggt fordon.
  Provningen ska regelbundet upprepas minst vartannat år för varje motorfamilj på fordon under deras livslängd enligt specifikationerna i punkt 5.4 i denna föreskrift.
  Provningen får på tillverkarens begäran upphöra fem år efter det att tillverkningen upphör. |
| --- | --- |

3.1

Provningen ska regelbundet upprepas minst vartannat år för varje motorfamilj på fordon under deras livslängd enligt specifikationerna i punkt 5.4 i denna föreskrift.

Provningen får på tillverkarens begäran upphöra fem år efter det att tillverkningen upphör.

| 3.1.1 | Vid en minsta provstorlek på tre motorer ska sannolikheten för att ett parti godkänns med en andel felaktiga motorer eller fordon på 20 % sättas till 0,90 (producentens risk = 10 %), medan sannolikheten för att ett parti godkänns med en andel felaktiga fordon eller motorer på 60 % är 0,10 (konsumentens risk = 10 %). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Det statistiska provningsutfall som anger det kumulativa antalet icke-överensstämmande provningar vid den n:te provningen ska bestämmas för provet. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Beslutet om godkännande eller underkännande av partiet ska fattas i enlighet med följande krav:


  a) | Om provningsutfallet är mindre än eller lika med det tröskelvärde för godkännande som anges för provstorleken i tabell 1, har godkännande uppnåtts för det aktuella partiet. |
| --- | --- | --- |

3.1.3

a)

Om provningsutfallet är mindre än eller lika med det tröskelvärde för godkännande som anges för provstorleken i tabell 1, har godkännande uppnåtts för det aktuella partiet.

| b) | Om provningsutfallet är större än eller lika med det tröskelvärde för underkännande som anges för provstorleken i tabell 1, ska underkännande konstateras för det aktuella partiet. |
| --- | --- |

b)

Om provningsutfallet är större än eller lika med det tröskelvärde för underkännande som anges för provstorleken i tabell 1, ska underkännande konstateras för det aktuella partiet.

| c) | I annat fall ska ytterligare en motor provas enligt denna bilaga, och beräkningen görs om på ett prov som är en enhet större. |
| --- | --- |

c)

I annat fall ska ytterligare en motor provas enligt denna bilaga, och beräkningen görs om på ett prov som är en enhet större.

I tabell 1 har värdena för godkännande och underkännande beräknats med hjälp av den internationella standarden ISO 8422/1991.

Tabell 1

Provtagningsplanens tröskelvärden för godkännande och underkännande

Minsta stickprovsstorlek: 3

| Totalt antal bedömda motorer (provstorlek) | Tröskelvärde för godkännande | Tröskelvärde för underkännande |
| --- | --- | --- |
| 3 | – | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Totalt antal bedömda motorer (provstorlek)

Tröskelvärde för godkännande

Tröskelvärde för underkännande

3

–

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

Typgodkännandemyndigheten ska godkänna de utvalda motor- och fordonskonfigurationerna innan provningsförfarandena inleds. Urvalet ska göras genom att de kriterier som använts för att välja ut de enskilda fordonen läggs fram för typgodkännandemyndigheten.

| 3.2 | De utvalda motorerna och fordonen ska vara använda och registrerade i regionen (t.ex. Europeiska unionen). Fordonet ska ha varit i drift i minst 25 000 km. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För varje fordon som provas ska det finnas en underhållsjournal som visar att fordonet har undergått underhåll och service i enlighet med tillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | OBD-systemet ska kontrolleras med avseende på korrekt funktion hos motorn. Eventuella felindikationer och redolägeskoder i OBD-minnet ska registreras och eventuella nödvändiga reparationer ska utföras.
  För motorer som visar en felfunktion av klass C ska reparation före provning inte vara obligatorisk. Den diagnostiska felkoden ska inte raderas.
  Motorer där en av de räknare som krävs enligt bestämmelserna i bilaga 11 inte står på ”0” får inte provas. Detta ska rapporteras till typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

3.4

För motorer som visar en felfunktion av klass C ska reparation före provning inte vara obligatorisk. Den diagnostiska felkoden ska inte raderas.

Motorer där en av de räknare som krävs enligt bestämmelserna i bilaga 11 inte står på ”0” får inte provas. Detta ska rapporteras till typgodkännandemyndigheten.

| 3.5 | Motorn eller fordonet får inte förete några tecken på felaktig användning (t.ex. överbelastning, fel bränsle eller någon annan form av felanvändning), eller andra faktorer (t.ex. manipulering) som kan påverka utsläppsprestandan. OBD-systemets felkod och den information om motorns körtimmar som lagras i datorn ska tas i beaktande. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Alla utsläppsbegränsande systemkomponenter i fordonet ska vara i överensstämmelse med dem som anges i de tillämpliga typgodkännandedokumenten. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Tillverkaren får enligt överenskommelse med typgodkännandemyndigheten utföra provning av överensstämmelse i drift på ett mindre antal motorer eller fordon än vad som anges i punkt 3.1, om antalet tillverkade motorer inom en motorfamilj är lägre än 500 enheter per år. |
| --- | --- |

3.7

4.   Provningsförhållanden

| 4.1 | Fordonets nyttolast
  Normal nyttolast är en nyttolast på mellan 10 och 100 % av den maximala nyttolasten.
  Den maximala nyttolasten är skillnaden mellan fordonets högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last och fordonets vikt i körklart skick enligt specifikationerna i bilaga 3 till specialresolution nr 1 (ECE/TRANS/WP.29/1045 i sin ändrade lydelse enligt ändring 1 och 2).
  Om den juridiskt tillåtna maximala fordonsvikten är lägre än fordonets tekniskt tillåtna lastade vikt får den juridiskt tillåtna maximala fordonsvikten användas för att bestämma fordonets nyttolast för provningen.
  För provning av överensstämmelse i drift får nyttolasten reproduceras och en konstgjord last användas.
  Godkännandemyndigheterna får begära att prova ett fordon med vilken nyttolast som helst på mellan 10 och 100 % av fordonets maximala nyttolast. Om vikten av den PEMS-utrustning som behövs överskrider 10 % av fordonets maximala nyttolast får denna vikt betraktas som den minsta nyttolasten. |
| --- | --- |

4.1

Normal nyttolast är en nyttolast på mellan 10 och 100 % av den maximala nyttolasten.

Den maximala nyttolasten är skillnaden mellan fordonets högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last och fordonets vikt i körklart skick enligt specifikationerna i bilaga 3 till specialresolution nr 1 (ECE/TRANS/WP.29/1045 i sin ändrade lydelse enligt ändring 1 och 2).

Om den juridiskt tillåtna maximala fordonsvikten är lägre än fordonets tekniskt tillåtna lastade vikt får den juridiskt tillåtna maximala fordonsvikten användas för att bestämma fordonets nyttolast för provningen.

För provning av överensstämmelse i drift får nyttolasten reproduceras och en konstgjord last användas.

Godkännandemyndigheterna får begära att prova ett fordon med vilken nyttolast som helst på mellan 10 och 100 % av fordonets maximala nyttolast. Om vikten av den PEMS-utrustning som behövs överskrider 10 % av fordonets maximala nyttolast får denna vikt betraktas som den minsta nyttolasten.

| 4.2 | Omgivningsförhållanden
  Provningen ska utföras under omgivningsförhållanden som uppfyller följande villkor:
  Atmosfärstryck högre än eller lika med 82,5 kPa.
  Temperatur högre än eller lika med 266 K (–7 °C) och lägre än eller lika med den temperatur som bestäms genom följande ekvation vid det angivna atmosfärstrycket:
  T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311
  där


  T | är den omgivande luftens temperatur (K), och |
| --- | --- | --- |
| pb | är atmosfärstrycket (kPa). |

4.2

Provningen ska utföras under omgivningsförhållanden som uppfyller följande villkor:

Atmosfärstryck högre än eller lika med 82,5 kPa.

Temperatur högre än eller lika med 266 K (–7 °C) och lägre än eller lika med den temperatur som bestäms genom följande ekvation vid det angivna atmosfärstrycket:

T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311

där

T

är den omgivande luftens temperatur (K), och

pb

är atmosfärstrycket (kPa).

| 4.3 | Motorkylvätsketemperatur
  Motorkylvätsketemperaturen ska motsvara den som anges i punkt A.1.2.6.1 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

4.3

Motorkylvätsketemperaturen ska motsvara den som anges i punkt A.1.2.6.1 i tillägg 1 till denna bilaga.

| 4.4 | Smörjoljan, bränslet och reagenset ska motsvara de specifikationer som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Smörjolja
  Den smörjolja som används vid provningen ska vara en marknadsolja och uppfylla motortillverkarens specifikationer.
  Oljeprover ska tas. |
| --- | --- |

4.4.1

Den smörjolja som används vid provningen ska vara en marknadsolja och uppfylla motortillverkarens specifikationer.

Oljeprover ska tas.

| 4.4.2 | Bränsle
  Provningsbränslet ska vara ett marknadsbränsle som omfattas av relevanta standarder eller ett referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga 5 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

4.4.2

Provningsbränslet ska vara ett marknadsbränsle som omfattas av relevanta standarder eller ett referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga 5 till denna föreskrift.

| 4.4.2.1 | Om tillverkaren i enlighet med punkt 4 i denna föreskrift har angett att kraven i denna föreskrift kan uppfyllas med de marknadsbränslen som anges i punkt 3.2.2.2.1 i del 1 i bilaga 1 till denna föreskrift, ska provning utföras med minst ett av de angivna marknadsbränslena. |
| --- | --- |

4.4.2.1

| 4.4.2.2 | Bränsleprover ska tas. |
| --- | --- |

4.4.2.2

| 4.4.3 | Reagens
  För system för efterbehandling av avgaser som använder ett reagens för att minska utsläppen, ska reagenset vara ett marknadsreagens och uppfylla motortillverkarens specifikationer. Ett prov av reagenset ska tas. Reagenset ska inte vara fruset. |
| --- | --- |

4.4.3

För system för efterbehandling av avgaser som använder ett reagens för att minska utsläppen, ska reagenset vara ett marknadsreagens och uppfylla motortillverkarens specifikationer. Ett prov av reagenset ska tas. Reagenset ska inte vara fruset.

| 4.5 | Krav på körningen
  Driftsandelarna ska uttryckas i procent av körningens totala varaktighet.
  Körningen ska bestå av stadskörning, följd av landsvägs- och motorvägskörning enligt de andelar som anges i punkterna 4.5.1–4.5.4. Om en annan ordningsföljd är motiverad av praktiska skäl får en annan ordning följas efter överenskommelse med typgodkännandemyndigheten. Provningen ska dock alltid börja med stadskörning.
  I denna punkt avses med ”ungefär” målvärdet ± 5 %.
  Delarna med stadskörning, landsvägskörning och motorvägskörning kan fastställas antingen på grundval av


  a) | geografiska koordinater (med hjälp av en karta), eller |
| --- | --- | --- |

4.5

Driftsandelarna ska uttryckas i procent av körningens totala varaktighet.

Körningen ska bestå av stadskörning, följd av landsvägs- och motorvägskörning enligt de andelar som anges i punkterna 4.5.1–4.5.4. Om en annan ordningsföljd är motiverad av praktiska skäl får en annan ordning följas efter överenskommelse med typgodkännandemyndigheten. Provningen ska dock alltid börja med stadskörning.

I denna punkt avses med ”ungefär” målvärdet ± 5 %.

Delarna med stadskörning, landsvägskörning och motorvägskörning kan fastställas antingen på grundval av

a)

geografiska koordinater (med hjälp av en karta), eller

| b) | metoden med första acceleration. |
| --- | --- |

b)

metoden med första acceleration.

Om körningens sammansättning fastställs på grundval av geografiska koordinater får fordonets hastighet under en sammanlagd tid som är längre än 5 % av den totala varaktigheten för varje del av körningen inte överstiga

| a) | 50 km/h under stadskörningen, och |
| --- | --- |

a)

50 km/h under stadskörningen, och

| b) | 75 km/h under landsvägskörningen (90 km/h för fordon av kategorierna M1 och N1). |
| --- | --- |

b)

75 km/h under landsvägskörningen (90 km/h för fordon av kategorierna M1 och N1).

Om körningens sammansättning fastställs med hjälp av metoden med första acceleration, ska den första accelerationen över 55 km/h (70 km/h för fordon av kategorierna M1 och N1) indikera starten av landsvägskörningen och den första accelerationen över 75 km/h (90 km/h för fordon av kategorierna M1 och N1) indikera starten av motorvägskörningen.

Kriterierna för att skilja mellan stads-, landsvägs- och motorvägskörning ska bestämmas i samråd med godkännandemyndigheten före provningens början.

Genomsnittlig hastighet under stadskörning ska vara mellan 15 och 30 km/h.

Genomsnittlig hastighet under landsvägskörning ska vara mellan 45 och 70 km/h (60 och 90 km/h för fordon av kategorierna M1 och N1).

Genomsnittlig hastighet under motorvägskörning ska vara över 70 km/h (90 km/h för fordon av kategorierna M1 och N1).

| 4.5.1 | För fordon av kategorierna M1 och N1 ska körningen bestå av ungefär 34 % stadsdrift, 33 % landsvägsdrift och 33 % motorvägsdrift. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | För fordon av kategorierna N2, M2 och M3 ska körningen bestå av ungefär 45 % stadsdrift, 25 % landsvägsdrift och 30 % motorvägsdrift. Fordon av kategorierna M2 och M3 klass I, klass II eller klass A ska provas med ungefär 70 % stadsdrift och 30 % landsvägsdrift. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | För fordon av kategori N3 ska körningen bestå av ungefär 30 % stadsdrift, 25 % landsvägsdrift och 45 % motorvägsdrift. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Vid bedömningen av körningens sammansättning ska andelens varaktighet beräknas från det ögonblick kylvätsketemperaturen har nått 343 K (70 °C) första gången eller när kylvätsketemperaturen är stabiliserad inom ±2 K i 5 minuter, beroende på vad som inträffar först, men inte senare än 15 minuter efter motorstart. I enlighet med punkt 4.5 ska den tid som förflyter för att uppnå en kylvätsketemperatur av 343 K (70 °C) köras som stadskörning.
  Artificiell uppvärmning av de utsläppsbegränsande systemen före provningen är förbjuden. |
| --- | --- |

4.5.4

Artificiell uppvärmning av de utsläppsbegränsande systemen före provningen är förbjuden.

| 4.5.5 | Följande fördelning av de karakteristiska körningsvärdena från WHDC-databasen kan fungera som ytterligare vägledning för utvärderingen av körningen:


  a) | Acceleration: 26,9 % av tiden. |
| --- | --- | --- |

4.5.5

a)

Acceleration: 26,9 % av tiden.

| b) | Deceleration: 22,6 % av tiden. |
| --- | --- |

b)

Deceleration: 22,6 % av tiden.

| c) | Marschfart: 38,1 % av tiden. |
| --- | --- |

c)

Marschfart: 38,1 % av tiden.

| d) | Stillastående (fordonets hastighet = 0): 12,4 % av tiden. |
| --- | --- |

d)

Stillastående (fordonets hastighet = 0): 12,4 % av tiden.

| 4.6 | Driftskrav |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Körningen ska väljas så att provningen genomförs utan avbrott och provtagningsdata kontinuerligt samlas in för att nå den minsta provningstid som anges i punkt 4.6.5. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Utsläppsprovtagning och övrig dataprovtagning ska börja innan motorn startas. Kallstartsutsläpp ska inkluderas i utsläppsbedömningen, i enlighet med punkt A.1.2.6 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Det ska inte vara tillåtet att kombinera uppgifter från olika körningar eller att ändra eller ta bort uppgifter från en körning. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Om motorn stannar, får den startas om, men provtagningen ska inte avbrytas. |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Provningens varaktighet ska vara tillräcklig för att slutföra fyra till åtta gånger så mycket arbete som görs under WHTC eller för att producera fyra till åtta gånger CO2-referensmassan i kg/cykel från WHTC, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.6.6 | Den elektriska strömmen till PEMS-mätsystemet ska tas från en extern enhet för strömförsörjning och inte från en källa som direkt eller indirekt tar sin kraft från motorn under provningen. |
| --- | --- |

4.6.6

| 4.6.6.1 | Som ett alternativ kan den elektriska strömmen till PEMS-systemet tillhandahållas av fordonets interna elektriska system så länge provningsutrustningens elbehov inte ökar motorns effekt med mer än 1 % av dess högsta effekt och åtgärder vidtas för att förhindra en alltför stor urladdning av batteriet när motorn är avstängd eller går på tomgång. |
| --- | --- |

4.6.6.1

| 4.6.6.2 | Om tvister uppstår ska resultaten av mätningar som utförs med ett PEMS-system som drivs med en extern enhet för strömförsörjning ha företräde framför resultat som erhållits enligt den alternativa metoden i 4.6.6.1. |
| --- | --- |

4.6.6.2

| 4.6.7 | Installationen av PEMS-utrustningen får inte påverka fordonets utsläpp och/eller prestanda. |
| --- | --- |

4.6.7

| 4.6.8 | Det rekommenderas att fordonen används under normala trafikförhållanden dagtid. |
| --- | --- |

4.6.8

| 4.6.9 | Om typgodkännandemyndigheten anser att resultatet av kontrollen av uppgifternas enhetlighet enligt punkt A.1.3.2 i tillägg 1 till denna bilaga inte är godtagbart får typgodkännandemyndigheten ogiltigförklara provningen. |
| --- | --- |

4.6.9

| 4.6.10 | Om en engångsregenerering av systemet för efterbehandling av partikelutsläpp inträffar under körningen eller om OBD-systemet drabbas av ett fel av klass A eller B under provningen får tillverkaren begära att körningen ogiltigförklaras. |
| --- | --- |

4.6.10

5.   Elektroniska styrenhetens uppgiftsström

| 5.1 | Kontroll av tillgång till och överensstämmelse hos det ECU-informationsflöde som krävs vid provning i drift |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Tillgången till det informationsflöde som avses i punkt 9.4.2 i denna föreskrift ska visas före provningen i drift. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.1.1 | Om den informationen inte kan tas fram på ett korrekt sätt med hjälp av PEMS-mätsystemet ska tillgången till informationen i fråga visas genom användning av ett externt OBD-avsökningsverktyg enligt beskrivningen i bilaga 9B. |
| --- | --- |

5.1.1.1

| 5.1.1.1.1 | Om informationen inte kan tas fram på ett korrekt sätt med hjälp av avsökningsverktyget ska PEMS-mätsystemet anses vara felaktigt, vilket innebär att provningen är ogiltig. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1

| 5.1.1.1.2 | Om informationen inte kan tas fram på ett korrekt sätt från två fordon med motorer från samma motorfamilj, trots att avsökningsverktyget fungerar korrekt, ska motorn anses vara icke överensstämmande. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2

| 5.1.2 | Vridmomentsignal |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.2.1 | Överensstämmelsen hos den vridmomentsignal som med hjälp av PEMS-utrustningen beräknats på grundval av det ECU-informationsflöde som krävs enligt punkt 9.4.2.1 i denna föreskrift ska kontrolleras vid full belastning. |
| --- | --- |

5.1.2.1

| 5.1.2.1.1 | Den metod som ska användas för att kontrollera denna överensstämmelse beskrivs i tillägg 4 till denna bilaga. |
| --- | --- |

5.1.2.1.1

| 5.1.2.2 | Överensstämmelsen hos den elektroniska styrenhetens vridmomentsignal ska anses vara tillräcklig om det beräknade vridmomentet ligger inom den tolerans för vridmomentet vid full belastning som anges i punkt 9.4.2.5 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.1.2.2

| 5.1.2.3 | Om det beräknade vridmomentet inte ligger inom den tolerans för vridmomentet vid full belastning som anges i punkt 9.4.2.5 i denna föreskrift ska motorn inte anses uppfylla kraven för godkänt provningsresultat. |
| --- | --- |

5.1.2.3

| 5.1.2.4 | Dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon ska dessutom uppfylla de krav och undantag rörande korrigering av vridmoment som anges i bilaga 15 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.1.2.4

6.   Bedömning av utsläpp

| 6.1 | Provningen ska utföras och provningsresultaten ska beräknas i enlighet med bestämmelserna i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Överensstämmelsefaktorerna ska beräknas och presenteras både för metoden baserad på CO2-massa och den arbetsbaserade metoden. Beslutet om godkännande/underkännande ska göras på grundval av resultatet av den arbetsbaserade metoden. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Den slutliga överensstämmelsefaktorn för provningen (CFfinal) för varje förorening beräknad i enlighet med tillägg 1 får inte överstiga den högsta tillåtna överensstämmelsefaktorn för den föroreningen enligt tabell 2.

  Tabell 2


  Högsta tillåtna överensstämmelsefaktorer för överensstämmelseprovning avseende utsläpp i drift


  Förorening | Högsta tillåtna överensstämmelsefaktor |
| --- | --- | --- |
| CO | 1,50 |
| Totala kolväten (1) | 1,50 |
| NMHC (2) | 1,50 |
| CH42 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| PM-antal | 1,63  (3) |

6.3

Tabell 2

Högsta tillåtna överensstämmelsefaktorer för överensstämmelseprovning avseende utsläpp i drift

Förorening

Högsta tillåtna överensstämmelsefaktor

CO

1,50

Totala kolväten (1)

1,50

NMHC (2)

1,50

CH42

1,50

NOx

1,50

PM-antal

1,63  (3)

7.   Utvärdering av resultat av överensstämmelseprovning i drift

| 7.1 | Typgodkännandemyndigheten ska på grundval av den rapport om överensstämmelse i drift som avses i punkt 10 vidta någon av följande åtgärder:


  a) | Besluta att provningen av överensstämmelse i drift för en motorsystemfamilj är tillfredsställande och inte vidta ytterligare åtgärder. |
| --- | --- | --- |

7.1

a)

Besluta att provningen av överensstämmelse i drift för en motorsystemfamilj är tillfredsställande och inte vidta ytterligare åtgärder.

| b) | Besluta att de uppgifter som lämnats är otillräckliga för att fatta ett beslut och begära kompletterande information och provningsuppgifter från tillverkaren. |
| --- | --- |

b)

Besluta att de uppgifter som lämnats är otillräckliga för att fatta ett beslut och begära kompletterande information och provningsuppgifter från tillverkaren.

| c) | Besluta att provningen av överensstämmelse i drift för en motorsystemfamilj är otillfredsställande och vidta de åtgärder som avses i punkt 9.3 i denna föreskrift och i punkt 9 i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Besluta att provningen av överensstämmelse i drift för en motorsystemfamilj är otillfredsställande och vidta de åtgärder som avses i punkt 9.3 i denna föreskrift och i punkt 9 i denna bilaga.

8.   Verifieringsprovning av fordon

| 8.1 | Verifieringsprovning utförs för att kontrollera att motorfamiljens avgasrening fungerar i drift. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Godkännandemyndigheterna kan utföra verifieringsprovning. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Verifieringsprovningen ska utföras som fordonsprovning enligt specifikationerna i punkterna 2.1 och 2.2. Representativa fordon ska väljas ut och användas under normala förhållanden samt provas enligt de förfaranden som anges i denna bilaga. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Ett provningsresultat får betraktas som otillfredsställande vid provningar som utförts på minst två representativa fordon för samma motorfamilj om värdet för någon reglerad förorening väsentligen överstiger det gränsvärde som bestäms i enlighet med avsnitt 6. |
| --- | --- |

8.4

9.   Plan för korrigerande åtgärder

| 9.1 | Tillverkaren ska lämna en rapport till typgodkännandemyndigheten där de motorer eller fordon som omfattas av korrigerande åtgärder är registrerade eller används när korrigerande åtgärder planeras och lämna in rapporten när beslut att vidta åtgärder fattas. Rapporten ska innehålla en närmare redogörelse för de korrigerande åtgärderna och en beskrivning av de motorfamiljer som ska omfattas av dem. Tillverkaren ska lämna regelbundna rapporter till typgodkännandemyndigheten när de korrigerande åtgärderna har inletts. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Tillverkaren ska tillhandahålla en kopia av alla meddelanden som rör åtgärdsplanen, föra ett register över återkallandet och regelbundet förse typgodkännandemyndigheten med lägesrapporter. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Tillverkaren ska tilldela åtgärdsplanen ett unikt namn eller nummer för identifiering. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Tillverkaren ska lägga fram en åtgärdsplan som ska bestå av den information som anges i punkterna 9.4.1–9.4.11. |
| --- | --- |

9.4

| 9.4.1 | En beskrivning av varje typ av motorsystem som ingår i åtgärdsplanen. |
| --- | --- |

9.4.1

| 9.4.2 | En beskrivning av särskilda modifikationer, förändringar, reparationer, korrigeringar, justeringar och övriga ändringar som ska utföras för att motorerna ska överensstämma med kraven, inbegripet en kort sammanfattning av de uppgifter och tekniska undersökningar som stöder tillverkarens beslut om de särskilda åtgärder som ska vidtas för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen. |
| --- | --- |

9.4.2

| 9.4.3 | En beskrivning av hur tillverkaren kommer att informera motorernas eller fordonens ägare om de korrigerande åtgärderna. |
| --- | --- |

9.4.3

| 9.4.4 | I förekommande fall en beskrivning av det korrekta underhåll eller den korrekta användning som tillverkaren ställer som villkor för berättigande till reparation enligt planen för korrigerande åtgärder samt en redogörelse för tillverkarens skäl för att ställa sådana villkor. Inga villkor för underhåll eller användning får ställas om de inte bevisligen har samband med den bristande överensstämmelsen och de korrigerande åtgärderna. |
| --- | --- |

9.4.4

| 9.4.5 | En beskrivning av det förfarande som ska följas av motor- eller fordonsägarna för att åtgärda den bristande överensstämmelsen. Den ska innehålla ett datum efter vilket de korrigerande åtgärderna får vidtas, den tid verkstaden beräknas behöva för att utföra reparationerna och var de kan göras. Reparationen ska göras på ett ändamålsenligt sätt och inom rimlig tid efter det att fordonet inlämnats. |
| --- | --- |

9.4.5

| 9.4.6 | En kopia av den information som överlämnats till motor- eller fordonsägaren. |
| --- | --- |

9.4.6

| 9.4.7 | En kort beskrivning av det system som tillverkaren använder för att säkerställa tillräcklig tillgång till delar eller system för att utföra den korrigerande åtgärden. Det ska anges när det finns tillräcklig tillgång till delar eller system för att inleda verksamheten. |
| --- | --- |

9.4.7

| 9.4.8 | En kopia av alla instruktioner som ska sändas till de personer som ska utföra reparationen. |
| --- | --- |

9.4.8

| 9.4.9 | En beskrivning av hur de föreslagna åtgärderna påverkar utsläppen, bränslekonsumtionen, kördugligheten och säkerheten för varje motor- eller fordonstyp som omfattas av åtgärdsplanen med uppgifter och tekniska undersökningar osv. som stöder dessa slutsatser. |
| --- | --- |

9.4.9

| 9.4.10 | All annan information, alla rapporter eller uppgifter som typgodkännandemyndigheten rimligtvis kan anse sig behöva för att utvärdera planen för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

9.4.10

| 9.4.11 | När åtgärdsplanen omfattar ett återkallande ska en beskrivning av sättet att registrera reparationen lämnas in till typgodkännandemyndigheten. Om en etikett används ska ett exempel på denna inlämnas. |
| --- | --- |

9.4.11

| 9.5 | Tillverkaren får åläggas att utföra rimligt utformade och nödvändiga provningar på de delar och motorer som ingår i en föreslagen ändring, reparation eller modifikation för att visa ändringens, reparationens eller modifikationens avsedda verkan. |
| --- | --- |

9.5

10.   Rapporteringsförfaranden

| 10.1 | En teknisk rapport ska lämnas till typgodkännandemyndigheten för varje provad motorfamilj. Rapporten ska visa verksamheten inom och resultaten av överensstämmelseprovningen i drift. Den ska innehålla minst följande uppgifter: |
| --- | --- |

10.1

| 10.1.1 | Allmänt |
| --- | --- |

10.1.1

| 10.1.1.1 | Tillverkarens namn och adress |
| --- | --- |

10.1.1.1

| 10.1.1.2 | Adress/adresser till monteringsanläggningen/monteringsanläggningarna |
| --- | --- |

10.1.1.2

| 10.1.1.3 | Namn, adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress till tillverkarens ombud |
| --- | --- |

10.1.1.3

| 10.1.1.4 | Typ och handelsbeteckning (uppge eventuella varianter) |
| --- | --- |

10.1.1.4

| 10.1.1.5 | Motorfamilj |
| --- | --- |

10.1.1.5

| 10.1.1.6 | Huvudmotor |
| --- | --- |

10.1.1.6

| 10.1.1.7 | Motorer som ingår i motorfamiljen |
| --- | --- |

10.1.1.7

| 10.1.1.8 | Identifieringsmärkningskod (VIN) för de fordon som är utrustade med en motor som ingår i överensstämmelsekontrollen i drift. |
| --- | --- |

10.1.1.8

| 10.1.1.9 | Sätt och placering för typmärkningen, om sådan finns på fordonet |
| --- | --- |

10.1.1.9

| 10.1.1.10 | Fordonskategori |
| --- | --- |

10.1.1.10

| 10.1.1.11 | Motortyp: bensin, etanol (E85), diesel/naturgas/motorgas/etanol (ED95) (stryk det som inte är tillämpligt) |
| --- | --- |

10.1.1.11

| 10.1.1.12 | Nummer för typgodkännanden som gäller för motortyperna inom familjen i drift, inklusive i tillämpliga fall nummer för utökningar och korrigeringar enligt interna meddelanden/återkallanden (konstruktionsändringar) |
| --- | --- |

10.1.1.12

| 10.1.1.13 | Uppgifter om utökning av sådana typgodkännanden och korrigeringar enligt interna meddelanden/återkallanden avseende de motorer som omfattas av tillverkarens information. |
| --- | --- |

10.1.1.13

| 10.1.1.14 | Den tillverkningsperiod som omfattas av tillverkarens information (t.ex. ”fordon eller motorer som tillverkats under kalenderåret 2014”). |
| --- | --- |

10.1.1.14

| 10.1.2 | Val av motor/fordon |
| --- | --- |

10.1.2

| 10.1.2.1 | Metod för fastsättning i fordon eller motor. |
| --- | --- |

10.1.2.1

| 10.1.2.2 | Urvalskriterier för fordon, motorer och familjer i drift |
| --- | --- |

10.1.2.2

| 10.1.2.3 | Geografiska områden där tillverkaren har samlat in fordon. |
| --- | --- |

10.1.2.3

| 10.1.3 | Utrustning |
| --- | --- |

10.1.3

| 10.1.3.1 | PEMS-utrustning, märke och typ |
| --- | --- |

10.1.3.1

| 10.1.3.2 | PEMS-kalibrering |
| --- | --- |

10.1.3.2

| 10.1.3.3 | PEMS-utrustningens strömförsörjning |
| --- | --- |

10.1.3.3

| 10.1.3.4 | Programvara för beräkningar och version av denna som använts (t.ex. EMROAD 4.0). |
| --- | --- |

10.1.3.4

| 10.1.4 | Provningsuppgifter |
| --- | --- |

10.1.4

| 10.1.4.1 | Datum och tid för provning |
| --- | --- |

10.1.4.1

| 10.1.4.2 | Provningsställe, inklusive närmare beskrivning av provningssträckan |
| --- | --- |

10.1.4.2

| 10.1.4.3 | Väder-/omgivningsförhållanden (t.ex. temperatur, fuktighet, höjd) |
| --- | --- |

10.1.4.3

| 10.1.4.4 | Tillryggalagt avstånd per fordon på provningssträckan |
| --- | --- |

10.1.4.4

| 10.1.4.5 | Specifikationer för provningsbränslets egenskaper |
| --- | --- |

10.1.4.5

| 10.1.4.6 | Specifikationer för reagens (om tillämpligt) |
| --- | --- |

10.1.4.6

| 10.1.4.7 | Specifikationer för smörjolja |
| --- | --- |

10.1.4.7

| 10.1.4.8 | Provningsresultat för utsläpp enligt tillägg 1 till denna bilaga |
| --- | --- |

10.1.4.8

| 10.1.5 | Motorinformation |
| --- | --- |

10.1.5

| 10.1.5.1 | Motorns bränsletyp (t.ex. diesel, etanol ED95, naturgas, motorgas, bensin, E85) |
| --- | --- |

10.1.5.1

| 10.1.5.2 | Motorns förbränningssystem (t.ex. kompressionständning eller gnisttändning) |
| --- | --- |

10.1.5.2

| 10.1.5.3 | Typgodkännandenummer |
| --- | --- |

10.1.5.3

| 10.1.5.4 | Ombyggnad av motorn |
| --- | --- |

10.1.5.4

| 10.1.5.5 | Motortillverkare |
| --- | --- |

10.1.5.5

| 10.1.5.6 | Motorns modell |
| --- | --- |

10.1.5.6

| 10.1.5.7 | Motorns tillverkningsår och tillverkningsmånad |
| --- | --- |

10.1.5.7

| 10.1.5.8 | Motorns identifieringsnummer |
| --- | --- |

10.1.5.8

| 10.1.5.9 | Motorvolym (liter) |
| --- | --- |

10.1.5.9

| 10.1.5.10 | Antal cylindrar |
| --- | --- |

10.1.5.10

| 10.1.5.11 | Motorns nominella effekt: [kW vid min–1] |
| --- | --- |

10.1.5.11

| 10.1.5.12 | Motorns toppvridmoment: [Nm vid min–1] |
| --- | --- |

10.1.5.12

| 10.1.5.13 | Tomgångsvarvtal [min–1] |
| --- | --- |

10.1.5.13

| 10.1.5.14 | Vridmomentkurva vid full belastning tillhandahållen av tillverkaren är tillgänglig (ja/nej) |
| --- | --- |

10.1.5.14

| 10.1.5.15 | Referensnummer på vridmomentkurva vid full belastning tillhandahållen av tillverkaren |
| --- | --- |

10.1.5.15

| 10.1.5.16 | DeNOx-system (t.ex. EGR, SCR) |
| --- | --- |

10.1.5.16

| 10.1.5.17 | Typ av katalytisk omvandlare |
| --- | --- |

10.1.5.17

| 10.1.5.18 | Typ av partikelfälla |
| --- | --- |

10.1.5.18

| 10.1.5.19 | Efterbehandlingssystem ändrat med avseende på typgodkännande? (ja/nej) |
| --- | --- |

10.1.5.19

| 10.1.5.20 | Motorns ECU-information (nummer på kalibreringsprogramvara) |
| --- | --- |

10.1.5.20

| 10.1.6 | Fordonsinformation |
| --- | --- |

10.1.6

| 10.1.6.1 | Fordonets ägare |
| --- | --- |

10.1.6.1

| 10.1.6.2 | Fordonstyp (t.ex. M3, N3) och tillämpning (t.ex. stelt eller ledat lastfordon, stadsbuss) |
| --- | --- |

10.1.6.2

| 10.1.6.3 | Fordonstillverkare |
| --- | --- |

10.1.6.3

| 10.1.6.4 | Fordonets identifieringsnummer |
| --- | --- |

10.1.6.4

| 10.1.6.5 | Fordonets registreringsnummer och registreringsland |
| --- | --- |

10.1.6.5

| 10.1.6.6 | Fordonets modell |
| --- | --- |

10.1.6.6

| 10.1.6.7 | Fordonets tillverkningsår och tillverkningsmånad |
| --- | --- |

10.1.6.7

| 10.1.6.8 | Transmissionstyp (t.ex. manuell, automatisk eller annan) |
| --- | --- |

10.1.6.8

| 10.1.6.9 | Antal växlar framåt |
| --- | --- |

10.1.6.9

| 10.1.6.10 | Vägmätarställning vid provningsstart [km] |
| --- | --- |

10.1.6.10

| 10.1.6.11 | Fordonets bruttovikt (GVW) [kg]. |
| --- | --- |

10.1.6.11

| 10.1.6.12 | Däckstorlek [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.6.12

| 10.1.6.13 | Avgasrörets diameter [mm] [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.6.13

| 10.1.6.14 | Antal axlar |
| --- | --- |

10.1.6.14

| 10.1.6.15 | Bränsletankens (bränsletankarnas) volym [liter] [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.6.15

| 10.1.6.16 | Antal bränsletankar [ej obligatoriskt]. |
| --- | --- |

10.1.6.16

| 10.1.6.17 | Reagensbehållarens (reagensbehållarnas) volym [liter] [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.6.17

| 10.1.6.18 | Antal reagensbehållare [ej obligatoriskt]. |
| --- | --- |

10.1.6.18

| 10.1.7 | Provningssträckans egenskaper |
| --- | --- |

10.1.7

| 10.1.7.1 | Vägmätarställning vid provningsstart [km] |
| --- | --- |

10.1.7.1

| 10.1.7.2 | Varaktighet [s] |
| --- | --- |

10.1.7.2

| 10.1.7.3 | Genomsnittliga omgivningsförhållanden (beräknat på grundval av momentana uppmätta uppgifter) |
| --- | --- |

10.1.7.3

| 10.1.7.4 | Omgivningsförhållanden enligt information från avkännare (typ och placering av avkännare). |
| --- | --- |

10.1.7.4

| 10.1.7.5 | Information om fordonets hastighet (t.ex. kumulativ hastighetsfördelning). |
| --- | --- |

10.1.7.5

| 10.1.7.6 | Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av stads-, landsvägs- och motorvägskörning i enlighet med punkt 4.5. |
| --- | --- |

10.1.7.6

| 10.1.7.7 | Andelar av körningens varaktighet som kännetecknas av acceleration, deceleration, marschfart och stillastående i enlighet med punkt 4.5.5. |
| --- | --- |

10.1.7.7

| 10.1.8 | Momentana uppmätta uppgifter |
| --- | --- |

10.1.8

| 10.1.8.1 | THC-koncentration [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.1

| 10.1.8.2 | CO-koncentration [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.2

| 10.1.8.3 | NOx-koncentration [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.3

| 10.1.8.4 | CO2-koncentration [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.4

| 10.1.8.5 | CH4-koncentration [ppm], endast för naturgasdrivna motorer |
| --- | --- |

10.1.8.5

| 10.1.8.5a | PM-antalskoncentration [#/cm3] |
| --- | --- |

10.1.8.5a

| 10.1.8.6 | Avgasflöde [kg/h] |
| --- | --- |

10.1.8.6

| 10.1.8.7 | Avgastemperatur [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.7

| 10.1.8.8 | Omgivningslufttemperatur [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.8

| 10.1.8.9 | Omgivningstryck [kPa] |
| --- | --- |

10.1.8.9

| 10.1.8.10 | Omgivningsfuktighet [g/kg] [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.8.10

| 10.1.8.11 | Motorns vridmoment [Nm] |
| --- | --- |

10.1.8.11

| 10.1.8.12 | Motorvarvtal [min–1] |
| --- | --- |

10.1.8.12

| 10.1.8.13 | Motorns bränsleflöde [g/s] |
| --- | --- |

10.1.8.13

| 10.1.8.14 | Motorns kylvätsketemperatur [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.14

| 10.1.8.15 | Fordonets hastighet över marken [km/h] från ECU och GPS |
| --- | --- |

10.1.8.15

| 10.1.8.16 | Fordonets latitud [grad] (noggrannheten måste vara tillräcklig för att provningssträckan ska vara spårbar) |
| --- | --- |

10.1.8.16

| 10.1.8.17 | Fordonets longitud [grad] |
| --- | --- |

10.1.8.17

| 10.1.9 | Momentana beräknade uppgifter |
| --- | --- |

10.1.9

| 10.1.9.1 | THC-massa [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.1

| 10.1.9.2 | CO-massa [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.2

| 10.1.9.3 | NOx-massa [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.3

| 10.1.9.4 | CO2-massa [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.4

| 10.1.9.5 | CH4-massa [g/s], endast för motorer med gnisttändning |
| --- | --- |

10.1.9.5

| 10.1.9.5a | PM-antalsflöde [#/s] |
| --- | --- |

10.1.9.5a

| 10.1.9.6 | Kumulerad THC-massa [g] |
| --- | --- |

10.1.9.6

| 10.1.9.7 | Kumulerad CO-massa [g] |
| --- | --- |

10.1.9.7

| 10.1.9.8 | Kumulerad NOx-massa [g] |
| --- | --- |

10.1.9.8

| 10.1.9.9 | Kumulerad CO2-massa [g] |
| --- | --- |

10.1.9.9

| 10.1.9.10 | Kumulerad CH4-massa [g], endast för naturgasdrivna motorer |
| --- | --- |

10.1.9.10

| 10.1.9.10a | PM-antal [#] |
| --- | --- |

10.1.9.10a

| 10.1.9.11 | Beräknat bränsleflöde [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.11

| 10.1.9.12 | Motoreffekt [kW] |
| --- | --- |

10.1.9.12

| 10.1.9.13 | Motorns arbete [kWh] |
| --- | --- |

10.1.9.13

| 10.1.9.14 | Arbetsfönstrets varaktighet [s] |
| --- | --- |

10.1.9.14

| 10.1.9.15 | Arbetsfönstrets genomsnittliga motoreffekt [%] |
| --- | --- |

10.1.9.15

| 10.1.9.16 | Arbetsfönstrets THC-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.9.16

| 10.1.9.17 | Arbetsfönstrets CO-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.9.17

| 10.1.9.18 | Arbetsfönstrets NOx-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.9.18

| 10.1.9.19 | Arbetsfönstrets CH4-överensstämmelsefaktor [–], endast för naturgasdrivna motorer |
| --- | --- |

10.1.9.19

| 10.1.9.19a | Arbetsfönstrets överensstämmelsefaktor för PM-antal [–] |
| --- | --- |

10.1.9.19a

| 10.1.9.20 | CO2-massfönstrets varaktighet [s] |
| --- | --- |

10.1.9.20

| 10.1.9.21 | CO2-massfönstrets THC-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.9.21

| 10.1.9.22 | CO2-massfönstrets CO-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.9.22

| 10.1.9.23 | CO2-massfönstrets NOx-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.9.23

| 10.1.9.24 | CO2-massfönstrets CH4-överensstämmelsefaktor [–], endast för naturgasdrivna motorer |
| --- | --- |

10.1.9.24

| 10.1.9.24a | CO2-massfönstrets överensstämmelsefaktor för PM-antal [–] |
| --- | --- |

10.1.9.24a

| 10.1.10 | Genomsnittsberäknade och integrerade uppgifter |
| --- | --- |

10.1.10

| 10.1.10.1 | Genomsnittlig THC-koncentration [ppm] [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.10.1

| 10.1.10.2 | Genomsnittlig CO-koncentration [ppm] [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.10.2

| 10.1.10.3 | Genomsnittlig NOx-koncentration [ppm] [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.10.3

| 10.1.10.4 | Genomsnittlig CO2-koncentration [ppm] [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.10.4

| 10.1.10.5 | Genomsnittlig CH4-koncentration [ppm], endast för naturgasdrivna motorer [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.10.5

| 10.1.10.6 | Genomsnittligt avgasflöde [kg/h] [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.10.6

| 10.1.10.7 | Genomsnittlig avgastemperatur [°C] [ej obligatoriskt] |
| --- | --- |

10.1.10.7

| 10.1.10.8 | THC-utsläpp [g] |
| --- | --- |

10.1.10.8

| 10.1.10.9 | CO-utsläpp [g] |
| --- | --- |

10.1.10.9

| 10.1.10.10 | NOx-utsläpp [g] |
| --- | --- |

10.1.10.10

| 10.1.10.11 | CO2-utsläpp [g] |
| --- | --- |

10.1.10.11

| 10.1.10.12 | CH4-utsläpp [g], endast för naturgasdrivna motorer |
| --- | --- |

10.1.10.12

| 10.1.10.12a | PM-antal [#] |
| --- | --- |

10.1.10.12a

| 10.1.11 | Resultat för godkännande/underkännande |
| --- | --- |

10.1.11

| 10.1.11.1 | Minsta, högsta och kumulativ 90 %-percentil för: |
| --- | --- |

10.1.11.1

| 10.1.11.2 | Arbetsfönstrets THC-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.11.2

| 10.1.11.3 | Arbetsfönstrets CO-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.11.3

| 10.1.11.4 | Arbetsfönstrets NOx-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.11.4

| 10.1.11.5 | Arbetsfönstrets CH4-överensstämmelsefaktor [–], endast för naturgasdrivna motorer |
| --- | --- |

10.1.11.5

| 10.1.11.5a | Arbetsfönstrets överensstämmelsefaktor för PM-antal [–] |
| --- | --- |

10.1.11.5a

| 10.1.11.6 | CO2-massfönstrets THC-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.11.6

| 10.1.11.7 | CO2-massfönstrets CO-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.11.7

| 10.1.11.8 | CO2-massfönstrets NOx-överensstämmelsefaktor [–] |
| --- | --- |

10.1.11.8

| 10.1.11.9 | CO2-massfönstrets CH4-överensstämmelsefaktor [–], endast för naturgasdrivna motorer |
| --- | --- |

10.1.11.9

| 10.1.11.9a | CO2-massfönstrets överensstämmelsefaktor för PM-antal [–] |
| --- | --- |

10.1.11.9a

| 10.1.11.10 | Arbetsfönster: minsta och högsta genomsnittliga fönstereffekt [%] |
| --- | --- |

10.1.11.10

| 10.1.11.11 | CO2-massfönster: minsta och högsta genomsnittliga fönstervaraktighet [s] |
| --- | --- |

10.1.11.11

| 10.1.11.12 | Arbetsfönster: Procent giltiga fönster. |
| --- | --- |

10.1.11.12

| 10.1.11.13 | CO2-massfönster: procent giltiga fönster. |
| --- | --- |

10.1.11.13

| 10.1.12 | Provningskontroller |
| --- | --- |

10.1.12

| 10.1.12.1 | THC-analysator, nollställnings-, spänn- och kontrollresultat, före och efter provning |
| --- | --- |

10.1.12.1

| 10.1.12.2 | CO-analysator, nollställnings-, spänn- och kontrollresultat, före och efter provning |
| --- | --- |

10.1.12.2

| 10.1.12.3 | NOx-analysator, nollställnings-, spänn- och kontrollresultat, före och efter provning |
| --- | --- |

10.1.12.3

| 10.1.12.4 | CO2-analysator, nollställnings-, spänn- och kontrollresultat, före och efter provning |
| --- | --- |

10.1.12.4

| 10.1.12.4a | PM-antalsanalysator, nollställning, före och efter provning |
| --- | --- |

10.1.12.4a

| 10.1.12.5 | CH4-analysator, nollställnings-, spänn- och kontrollresultat, före och efter provning, endast för naturgasdrivna motorer |
| --- | --- |

10.1.12.5

| 10.1.12.6 | Resultat av kontrollen av uppgifternas enhetlighet enligt punkt A.1.3.2 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

10.1.12.6

| 10.1.12.6.1 | Resultaten av den linjära regression som beskrivs i punkt A.1.3.2.1 i tillägg 1 till denna bilaga, inklusive regressionslinjens lutningskoefficient, m, förklaringsgraden, r2 och regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, b. |
| --- | --- |

10.1.12.6.1

| 10.1.12.6.2 | Resultat av kontroll av överensstämmelse av den elektroniska styrenhetens data i enlighet med punkt A.1.3.2.2 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

10.1.12.6.2

| 10.1.12.6.3 | Resultat av kontrollen av överensstämmelse av den bromsspecifika bränsleförbrukningen i enlighet med punkt A.1.3.2.3 i tillägg 1 till denna bilaga, inklusive den beräknade bromsspecifika bränsleförbrukningen och förhållandet mellan den beräknade bromsspecifika bränsleförbrukningen från PEMS-mätningen och den angivna bromsspecifika bränsleförbrukningen för WHTC-provningen. |
| --- | --- |

10.1.12.6.3

| 10.1.12.6.4 | Resultat av kontroll av överensstämmelse av vägmätaren i enlighet med punkt A.1.3.2.4 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

10.1.12.6.4

| 10.1.12.6.5 | Resultat av kontroll av överensstämmelse av omgivningstryck i enlighet med punkt A.1.3.2.5 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

10.1.12.6.5

| 10.1.13 | En förteckning över eventuella ytterligare bilagor. |
| --- | --- |

10.1.13

---

(1)  För motorer med kompressionständning.

(2)  För motorer med gnisttändning.

(3)  Om inte annat följer av de övergångsbestämmelser som fastställs i punkt 13.2 i denna föreskrift.

---

Bilaga 8 - Tillägg 1

Provningsförfarande för utsläppsprovning av fordon med PEMS-mätsystem

A.1.1   Inledning

I detta tillägg beskrivs förfarandet för att bestämma förorenande utsläpp från mätningar på fordon på väg med hjälp av bärbara system för utsläppsmätning (Portable Emissions Measurement Systems, nedan kallade PEMS). De förorenande utsläpp som ska mätas från motorns avgaser omfattar följande komponenter: kolmonoxid, totala kolväten, kväveoxider samt PM-antal för motorer med kompressionständning och kolmonoxid, icke-metankolväten, metan, kväveoxider samt PM-antal för motorer med gnisttändning. Dessutom ska koldioxid mätas för att de beräkningsförfaranden som beskrivs i punkt A.1.4 ska kunna utföras.

För motorer som drivs med naturgas får tillverkaren, den tekniska tjänsten eller typgodkännandemyndigheten välja att mäta utsläppet av totala kolväten (THC) i stället för att mäta utsläppen av metan och icke-metankolväten (NMHC). I detta fall är gränsvärdet för utsläpp av totala kolväten samma som det som anges i punkt 5.3 i denna föreskrift för utsläpp av metan. För beräkningen av överensstämmelsefaktorer enligt punkterna A.1.4.2.3 och A.1.4.3.2 ska det tillämpliga gränsvärdet i så fall endast vara gränsvärdet för utsläpp av metan.

För motorer som drivs med andra gaser än naturgas får tillverkaren, den tekniska tjänsten eller typgodkännandemyndigheten välja att mäta utsläppet av totala kolväten (THC) i stället för att mäta utsläpp av icke-metankolväten (NMHC). I detta fall är gränsvärdet för utsläpp av totala kolväten samma som det som anges i punkt 5.3 i denna föreskrift för utsläpp av icke-metankolväten. För beräkning av överensstämmelsefaktorer enligt punkterna A.1.4.2.3 och A.1.4.3.2 ska det tillämpliga gränsvärdet i så fall vara gränsvärdet för utsläpp av icke-metankolväten.

A.1.2   Provningsförfarande

| A.1.2.1 | Allmänna krav
  Provningarna ska utföras med ett PEMS-mätsystem som består av följande delar: |
| --- | --- |

A.1.2.1

Provningarna ska utföras med ett PEMS-mätsystem som består av följande delar:

| A.1.2.1.1 | Gas- och PM-antalsanalysatorer för att mäta koncentrationerna av reglerade gasformiga föroreningar i avgasen. |
| --- | --- |

A.1.2.1.1

| A.1.2.1.2 | En avgasmassflödesmätare baserad på ett genomsnittsberäknande pitotrör eller en likvärdig princip. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2

| A.1.2.1.3 | Ett GPS-system (Global Positioning System, nedan kallat GPS). |
| --- | --- |

A.1.2.1.3

| A.1.2.1.4 | Avkännare för att mäta omgivningstemperatur och omgivningstryck. |
| --- | --- |

A.1.2.1.4

| A.1.2.1.5 | En anslutning till fordonets ECU. |
| --- | --- |

A.1.2.1.5

| A.1.2.2 | Provningsparametrar
  De parametrar som anges i tabell 1 ska mätas och registreras vid en konstant frekvens av 1,0 Hz eller högre. Ursprungliga rådata ska bevaras av tillverkaren och på begäran göras tillgängliga för typgodkännandemyndigheten.

  Tabell 1


  Provningsparametrar


  Parameter | Enhet | Källa |
| --- | --- | --- | --- |
| THC-koncentration1 | ppm | Gasanalysator |
| CO-koncentration1 | ppm | Gasanalysator |
| NOx-koncentration1 | ppm | Gasanalysator |
| CO2-koncentration1 | ppm | Gasanalysator |
| CH4-koncentration1,2 | ppm | Gasanalysator |
| PM-antalskoncentration | #/cm3 | PM-antalsanalysator |
| Utspädningsinställning (om tillämpligt) | – | PM-antalsanalysator |
| Avgasflöde | kg/h | Avgasflödesmätare |
| Avgastemperatur | K | Avgasflödesmätare |
| Omgivningstemperatur3 | K | Givare |
| Omgivningstryck | kPa | Givare |
| Motorns vridmoment4 | Nm | ECU eller givare |
| Motorvarvtal | min–1 | ECU eller givare |
| Motorns bränsleflöde | g/s | ECU eller givare |
| Motorkylvätsketemperatur | K | ECU eller givare |
| Motorns inloppsluftstemperatur3 | K | Givare |
| Fordonets markhastighet | km/h | ECU och GPS |
| Fordonets latitud | grad | GPS |
| Fordonets longitud | grad | GPS |
| Anmärkningar:


  1 | Uppmätt eller korrigerad till våt bas. |

A.1.2.2

De parametrar som anges i tabell 1 ska mätas och registreras vid en konstant frekvens av 1,0 Hz eller högre. Ursprungliga rådata ska bevaras av tillverkaren och på begäran göras tillgängliga för typgodkännandemyndigheten.

Tabell 1

Provningsparametrar

Parameter

Enhet

Källa

THC-koncentration1

ppm

Gasanalysator

CO-koncentration1

ppm

Gasanalysator

NOx-koncentration1

ppm

Gasanalysator

CO2-koncentration1

ppm

Gasanalysator

CH4-koncentration1,2

ppm

Gasanalysator

PM-antalskoncentration

# /cm3

PM-antalsanalysator

Utspädningsinställning (om tillämpligt)

–

PM-antalsanalysator

Avgasflöde

kg/h

Avgasflödesmätare

Avgastemperatur

K

Avgasflödesmätare

Omgivningstemperatur3

K

Givare

Omgivningstryck

kPa

Givare

Motorns vridmoment4

Nm

ECU eller givare

Motorvarvtal

min–1

ECU eller givare

Motorns bränsleflöde

g/s

ECU eller givare

Motorkylvätsketemperatur

K

ECU eller givare

Motorns inloppsluftstemperatur3

K

Givare

Fordonets markhastighet

km/h

ECU och GPS

Fordonets latitud

grad

GPS

Fordonets longitud

grad

GPS

Anmärkningar:

1

Uppmätt eller korrigerad till våt bas.

| 2 | Endast för naturgasdrivna gasmotorer |
| --- | --- |

2

Endast för naturgasdrivna gasmotorer

| 3 | Använd avkännaren för omgivningstemperatur eller en avkännare för inloppsluftens temperatur. |
| --- | --- |

3

Använd avkännaren för omgivningstemperatur eller en avkännare för inloppsluftens temperatur.

| 4 | Det registrerade värdet ska vara antingen a) det bromsande nettovridmomentet enligt punkt A.1.2.4.4 i denna bilaga eller b) det bromsande nettovridmomentet beräknat på grundval av vridmomentvärdena enligt punkt A.1.2.4.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4

Det registrerade värdet ska vara antingen a) det bromsande nettovridmomentet enligt punkt A.1.2.4.4 i denna bilaga eller b) det bromsande nettovridmomentet beräknat på grundval av vridmomentvärdena enligt punkt A.1.2.4.4 i denna bilaga.

| A.1.2.2.1 | Datarapporteringsformat
  Utsläppsvärden samt andra relevanta parametrar ska rapporteras och utbytas som datafiler i CSV-format. Parametervärden ska åtskiljas med ett kommatecken, ASCII-kod #h2C. Decimaltecknet för numeriska värden ska vara en punkt, ASCII-kod #h2E. Rader ska avslutas med retur, ASCII-kod #h0D. Mellanslag mellan tusental får inte användas. |
| --- | --- |

A.1.2.2.1

Utsläppsvärden samt andra relevanta parametrar ska rapporteras och utbytas som datafiler i CSV-format. Parametervärden ska åtskiljas med ett kommatecken, ASCII-kod #h2C. Decimaltecknet för numeriska värden ska vara en punkt, ASCII-kod #h2E. Rader ska avslutas med retur, ASCII-kod #h0D. Mellanslag mellan tusental får inte användas.

| A.1.2.3 | Förberedelse av fordonet
  Förberedelsen av fordonet ska omfatta följande moment:


  a) | Kontroll av OBD-systemet: eventuella problem ska så snart de lösts registreras och rapporteras till typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- | --- |

A.1.2.3

Förberedelsen av fordonet ska omfatta följande moment:

a)

Kontroll av OBD-systemet: eventuella problem ska så snart de lösts registreras och rapporteras till typgodkännandemyndigheten.

| b) | Byte av olja, bränsle och eventuellt reagens. |
| --- | --- |

b)

Byte av olja, bränsle och eventuellt reagens.

| A.1.2.4 | Installation av mätutrustningen |
| --- | --- |

A.1.2.4

| A.1.2.4.1 | Huvudenhet
  När detta är möjligt ska PEMS-utrustningen installeras på en plats där den utsätts för så liten inverkan som möjligt från följande faktorer:


  a) | Förändringar i omgivningstemperaturen. |
| --- | --- | --- |

A.1.2.4.1

När detta är möjligt ska PEMS-utrustningen installeras på en plats där den utsätts för så liten inverkan som möjligt från följande faktorer:

a)

Förändringar i omgivningstemperaturen.

| b) | Förändringar i omgivningstrycket. |
| --- | --- |

b)

Förändringar i omgivningstrycket.

| c) | Elektromagnetisk strålning. |
| --- | --- |

c)

Elektromagnetisk strålning.

| d) | Mekaniska stötar och vibrationer. |
| --- | --- |

d)

Mekaniska stötar och vibrationer.

| e) | Kolväten i omgivningen – vid användning av en FID-analysator som använder omgivningsluft som brännarluft. |
| --- | --- |

e)

Kolväten i omgivningen – vid användning av en FID-analysator som använder omgivningsluft som brännarluft.

Installationen ska göras i enlighet med de anvisningar som utfärdas av PEMS-utrustningens tillverkare.

| A.1.2.4.2 | Avgasflödesmätare
  Avgasflödesmätaren ska vara fäst vid fordonets avgasrör. Mätarens avkännare ska placeras mellan två delar av rakt rör med en längd på minst 2 gånger mätarens diameter (uppströms och nedströms). Det rekommenderas att avgasflödesmätaren placeras efter fordonets ljuddämpare, för att begränsa effekten av avgasstötar på mätsignalerna. |
| --- | --- |

A.1.2.4.2

Avgasflödesmätaren ska vara fäst vid fordonets avgasrör. Mätarens avkännare ska placeras mellan två delar av rakt rör med en längd på minst 2 gånger mätarens diameter (uppströms och nedströms). Det rekommenderas att avgasflödesmätaren placeras efter fordonets ljuddämpare, för att begränsa effekten av avgasstötar på mätsignalerna.

| A.1.2.4.3 | GPS-system
  Antennen ska monteras så högt som möjligt, utan risk för interferens från eventuella hinder under drift på väg. |
| --- | --- |

A.1.2.4.3

Antennen ska monteras så högt som möjligt, utan risk för interferens från eventuella hinder under drift på väg.

| A.1.2.4.4 | Anslutning till fordonets elektroniska styrenhet
  En datalogg ska användas för att registrera de motorparametrar som anges i tabell 1. Dataloggen kan använda sig av fordonets CAN-buss för åtkomst till de ECU-data som fastställs i tabell 1 i tillägg 5 till bilaga 9B och som sänds på CAN enligt standardprotokoll såsom SAE J1939, SAE J1708 eller ISO 15765-4. Den kan beräkna bromsande nettovridmoment eller konvertera enheter. |
| --- | --- |

A.1.2.4.4

En datalogg ska användas för att registrera de motorparametrar som anges i tabell 1. Dataloggen kan använda sig av fordonets CAN-buss för åtkomst till de ECU-data som fastställs i tabell 1 i tillägg 5 till bilaga 9B och som sänds på CAN enligt standardprotokoll såsom SAE J1939, SAE J1708 eller ISO 15765-4. Den kan beräkna bromsande nettovridmoment eller konvertera enheter.

| A.1.2.4.5 | Provtagning av gasformiga utsläpp
  Provtagningsledningen ska vara uppvärmd i enlighet med specifikationerna i punkt A.2.2.3 i tillägg 2 till denna bilaga och korrekt isolerad vid anslutningspunkterna (provtagningssond och baksidan på huvudenheten), för att undvika förekomsten av kalla fläckar som kan leda till att provtagningssystemet kontamineras av kondenserade kolväten.
  Provtagningssonden ska installeras i avgasröret i enlighet med kraven i punkt 9.3.10 i bilaga 4.
  Om provtagningsledningens längd ändras ska systemets transporttider kontrolleras och vid behov korrigeras. |
| --- | --- |

A.1.2.4.5

Provtagningsledningen ska vara uppvärmd i enlighet med specifikationerna i punkt A.2.2.3 i tillägg 2 till denna bilaga och korrekt isolerad vid anslutningspunkterna (provtagningssond och baksidan på huvudenheten), för att undvika förekomsten av kalla fläckar som kan leda till att provtagningssystemet kontamineras av kondenserade kolväten.

Provtagningssonden ska installeras i avgasröret i enlighet med kraven i punkt 9.3.10 i bilaga 4.

Om provtagningsledningens längd ändras ska systemets transporttider kontrolleras och vid behov korrigeras.

| A.1.2.4.6 | Installation av PM-antalsanalysator
  PEMS-utrustningen ska installeras och drivas så att den är tät och värmeförlusten minimeras. För att undvika att partiklar genereras ska anslutningar vara värmestabila vid de avgastemperaturer som kan förväntas under provningen. Om anslutningar av elastomer används för att ansluta fordonets avgasutlopp och anslutningsröret får dessa anslutningsdon inte vara i kontakt med avgaserna, så att artefakter undviks vid hög motorbelastning. |
| --- | --- |

A.1.2.4.6

PEMS-utrustningen ska installeras och drivas så att den är tät och värmeförlusten minimeras. För att undvika att partiklar genereras ska anslutningar vara värmestabila vid de avgastemperaturer som kan förväntas under provningen. Om anslutningar av elastomer används för att ansluta fordonets avgasutlopp och anslutningsröret får dessa anslutningsdon inte vara i kontakt med avgaserna, så att artefakter undviks vid hög motorbelastning.

| A.1.2.4.7 | Provtagning av PM-antal
  Provtagningen av utsläpp ska vara representativ och utföras på platser med väl blandade avgaser där inverkan av omgivningsluften nedströms från provtagningspunkten är minimal. I tillämpliga fall ska provtagningen av utsläpp ske nedströms avgasmassflödesmätaren, på ett avstånd av minst 150 mm från det flödesavkännande elementet. Provtagningssonden ska vara monterad minst tre gånger avgasrörets inre diameter uppströms den punkt där avgaserna släpps ut i miljön. Provet av avgaserna ska tas från mitten av avgasströmmen. Om flera sonder används för provtagning av utsläpp ska partikelprovtagningssonden placeras uppströms andra provtagningssonder. Partikelprovtagningssonden får inte påverka provtagningen av gasformiga föroreningar. Sondens typ och specifikation samt monteringen av den ska dokumenteras i detalj, antingen i den tekniska tjänstens provningsrapport (vid provning i samband med typgodkännande) eller i fordonstillverkarens egen dokumentation (vid provning av överensstämmelse i drift).
  Om det tas prover av partiklar som inte späds ut vid avgasröret, ska provtagningsledningen från provtagningspunkten för obehandlade avgaser till utspädningspunkten eller partikeldetektorn upphettas till minst 373 K (100 °C).
  Alla delar av provtagningssystemet, från avgasröret fram till partikeldetektorn, som kommer i kontakt med obehandlade eller utspädda avgaser ska vara utformade på ett sätt som minimerar deposition av partiklar. Samtliga delar ska vara tillverkade av antistatiskt material för att förhindra elektrostatiska effekter. |
| --- | --- |

A.1.2.4.7

Provtagningen av utsläpp ska vara representativ och utföras på platser med väl blandade avgaser där inverkan av omgivningsluften nedströms från provtagningspunkten är minimal. I tillämpliga fall ska provtagningen av utsläpp ske nedströms avgasmassflödesmätaren, på ett avstånd av minst 150 mm från det flödesavkännande elementet. Provtagningssonden ska vara monterad minst tre gånger avgasrörets inre diameter uppströms den punkt där avgaserna släpps ut i miljön. Provet av avgaserna ska tas från mitten av avgasströmmen. Om flera sonder används för provtagning av utsläpp ska partikelprovtagningssonden placeras uppströms andra provtagningssonder. Partikelprovtagningssonden får inte påverka provtagningen av gasformiga föroreningar. Sondens typ och specifikation samt monteringen av den ska dokumenteras i detalj, antingen i den tekniska tjänstens provningsrapport (vid provning i samband med typgodkännande) eller i fordonstillverkarens egen dokumentation (vid provning av överensstämmelse i drift).

Om det tas prover av partiklar som inte späds ut vid avgasröret, ska provtagningsledningen från provtagningspunkten för obehandlade avgaser till utspädningspunkten eller partikeldetektorn upphettas till minst 373 K (100 °C).

Alla delar av provtagningssystemet, från avgasröret fram till partikeldetektorn, som kommer i kontakt med obehandlade eller utspädda avgaser ska vara utformade på ett sätt som minimerar deposition av partiklar. Samtliga delar ska vara tillverkade av antistatiskt material för att förhindra elektrostatiska effekter.

| A.1.2.5 | Förfarande före provning |
| --- | --- |

A.1.2.5

| A.1.2.5.1 | Start och stabilisering av PEMS-instrumenten
  Huvudenheterna ska värmas upp och stabiliseras enligt instrumenttillverkarens anvisningar till dess att tryck, temperaturer och flöden har nått sina fungerande inställningsvärden. |
| --- | --- |

A.1.2.5.1

Huvudenheterna ska värmas upp och stabiliseras enligt instrumenttillverkarens anvisningar till dess att tryck, temperaturer och flöden har nått sina fungerande inställningsvärden.

| A.1.2.5.2 | Rengöring av provtagningssystemet
  För att förebygga kontaminering av systemet ska PEMS-instrumentens provtagningsledningar innan provtagning påbörjas rengöras enligt instrumenttillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

A.1.2.5.2

För att förebygga kontaminering av systemet ska PEMS-instrumentens provtagningsledningar innan provtagning påbörjas rengöras enligt instrumenttillverkarens anvisningar.

| A.1.2.5.3 | Kontroll och kalibrering av analysatorerna
  Nollställnings- och spännkalibreringen samt linjäritetskontrollerna av analysatorerna ska utföras med kalibreringsgaser som uppfyller kraven i punkt 9.3.3 i bilaga 4 till denna föreskrift. En linjäritetskontroll ska ha utförts inom tre månader före den faktiska provningen. |
| --- | --- |

A.1.2.5.3

Nollställnings- och spännkalibreringen samt linjäritetskontrollerna av analysatorerna ska utföras med kalibreringsgaser som uppfyller kraven i punkt 9.3.3 i bilaga 4 till denna föreskrift. En linjäritetskontroll ska ha utförts inom tre månader före den faktiska provningen.

| A.1.2.5.4 | Rengöring av avgasflödesmätaren
  Avgasflödesmätaren ska rengöras vid tryckgivarens anslutningar i enlighet med instrumenttillverkarens anvisningar. Genom detta förfarande ska kondensering och dieselpartiklar avlägsnas från tryckledningarna och tillhörande flödesrör för tryckmätningsportarna. |
| --- | --- |

A.1.2.5.4

Avgasflödesmätaren ska rengöras vid tryckgivarens anslutningar i enlighet med instrumenttillverkarens anvisningar. Genom detta förfarande ska kondensering och dieselpartiklar avlägsnas från tryckledningarna och tillhörande flödesrör för tryckmätningsportarna.

| A.1.2.5.5 | Kontrollera PM-antalsanalysatorn
  PEMS-utrustningen ska fungera fritt från fel och kritiska varningar. Partikelanalysatorns nollnivå ska registreras genom provtagning av omgivningsluft som filtrerats med ett högeffektivt partikelluftfilter (HEPA-filter) provtagningsledningens inlopp under 12 timmar före provningsstart. Signalen ska registreras vid en konstant frekvens av minst 1,0 Hz i genomsnitt under en period av 2 min. Den slutliga absoluta koncentrationen ska ligga inom tillverkarens specifikationer, och får dessutom inte överstiga 5 000 partiklar per cm3. |
| --- | --- |

A.1.2.5.5

PEMS-utrustningen ska fungera fritt från fel och kritiska varningar. Partikelanalysatorns nollnivå ska registreras genom provtagning av omgivningsluft som filtrerats med ett högeffektivt partikelluftfilter (HEPA-filter) provtagningsledningens inlopp under 12 timmar före provningsstart. Signalen ska registreras vid en konstant frekvens av minst 1,0 Hz i genomsnitt under en period av 2 min. Den slutliga absoluta koncentrationen ska ligga inom tillverkarens specifikationer, och får dessutom inte överstiga 5 000 partiklar per cm3.

| A.1.2.6 | Utsläppsprovning |
| --- | --- |

A.1.2.6

| A.1.2.6.1 | Provningsstart
  Med provningsstart avses i provningsförfarandet den första tändningen av förbränningsmotorn.
  Utsläppsprovtagning, mätning av avgasparametrar och registrering av motor- och omgivningsdata ska påbörjas före provningsstart. Artificiell uppvärmning av de utsläppsbegränsande systemen före provningsstart ska vara förbjudet.
  Vid provningsstart får kylvätskans temperatur inte överstiga omgivningstemperaturen med mer än 5 °C, och får inte överstiga 303 K (30 °C). Datautvärderingen ska börja när kylvätskans temperatur för första gången har nått 303 K (30 °C) eller har varit stabil inom ±2 K i 5 min, beroende på vad som inträffar först, men inte senare än 10 min efter provningsstart. |
| --- | --- |

A.1.2.6.1

Med provningsstart avses i provningsförfarandet den första tändningen av förbränningsmotorn.

Utsläppsprovtagning, mätning av avgasparametrar och registrering av motor- och omgivningsdata ska påbörjas före provningsstart. Artificiell uppvärmning av de utsläppsbegränsande systemen före provningsstart ska vara förbjudet.

Vid provningsstart får kylvätskans temperatur inte överstiga omgivningstemperaturen med mer än 5 °C, och får inte överstiga 303 K (30 °C). Datautvärderingen ska börja när kylvätskans temperatur för första gången har nått 303 K (30 °C) eller har varit stabil inom ±2 K i 5 min, beroende på vad som inträffar först, men inte senare än 10 min efter provningsstart.

| A.1.2.6.2 | Provning
  Utsläppsprovtagning, mätning av utsläppsparametrar och registrering av motor- och omgivningsuppgifter ska fortsätta under motorns normala användning. Motorn kan stängas av och startas om, men utsläppsprovtagningen ska fortsätta under hela provningen.
  Regelbundna nollkontroller av PEMS-utrustningens gasanalysatorer får utföras med två timmars mellanrum och resultaten får användas för att utföra en korrigering av nolldriften. De uppgifter som registreras under kontrollerna ska markeras och de ska inte användas för utsläppsberäkningarna.
  Vid störningar av GPS-signalen under en sammanhängande period på mindre än 60 s får GPS-data beräknas på grundval av fordonshastigheten enligt den elektroniska styrenheten och en karta. Om den sammanlagda förlusten av GPS-signalen överskrider 3 % av körningens totala varaktighet ska körningen förklaras ogiltig. |
| --- | --- |

A.1.2.6.2

Utsläppsprovtagning, mätning av utsläppsparametrar och registrering av motor- och omgivningsuppgifter ska fortsätta under motorns normala användning. Motorn kan stängas av och startas om, men utsläppsprovtagningen ska fortsätta under hela provningen.

Regelbundna nollkontroller av PEMS-utrustningens gasanalysatorer får utföras med två timmars mellanrum och resultaten får användas för att utföra en korrigering av nolldriften. De uppgifter som registreras under kontrollerna ska markeras och de ska inte användas för utsläppsberäkningarna.

Vid störningar av GPS-signalen under en sammanhängande period på mindre än 60 s får GPS-data beräknas på grundval av fordonshastigheten enligt den elektroniska styrenheten och en karta. Om den sammanlagda förlusten av GPS-signalen överskrider 3 % av körningens totala varaktighet ska körningen förklaras ogiltig.

| A.1.2.6.3 | Provningsslut
  Provningsslutet inträffar när fordonet har slutfört körningen och förbränningsmotorn har stängts av.
  Förbränningsmotorn ska stängas av så snart som är praktiskt möjligt efter körningen. Dataregistreringen ska fortsätta till dess att provtagningssystemets responstid har förflutit. |
| --- | --- |

A.1.2.6.3

Provningsslutet inträffar när fordonet har slutfört körningen och förbränningsmotorn har stängts av.

Förbränningsmotorn ska stängas av så snart som är praktiskt möjligt efter körningen. Dataregistreringen ska fortsätta till dess att provtagningssystemets responstid har förflutit.

| A.1.2.7 | Kontroll av mätningarna |
| --- | --- |

A.1.2.7

| A.1.2.7.1 | Kontroll av analysatorerna
  Nollställnings-, spänn- och linjäritetskontrollerna av analysatorerna enligt punkt A.1.2.5.3 ska utföras med kalibreringsgaser som uppfyller kraven i avsnitt 9.3.3 i bilaga 4. |
| --- | --- |

A.1.2.7.1

Nollställnings-, spänn- och linjäritetskontrollerna av analysatorerna enligt punkt A.1.2.5.3 ska utföras med kalibreringsgaser som uppfyller kraven i avsnitt 9.3.3 i bilaga 4.

| A.1.2.7.2 | Nollpunktsavdrift
  Nollpunktsreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en nollgas under ett intervall på minst 30 sekunder. Nollpunktsreaktionens drift ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används. |
| --- | --- |

A.1.2.7.2

Nollpunktsreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en nollgas under ett intervall på minst 30 sekunder. Nollpunktsreaktionens drift ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används.

| A.1.2.7.3 | Spännavdrift
  Spännreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en spänngas under ett intervall på minst 30 sekunder. Spännreaktionens drift ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används. |
| --- | --- |

A.1.2.7.3

Spännreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en spänngas under ett intervall på minst 30 sekunder. Spännreaktionens drift ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används.

| A.1.2.7.4 | Avdriftsverifiering
  Detta ska bara gälla om ingen korrigering av nollpunktsdriften gjordes under provningen.
  Så snart det är praktiskt genomförbart, men senast 30 minuter efter provningens slutförande, ska de gasformiga analysatorområden som använts nollställas och spännas för att kontrollera deras drift jämfört med de resultat som erhölls före provning.
  Följande bestämmelser ska gälla för analysatordrift:


  a) | Om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen är mindre än 2 % enligt specifikationerna i punkterna A.1.2.7.2 och A.1.2.7.3, får de uppmätta koncentrationerna användas utan korrigering eller ska, på tillverkarens begäran, korrigeras för drift enligt punkt A.1.2.7.5. |
| --- | --- | --- |

A.1.2.7.4

Detta ska bara gälla om ingen korrigering av nollpunktsdriften gjordes under provningen.

Så snart det är praktiskt genomförbart, men senast 30 minuter efter provningens slutförande, ska de gasformiga analysatorområden som använts nollställas och spännas för att kontrollera deras drift jämfört med de resultat som erhölls före provning.

Följande bestämmelser ska gälla för analysatordrift:

a)

Om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen är mindre än 2 % enligt specifikationerna i punkterna A.1.2.7.2 och A.1.2.7.3, får de uppmätta koncentrationerna användas utan korrigering eller ska, på tillverkarens begäran, korrigeras för drift enligt punkt A.1.2.7.5.

| b) | Om skillnaden mellan resultaten före respektive efter provningen är lika med eller större än 2 % enligt specifikationerna i punkterna A.1.2.7.2 och A.1.2.7.3, ska provningen ogiltigförklaras eller de uppmätta koncentrationerna korrigeras för drift enligt punkt A.1.2.7.5. |
| --- | --- |

b)

Om skillnaden mellan resultaten före respektive efter provningen är lika med eller större än 2 % enligt specifikationerna i punkterna A.1.2.7.2 och A.1.2.7.3, ska provningen ogiltigförklaras eller de uppmätta koncentrationerna korrigeras för drift enligt punkt A.1.2.7.5.

| A.1.2.7.5 | Driftkorrigering
  Om driftkorrigering tillämpas i enlighet med punkt A.1.2.7.4 ska det korrigerade koncentrationsvärdet beräknas enligt avsnitt 8.6.1 i bilaga 4.
  Skillnaden mellan de okorrigerade och korrigerade bromsspecifika utsläppsvärdena ska ligga inom ±6 % av de okorrigerade bromsspecifika utsläppsvärdena. Om avdriften är större än 6 % ska provningen ogiltigförklaras. Om korrigering av avdrift tillämpas ska endast de avdriftskorrigerade utsläppsresultaten användas vid rapportering av utsläpp. |
| --- | --- |

A.1.2.7.5

Om driftkorrigering tillämpas i enlighet med punkt A.1.2.7.4 ska det korrigerade koncentrationsvärdet beräknas enligt avsnitt 8.6.1 i bilaga 4.

Skillnaden mellan de okorrigerade och korrigerade bromsspecifika utsläppsvärdena ska ligga inom ±6 % av de okorrigerade bromsspecifika utsläppsvärdena. Om avdriften är större än 6 % ska provningen ogiltigförklaras. Om korrigering av avdrift tillämpas ska endast de avdriftskorrigerade utsläppsresultaten användas vid rapportering av utsläpp.

| A.1.2.7.6 | Kontrollera PM-antalsanalysatorn
  Partikelanalysatorns nollnivå ska kontrolleras före provningsstart och efter provningsslut och registreras enligt kraven i punkt A.1.2.5.5. |
| --- | --- |

A.1.2.7.6

Partikelanalysatorns nollnivå ska kontrolleras före provningsstart och efter provningsslut och registreras enligt kraven i punkt A.1.2.5.5.

A.1.3   Beräkning av utsläppen

Det slutliga provningsresultatet ska avrundas i ett steg till det antal decimaler som anges i tillämplig utsläppsstandard plus ytterligare en signifikant siffra, i enlighet med ASTM E 29-06b. Ingen avrundning av mellanliggande värden som leder till de slutliga bromsspecifika utsläppsvärdena får förekomma.

| A.1.3.1 | Tidsjustering av uppgifter
  För att minimera den snedvridande effekten av tidsfördröjningen mellan de olika signalerna på beräkningen av massutsläpp ska de uppgifter som är relevanta för utsläppsberäkningen tidsjusteras enligt beskrivningen i punkterna A.1.3.1.1–A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1

För att minimera den snedvridande effekten av tidsfördröjningen mellan de olika signalerna på beräkningen av massutsläpp ska de uppgifter som är relevanta för utsläppsberäkningen tidsjusteras enligt beskrivningen i punkterna A.1.3.1.1–A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.1 | Data från analysatorer
  Data från gasanalysatorerna ska anpassas korrekt enligt det förfarande som anges i avsnitt 9.3.5 i bilaga 4. Data från partikelanalysatorn ska vara tidsjusterade med sin egen omvandlingstid, i enlighet med instrumenttillverkarens instruktioner. |
| --- | --- |

A.1.3.1.1

Data från gasanalysatorerna ska anpassas korrekt enligt det förfarande som anges i avsnitt 9.3.5 i bilaga 4. Data från partikelanalysatorn ska vara tidsjusterade med sin egen omvandlingstid, i enlighet med instrumenttillverkarens instruktioner.

| A.1.3.1.2 | Data från analysatorer och avgasflödesmätare
  Data från gasanalysatorerna och PM-antalsanalysatorerna ska anpassas korrekt till avgasflödesmätarens data med hjälp av förfarandet i punkt A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1.2

Data från gasanalysatorerna och PM-antalsanalysatorerna ska anpassas korrekt till avgasflödesmätarens data med hjälp av förfarandet i punkt A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.3 | PEMS- och motoruppgifter
  Data från PEMS (gasanalysatorer, PM-antalsanalysator och avgasflödesmätare) ska anpassas korrekt till data från motorns elektroniska styrenhet med hjälp av förfarandet i punkt A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1.3

Data från PEMS (gasanalysatorer, PM-antalsanalysator och avgasflödesmätare) ska anpassas korrekt till data från motorns elektroniska styrenhet med hjälp av förfarandet i punkt A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.4 | Förfarande för förbättrad tidsanpassning av PEMS-uppgifterna
  De provningsuppgifter som anges i tabell 1 delas in i följande tre kategorier:


  1. | Gasanalysatorer (THC-, CO-, CO2-, NOx-koncentrationer) och PM-antalsanalysator. |
| --- | --- | --- |

A.1.3.1.4

De provningsuppgifter som anges i tabell 1 delas in i följande tre kategorier:

1.

Gasanalysatorer (THC-, CO-, CO2-, NOx-koncentrationer) och PM-antalsanalysator.

| 2. | Avgasflödesmätare (avgasmassflöde och avgastemperatur). |
| --- | --- |

2.

Avgasflödesmätare (avgasmassflöde och avgastemperatur).

| 3. | Motor (vridmoment, varvtal, temperaturer, bränsleflöde, fordonshastighet från ECU). |
| --- | --- |

3.

Motor (vridmoment, varvtal, temperaturer, bränsleflöde, fordonshastighet från ECU).

Tidsjusteringen av varje kategori till de andra kategorierna ska kontrolleras genom den högsta korrelationskoefficienten mellan två serier av parametrar. Alla parametrar i en kategori ska förskjutas för att maximera korrelationsfaktorn. Följande parametrar ska användas för att beräkna korrelationskoefficienterna:

För att tidsanpassa

| a) | kategorierna 1 och 2 (analysator- och avgasflödesmätaruppgifter) till kategori 3 (motoruppgifter): fordonets hastighet från GPS och ECU, |
| --- | --- |

a)

kategorierna 1 och 2 (analysator- och avgasflödesmätaruppgifter) till kategori 3 (motoruppgifter): fordonets hastighet från GPS och ECU,

| b) | kategori 1 till kategori 2: CO2-koncentrationen och avgasmassan, |
| --- | --- |

b)

kategori 1 till kategori 2: CO2-koncentrationen och avgasmassan,

| c) | kategori 2 till kategori 3: CO2-koncentrationen och motorns bränsleflöde. |
| --- | --- |

c)

kategori 2 till kategori 3: CO2-koncentrationen och motorns bränsleflöde.

| A.1.3.2 | Kontroll av uppgifternas enhetlighet |
| --- | --- |

A.1.3.2

| A.1.3.2.1 | Analysatorer och avgasflödesmätaruppgifter
  Uppgifternas enhetlighet (avgasmassflödet uppmätt med hjälp av avgasflödesmätare och gaskoncentrationer) ska kontrolleras med en korrelation mellan det uppmätta bränsleflödet från den elektroniska styrenheten och det bränsleflöde som beräknas enligt formeln i punkt 8.4.1.7 i bilaga 4 till denna föreskrift. En linjär regression ska användas för de uppmätta och beräknade värdena för bränsleflödet. Minsta kvadrat-metoden ska användas med bäst anpassade ekvation med formen
  y = mx + b
  där


  y | är det beräknade bränsleflödet [g/s], |
| --- | --- | --- |
| m | är regressionslinjens lutningskoefficient, |
| x | är det uppmätta bränsleflödet [g/s], |
| b | är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln. |

A.1.3.2.1

Uppgifternas enhetlighet (avgasmassflödet uppmätt med hjälp av avgasflödesmätare och gaskoncentrationer) ska kontrolleras med en korrelation mellan det uppmätta bränsleflödet från den elektroniska styrenheten och det bränsleflöde som beräknas enligt formeln i punkt 8.4.1.7 i bilaga 4 till denna föreskrift. En linjär regression ska användas för de uppmätta och beräknade värdena för bränsleflödet. Minsta kvadrat-metoden ska användas med bäst anpassade ekvation med formen

y = mx + b

där

y

är det beräknade bränsleflödet [g/s],

m

är regressionslinjens lutningskoefficient,

x

är det uppmätta bränsleflödet [g/s],

b

är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.

Lutningskoefficienten (m) och förklaringsgraden (r2) ska beräknas för varje regressionslinje. Denna analys bör göras i området från 15 % av det högsta värdet till det högsta värdet och vid en frekvens som är högre än eller lika med 1 Hz. För att en provning ska anses vara giltig ska följande två kriterier utvärderas:

Tabell 2

Toleranser

| Regressionslinjens lutning, m | 0,9–1,1 (rekommenderat) |
| --- | --- |
| Determinationskoefficient | minst 0,90 (obligatoriskt) |

Regressionslinjens lutning, m

0,9–1,1 (rekommenderat)

Determinationskoefficient

minst 0,90 (obligatoriskt)

| A.1.3.2.2 | Vridmomentsuppgifter från den elektroniska styrenheten
  Vridmomentsuppgifterna från den elektroniska styrenheten ska kontrolleras genom en jämförelse mellan de högsta vridmomentsvärdena från den elektroniska styrenheten vid olika motorvarvtal och motsvarande värden på den officiella vridmomentkurvan vid full belastning enligt punkt 5 i denna bilaga. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2

Vridmomentsuppgifterna från den elektroniska styrenheten ska kontrolleras genom en jämförelse mellan de högsta vridmomentsvärdena från den elektroniska styrenheten vid olika motorvarvtal och motsvarande värden på den officiella vridmomentkurvan vid full belastning enligt punkt 5 i denna bilaga.

| A.1.3.2.3 | Bromsspecifik bränsleförbrukning
  Den bromsspecifika bränsleförbrukningen ska kontrolleras med hjälp av följande faktorer:


  a) | Bränsleförbrukningen beräknad på grundval av utsläppsuppgifterna (gasanalysatorkoncentrationer och avgasmassflödesuppgifter), enligt de formler som anges i punkt 8.4.1.6 i bilaga 4. |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3

Den bromsspecifika bränsleförbrukningen ska kontrolleras med hjälp av följande faktorer:

a)

Bränsleförbrukningen beräknad på grundval av utsläppsuppgifterna (gasanalysatorkoncentrationer och avgasmassflödesuppgifter), enligt de formler som anges i punkt 8.4.1.6 i bilaga 4.

| b) | Arbetet beräknat med hjälp av uppgifter från den elektroniska styrenheten (motorvridmoment och motorvarvtal). |
| --- | --- |

b)

Arbetet beräknat med hjälp av uppgifter från den elektroniska styrenheten (motorvridmoment och motorvarvtal).

| A.1.3.2.4 | Vägmätare
  Det avstånd som anges av fordonets vägmätare ska jämföras med GPS-systemets uppgifter och kontrolleras. |
| --- | --- |

A.1.3.2.4

Det avstånd som anges av fordonets vägmätare ska jämföras med GPS-systemets uppgifter och kontrolleras.

| A.1.3.2.5 | Omgivningstryck
  Omgivningstryckets värde ska jämföras med den höjd som anges i GPS-systemets uppgifter. |
| --- | --- |

A.1.3.2.5

Omgivningstryckets värde ska jämföras med den höjd som anges i GPS-systemets uppgifter.

| A.1.3.3 | Korrigering av torr/våt bas
  Om koncentrationen mäts på torr bas ska den omvandlas till våt bas enligt den formel som anges i punkt 8.1 i bilaga 4. |
| --- | --- |

A.1.3.3

Om koncentrationen mäts på torr bas ska den omvandlas till våt bas enligt den formel som anges i punkt 8.1 i bilaga 4.

| A.1.3.4 | NOx-korrigering för fuktighet och temperatur
  De NOx-koncentrationer som uppmäts av PEMS-mätsystemet ska inte korrigeras med hänsyn till omgivningsluftens temperatur och fuktighet. |
| --- | --- |

A.1.3.4

De NOx-koncentrationer som uppmäts av PEMS-mätsystemet ska inte korrigeras med hänsyn till omgivningsluftens temperatur och fuktighet.

| A.1.3.5 | Beräkning av momentana gasformiga utsläpp
  Massutsläppsvärdena ska bestämmas enligt beskrivningen i punkt 8.4.2.3 i bilaga 4. |
| --- | --- |

A.1.3.5

Massutsläppsvärdena ska bestämmas enligt beskrivningen i punkt 8.4.2.3 i bilaga 4.

| A.1.3.6 | Beräkning av momentana PM-antalsutsläpp
  De momentana utsläppen av PM-antal (PNi) (#/s) ska bestämmas genom att den momentana koncentrationen av PM-antal (#/cm3) multipliceras med det momentana avgasmassflödet (kg/s), båda korrigerade och anpassade utifrån omvandlingstiden, i enlighet med punkt A.3.1.4.3 i tillägg 3. Alla negativa värden för momentana utsläpp ska föras in som noll i efterföljande datautvärderingar. Alla betydelsefulla siffror från mellanliggande resultat ska införas i beräkningen av momentana utsläpp. Vid bestämningen av de momentana PM-antalsutsläppen ska följande formel användas:


  där


  PN

  i | är de momentana PM-antalsutsläppen (#/s), |
| --- | --- | --- |
| c

  PNi | är den uppmätta PM-antalskoncentrationen (#/m3), normaliserad vid 273 K (0 °C) och inklusive interna utspädnings- och partikelförluster, |
| q

  mewi | är det uppmätta avgasmassflödet i kg/s, |
| ρ

  e | är avgasernas densitet i kg/m3 vid 273 K (0 °C). |

A.1.3.6

De momentana utsläppen av PM-antal (PNi) (#/s) ska bestämmas genom att den momentana koncentrationen av PM-antal (#/cm3) multipliceras med det momentana avgasmassflödet (kg/s), båda korrigerade och anpassade utifrån omvandlingstiden, i enlighet med punkt A.3.1.4.3 i tillägg 3. Alla negativa värden för momentana utsläpp ska föras in som noll i efterföljande datautvärderingar. Alla betydelsefulla siffror från mellanliggande resultat ska införas i beräkningen av momentana utsläpp. Vid bestämningen av de momentana PM-antalsutsläppen ska följande formel användas:

Formula

där

PN

  i

är de momentana PM-antalsutsläppen (#/s),

c

  PNi

är den uppmätta PM-antalskoncentrationen (#/m3), normaliserad vid 273 K (0 °C) och inklusive interna utspädnings- och partikelförluster,

q

  mewi

är det uppmätta avgasmassflödet i kg/s,

ρ

  e

är avgasernas densitet i kg/m3 vid 273 K (0 °C).

A.1.4   Bestämning av utsläpp och överensstämmelsefaktorer

| A.1.4.1 | Principen om fönster för genomsnittsberäkning
  Utsläppen ska integreras med hjälp av en metod med fönster för genomsnittsberäkning, som ska vara baserad på referensvärdet för CO2-massa eller referensvärdet för arbete. Beräkningsprincipen är följande: Massutsläppen beräknas inte för hela uppsättningen uppgifter, utan för deluppsättningar av den fullständiga uppsättningen, där längden på deluppsättningarna bestäms så att de matchar motorns CO2-massa eller arbete uppmätt över den transienta referenslaboratoriecykeln. De rörliga genomsnittsberäkningarna utförs med en tidsökning

  som motsvarar provtagningsperioden. De deluppsättningar som används för att beräkna de genomsnittliga utsläppsuppgifterna kallas för ”fönster för genomsnittsberäkning” i följande punkter.
  Eventuella ogiltigförklarade data ska inte beaktas vid beräkningen av arbetet eller CO2-massan och utsläppen under fönstret för genomsnittsberäkning.
  Följande data ska anses vara ogiltiga:


  a) | Nolldriftskontroll av instrumenten. |
| --- | --- | --- |

A.1.4.1

Utsläppen ska integreras med hjälp av en metod med fönster för genomsnittsberäkning, som ska vara baserad på referensvärdet för CO2-massa eller referensvärdet för arbete. Beräkningsprincipen är följande: Massutsläppen beräknas inte för hela uppsättningen uppgifter, utan för deluppsättningar av den fullständiga uppsättningen, där längden på deluppsättningarna bestäms så att de matchar motorns CO2-massa eller arbete uppmätt över den transienta referenslaboratoriecykeln. De rörliga genomsnittsberäkningarna utförs med en tidsökning
  Image 190
  som motsvarar provtagningsperioden. De deluppsättningar som används för att beräkna de genomsnittliga utsläppsuppgifterna kallas för ”fönster för genomsnittsberäkning” i följande punkter.

Eventuella ogiltigförklarade data ska inte beaktas vid beräkningen av arbetet eller CO2-massan och utsläppen under fönstret för genomsnittsberäkning.

Följande data ska anses vara ogiltiga:

a)

Nolldriftskontroll av instrumenten.

| b) | Uppgifter som inte omfattas av de förhållanden som anges i punkterna 4.2 och 4.3 i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter som inte omfattas av de förhållanden som anges i punkterna 4.2 och 4.3 i denna bilaga.

Massutsläppen (mg/fönster) ska bestämmas enligt beskrivningen i punkt 8.4.2.3 i bilaga 4.

Figur 1

Fordonets hastighet kontra tid och fordonets genomsnittliga utsläpp, med start från det första fönstret för genomsnittsberäkning, kontra tid

Image 191

| A.1.4.2 | Metod baserad på arbete |
| --- | --- |

A.1.4.2

Figur 2

Metod baserad på arbete

Image 192

Varaktigheten
  Image 193
  för det i:te fönstret för genomsnittsberäkning bestäms genom

Image 194

där

| | är motorns arbete uppmätt mellan starten och tidentj,i
  , i kWh, |
| --- | --- |
| | är motorns arbete för WHTC-cykeln, i kWh. |
| t2,i | ska väljas så att |

Image 195

är motorns arbete uppmätt mellan starten och tidentj,i
  , i kWh,

Image 196

är motorns arbete för WHTC-cykeln, i kWh.

t2,i

ska väljas så att

Image 197

där
  Image 198
  är provtagningsperioden, lika med 1 sekund eller mindre.

| A.1.4.2.1 | Beräkning av specifika utsläpp
  De specifika utsläppen e (mg/kWh eller #/kWh) ska beräknas för varje fönster och varje förorening enligt följande: |
| --- | --- |

A.1.4.2.1

De specifika utsläppen e (mg/kWh eller #/kWh) ska beräknas för varje fönster och varje förorening enligt följande:

Image 199

där

| m | är massutsläppet av föroreningen (mg/fönster) eller PM-antalet (#/fönster), |
| --- | --- |
| W(t2,i) – W(t1,i) | är motorns arbete under det i:te fönstret för genomsnittsberäkning, i kWh. |

m

är massutsläppet av föroreningen (mg/fönster) eller PM-antalet (#/fönster),

W(t2,i) – W(t1,i)

är motorns arbete under det i:te fönstret för genomsnittsberäkning, i kWh.

| A.1.4.2.1.1 | Beräkning av specifika utsläpp för ett deklarerat marknadsbränsle
  Om en provning enligt denna bilaga utförts med ett marknadsbränsle som deklareras i punkt 3.2.2.2.1 i del 1 i bilaga 1 ska de specifika utsläppen e (mg/kWh eller #/kWh) beräknas för varje fönster och varje förorening genom att de specifika utsläpp som bestäms enligt punkt A.1.4.2.1 multipliceras med den korrektionsfaktor för effekt som bestäms enligt punkt 4.6.2 b i denna föreskrift. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.1

Om en provning enligt denna bilaga utförts med ett marknadsbränsle som deklareras i punkt 3.2.2.2.1 i del 1 i bilaga 1 ska de specifika utsläppen e (mg/kWh eller #/kWh) beräknas för varje fönster och varje förorening genom att de specifika utsläpp som bestäms enligt punkt A.1.4.2.1 multipliceras med den korrektionsfaktor för effekt som bestäms enligt punkt 4.6.2 b i denna föreskrift.

| A.1.4.2.2 | Val av giltiga fönster |
| --- | --- |

A.1.4.2.2

| A.1.4.2.2.1 | Före de datum som avses i punkt 13.2.5 i denna förskrift för nya typgodkännanden och punkt 13.3.4 för nya registreringar, ska punkterna A.1.4.2.2.1.1–A.4.2.2.1.4 gälla. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1

| A.1.4.2.2.1.1 | De giltiga fönstren är de fönster vars genomsnittliga effekt överstiger effektgränsen på 20 % av den högsta motoreffekten. Andelen giltiga fönster ska vara minst 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.1

| A.1.4.2.2.1.2 | Om andelen giltiga fönster är mindre än 50 % ska datautvärderingen upprepas med lägre effektgränser. Effektgränsen ska minskas i steg på 1 % tills andelen giltiga fönster är lika med eller större än 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.2

| A.1.4.2.2.1.3 | Det lägre gränsvärdet ska under alla förhållanden inte vara lägre än 15 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.3

| A.1.4.2.2.1.4 | Provningen ska vara ogiltig om andelen giltiga fönster är mindre än 50 % vid en effektgräns på 15 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.4

| A.1.4.2.2.2 | Från och med de datum som avses i punkt 13.2.5 i denna förskrift för nya typgodkännanden och punkt 13.3.4 för nya registreringar, ska punkterna A.1.4.2.2.1.1–A.1.4.2.2.2.2 gälla. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2

| A.1.4.2.2.2.1 | De giltiga fönstren är de fönster vars genomsnittliga effekt överstiger effektgränsen på 10 % av den högsta motoreffekten. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.1

| A.1.4.2.2.2.2 | Provningen ska vara ogiltig om andelen giltiga fönster är mindre än 50 % eller om det inte finns några giltiga fönster när det gäller kväveoxider (NOx) kvar med endast stadskörning efter det att regeln om den 90:e percentilen har tillämpats. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.2

| A.1.4.2.3 | Beräkning av överensstämmelsefaktorer
  Överensstämmelsefaktorer ska beräknas för varje enskilt giltigt fönster och varje enskild förorening på följande sätt: |
| --- | --- |

A.1.4.2.3

Överensstämmelsefaktorer ska beräknas för varje enskilt giltigt fönster och varje enskild förorening på följande sätt:

Image 200

där

| e | är det bromsspecifika utsläppet av den gasformiga föroreningen (i mg/kWh eller #/kWh), |
| --- | --- |
| L | är det tillämpliga gränsvärdet (i mg/kWh eller #/kWh). |

e

är det bromsspecifika utsläppet av den gasformiga föroreningen (i mg/kWh eller #/kWh),

L

är det tillämpliga gränsvärdet (i mg/kWh eller #/kWh).

| A.1.4.3 | Metod baserad på CO2-massa |
| --- | --- |

A.1.4.3

Figur 3

Metod baserad på CO2-massa

Image 201

Varaktigheten
  Image 202
  för det i:te fönstret för genomsnittsberäkning bestäms genom

Image 203

där

| | är CO2-massan uppmätt mellan provningsstarten och tiden tj,i, i kg, |
| --- | --- |
| | är CO2-massan bestämd för WHTC-cykeln, i kg, |
| t2,i | ska väljas så att |

Image 204

är CO2-massan uppmätt mellan provningsstarten och tiden tj,i, i kg,

Image 205

är CO2-massan bestämd för WHTC-cykeln, i kg,

t2,i

ska väljas så att

Image 206

där
  Image 207
  är provtagningsperioden, lika med 1 sekund eller mindre.

CO2-massorna beräknas i fönstren genom integrering av de momentana utsläpp som beräknats enligt de krav som anges i punkt A.1.3.5.

| A.1.4.3.1 | Val av giltiga fönster |
| --- | --- |

A.1.4.3.1

| A.1.4.3.1.1 | Före de datum som avses i punkt 13.2.5 i denna förskrift för nya typgodkännanden och punkt 13.3.4 för nya registreringar, ska punkterna A.1.4.3.1.1.1–A.1.4.3.1.1.4 gälla. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1

| A.1.4.3.1.1.1 | De giltiga fönstren ska vara de fönster vars varaktighet inte överstiger den högsta varaktighet som beräknas med följande formel:


  där | är den högsta varaktigheten för fönster, i s, och |
| --- | --- | --- |
| | är den högsta motoreffekten, i kW. |

A.1.4.3.1.1.1

Formula

där

Image 208

är den högsta varaktigheten för fönster, i s, och

Image 209

är den högsta motoreffekten, i kW.

| A.1.4.3.1.1.2 | Om andelen giltiga fönster är lägre än 50 % ska datautvärderingen upprepas med längre varaktighet för fönstren. Detta uppnås genom att minska värdet 0,2 i formeln i punkt A.1.4.3.1 stegvis med 0,01 tills andelen giltiga fönster är lika med eller större än 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.2

| A.1.4.3.1.1.3 | Det sänkta värdet i ovanstående formel får under alla förhållanden inte vara mindre än 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.3

| A.1.4.3.1.1.4 | Provningen är ogiltig om andelen giltiga fönster är lägre än 50 % vid den högsta varaktighet för fönster som beräknats i enlighet med punkterna A.1.4.3.1.1.1, A.1.4.3.1.1.2 och A.1.4.3.1.1.3. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.4

| A.1.4.3.1.2 | Från och med de datum som avses i punkt 13.2.5 i denna förskrift för nya typgodkännanden och punkt 13.3.4 för nya registreringar, ska punkterna A.1.4.3.1.2.1–A.1.4.3.1.2.2 gälla. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2

| A.1.4.3.1.2.1 | De giltiga fönstren ska vara de fönster vars varaktighet inte överstiger den högsta varaktighet som beräknas med följande formel:


  där | är den högsta varaktigheten för fönster, i s, och |
| --- | --- | --- |
| | är den högsta motoreffekten, i kW. |

A.1.4.3.1.2.1

Formula

där

Image 210

är den högsta varaktigheten för fönster, i s, och

Image 211

är den högsta motoreffekten, i kW.

| A.1.4.3.1.2.2 | Provningen ska vara ogiltig om andelen giltiga fönster är mindre än 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.2

| A.1.4.3.2 | Beräkning av överensstämmelsefaktorer
  Överensstämmelsefaktorer ska beräknas för varje enskilt fönster och varje enskild förorening på följande sätt:


  där


  (förhållande i drift) och


  (certifieringsförhållande)
  där


  m | är massutsläppet av den gasformiga föroreningen (i mg/fönster), eller PM-antalet (i #/fönster), |
| --- | --- | --- |
| | är CO2-massan under det i:te medelvärdesfönstret, i kg, |
| | är motorns CO2-massa som fastställts för WHTC-cykeln, i kg, |
| | är massutsläppet av den gasformiga föroreningen eller PM-antalet motsvarande det tillämpliga gränsvärdet för WHTC-cykeln, i mg respektive #. |

A.1.4.3.2

Överensstämmelsefaktorer ska beräknas för varje enskilt fönster och varje enskild förorening på följande sätt:

Image 212

där

Image 213
  (förhållande i drift) och

Image 214
  (certifieringsförhållande)

där

m

är massutsläppet av den gasformiga föroreningen (i mg/fönster), eller PM-antalet (i #/fönster),

Image 215

är CO2-massan under det i:te medelvärdesfönstret, i kg,

Image 216

är motorns CO2-massa som fastställts för WHTC-cykeln, i kg,

Image 217

är massutsläppet av den gasformiga föroreningen eller PM-antalet motsvarande det tillämpliga gränsvärdet för WHTC-cykeln, i mg respektive #.

| A.1.4.4 | Beräkning av den slutliga överensstämmelsefaktorn för provningen |
| --- | --- |

A.1.4.4

| A.1.4.4.1 | Den slutliga överensstämmelsefaktorn för provningen (CFfinal) för varje förorening ska beräknas enligt följande:


  där


  CFcold | är överensstämmelsefaktorn för kalldriftsperioden i provningen, som ska vara lika med den högsta överensstämmelsefaktorn för de fönster med glidande medelvärde som börjar under kylvätsketemperaturen 343 K (70 °C), som bestämts för den föroreningen i enlighet med de beräkningsförfaranden som anges i punkterna A.1.4.1 och antingen A.1.4.2 eller A.1.4.3, beroende på vad som är tillämpligt, |
| --- | --- | --- |
| CFwarm | är överensstämmelsefaktorn för varmdriftsperioden i provningen, som ska vara lika med den kumulativa 90:e percentilen för de överensstämmelsefaktorer som bestämts för den föroreningen i enlighet med de beräkningsförfaranden som anges i punkterna A.1.4.1 och antingen A.1.4.2 eller A.1.4.3, beroende på vad som är tillämpligt, när datautvärderingen startar efter det att kylvätsketemperaturen för första gången har nått 343 K (70 °C). |

A.1.4.4.1

Formula

där

CFcold

är överensstämmelsefaktorn för kalldriftsperioden i provningen, som ska vara lika med den högsta överensstämmelsefaktorn för de fönster med glidande medelvärde som börjar under kylvätsketemperaturen 343 K (70 °C), som bestämts för den föroreningen i enlighet med de beräkningsförfaranden som anges i punkterna A.1.4.1 och antingen A.1.4.2 eller A.1.4.3, beroende på vad som är tillämpligt,

CFwarm

är överensstämmelsefaktorn för varmdriftsperioden i provningen, som ska vara lika med den kumulativa 90:e percentilen för de överensstämmelsefaktorer som bestämts för den föroreningen i enlighet med de beräkningsförfaranden som anges i punkterna A.1.4.1 och antingen A.1.4.2 eller A.1.4.3, beroende på vad som är tillämpligt, när datautvärderingen startar efter det att kylvätsketemperaturen för första gången har nått 343 K (70 °C).

---

Bilaga 8 - Tillägg 2

Bärbar mätutrustning

A.2.1

Gasformiga utsläpp och PM-antal ska mätas i enlighet med det förfarande som anges i tillägg 1. I detta tillägg beskrivs egenskaperna hos den bärbara mätutrustning som ska användas för att utföra sådana mätprovningar.

A.2.2

Mätutrustning

A.2.2.1

PEMS-utrustningens gasanalysatorer ska uppfylla de krav som anges i avsnitt 9.3.1 i bilaga 4. Stigtiden för analysatorn i PEMS-mätsystemet får inte överstiga 3,5 s.

A.2.2.2

Gaserna ska analyseras med hjälp av den teknik som anges i punkt 9.3.2 i bilaga 4.

Analysatorn för kväveoxider kan även vara en icke-dispersiv ultraviolettanalysator (NDUV).

A.2.2.3

Provtagningssonderna ska uppfylla kraven i punkterna A.2.1.2 och A.2.1.3 i tillägg 2 till bilaga 4 till denna föreskrift. Provtagningsledningen ska värmas upp till 190 °C (± 10 °C).

A.2.2.4

Mätinstrumenten ska uppfylla de krav som anges i tabell 7 i bilaga 4 och i punkt 9.3.1 i bilaga 4.

A.2.2.5

PM-antalsanalysatorer

A.2.2.5.1

Allmänt

A.2.2.5.1.1

PM-antalsanalysatorn ska bestå av en förkonditioneringsenhet och en partikeldetektor (se figur 1). Partikeldetektorn får även användas för förkonditionering av aerosolen. Analysatorns känslighet för stötar, vibrationer, åldrande, variationer i temperatur och lufttryck, elektromagnetiska interferenser och annat som kan påverka fordonets eller analysatorns drift ska begränsas till minsta möjliga och tydligt anges i tillverkarens styrkande handlingar. PM-antalsanalysatorn ska uppfylla kraven i denna föreskrift och instrumenttillverkarens specifikationer.

Figur 1

Figur 1

Exempel på konfiguration av en PM-antalsanalysator:

Exempel på konfiguration av en PM-antalsanalysator:

Image 218

| Anmärkningar: | De streckade linjerna visar valfria delar. EFM står för avgasmassflödesmätare, d står för diameter, PND står för utspädare av PM-antal. |
| --- | --- |

Anmärkningar:

Anmärkningar:

De streckade linjerna visar valfria delar. EFM står för avgasmassflödesmätare, d står för diameter, PND står för utspädare av PM-antal.

| A.2.2.5.1.2 | PM-antalsanalysatorn ska anslutas till provtagningspunkten via en provtagningssond som extraherar ett prov från centrumlinjen i avgasröret. Om partiklarna inte späds ut vid avgasröret ska provtagningsledningen upphettas till en temperatur på minst 373 K (100 °C) fram till PM-antalsanalysatorns punkt för den första utspädningen eller analysatorns partikeldetektor. Provets uppehållstid i partikelprovtagningsledningen ska vara mindre än 3 s till punkten för den första utspädningen eller till partikeldetektorn. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.2

PM-antalsanalysatorn ska anslutas till provtagningspunkten via en provtagningssond som extraherar ett prov från centrumlinjen i avgasröret. Om partiklarna inte späds ut vid avgasröret ska provtagningsledningen upphettas till en temperatur på minst 373 K (100 °C) fram till PM-antalsanalysatorns punkt för den första utspädningen eller analysatorns partikeldetektor. Provets uppehållstid i partikelprovtagningsledningen ska vara mindre än 3 s till punkten för den första utspädningen eller till partikeldetektorn.

| A.2.2.5.1.3 | Alla delar som kommer i kontakt med avgasprovet ska alltid hållas vid en temperatur som förhindrar kondensering av alla ämnen i anordningen. Det kan uppnås genom exempelvis uppvärmning till en högre temperatur och utspädning av provet eller oxidering av (halv)flyktiga ämnen. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.3

Alla delar som kommer i kontakt med avgasprovet ska alltid hållas vid en temperatur som förhindrar kondensering av alla ämnen i anordningen. Det kan uppnås genom exempelvis uppvärmning till en högre temperatur och utspädning av provet eller oxidering av (halv)flyktiga ämnen.

| A.2.2.5.1.4 | PM-antalsanalysatorn ska innefatta en uppvärmd sektion med en väggtemperatur ≥ 573 K (300 °C). Förkonditioneringsenheten ska styra de uppvärmda delarna till konstanta nominella driftstemperaturer, med en tolerans av ±10 K, och indikera huruvida de uppvärmda stegen har korrekt driftstemperatur. Lägre temperaturer godtas så länge som effektiviteten vid borttagning av flyktiga partiklar uppfyller specifikationerna i punkt A.2.2.5.4. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.4

PM-antalsanalysatorn ska innefatta en uppvärmd sektion med en väggtemperatur ≥ 573 K (300 °C). Förkonditioneringsenheten ska styra de uppvärmda delarna till konstanta nominella driftstemperaturer, med en tolerans av ±10 K, och indikera huruvida de uppvärmda stegen har korrekt driftstemperatur. Lägre temperaturer godtas så länge som effektiviteten vid borttagning av flyktiga partiklar uppfyller specifikationerna i punkt A.2.2.5.4.

| A.2.2.5.1.5 | Tryck- och temperaturgivare och andra givare ska övervaka instrumentets funktion under drift och utlösa en varning eller ett meddelande vid fel. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.5

Tryck- och temperaturgivare och andra givare ska övervaka instrumentets funktion under drift och utlösa en varning eller ett meddelande vid fel.

| A.2.2.5.1.6 | Fördröjningen i PM-antalsanalysatorn ska vara < 5 s. Med fördröjning avses tidsskillnaden mellan en förändring i koncentrationen vid referenspunkten och en systemrespons på 10 % av den slutliga avläsningen. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.6

Fördröjningen i PM-antalsanalysatorn ska vara < 5 s. Med fördröjning avses tidsskillnaden mellan en förändring i koncentrationen vid referenspunkten och en systemrespons på 10 % av den slutliga avläsningen.

| A.2.2.5.1.7 | PM-antalsanalysatorn (och/eller partikeldetektorn) ska ha en stigtid på < 3,5 s. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.7

PM-antalsanalysatorn (och/eller partikeldetektorn) ska ha en stigtid på < 3,5 s.

| A.2.2.5.1.8 | Mätningar av partikelkoncentration ska rapporteras normaliserade till 273 K (0 °C) och 101,3 kPa. Om det med utgångspunkt i god teknisk sed anses nödvändigt ska trycket och/eller temperaturen vid inloppet till detektorn mätas och rapporteras i syfte att normalisera partikelkoncentrationen. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.8

Mätningar av partikelkoncentration ska rapporteras normaliserade till 273 K (0 °C) och 101,3 kPa. Om det med utgångspunkt i god teknisk sed anses nödvändigt ska trycket och/eller temperaturen vid inloppet till detektorn mätas och rapporteras i syfte att normalisera partikelkoncentrationen.

| A.2.2.5.1.9 | PM-antalsanalysatorer som uppfyller kalibreringskraven i FN-föreskrift nr 83 eller FN-föreskrift nr 154 ska anses uppfylla kalibreringskraven i denna bilaga. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.9

PM-antalsanalysatorer som uppfyller kalibreringskraven i FN-föreskrift nr 83 eller FN-föreskrift nr 154 ska anses uppfylla kalibreringskraven i denna bilaga.

| A.2.2.5.2 | Effektivitetskrav |
| --- | --- |

A.2.2.5.2

Effektivitetskrav

| A.2.2.5.2.1 | Det fullständiga PM-antalsanalysatorsystemet inklusive provtagningsledningen ska uppfylla effektivitetskraven i tabell 1:

  Tabell 1


  Effektivitetskrav på PM-antalsanalysatorsystemet (och provtagningsledningen)


  dp [nm] | under 23 | 23 | 30 | 50 | 70 | 100 | 200 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E(dp) | –  (*1) | 0,2–0,6 | 0,3–1,2 | 0,6–1,3 | 0,7–1,3 | 0,7–1,3 | 0,5–2,0 |

A.2.2.5.2.1

Det fullständiga PM-antalsanalysatorsystemet inklusive provtagningsledningen ska uppfylla effektivitetskraven i tabell 1:

Tabell 1

Tabell 1

Effektivitetskrav på PM-antalsanalysatorsystemet (och provtagningsledningen)

Effektivitetskrav på PM-antalsanalysatorsystemet (och provtagningsledningen)

dp [nm]

under 23

23

30

50

70

100

200

E(dp)

–  (*1)

*1

0,2–0,6

0,3–1,2

0,6–1,3

0,7–1,3

0,7–1,3

0,5–2,0

| A.2.2.5.2.2 | Effektiviteten E(dp) är förhållandet mellan avläsningarna av PM-analysatorsystemet och en referenskondenspartikelräknare (d50 = 10 nm eller mindre, kontrollerad för linjäritet och kalibrerad med en elektrometer) eller elektrometer av koncentrationen av antalet partiklar parallellt med monodispersiv aerosol med rörelsediametern dp och normaliserad vid samma temperatur- och tryckförhållanden. Materialet ska vara termiskt stabilt och sotliknande (t.ex. gnisttänd grafit eller sot från diffusionsflamma med termisk förbehandling). Om effektivitetskurvan mäts med en annan aerosol (t.ex. NaCl), ska korrelationen till den sotliknande kurvan anges i form av ett diagram där effektiviteten som erhålls med de båda provningsaerosolerna jämförs. Skillnaderna i räkningseffektivitet ska beaktas genom att de uppmätta effektiviteterna justeras med utgångspunkt i jämförelsediagrammet, så att de sotliknande aerosoleffektiviteterna erhålls. Eventuella korrigeringar för multipelt laddade partiklar ska tillämpas och dokumenteras, men får inte överstiga 10 %. De slutliga effektivitetsvärdena (t.ex. anpassade efter de olika typerna av material och multipla laddade partiklar) ska omfatta PM-antalsanalysatorn och provtagningsledningen. PM-antalsanalysatorn får även kalibreras i delar (dvs. förkonditioneringsenheten separat från partikeldetektorn) förutsatt att PM-antalsanalysatorn och provtagningsledningen tillsammans uppfyller kraven i tabell 1. Den uppmätta signalen från detektorn ska vara > 2 gånger detektionsgränsen (som här definieras som nollnivån + tre standardavvikelser). |
| --- | --- |

A.2.2.5.2.2

Effektiviteten E(dp) är förhållandet mellan avläsningarna av PM-analysatorsystemet och en referenskondenspartikelräknare (d50 = 10 nm eller mindre, kontrollerad för linjäritet och kalibrerad med en elektrometer) eller elektrometer av koncentrationen av antalet partiklar parallellt med monodispersiv aerosol med rörelsediametern dp och normaliserad vid samma temperatur- och tryckförhållanden. Materialet ska vara termiskt stabilt och sotliknande (t.ex. gnisttänd grafit eller sot från diffusionsflamma med termisk förbehandling). Om effektivitetskurvan mäts med en annan aerosol (t.ex. NaCl), ska korrelationen till den sotliknande kurvan anges i form av ett diagram där effektiviteten som erhålls med de båda provningsaerosolerna jämförs. Skillnaderna i räkningseffektivitet ska beaktas genom att de uppmätta effektiviteterna justeras med utgångspunkt i jämförelsediagrammet, så att de sotliknande aerosoleffektiviteterna erhålls. Eventuella korrigeringar för multipelt laddade partiklar ska tillämpas och dokumenteras, men får inte överstiga 10 %. De slutliga effektivitetsvärdena (t.ex. anpassade efter de olika typerna av material och multipla laddade partiklar) ska omfatta PM-antalsanalysatorn och provtagningsledningen. PM-antalsanalysatorn får även kalibreras i delar (dvs. förkonditioneringsenheten separat från partikeldetektorn) förutsatt att PM-antalsanalysatorn och provtagningsledningen tillsammans uppfyller kraven i tabell 1. Den uppmätta signalen från detektorn ska vara > 2 gånger detektionsgränsen (som här definieras som nollnivån + tre standardavvikelser).

| A.2.2.5.3 | Linjäritetskrav |
| --- | --- |

A.2.2.5.3

Linjäritetskrav

| A.2.2.5.3.1 | Linjäritetskraven ska, i enlighet med interna revisionsförfaranden eller instrumenttillverkarens krav, kontrolleras när skador observeras och minst en gång under de 12 månader som föregår provningen.

  Tabell 2


  Linjäritetskrav på PM-antalsanalysatorn (och provtagningsledningen)


  Mätparameter/instrument | | Lutning a1 | Standardfel SEE | Determinationskoefficient r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PM-antalsanalysator | Högst ≤ 5 % | 0,85 –1,15 | Högst ≤ 10 % | ≥ 0,950 |

A.2.2.5.3.1

Linjäritetskraven ska, i enlighet med interna revisionsförfaranden eller instrumenttillverkarens krav, kontrolleras när skador observeras och minst en gång under de 12 månader som föregår provningen.

Tabell 2

Tabell 2

Linjäritetskrav på PM-antalsanalysatorn (och provtagningsledningen)

Linjäritetskrav på PM-antalsanalysatorn (och provtagningsledningen)

Mätparameter/instrument

Formula

Lutning a1

Standardfel SEE

Determinationskoefficient r2

PM-antalsanalysator

Högst ≤ 5 %

0,85 –1,15

Högst ≤ 10 %

≥ 0,950

| A.2.2.5.3.3 | PM-antalsanalysatorsystemet och provtagningsledningen ska uppfylla linjäritetskraven i tabell 2 med monodispersiva eller polydispersiva sotliknande partiklar. Partikelstorleken (rörelsediameter eller räknad mediandiameter) ska vara större än 45 nm. Referensinstrumentet ska vara en elektrometer eller en kondenspartikelräknare med d50 = 10 nm eller mindre, verifierad avseende linjäritet. Alternativt får referensinstrumentet vara ett partikelantalssystem som uppfyller kraven i punkt 10 i bilaga 4. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.3

PM-antalsanalysatorsystemet och provtagningsledningen ska uppfylla linjäritetskraven i tabell 2 med monodispersiva eller polydispersiva sotliknande partiklar. Partikelstorleken (rörelsediameter eller räknad mediandiameter) ska vara större än 45 nm. Referensinstrumentet ska vara en elektrometer eller en kondenspartikelräknare med d50 = 10 nm eller mindre, verifierad avseende linjäritet. Alternativt får referensinstrumentet vara ett partikelantalssystem som uppfyller kraven i punkt 10 i bilaga 4.

| A.2.2.5.3.4 | Dessutom ska skillnaderna mellan PM-antalsanalysatorn och referensinstrumentet på alla de punkter som kontrollerats (utom nollpunkten) ligga inom 15 % av sitt medelvärde. Minst fem jämnt fördelade punkter (plus nollpunkten) ska kontrolleras. Den högsta kontrollerade koncentrationen ska vara PM-antalsanalysatorns högsta tillåtna koncentration. Om PM-antalsanalysatorn kalibreras i delar får linjäriteten kontrolleras endast för detektorn, men de övriga delarnas och provtagningsledningens effektivitet ska beaktas vid beräkningen av lutning. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.4

Dessutom ska skillnaderna mellan PM-antalsanalysatorn och referensinstrumentet på alla de punkter som kontrollerats (utom nollpunkten) ligga inom 15 % av sitt medelvärde. Minst fem jämnt fördelade punkter (plus nollpunkten) ska kontrolleras. Den högsta kontrollerade koncentrationen ska vara PM-antalsanalysatorns högsta tillåtna koncentration. Om PM-antalsanalysatorn kalibreras i delar får linjäriteten kontrolleras endast för detektorn, men de övriga delarnas och provtagningsledningens effektivitet ska beaktas vid beräkningen av lutning.

| A.2.2.5.4 | Effektivitet vid borttagning av flyktiga partiklar |
| --- | --- |

A.2.2.5.4

Effektivitet vid borttagning av flyktiga partiklar

| A.2.2.5.4.1 | PM-antalsanalysatorsystemet ska avlägsna > 99 % av ≥ 30 nm tetrakontanpartiklar (CH3(CH2)38CH3) med en inloppskoncentration på ≥ 10 000 partiklar per cm3 vid minimiutspädningen. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.1

PM-antalsanalysatorsystemet ska avlägsna > 99 % av ≥ 30 nm tetrakontanpartiklar (CH3(CH2)38CH3) med en inloppskoncentration på ≥ 10 000 partiklar per cm3 vid minimiutspädningen.

| A.2.2.5.4.2 | PM-antalsanalysatorn ska dessutom uppnå en effektivitet på > 99 % i fråga om borttagning av polydispersiv alkan (dekan eller högre) eller smärgelolja med räknad mediandiameter > 50 nm och en inloppskoncentration på ≥ 5 × 106 partiklar per cm3 vid minimiutspädningen (motsvarande massa > 1 mg/m3). |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.2

PM-antalsanalysatorn ska dessutom uppnå en effektivitet på > 99 % i fråga om borttagning av polydispersiv alkan (dekan eller högre) eller smärgelolja med räknad mediandiameter > 50 nm och en inloppskoncentration på ≥ 5 × 106 partiklar per cm3 vid minimiutspädningen (motsvarande massa > 1 mg/m3).

| A.2.2.5.4.3 | Effektiviteten vid borttagning av flyktiga partiklar med tetrakontan och/eller polydispersiv alkan eller olja behöver endast visas en gång per PEMS-familj. En PEMS-familj betraktas som en grupp instrument med samma analysatorer, provkonditionering, termisk konditionering och programvarukompensationsalgoritmer. Instrumenttillverkaren ska ange intervall för underhåll eller utbyte som säkerställer att borttagningseffektiviteten inte sjunker till ett värde under de tekniska kraven. Om instrumenttillverkaren inte tillhandahåller sådan information ska effektiviteten vid borttagning av flyktiga partiklar kontrolleras årligen för varje instrument. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.3

Effektiviteten vid borttagning av flyktiga partiklar med tetrakontan och/eller polydispersiv alkan eller olja behöver endast visas en gång per PEMS-familj. En PEMS-familj betraktas som en grupp instrument med samma analysatorer, provkonditionering, termisk konditionering och programvarukompensationsalgoritmer. Instrumenttillverkaren ska ange intervall för underhåll eller utbyte som säkerställer att borttagningseffektiviteten inte sjunker till ett värde under de tekniska kraven. Om instrumenttillverkaren inte tillhandahåller sådan information ska effektiviteten vid borttagning av flyktiga partiklar kontrolleras årligen för varje instrument.

| A.2.3 | Hjälputrustning |
| --- | --- |

A.2.3

Hjälputrustning

| A.2.3.1 | Avgasflödesmätarens anslutning till avgasröret
  Installationen av avgasflödesmätaren får inte öka mottrycket med mer än det värde som rekommenderas av motortillverkaren eller öka avgasrörets längd med mer än 2 m. Liksom för alla komponenter i PEMS-utrustningen ska installationen av avgasflödesmätaren uppfylla lokala trafiksäkerhetsbestämmelser och försäkringskrav. |
| --- | --- |

A.2.3.1

Avgasflödesmätarens anslutning till avgasröret

Installationen av avgasflödesmätaren får inte öka mottrycket med mer än det värde som rekommenderas av motortillverkaren eller öka avgasrörets längd med mer än 2 m. Liksom för alla komponenter i PEMS-utrustningen ska installationen av avgasflödesmätaren uppfylla lokala trafiksäkerhetsbestämmelser och försäkringskrav.

| A.2.3.2 | PEMS-utrustningens placering och monteringsutrustning
  PEMS-utrustningen ska installeras enligt anvisningarna i punkt A.1.2.4 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

A.2.3.2

PEMS-utrustningens placering och monteringsutrustning

PEMS-utrustningen ska installeras enligt anvisningarna i punkt A.1.2.4 i tillägg 1 till denna bilaga.

| A.2.3.3 | Elektrisk ström
  PEMS-utrustningen ska drivas enligt den metod för strömförsörjning som beskrivs i punkt 4.6.6 i denna bilaga. |
| --- | --- |

A.2.3.3

Elektrisk ström

PEMS-utrustningen ska drivas enligt den metod för strömförsörjning som beskrivs i punkt 4.6.6 i denna bilaga.

---

(*1)  Anges i ett senare skede.

*1

---

Bilaga 8 - Tillägg 3

Kalibrering av bärbar mätutrustning

A.3.1

Kalibrering och kontroll av utrustning

A.3.1.1

PEMS-utrustningens gasanalysatorer ska kalibreras med gaser som uppfyller kraven i punkt 9.3.3 i bilaga 4.

A.3.1.2

Läckageprovningar av PEMS-utrustningen ska utföras i enlighet med de krav som anges i punkt 9.3.4 i bilaga 4.

A.3.1.3

Kontrollen av svarstiden hos PEMS-utrustningens analyssystem ska utföras i enlighet med de krav som anges i punkt 9.3.5 i bilaga 4.

A.3.1.4

Kalibrering och verifiering av PM-antalsanalysatorn

A.3.1.4.1

PEMS-läckageprovningen ska utföras i enlighet med de krav som anges i punkt 9.3.4 i bilaga 4 eller i enlighet med instrumenttillverkarens anvisningar.

A.3.1.4.2

Kontrollen av PM-antalsanalysatorns svarstid ska utföras i enlighet med kraven i punkt 9.3.5 i bilaga 4, med användning av partiklar om gaser inte kan användas.

A.3.1.4.3

Omvandlingstiden för PM-antalsanalysatorsystemet och dess provtagningsledning ska fastställas enligt punkt A.8.1.3.7 i tillägg 8 till bilaga 4. Med omvandlingstid avses tidsskillnaden mellan en förändring i koncentrationen vid referenspunkten och en systemrespons på 50 % av den slutliga avläsningen.

---

Bilaga 8 - Tillägg 4

Metod för kontroll av överensstämmelse hos ECU-vridmomentsignalen

A.4.1

Detta tillägg innehåller en översiktlig beskrivning av den metod som ska användas för att kontrollera överensstämmelsen hos ECU-vridmomentsignalen under PEMS-provning av överensstämmelse i drift.

En närmare beskrivning av det tillämpliga förfarandet ska ges av motortillverkaren och godkännas av typgodkännandemyndigheten.

A.4.2

Metoden för ”högsta vridmoment”

A.4.2.1

Metoden för ”högsta vridmoment” handlar om att visa att en punkt på referenskurvan för det högsta vridmomentet som en funktion av motorvarvtalet har nåtts under fordonets provning.

A.4.2.1.1

Om ett marknadsbränsle som deklareras i punkt 3.2.2.2.1 i del 1 i bilaga 1 till denna föreskrift används och en korrektionsfaktor för effekt enligt punkt 3.2.2.2.2 i del 1 i bilaga 1 till denna föreskrift har dokumenterats för det särskilda marknadsbränsle som används för provningen, måste ECU-vridmomentsignalen multipliceras med den inverterade korrektionsfaktorn innan kontrollen med referenskurvan för det högsta vridmomentet utförs för detta särskilda marknadsbränsle.

A.4.2.2

Om en punkt på referenskurvan för det högsta vridmomentet som en funktion av motorvarvtalet inte har nåtts under PEMS-provningen av utsläppsöverensstämmelse i drift, har tillverkaren rätt att ändra fordonets belastning och/eller provningssträckan enligt vad som krävs för att utföra den demonstrationen efter PEMS-provningen av utsläppsöverensstämmelse i drift.

---

Bilaga 9A

Omborddiagnossystem (OBD-system)

1.

Inledning

1.1

I denna bilaga fastställs funktioner i omborddiagnossystem (OBD-system) som gäller begränsning av utsläpp från motorsystem som omfattas av denna föreskrift.

2.

Allmänna krav

2.1

De allmänna kraven, inbegripet de särskilda kraven på säkerheten hos elektroniska system, ska vara de som anges i punkt 4 i bilaga 9B och de som beskrivs i punkt 2 i denna bilaga.

2.2

Krav rörande driftssekvenser och körcykler för hybridfordon och fordon med start-stopp-system

2.2.1

Driftssekvens

2.2.1.1

För fordon som använder motoravstängningsstrategier som styrs av motorstyrsystemet (t.ex. hybridbuss med motoravstängning vid tomgång) och som följs av en igångdragning av motorn, ska sekvensen (motoravstängning – igångdragning av motorn) betraktas som en del av den befintliga driftssekvensen.

2.2.1.2

Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av sådana strategier i den dokumentation som avses i punkt 3.1.3 a och 3.1.3 b i denna föreskrift.

2.2.1.3

För hybridfordon ska driftssekvensen inledas vid motorstart eller då fordonet sätts i rörelse, beroende på vilket som inträffar först.

2.2.2

Körcykel

2.2.2.1

För fordon som använder motoravstängningsstrategier som styrs av motorstyrsystemet (t.ex. hybridbuss med motoravstängning vid tomgång) och som följs av en igångdragning av motorn, ska sekvensen (motoravstängning – igångdragning av motorn) betraktas som en del av den befintliga körcykeln.

2.2.2.2

Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av sådana strategier i den dokumentation som avses i punkt 3.1.3 a och 3.1.3 b i denna föreskrift.

2.2.2.3

För hybridfordon ska körcykeln inledas vid motorstart eller då fordonet sätts i rörelse, beroende på vilket som inträffar först.

2.3

Tilläggsbestämmelser om övervakningskrav

2.3.1

Som ett alternativ till den övervakare som anges i rad d i tabellen i punkt 7 i tillägg 3 till bilaga 9B till denna föreskrift får tillverkaren välja att uppfylla de bestämmelser som anges i punkterna 2.3.1.1–2.3.1.2.1 i denna bilaga.

2.3.1.1

Tillverkaren ska till typgodkännandemyndigheten lämna en analys av de långsiktiga effekter på det utsläppsbegränsande systemet som felfungerande bränsleinsprutare (t.ex. igensatta eller nedsmutsade insprutare) kan leda till, även om OBD-gränsvärdena inte överskrids på grund av dessa felfunktioner.

2.3.1.2

Efter den tidsfrist som anges i punkt 4.10.7 i denna föreskrift ska tillverkaren till typgodkännandemyndigheten lämna en plan för de övervakningstekniker som tillverkaren avser att använda utöver de som krävs i tillägg 3 till bilaga 9B för att diagnostisera de effekter som avses i punkt 2.3.1.1.

2.3.1.2.1

När myndigheten har godkänt denna plan ska tillverkaren införa dessa tekniker i OBD-systemet för att få ett typgodkännande.

2.3.2

Övervakningskrav avseende anordningar för efterbehandling av partikelformiga avgaser

2.3.2.1

Prestandan hos anordningen för efterbehandling av partikelformiga avgaser, inklusive processerna för filtrering och kontinuerlig regenerering, ska övervakas med beaktande av det OBD-gränsvärde som anges i tabell 1.

2.3.2.2

Fram till det datum som anges i punkt 13.2.3 i denna föreskrift för nya typgodkännanden och punkt 13.3.3 för nya registreringar, och om ett väggflödesdieselpartikelfilter (DPF) används, kan tillverkaren välja att tillämpa de övervakningskrav för prestanda som anges i tillägg 8 till bilaga 9B i stället för kraven i punkt 2.3.2.1, om tillverkaren med hjälp av teknisk dokumentation kan visa att det vid försämring finns ett positivt samband mellan förlusten av filtreringseffektivitet och förlusten av tryckfall (”deltatryck”) över dieselpartikelfiltret under de driftsförhållanden för motorn som anges i den provning som beskrivs i tillägg 8 till bilaga 9B.

2.4

Alternativt godkännande

2.4.1

För fordon av kategorierna M2 och N1, för fordon av kategorierna M1 och N2 med en högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last på högst 7,5 ton, och för fordon av kategori M3 klass I, klass II och klasserna A och B (1) med en tillåten vikt på högst 7,5 ton ska, på tillverkarens begäran, överensstämmelse med kraven i bilaga 11 till ändringsserie 07 till FN-föreskrift nr 83 eller överensstämmelse med kraven i bilaga C5 till FN-föreskrift nr 154 anses vara likvärdig med överensstämmelse med denna bilaga, i enlighet med följande likvärdigheter.

2.4.1.1

OBD-standarden ”Interimgränsvärden för omborddiagnossystemet” i tabell A11/3 i bilaga 11 till ändringsserie 07 till föreskrift nr 83 ska anses motsvara bokstav A i tabell 1 i bilaga 3 till denna föreskrift.

2.4.1.2

OBD-standarden ”Preliminära gränsvärden för omborddiagnossystemet” i tabell A11/2 i bilaga 11 till ändringsserie 07 till föreskrift nr 83 ska anses motsvara bokstav B i tabell 1 i bilaga 3 till denna föreskrift.

2.4.1.3

OBD-standarden ”Slutliga gränsvärden för omborddiagnossystemet” i tabell A11/1 i bilaga 11 till ändringsserie 07 till FN-föreskrift nr 83 ska anses motsvara bokstäverna C och D i tabell 1 i bilaga 3 till denna föreskrift.

2.4.1.4

OBD-standarden ”OBD-tröskelvärden” i tabell 4A i FN-föreskrift nr 154 ska anses motsvara bokstav E i tabell 1 i bilaga 3 till denna föreskrift.

2.4.1.5

Särskilda krav för alternativt godkännande

2.4.1.5.1

Om ett sådant alternativt godkännande används ska informationen avseende OBD-system i punkt 3.2.12.2.7 i del 2 i bilaga 1 ersättas med informationen i punkt 3.2.12.2.7 i bilaga 1 i ändringsserie 07 till FN-föreskrift nr 83 eller med informationen i punkt 3.2.12.2.7 i bilaga A1 till föreskrift nr 154.

2.4.1.5.2

De likvärdigheter som anges i punkt 2.4.1 ska tillämpas på följande sätt:

2.4.1.5.2.1

De OBD-gränsvärden och tidpunkter som anges i tabell 1 i bilaga 3 till denna föreskrift och som är relevanta för den bokstav för vilken typgodkännandet söks ska tillämpas.

2.4.1.5.2.2

De krav avseende begränsning av NOx-utsläpp som anges i punkterna 2.1.2.2.1–2.1.2.2.4 i bilaga 11 ska tillämpas.

2.4.2

En tillverkare får inte använda alternativa bestämmelser i den här punkten för fler än 500 motorer per år.

2.4.3

Typgodkännandemyndigheten ska informera övriga parter i överenskommelsen om omständigheterna för varje typgodkännande som beviljas enligt [punkt 2.4.1 och] punkt 2.4.2.

2.5

OBD-systemet omfattas av de krav för produktionsöverensstämmelse som anges i punkt 8.4 i denna föreskrift.

Om typgodkännandemyndigheten beslutar att en kontroll av produktionsöverensstämmelsen hos OBD-systemet är nödvändig ska kontrollen utföras i enlighet med de krav som anges i punkt 8.4 till denna föreskrift.

3.

Prestandakrav

3.1

Prestandakraven ska vara de som anges i punkt 5 i bilaga 9B.

3.2

OBD-gränsvärden

3.2.1

De OBD-gränsvärden som är tillämpliga på OBD-systemet är de som anges i raden ”allmänna krav” i tabell 1 för motorer med kompressionständning och i tabell 2 för gasdrivna motorer och motorer med gnisttändning.

3.2.2

Tabell 1

OBD-gränsvärden (motorer med kompressionständning)

| | Gränsvärde i mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | PM massa |
| Infasningsperiod | 1 500 | 25 |
| Allmänna krav | 1 200 | 25 |

Gränsvärde i mg/kWh

NOx

PM massa

Infasningsperiod

1 500

25

Allmänna krav

1 200

25

Tabell 2

OBD-gränsvärden (motorer med gnisttändning)

| | Gränsvärde i mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | CO (2) |
| Infasningsperiod | 1 500 | 7 500 |
| Allmänna krav | 1 200 | 7 500 |

Gränsvärde i mg/kWh

NOx

CO (2)

Infasningsperiod

1 500

7 500

Allmänna krav

1 200

7 500

4.

Demonstrationskrav

4.1

Demonstrationskraven och provningsförfarandena ska vara de som anges i punkterna 6 och 7 i bilaga 9B.

5.

Dokumentationskrav

5.1

Dokumentationskraven ska vara de som anges i punkt 8 i bilaga 9B.

6.

Kraven i denna punkt ska gälla övervakare för OBD-system i enlighet med bestämmelserna i bilaga 9C.

6.1

Tekniska krav

6.1.1

De tekniska kraven för bedömning av OBD-systemens prestanda i drift, inklusive krav på kommunikationsprotokoll, täljare, nämnare och deras stegvisa ändring ska vara de som anges i bilaga 9C.

6.1.2

IUPRm = täljarem / nämnarem

där

| | ”täljarem” avser täljaren för en viss övervakare m och är en räknare som anger antalet gånger ett fordon har använts på ett sådant sätt att alla övervakningsförhållanden som är nödvändiga för att konstatera en felfunktion har påträffats,
  och |
| --- | --- |

”täljarem” avser täljaren för en viss övervakare m och är en räknare som anger antalet gånger ett fordon har använts på ett sådant sätt att alla övervakningsförhållanden som är nödvändiga för att konstatera en felfunktion har påträffats,

och

| | ”nämnarem” avser nämnaren för en viss övervakare m och är en räknare som anger det antal körcykler för fordonet som är relevanta för den övervakaren (eller ”i vilka händelser inträffar som är relevanta för den övervakaren ”). |
| --- | --- |

”nämnarem” avser nämnaren för en viss övervakare m och är en räknare som anger det antal körcykler för fordonet som är relevanta för den övervakaren (eller ”i vilka händelser inträffar som är relevanta för den övervakaren ”).

6.1.3

IUPRg = täljareg / nämnareg

där

| | ”täljareg” avser täljaren för en grupp g av övervakare och är det faktiska värdet (täljarem) för en viss övervakare m som har den lägsta prestandakvoten i drift enligt definitionen i punkt 6.1.2 av alla övervakare inom gruppen g av övervakare ombord på ett visst fordon,
  och |
| --- | --- |

”täljareg” avser täljaren för en grupp g av övervakare och är det faktiska värdet (täljarem) för en viss övervakare m som har den lägsta prestandakvoten i drift enligt definitionen i punkt 6.1.2 av alla övervakare inom gruppen g av övervakare ombord på ett visst fordon,

och

| | ”nämnareg” avser nämnaren för en grupp g av övervakare och är det faktiska värdet (nämnarem) för en viss övervakare m som har den lägsta prestandakvoten i drift enligt definitionen i punkt 6.1.2 av alla övervakare inom gruppen g av övervakare ombord på ett visst fordon. |
| --- | --- |

”nämnareg” avser nämnaren för en grupp g av övervakare och är det faktiska värdet (nämnarem) för en viss övervakare m som har den lägsta prestandakvoten i drift enligt definitionen i punkt 6.1.2 av alla övervakare inom gruppen g av övervakare ombord på ett visst fordon.

6.2

Minsta prestandakvot i drift

6.2.1

Prestandakvoten i drift IUPRm för en övervakare m i OBD-systemet enligt definitionen i punkt 5 i bilaga 9C ska vara högre än eller lika med den minsta prestandakvot IUPRm(min) som är tillämplig för övervakaren m under motorns livslängd enligt specifikationerna i punkt 5.4 i denna föreskrift.

6.2.2

Värdet för minsta prestandakvot i drift IUPR(min) är 0,1 för alla övervakare.

6.2.3

Kravet i punkt 6.2.1 ska anses vara uppfyllt om följande villkor är uppfyllda för alla grupper av övervakare g:

6.2.3.1

Medelvärdet
  Image 219
  av IUPRg-värdena för alla fordon utrustade med motorer som tillhör den berörda OBD-motorfamiljen är lika med eller högre än IUPR(min).

6.2.3.2

Över 50 % av alla motorer som omfattas av punkt 6.2.3.1 har ett IUPRg som är lika med eller högre än IUPR(min).

6.3

Dokumentationskrav

6.3.1

| a) | De kriterier som använts för stegvis ändring av täljaren och nämnaren. |
| --- | --- |

a)

De kriterier som använts för stegvis ändring av täljaren och nämnaren.

| b) | Eventuella kriterier för att avaktivera den stegvisa ändringen av täljaren eller nämnaren. |
| --- | --- |

b)

Eventuella kriterier för att avaktivera den stegvisa ändringen av täljaren eller nämnaren.

6.3.1.1

Kriterier för avaktivering av den stegvisa ändringen av den allmänna nämnaren ska läggas till den dokumentation som avses i punkt 6.3.1.

6.4

Försäkran om överensstämmelse för OBD-prestanda i drift

6.4.1

I ansökan om typgodkännande ska tillverkaren lämna en försäkran om överensstämmelse för OBD-prestanda i drift enligt den mall som anges i tillägg 2 till denna bilaga. Förutom denna försäkran ska överensstämmelse med kraven i punkt 6.1 kontrolleras genom de kompletterande bedömningsregler som specificeras i punkt 6.5.

6.4.2

Den försäkran som avses i punkt 6.4.1 ska bifogas den dokumentation rörande OBD-motorfamiljen som krävs i punkterna 5 och 6.3 i denna bilaga.

6.4.3

Tillverkaren ska föra ett register över alla provningsuppgifter, analyser avseende teknik och tillverkning samt annan information som ligger till grund för försäkran om överensstämmelse för OBD-prestanda i drift. Tillverkaren ska på begäran göra denna information tillgänglig för typgodkännandemyndigheten.

6.4.4

Under den infasningsperiod som anges i punkt 4.10.7 i denna föreskrift ska tillverkaren medges undantag från kravet på att lämna den försäkran som avses i punkt 6.4.1.

6.5

Bedömning av prestanda i drift

6.5.1

Demonstrationen av OBD-prestandan i drift och överensstämmelse med punkt 6.2.3 i denna bilaga ska minst uppfylla det förfarande som anges i tillägg 1 till denna bilaga.

6.5.2

De nationella myndigheterna och deras ombud kan vidta ytterligare provningar för att kontrollera överensstämmelse med punkt 6.2.3 i denna bilaga.

6.5.2.1

För att visa bristande överensstämmelse med kraven i punkt 6.2.3 i denna bilaga, baserad på bestämmelserna i punkt 6.5.2 i denna bilaga, måste myndigheterna visa att bristande överensstämmelse med minst ett av kraven i punkt 6.2.3 i denna bilaga föreligger med en statistik konfidensnivå på 95 % på grundval av ett prov bestående av minst 30 fordon.

6.5.2.2

Tillverkaren ska ha möjlighet att fastställa överensstämmelse med de krav i punkt 6.2.3 i denna bilaga för vilka bristande överensstämmelse visades enligt punkt 6.5.2.1 i denna bilaga genom användning av en provning baserad på ett prov bestående av minst 30 fordon, med en högre statistisk konfidensnivå än den provning som avses i punkt 6.5.2.1.

6.5.2.3

För provningar som utförs enligt punkterna 6.5.2.1 och 6.5.2.2 måste både myndigheterna och tillverkarna lämna relevanta detaljerade uppgifter, såsom uppgifter som avser urvalet av fordon, till den andra parten.

6.5.3

Om bristande överensstämmelse med kraven i punkt 6.2.3 i denna bilaga fastställs enligt punkterna 6.5.1 eller 6.5.2 i denna bilaga ska korrigerande åtgärder enligt punkt 9.3 i denna föreskrift vidtas.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2 – www.unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

(2)  De övergångsbestämmelser som avser införandet av OBD-gränsvärden för kolmonoxid anges i punkterna 13.2.2 och 13.3.2 i denna förskrift.

2

---

Bilaga 9A - Tillägg 1

Bedömning av OBD-systemets prestanda i drift

A.1.1

Allmänt

A.1.1.1

I detta tillägg fastställs förfarandet för demonstration av OBD-systemets prestanda i drift med avseende på bestämmelserna i punkt 6 i denna bilaga.

A.1.2

Förfarande för demonstration av OBD-prestanda i drift

A.1.2.1

En motorfamiljs OBD-prestanda i drift ska demonstreras av tillverkaren för den typgodkännandemyndighet som beviljade typgodkännandet för de berörda fordonen eller motorerna. Demonstrationen ska omfatta OBD-prestandan i drift hos alla OBD-motorfamiljer inom den motorfamilj som bedömningen gäller (figur 1).

Figur 1

Figur 1

Två OBD-motorfamiljer inom en motorfamilj

Två OBD-motorfamiljer inom en motorfamilj

Image 220

| A.1.2.1.1 | Demonstrationen av OBD-prestandan i drift ska organiseras och utföras av tillverkaren i nära samarbete med typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

A.1.2.1.1

Demonstrationen av OBD-prestandan i drift ska organiseras och utföras av tillverkaren i nära samarbete med typgodkännandemyndigheten.

| A.1.2.1.2 | Tillverkaren kan i demonstrationen av överensstämmelse använda relevanta delar som användes för att demonstrera överensstämmelsen för en OBD-motorfamilj inom en annan motorfamilj, förutsatt att denna tidigare demonstration ägde rum senast två år före den aktuella demonstrationen (figur 2). |
| --- | --- |

A.1.2.1.2

Tillverkaren kan i demonstrationen av överensstämmelse använda relevanta delar som användes för att demonstrera överensstämmelsen för en OBD-motorfamilj inom en annan motorfamilj, förutsatt att denna tidigare demonstration ägde rum senast två år före den aktuella demonstrationen (figur 2).

| A.1.2.1.2.1 | En tillverkare får dock inte använda dessa delar för att demonstrera överensstämmelse för en tredje eller senare motorfamilj om inte var och en av dessa demonstrationer äger rum senast två år efter den första gången delarna används i en demonstration av överensstämmelse. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1

En tillverkare får dock inte använda dessa delar för att demonstrera överensstämmelse för en tredje eller senare motorfamilj om inte var och en av dessa demonstrationer äger rum senast två år efter den första gången delarna används i en demonstration av överensstämmelse.

Figur 2

Figur 2

Tidigare demonstrerad överensstämmelse för en OBD-motorfamilj

Tidigare demonstrerad överensstämmelse för en OBD-motorfamilj

Image 221

| A.1.2.2 | Demonstrationen av OBD-prestandan i drift ska utföras samtidigt och med samma intervall som den demonstration av överensstämmelse i drift som anges i bilaga 8. |
| --- | --- |

A.1.2.2

Demonstrationen av OBD-prestandan i drift ska utföras samtidigt och med samma intervall som den demonstration av överensstämmelse i drift som anges i bilaga 8.

| A.1.2.3 | Tillverkaren ska rapportera den ursprungliga tidsplanen och provtagningsplanen för överensstämmelseprovning till typgodkännandemyndigheten vid det ursprungliga typgodkännandet av en ny motorfamilj. |
| --- | --- |

A.1.2.3

Tillverkaren ska rapportera den ursprungliga tidsplanen och provtagningsplanen för överensstämmelseprovning till typgodkännandemyndigheten vid det ursprungliga typgodkännandet av en ny motorfamilj.

| A.1.2.4 | Fordonstyper som saknar ett kommunikationsgränssnitt som medger insamling av nödvändiga prestandauppgifter i drift enligt bilaga 9C, med otillräckliga uppgifter eller med ett dataprotokoll som inte är standardiserat, ska anses vara icke överensstämmande. |
| --- | --- |

A.1.2.4

Fordonstyper som saknar ett kommunikationsgränssnitt som medger insamling av nödvändiga prestandauppgifter i drift enligt bilaga 9C, med otillräckliga uppgifter eller med ett dataprotokoll som inte är standardiserat, ska anses vara icke överensstämmande.

| A.1.2.4.1 | Enskilda fordon med mekaniska eller elektriska fel som förhindrar insamlingen av de nödvändiga prestandauppgifterna i drift enligt bilaga 9C ska uteslutas från överensstämmelseprovningsundersökningen och fordonstypen ska inte anses vara icke överensstämmande om inte det antal fordon som uppfyller provtagningskraven som kan hittas för att undersökningen ska kunna utföras korrekt är otillräckligt. |
| --- | --- |

A.1.2.4.1

Enskilda fordon med mekaniska eller elektriska fel som förhindrar insamlingen av de nödvändiga prestandauppgifterna i drift enligt bilaga 9C ska uteslutas från överensstämmelseprovningsundersökningen och fordonstypen ska inte anses vara icke överensstämmande om inte det antal fordon som uppfyller provtagningskraven som kan hittas för att undersökningen ska kunna utföras korrekt är otillräckligt.

| A.1.2.5 | Motor- eller fordonstyper där insamlingen av uppgifter om prestanda i drift påverkar OBD-övervakningens prestanda ska anses vara icke överensstämmande. |
| --- | --- |

A.1.2.5

Motor- eller fordonstyper där insamlingen av uppgifter om prestanda i drift påverkar OBD-övervakningens prestanda ska anses vara icke överensstämmande.

| A.1.3 | Uppgifter om OBD-prestanda i drift |
| --- | --- |

A.1.3

Uppgifter om OBD-prestanda i drift

| A.1.3.1 | De uppgifter om OBD-prestanda i drift som ska beaktas vid bedömningen av överensstämmelsen hos en OBD-motorfamilj ska vara de som registrerats av OBD-systemet enligt punkt 6 i bilaga 9C och görs tillgängliga enligt punkt 7 i den bilagan. |
| --- | --- |

A.1.3.1

De uppgifter om OBD-prestanda i drift som ska beaktas vid bedömningen av överensstämmelsen hos en OBD-motorfamilj ska vara de som registrerats av OBD-systemet enligt punkt 6 i bilaga 9C och görs tillgängliga enligt punkt 7 i den bilagan.

| A.1.4 | Val av motor eller fordon |
| --- | --- |

A.1.4

Val av motor eller fordon

| A.1.4.1 | Val av motor |
| --- | --- |

A.1.4.1

Val av motor

| A.1.4.1.1 | Om en OBD-motorfamilj används i flera motorfamiljer (figur 2) ska motorer från var och en av dessa motorfamiljer väljas av tillverkaren för demonstration av den OBD-motorfamiljens prestanda i drift. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1

Om en OBD-motorfamilj används i flera motorfamiljer (figur 2) ska motorer från var och en av dessa motorfamiljer väljas av tillverkaren för demonstration av den OBD-motorfamiljens prestanda i drift.

| A.1.4.1.2 | Alla motorer i en viss OBD-motorfamilj kan inkluderas i samma demonstration, även om de övervakningssystem som de är utrustade med tillhör olika generationer eller har olika förändringsstatus. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2

Alla motorer i en viss OBD-motorfamilj kan inkluderas i samma demonstration, även om de övervakningssystem som de är utrustade med tillhör olika generationer eller har olika förändringsstatus.

| A.1.4.2 | Val av fordon |
| --- | --- |

A.1.4.2

Val av fordon

| A.1.4.2.1 | Fordonssegment |
| --- | --- |

A.1.4.2.1

Fordonssegment

| A.1.4.2.1.1 | För klassificeringen av de fordon som omfattas av demonstrationen ska följande sex fordonssegment beaktas:


  a) | För fordon av klass N: långdistansfordon, distributionsfordon och andra fordon, t.ex. byggfordon. |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1

För klassificeringen av de fordon som omfattas av demonstrationen ska följande sex fordonssegment beaktas:

a)

För fordon av klass N: långdistansfordon, distributionsfordon och andra fordon, t.ex. byggfordon.

| b) | För fordon av klass M: långfärds- och landsvägsbussar, stadsbussar och andra fordon, t.ex. M1-fordon. |
| --- | --- |

b)

För fordon av klass M: långfärds- och landsvägsbussar, stadsbussar och andra fordon, t.ex. M1-fordon.

| A.1.4.2.1.2 | Fordonen ska om möjligt väljas från varje segment i en undersökning. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2

Fordonen ska om möjligt väljas från varje segment i en undersökning.

| A.1.4.2.1.3 | Det ska finnas minst 15 fordon per segment. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3

Det ska finnas minst 15 fordon per segment.

| A.1.4.2.1.4 | Om en OBD-motorfamilj används i flera motorfamiljer (figur 2) ska antalet motorer från var och en av dessa motorfamiljer inom ett fordonssegment vara så representativt som möjligt i förhållande till dess volymandel, med avseende på sålda fordon och fordon i drift, i det fordonssegmentet. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4

Om en OBD-motorfamilj används i flera motorfamiljer (figur 2) ska antalet motorer från var och en av dessa motorfamiljer inom ett fordonssegment vara så representativt som möjligt i förhållande till dess volymandel, med avseende på sålda fordon och fordon i drift, i det fordonssegmentet.

| A.1.4.2.2 | Kvalificering av fordon |
| --- | --- |

A.1.4.2.2

Kvalificering av fordon

| A.1.4.2.2.1 | De motorer som väljs ska vara monterade i fordon som är registrerade och används i ett land tillhörande en part i överenskommelsen. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1

De motorer som väljs ska vara monterade i fordon som är registrerade och används i ett land tillhörande en part i överenskommelsen.

| A.1.4.2.2.2 | Varje utvalt fordon ska ha en underhållsrapport som visar att fordonet har genomgått korrekt underhåll och service i enlighet med tillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2

Varje utvalt fordon ska ha en underhållsrapport som visar att fordonet har genomgått korrekt underhåll och service i enlighet med tillverkarens rekommendationer.

| A.1.4.2.2.3 | Kontroll av att OBD-systemet fungerar korrekt ska utföras. Eventuella felindikationer som är relevanta för själva OBD-systemet och som är lagrade i OBD-minnet ska lagras och de reparationer som krävs ska utföras. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3

Kontroll av att OBD-systemet fungerar korrekt ska utföras. Eventuella felindikationer som är relevanta för själva OBD-systemet och som är lagrade i OBD-minnet ska lagras och de reparationer som krävs ska utföras.

| A.1.4.2.2.4 | Motorn och fordonet får inte förete några tecken på felaktig användning, t.ex. överbelastning, fel bränsle eller någon annan form av felanvändning, eller andra faktorer, t.ex. manipulering, som kan påverka OBD-prestandan. OBD-systemets felkoder och den information om körtimmar som lagras i datorn ska höra till de belägg som beaktas för att fastställa om fordonet har utsatts för felaktig användning eller på annat sätt saknar det som krävs för att kunna inkluderas i undersökningen. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4

Motorn och fordonet får inte förete några tecken på felaktig användning, t.ex. överbelastning, fel bränsle eller någon annan form av felanvändning, eller andra faktorer, t.ex. manipulering, som kan påverka OBD-prestandan. OBD-systemets felkoder och den information om körtimmar som lagras i datorn ska höra till de belägg som beaktas för att fastställa om fordonet har utsatts för felaktig användning eller på annat sätt saknar det som krävs för att kunna inkluderas i undersökningen.

| A.1.4.2.2.5 | Alla komponenter i fordonets utsläppsbegränsande system och OBD-system ska överensstämma med dem som anges i de tillämpliga typgodkännandedokumenten. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5

Alla komponenter i fordonets utsläppsbegränsande system och OBD-system ska överensstämma med dem som anges i de tillämpliga typgodkännandedokumenten.

| A.1.5 | Prestandaundersökningar i drift |
| --- | --- |

A.1.5

Prestandaundersökningar i drift

| A.1.5.1 | Insamling av prestandauppgifter i drift |
| --- | --- |

A.1.5.1

Insamling av prestandauppgifter i drift

| A.1.5.1.1 | Tillverkaren ska i enlighet med bestämmelserna i punkt A.1.6 hämta följande information från OBD-systemet för varje fordon i undersökningen:


  a) | Fordonets identifieringsnummer (VIN). |
| --- | --- | --- |

A.1.5.1.1

Tillverkaren ska i enlighet med bestämmelserna i punkt A.1.6 hämta följande information från OBD-systemet för varje fordon i undersökningen:

a)

Fordonets identifieringsnummer (VIN).

| b) | Täljareng och nämnareng för varje grupp av övervakare som registrerats av systemet i enlighet med kraven i punkt 6 i bilaga 9C. |
| --- | --- |

b)

Täljareng och nämnareng för varje grupp av övervakare som registrerats av systemet i enlighet med kraven i punkt 6 i bilaga 9C.

| c) | Den allmänna nämnaren. |
| --- | --- |

c)

Den allmänna nämnaren.

| d) | Tändcykelräknarens värde. |
| --- | --- |

d)

Tändcykelräknarens värde.

| e) | Totalt antal motordriftstimmar. |
| --- | --- |

e)

Totalt antal motordriftstimmar.

| A.1.5.1.2 | Resultaten för gruppen av övervakare under utvärdering ska inte beaktas om ett minimivärde på 25 för dess nämnare inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

A.1.5.1.2

Resultaten för gruppen av övervakare under utvärdering ska inte beaktas om ett minimivärde på 25 för dess nämnare inte har uppnåtts.

| A.1.5.2 | Bedömning av prestanda i drift |
| --- | --- |

A.1.5.2

Bedömning av prestanda i drift

| A.1.5.2.1 | Den faktiska prestandakvoten per grupp av övervakare för en enskild motor (IUPRg) ska beräknas utifrån den täljareg och nämnareg som hämtats från OBD-systemet i det fordonet. |
| --- | --- |

A.1.5.2.1

Den faktiska prestandakvoten per grupp av övervakare för en enskild motor (IUPRg) ska beräknas utifrån den täljareg och nämnareg som hämtats från OBD-systemet i det fordonet.

| A.1.5.2.2 | Bedömningen av OBD-motorfamiljens prestanda i drift i enlighet med kraven i punkt 6.5.1 i denna bilaga ska göras för varje grupp av övervakare inom den berörda OBD-motorfamiljen i ett fordonssegment. |
| --- | --- |

A.1.5.2.2

Bedömningen av OBD-motorfamiljens prestanda i drift i enlighet med kraven i punkt 6.5.1 i denna bilaga ska göras för varje grupp av övervakare inom den berörda OBD-motorfamiljen i ett fordonssegment.

| A.1.5.2.3 | För alla fordonssegment enligt punkt A.1.4.2.1 i detta tillägg ska OBD-prestandan i drift anses vara demonstrerad enligt punkt 6.5.1 i denna bilaga, om och endast om följande villkor är uppfyllda för en grupp g av övervakare:


  a) | Medelvärdet


  av IUPRg-värdena för det berörda provet är större än 88 % av IUPR(min), och |
| --- | --- | --- |

A.1.5.2.3

För alla fordonssegment enligt punkt A.1.4.2.1 i detta tillägg ska OBD-prestandan i drift anses vara demonstrerad enligt punkt 6.5.1 i denna bilaga, om och endast om följande villkor är uppfyllda för en grupp g av övervakare:

a)

Image 222

| b) | mer än 34 % av alla motorer i det berörda provet har ett IUPRg-värde som är högre än eller lika med IUPR(min). |
| --- | --- |

b)

mer än 34 % av alla motorer i det berörda provet har ett IUPRg-värde som är högre än eller lika med IUPR(min).

| A.1.6 | Rapport till typgodkännandemyndigheten
  Tillverkaren ska förse typgodkännandemyndigheten med en rapport om OBD-motorfamiljens prestanda i drift som innehåller följande information: |
| --- | --- |

A.1.6

Rapport till typgodkännandemyndigheten

Tillverkaren ska förse typgodkännandemyndigheten med en rapport om OBD-motorfamiljens prestanda i drift som innehåller följande information:

| A.1.6.1 | En förteckning över motorfamiljerna inom den berörda OBD-motorfamiljen (figur 1). |
| --- | --- |

A.1.6.1

En förteckning över motorfamiljerna inom den berörda OBD-motorfamiljen (figur 1).

| A.1.6.2 | Följande information avseende de fordon som omfattas av demonstrationen:


  a) | Totalt antal fordon som omfattas av demonstrationen. |
| --- | --- | --- |

A.1.6.2

Följande information avseende de fordon som omfattas av demonstrationen:

a)

Totalt antal fordon som omfattas av demonstrationen.

| b) | Antal och typ av fordonssegment. |
| --- | --- |

b)

Antal och typ av fordonssegment.

| c) | Fordonets identifieringsnummer och en kortfattad beskrivning (typ-variant-version) av varje fordon. |
| --- | --- |

c)

Fordonets identifieringsnummer och en kortfattad beskrivning (typ-variant-version) av varje fordon.

| A.1.6.3 | Information om prestanda i drift för varje fordon:


  a) | Täljareg, nämnareg och prestandakvoten under drift (IUPRg) för varje grupp av övervakare. |
| --- | --- | --- |

A.1.6.3

Information om prestanda i drift för varje fordon:

a)

Täljareg, nämnareg och prestandakvoten under drift (IUPRg) för varje grupp av övervakare.

| b) | Den allmänna nämnaren, tändcykelräknarens värde och det totala antalet driftstimmar. |
| --- | --- |

b)

Den allmänna nämnaren, tändcykelräknarens värde och det totala antalet driftstimmar.

| A.1.6.4 | Resultaten av prestandastatistiken i drift för varje grupp av övervakare:


  a) | Genomsnittsvärdet


  för provets IUPRg-värden. |
| --- | --- | --- |

A.1.6.4

Resultaten av prestandastatistiken i drift för varje grupp av övervakare:

a)

Image 223

| b) | Det antal och den andel motorer i provet som har ett IUPRg-värde som är lika med eller högre än IUPRm(min). |
| --- | --- |

b)

Det antal och den andel motorer i provet som har ett IUPRg-värde som är lika med eller högre än IUPRm(min).

---

Bilaga 9A - Tillägg 2

Mall för försäkran om överensstämmelse avseende OBD-prestanda i drift

”(Tillverkarens namn) intygar att motorerna i denna OBD-motorfamilj har konstruerats och tillverkats på ett sätt som innebär att de uppfyller alla krav i punkterna 6.1 och 6.2 i bilaga 9A.

(Tillverkarens namn) avger denna försäkran i god tro, efter att ha utfört en passande teknisk utvärdering av OBD-prestandan i drift för motorerna i OBD-motorfamiljen inom det tillämpliga området av drifts- och omgivningsförhållanden.”

[datum]

---

Bilaga 9B

Tekniska krav på omborddiagnossystem (OBD)

| 1. | Inledning
  I denna bilaga fastställs de tekniska kraven för omborddiagnossystem (OBD-system) som gäller begränsning av utsläpp från motorsystem som omfattas av denna föreskrift.
  Denna bilaga baseras på den världsharmoniserade globala tekniska föreskriften för OBD (gtr) nr 5. |
| --- | --- |

1.

I denna bilaga fastställs de tekniska kraven för omborddiagnossystem (OBD-system) som gäller begränsning av utsläpp från motorsystem som omfattas av denna föreskrift.

Denna bilaga baseras på den världsharmoniserade globala tekniska föreskriften för OBD (gtr) nr 5.

| 2. | Reserverad (1) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Definitioner |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | varningssystem: system ombord på fordonet som underrättar fordonets förare eller annan berörd person om att OBD-systemet har upptäckt en felfunktion. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | kalibreringskontrolltal: tal som beräknas och rapporteras av motorsystemet för att kontrollera kalibreringens eller programvarans integritet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | komponentövervakning: övervakning av insignalkomponenter med avseende på fel i elektriska kretsar och rationalitetsfel samt övervakning av utsignalkomponenter med avseende på fel i elektriska kretsar och funktionsfel. Den avser komponenter som är elektriskt anslutna till motorsystemets styrdon. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | bekräftad och aktiv DTC: en DTC som lagras under den tid då OBD-systemet konstaterar att en felfunktion föreligger. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | kontinuerlig felindikation: det att felfunktionsindikatorn visar en fast indikering från den tidpunkt då nyckeln vrids till läge på (körning) och motorn startas (tändning på – motor på) eller fordonet sätts i rörelse, beroende på vilket som inträffar först, och släcks när nyckeln vrids till läge av. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | brist: en OBD-övervakningsstrategi eller annan OBD-egenskap som inte uppfyller alla detaljerade krav i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | fel i en elektrisk krets: felfunktion (t.ex. ej sluten krets eller kortslutning) som leder till att den uppmätta signalen (spänning, ström, frekvens e.d.) ligger utanför det intervall där sensorns överföringsfunktioner är konstruerade att fungera. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | OBD-familj med avseende på utsläpp: en tillverkares gruppering av motorsystem med gemensamma metoder för övervakning eller diagnos av utsläppsrelaterade felfunktioner. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | övervakning av utsläppsgränsvärden: övervakning av felfunktion som leder till att OBD-gränsvärdena överskrids, och som består av antingen det ena eller båda av följande:


  a) | direkt mätning av utsläpp med en eller flera utsläppssensorer i avgasröret och en modell för att korrelera de direkta utsläppen med den tillämpliga provningscykelns specifika utsläpp, |
| --- | --- | --- |

3.9

a)

direkt mätning av utsläpp med en eller flera utsläppssensorer i avgasröret och en modell för att korrelera de direkta utsläppen med den tillämpliga provningscykelns specifika utsläpp,

| b) | indikering av ökade utsläpp genom korrelation av datorns insignaler och utsignaler med provningscykelspecifika utsläpp. |
| --- | --- |

b)

indikering av ökade utsläpp genom korrelation av datorns insignaler och utsignaler med provningscykelspecifika utsläpp.

| 3.10 | funktionsfel: en felfunktion där en utsignalkomponent inte svarar på ett datorkommando på förväntat sätt. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion: en strategi inom motorsystemet som aktiveras till följd av en utsläppsrelaterad felfunktion. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | felindikationsstatus: kommandoläget för felindikationen, som kan vara kontinuerlig felindikation, kort felindikation, felindikation på begäran eller av. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | övervakning (se övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning och övervakning av totalt funktionsfel) |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | OBD-provningscykel: cykel under vilken ett motorsystem körs i motorprovbänk för att bestämma ett OBD-systems reaktion på närvaron av en känd försämrad komponent. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | huvudmotorsystem med avseende på OBD: ett motorsystem som har valts ut från en OBD-familj med avseende på utsläpp och för vilka de flesta elementen i OBD-konstruktionen är representativa för den familjen. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | felindikation på begäran: det att felfunktionsindikatorn visar en fast indikering som svar på en manuell begäran från förarplatsen när nyckeln är i läge på (körning) med motorn av (tändning på – motor av). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | vilande DTC: en diagnosfelkod (DTC) som lagras av OBD-systemet när en övervakare har upptäckt ett läge där en felfunktion kan föreligga under den pågående eller senast fullbordade driftsekvensen. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | potentiell DTC: en diagnosfelkod (DTC) som lagras av OBD-systemet när en övervakare har upptäckt ett läge där en felfunktion kan föreligga men ytterligare kontroll krävs för att bekräfta det. En potentiell DTC är en vilande DTC som inte är en bekräftad och aktiv DTC. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | tidigare aktiv DTC: en tidigare bekräftad och aktiv diagnosfelkod (DTC) som förblir lagrad efter det att OBD-systemet har konstaterat att felfunktionen som orsakade diagnosfelkoden inte längre föreligger. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | rationalitetsfel: ett funktionsfel där signalen från en enskild givare eller komponent skiljer sig från vad som förväntas i förhållande till signaler från andra givare eller komponenter i kontrollsystemet. Rationalitetsfel inbegriper felfunktioner som leder till att de uppmätta signalerna (spänning, ström, frekvens osv.) ligger inom det intervall där sensorns överföringsfunktioner är avsedda att verka. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | redoläge: ett läge som visar huruvida en övervakare eller en grupp av övervakare har aktiverats sedan den senaste raderingen genom en extern begäran eller ett externt kommando (t.ex. genom ett OBD-avsökningsverktyg). |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | kort felindikation: felfunktionsindikatorn visar en fast indikering på 15 sekunder från det att nyckeln vrids till läge på (körning) och motorn startas (tändning på – motor på) eller fordonet sätts i rörelse, och släcks antingen efter dessa 15 sekunder eller när nyckeln vrids till läge av, beroende på vilket som inträffar först. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | mjukvarukalibreringsidentifikation: en serie alfanumeriska tecken som identifierar utsläppsrelaterade kalibrerings- eller mjukvaruversioner som är installerade i motorsystemet. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | övervakning av totalt funktionsfel: övervakning av en felfunktion som leder till total förlust av ett systems önskade funktion. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | uppvärmningscykel: motorn är igång under en tillräckligt lång tid för att kylarvätsketemperaturen ska stiga med minst 22 K (22 °C/40 °F) från och med det att motorn startas och uppnå minst 333 K (60 °C/140 °F) (2). |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Förkortningar


  AES | Hjälpstrategier för avgasrening |
| --- | --- | --- |
| CV | Vevhusventilation |
| DOC | Dieseloxidationskatalysator |
| DPF | Dieselpartikelfilter eller partikelfälla, inkl. DPF med katalysator och kontinuerligt regenererande fällor (CRT) |
| DTC | Diagnosfelkod |
| EGR | Återcirkulation av avgaser |
| HC | Kolväte |
| LNT | Mager NOx-fälla (eller NOx-absorbator) |
| LPG | Motorgas |
| MECS | Utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion |
| NG | naturgas |
| NOx | kväveoxider |
| OTL | OBD-gränsvärde |
| PM | partiklar |
| SCR | selektiv katalytisk reduktion |
| SW | vindrutetorkare |
| TFF | övervakning av totalt funktionsfel |
| VGT | turboladdare med variabel geometri |
| VVT | variabel ventiltidsinställning |

3.26

AES

Hjälpstrategier för avgasrening

CV

Vevhusventilation

DOC

Dieseloxidationskatalysator

DPF

Dieselpartikelfilter eller partikelfälla, inkl. DPF med katalysator och kontinuerligt regenererande fällor (CRT)

DTC

Diagnosfelkod

EGR

Återcirkulation av avgaser

HC

Kolväte

LNT

Mager NOx-fälla (eller NOx-absorbator)

LPG

Motorgas

MECS

Utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion

NG

naturgas

NOx

kväveoxider

OTL

OBD-gränsvärde

PM

partiklar

SCR

selektiv katalytisk reduktion

SW

vindrutetorkare

TFF

övervakning av totalt funktionsfel

VGT

turboladdare med variabel geometri

VVT

variabel ventiltidsinställning

| 4. | Allmänna krav
  I samband med denna bilaga ska OBD-system kunna göra följande: vid felfunktion indikera deras förekomst med hjälp av en felfunktionsindikator, identifiera felfunktionens sannolika belägenhet med hjälp av information lagrad i ett datorminne samt överföra den informationen utanför fordonet.
  OBD-systemet ska vara konstruerat och tillverkat så att det kan identifiera typer av felfunktioner under fordonets eller motorns hela livslängd. När detta mål bedöms ska typgodkännandemyndigheten beakta att motorer som har använts längre än sin föreskrivna livslängd kan uppvisa en viss försämring i prestanda och känslighet hos sitt OBD-system så att OBD-gränsvärdena kan överskridas innan OBD-systemet varskor fordonsföraren om en felfunktion.
  Ovanstående stycke innebär inte att tillverkarens ansvar för motorns överensstämmelse utsträcks bortom dess föreskrivna livslängd (dvs. den tid eller sträcka under vilken utsläppskrav eller utsläppsgränsvärden gäller). |
| --- | --- |

4.

I samband med denna bilaga ska OBD-system kunna göra följande: vid felfunktion indikera deras förekomst med hjälp av en felfunktionsindikator, identifiera felfunktionens sannolika belägenhet med hjälp av information lagrad i ett datorminne samt överföra den informationen utanför fordonet.

OBD-systemet ska vara konstruerat och tillverkat så att det kan identifiera typer av felfunktioner under fordonets eller motorns hela livslängd. När detta mål bedöms ska typgodkännandemyndigheten beakta att motorer som har använts längre än sin föreskrivna livslängd kan uppvisa en viss försämring i prestanda och känslighet hos sitt OBD-system så att OBD-gränsvärdena kan överskridas innan OBD-systemet varskor fordonsföraren om en felfunktion.

Ovanstående stycke innebär inte att tillverkarens ansvar för motorns överensstämmelse utsträcks bortom dess föreskrivna livslängd (dvs. den tid eller sträcka under vilken utsläppskrav eller utsläppsgränsvärden gäller).

| 4.1 | Ansökan om godkännande av ett OBD-system |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Grundläggande godkännande
  Tillverkaren av ett motorsystem får ansöka om godkännande av dess OBD-system på något av följande tre sätt:


  a) | Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av ett enskilt OBD-system genom att visa att OBD-systemet uppfyller alla bestämmelser i denna bilaga. |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Tillverkaren av ett motorsystem får ansöka om godkännande av dess OBD-system på något av följande tre sätt:

a)

Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av ett enskilt OBD-system genom att visa att OBD-systemet uppfyller alla bestämmelser i denna bilaga.

| b) | Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av en OBD-familj med avseende på utsläpp genom att visa att huvud-OBD-systemet i den familjen uppfyller alla bestämmelser i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av en OBD-familj med avseende på utsläpp genom att visa att huvud-OBD-systemet i den familjen uppfyller alla bestämmelser i denna bilaga.

Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av ett OBD-system genom att visa att OBD-systemet uppfyller kriterierna för att tillhöra en OBD-familj med avseende på utsläpp som redan har godkänts.

| 4.1.2 | Utökning/Ändring av befintligt godkännande |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.2.1 | Utökning genom att ett nytt motorsystem tas med i en OBD-familj med avseende på utsläpp
  På tillverkarens begäran och efter typgodkännandemyndighetens godkännande får ett nytt motorsystem tas med som medlem i en godkänd OBD-familj med avseende på utsläpp, om alla motorsystem inom den på detta sätt utökade OBD-familjen med avseende på utsläpp fortfarande har gemensamma metoder att övervaka/diagnosticera utsläppsrelaterade felfunktioner.
  Om alla OBD-relaterade konstruktionselement i huvud-OBD-systemet är representativa för dem i det nya motorsystemet, ska huvud-OBD-systemet förbli oförändrat och tillverkaren ska ändra dokumentationen i överensstämmelse med punkt 8 i denna bilaga.
  Om det nya motorsystemet innehåller konstruktionselement som inte representeras av huvud-OBD-systemet men i sig skulle vara representativa för hela familjen ska det nya motorsystemet bli ett nytt huvud-OBD-system. I så fall ska de nya OBD-relaterade konstruktionselementen visas uppfylla bestämmelserna i denna bilaga och dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.1.2.1

På tillverkarens begäran och efter typgodkännandemyndighetens godkännande får ett nytt motorsystem tas med som medlem i en godkänd OBD-familj med avseende på utsläpp, om alla motorsystem inom den på detta sätt utökade OBD-familjen med avseende på utsläpp fortfarande har gemensamma metoder att övervaka/diagnosticera utsläppsrelaterade felfunktioner.

Om alla OBD-relaterade konstruktionselement i huvud-OBD-systemet är representativa för dem i det nya motorsystemet, ska huvud-OBD-systemet förbli oförändrat och tillverkaren ska ändra dokumentationen i överensstämmelse med punkt 8 i denna bilaga.

Om det nya motorsystemet innehåller konstruktionselement som inte representeras av huvud-OBD-systemet men i sig skulle vara representativa för hela familjen ska det nya motorsystemet bli ett nytt huvud-OBD-system. I så fall ska de nya OBD-relaterade konstruktionselementen visas uppfylla bestämmelserna i denna bilaga och dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga.

| 4.1.2.2 | Utökning på grund av konstruktionsändring som påverkar OBD-systemet
  På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens godkännande får ett befintligt godkännande utökas på grund av en konstruktionsändring av OBD-systemet, om tillverkaren kan visa att den ändrade konstruktionen uppfyller bestämmelserna i denna bilaga.
  Dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga.
  Om det befintliga godkännandet avser en OBD-familj med avseende på utsläpp ska tillverkaren visa för typgodkännandemyndigheten att metoderna för övervakning eller diagnos av utsläppsrelaterade felfunktioner fortfarande är gemensamma inom motorfamiljen och att huvud-OBD-systemet fortfarande är representativt för familjen. |
| --- | --- |

4.1.2.2

På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens godkännande får ett befintligt godkännande utökas på grund av en konstruktionsändring av OBD-systemet, om tillverkaren kan visa att den ändrade konstruktionen uppfyller bestämmelserna i denna bilaga.

Dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga.

Om det befintliga godkännandet avser en OBD-familj med avseende på utsläpp ska tillverkaren visa för typgodkännandemyndigheten att metoderna för övervakning eller diagnos av utsläppsrelaterade felfunktioner fortfarande är gemensamma inom motorfamiljen och att huvud-OBD-systemet fortfarande är representativt för familjen.

| 4.1.2.3 | Ändringar av godkännande på grund av omklassificering av felfunktion
  Denna punkt äger tillämpning när tillverkaren på eget initiativ eller på begäran från den myndighet som beviljat godkännandet ansöker om ändring av ett befintligt godkännande på grund av omklassificering av en eller flera felfunktioner.
  Den nya klassificeringens giltighet ska sedan styrkas i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga och dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.1.2.3

Denna punkt äger tillämpning när tillverkaren på eget initiativ eller på begäran från den myndighet som beviljat godkännandet ansöker om ändring av ett befintligt godkännande på grund av omklassificering av en eller flera felfunktioner.

Den nya klassificeringens giltighet ska sedan styrkas i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga och dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga.

| 4.2 | Övervakningskrav
  Alla utsläppsrelaterade komponenter och system i motorn ska övervakas av OBD-systemet i enlighet med kraven i tillägg 3 samt när det gäller dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon i enlighet med kraven i avsnitt 7 i bilaga 15. OBD-systemet måste dock inte använda en särskild övervakare för att upptäcka varje felfunktion som omnämns i tillägg 3 och, i fråga om dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon, i avsnitt 7 i bilaga 15.
  OBD-systemet ska också övervaka sina egna komponenter.
  I punkterna i tillägg 3 till denna bilaga förtecknas de system eller komponenter som ska övervakas av OBD-systemet, och dessutom beskrivs vilken slags övervakning som förväntas för var och en av dessa komponenter eller system (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning).
  Tillverkaren får övervaka ytterligare system eller komponenter. |
| --- | --- |

4.2

Alla utsläppsrelaterade komponenter och system i motorn ska övervakas av OBD-systemet i enlighet med kraven i tillägg 3 samt när det gäller dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon i enlighet med kraven i avsnitt 7 i bilaga 15. OBD-systemet måste dock inte använda en särskild övervakare för att upptäcka varje felfunktion som omnämns i tillägg 3 och, i fråga om dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon, i avsnitt 7 i bilaga 15.

OBD-systemet ska också övervaka sina egna komponenter.

I punkterna i tillägg 3 till denna bilaga förtecknas de system eller komponenter som ska övervakas av OBD-systemet, och dessutom beskrivs vilken slags övervakning som förväntas för var och en av dessa komponenter eller system (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning).

Tillverkaren får övervaka ytterligare system eller komponenter.

| 4.2.1 | Val av övervakningsmetod
  Godkännandemyndigheterna får tillåta att tillverkaren använder en annan övervakningsmetod än den som omnämns i tillägg 3, eller när det gäller dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon en annan övervakningsmetod än den som omnämns i avsnitt 7 i bilaga 15. Vald övervakningsmetod ska av tillverkaren visas vara störningstålig, exakt med avseende på tid och effektiv (genom bl.a. tekniska överväganden, provningsresultat och tidigare överenskommelser).
  Om ett system och/eller en komponent inte omfattas av tillägg 3 eller om dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon inte omfattas av avsnitt 7 i bilaga 15, ska tillverkaren lämna en övervakningsstrategi till typgodkännandemyndigheten för godkännande. Typgodkännandemyndigheten ska godkänna vald övervakning och övervakningsmetod (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning, övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning) om tillverkaren har visat att de i förhållande till dem som anges i tillägg 3 eller om de motorer eller fordon som anges i avsnitt 7 i bilaga 15 är störningståliga, exakta med avseende på tid och effektiva (genom bl.a. tekniska överväganden, provningsresultat och tidigare överenskommelser). |
| --- | --- |

4.2.1

Godkännandemyndigheterna får tillåta att tillverkaren använder en annan övervakningsmetod än den som omnämns i tillägg 3, eller när det gäller dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon en annan övervakningsmetod än den som omnämns i avsnitt 7 i bilaga 15. Vald övervakningsmetod ska av tillverkaren visas vara störningstålig, exakt med avseende på tid och effektiv (genom bl.a. tekniska överväganden, provningsresultat och tidigare överenskommelser).

Om ett system och/eller en komponent inte omfattas av tillägg 3 eller om dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon inte omfattas av avsnitt 7 i bilaga 15, ska tillverkaren lämna en övervakningsstrategi till typgodkännandemyndigheten för godkännande. Typgodkännandemyndigheten ska godkänna vald övervakning och övervakningsmetod (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning, övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning) om tillverkaren har visat att de i förhållande till dem som anges i tillägg 3 eller om de motorer eller fordon som anges i avsnitt 7 i bilaga 15 är störningståliga, exakta med avseende på tid och effektiva (genom bl.a. tekniska överväganden, provningsresultat och tidigare överenskommelser).

| 4.2.1.1 | Korrelation med faktiska utsläpp
  För övervakning av utsläppsgränsvärden krävs korrelation till provningscykelspecifika utsläpp. Denna korrelation visas normalt på en provmotor i laboratoriemiljö.
  För alla andra former av övervakning (dvs. prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning) krävs ingen korrelation med faktiska utsläpp. Typgodkännandemyndigheten kan dock kräva provningsuppgifter för att kontrollera klassificeringen av felfunktionens följder enligt beskrivningen i punkt 6.2 i denna bilaga.
  Exempel: | En elektrisk felfunktion kräver normalt inte korrelation eftersom det är fråga om ett ja/nej-fel. En felfunktion i ett dieselpartikelfilter som övervakas genom tryckskillnad kräver normalt inte korrelation eftersom felfunktionen föregrips. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

För övervakning av utsläppsgränsvärden krävs korrelation till provningscykelspecifika utsläpp. Denna korrelation visas normalt på en provmotor i laboratoriemiljö.

För alla andra former av övervakning (dvs. prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning) krävs ingen korrelation med faktiska utsläpp. Typgodkännandemyndigheten kan dock kräva provningsuppgifter för att kontrollera klassificeringen av felfunktionens följder enligt beskrivningen i punkt 6.2 i denna bilaga.

Exempel:

En elektrisk felfunktion kräver normalt inte korrelation eftersom det är fråga om ett ja/nej-fel. En felfunktion i ett dieselpartikelfilter som övervakas genom tryckskillnad kräver normalt inte korrelation eftersom felfunktionen föregrips.

| | Om tillverkaren visar, enligt kraven i denna bilaga, att utsläppen inte skulle överstiga OBD-gränsvärdena vid totalt bortfall eller avlägsnande av en komponent eller ett system ska prestandaövervakning av denna komponent eller detta system godtas. |
| --- | --- |

Om tillverkaren visar, enligt kraven i denna bilaga, att utsläppen inte skulle överstiga OBD-gränsvärdena vid totalt bortfall eller avlägsnande av en komponent eller ett system ska prestandaövervakning av denna komponent eller detta system godtas.

| | När en givare i avgasröret används för att övervaka utsläppen av en viss förorening får alla andra övervakare undantas från ytterligare korrelation med de faktiska utsläppen av den föroreningen. Ett sådant undantag påverkar dock inte behovet av att ta med dessa övervakare, som fungerar enligt en annan övervakningsmetod, som en del av OBD-systemet eftersom övervakarna fortfarande behövs för att isolera felfunktioner. |
| --- | --- |

När en givare i avgasröret används för att övervaka utsläppen av en viss förorening får alla andra övervakare undantas från ytterligare korrelation med de faktiska utsläppen av den föroreningen. Ett sådant undantag påverkar dock inte behovet av att ta med dessa övervakare, som fungerar enligt en annan övervakningsmetod, som en del av OBD-systemet eftersom övervakarna fortfarande behövs för att isolera felfunktioner.

| | En felfunktion ska alltid klassificeras i enlighet med punkt 4.5 på grundval av dess påverkan på utsläppen, oavsett vilken övervakningsmetod som används för att uppspåra felfunktionen. |
| --- | --- |

En felfunktion ska alltid klassificeras i enlighet med punkt 4.5 på grundval av dess påverkan på utsläppen, oavsett vilken övervakningsmetod som används för att uppspåra felfunktionen.

| 4.2.2 | Komponentövervakning (komponenter och system med insignaler eller utsignaler)
  För insignalkomponenter som tillhör motorsystemet ska OBD-systemet åtminstone upptäcka elkretsfel och där så är genomförbart rationalitetsfel.
  Diagnosen av rationalitetsfel ska sedan kontrollera att en givarsignal vare sig är orimligt hög eller orimligt låg (m.a.o. ska diagnosen vara ”tvåsidig”).
  Där så är genomförbart och med typgodkännandemyndighetens samtycke ska OBD-systemet separat spåra rationalitetsfel (dvs. orimligt höga och låga värden) och elkretsfel (t.ex. värden som ligger över eller under driftsintervallet). Dessutom ska unika DTC för varje enskilt funktionsfel (t.ex. under intervallet, över intervallet eller rationalitetsfel) lagras.
  För utsignalkomponenter som tillhör motorsystemet ska OBD-systemet åtminstone upptäcka elkretsfel och där så är genomförbart om korrekt funktionellt svar på datorkommandon inte inträder.
  Där så är genomförbart och med typgodkännandemyndighetens samtycke ska OBD-systemet separat spåra rationalitetsfel (dvs. orimligt höga och låga värden) och elkretsfel (t.ex. värden som ligger över eller under driftsintervallet). Dessutom ska unika DTC för varje enskilt funktionsfel (t.ex. under intervallet, över intervallet eller rationalitetsfel) lagras.
  OBD-systemet ska också utföra rationalitetsövervakning på informationen som kommer från eller skickas till komponenter som inte tillhör motorsystemet, om denna information påverkar det utsläppsbegränsande systemet och/eller motorsystemet med avseende på korrekta prestanda. |
| --- | --- |

4.2.2

För insignalkomponenter som tillhör motorsystemet ska OBD-systemet åtminstone upptäcka elkretsfel och där så är genomförbart rationalitetsfel.

Diagnosen av rationalitetsfel ska sedan kontrollera att en givarsignal vare sig är orimligt hög eller orimligt låg (m.a.o. ska diagnosen vara ”tvåsidig”).

Där så är genomförbart och med typgodkännandemyndighetens samtycke ska OBD-systemet separat spåra rationalitetsfel (dvs. orimligt höga och låga värden) och elkretsfel (t.ex. värden som ligger över eller under driftsintervallet). Dessutom ska unika DTC för varje enskilt funktionsfel (t.ex. under intervallet, över intervallet eller rationalitetsfel) lagras.

För utsignalkomponenter som tillhör motorsystemet ska OBD-systemet åtminstone upptäcka elkretsfel och där så är genomförbart om korrekt funktionellt svar på datorkommandon inte inträder.

Där så är genomförbart och med typgodkännandemyndighetens samtycke ska OBD-systemet separat spåra rationalitetsfel (dvs. orimligt höga och låga värden) och elkretsfel (t.ex. värden som ligger över eller under driftsintervallet). Dessutom ska unika DTC för varje enskilt funktionsfel (t.ex. under intervallet, över intervallet eller rationalitetsfel) lagras.

OBD-systemet ska också utföra rationalitetsövervakning på informationen som kommer från eller skickas till komponenter som inte tillhör motorsystemet, om denna information påverkar det utsläppsbegränsande systemet och/eller motorsystemet med avseende på korrekta prestanda.

| 4.2.2.1 | Undantag från komponentövervakning
  Övervakning med avseende på elkretsfel och där så är genomförbart funktions- och rationalitetsfel i motorsystemet är inte obligatorisk om samtliga följande villkor är uppfyllda:


  a) | Felet resulterar i en ökning av alla föroreningar på mindre än 50 % av föreskriven utsläppsgräns, och |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Övervakning med avseende på elkretsfel och där så är genomförbart funktions- och rationalitetsfel i motorsystemet är inte obligatorisk om samtliga följande villkor är uppfyllda:

a)

Felet resulterar i en ökning av alla föroreningar på mindre än 50 % av föreskriven utsläppsgräns, och

| b) | felet leder inte till att någon förorening överskrider föreskriven utsläppsgräns (3), och |
| --- | --- |

b)

felet leder inte till att någon förorening överskrider föreskriven utsläppsgräns (3), och

| c) | felet påverkar inte någon komponent eller något system som möjliggör korrekt funktion hos OBD-systemet, och |
| --- | --- |

c)

felet påverkar inte någon komponent eller något system som möjliggör korrekt funktion hos OBD-systemet, och

| d) | felet leder inte till att utsläppskontrollsystemets kapacitet att fungera enligt sin ursprungliga konstruktion fördröjs eller påverkas i någon större omfattning (ett fel i systemet för uppvärmning av reagens som uppstår under kalla förhållanden kan t.ex. inte anses utgöra något undantag). |
| --- | --- |

d)

felet leder inte till att utsläppskontrollsystemets kapacitet att fungera enligt sin ursprungliga konstruktion fördröjs eller påverkas i någon större omfattning (ett fel i systemet för uppvärmning av reagens som uppstår under kalla förhållanden kan t.ex. inte anses utgöra något undantag).

Inverkan på utsläppen ska bestämmas på ett stabiliserat motorsystem på en dynamometerprovbänk för motorer, i enlighet med kraven i denna bilaga.

Om en sådan demonstration inte är utslagsgivande för kriterium d, ska tillverkaren till typgodkännandemyndigheten lämpliga konstruktionselement som god teknisk sed, tekniska överväganden, simuleringar, provningsresultat osv.

| 4.2.3 | Övervakningsfrekvens
  Övervakare ska vara i drift kontinuerligt, vid varje tidpunkt när övervakningsvillkoren är uppfyllda eller en gång per driftsekvens (t.ex. för övervakare som leder till ökade utsläpp när de är i drift).
  På tillverkarens begäran kan typgodkännandemyndigheten godkänna övervakare som inte är i drift kontinuerligt. I så fall ska tillverkaren tydligt informera typgodkännandemyndigheten om detta och beskriva under vilka förhållanden som övervakaren är i drift samt motivera förslaget med lämpliga konstruktionselement (som god teknisk praxis).
  Övervakarna ska vara i drift enligt tillämplig OBD-provningscykel i enlighet med punkt 7.2.2.
  En övervakare ska anses vara i kontinuerlig drift om den är i drift med en frekvens av minst två gånger per sekund och fastställer om det föreligger eller inte föreligger ett fel som är relevant för denna övervakare inom 15 sekunder. Om information inhämtas från en komponent som lämnar insignal eller utsignal till datorn mer sällan än två gånger per sekund för motorstyrning, ska den också anses vara i drift kontinuerligt förutsatt att systemet fastställer att det föreligger eller inte föreligger ett fel som är relevant för denna övervakare varje gång information inhämtas.
  För kontinuerligt övervakade komponenter eller system behöver inte en utsignalskomponent/system aktiveras enbart i syfte att övervaka komponenten/systemet. |
| --- | --- |

4.2.3

Övervakare ska vara i drift kontinuerligt, vid varje tidpunkt när övervakningsvillkoren är uppfyllda eller en gång per driftsekvens (t.ex. för övervakare som leder till ökade utsläpp när de är i drift).

På tillverkarens begäran kan typgodkännandemyndigheten godkänna övervakare som inte är i drift kontinuerligt. I så fall ska tillverkaren tydligt informera typgodkännandemyndigheten om detta och beskriva under vilka förhållanden som övervakaren är i drift samt motivera förslaget med lämpliga konstruktionselement (som god teknisk praxis).

Övervakarna ska vara i drift enligt tillämplig OBD-provningscykel i enlighet med punkt 7.2.2.

En övervakare ska anses vara i kontinuerlig drift om den är i drift med en frekvens av minst två gånger per sekund och fastställer om det föreligger eller inte föreligger ett fel som är relevant för denna övervakare inom 15 sekunder. Om information inhämtas från en komponent som lämnar insignal eller utsignal till datorn mer sällan än två gånger per sekund för motorstyrning, ska den också anses vara i drift kontinuerligt förutsatt att systemet fastställer att det föreligger eller inte föreligger ett fel som är relevant för denna övervakare varje gång information inhämtas.

För kontinuerligt övervakade komponenter eller system behöver inte en utsignalskomponent/system aktiveras enbart i syfte att övervaka komponenten/systemet.

| 4.3 | Krav på lagring av OBD-information
  När en felfunktion har upptäckts men ännu inte bekräftats ska den betraktas som en ”potentiell DTC” och följaktligen ska statusen ”vilande DTC” lagras. En ”potentiell DTC” ska inte leda till att varningssystemet aktiveras, i enlighet med punkt 4.6.
  Inom den första driftsekvensen får en felfunktion direkt betraktas som ”bekräftad och aktiv” utan att den först har betraktats som ”potentiell DTC”. Den ska tilldelas statusen ”vilande DTC” och ”bekräftad och aktiv DTC”.
  Om en felfunktion med tidigare aktiv status inträffar igen, får den felfunktionen efter tillverkarens gottfinnande direkt ges statusen ”vilande DTC” och ”bekräftad och aktiv DTC” utan att ha tilldelats statusen ”potentiell DTC”. Om felfunktionen tilldelas statusen som potentiell ska den också behålla sin tidigare aktiva status under den tid den ännu inte är bekräftad och aktiv.
  Övervakningssystemet ska avgöra huruvida en felfunktion föreligger före slutet av nästa driftsekvens efter den första upptäckten. Vid denna tidpunkt ska en ”bekräftad och aktiv” DTC lagras och varningssystemet aktiveras enligt punkt 4.6.
  Om en återställbar utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion inträder (dvs. att driften automatiskt återgår till normalläge och den utsläppsbegränsande strategin vid felfunktion avaktiveras nästa gång motorn slås på) behöver inte en ”bekräftad och aktiv” DTC lagras, om inte den utsläppsbegränsande strategin vid felfunktion åter aktiveras innan nästa driftsekvens avslutas. Om en icke återställbar utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion inträder ska en ”bekräftad och aktiv” DTC lagras så snart som strategin aktiveras.
  I några enskilda fall där övervakare behöver mer än två driftsekvenser för att korrekt upptäcka och bekräfta en felfunktion (t.ex. övervakare som använder statistiska modeller eller som avser fordonets vätskeförbrukning) får typgodkännandemyndigheten tillåta att mer än två driftsekvenser används för övervakningen, förutsatt att tillverkaren motiverar behovet av en längre övervakning (genom t.ex. tekniska skäl, provningsresultat eller intern erfarenhet).
  När en bekräftad och aktiv felfunktion inte längre upptäcks av systemet under en hel driftsekvens ska den tilldelas status som tidigare aktiv vid start av nästa driftsekvens och behålla denna status tills den OBD-information som är förknippad med felfunktionen raderas av ett avsökningsverktyg eller raderas från dataminnet i enlighet med punkt 4.4.
  Anmärkning: Kraven i denna punkt illustreras i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

4.3

När en felfunktion har upptäckts men ännu inte bekräftats ska den betraktas som en ”potentiell DTC” och följaktligen ska statusen ”vilande DTC” lagras. En ”potentiell DTC” ska inte leda till att varningssystemet aktiveras, i enlighet med punkt 4.6.

Inom den första driftsekvensen får en felfunktion direkt betraktas som ”bekräftad och aktiv” utan att den först har betraktats som ”potentiell DTC”. Den ska tilldelas statusen ”vilande DTC” och ”bekräftad och aktiv DTC”.

Om en felfunktion med tidigare aktiv status inträffar igen, får den felfunktionen efter tillverkarens gottfinnande direkt ges statusen ”vilande DTC” och ”bekräftad och aktiv DTC” utan att ha tilldelats statusen ”potentiell DTC”. Om felfunktionen tilldelas statusen som potentiell ska den också behålla sin tidigare aktiva status under den tid den ännu inte är bekräftad och aktiv.

Övervakningssystemet ska avgöra huruvida en felfunktion föreligger före slutet av nästa driftsekvens efter den första upptäckten. Vid denna tidpunkt ska en ”bekräftad och aktiv” DTC lagras och varningssystemet aktiveras enligt punkt 4.6.

Om en återställbar utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion inträder (dvs. att driften automatiskt återgår till normalläge och den utsläppsbegränsande strategin vid felfunktion avaktiveras nästa gång motorn slås på) behöver inte en ”bekräftad och aktiv” DTC lagras, om inte den utsläppsbegränsande strategin vid felfunktion åter aktiveras innan nästa driftsekvens avslutas. Om en icke återställbar utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion inträder ska en ”bekräftad och aktiv” DTC lagras så snart som strategin aktiveras.

I några enskilda fall där övervakare behöver mer än två driftsekvenser för att korrekt upptäcka och bekräfta en felfunktion (t.ex. övervakare som använder statistiska modeller eller som avser fordonets vätskeförbrukning) får typgodkännandemyndigheten tillåta att mer än två driftsekvenser används för övervakningen, förutsatt att tillverkaren motiverar behovet av en längre övervakning (genom t.ex. tekniska skäl, provningsresultat eller intern erfarenhet).

När en bekräftad och aktiv felfunktion inte längre upptäcks av systemet under en hel driftsekvens ska den tilldelas status som tidigare aktiv vid start av nästa driftsekvens och behålla denna status tills den OBD-information som är förknippad med felfunktionen raderas av ett avsökningsverktyg eller raderas från dataminnet i enlighet med punkt 4.4.

Anmärkning: Kraven i denna punkt illustreras i tillägg 2 till denna bilaga.

| 4.4 | Krav för radering av OBD-information
  En DTC och tillämplig information (inklusive tillhörande ögonblicksbild) får inte raderas av OBD-systemet självt från dataminnet förrän denna DTC har haft tidigare aktiv status under minst 40 uppvärmningscykler eller 200 motordrifttimmar, beroende på vad som inträffar först. OBD-systemet ska radera alla DTC och tillämplig information (inklusive tillhörande ögonblicksbild) på begäran av ett avsökningsverktyg eller underhållsverktyg. |
| --- | --- |

4.4

En DTC och tillämplig information (inklusive tillhörande ögonblicksbild) får inte raderas av OBD-systemet självt från dataminnet förrän denna DTC har haft tidigare aktiv status under minst 40 uppvärmningscykler eller 200 motordrifttimmar, beroende på vad som inträffar först. OBD-systemet ska radera alla DTC och tillämplig information (inklusive tillhörande ögonblicksbild) på begäran av ett avsökningsverktyg eller underhållsverktyg.

| 4.5 | Krav på klassificering av felfunktioner
  Genom klassificering av felfunktioner anges vilken klass en felfunktion tilldelas när den upptäcks, i enlighet med punkt 4.2 i denna bilaga.
  En felfunktion ska tilldelas en klass under fordonets faktiska livslängd, om inte den myndighet som beviljade godkännandet eller tillverkaren bedömer att felfunktionen behöver omklassificeras.
  Om en felfunktion skulle leda till en annan klassificering för olika reglerade föroreningar eller för dess inverkan på annan övervakningskapacitet, ska felfunktionen tilldelas den klass som har företräde i den rangordnade visningsstrategin (t.ex. har klass A företräde framför klass B1).
  Om en utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion aktiveras på grund av att en felfunktion har upptäckts ska denna felfunktion klassificeras på grundval av antingen den aktiverade strategins inverkan på utsläppen eller dess inverkan på annan övervakningskapacitet. Felfunktionen ska sedan tilldelas den klass som har företräde i den rangordnade visningsstrategin. |
| --- | --- |

4.5

Genom klassificering av felfunktioner anges vilken klass en felfunktion tilldelas när den upptäcks, i enlighet med punkt 4.2 i denna bilaga.

En felfunktion ska tilldelas en klass under fordonets faktiska livslängd, om inte den myndighet som beviljade godkännandet eller tillverkaren bedömer att felfunktionen behöver omklassificeras.

Om en felfunktion skulle leda till en annan klassificering för olika reglerade föroreningar eller för dess inverkan på annan övervakningskapacitet, ska felfunktionen tilldelas den klass som har företräde i den rangordnade visningsstrategin (t.ex. har klass A företräde framför klass B1).

Om en utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion aktiveras på grund av att en felfunktion har upptäckts ska denna felfunktion klassificeras på grundval av antingen den aktiverade strategins inverkan på utsläppen eller dess inverkan på annan övervakningskapacitet. Felfunktionen ska sedan tilldelas den klass som har företräde i den rangordnade visningsstrategin.

| 4.5.1 | Felfunktion klass A
  En felfunktion ska tilldelas klass A när relevanta OBD-gränsvärden (OTL) förväntas överskridas.
  Utsläppen kan fortfarande ligga under OTL när denna felklass inträffar. |
| --- | --- |

4.5.1

En felfunktion ska tilldelas klass A när relevanta OBD-gränsvärden (OTL) förväntas överskridas.

Utsläppen kan fortfarande ligga under OTL när denna felklass inträffar.

| 4.5.2 | Felfunktion klass B1
  En felfunktion ska tilldelas klass B1 när omständigheter föreligger som kan föranleda att utsläppen överskrider OTL men för vilka den exakta inverkan på utsläppen inte kan uppskattas och de faktiska utsläppen beroende på omständigheterna kan ligga över eller under OTL.
  Exempel på felfunktioner av klass B1 är felfunktioner som upptäcks av övervakare som tillskriver utsläppsnivåer på grund av givaravläsningar eller begränsad övervakningskapacitet.
  Felfunktioner av klass B1 ska omfatta felfunktioner som begränsar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner av klasserna A eller B1. |
| --- | --- |

4.5.2

En felfunktion ska tilldelas klass B1 när omständigheter föreligger som kan föranleda att utsläppen överskrider OTL men för vilka den exakta inverkan på utsläppen inte kan uppskattas och de faktiska utsläppen beroende på omständigheterna kan ligga över eller under OTL.

Exempel på felfunktioner av klass B1 är felfunktioner som upptäcks av övervakare som tillskriver utsläppsnivåer på grund av givaravläsningar eller begränsad övervakningskapacitet.

Felfunktioner av klass B1 ska omfatta felfunktioner som begränsar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner av klasserna A eller B1.

| 4.5.3 | Felfunktion klass B2
  En felfunktion ska tilldelas klass B2 när omständigheter föreligger som antas påverka utsläppen men inte i en omfattning som leder till att OTL överskrids.
  Felfunktioner som begränsar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner av klass B2 ska klassificeras som klass B1 eller B2. |
| --- | --- |

4.5.3

En felfunktion ska tilldelas klass B2 när omständigheter föreligger som antas påverka utsläppen men inte i en omfattning som leder till att OTL överskrids.

Felfunktioner som begränsar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner av klass B2 ska klassificeras som klass B1 eller B2.

| 4.5.4 | Felfunktion av klass C
  En felfunktion ska tilldelas klass C när omständigheter föreligger som, om de övervakas, antas påverka utsläppen men inte i en omfattning som leder till att de föreskrivna utsläppsgränsvärdena överskrids.
  Felfunktioner som begränsar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner av klass C ska klassificeras som klass B1 eller B2. |
| --- | --- |

4.5.4

En felfunktion ska tilldelas klass C när omständigheter föreligger som, om de övervakas, antas påverka utsläppen men inte i en omfattning som leder till att de föreskrivna utsläppsgränsvärdena överskrids.

Felfunktioner som begränsar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner av klass C ska klassificeras som klass B1 eller B2.

| 4.6 | Varningssystem
  Fel hos en av varningssystemets komponenter får inte leda till att OBD-systemet slutar fungera. |
| --- | --- |

4.6

Fel hos en av varningssystemets komponenter får inte leda till att OBD-systemet slutar fungera.

| 4.6.1 | Krav på felfunktionsindikator
  Felfunktionsindikatorn ska vara en visuell signal som kan uppfattas under alla belysningsförhållanden. Felfunktionsindikatorn ska omfatta en gul eller brandgul (enligt definitionen i FN-föreskrift nr 37) varningssignal utmärkt med symbolen 0640 i enlighet med standarden ISO 7000:2004. |
| --- | --- |

4.6.1

Felfunktionsindikatorn ska vara en visuell signal som kan uppfattas under alla belysningsförhållanden. Felfunktionsindikatorn ska omfatta en gul eller brandgul (enligt definitionen i FN-föreskrift nr 37) varningssignal utmärkt med symbolen 0640 i enlighet med standarden ISO 7000:2004.

| 4.6.2 | Schema över tändning av felfunktionsindikator
  Beroende på vilka felfunktioner som OBD-systemet upptäcker ska felfunktionsindikatorn tändas enligt något av aktiveringslägena i följande tabell: | Aktiveringsläge 1 | Aktiveringsläge 2 | Aktiveringsläge 3 | Aktiveringsläge 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Villkor för aktivering | Inga fel | Felfunktion av klass C | Felfunktion av klass B och B1-räknare < 200 h | Felfunktion av klass A eller B1-räknare > 200 h |
| Tändning på motor på | Ingen visning | Rangordnad visningsstrategi | Rangordnad visningsstrategi | Rangordnad visningsstrategi |
| Tändning på motor av | Harmoniserad visningsstrategi | Harmoniserad visningsstrategi | Harmoniserad visningsstrategi | Harmoniserad visningsstrategi |

4.6.2

Beroende på vilka felfunktioner som OBD-systemet upptäcker ska felfunktionsindikatorn tändas enligt något av aktiveringslägena i följande tabell:

Aktiveringsläge 1

Aktiveringsläge 2

Aktiveringsläge 3

Aktiveringsläge 4

Villkor för aktivering

Inga fel

Felfunktion av klass C

Felfunktion av klass B och B1-räknare < 200 h

Felfunktion av klass A eller B1-räknare > 200 h

Tändning på motor på

Ingen visning

Rangordnad visningsstrategi

Rangordnad visningsstrategi

Rangordnad visningsstrategi

Tändning på motor av

Harmoniserad visningsstrategi

Harmoniserad visningsstrategi

Harmoniserad visningsstrategi

Harmoniserad visningsstrategi

Visningsstrategin kräver att felfunktionsindikatorn är aktiverad i enlighet med den klass en felfunktion har tilldelats. Denna strategi ska vara låst av mjukvarukodning som inte rutinmässigt är tillgänglig via avsökningsverktyget.

Strategin för aktivering av felfunktionsindikatorn för tändning på, motor av, beskrivs i punkt 4.6.4.

I figurerna B1 och B2 visas föreskrivna aktiveringsstrategier för tändning på, motor på eller av.

Figur B1

Glödlampeprov och indikering av redoläge

Image 224

Figur B.2

Felfunktionsvisningsstrategi: endast rangordnande strategi är tillämplig

Image 225

| 4.6.3 | Aktivering av felfunktionsindikatorn vid ”motor på”
  När tändningsnyckeln vrids till på-läget och motorn startas (motor på) ska felfunktionsindikatorn slås av, om inte villkoren i punkt 4.6.3.1 är uppfyllda. |
| --- | --- |

4.6.3

När tändningsnyckeln vrids till på-läget och motorn startas (motor på) ska felfunktionsindikatorn slås av, om inte villkoren i punkt 4.6.3.1 är uppfyllda.

| 4.6.3.1 | Felindikationsstrategi
  Vid aktivering av felfunktionsindikatorn ska kontinuerlig felindikation ha företräde före kort felindikation och felindikation på begäran. Vid aktivering av felfunktionsindikatorn ska kort felindikation ha företräde över felindikation på begäran. |
| --- | --- |

4.6.3.1

Vid aktivering av felfunktionsindikatorn ska kontinuerlig felindikation ha företräde före kort felindikation och felindikation på begäran. Vid aktivering av felfunktionsindikatorn ska kort felindikation ha företräde över felindikation på begäran.

| 4.6.3.1.1 | Felfunktioner av klass A
  OBD-systemet ska verkställa kontinuerlig felindikation när en bekräftad DTC som hör till en felfunktion av klass A lagras. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1

OBD-systemet ska verkställa kontinuerlig felindikation när en bekräftad DTC som hör till en felfunktion av klass A lagras.

| 4.6.3.1.2 | Felfunktioner av klass B
  OBD-systemet ska verkställa kort felindikation nästa gång tändningen slås på efter lagring av en bekräftad och aktiv DTC som hör till en felfunktion av klass B.
  Så snart som en B1-räknare når 200 timmar ska OBD-systemet verkställa kontinuerlig felindikation. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2

OBD-systemet ska verkställa kort felindikation nästa gång tändningen slås på efter lagring av en bekräftad och aktiv DTC som hör till en felfunktion av klass B.

Så snart som en B1-räknare når 200 timmar ska OBD-systemet verkställa kontinuerlig felindikation.

| 4.6.3.1.3 | Felfunktioner av klass C
  Tillverkaren får tillhandahålla information om felfunktioner av klass C med hjälp av felindikation på begäran, som ska vara tillgänglig till dess att motorn startas. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3

Tillverkaren får tillhandahålla information om felfunktioner av klass C med hjälp av felindikation på begäran, som ska vara tillgänglig till dess att motorn startas.

| 4.6.3.1.4 | Schema för avaktivering av felindikation
  Kontinuerlig felindikation ska ställas om till kort felindikation om en enda övervakningshändelse inträffar och den felfunktion som ursprungligen aktiverade den kontinuerliga felindikationen inte upptäcks under innevarande driftsekvens och kontinuerlig felindikation inte aktiveras på grund av en annan felfunktion.
  Kort felindikation ska avaktiveras om felfunktionen inte upptäcks under tre efterföljande driftsekvenser efter den driftssekvens när övervakaren har fastställt att den aktuella felfunktionen inte föreligger och felindikationen inte aktiveras på grund av en annan felfunktion av klass A eller B.
  Figur 1, 4A och 4B i tillägg 2 till denna bilaga illustrerar avaktivering av kort respektive kontinuerlig felindikation vid olika användningsfall. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4

Kontinuerlig felindikation ska ställas om till kort felindikation om en enda övervakningshändelse inträffar och den felfunktion som ursprungligen aktiverade den kontinuerliga felindikationen inte upptäcks under innevarande driftsekvens och kontinuerlig felindikation inte aktiveras på grund av en annan felfunktion.

Kort felindikation ska avaktiveras om felfunktionen inte upptäcks under tre efterföljande driftsekvenser efter den driftssekvens när övervakaren har fastställt att den aktuella felfunktionen inte föreligger och felindikationen inte aktiveras på grund av en annan felfunktion av klass A eller B.

Figur 1, 4A och 4B i tillägg 2 till denna bilaga illustrerar avaktivering av kort respektive kontinuerlig felindikation vid olika användningsfall.

| 4.6.4 | Aktivering av felindikation vid tändning på/motor av
  Aktivering av felindikation vid tändning på/motor av ska bestå av två sekvenser åtskilda av en tid på 5 sekunder då felindikationen är av:


  a) | Den första sekvensen är utformad för att ge en indikation på att felindikationen fungerar och att de övervakade komponenterna är redo. |
| --- | --- | --- |

4.6.4

Aktivering av felindikation vid tändning på/motor av ska bestå av två sekvenser åtskilda av en tid på 5 sekunder då felindikationen är av:

a)

Den första sekvensen är utformad för att ge en indikation på att felindikationen fungerar och att de övervakade komponenterna är redo.

| b) | Den andra sekvensen är utformad för att ge en indikation på förekomst av felfunktioner. |
| --- | --- |

b)

Den andra sekvensen är utformad för att ge en indikation på förekomst av felfunktioner.

Den första sekvensen börjar från första gången systemet är i tändning på-läge och slutar antingen vid dess normala slutförande eller när nyckeln vrids till tändning av-läge, beroende på vilket som inträffar först.

Den andra sekvensen upprepas antingen till dess att motorn startas (4), bilen sätts i rörelse eller nyckeln vrids till tändning av-läget, beroende på vilket som inträffar först.

| 4.6.4.1 | Funktion och redoläge för felindikation
  Felfunktionsindikatorn ska visa stadig indikation i fem sekunder som tecken på att indikatorn fungerar.
  Felfunktionsindikatorn ska förbli i avstängt läge i 10 sekunder.
  Felfunktionsindikatorn ska sedan förbli i läget ”på” i fem sekunder för att visa att redoläget för alla övervakade komponenter är fullständigt.
  Felfunktionsindikatorn ska blinka en gång i sekunden i fem sekunder för att visa att redoläge för en eller flera av de övervakade komponenterna inte är fullständigt.
  Felfunktionsindikatorn ska sedan förbli i läget ”av” i fem sekunder. |
| --- | --- |

4.6.4.1

Felfunktionsindikatorn ska visa stadig indikation i fem sekunder som tecken på att indikatorn fungerar.

Felfunktionsindikatorn ska förbli i avstängt läge i 10 sekunder.

Felfunktionsindikatorn ska sedan förbli i läget ”på” i fem sekunder för att visa att redoläget för alla övervakade komponenter är fullständigt.

Felfunktionsindikatorn ska blinka en gång i sekunden i fem sekunder för att visa att redoläge för en eller flera av de övervakade komponenterna inte är fullständigt.

Felfunktionsindikatorn ska sedan förbli i läget ”av” i fem sekunder.

| 4.6.4.2 | Förekomst/frånvaro av eventuell felfunktion
  Enligt den sekvens som beskrivs i punkt 4.6.4.1 ska felfunktionsindikatorn indikera förekomsten av en felfunktion genom en serie blinkningar eller genom att lysa kontinuerligt, beroende på tillämpligt aktiveringsläge, enligt beskrivningen i följande punkter, eller frånvaron av en felfunktion genom en serie enstaka blinkningar. I förekommande fall består varje blinkning av att indikatorn är på i en sekund och av i en sekund, och serien blinkningar åtföljs av en period på fyra sekunder med indikatorn av.
  Fyra aktiveringslägen är aktuella: aktiveringsläge 4 ska ha företräde framför aktiveringslägena 1, 2 och 3, aktiveringsläge 3 ska ha företräde framför aktiveringslägena 1 och 2 och aktiveringsläge 2 ska ha företräde framför aktiveringsläge 1. |
| --- | --- |

4.6.4.2

Enligt den sekvens som beskrivs i punkt 4.6.4.1 ska felfunktionsindikatorn indikera förekomsten av en felfunktion genom en serie blinkningar eller genom att lysa kontinuerligt, beroende på tillämpligt aktiveringsläge, enligt beskrivningen i följande punkter, eller frånvaron av en felfunktion genom en serie enstaka blinkningar. I förekommande fall består varje blinkning av att indikatorn är på i en sekund och av i en sekund, och serien blinkningar åtföljs av en period på fyra sekunder med indikatorn av.

Fyra aktiveringslägen är aktuella: aktiveringsläge 4 ska ha företräde framför aktiveringslägena 1, 2 och 3, aktiveringsläge 3 ska ha företräde framför aktiveringslägena 1 och 2 och aktiveringsläge 2 ska ha företräde framför aktiveringsläge 1.

| 4.6.4.2.1 | Aktiveringsläge 1 – inga felfunktioner föreligger
  Felfunktionsindikatorn ska blinka en gång. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1

Felfunktionsindikatorn ska blinka en gång.

| 4.6.4.2.2 | Aktiveringsläge 2 – ”Felindikation på begäran”
  Felfunktionsindikatorn ska blinka två gånger om OBD-system verkställer felindikation på begäran i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2

Felfunktionsindikatorn ska blinka två gånger om OBD-system verkställer felindikation på begäran i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.3 | Aktiveringsläge 3 – ”kort felindikation”
  Felfunktionsindikatorn ska blinka tre gånger om OBD-systemet verkställer kort felindikation i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3

Felfunktionsindikatorn ska blinka tre gånger om OBD-systemet verkställer kort felindikation i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.4 | Aktiveringsläge 4 – ”kontinuerlig felindikation”
  Felfunktionsindikatorn ska förbli kontinuerligt på (”kontinuerlig felindikation”) om OBD-systemet verkställer kontinuerlig felindikation i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4

Felfunktionsindikatorn ska förbli kontinuerligt på (”kontinuerlig felindikation”) om OBD-systemet verkställer kontinuerlig felindikation i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1.

| 4.6.5 | Felfunktionsräknare |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.6.5.1 | Felfunktionsindikatorräknare |
| --- | --- |

4.6.5.1

| 4.6.5.1.1 | Räknare för kontinuerlig felindikation
  OBD-systemet ska innehålla en räknare vid kontinuerlig felindikation för att registrera antal timmar som förbränningsmotorn har körts med kontinuerlig felindikation aktiverad.
  Räknaren vid kontinuerlig felindikation ska räkna upp till det största värde som är tillgängligt i en räknare med 2 byte med en timmes upplösning och behålla det värdet, om inte villkoren för nollställning av räknaren är uppfyllda.
  Räknaren vid kontinuerlig felindikation ska fungera på följande sätt:


  a) | Om den startar från noll ska räknaren börja räkna så snart som kontinuerlig felindikation aktiveras. |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1

OBD-systemet ska innehålla en räknare vid kontinuerlig felindikation för att registrera antal timmar som förbränningsmotorn har körts med kontinuerlig felindikation aktiverad.

Räknaren vid kontinuerlig felindikation ska räkna upp till det största värde som är tillgängligt i en räknare med 2 byte med en timmes upplösning och behålla det värdet, om inte villkoren för nollställning av räknaren är uppfyllda.

Räknaren vid kontinuerlig felindikation ska fungera på följande sätt:

a)

Om den startar från noll ska räknaren börja räkna så snart som kontinuerlig felindikation aktiveras.

| b) | Räknaren ska stanna och behålla sitt innevarande värde när kontinuerlig felindikation inte längre är aktiverad. |
| --- | --- |

b)

Räknaren ska stanna och behålla sitt innevarande värde när kontinuerlig felindikation inte längre är aktiverad.

| c) | Räknaren ska fortsätta räkna från det läge där den stannat om en felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks inom tre driftsekvenser. |
| --- | --- |

c)

Räknaren ska fortsätta räkna från det läge där den stannat om en felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks inom tre driftsekvenser.

| d) | Räknaren ska starta igen från noll när en felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks mer än tre driftsekvenser efter det att räknaren senast stannat. |
| --- | --- |

d)

Räknaren ska starta igen från noll när en felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks mer än tre driftsekvenser efter det att räknaren senast stannat.

| e) | Räknaren ska nollställas


  i) | när ingen felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks under 40 uppvärmningscykler eller 200 timmars motorkörtid efter det att räknaren stannade senast, beroende på vad som inträffar först, eller |
| --- | --- | --- |

e)

Räknaren ska nollställas

i)

när ingen felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks under 40 uppvärmningscykler eller 200 timmars motorkörtid efter det att räknaren stannade senast, beroende på vad som inträffar först, eller

| ii) | OBD-avsökningsverktyget beordrar OBD-systemet att radera OBD-information. |
| --- | --- |

ii)

OBD-avsökningsverktyget beordrar OBD-systemet att radera OBD-information.

Figur C1

Principerna för aktivering av felindikationsräknarna

Image 226

Figur C2

Principerna för aktivering av B1-räknare

Image 227

| 4.6.5.1.2 | Kumulativ kontinuerlig felindikationsräknare
  OBD-systemet ska innehålla en kumulativ kontinuerlig felindikationsräknare för att registrera antalet timmar under motorns livslängd då förbränningsmotorn har körts med kontinuerlig felindikation aktiverad.
  Den kumulativa kontinuerliga felindikationsräknaren ska räkna upp till det största värde som medges av en räknare på 2 byte med en timmes upplösning och hålla det värdet.
  Den kumulativa kontinuerliga felindikationsräknaren får inte nollställas av motorsystemet, av ett avsökningsverktyg eller på grund av att ett batteri kopplas ifrån.
  Den kumulativa kontinuerliga felindikationsräknaren ska fungera på följande sätt:


  a) | Räknaren ska börja räkna när kontinuerlig felindikation aktiveras. |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2

OBD-systemet ska innehålla en kumulativ kontinuerlig felindikationsräknare för att registrera antalet timmar under motorns livslängd då förbränningsmotorn har körts med kontinuerlig felindikation aktiverad.

Den kumulativa kontinuerliga felindikationsräknaren ska räkna upp till det största värde som medges av en räknare på 2 byte med en timmes upplösning och hålla det värdet.

Den kumulativa kontinuerliga felindikationsräknaren får inte nollställas av motorsystemet, av ett avsökningsverktyg eller på grund av att ett batteri kopplas ifrån.

Den kumulativa kontinuerliga felindikationsräknaren ska fungera på följande sätt:

a)

Räknaren ska börja räkna när kontinuerlig felindikation aktiveras.

| b) | Räknaren ska stanna och behålla sitt innevarande värde när kontinuerlig felindikation inte längre är aktiverad. |
| --- | --- |

b)

Räknaren ska stanna och behålla sitt innevarande värde när kontinuerlig felindikation inte längre är aktiverad.

| c) | Räknaren ska fortsätta räkna från den punkt den stannat när kontinuerlig felindikation aktiveras. |
| --- | --- |

c)

Räknaren ska fortsätta räkna från den punkt den stannat när kontinuerlig felindikation aktiveras.

Figur C1 visar principerna för den kumulativa kontinuerliga felindikationsräknaren och i tillägg 2 till denna bilaga ges exempel som visar dess logik.

| 4.6.5.2 | Räknare för felfunktioner av klass B1 |
| --- | --- |

4.6.5.2

| 4.6.5.2.1 | Enkel B1-räknare
  OBD-systemet ska innehålla en B1-räknare för att registrera antalet timmar då förbränningsmotorn har körts med en felfunktion av klass B1.
  B1-räknaren ska fungera på följande sätt:


  a) | Räknaren ska börja räkna så snart som en felfunktion av klass B1 upptäcks och en bekräftad och aktiv DTC har lagrats. |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1

OBD-systemet ska innehålla en B1-räknare för att registrera antalet timmar då förbränningsmotorn har körts med en felfunktion av klass B1.

B1-räknaren ska fungera på följande sätt:

a)

Räknaren ska börja räkna så snart som en felfunktion av klass B1 upptäcks och en bekräftad och aktiv DTC har lagrats.

| b) | Räknaren ska stanna och behålla sitt innevarande värde om inga felfunktioner av klass B1 är bekräftade och aktiva, eller när alla felfunktioner av klass B1 har raderats av ett avsökningsverktyg. |
| --- | --- |

b)

Räknaren ska stanna och behålla sitt innevarande värde om inga felfunktioner av klass B1 är bekräftade och aktiva, eller när alla felfunktioner av klass B1 har raderats av ett avsökningsverktyg.

| c) | Räknaren ska börja räkna från den punkt där den stannat om en ny felfunktion av klass B1 upptäcks inom tre driftsekvenser. |
| --- | --- |

c)

Räknaren ska börja räkna från den punkt där den stannat om en ny felfunktion av klass B1 upptäcks inom tre driftsekvenser.

Om B1-räknaren har överskridit 200 motorkörtimmar ska OBD-systemet sätta räknaren till 190 motorkörtimmar om OBD-systemet har funnit att en felfunktion av klass B1 inte längre är bekräftad och aktiv eller när alla felfunktioner av klass B1 har raderats av ett avsökningsverktyg. B1-räknaren ska börja räkna från 190 motorkörtimmar om en ny felfunktion av klass B1 föreligger inom tre driftsekvenser.

B1-räknaren ska nollställas när tre på varandra följande driftsekvenser har genomförts då inga felfunktioner av klass B1 har upptäckts.

Anmärkning: B1-räknaren visar inte antalet motorkörtimmar då en enda felfunktion av klass B1 förelegat.

B1-räknaren får kumulera antalet timmar då två eller flera olika felfunktioner av klass B1 förelegat men ingen av dem uppnått den tid som räknaren visar.

B1-räknaren är bara avsedd att avgöra när kontinuerlig felindikation ska aktiveras.

Figur C2 visar principen för B1-räknaren och i tillägg 2 till denna bilaga ges exempel på dess logik.

| 4.6.5.2.2 | Multipla B1-räknare
  En tillverkare får använda multipla B1-räknare. I så fall ska systemet kunna tilldela varje felfunktion av klass B1 en särskild B1-räknare.
  Styrningen av den särskilda B1-räknaren ska följa samma regler som den enkla B1-räknaren, så att varje särskild B1-räknare ska börja räkna när dess särskilda felfunktion av klass B1 upptäcks. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2

En tillverkare får använda multipla B1-räknare. I så fall ska systemet kunna tilldela varje felfunktion av klass B1 en särskild B1-räknare.

Styrningen av den särskilda B1-räknaren ska följa samma regler som den enkla B1-räknaren, så att varje särskild B1-räknare ska börja räkna när dess särskilda felfunktion av klass B1 upptäcks.

| 4.7 | OBD-information |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | Lagrad information
  Den information som lagras av OBD-systemet ska på begäran göras tillgänglig utanför fordonet i följande paket:


  a) | Information om motorns tillstånd. |
| --- | --- | --- |

4.7.1

Den information som lagras av OBD-systemet ska på begäran göras tillgänglig utanför fordonet i följande paket:

a)

Information om motorns tillstånd.

| b) | Information om aktiva utsläppsrelaterade felfunktioner. |
| --- | --- |

b)

Information om aktiva utsläppsrelaterade felfunktioner.

| c) | Information för reparationer. |
| --- | --- |

c)

Information för reparationer.

| 4.7.1.1 | Information om motorns tillstånd
  Denna information ska ge ett tillsynsorgan (5) status för felfunktionsindikatorn och tillhörande uppgifter (t.ex. räknare för kontinuerlig felindikation, redoläge).
  OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6 till denna bilaga) för att extern kontrollutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en tillsynstjänsteman med följande information:


  a) | Rangordnande/icke rangordnande visningsstrategi. |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1

Denna information ska ge ett tillsynsorgan (5) status för felfunktionsindikatorn och tillhörande uppgifter (t.ex. räknare för kontinuerlig felindikation, redoläge).

OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6 till denna bilaga) för att extern kontrollutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en tillsynstjänsteman med följande information:

a)

Rangordnande/icke rangordnande visningsstrategi.

| b) | Fordonets identifieringsnummer (VIN). |
| --- | --- |

b)

Fordonets identifieringsnummer (VIN).

| c) | Förekomst av kontinuerlig felindikation. |
| --- | --- |

c)

Förekomst av kontinuerlig felindikation.

| d) | OBD-systemets redoläge. |
| --- | --- |

d)

OBD-systemets redoläge.

| e) | Antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation). |
| --- | --- |

e)

Antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation).

Denna information ska tillhandahållas utan radering.

| 4.7.1.2 | Information om aktiva utsläppsrelaterade felfunktioner
  Denna information ska ge en kontrollstation (6) en del av motorrelaterade OBD-uppgifter, inkl. status för felfunktionsindikatorn och tillhörande uppgifter (felindikationsräknare), en lista över aktiva/bekräftade felfunktioner av klasserna A och B med tillhörande uppgifter (t.ex. B1-räknare).
  OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6 till denna bilaga) för att extern kontrollutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en inspektör med följande information:


  a) | Nummer på den globala tekniska föreskrift (med revision), som ska integreras i typgodkännandemärkning enligt föreskrift nr 49. |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2

Denna information ska ge en kontrollstation (6) en del av motorrelaterade OBD-uppgifter, inkl. status för felfunktionsindikatorn och tillhörande uppgifter (felindikationsräknare), en lista över aktiva/bekräftade felfunktioner av klasserna A och B med tillhörande uppgifter (t.ex. B1-räknare).

OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6 till denna bilaga) för att extern kontrollutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en inspektör med följande information:

a)

Nummer på den globala tekniska föreskrift (med revision), som ska integreras i typgodkännandemärkning enligt föreskrift nr 49.

| b) | Rangordnande/icke rangordnande visningsstrategi. |
| --- | --- |

b)

Rangordnande/icke rangordnande visningsstrategi.

| c) | Fordonets identifieringsnummer (VIN). |
| --- | --- |

c)

Fordonets identifieringsnummer (VIN).

| d) | Status för felfunktionsindikator. |
| --- | --- |

d)

Status för felfunktionsindikator.

| e) | OBD-systemets redoläge. |
| --- | --- |

e)

OBD-systemets redoläge.

| f) | Antal uppvärmningscykler och antal motorkörtimmar sedan lagrad OBD-information senast raderades. |
| --- | --- |

f)

Antal uppvärmningscykler och antal motorkörtimmar sedan lagrad OBD-information senast raderades.

| g) | Antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation). |
| --- | --- |

g)

Antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation).

| h) | Kumulerade körtimmar med kontinuerlig felindikation aktiverad (kumulativ kontinuerlig felindikationsräknare). |
| --- | --- |

h)

Kumulerade körtimmar med kontinuerlig felindikation aktiverad (kumulativ kontinuerlig felindikationsräknare).

| i) | Värde på den B1-räknare som har det högsta antalet motorkörtimmar. |
| --- | --- |

i)

Värde på den B1-räknare som har det högsta antalet motorkörtimmar.

| j) | Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass A. |
| --- | --- |

j)

Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass A.

| k) | Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass B (B1 och B2). |
| --- | --- |

k)

Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass B (B1 och B2).

| l) | Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass B. |
| --- | --- |

l)

Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass B.

| m) | Identifiering av mjukvarukalibreringen. |
| --- | --- |

m)

Identifiering av mjukvarukalibreringen.

| n) | Kontrollnummer för kalibrering. |
| --- | --- |

n)

Kontrollnummer för kalibrering.

Denna information ska tillhandahållas utan radering.

| 4.7.1.3 | Information för reparationer
  Denna information ska ge reparatörer alla de OBD-uppgifter som anges i denna bilaga (t.ex. ögonblicksbild).
  OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6 till denna bilaga) för att extern reparationsutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en reparatör med följande information:


  a) | Nummer på den globala tekniska föreskrift (med revision), som ska integreras i typgodkännandemärkning enligt föreskrift nr 49. |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3

Denna information ska ge reparatörer alla de OBD-uppgifter som anges i denna bilaga (t.ex. ögonblicksbild).

OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6 till denna bilaga) för att extern reparationsutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en reparatör med följande information:

a)

Nummer på den globala tekniska föreskrift (med revision), som ska integreras i typgodkännandemärkning enligt föreskrift nr 49.

| b) | Fordonsidentifieringsnummer (VIN). |
| --- | --- |

b)

Fordonsidentifieringsnummer (VIN).

| c) | Status för felfunktionsindikator. |
| --- | --- |

c)

Status för felfunktionsindikator.

| d) | OBD-systemets redoläge. |
| --- | --- |

d)

OBD-systemets redoläge.

| e) | Antal uppvärmningscykler och antal motorkörtimmar sedan lagrad OBD-information senast raderades. |
| --- | --- |

e)

Antal uppvärmningscykler och antal motorkörtimmar sedan lagrad OBD-information senast raderades.

| f) | Övervakarstatus (dvs. frånkopplad för resten av denna körcykel, fullständig för denna körcykel eller inte fullständig för denna körcykel) sedan senaste gången motorn stängdes av för varje övervakare som används för redoläge. |
| --- | --- |

f)

Övervakarstatus (dvs. frånkopplad för resten av denna körcykel, fullständig för denna körcykel eller inte fullständig för denna körcykel) sedan senaste gången motorn stängdes av för varje övervakare som används för redoläge.

| g) | Antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation). |
| --- | --- |

g)

Antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation).

| h) | Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass A. |
| --- | --- |

h)

Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass A.

| i) | Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass B (B1 och B2). |
| --- | --- |

i)

Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass B (B1 och B2).

| j) | Kumulerade körtimmar med kontinuerlig felindikation aktiverad (kumulativ kontinuerlig felindikationsräknare). |
| --- | --- |

j)

Kumulerade körtimmar med kontinuerlig felindikation aktiverad (kumulativ kontinuerlig felindikationsräknare).

| k) | Värde på den B1-räknare som har det högsta antalet motorkörtimmar. |
| --- | --- |

k)

Värde på den B1-räknare som har det högsta antalet motorkörtimmar.

| l) | Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass B1 och antal motorkörtimmar från B1-räknaren/-räknarna. |
| --- | --- |

l)

Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass B1 och antal motorkörtimmar från B1-räknaren/-räknarna.

| m) | Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass C. |
| --- | --- |

m)

Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass C.

| n) | Vilande DTC med tillhörande klass. |
| --- | --- |

n)

Vilande DTC med tillhörande klass.

| o) | Tidigare aktiva DTC med tillhörande klass. |
| --- | --- |

o)

Tidigare aktiva DTC med tillhörande klass.

| p) | Realtidsinformation om av originaltillverkaren valda och stödda sensorsignaler, interna signaler och utsignaler (se punkt 4.7.2 och tillägg 5 till denna bilaga). |
| --- | --- |

p)

Realtidsinformation om av originaltillverkaren valda och stödda sensorsignaler, interna signaler och utsignaler (se punkt 4.7.2 och tillägg 5 till denna bilaga).

| q) | Uppgifter i ögonblicksbilden enligt denna bilaga (se punkt 4.7.1.4 och tillägg 5 till denna bilaga). |
| --- | --- |

q)

Uppgifter i ögonblicksbilden enligt denna bilaga (se punkt 4.7.1.4 och tillägg 5 till denna bilaga).

| r) | Identifiering av mjukvarukalibreringen. |
| --- | --- |

r)

Identifiering av mjukvarukalibreringen.

| s) | Kontrollnummer för kalibrering. |
| --- | --- |

s)

Kontrollnummer för kalibrering.

OBD-systemet ska radera alla lagrade felfunktioner i motorsystemet och tillhörande uppgifter (körtider, ögonblicksbilder osv.) i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga, om begäran om det lämnas genom extern reparationsutrustning enligt tillämpliga standarder som anges i tillägg 6 till denna bilaga.

| 4.7.1.4 | Ögonblicksbild
  Minst en ”ögonblicksbild” av information ska lagras när en potentiell DTC eller en bekräftad och aktiv DTC lagras, enligt tillverkarens bedömning. Tillverkaren får uppdatera informationen i ögonblicksbilden så snart som en vilande DTC upptäcks igen.
  Ögonblicksbilden ska innehålla fordonets driftförhållanden vid tidpunkten för upptäckten av felfunktionen och den DTC som hör till de lagrade uppgifterna. Ögonblicksbilden ska omfatta den information som anges i tabell 1 i tillägg 5 till denna bilaga. Ögonblicksbilden ska också omfatta all information i tabellerna 2 och 3 i tillägg 5 till denna bilaga som används för övervakning eller styrning i den särskilda styrenhet som lagrade en DTC.
  Lagring av information i en ögonblicksbild med anknytning till en felfunktion av klass A ska ha företräde framför information med anknytning till en felfunktion av klass B1, som i sin tur ska ha företräde framför information med anknytning till en felfunktion av klass B2, som i sin tur ska ha företräde för information med anknytning till en felfunktion av klass C. Den först upptäckta felfunktionen ska ha företräde framför den senaste felfunktionen, om inte den senaste felfunktionen tillhör en högre klass.
  Om en anordning övervakas av OBD-systemet och inte omfattas av tillägg 5 till denna bilaga ska informationen i ögonblicksbilden inbegripa uppgifter från anordningens sensorer och ställdon på liknande sätt som anges i tillägg 5 till denna bilaga. Detta ska föreläggas typgodkännandemyndigheten för godkännande i samband med godkännandet. |
| --- | --- |

4.7.1.4

Minst en ”ögonblicksbild” av information ska lagras när en potentiell DTC eller en bekräftad och aktiv DTC lagras, enligt tillverkarens bedömning. Tillverkaren får uppdatera informationen i ögonblicksbilden så snart som en vilande DTC upptäcks igen.

Ögonblicksbilden ska innehålla fordonets driftförhållanden vid tidpunkten för upptäckten av felfunktionen och den DTC som hör till de lagrade uppgifterna. Ögonblicksbilden ska omfatta den information som anges i tabell 1 i tillägg 5 till denna bilaga. Ögonblicksbilden ska också omfatta all information i tabellerna 2 och 3 i tillägg 5 till denna bilaga som används för övervakning eller styrning i den särskilda styrenhet som lagrade en DTC.

Lagring av information i en ögonblicksbild med anknytning till en felfunktion av klass A ska ha företräde framför information med anknytning till en felfunktion av klass B1, som i sin tur ska ha företräde framför information med anknytning till en felfunktion av klass B2, som i sin tur ska ha företräde för information med anknytning till en felfunktion av klass C. Den först upptäckta felfunktionen ska ha företräde framför den senaste felfunktionen, om inte den senaste felfunktionen tillhör en högre klass.

Om en anordning övervakas av OBD-systemet och inte omfattas av tillägg 5 till denna bilaga ska informationen i ögonblicksbilden inbegripa uppgifter från anordningens sensorer och ställdon på liknande sätt som anges i tillägg 5 till denna bilaga. Detta ska föreläggas typgodkännandemyndigheten för godkännande i samband med godkännandet.

| 4.7.1.5 | Redoläge
  Med de undantag som anges i punkterna 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 och 4.7.1.5.3 ska redoläget endast sättas till ”fullständigt” när en övervakare eller grupp av övervakare som denna status omfattar har fastställt att det föreligger (dvs. lagrat en bekräftad och aktiv diagnosfelkod) eller inte föreligger ett fel som är relevant för denna övervakare sedan den senaste raderingen av en extern begäran eller ett externt kommando (t.ex. genom ett OBD-avsökningsverktyg). Redoläget ska sättas till ”inte fullständigt” genom radering av felkodsminnet (se punkt 4.7.4) genom en extern begäran eller ett externt kommando (t.ex. genom ett OBD-avsökningsverktyg).
  Normal avstängning av motorn ska inte leda till att redoläget ändras. |
| --- | --- |

4.7.1.5

Med de undantag som anges i punkterna 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 och 4.7.1.5.3 ska redoläget endast sättas till ”fullständigt” när en övervakare eller grupp av övervakare som denna status omfattar har fastställt att det föreligger (dvs. lagrat en bekräftad och aktiv diagnosfelkod) eller inte föreligger ett fel som är relevant för denna övervakare sedan den senaste raderingen av en extern begäran eller ett externt kommando (t.ex. genom ett OBD-avsökningsverktyg). Redoläget ska sättas till ”inte fullständigt” genom radering av felkodsminnet (se punkt 4.7.4) genom en extern begäran eller ett externt kommando (t.ex. genom ett OBD-avsökningsverktyg).

Normal avstängning av motorn ska inte leda till att redoläget ändras.

| 4.7.1.5.1 | Tillverkaren får, under förutsättning att typgodkännandemyndigheten ger sitt godkännande, begära att en övervakares redoläge ska anges som ”fullständigt” utan att övervakaren har fastställt att det föreligger eller inte föreligger något fel som är relevant för den övervakaren.
  En sådan begäran får endast godkännas om följande gäller under ett flertal driftsekvenser (minst 9 driftsekvenser eller 72 drifttimmar):


  (a) | Övervakningen är tillfälligt inaktiverad enligt punkt 5.2 i denna bilaga på grund av fortsatt förekomst av extrema driftsförhållanden (t.ex. kalla omgivningstemperaturer, höga höjder), eller |
| --- | --- | --- |

4.7.1.5.1

En sådan begäran får endast godkännas om följande gäller under ett flertal driftsekvenser (minst 9 driftsekvenser eller 72 drifttimmar):

(a)

Övervakningen är tillfälligt inaktiverad enligt punkt 5.2 i denna bilaga på grund av fortsatt förekomst av extrema driftsförhållanden (t.ex. kalla omgivningstemperaturer, höga höjder), eller

| (b) | systemet som övervakas är inte i drift och den DTC som är associerad med det systemet har inte en bekräftad och aktiv eller en tidigare aktiv status vid den tidpunkt då redoläget blir ofullständigt under en reparation. |
| --- | --- |

(b)

systemet som övervakas är inte i drift och den DTC som är associerad med det systemet har inte en bekräftad och aktiv eller en tidigare aktiv status vid den tidpunkt då redoläget blir ofullständigt under en reparation.

I varje sådan begäran ska anges villkoren för frånkoppling av övervakningssystemet och antal driftsekvenser som förlöper utan fullständig övervakning innan redoläget anges som ”fullständigt”.

De extrema omgivnings- eller höjdförhållanden som beaktas i tillverkarens ansökan ska aldrig vara mindre stränga än de förhållanden som anges i denna bilaga när det gäller tillfällig avstängning av OBD-systemet.

| 4.7.1.5.2 | Övervakare som ska ha redoläge
  Det ska finnas stöd för redoläge för varje övervakare eller grupp av övervakare som anges i denna bilaga och som krävs vid hänvisningar till denna bilaga, med undantag för punkterna 11 och 12 i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

4.7.1.5.2

Det ska finnas stöd för redoläge för varje övervakare eller grupp av övervakare som anges i denna bilaga och som krävs vid hänvisningar till denna bilaga, med undantag för punkterna 11 och 12 i tillägg 3 till denna bilaga.

| 4.7.1.5.3 | Redoläge för kontinuerliga övervakare
  Redoläget ska alltid anges som ”fullständigt” för varje övervakare eller grupp av övervakare som anges i punkterna 1, 7 och 10 i tillägg 3 till denna bilaga, som krävs vid hänvisningar till denna bilaga och som enligt denna bilaga anses vara i kontinuerlig drift. |
| --- | --- |

4.7.1.5.3

Redoläget ska alltid anges som ”fullständigt” för varje övervakare eller grupp av övervakare som anges i punkterna 1, 7 och 10 i tillägg 3 till denna bilaga, som krävs vid hänvisningar till denna bilaga och som enligt denna bilaga anses vara i kontinuerlig drift.

| 4.7.2 | Information om dataström
  OBD-systemet ska i realtid förse avsökningsverktyget med den information som visas i tabellerna 1–4 i tillägg 5 till denna bilaga på begäran (faktiska signalvärden bör användas i stället för surrogatvärden).
  Beträffande beräknad belastning och vridmoment ska OBD-systemet rapportera de noggrannaste värden som beräknas i tillämplig elektronisk styrenhet (t.ex. motorstyrningsdatorn).
  I tabell 1 i tillägg 5 till denna bilaga förtecknas obligatorisk OBD-information rörande motorbelastning och varvtal.
  I tabell 3 i tillägg 5 till denna bilaga visas annan OBD-information som måste inkluderas om den används av utsläppssystemet eller OBD-systemet för att koppla till eller från OBD-övervakare.
  I tabell 4 i tillägg 5 till denna bilaga visas den information som måste inkluderas om motorn är utrustad för, känner av eller beräknar informationen (7). Om tillverkaren bestämmer det får annan information från ögonblicksbild eller dataström inkluderas.
  Om en anordning övervakas av OBD-systemet men inte omfattas av tillägg 5 till denna bilaga (t.ex. selektiv katalytisk reduktion) ska informationen om dataströmmen innehålla data från anordningens sensorer och ställdon på ett sätt som liknar det som anges i tillägg 5 till denna bilaga. Detta ska föreläggas typgodkännandemyndigheten för godkännande i samband med godkännandet. |
| --- | --- |

4.7.2

OBD-systemet ska i realtid förse avsökningsverktyget med den information som visas i tabellerna 1–4 i tillägg 5 till denna bilaga på begäran (faktiska signalvärden bör användas i stället för surrogatvärden).

Beträffande beräknad belastning och vridmoment ska OBD-systemet rapportera de noggrannaste värden som beräknas i tillämplig elektronisk styrenhet (t.ex. motorstyrningsdatorn).

I tabell 1 i tillägg 5 till denna bilaga förtecknas obligatorisk OBD-information rörande motorbelastning och varvtal.

I tabell 3 i tillägg 5 till denna bilaga visas annan OBD-information som måste inkluderas om den används av utsläppssystemet eller OBD-systemet för att koppla till eller från OBD-övervakare.

I tabell 4 i tillägg 5 till denna bilaga visas den information som måste inkluderas om motorn är utrustad för, känner av eller beräknar informationen (7). Om tillverkaren bestämmer det får annan information från ögonblicksbild eller dataström inkluderas.

Om en anordning övervakas av OBD-systemet men inte omfattas av tillägg 5 till denna bilaga (t.ex. selektiv katalytisk reduktion) ska informationen om dataströmmen innehålla data från anordningens sensorer och ställdon på ett sätt som liknar det som anges i tillägg 5 till denna bilaga. Detta ska föreläggas typgodkännandemyndigheten för godkännande i samband med godkännandet.

| 4.7.3 | Tillgång till OBD-information
  Tillgång till OBD-information ska ges endast i enlighet med de standarder som nämns i tillägg 6 till denna bilaga och i följande stycken (8).
  Tillgång till OBD-informationen får inte vara beroende av någon åtkomstkod eller annan anordning eller metod som bara finns att tillgå hos tillverkaren eller dennes leverantörer. Tolkning av OBD-information får inte kräva någon unik avkodningsnyckel, om inte nyckeln har gjorts offentlig.
  En enda tillgångsmetod (t.ex. en enda tillgångspunkt eller nod) till OBD-information ska tillhandahållas för hämtning av all OBD-information. Metoden ska medge tillgång till all OBD-information som anges i denna bilaga. Metoden ska också medge tillgång till särskilda mindre informationspaket som definieras i denna bilaga (t.ex. informationspaket för trafikduglighet för utsläppsrelaterad OBD).
  Tillgång till OBD-informationen ska ges genom minst en av följande serier av standarder som nämns i tillägg 6 till denna bilaga:


  a) | ISO 27145 med ISO 15765-4 (CAN-baserad) |
| --- | --- | --- |

4.7.3

Tillgång till OBD-information ska ges endast i enlighet med de standarder som nämns i tillägg 6 till denna bilaga och i följande stycken (8).

Tillgång till OBD-informationen får inte vara beroende av någon åtkomstkod eller annan anordning eller metod som bara finns att tillgå hos tillverkaren eller dennes leverantörer. Tolkning av OBD-information får inte kräva någon unik avkodningsnyckel, om inte nyckeln har gjorts offentlig.

En enda tillgångsmetod (t.ex. en enda tillgångspunkt eller nod) till OBD-information ska tillhandahållas för hämtning av all OBD-information. Metoden ska medge tillgång till all OBD-information som anges i denna bilaga. Metoden ska också medge tillgång till särskilda mindre informationspaket som definieras i denna bilaga (t.ex. informationspaket för trafikduglighet för utsläppsrelaterad OBD).

Tillgång till OBD-informationen ska ges genom minst en av följande serier av standarder som nämns i tillägg 6 till denna bilaga:

a)

ISO 27145 med ISO 15765-4 (CAN-baserad)

| b) | ISO 27145 med ISO 13400 (TCP/IP-baserad) |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 med ISO 13400 (TCP/IP-baserad)

| c) | SAE J1939-73 |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73

Tillverkare ska använda lämpliga felkoder som fastställts av ISO eller SAE (t.ex. P0xxx, P2xxx osv.) när detta är möjligt. Om sådan identifikation inte är möjlig får tillverkaren använda diagnostiska felkoder enligt relevanta avsnitt i ISO 27145 eller SAE J1939. Felkoderna ska vara fullt tillgängliga via standardiserad diagnosutrustning som uppfyller bestämmelserna i denna bilaga.

Tillverkaren ska förse standardiseringsorganet ISO eller SAE med uppgifter om alla utsläppsrelaterade diagnosdata som inte specificeras i ISO 27145 eller SAE J1939 men som är relevanta för denna bilaga genom lämpligt ISO- eller SAE-förfarande.

Tillgång till OBD-information ska vara möjlig genom en trådförbindelse.

OBD-uppgifter ska lämnas av OBD-systemet på begäran via ett avsökningsverktyg som uppfyller kraven i tillämplig standard i tillägg 6 till denna bilaga (kommunikation med externt provningsverktyg).

| 4.7.3.1 | CAN-baserad trådburen kommunikation
  Överföringshastigheten på den trådburna datalänken till OBD-systemet ska vara antingen 250 kb/s eller 500 kb/s.
  Det är tillverkarens ansvar att välja överföringshastighet och konstruera OBD-systemet enligt de krav som anges i standarderna som nämns i tillägg 6 till denna bilaga och som det hänvisas till i denna bilaga. OBD-systemet ska stödja att extern provningsutrustning automatiskt detekterar dessa två överföringshastigheter.
  Gränssnittet mellan fordonet och extern diagnosutrustning (avsökningsverktyg) ska vara standardiserat och uppfylla alla krav i ISO 15031-3 Typ A (kraftförsörjning med 12 V likström), Typ B (kraftförsörjning med 24 V likström) eller SAE J1939-13 (kraftförsörjning med 12 V eller 24 V likström). |
| --- | --- |

4.7.3.1

Överföringshastigheten på den trådburna datalänken till OBD-systemet ska vara antingen 250 kb/s eller 500 kb/s.

Det är tillverkarens ansvar att välja överföringshastighet och konstruera OBD-systemet enligt de krav som anges i standarderna som nämns i tillägg 6 till denna bilaga och som det hänvisas till i denna bilaga. OBD-systemet ska stödja att extern provningsutrustning automatiskt detekterar dessa två överföringshastigheter.

Gränssnittet mellan fordonet och extern diagnosutrustning (avsökningsverktyg) ska vara standardiserat och uppfylla alla krav i ISO 15031-3 Typ A (kraftförsörjning med 12 V likström), Typ B (kraftförsörjning med 24 V likström) eller SAE J1939-13 (kraftförsörjning med 12 V eller 24 V likström).

| 4.7.3.2 | Reserveras för TCP/IP-baserad trådburen kommunikation (Ethernet). |
| --- | --- |

4.7.3.2

| 4.7.3.3 | Uttagets läge
  Uttaget ska vara beläget i fotutrymmet på förarsidan på fordonets insida i det område som begränsas av fordonets förarsida och förarsidans kant av mittkonsolen (eller fordonets mittlinje om fordonet inte har någon mittkonsol) och i ett läge som inte är högre än ratten när denna är i sitt lägsta inställbara läge. Uttaget får inte vara beläget på eller i mittkonsolen (dvs. inte på de horisontella ytorna nära en golvmonterad växelspak, handbromsspak eller kopphållare eller på de vertikala ytorna nära stereon/radion, luftkonditioneringen eller navigationssystemets reglage). Uttagets läge ska lätt kunna identifieras och nås (t.ex. för att ansluta ett externt verktyg). För fordon med dörr på förarsidan ska uttaget lätt kunna identifieras och nås av någon som står (eller står på huk) utanför fordonets förarsida med dörren öppen på förarsidan.
  Typgodkännandemyndigheten kan på tillverkarens begäran tillåta ett alternativt läge, förutsatt att läget är lätt tillgängligt och skyddat från oavsiktlig skada under normal användning, t.ex. ett läge enligt standardserien ISO 15031.
  Om uttaget är övertäckt eller beläget i en särskild utrustningslåda måste övertäckningen eller dörren till utrymmet kunna avlägsnas för hand utan användning av verktyg och tydligt vara märkt ”OBD” så att uttagets läge identifieras.
  Tillverkaren får förse fordon med ytterligare diagnosuttag och datauttag för sina egna syften förutom föreskrivna OBD-funktioner. Om de ytterligare uttagen överensstämmer med de standarddiagnosuttag som medges enligt tillägg 6 till denna bilaga, ska endast det uttag som föreskrivs i denna bilaga tydligt märkas ”OBD” för att skilja det från andra uttag. |
| --- | --- |

4.7.3.3

Uttaget ska vara beläget i fotutrymmet på förarsidan på fordonets insida i det område som begränsas av fordonets förarsida och förarsidans kant av mittkonsolen (eller fordonets mittlinje om fordonet inte har någon mittkonsol) och i ett läge som inte är högre än ratten när denna är i sitt lägsta inställbara läge. Uttaget får inte vara beläget på eller i mittkonsolen (dvs. inte på de horisontella ytorna nära en golvmonterad växelspak, handbromsspak eller kopphållare eller på de vertikala ytorna nära stereon/radion, luftkonditioneringen eller navigationssystemets reglage). Uttagets läge ska lätt kunna identifieras och nås (t.ex. för att ansluta ett externt verktyg). För fordon med dörr på förarsidan ska uttaget lätt kunna identifieras och nås av någon som står (eller står på huk) utanför fordonets förarsida med dörren öppen på förarsidan.

Typgodkännandemyndigheten kan på tillverkarens begäran tillåta ett alternativt läge, förutsatt att läget är lätt tillgängligt och skyddat från oavsiktlig skada under normal användning, t.ex. ett läge enligt standardserien ISO 15031.

Om uttaget är övertäckt eller beläget i en särskild utrustningslåda måste övertäckningen eller dörren till utrymmet kunna avlägsnas för hand utan användning av verktyg och tydligt vara märkt ”OBD” så att uttagets läge identifieras.

Tillverkaren får förse fordon med ytterligare diagnosuttag och datauttag för sina egna syften förutom föreskrivna OBD-funktioner. Om de ytterligare uttagen överensstämmer med de standarddiagnosuttag som medges enligt tillägg 6 till denna bilaga, ska endast det uttag som föreskrivs i denna bilaga tydligt märkas ”OBD” för att skilja det från andra uttag.

| 4.7.4 | Radering/återställning av OBD-information med hjälp av ett avsökningsverktyg
  På begäran från avsökningsverktyget ska följande uppgifter raderas från dataminnet eller återställas till det värde som anges i denna bilaga.


  OBD-uppgift | Raderbar | Återställningsbar (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Status för felfunktionsindikator | | X |
| OBD-systemets redoläge | | X |
| Antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation) | X | |
| Alla diagnosfelkoder | X | |
| Värde på den B1-räknare som har det högsta antalet motorkörtimmar | | X |
| Antal motorkörtimmar från B1-räknaren eller B1-räknarna | | X |
| Ögonblicksbild enligt denna bilaga | X | |

4.7.4

På begäran från avsökningsverktyget ska följande uppgifter raderas från dataminnet eller återställas till det värde som anges i denna bilaga.

OBD-uppgift

Raderbar

Återställningsbar (9)

Status för felfunktionsindikator

X

OBD-systemets redoläge

X

Antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation)

X

Alla diagnosfelkoder

X

Värde på den B1-räknare som har det högsta antalet motorkörtimmar

X

Antal motorkörtimmar från B1-räknaren eller B1-räknarna

X

Ögonblicksbild enligt denna bilaga

X

OBD-information får inte raderas genom att fordonsbatteriet eller fordonsbatterierna kopplas från.

| 4.8 | Elektronisk säkerhet
  Fordon som är utrustade med en dator för kontroll av utsläpp ska vara försedda med anordningar som förhindrar alla ändringar som inte är tillåtna av tillverkaren. Tillverkaren ska tillåta ändringar om dessa är nödvändiga för diagnos, underhåll, kontroll, montering eller reparation.
  Alla datorkoder som kan programmeras om och alla driftparametrar ska vara skyddade mot manipulering och ge ett minst lika gott skydd som bestämmelserna i ISO 15031-7 (SAE J2186) eller J1939-73, förutsatt att utbyte av säkerhetsdata sker via de protokoll och den diagnosanslutare som anges i denna bilaga. Alla löstagbara minneschip för kalibrering ska sitta i socklar, vara inneslutna i ett förslutet hölje eller skyddas av elektroniska algoritmer och inte kunna ändras utom med speciella verktyg och förfaranden.
  Datorkodade motordriftsparametrar ska inte kunna ändras utom med speciella verktyg och förfaranden (t.ex. datorkomponenter som är fastlödda eller sitter i socklar eller i förslutna [eller fastlödda] datorkapslar).
  Tillverkarna ska vidta lämpliga åtgärder för att skydda inställningen för maximal bränsletillförsel från manipulation då fordonet är i drift.
  Tillverkarna får ansöka hos typgodkännandemyndigheten om undantag från något av dessa krav för fordon som sannolikt inte kommer att behöva skydd. De kriterier som typgodkännandemyndigheten ska bedöma när den överväger ett undantag ska bestå av, men behöver inte begränsas till, löpande tillgång till prestandachip, fordonets högprestandakapacitet och fordonets sannolika försäljningsvolym.
  Tillverkare som använder kodsystem som kan programmeras (t.ex. Electrical Erasable Programmable Read-Only Memory, EEPROM) ska försvåra otillåten omprogrammering. Tillverkarna ska tillämpa förbättrade strategier för att skydda mot manipulering och införa skyddsanordningar som kräver elektronisk tillgång till en dator på annan plats som underhålls av tillverkaren. Typgodkännandemyndigheten kan godkänna alternativa metoder som ger ett likvärdigt skydd mot manipulation. |
| --- | --- |

4.8

Fordon som är utrustade med en dator för kontroll av utsläpp ska vara försedda med anordningar som förhindrar alla ändringar som inte är tillåtna av tillverkaren. Tillverkaren ska tillåta ändringar om dessa är nödvändiga för diagnos, underhåll, kontroll, montering eller reparation.

Alla datorkoder som kan programmeras om och alla driftparametrar ska vara skyddade mot manipulering och ge ett minst lika gott skydd som bestämmelserna i ISO 15031-7 (SAE J2186) eller J1939-73, förutsatt att utbyte av säkerhetsdata sker via de protokoll och den diagnosanslutare som anges i denna bilaga. Alla löstagbara minneschip för kalibrering ska sitta i socklar, vara inneslutna i ett förslutet hölje eller skyddas av elektroniska algoritmer och inte kunna ändras utom med speciella verktyg och förfaranden.

Datorkodade motordriftsparametrar ska inte kunna ändras utom med speciella verktyg och förfaranden (t.ex. datorkomponenter som är fastlödda eller sitter i socklar eller i förslutna [eller fastlödda] datorkapslar).

Tillverkarna ska vidta lämpliga åtgärder för att skydda inställningen för maximal bränsletillförsel från manipulation då fordonet är i drift.

Tillverkarna får ansöka hos typgodkännandemyndigheten om undantag från något av dessa krav för fordon som sannolikt inte kommer att behöva skydd. De kriterier som typgodkännandemyndigheten ska bedöma när den överväger ett undantag ska bestå av, men behöver inte begränsas till, löpande tillgång till prestandachip, fordonets högprestandakapacitet och fordonets sannolika försäljningsvolym.

Tillverkare som använder kodsystem som kan programmeras (t.ex. Electrical Erasable Programmable Read-Only Memory, EEPROM) ska försvåra otillåten omprogrammering. Tillverkarna ska tillämpa förbättrade strategier för att skydda mot manipulering och införa skyddsanordningar som kräver elektronisk tillgång till en dator på annan plats som underhålls av tillverkaren. Typgodkännandemyndigheten kan godkänna alternativa metoder som ger ett likvärdigt skydd mot manipulation.

| 4.9 | OBD-systemets hållbarhet
  OBD-systemet ska vara konstruerat och tillverkat så att det kan identifiera typer av felfunktioner under fordonets eller motorsystemets hela livslängd.
  Alla ytterligare bestämmelser om OBD-systemens hållbarhet finns i denna bilaga.
  Ett OBD-system får inte programmeras eller på annat sätt utformas för att helt eller delvis avaktiveras på grund av fordonets ålder eller körsträcka under fordonets faktiska livslängd, och systemet får inte heller innehålla någon algoritm eller strategi avsedd att minska OBD-systemets effektivitet med tiden. |
| --- | --- |

4.9

OBD-systemet ska vara konstruerat och tillverkat så att det kan identifiera typer av felfunktioner under fordonets eller motorsystemets hela livslängd.

Alla ytterligare bestämmelser om OBD-systemens hållbarhet finns i denna bilaga.

Ett OBD-system får inte programmeras eller på annat sätt utformas för att helt eller delvis avaktiveras på grund av fordonets ålder eller körsträcka under fordonets faktiska livslängd, och systemet får inte heller innehålla någon algoritm eller strategi avsedd att minska OBD-systemets effektivitet med tiden.

| 5. | Prestandakrav |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Tröskelvärden
  De OBD-gränsvärden för tillämpliga övervakningskriterier som omnämns i tillägg 3 till denna bilaga definieras i huvuddelen av denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.1

De OBD-gränsvärden för tillämpliga övervakningskriterier som omnämns i tillägg 3 till denna bilaga definieras i huvuddelen av denna föreskrift.

| 5.2 | Tillfällig avstängning av omborddiagnossystemet
  Godkännandemyndigheterna får godkänna att OBD-systemet tillfälligt stängs av om de förhållanden som anges i följande stycken inträder.
  Vid tidpunkten för typgodkännande ska tillverkaren förse typgodkännandemyndigheten med en utförlig beskrivning av var och en av strategierna för tillfällig avstängning av OBD och uppgifter och/eller en teknisk utvärdering som visar att övervakning under de aktuella förhållandena skulle vara otillförlitlig eller svårgenomförbar.
  I samtliga fall ska övervakningen återupptas så snart som förhållandena som föranlett den tillfälliga avstängningen inte längre råder. |
| --- | --- |

5.2

Godkännandemyndigheterna får godkänna att OBD-systemet tillfälligt stängs av om de förhållanden som anges i följande stycken inträder.

Vid tidpunkten för typgodkännande ska tillverkaren förse typgodkännandemyndigheten med en utförlig beskrivning av var och en av strategierna för tillfällig avstängning av OBD och uppgifter och/eller en teknisk utvärdering som visar att övervakning under de aktuella förhållandena skulle vara otillförlitlig eller svårgenomförbar.

I samtliga fall ska övervakningen återupptas så snart som förhållandena som föranlett den tillfälliga avstängningen inte längre råder.

| 5.2.1 | Driftsäkerhet för motorn/fordonet
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem när strategier för driftsäkerhet är aktiverade.
  Det är inte nödvändigt att kontrollera komponenter genom OBD-systemet vid felfunktion om en sådan kontroll skulle kunna utgöra en fara för säker användning av fordonet. |
| --- | --- |

5.2.1

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem när strategier för driftsäkerhet är aktiverade.

Det är inte nödvändigt att kontrollera komponenter genom OBD-systemet vid felfunktion om en sådan kontroll skulle kunna utgöra en fara för säker användning av fordonet.

| 5.2.2 | Omgivningstemperatur och höjd
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av OBD-övervakningssystem


  a) | vid omgivningstemperaturer under 266 K (–7 °C) när kylmedelstemperaturen inte har uppnått minst 333 K (60 °C), eller |
| --- | --- | --- |

5.2.2

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av OBD-övervakningssystem

a)

vid omgivningstemperaturer under 266 K (–7 °C) när kylmedelstemperaturen inte har uppnått minst 333 K (60 °C), eller

| b) | vid omgivningstemperaturer under 266 K (–7 °C) om reagenset är fruset, eller |
| --- | --- |

b)

vid omgivningstemperaturer under 266 K (–7 °C) om reagenset är fruset, eller

| c) | vid omgivningstemperaturer över 308 K (35 °C), eller |
| --- | --- |

c)

vid omgivningstemperaturer över 308 K (35 °C), eller

| d) | vid höjder på mer än 2 500 m.ö.h., eller |
| --- | --- |

d)

vid höjder på mer än 2 500 m.ö.h., eller

| e) | under 400 meter under havsnivån, eller |
| --- | --- |

e)

under 400 meter under havsnivån, eller

| f) | med undantag för elkretsfel, vid omgivningstemperaturer på under 251 K (–22 °C). |
| --- | --- |

f)

med undantag för elkretsfel, vid omgivningstemperaturer på under 251 K (–22 °C).

Tillverkaren får vidare begära godkännande att ett OBD-övervakningssystem tillfälligt stängs av vid andra omgivningstemperaturer och höjdförhållanden om det, med hjälp av uppgifter och/eller en teknisk utvärdering, kan visas att en feldiagnos skulle inträffa vid dessa omgivningsförhållanden på grund av dess inverkan på komponenten (t.ex. genom att komponenten fryser eller att det inverkar på överensstämmelsen med sensortoleranser).

| Anmärkning: | Omgivningsförhållandena får skattas med indirekta metoder. Exempelvis kan omgivningstemperaturen bestämmas utifrån inloppsluftens temperatur. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 5.2.3 | Låg bränslenivå
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av övervakningssystem som påverkas av låg bränslenivå/lågt bränsletryck eller bränslebrist (t.ex. diagnos av felfunktion i bränslesystemet eller feltändning) enligt följande: | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- | --- |
| Naturgas | Motorgas |
| a) | Den bränslenivå som är aktuell för sådan avstängning får inte överskrida 100 liter eller 20 % av bränsletankens nominella volym, beroende på vad som är lägst. |

5.2.3

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av övervakningssystem som påverkas av låg bränslenivå/lågt bränsletryck eller bränslebrist (t.ex. diagnos av felfunktion i bränslesystemet eller feltändning) enligt följande:

Diesel

Gas

Naturgas

Motorgas

a)

Den bränslenivå som är aktuell för sådan avstängning får inte överskrida 100 liter eller 20 % av bränsletankens nominella volym, beroende på vad som är lägst.

X

X

| b) | Det bränsletryck som är aktuellt för sådan avstängning får inte överskrida 20 % av det användbara bränsletrycket i tanken. |
| --- | --- |

b)

Det bränsletryck som är aktuellt för sådan avstängning får inte överskrida 20 % av det användbara bränsletrycket i tanken.

X

| 5.2.4 | Fordonsbatteriets eller systemets spänning
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av övervakningssystem som kan påverkas av fordonsbatteriets eller systemets spänning. |
| --- | --- |

5.2.4

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av övervakningssystem som kan påverkas av fordonsbatteriets eller systemets spänning.

| 5.2.4.1 | Låg spänning
  För övervakningssystem som påverkas av låg spänning från fordonsbatteriet eller i systemet får tillverkaren begära godkännande att stänga av övervakningssystemet när batteriets eller systemets spänning underskrider 90 % av nominell spänning (eller 11,0 V för ett tolvvoltsbatteri och 22,0 V för ett tjugofyravoltsbatteri). Tillverkaren får begära godkännande att använda en högre spänningsgräns för att stänga av systemövervakningen.
  Tillverkaren ska visa att övervakning vid de aktuella spänningarna skulle vara otillförlitlig och att drift av fordonet under avstängningskriterierna under en längre tid är osannolik eller att OBD-systemet övervakar batteri- eller systemspänningen och kommer att upptäcka en felfunktion vid den spänning som används för att stänga av de andra övervakarna. |
| --- | --- |

5.2.4.1

För övervakningssystem som påverkas av låg spänning från fordonsbatteriet eller i systemet får tillverkaren begära godkännande att stänga av övervakningssystemet när batteriets eller systemets spänning underskrider 90 % av nominell spänning (eller 11,0 V för ett tolvvoltsbatteri och 22,0 V för ett tjugofyravoltsbatteri). Tillverkaren får begära godkännande att använda en högre spänningsgräns för att stänga av systemövervakningen.

Tillverkaren ska visa att övervakning vid de aktuella spänningarna skulle vara otillförlitlig och att drift av fordonet under avstängningskriterierna under en längre tid är osannolik eller att OBD-systemet övervakar batteri- eller systemspänningen och kommer att upptäcka en felfunktion vid den spänning som används för att stänga av de andra övervakarna.

| 5.2.4.2 | Hög spänning
  För utsläppsrelaterade övervakningssystem som påverkas av hög batteri- eller systemspänning får tillverkaren begära godkännande att stänga av övervakningssystem när batteri- eller systemspänningen överskrider ett värde som tillverkaren anger.
  Tillverkaren ska visa att övervakningen över denna spänning skulle vara otillförlitlig och att det elektriska laddningssystemets/generatorns varningslampa lyser (eller spänningsmätaren ”står på rött”) eller att OBD-systemet övervakar batteri- eller systemspänningen och kommer att upptäcka en felfunktion vid den spänning som används för att stänga av de andra övervakarna. |
| --- | --- |

5.2.4.2

För utsläppsrelaterade övervakningssystem som påverkas av hög batteri- eller systemspänning får tillverkaren begära godkännande att stänga av övervakningssystem när batteri- eller systemspänningen överskrider ett värde som tillverkaren anger.

Tillverkaren ska visa att övervakningen över denna spänning skulle vara otillförlitlig och att det elektriska laddningssystemets/generatorns varningslampa lyser (eller spänningsmätaren ”står på rött”) eller att OBD-systemet övervakar batteri- eller systemspänningen och kommer att upptäcka en felfunktion vid den spänning som används för att stänga av de andra övervakarna.

| 5.2.5 | Aktivt kraftuttag
  Tillverkaren får begära godkännande att tillfälligt stänga av aktuella övervakningssystem i fordon som är utrustade med kraftuttag, förutsatt att kraftuttaget tillfälligt är aktivt. |
| --- | --- |

5.2.5

Tillverkaren får begära godkännande att tillfälligt stänga av aktuella övervakningssystem i fordon som är utrustade med kraftuttag, förutsatt att kraftuttaget tillfälligt är aktivt.

| 5.2.6 | Påtvingad regenerering
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem under påtvingad regenerering av ett utsläppsbegränsande system nedströms motorn (t.ex. partikelfilter). |
| --- | --- |

5.2.6

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem under påtvingad regenerering av ett utsläppsbegränsande system nedströms motorn (t.ex. partikelfilter).

| 5.2.7 | Hjälpstrategi för avgasrening (AES)
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem när en hjälputsläppsstrategi (inklusive en utsläppsbegränsande strategi) är aktiv, under andra förhållanden än de som anges i punkt 5.2 om en övervakares övervakningsförmåga påverkas av att strategin är aktiv. |
| --- | --- |

5.2.7

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem när en hjälputsläppsstrategi (inklusive en utsläppsbegränsande strategi) är aktiv, under andra förhållanden än de som anges i punkt 5.2 om en övervakares övervakningsförmåga påverkas av att strategin är aktiv.

| 5.2.8 | Påfyllning av bränsle
  Efter påfyllning av bränsle får tillverkaren av ett gasdrivet fordon tillfälligt stänga av OBD-systemet, när systemet måste anpassas till den elektroniska styrenhetens igenkännande av en ändring av bränslets och sammansättning.
  OBD-systemet ska återaktiveras så snart som det nya bränslet har känts igen och motorns parametrar har ställts in igen. Denna avstängning ska vara begränsad till högst 10 minuter. |
| --- | --- |

5.2.8

Efter påfyllning av bränsle får tillverkaren av ett gasdrivet fordon tillfälligt stänga av OBD-systemet, när systemet måste anpassas till den elektroniska styrenhetens igenkännande av en ändring av bränslets och sammansättning.

OBD-systemet ska återaktiveras så snart som det nya bränslet har känts igen och motorns parametrar har ställts in igen. Denna avstängning ska vara begränsad till högst 10 minuter.

| 6. | Demonstrationskrav
  Grunderna för att visa att ett OBD-system överensstämmer med kraven i denna bilaga är följande:


  a) | Förfarande för val av OBD-huvudmotorsystem. Huvudmotorsystemet väljs av tillverkaren med typgodkännandemyndighetens samtycke. |
| --- | --- | --- |

6.

Grunderna för att visa att ett OBD-system överensstämmer med kraven i denna bilaga är följande:

a)

Förfarande för val av OBD-huvudmotorsystem. Huvudmotorsystemet väljs av tillverkaren med typgodkännandemyndighetens samtycke.

| b) | Förfarande för demonstration av klassificering av en felfunktion. Tillverkaren lämnar till typgodkännandemyndigheten en klassificering av varje felfunktion för OBD-huvudmotorsystemet med erforderligt underlag för varje klassificering. |
| --- | --- |

b)

Förfarande för demonstration av klassificering av en felfunktion. Tillverkaren lämnar till typgodkännandemyndigheten en klassificering av varje felfunktion för OBD-huvudmotorsystemet med erforderligt underlag för varje klassificering.

| c) | Förfarande för kvalificering av en försämrad komponent. Tillverkaren ska på typgodkännandemyndighetens begäran tillhandahålla försämrade komponenter för provning av OBD-systemet. Komponenterna ska kvalificeras med ledning av ett underlag som tillverkaren tillhandahåller. |
| --- | --- |

c)

Förfarande för kvalificering av en försämrad komponent. Tillverkaren ska på typgodkännandemyndighetens begäran tillhandahålla försämrade komponenter för provning av OBD-systemet. Komponenterna ska kvalificeras med ledning av ett underlag som tillverkaren tillhandahåller.

| d) | Förfarande för val av referensbränsle för en gasmotor. |
| --- | --- |

d)

Förfarande för val av referensbränsle för en gasmotor.

| 6.1 | Motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD
  Tillverkaren är ansvarig för att bestämma sammansättningen på en motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD. Grupperingen av motorsystem inom en sådan familj ska bygga på sunda tekniska överväganden och godkännas av typgodkännandemyndigheten.
  Motorer som inte tillhör samma motorfamilj kan ändå tillhöra samma motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD. |
| --- | --- |

6.1

Tillverkaren är ansvarig för att bestämma sammansättningen på en motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD. Grupperingen av motorsystem inom en sådan familj ska bygga på sunda tekniska överväganden och godkännas av typgodkännandemyndigheten.

Motorer som inte tillhör samma motorfamilj kan ändå tillhöra samma motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD.

| 6.1.1 | Parametrar som definierar en motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD
  En motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD karakteriseras av grundläggande konstruktionsparametrar som ska vara desamma för motorsystem inom familjen.
  För att olika motorsystem ska kunna anses tillhöra samma OBD-motorfamilj måste de ha följande grundläggande parametrar gemensamma:


  a) | Avgasreningssystem. |
| --- | --- | --- |

6.1.1

En motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD karakteriseras av grundläggande konstruktionsparametrar som ska vara desamma för motorsystem inom familjen.

För att olika motorsystem ska kunna anses tillhöra samma OBD-motorfamilj måste de ha följande grundläggande parametrar gemensamma:

a)

Avgasreningssystem.

| b) | Metoder för OBD-övervakning. |
| --- | --- |

b)

Metoder för OBD-övervakning.

| c) | Kriterier för prestanda- och komponentövervakning. |
| --- | --- |

c)

Kriterier för prestanda- och komponentövervakning.

| d) | Övervakningsparametrar (t.ex. frekvens). |
| --- | --- |

d)

Övervakningsparametrar (t.ex. frekvens).

Dessa likheter ska påvisas av tillverkaren genom en relevant teknisk demonstration eller andra lämpliga förfaranden och ska godkännas av typgodkännandemyndigheten.

Tillverkaren får begära att typgodkännandemyndigheten godkänner mindre skillnader i metoderna för övervakning eller diagnos av motorns utsläppsbegränsande system på grund av variationer i motorsystemkonfigurationen, om tillverkaren anser att dessa metoder är liknande och

| a) | skiljer sig åt endast för att ta hänsyn till de aktuella komponenternas särdrag (t.ex. storlek eller avgasflöde), eller |
| --- | --- |

a)

skiljer sig åt endast för att ta hänsyn till de aktuella komponenternas särdrag (t.ex. storlek eller avgasflöde), eller

| b) | deras likheter grundas på sunt tekniskt omdöme. |
| --- | --- |

b)

deras likheter grundas på sunt tekniskt omdöme.

| 6.1.2 | Huvudmotor i OBD-motorfamilj
  En motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD visas överensstämma med kraven i denna bilaga genom att det visas att familjens huvudmotorsystem överensstämmer med kraven.
  Valet av OBD-huvudmotorsystem görs av tillverkaren med typgodkännandemyndighetens godkännande.
  Före provning får typgodkännandemyndigheten besluta att begära att tillverkaren väljer ytterligare en motor för demonstration.
  Tillverkaren får också erbjuda sig att prova ytterligare motorer för att täcka hela familjen. |
| --- | --- |

6.1.2

En motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD visas överensstämma med kraven i denna bilaga genom att det visas att familjens huvudmotorsystem överensstämmer med kraven.

Valet av OBD-huvudmotorsystem görs av tillverkaren med typgodkännandemyndighetens godkännande.

Före provning får typgodkännandemyndigheten besluta att begära att tillverkaren väljer ytterligare en motor för demonstration.

Tillverkaren får också erbjuda sig att prova ytterligare motorer för att täcka hela familjen.

| 6.2 | Förfaranden för demonstration av felfunktionsklassificering
  Tillverkaren ska till typgodkännandemyndigheten lämna dokumentation som styrker korrekt klassificering av varje felfunktion. Dokumentationen ska innehålla en felanalys (t.ex. elementen i en felläges- och effektanalys [FMEA-analys]) och får också innehålla


  a) | simuleringsresultat, |
| --- | --- | --- |

6.2

Tillverkaren ska till typgodkännandemyndigheten lämna dokumentation som styrker korrekt klassificering av varje felfunktion. Dokumentationen ska innehålla en felanalys (t.ex. elementen i en felläges- och effektanalys [FMEA-analys]) och får också innehålla

a)

simuleringsresultat,

| b) | provningsresultat, |
| --- | --- |

b)

provningsresultat,

| c) | hänvisning till tidigare godkänd klassificering. |
| --- | --- |

c)

hänvisning till tidigare godkänd klassificering.

I följande stycken anges kraven på demonstration av korrekt klassificering, inbegripet provningskrav. Det minsta antalet prov är fyra och det största antalet prov är fyra gånger antalet motorfamiljer som är aktuella inom utsläpps-OBD-familjen. Typgodkännandemyndigheten får besluta att avbryta provningen när som helst innan detta maximala antal prov utförts.

I särskilda fall när det inte är möjligt att prova med avseende på klassificering (t.ex. om en utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion är aktiverad och motorn inte kan utföra den tillämpliga provningen) får felfunktionen klassificeras enligt en teknisk motivering. Detta undantag ska dokumenteras av tillverkaren och bli föremål för typgodkännandemyndighetens godkännande.

| 6.2.1 | Demonstration av klassificering som klass A
  Tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass A ska inte bli föremål för en demonstrationsprovning.
  Om typgodkännandemyndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass A, får den kräva att felfunktionen klassificeras som klasserna B1, B2 eller C beroende på vad som är lämpligt.
  I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt typgodkännandemyndighetens begäran. |
| --- | --- |

6.2.1

Tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass A ska inte bli föremål för en demonstrationsprovning.

Om typgodkännandemyndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass A, får den kräva att felfunktionen klassificeras som klasserna B1, B2 eller C beroende på vad som är lämpligt.

I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt typgodkännandemyndighetens begäran.

| 6.2.2 | Demonstration av klassificering som klass B1 (skillnad mellan A och B1)
  För att motivera klassificering av en felfunktion som klass B1 ska det tydligt visas i dokumentationen att felfunktionen under vissa omständigheter (10) leder till utsläpp som är lägre än OBD-gränsvärdena.
  Om typgodkännandemyndigheten kräver en utsläppsprovning för att demonstrera klassificeringen av en felfunktion som klass B1 ska tillverkaren visa att utsläppen på grund av den felfunktionen under vissa omständigheter ligger under OBD-gränsvärdena:


  a) | Tillverkaren väljer omständigheterna för provningen med typgodkännandemyndighetens samtycke. |
| --- | --- | --- |

6.2.2

För att motivera klassificering av en felfunktion som klass B1 ska det tydligt visas i dokumentationen att felfunktionen under vissa omständigheter (10) leder till utsläpp som är lägre än OBD-gränsvärdena.

Om typgodkännandemyndigheten kräver en utsläppsprovning för att demonstrera klassificeringen av en felfunktion som klass B1 ska tillverkaren visa att utsläppen på grund av den felfunktionen under vissa omständigheter ligger under OBD-gränsvärdena:

a)

Tillverkaren väljer omständigheterna för provningen med typgodkännandemyndighetens samtycke.

| b) | Tillverkaren ska inte åläggas att demonstrera att utsläppen under andra omständigheter faktiskt överskrider OBD-gränsvärdena. |
| --- | --- |

b)

Tillverkaren ska inte åläggas att demonstrera att utsläppen under andra omständigheter faktiskt överskrider OBD-gränsvärdena.

Om tillverkaren inte lyckas visa att felfunktionen bör klassificeras som klass B1 ska den klassificeras som klass A.

| 6.2.3 | Demonstration av klassificering som klass B1 (skillnad mellan B2 och B1)
  Om typgodkännandemyndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass B1 eftersom den anser att OBD-gränsvärdena inte överskrids, kan den kräva att felfunktionen omklassificeras till klass B2 eller C. I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt typgodkännandemyndighetens begäran. |
| --- | --- |

6.2.3

Om typgodkännandemyndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass B1 eftersom den anser att OBD-gränsvärdena inte överskrids, kan den kräva att felfunktionen omklassificeras till klass B2 eller C. I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt typgodkännandemyndighetens begäran.

| 6.2.4 | Demonstration av klassificering som klass B2 (skillnad mellan B2 och B1)
  För att motivera klassificering av en felfunktion som klass B2 ska tillverkaren visa att utsläppen är lägre än OBD-gränsvärdena.
  Om typgodkännandemyndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass B2 eftersom den anser att OBD-gränsvärdena överskrids, kan tillverkaren åläggas att visa genom provning att utsläppen på grund av felfunktion ligger under OBD-gränsvärdena. Om provningen misslyckas ska typgodkännandemyndigheten kräva att den felfunktionen omklassificeras som klass A eller B1 och tillverkaren ska sedan demonstrera tillämplig klassificering och dokumentationen ska uppdateras. |
| --- | --- |

6.2.4

För att motivera klassificering av en felfunktion som klass B2 ska tillverkaren visa att utsläppen är lägre än OBD-gränsvärdena.

Om typgodkännandemyndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass B2 eftersom den anser att OBD-gränsvärdena överskrids, kan tillverkaren åläggas att visa genom provning att utsläppen på grund av felfunktion ligger under OBD-gränsvärdena. Om provningen misslyckas ska typgodkännandemyndigheten kräva att den felfunktionen omklassificeras som klass A eller B1 och tillverkaren ska sedan demonstrera tillämplig klassificering och dokumentationen ska uppdateras.

| 6.2.5 | Demonstration av klassificering som klass B2 (skillnad mellan B2 och C)
  Om typgodkännandemyndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass B2 eftersom den anser att de föreskrivna gränsvärdena inte överskrids, ska typgodkännandemyndigheten kräva att den felfunktionen omklassificeras som klass C. I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt typgodkännandemyndighetens begäran. |
| --- | --- |

6.2.5

Om typgodkännandemyndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass B2 eftersom den anser att de föreskrivna gränsvärdena inte överskrids, ska typgodkännandemyndigheten kräva att den felfunktionen omklassificeras som klass C. I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt typgodkännandemyndighetens begäran.

| 6.2.6 | Demonstration av klassificering som klass C
  För att motivera att en felfunktion klassificeras som klass C ska tillverkaren visa att utsläppen är lägre än föreskriva utsläppsgränsvärden.
  Om typgodkännandemyndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass C kan tillverkaren åläggas att visa genom provning att utsläppen på grund av felfunktion ligger under de föreskrivna gränsvärdena.
  Om provningen misslyckas ska typgodkännandemyndigheten kräva att den felfunktionen omklassificeras, och tillverkaren ska sedan demonstrera tillämplig klassificering och dokumentationen ska uppdateras. |
| --- | --- |

6.2.6

För att motivera att en felfunktion klassificeras som klass C ska tillverkaren visa att utsläppen är lägre än föreskriva utsläppsgränsvärden.

Om typgodkännandemyndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion som klass C kan tillverkaren åläggas att visa genom provning att utsläppen på grund av felfunktion ligger under de föreskrivna gränsvärdena.

Om provningen misslyckas ska typgodkännandemyndigheten kräva att den felfunktionen omklassificeras, och tillverkaren ska sedan demonstrera tillämplig klassificering och dokumentationen ska uppdateras.

| 6.3 | Förfaranden för demonstration av OBD-prestanda
  Tillverkaren ska till typgodkännandemyndigheten lämna fullständig dokumentation som visar att OBD-systemet överensstämmer med kraven på övervakningskapacitet, bl.a.


  a) | Algoritmer och beslutsscheman. |
| --- | --- | --- |

6.3

Tillverkaren ska till typgodkännandemyndigheten lämna fullständig dokumentation som visar att OBD-systemet överensstämmer med kraven på övervakningskapacitet, bl.a.

a)

Algoritmer och beslutsscheman.

| b) | Provnings- och/eller simuleringsresultat. |
| --- | --- |

b)

Provnings- och/eller simuleringsresultat.

| c) | Hänvisningar till tidigare godkända övervaknings system osv. |
| --- | --- |

c)

Hänvisningar till tidigare godkända övervaknings system osv.

I följande punkter förtecknas kraven på demonstration av OBD-prestanda, inbegripet krav på provning. Antalet provningar ska vara fyra gånger antalet motorfamiljer som är aktuella inom utsläpps-OBD-familjen, men inte färre än åtta.

De valda övervakarna ska återspegla de olika typerna av övervakare som nämns i punkt 4.2 (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning, övervakning av totalt funktionsfel och komponentövervakning) på ett välbalanserat sätt. De valda övervakarna ska även återspegla de olika punkter som förtecknas i tillägg 3 till denna bilaga på ett välbalanserat sätt.

| 6.3.1 | Förfaranden för demonstration av OBD-prestanda genom provning
  Förutom de uppgifter som avses i punkt 6.3 ska tillverkaren visa att övervakningen av enskilda utsläppsbegränsande system eller komponenter sker korrekt genom att prova dem i provbänk enligt de provningsförfaranden som anges i punkt 7.2 i denna bilaga.
  I dessa fall ska tillverkaren tillhandahålla kvalificerade försämrade komponenter eller en elektronisk anordning som används för att simulera en felfunktion.
  Det ska visas i enlighet med punkt 7.2 att OBD-systemet korrekt upptäcker en felfunktion och reagerar korrekt på upptäckten (jfr felindikation, lagring av DTC-koder, osv.). |
| --- | --- |

6.3.1

Förutom de uppgifter som avses i punkt 6.3 ska tillverkaren visa att övervakningen av enskilda utsläppsbegränsande system eller komponenter sker korrekt genom att prova dem i provbänk enligt de provningsförfaranden som anges i punkt 7.2 i denna bilaga.

I dessa fall ska tillverkaren tillhandahålla kvalificerade försämrade komponenter eller en elektronisk anordning som används för att simulera en felfunktion.

Det ska visas i enlighet med punkt 7.2 att OBD-systemet korrekt upptäcker en felfunktion och reagerar korrekt på upptäckten (jfr felindikation, lagring av DTC-koder, osv.).

| 6.3.2 | Förfaranden för känd försämring av komponenter (eller system)
  Denna punkt är tillämplig när den felfunktion som ska provas i en OBD-demonstrationsprovning övervakas med avseende på utsläpp från avgasröret (11) (övervakning av utsläppsgränser, se punkt 4.2) och det krävs att tillverkaren genom en utsläppsprovning visar att denna komponent försämras på ett känt sätt.
  Under mycket speciella omständigheter kan det vara omöjligt att kvalificera försämrade komponenter eller system med provning (om t.ex. en utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion är aktiv och motorn inte kan utföra den aktuella provningen). I så fall ska den försämrade komponenten kvalificeras utan provning. Detta undantag ska dokumenteras av tillverkaren och bli föremål för typgodkännandemyndighetens godkännande. |
| --- | --- |

6.3.2

Denna punkt är tillämplig när den felfunktion som ska provas i en OBD-demonstrationsprovning övervakas med avseende på utsläpp från avgasröret (11) (övervakning av utsläppsgränser, se punkt 4.2) och det krävs att tillverkaren genom en utsläppsprovning visar att denna komponent försämras på ett känt sätt.

Under mycket speciella omständigheter kan det vara omöjligt att kvalificera försämrade komponenter eller system med provning (om t.ex. en utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion är aktiv och motorn inte kan utföra den aktuella provningen). I så fall ska den försämrade komponenten kvalificeras utan provning. Detta undantag ska dokumenteras av tillverkaren och bli föremål för typgodkännandemyndighetens godkännande.

| 6.3.2.1 | Förfaranden för kvalificering av försämrade komponenter som används för att demonstrera upptäckt av felfunktioner av klasserna A och B1 |
| --- | --- |

6.3.2.1

| 6.3.2.1.1 | Övervakning av utsläppsgränsvärden
  Om den felfunktion som typgodkännandemyndigheten har valt leder till utsläpp från avgasröret som kan överskrida ett OBD-gränsvärde ska tillverkaren genom en utsläppsprovning i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte leder till att det aktuella utsläppet överskrider sitt OBD-gränsvärde (OTL) med mer än 20 %. |
| --- | --- |

6.3.2.1.1

Om den felfunktion som typgodkännandemyndigheten har valt leder till utsläpp från avgasröret som kan överskrida ett OBD-gränsvärde ska tillverkaren genom en utsläppsprovning i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte leder till att det aktuella utsläppet överskrider sitt OBD-gränsvärde (OTL) med mer än 20 %.

| 6.3.2.1.2 | Prestandaövervakning
  På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens samtycke får OBD-gränsvärdena (OTL) överskridas med mer än 20 % i samband med prestandaövervakning. En sådan begäran ska motiveras för varje enskilt fall.
  I de fall då det enligt bilaga 15 måste utföras en prestandaövervakning av en onormal förbrukning av gasformigt bränsle i en dubbelbränslemotor eller ett dubbelbränslefordon, är en försämrad komponent kvalificerad utan hänvisning till OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.1.2

På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens samtycke får OBD-gränsvärdena (OTL) överskridas med mer än 20 % i samband med prestandaövervakning. En sådan begäran ska motiveras för varje enskilt fall.

I de fall då det enligt bilaga 15 måste utföras en prestandaövervakning av en onormal förbrukning av gasformigt bränsle i en dubbelbränslemotor eller ett dubbelbränslefordon, är en försämrad komponent kvalificerad utan hänvisning till OTL.

| 6.3.2.1.3 | Komponentövervakning
  När det gäller komponentövervakning är en försämrad komponent kvalificerad utan hänvisning till OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.1.3

När det gäller komponentövervakning är en försämrad komponent kvalificerad utan hänvisning till OTL.

| 6.3.2.2 | Förfaranden för kvalificering av försämrade komponenter som används för att demonstrera upptäckt av felfunktioner av klass B2
  För felfunktioner av klass B2 ska tillverkaren, om typgodkännandemyndigheten begär det, genom en utsläppsprovning i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte medför att det aktuella utsläppet överskrider sitt tillämpliga OBD-gränsvärde. |
| --- | --- |

6.3.2.2

För felfunktioner av klass B2 ska tillverkaren, om typgodkännandemyndigheten begär det, genom en utsläppsprovning i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte medför att det aktuella utsläppet överskrider sitt tillämpliga OBD-gränsvärde.

| 6.3.2.3 | Förfaranden för kvalificering av försämrade komponenter som används för att demonstrera upptäckt av felfunktioner av klass C
  För felfunktioner av klass C ska tillverkaren, om typgodkännandemyndigheten begär det, genom en utsläppsprovning i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte medför att det aktuella utsläppet överskrider tillämplig föreskriven utsläppsgräns. |
| --- | --- |

6.3.2.3

För felfunktioner av klass C ska tillverkaren, om typgodkännandemyndigheten begär det, genom en utsläppsprovning i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte medför att det aktuella utsläppet överskrider tillämplig föreskriven utsläppsgräns.

| 6.3.3 | Provningsrapport
  Provningsrapporten ska minst innehålla den information som anges i tillägg 4 till denna bilaga. |
| --- | --- |

6.3.3

Provningsrapporten ska minst innehålla den information som anges i tillägg 4 till denna bilaga.

| 6.4 | Godkännande av OBD-system med brister |
| --- | --- |

6.4

| 6.4.1 | Godkännandemyndigheten får godkänna en ansökan från en tillverkare av ett OBD-system även om systemet innehåller en eller flera brister.
  När typgodkännandemyndigheten granskar ansökan ska den avgöra om det är genomförbart eller orimligt att uppfylla kraven i denna bilaga.
  Typgodkännandemyndigheten ska beakta tillverkarens uppgifter om bl.a. teknisk genomförbarhet, framtagningstid och produktionscykler inklusive införande eller ersättande av motorkonstruktioner och planerade uppdateringar av datorer, och ska avgöra huruvida det framtagna OBD-systemet kommer att uppfylla kraven i denna bilaga och om tillverkaren har gjort tillräckliga ansträngningar för att uppfylla kraven i den.
  Typgodkännandemyndigheten får inte godkänna en ansökan om brister som omfattar total avsaknad av en erforderlig diagnostisk övervakare (dvs. total avsaknad av de övervakare som krävs enligt tillägg 3 till denna bilaga). |
| --- | --- |

6.4.1

När typgodkännandemyndigheten granskar ansökan ska den avgöra om det är genomförbart eller orimligt att uppfylla kraven i denna bilaga.

Typgodkännandemyndigheten ska beakta tillverkarens uppgifter om bl.a. teknisk genomförbarhet, framtagningstid och produktionscykler inklusive införande eller ersättande av motorkonstruktioner och planerade uppdateringar av datorer, och ska avgöra huruvida det framtagna OBD-systemet kommer att uppfylla kraven i denna bilaga och om tillverkaren har gjort tillräckliga ansträngningar för att uppfylla kraven i den.

Typgodkännandemyndigheten får inte godkänna en ansökan om brister som omfattar total avsaknad av en erforderlig diagnostisk övervakare (dvs. total avsaknad av de övervakare som krävs enligt tillägg 3 till denna bilaga).

| 6.4.2 | Tid under vilken brister godtas
  En brist medges under ett år från och med den dag då motorsystemet godkändes.
  Om tillverkaren på ett tillfredsställande sätt kan visa för typgodkännandemyndigheten att omfattande ändringar av motorn och ytterligare tid skulle krävas för att avhjälpa bristen, kan denna bristtid medges för ytterligare ett år, förutsatt att den totala bristtiden inte överskrider tre år (dvs. att en bristtid på tre gånger ett år är tillåten).
  Tillverkaren får inte ansöka om förlängning av bristtiden. |
| --- | --- |

6.4.2

En brist medges under ett år från och med den dag då motorsystemet godkändes.

Om tillverkaren på ett tillfredsställande sätt kan visa för typgodkännandemyndigheten att omfattande ändringar av motorn och ytterligare tid skulle krävas för att avhjälpa bristen, kan denna bristtid medges för ytterligare ett år, förutsatt att den totala bristtiden inte överskrider tre år (dvs. att en bristtid på tre gånger ett år är tillåten).

Tillverkaren får inte ansöka om förlängning av bristtiden.

| 6.5 | Förfarande för val av referensbränsle för en gasmotor
  OBD-prestanda och felfunktionsklassificering ska demonstreras med användning av ett av de referensbränslen som nämns i bilaga 5 på vilket motorn är avsedd att drivas.
  Valet av detta referensbränsle görs av typgodkännandemyndigheten, som ska ge provningslaboratoriet tillräckligt med tid att leverera det valda referensbränslet. |
| --- | --- |

6.5

OBD-prestanda och felfunktionsklassificering ska demonstreras med användning av ett av de referensbränslen som nämns i bilaga 5 på vilket motorn är avsedd att drivas.

Valet av detta referensbränsle görs av typgodkännandemyndigheten, som ska ge provningslaboratoriet tillräckligt med tid att leverera det valda referensbränslet.

| 7. | Provningsförfaranden |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Provning
  Demonstration genom provning av att felfunktioner klassificerats på rätt sätt och demonstration genom provning av att ett OBD-system har korrekta övervakningsprestanda är frågor som ska beaktas separat under provningen. Exempelvis kräver en felfunktion av klass A ingen klassificeringsprovning medan den kan kräva en OBD-prestandaprovning.
  Där så är lämpligt får samma prov användas för att demonstrera att en felfunktion klassificerats korrekt, för bestämning av en känd försämrad komponent som tillhandahålls av tillverkaren samt för kontroll av att OBD-systemets övervakning fungerar korrekt.
  Det motorsystem på vilket OBD-systemet provas ska uppfylla utsläppskraven i denna föreskrift. |
| --- | --- |

7.1

Demonstration genom provning av att felfunktioner klassificerats på rätt sätt och demonstration genom provning av att ett OBD-system har korrekta övervakningsprestanda är frågor som ska beaktas separat under provningen. Exempelvis kräver en felfunktion av klass A ingen klassificeringsprovning medan den kan kräva en OBD-prestandaprovning.

Där så är lämpligt får samma prov användas för att demonstrera att en felfunktion klassificerats korrekt, för bestämning av en känd försämrad komponent som tillhandahålls av tillverkaren samt för kontroll av att OBD-systemets övervakning fungerar korrekt.

Det motorsystem på vilket OBD-systemet provas ska uppfylla utsläppskraven i denna föreskrift.

| 7.1.1 | Provning för demonstration av felfunktionens klassificering
  När typgodkännandemyndigheten i enlighet med punkt 6.2 ålägger tillverkaren att genom provning motivera klassificeringen av en viss felfunktion ska demonstrationen av överensstämmelse utgöras av en serie utsläppsprovningar.
  I enlighet med punkt 6.2.2 ska tillverkaren, när typgodkännandemyndigheten begär provning för att motivera klassificeringen av en felfunktion som klass B1 i stället för klass A, demonstrera att utsläppen på grund av den felfunktionen under valda omständigheter underskrider OBD-gränsvärdena:


  a) | Tillverkaren väljer omständigheterna för provningen med typgodkännandemyndighetens samtycke. |
| --- | --- | --- |

7.1.1

När typgodkännandemyndigheten i enlighet med punkt 6.2 ålägger tillverkaren att genom provning motivera klassificeringen av en viss felfunktion ska demonstrationen av överensstämmelse utgöras av en serie utsläppsprovningar.

I enlighet med punkt 6.2.2 ska tillverkaren, när typgodkännandemyndigheten begär provning för att motivera klassificeringen av en felfunktion som klass B1 i stället för klass A, demonstrera att utsläppen på grund av den felfunktionen under valda omständigheter underskrider OBD-gränsvärdena:

a)

Tillverkaren väljer omständigheterna för provningen med typgodkännandemyndighetens samtycke.

| b) | Tillverkaren ska inte åläggas att demonstrera att utsläppen under andra omständigheter faktiskt överskrider OBD-gränsvärdena. |
| --- | --- |

b)

Tillverkaren ska inte åläggas att demonstrera att utsläppen under andra omständigheter faktiskt överskrider OBD-gränsvärdena.

Utsläppsprovningen får upprepas på tillverkarens begäran högst tre gånger.

Om någon av dessa provningar leder till utsläpp under de aktuella OBD-gränsvärdena ska klassificeringen av felfunktionen som klass B1 godkännas.

Om typgodkännandemyndigheten begär provning för att motivera klassificeringen av en felfunktion som klass B2 i stället för klass B1 eller som klass C i stället för klass B2 ska utsläppsprovningen inte upprepas. Om de utsläpp som uppmätts under provningen ligger under OBD-gränsvärdena respektive utsläppsgränsen ska felfunktionen omklassificeras.

| Anmärkning: | I enlighet med punkt 6.2.1 ska denna punkt inte tillämpas på felfunktioner som klassificerats som klass A. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 7.1.2 | Provning för demonstration av OBD-prestanda
  När typgodkännandemyndigheten i enlighet med punkt 6.3 i denna bilaga begär att OBD-systemets prestanda ska provas ska demonstrationen av överensstämmelse utgöras av följande faser:


  a) | Typgodkännandemyndigheten väljer en felfunktion och motsvarande försämrad komponent eller försämrat system ska tillhandahållas av tillverkaren. |
| --- | --- | --- |

7.1.2

När typgodkännandemyndigheten i enlighet med punkt 6.3 i denna bilaga begär att OBD-systemets prestanda ska provas ska demonstrationen av överensstämmelse utgöras av följande faser:

a)

Typgodkännandemyndigheten väljer en felfunktion och motsvarande försämrad komponent eller försämrat system ska tillhandahållas av tillverkaren.

| b) | Där så är lämpligt och om så begärs ska tillverkaren genom utsläppsprovning visa att den försämrade komponenten är kvalificerad för demonstration av övervakning. |
| --- | --- |

b)

Där så är lämpligt och om så begärs ska tillverkaren genom utsläppsprovning visa att den försämrade komponenten är kvalificerad för demonstration av övervakning.

| c) | Tillverkaren ska visa att OBD-systemet reagerar på ett sätt som överensstämmer med bestämmelserna i denna bilaga (bl.a. felindikation och lagring av DTC-koder) senast i slutet av en serie OBD-provningscykler. |
| --- | --- |

c)

Tillverkaren ska visa att OBD-systemet reagerar på ett sätt som överensstämmer med bestämmelserna i denna bilaga (bl.a. felindikation och lagring av DTC-koder) senast i slutet av en serie OBD-provningscykler.

| 7.1.2.1 | Kvalificering av försämrad komponent
  När typgodkännandemyndigheten i enlighet med punkt 6.3.2 begär att tillverkaren ska kvalificera en försämrad komponent genom provning ska denna demonstration utföras i form av utsläppsprovning.
  Om det fastställs att montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor innebär att det inte är möjligt att göra jämförelser med OBD-gränsvärdena (t.ex. på grund av att de statistiska villkoren för validering av ETC-provningscykeln inte uppfylls), kan ett fel i en sådan komponent eller anordning betraktas som kvalificerat genom överenskommelse med typgodkännandemyndigheten på grundval av tekniska argument som tillverkaren fört fram.
  Om montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor leder till att fullbelastningskurvan (som bestämts med en korrekt fungerande motor) inte kan uppnås under provningen, betraktas den försämrade komponenten eller anordningen som kvalificerad genom överenskommelse med typgodkännandemyndigheten på grundval av tillverkarens tekniska argument. |
| --- | --- |

7.1.2.1

När typgodkännandemyndigheten i enlighet med punkt 6.3.2 begär att tillverkaren ska kvalificera en försämrad komponent genom provning ska denna demonstration utföras i form av utsläppsprovning.

Om det fastställs att montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor innebär att det inte är möjligt att göra jämförelser med OBD-gränsvärdena (t.ex. på grund av att de statistiska villkoren för validering av ETC-provningscykeln inte uppfylls), kan ett fel i en sådan komponent eller anordning betraktas som kvalificerat genom överenskommelse med typgodkännandemyndigheten på grundval av tekniska argument som tillverkaren fört fram.

Om montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor leder till att fullbelastningskurvan (som bestämts med en korrekt fungerande motor) inte kan uppnås under provningen, betraktas den försämrade komponenten eller anordningen som kvalificerad genom överenskommelse med typgodkännandemyndigheten på grundval av tillverkarens tekniska argument.

| 7.1.2.2 | Upptäckt av felfunktion
  Varje övervakare som typgodkännandemyndigheten väljer för provning i motorprovbänk ska reagera på montering av en kvalificerad försämrad komponent på ett sätt som uppfyller kraven i denna bilaga inom två på varandra följande OBD-provningscykler, i enlighet med punkt 7.2.2 i denna bilaga.
  Om det anges i övervakningsbeskrivningen, och typgodkännandemyndigheten samtycker till detta, att en viss övervakare behöver mer än två driftsekvenser för att slutföra sin övervakning får antalet OBD-provningscykler ökas på tillverkarens begäran.
  De enskilda OBD-provningscyklerna i demonstrationsprovningen ska separeras genom att motorn stängs av. Tiden till nästa motorstart ska bestämmas med beaktande av eventuell övervakning efter motorns avstängning och alla nödvändiga villkor som ska vara uppfyllda för att övervakningen ska aktiveras vid nästa motorstart.
  Provningen anses färdig så snart som OBD-systemet har reagerat på ett sätt som uppfyller kraven i denna bilaga. |
| --- | --- |

7.1.2.2

Varje övervakare som typgodkännandemyndigheten väljer för provning i motorprovbänk ska reagera på montering av en kvalificerad försämrad komponent på ett sätt som uppfyller kraven i denna bilaga inom två på varandra följande OBD-provningscykler, i enlighet med punkt 7.2.2 i denna bilaga.

Om det anges i övervakningsbeskrivningen, och typgodkännandemyndigheten samtycker till detta, att en viss övervakare behöver mer än två driftsekvenser för att slutföra sin övervakning får antalet OBD-provningscykler ökas på tillverkarens begäran.

De enskilda OBD-provningscyklerna i demonstrationsprovningen ska separeras genom att motorn stängs av. Tiden till nästa motorstart ska bestämmas med beaktande av eventuell övervakning efter motorns avstängning och alla nödvändiga villkor som ska vara uppfyllda för att övervakningen ska aktiveras vid nästa motorstart.

Provningen anses färdig så snart som OBD-systemet har reagerat på ett sätt som uppfyller kraven i denna bilaga.

| 7.2 | Tillämpliga provningar
  I denna bilaga gäller följande:


  a) | Utsläppsprovningscykeln är den provningscykel som används för mätning av de reglerade utsläppen vid kända försämringar av komponenter eller system. |
| --- | --- | --- |

7.2

I denna bilaga gäller följande:

a)

Utsläppsprovningscykeln är den provningscykel som används för mätning av de reglerade utsläppen vid kända försämringar av komponenter eller system.

| b) | OBD-provningscykeln är den provningscykel som används för att demonstrera OBD-övervakarnas kapacitet att detektera felfunktioner. |
| --- | --- |

b)

OBD-provningscykeln är den provningscykel som används för att demonstrera OBD-övervakarnas kapacitet att detektera felfunktioner.

| 7.2.1 | Utsläppsprovningscykel
  Den provningscykel som är aktuell i denna bilaga för utsläppsmätning är WHTC-provningscykeln enligt beskrivningen i bilaga 4. |
| --- | --- |

7.2.1

Den provningscykel som är aktuell i denna bilaga för utsläppsmätning är WHTC-provningscykeln enligt beskrivningen i bilaga 4.

| 7.2.2 | OBD-provningscykeln
  Den OBD-provningscykel som är aktuell i denna bilaga är den varma delen av WHTC-cykeln enligt beskrivningen i bilaga 4.
  På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens samtycke kan en alternativ OBD-provningscykel användas (t.ex. den kalla delen av WHTC-cykeln) för en viss övervakare. Begäran ska innehålla dokumentation (tekniska överväganden, simulerings- och provningsresultat osv.) som visar


  a) | att den begärda provningscykeln är lämplig för att demonstrera att övervakning sker under realistiska körförhållanden, och |
| --- | --- | --- |

7.2.2

Den OBD-provningscykel som är aktuell i denna bilaga är den varma delen av WHTC-cykeln enligt beskrivningen i bilaga 4.

På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens samtycke kan en alternativ OBD-provningscykel användas (t.ex. den kalla delen av WHTC-cykeln) för en viss övervakare. Begäran ska innehålla dokumentation (tekniska överväganden, simulerings- och provningsresultat osv.) som visar

a)

att den begärda provningscykeln är lämplig för att demonstrera att övervakning sker under realistiska körförhållanden, och

| b) | att den varma delen av WHTC-cykeln verkar mindre lämplig för den avsedda övervakningen (t.ex. övervakning av vätskeförbrukning). |
| --- | --- |

b)

att den varma delen av WHTC-cykeln verkar mindre lämplig för den avsedda övervakningen (t.ex. övervakning av vätskeförbrukning).

| 7.2.3 | Provningsförhållanden
  Förhållandena (temperatur, höjd över havet, bränslekvalitet osv.) under de provningar som avses i punkterna 7.2.1 och 7.2.2 ska vara de som krävs för WHTC-provningscykeln enligt beskrivningen i bilaga 4.
  För utsläppsprovning som syftar till att motivera klassificeringen av en viss felfunktion som klass B1 får provningsförhållandena enligt tillverkarens beslut avvika från dem som anges i ovanstående punkter, i enlighet med punkt 6.2.2. |
| --- | --- |

7.2.3

Förhållandena (temperatur, höjd över havet, bränslekvalitet osv.) under de provningar som avses i punkterna 7.2.1 och 7.2.2 ska vara de som krävs för WHTC-provningscykeln enligt beskrivningen i bilaga 4.

För utsläppsprovning som syftar till att motivera klassificeringen av en viss felfunktion som klass B1 får provningsförhållandena enligt tillverkarens beslut avvika från dem som anges i ovanstående punkter, i enlighet med punkt 6.2.2.

| 7.3 | Demonstrationsförfarande för prestandaövervakning
  Tillverkaren får använda de demonstrationskrav som anges i tillägg 7 till denna bilaga för prestandaövervakning.
  Typgodkännandemyndigheten kan godkänna en tillverkares användning av en annan typ av prestandaövervakningsteknik än den som avses i tillägg 7 till denna bilaga. Den typ av övervakning som valts ska demonstreras av tillverkaren genom ett stabilt tekniskt fall baserat på konstruktionsegenskaperna, en presentation av provningsresultaten, en hänvisning till tidigare godkännanden eller någon annan godtagbar metod som ska vara minst lika stabil, exakt med avseende på tid och effektiv som de metoder som anges i tillägg 7 till denna bilaga. |
| --- | --- |

7.3

Tillverkaren får använda de demonstrationskrav som anges i tillägg 7 till denna bilaga för prestandaövervakning.

Typgodkännandemyndigheten kan godkänna en tillverkares användning av en annan typ av prestandaövervakningsteknik än den som avses i tillägg 7 till denna bilaga. Den typ av övervakning som valts ska demonstreras av tillverkaren genom ett stabilt tekniskt fall baserat på konstruktionsegenskaperna, en presentation av provningsresultaten, en hänvisning till tidigare godkännanden eller någon annan godtagbar metod som ska vara minst lika stabil, exakt med avseende på tid och effektiv som de metoder som anges i tillägg 7 till denna bilaga.

| 7.4 | Provningsrapporter
  Provningsrapporten ska minst innehålla den information som anges i tillägg 4. |
| --- | --- |

7.4

Provningsrapporten ska minst innehålla den information som anges i tillägg 4.

| 8. | Dokumentationskrav |
| --- | --- |

8.

| 8.1 | Dokumentation för godkännande
  Tillverkaren ska tillhandahålla dokumentation med fullständig beskrivning av OBD-systemet. Denna dokumentation ska bestå av två delar:


  a) | En första del, som kan vara kortfattad, förutsatt att den innehåller bevis på förhållandet mellan övervakare, sensorer/ställdon och driftsvillkor (dvs. beskriver de villkor som ska vara uppfyllda för att övervakarna ska köras respektive inte köras). Dokumentationen ska beskriva OBD-systemets funktion, inbegripet rangordningen av felfunktioner i den rangordnade klassificeringen. Detta material ska behållas av typgodkännandemyndigheten. Denna information får lämnas ut till alla intresserade parter på begäran. |
| --- | --- | --- |

8.1

Tillverkaren ska tillhandahålla dokumentation med fullständig beskrivning av OBD-systemet. Denna dokumentation ska bestå av två delar:

a)

En första del, som kan vara kortfattad, förutsatt att den innehåller bevis på förhållandet mellan övervakare, sensorer/ställdon och driftsvillkor (dvs. beskriver de villkor som ska vara uppfyllda för att övervakarna ska köras respektive inte köras). Dokumentationen ska beskriva OBD-systemets funktion, inbegripet rangordningen av felfunktioner i den rangordnade klassificeringen. Detta material ska behållas av typgodkännandemyndigheten. Denna information får lämnas ut till alla intresserade parter på begäran.

| b) | En andra del som innehåller alla uppgifter, inbegripet närmare uppgifter om kvalificerade försämrade komponenter eller system och därtill hörande provningsresultat, som används som underlag för den beslutsprocess som avses ovan, och en förteckning över alla in- och utsignaler som motorsystemet har tillgång till och som OBD-systemet övervakar. Den andra delen ska också skissera varje övervakningsstrategi och beslutsprocessen. |
| --- | --- |

b)

En andra del som innehåller alla uppgifter, inbegripet närmare uppgifter om kvalificerade försämrade komponenter eller system och därtill hörande provningsresultat, som används som underlag för den beslutsprocess som avses ovan, och en förteckning över alla in- och utsignaler som motorsystemet har tillgång till och som OBD-systemet övervakar. Den andra delen ska också skissera varje övervakningsstrategi och beslutsprocessen.

Den andra delen ska förbli strängt konfidentiell. Den får förvaras av typgodkännandemyndigheten eller, efter typgodkännandemyndighetens gottfinnande, behållas av tillverkaren; den ska dock göras tillgänglig för inspektion av typgodkännandemyndigheten i samband med godkännandet eller när som helst under godkännandets giltighetstid.

| 8.1.1 | Dokumentation av övervakade komponenter eller system
  Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information för varje övervakad komponent eller övervakat system:


  a) | Felfunktioner och tillhörande diagnosfelkoder. |
| --- | --- | --- |

8.1.1

Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information för varje övervakad komponent eller övervakat system:

a)

Felfunktioner och tillhörande diagnosfelkoder.

| b) | Övervakningsmetod som används för att upptäcka felfunktioner. |
| --- | --- |

b)

Övervakningsmetod som används för att upptäcka felfunktioner.

| c) | Parametrar och villkor som är nödvändiga för upptäckt av felfunktioner och i förekommande fall gränser för felkriterierna (prestanda- och komponentövervakning). |
| --- | --- |

c)

Parametrar och villkor som är nödvändiga för upptäckt av felfunktioner och i förekommande fall gränser för felkriterierna (prestanda- och komponentövervakning).

| d) | Kriterierna för lagring av en diagnosfelkod. |
| --- | --- |

d)

Kriterierna för lagring av en diagnosfelkod.

| e) | Övervakningens tidslängd (dvs. drifttid/förfarande som krävs för att fullborda övervakningen) och övervakningens frekvens (t.ex. kontinuerlig eller en gång per körning). |
| --- | --- |

e)

Övervakningens tidslängd (dvs. drifttid/förfarande som krävs för att fullborda övervakningen) och övervakningens frekvens (t.ex. kontinuerlig eller en gång per körning).

| 8.1.2 | Dokumentation av klassificering av felfunktioner
  Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information beträffande klassificering av felfunktioner:
  Klassificeringen av felfunktionerna för varje diagnosfelkod ska dokumenteras. Denna klassificering kan skilja sig år för olika motortyper (t.ex. olika motorklassificering) i samma OBD-familj med avseende på utsläpp.
  Denna information ska inbegripa den tekniska motivering som krävs enligt punkt 4.2 i denna bilaga för klassificering som klasserna A, B1 eller B2. |
| --- | --- |

8.1.2

Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information beträffande klassificering av felfunktioner:

Klassificeringen av felfunktionerna för varje diagnosfelkod ska dokumenteras. Denna klassificering kan skilja sig år för olika motortyper (t.ex. olika motorklassificering) i samma OBD-familj med avseende på utsläpp.

Denna information ska inbegripa den tekniska motivering som krävs enligt punkt 4.2 i denna bilaga för klassificering som klasserna A, B1 eller B2.

| 8.1.3 | Dokumentation av OBD-familj med avseende på utsläpp
  Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information om OBD-familj med avseende på utsläpp:
  En beskrivning av OBD-familj med avseende på utsläpp ska tillhandahållas. Beskrivningen ska innehålla en förteckning och beskrivning av motortyperna i familjen, en beskrivning av OBD-huvudmotorsystemet samt alla upplysningar som är kännetecknande för familjen i enlighet med punkt 6.1.1 i denna bilaga.
  Om en OBD-familj med avseende på utsläpp inbegriper motorer som tillhör olika motorfamiljer ska en kortfattad beskrivning av dessa motorfamiljer lämnas.
  Dessutom ska tillverkaren lämna en förteckning över alla elektroniska in- och utsignaler och ange vilket kommunikationsprotokoll varje OBD-familj med avseende på utsläpp använder. |
| --- | --- |

8.1.3

Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information om OBD-familj med avseende på utsläpp:

En beskrivning av OBD-familj med avseende på utsläpp ska tillhandahållas. Beskrivningen ska innehålla en förteckning och beskrivning av motortyperna i familjen, en beskrivning av OBD-huvudmotorsystemet samt alla upplysningar som är kännetecknande för familjen i enlighet med punkt 6.1.1 i denna bilaga.

Om en OBD-familj med avseende på utsläpp inbegriper motorer som tillhör olika motorfamiljer ska en kortfattad beskrivning av dessa motorfamiljer lämnas.

Dessutom ska tillverkaren lämna en förteckning över alla elektroniska in- och utsignaler och ange vilket kommunikationsprotokoll varje OBD-familj med avseende på utsläpp använder.

| 8.2 | Dokumentation för installation av ett OBD-utrustat motorsystem i ett fordon
  Motortillverkaren ska i installationshandlingarna för sitt motorsystem ange lämpliga krav som medför att fordonet framförs på väg, eller på eventuellt annat sätt, uppfyller kraven i denna bilaga. Dokumentationen ska bl.a. innehålla följande:


  a) | Detaljerade tekniska krav, inkl. bestämmelser för att se till att OBD-systemet är kompatibelt med motorsystemet. |
| --- | --- | --- |

8.2

Motortillverkaren ska i installationshandlingarna för sitt motorsystem ange lämpliga krav som medför att fordonet framförs på väg, eller på eventuellt annat sätt, uppfyller kraven i denna bilaga. Dokumentationen ska bl.a. innehålla följande:

a)

Detaljerade tekniska krav, inkl. bestämmelser för att se till att OBD-systemet är kompatibelt med motorsystemet.

| b) | Vilka kontroller som ska utföras. |
| --- | --- |

b)

Vilka kontroller som ska utföras.

I samband med godkännandet av motorsystemet kan det kontrolleras att sådana installationskrav finns och är tillräckliga.

| Anmärkning: | Om en fordonstillverkare ansöker om direkt godkännande av installation av OBD-systemet i fordonet krävs inte denna dokumentation. |
| --- | --- |

Anmärkning:

---

(1)  Numreringen i denna bilaga överensstämmer med numreringen i global teknisk föreskrift nr 5 för WWH-OBD. En del punkter i den globala tekniska föreskriften behövs dock inte i denna bilaga.

(2)  Denna definition innebär inte att en temperaturgivare krävs för övervakning av kylmedlets temperatur.

(3)  Uppmätt värde ska beaktas under hänsynstagande till provbänkssystemets relevanta toleranser och provningsresultatens ökade spridning på grund av felfunktionen.

(4)  En motor kan betraktas som startad under skedet då startmotorn arbetar.

(5)  Typisk användning för detta informationspaket är att kontrollera om motorsystemet är i grundläggande vägdugligt skick med avseende på utsläpp.

(6)  Typisk användning för detta informationspaket är att ingående kontrollera om motorsystemet är i vägdugligt skick med avseende på utsläpp.

(7)  Motorn behöver inte förses med utrustning enbart i syfte att tillhandahålla informationen i tabellerna 3 och 4 i bilaga 5.

(8)  Tillverkaren får använda ytterligare diagnosvisning ombord, t.ex. en videoskärm på instrumentbrädan, för att ge tillgång till OBD-information. En sådan extra anordning omfattas inte av kraven i denna bilaga.

(9)  Till det värde som anges i tillämpligt avsnitt av denna bilaga.

(10)  Exempel på omständigheter som kan påverka om och när OBD-gränsvärden överskrids är motorsystemets ålder och huruvida provningen utförs med en ny eller åldrad komponent.

(11)  Denna punkt kommer senare att utvidgas till att även omfatta andra övervakare än dem för utsläppsgränsvärden.

---

Bilaga 9B – Tillägg 1

Godkännande av installation av OBD-system

För detta tillägg antas att fordonstillverkaren ansöker om godkännande av installation i ett fordon av ett eller flera OBD-system inom samma OBD-familj med avseende på utsläpp, som har godkänts enligt kraven i denna bilaga.

I så fall ska det, förutom de allmänna kraven i denna bilaga, demonstreras att installationen är korrekt utförd. Denna demonstration ska bygga på konstruktionselementens lämplighet, kontrollresultat osv., och följande element ska överensstämma med kraven i denna bilaga:

| a) | Installationen ombord på fordonet med avseende på dess kompatibilitet med motorsystemets OBD-system. |
| --- | --- |

a)

Installationen ombord på fordonet med avseende på dess kompatibilitet med motorsystemets OBD-system.

| b) | Felindikation (symbol, aktivering osv.). |
| --- | --- |

b)

Felindikation (symbol, aktivering osv.).

| c) | Gränssnittet för trådburen kommunikation. |
| --- | --- |

c)

Gränssnittet för trådburen kommunikation.

Korrekt tändning av felfunktionsindikatorn, informationslagring och OBD-kommunikation ombord och med omvärlden ska kontrolleras. Kontrollerna får dock inte innebära att motorsystemet demonteras (exempelvis kan en elektrisk urkoppling användas).

---

Bilaga 9B – Tillägg 2

Felfunktioner - DTC-status - felindikation och aktivering av räknare

Syftet med detta tillägg är att illustrera kraven i punkterna 4.3 och 4.6.5 i denna bilaga.

Tillägget innehåller följande figurer:

| Figur 1: | DTC-status vid felfunktion av klass B1 |
| --- | --- |

Figur 1:

DTC-status vid felfunktion av klass B1

| Figur 2 | DTC-status vid två på varandra följande olika felfunktioner av klass B1 |
| --- | --- |

Figur 2

DTC-status vid två på varandra följande olika felfunktioner av klass B1

| Figur 3: | DTC-status vid upprepad felfunktion av klass B1 |
| --- | --- |

Figur 3:

DTC-status vid upprepad felfunktion av klass B1

| Figur 4A: | Felfunktion av klass A – aktivering av felfunktionsindikatorn och räknaren |
| --- | --- |

Figur 4A:

Felfunktion av klass A – aktivering av felfunktionsindikatorn och räknaren

| Figur 4B: | Illustration av principen om avaktivering av den kontinuerliga felindikationen |
| --- | --- |

Figur 4B:

Illustration av principen om avaktivering av den kontinuerliga felindikationen

| Figur 5: | Felfunktion av klass B1 – aktivering av B1-räknaren i fem användningsfall |
| --- | --- |

Figur 5:

Felfunktion av klass B1 – aktivering av B1-räknaren i fem användningsfall

Figur 1

DTC-status vid felfunktion av klass B1

Image 228

Anmärkningar:

| | den tidpunkt då övervakning av den aktuella felfunktionen inträffar |
| --- | --- |

Image 229

| N, M | Enligt bilagan ska nyckeldriftsekvenser utpekas då vissa händelser inträffar, och efterföljande driftsekvenser ska räknas. Som illustration till detta krav betecknas nyckeldriftsekvenserna N och M. |
| --- | --- |

N, M

Exempelvis avses med M den första driftsekvensen efter det att en potentiell felfunktion har upptäckts, medan N avser den driftsekvens under vilken felfunktionsindikatorn ställs i läge AV.

Figur 2

DTC-status vid två på varandra följande olika felfunktioner av klass B1

Image 230

Anmärkningar:

| | den tidpunkt då övervakning av den aktuella felfunktionen inträffar |
| --- | --- |

Image 231

N, M,

| N', M' | Enligt bilagan ska nyckeldriftsekvenser utpekas då vissa händelser inträffar, och efterföljande driftsekvenser ska räknas. Som illustration till detta krav betecknas nyckeldriftsekvenserna N och M för den första felfunktionen och N' och M' för den andra. |
| --- | --- |

N', M'

Exempelvis avses med M den första driftsekvensen efter det att en potentiell felfunktion har upptäckts, medan N avser den driftsekvens under vilken felfunktionsindikatorn ställs i läge AV.

| N + 40 | Den fyrtionde driftsekvensen efter det att felfunktionsindikatorn har släckts för första gången eller 200 motordrifttimmar, beroende på vad som inträffar först. |
| --- | --- |

N + 40

Figur 3

DTC-status vid upprepad felfunktion av klass B1

Image 232

Anmärkningar:

| | den tidpunkt då övervakning av den aktuella felfunktionen inträffar |
| --- | --- |

Image 233

N, M,

| N', M' | Enligt bilagan ska nyckeldriftsekvenser utpekas då vissa händelser inträffar, och efterföljande driftsekvenser ska räknas. Som illustration till detta krav betecknas nyckeldriftsekvenserna N och M för den första felfunktionen och N' och M' för den andra. |
| --- | --- |

N', M'

Exempelvis avses med M den första driftsekvensen efter det att en potentiell felfunktion har upptäckts, medan N avser den driftsekvens under vilken felfunktionsindikatorn ställs i läge AV.

Figur 4A

Felfunktion av klass A – aktivering av felfunktionsindikatorn och räknaren

Image 234

| Anmärkning: | Detaljer om avaktivering av den kontinuerliga felindikationen illustreras i figur 4B nedan i det särskilda fall där ett potentiellt tillstånd föreligger. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Figur 4B

Illustration av principen om avaktivering av den kontinuerliga felindikationen

Image 235

Anmärkningar:

| | den tidpunkt då övervakning av den aktuella felfunktionen inträffar |
| --- | --- |

Image 236

| M | den driftsekvens när övervakaren för första gången fastställer att ett bekräftat och aktivt fel inte längre föreligger. |
| --- | --- |

M

| Fall 1 | det fall där övervakaren inte fastställer förekomsten av fel under driftssekvensen M. |
| --- | --- |

Fall 1

| Fall 2 | det fall där övervakaren tidigare under driftssekvensen M har fastställt att felet föreligger. |
| --- | --- |

Fall 2

| Fall 3 | det fall där övervakaren under driftssekvensen M fastställer att felet föreligger efter att först ha fastställt att det inte föreligger. |
| --- | --- |

Fall 3

Figur 5

Felfunktion av klass B1 – aktivering av B1-räknaren i fem användningsfall

Image 237

| Anmärkning: | I detta exempel antas det finnas en enda B1-räknare. |
| --- | --- |

Anmärkning:

---

Bilaga 9B – Tillägg 3

Övervakningskrav

I punkterna i detta tillägg förtecknas de system eller komponenter som i enlighet med punkt 4.2 i denna bilaga ska övervakas av OBD-systemet. Om inget annat anges gäller kraven för alla motortyper.

Tillägg 3 – Punkt 1

Övervakning av elektriska/elektroniska komponenter

Elektriska/elektroniska komponenter som används för att styra eller övervaka de avgasreningssystem som beskrivs i detta tillägg ska bli föremål för komponentövervakning i enlighet med bestämmelserna i punkt 4.2 i denna bilaga. Detta inbegriper bl.a. tryckgivare, temperaturgivare, avgasgivare och syrgasgivare i förekommande fall, knackningsgivare, bränsle- eller reagensinjektorer i avgasströmmen, brännare eller värmeelement i avgasströmmen, glödstift och inloppsluftvärmare.

Om återkopplingsstyrning finns ska OBD-systemet övervaka systemets förmåga att upprätthålla nominell återkopplingsstyrning (exempel på möjliga fel: att inte inleda återkopplingsstyrning inom den av tillverkaren angivna tiden, eller när återkopplingsstyrningen har tagit i anspråk all manövermarginal som tillverkaren tillåter och systemet inte kan uppnå målet) genom komponentövervakning.

I synnerhet ska de övervakningskrav som anges i denna punkt vara tillämpliga om insprutningen av reagensmedel styrs med hjälp av ett system med sluten slinga, men de fel som konstateras ska inte klassificeras som fel av klass C.

Anmärkning: Dessa bestämmelser gäller alla elektriska/elektroniska komponenter, även om de hör till någon av de övervakare som beskrivs i de andra punkterna i detta tillägg.

Tillägg 3 – Punkt 2

Dieselpartikelfiltersystem (DPF-system)

OBD-systemet ska övervaka följande delar av DPF-systemet på motorer som är försedda med sådant med avseende på korrekt funktion:

| a) | DPF-substrat: närvaro av DPF-substrat – övervakning av totalt funktionsfel |
| --- | --- |

a)

DPF-substrat: närvaro av DPF-substrat – övervakning av totalt funktionsfel

| b) | DPF-prestanda: igensättning av dieselpartikelfilter – totalt funktionsfel |
| --- | --- |

b)

DPF-prestanda: igensättning av dieselpartikelfilter – totalt funktionsfel

| (c1) | DPF-filtreringsprestanda: dieselpartikelfiltrets filtrerings- och regenereringsprocesser. Detta krav gäller endast partikelutsläpp – övervakning av utsläppsgränsvärden.
  Alternativt ska OBD-systemet, beroende på vad som är lämpligt (1), övervaka följande: |
| --- | --- |

(c1)

DPF-filtreringsprestanda: dieselpartikelfiltrets filtrerings- och regenereringsprocesser. Detta krav gäller endast partikelutsläpp – övervakning av utsläppsgränsvärden.

Alternativt ska OBD-systemet, beroende på vad som är lämpligt (1), övervaka följande:

| (c2) | DPF-prestanda: filtrerings- och regenereringsprocesserna (t.ex. partikelansamling under filtreringsprocessen och avlägsnande av partiklar under en process av påtvingad regenerering) – prestandaövervakning enligt tillägg 8 till denna bilaga.
  Anmärkning: Den periodiska regenereringen ska övervakas med beaktande av anordningens förmåga att upprätthålla de funktioner den är konstruerad för (t.ex. regenerering inom det tidsintervall som tillverkaren angett, regenerering på begäran, etc.). Detta kommer att utgöra en del av den komponentövervakning som tillhör anordningen. |
| --- | --- |

(c2)

DPF-prestanda: filtrerings- och regenereringsprocesserna (t.ex. partikelansamling under filtreringsprocessen och avlägsnande av partiklar under en process av påtvingad regenerering) – prestandaövervakning enligt tillägg 8 till denna bilaga.

Anmärkning: Den periodiska regenereringen ska övervakas med beaktande av anordningens förmåga att upprätthålla de funktioner den är konstruerad för (t.ex. regenerering inom det tidsintervall som tillverkaren angett, regenerering på begäran, etc.). Detta kommer att utgöra en del av den komponentövervakning som tillhör anordningen.

Tillägg 3 – Punkt 3

Övervakning av selektiv katalytisk reduktion (SCR)

I denna punkt avses med SCR selektiv katalytisk reduktion eller någon annan anordning med mager NOx-katalysator. OBD-systemet ska övervaka följande delar av SCR-systemet i motorer som är försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | Aktivt/intrusivt system för insprutning av reagensmedel: systemets kapacitet att styra tillförseln av reagensmedel korrekt, oavsett om det tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

a)

Aktivt/intrusivt system för insprutning av reagensmedel: systemets kapacitet att styra tillförseln av reagensmedel korrekt, oavsett om det tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern – prestandaövervakning.

| b) | Aktivt/intrusivt reagensmedel: korrekt förbrukning av reagensmedel om annat reagensmedel än bränslet används (t.ex. urea) – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Aktivt/intrusivt reagensmedel: korrekt förbrukning av reagensmedel om annat reagensmedel än bränslet används (t.ex. urea) – prestandaövervakning.

| c) | Aktivt/intrusivt reagensmedel: i görligaste mån reagensmedlets kvalitet om annat reagensmedel än bränslet används (t.ex. urea) – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

c)

Aktivt/intrusivt reagensmedel: i görligaste mån reagensmedlets kvalitet om annat reagensmedel än bränslet används (t.ex. urea) – prestandaövervakning.

| d) | SCR-katalysatorns verkningsgrad för omvandling: SCR-katalysatorns kapacitet att omvandla NOx – övervakning av utsläppsgränsvärden. |
| --- | --- |

d)

SCR-katalysatorns verkningsgrad för omvandling: SCR-katalysatorns kapacitet att omvandla NOx – övervakning av utsläppsgränsvärden.

Tillägg 3 – Punkt 4

Mager NOx-fälla (LNT eller NOx-adsorbator)

OBD-systemet ska övervaka följande delar av LNT-systemet i motorer som är försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | LNT-kapacitet: LNT-systemets kapacitet att adsorbera/lagra och omvandla NOx – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

a)

LNT-kapacitet: LNT-systemets kapacitet att adsorbera/lagra och omvandla NOx – prestandaövervakning.

| b) | LNT vid aktivt/intrusivt system för insprutning av reagensmedel: systemets kapacitet att styra tillförseln av reagensmedel korrekt, oavsett om det tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

LNT vid aktivt/intrusivt system för insprutning av reagensmedel: systemets kapacitet att styra tillförseln av reagensmedel korrekt, oavsett om det tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern – prestandaövervakning.

Tillägg 3 – Punkt 5

Övervakning av oxidationkatalysatorer (inkl. dieseloxidationkatalysator – DOC)

Denna punkt är tillämplig på oxidationskatalysatorer som är separata från andra efterbehandlingssystem. De som sitter innanför höljet på ett efterbehandlingssystem omfattas av tillämplig punkt i detta tillägg.

OBD-systemet ska övervaka följande delar av oxidationskatalysatorerna i motorer som är försedda med sådana för korrekt funktion:

| a) | Verkningsgrad för omvandling av kolväten: oxidationskatalysatorers förmåga att omvandla kolväten uppströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

a)

Verkningsgrad för omvandling av kolväten: oxidationskatalysatorers förmåga att omvandla kolväten uppströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel.

| b) | Verkningsgrad för omvandling av kolväten: oxidationskatalysatorers förmåga att omvandla kolväten nedströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

b)

Verkningsgrad för omvandling av kolväten: oxidationskatalysatorers förmåga att omvandla kolväten nedströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel.

Tillägg 3 – Punkt 6

Övervakning av avgasåterföringssystem (EGR)

OBD-systemet ska övervaka följande delar av EGR-systemet på motorer som är försedda med sådant för korrekt funktion:

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| (a1) | Lågt/högt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet genom att detektera ”för lågt flöde” och ”för högt flöde” – övervakning av utsläppsgränsvärden. |

Diesel

Gas

(a1)

Lågt/högt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet genom att detektera ”för lågt flöde” och ”för högt flöde” – övervakning av utsläppsgränsvärden.

X

| (a2) | Lågt/högt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet genom att detektera ”för lågt flöde” och ”för högt flöde” – prestandaövervakning |
| --- | --- |

(a2)

Lågt/högt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet genom att detektera ”för lågt flöde” och ”för högt flöde” – prestandaövervakning

X

| (a3) | Lågt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet, så att både för lågt och för högt flöde upptäcks – totalt funktionsfel eller prestandaövervakning enligt vad som anges i denna punkt. |
| --- | --- |

(a3)

Lågt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet, så att både för lågt och för högt flöde upptäcks – totalt funktionsfel eller prestandaövervakning enligt vad som anges i denna punkt.

X

X

| b) | Långsam reaktion från EGR-manöverorgan: EGR-systemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på flödet inom den av tillverkaren uppgivna tiden efter kommandot – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Långsam reaktion från EGR-manöverorgan: EGR-systemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på flödet inom den av tillverkaren uppgivna tiden efter kommandot – prestandaövervakning.

X

X

| (c1) | Prestanda hos EGR-kylare: EGR-kylsystemets kapacitet att uppnå av tillverkaren uppgivna kylprestanda – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

(c1)

Prestanda hos EGR-kylare: EGR-kylsystemets kapacitet att uppnå av tillverkaren uppgivna kylprestanda – prestandaövervakning.

X

X

| (c2) | Prestanda hos EGR-kylare: EGR-kylsystemets kapacitet att uppnå av tillverkaren uppgiven kylprestanda – övervakning av totalt funktionsfel enligt vad som anges i denna punkt. |
| --- | --- |

(c2)

Prestanda hos EGR-kylare: EGR-kylsystemets kapacitet att uppnå av tillverkaren uppgiven kylprestanda – övervakning av totalt funktionsfel enligt vad som anges i denna punkt.

X

X

| (a3) | Lågt EGR-flöde (totalt funktionsfel eller prestandaövervakning) |
| --- | --- |

(a3)

Lågt EGR-flöde (totalt funktionsfel eller prestandaövervakning)

Om utsläppen inte överstiger OBD-gränsvärdena ens vid totalt sammanbrott i EGR-systemets kapacitet att upprätthålla erforderlig flödeshastighet (t.ex. på grund av korrekt funktion hos ett system för selektiv katalytisk reduktion nedströms motorn) gäller följande:

| 1. | Om regleringen av avgasåterföringsflödets hastighet utförs med hjälp av ett system med sluten slinga ska OBD-systemet konstatera en felfunktion när EGR-systemet inte kan öka flödet för att nå erforderlig flödeshastighet.
  En sådan felfunktion ska inte klassificeras som ett fel av klass C. |
| --- | --- |

1.

Om regleringen av avgasåterföringsflödets hastighet utförs med hjälp av ett system med sluten slinga ska OBD-systemet konstatera en felfunktion när EGR-systemet inte kan öka flödet för att nå erforderlig flödeshastighet.

En sådan felfunktion ska inte klassificeras som ett fel av klass C.

| 2. | Om regleringen av avgasåterföringsflödets hastighet utförs med hjälp av ett system med öppen slinga ska OBD-systemet konstatera en felfunktion när systemet inte har någon påvisbar mängd av avgasåterföringsflöde när ett sådant flöde kan förväntas.
  En sådan felfunktion ska inte klassificeras som ett fel av klass C.


  (c2) | EGR-kylarens prestanda (övervakning av totalt funktionsfel) |
| --- | --- | --- |

2.

Om regleringen av avgasåterföringsflödets hastighet utförs med hjälp av ett system med öppen slinga ska OBD-systemet konstatera en felfunktion när systemet inte har någon påvisbar mängd av avgasåterföringsflöde när ett sådant flöde kan förväntas.

En sådan felfunktion ska inte klassificeras som ett fel av klass C.

(c2)

Om ett totalt sammanbrott i EGR-kylsystemets kapacitet att uppnå av tillverkaren angiven kylprestanda inte leder till att övervakningssystemet konstaterar ett fel (därför att ökningen av utsläpp inte når OBD-gränsvärdet för någon förorening) ska OBD-systemet konstatera en felfunktion när systemet inte har någon påvisbar mängd av EGR-kylning.

En sådan felfunktion ska inte klassificeras som ett fel av klass C.

Tillägg 3 – Punkt 7

Övervakning av bränslesystem

OBD-systemet ska övervaka följande delar av bränslesystemet på motorer försedda med sådant för korrekt funktion:

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| a) | Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga – prestandaövervakning. |

Diesel

Gas

a)

Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga – prestandaövervakning.

X

| b) | Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga i fall där systemet är så utformat att trycket kan regleras oberoende av andra parametrar – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga i fall där systemet är så utformat att trycket kan regleras oberoende av andra parametrar – prestandaövervakning.

X

| c) | Tidsbestämning för bränsleinsprutning: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsbestämningen för minst en av bränsleinsprutningarna i de fall där motorn är utrustad med lämpliga givare – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

c)

Tidsbestämning för bränsleinsprutning: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsbestämningen för minst en av bränsleinsprutningarna i de fall där motorn är utrustad med lämpliga givare – prestandaövervakning.

X

| d) | Mängd insprutat bränsle: bränslesystemets kapacitet att uppnå den angivna bränslemängden genom att upptäcka fel i den önskade bränslemängden i minst en av insprutningarna när motorn är utrustad med lämpliga givare (t.ex. före den huvudsakliga insprutningen eller efter insprutning) – övervakning av utsläppsgränsvärden. |
| --- | --- |

d)

Mängd insprutat bränsle: bränslesystemets kapacitet att uppnå den angivna bränslemängden genom att upptäcka fel i den önskade bränslemängden i minst en av insprutningarna när motorn är utrustad med lämpliga givare (t.ex. före den huvudsakliga insprutningen eller efter insprutning) – övervakning av utsläppsgränsvärden.

X

| e) | Bränsleinsprutningssystem: kapacitet att bibehålla önskat luft-bränsleförhållande (inkl. men inte begränsat till självanpassningsfunktioner) – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

e)

Bränsleinsprutningssystem: kapacitet att bibehålla önskat luft-bränsleförhållande (inkl. men inte begränsat till självanpassningsfunktioner) – prestandaövervakning.

X

Tillägg 3 – Punkt 8

Lufthanterings- och reglersystem för turboladdare/övertryck

OBD-systemet ska övervaka följande delar av lufthanterings- och reglersystemet för turboladdare/övertryck på motorer försedda med sådant för korrekt funktion:

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| (a1) | Turbounder/övertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, genom att detektera både ”för lågt övertryck” och ”för högt övertryck” – övervakning av utsläppsgränsvärden. |

Diesel

Gas

(a1)

Turbounder/övertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, genom att detektera både ”för lågt övertryck” och ”för högt övertryck” – övervakning av utsläppsgränsvärden.

X

| (a2) | Turbounder/övertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, genom att detektera både ”för lågt övertryck” och ”för högt övertryck” – prestandaövervakning |
| --- | --- |

(a2)

Turbounder/övertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, genom att detektera både ”för lågt övertryck” och ”för högt övertryck” – prestandaövervakning

X

| (a3) | Turboundertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, genom att detektera ”för lågt övertryck” – totalt funktionsfel eller prestandaövervakning enligt vad som anges i denna punkt. |
| --- | --- |

(a3)

Turboundertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, genom att detektera ”för lågt övertryck” – totalt funktionsfel eller prestandaövervakning enligt vad som anges i denna punkt.

X

X

| b) | Långsamt svar från turbo med variabel geometri (VGT): VGT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för geometrin inom den av tillverkaren angivna tiden – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Långsamt svar från turbo med variabel geometri (VGT): VGT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för geometrin inom den av tillverkaren angivna tiden – prestandaövervakning.

X

X

| c) | Laddluftkylare: Laddluftkylningssystemets effektivitet – övervakning av totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

c)

Laddluftkylare: Laddluftkylningssystemets effektivitet – övervakning av totalt funktionsfel.

X

X

| (a3) | Turboundertryck (övervakning av totalt funktionsfel) |
| --- | --- |

(a3)

Turboundertryck (övervakning av totalt funktionsfel)

| 1. | Om utsläppen inte överstiger OBD-gränsvärdena ens vid totalt sammanbrott i övertryckssystemets kapacitet att upprätthålla erforderligt övertryck och regleringen av övertrycket utförs med hjälp av ett system med sluten slinga ska OBD-systemet konstatera en felfunktion när övertryckssystemet inte kan öka övertrycket för att nå erforderligt övertryck.
  En sådan felfunktion ska inte klassificeras som ett fel av klass C. |
| --- | --- |

1.

Om utsläppen inte överstiger OBD-gränsvärdena ens vid totalt sammanbrott i övertryckssystemets kapacitet att upprätthålla erforderligt övertryck och regleringen av övertrycket utförs med hjälp av ett system med sluten slinga ska OBD-systemet konstatera en felfunktion när övertryckssystemet inte kan öka övertrycket för att nå erforderligt övertryck.

En sådan felfunktion ska inte klassificeras som ett fel av klass C.

| 2. | Om utsläppen inte överstiger OBD-gränsvärdena ens vid totalt sammanbrott i övertryckssystemets kapacitet att upprätthålla erforderligt övertryck och regleringen av övertrycket utförs med hjälp av ett system med öppen slinga ska OBD-systemet konstatera en felfunktion när systemet inte har någon påvisbar mängd av övertryck när övertryck kan förväntas.
  En sådan felfunktion ska inte klassificeras som ett fel av klass C. |
| --- | --- |

2.

Om utsläppen inte överstiger OBD-gränsvärdena ens vid totalt sammanbrott i övertryckssystemets kapacitet att upprätthålla erforderligt övertryck och regleringen av övertrycket utförs med hjälp av ett system med öppen slinga ska OBD-systemet konstatera en felfunktion när systemet inte har någon påvisbar mängd av övertryck när övertryck kan förväntas.

En sådan felfunktion ska inte klassificeras som ett fel av klass C.

Tillägg 3 – Punkt 9

System för variabel ventiltidsinställning (VVT)

OBD-systemet ska övervaka följande delar av systemet för variabel ventiltidsinställning (VVT) på motorer försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | VVT-börvärdesfel: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

a)

VVT-börvärdesfel: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen – prestandaövervakning.

| b) | Långsam reaktion från VVT: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen inom den av tillverkaren uppgivna tiden från det att kommando ges – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Långsam reaktion från VVT: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen inom den av tillverkaren uppgivna tiden från det att kommando ges – prestandaövervakning.

Tillägg 3 – Punkt 10

Övervakning av feltändning

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| a) | Inga bestämmelser. |

Diesel

Gas

a)

Inga bestämmelser.

X

| b) | Feltändning som kan orsaka skador på katalysatorer (t.ex. övervaka en viss procentandel av feltändningarna under en viss tidsperiod) – prestandaövervakning |
| --- | --- |

b)

Feltändning som kan orsaka skador på katalysatorer (t.ex. övervaka en viss procentandel av feltändningarna under en viss tidsperiod) – prestandaövervakning

X

Tillägg 3 – Punkt 11

Övervakning av vevhusventilationssystem

Inga bestämmelser.

Tillägg 3 – Punkt 12

Övervakning av motorns kylsystem

OBD-systemet ska övervaka följande delar av motorns kylsystem för korrekt funktion:

| a) | Motorns kylmedelstemperatur (termostat): termostat som fastnat i öppet läge. Tillverkarna behöver inte övervaka termostaten om bortfall av den inte medför att någon annan OBD-övervakare slutar att fungera – totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

a)

Motorns kylmedelstemperatur (termostat): termostat som fastnat i öppet läge. Tillverkarna behöver inte övervaka termostaten om bortfall av den inte medför att någon annan OBD-övervakare slutar att fungera – totalt funktionsfel.

Tillverkaren behöver inte övervaka motorkylmedlets temperatur eller temperaturgivaren i motorns kylmedel om motorkylmedlets temperatur eller temperaturgivaren i motorns kylmedel inte används för att möjliggöra reglering i sluten slinga/genom återkoppling av några utsläppsbegränsande system och/eller inte medför att någon annan övervakare upphör att fungera.

Tillverkarna får tillfälligt koppla från eller fördröja övervakaren under den tid det tar att uppnå den temperatur där sluten slinga kan användas, om motorn är utsatt för förhållanden som kan leda till en felaktig diagnos (t.ex. tomgång i 50–75 % av uppvärmningstiden).

Tillägg 3 – Punkt 13

Övervakning av avgas- och syrgasgivare

OBD-systemet ska övervaka följande:

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| a) | Avgasgivarnas elektriska komponenter på motorer försedda med sådana för korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg – komponentövervakning. |

Diesel

Gas

a)

Avgasgivarnas elektriska komponenter på motorer försedda med sådana för korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg – komponentövervakning.

X

X

| b) | Både primära och sekundära (bränslekontroll) syrgasgivare. Dessa givare anses vara avgasgivare som ska övervakas med avseende på korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg – komponentövervakning. |
| --- | --- |

b)

Både primära och sekundära (bränslekontroll) syrgasgivare. Dessa givare anses vara avgasgivare som ska övervakas med avseende på korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg – komponentövervakning.

X

Tillägg 3 – Punkt 14

Övervakning av reglersystem för tomgångsvarvtal

OBD-systemet ska övervaka elektriska delar av reglersystem för tomgångsvarvtal på motorer försedda med sådana för korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg.

Tillägg 3 – Punkt 15

Trevägskatalysator

OBD-systemet ska övervaka trevägskatalysatorn i motorer som är försedda med sådan för korrekt funktion:

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| a) | Trevägskatalysatorn verkningsgrad för omvandling: katalysatorns kapacitet att omvandla NOx och CO – prestandaövervakning. |

Diesel

Gas

a)

Trevägskatalysatorn verkningsgrad för omvandling: katalysatorns kapacitet att omvandla NOx och CO – prestandaövervakning.

X

---

(1)  c1 är tillämpligt på stegen B och C enligt vad som anges i tabell 1 i bilaga 3. c2 är tillämpligt på steg A enligt vad som anges i tabell 1 i bilaga 3.

---

Bilaga 9B – Tillägg 4

Rapport om teknisk överensstämmelse

Denna rapport utfärdas av typgodkännandemyndigheten i enlighet med punkterna 6.3.3 och 7.3 i denna bilaga, efter granskning av ett OBD-system eller en OBD-familj med avseende på utsläpp om systemet eller familjen uppfyller kraven i detta tillägg.

En närmare hänvisning (inkl. versionsnummer) till detta tillägg ska ingå i rapporten.

En närmare hänvisning (inkl. versionsnummer) till denna föreskrift ska ingå.

Rapporten innehåller ett försättsblad som anger huruvida OBD-systemet eller OBD-familjen med avseende på utsläpp slutgiltigt överensstämmer med kraven, jämte följande fem punkter:

| Punkt 1 | Information om OBD-systemet |
| --- | --- |

Punkt 1

Information om OBD-systemet

| Punkt 2 | Information om OBD-systemets överensstämmelse |
| --- | --- |

Punkt 2

Information om OBD-systemets överensstämmelse

| Punkt 3 | Information om brister |
| --- | --- |

Punkt 3

Information om brister

| Punkt 4 | Information om demonstrationsprovning av OBD-systemet |
| --- | --- |

Punkt 4

Information om demonstrationsprovning av OBD-systemet

| Punkt 5 | Provningsprotokoll |
| --- | --- |

Punkt 5

Provningsprotokoll

Den tekniska rapporten, inbegripet punkterna i den, ska minst innehålla de upplysningar som anges i följande exempel.

I rapporten ska anges att efterbildning av eller offentliggörande av utdrag ur rapporten inte är tillåtet utan den undertecknande typgodkännandemyndighetens skriftliga medgivande.

Slutrapport om överensstämmelse

Dokumentationen och nedanstående OBD-system/OBD-familj med avseende på utsläpp överensstämmer med kraven i följande föreskrift:

Föreskrift ... /version .../dag för ikraftträdande ... /typ av bränsle ...

Denna föreskrift införlivar följande globala tekniska föreskrift:

global teknisk föreskrift .../ A + B / version .../ datum ....

Rapporten om teknisk överensstämmelse omfattar ... sidor.

Ort och datum: ...

Undertecknad av (namnteckning och namnförtydligande)

Typgodkännandemyndighet (namn, stämpel)

Punkt 1 i rapporten om teknisk överensstämmelse (exempel)

Information om OBD-systemet

1.   Typ av godkännande som ansökan avser

| Begärt godkännande | |
| --- | --- |
| — | Godkännande av ett individuellt OBD-system |

Begärt godkännande

—

Godkännande av ett individuellt OBD-system

| — | Godkännande av en OBD-familj med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Godkännande av en OBD-familj med avseende på utsläpp

| — | Godkännande av ett OBD-system som medlem av en godkänd OBD-familj med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Godkännande av ett OBD-system som medlem av en godkänd OBD-familj med avseende på utsläpp

| — | Utökning så att ett nytt motorsystem tas med i en OBD-familj med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Utökning så att ett nytt motorsystem tas med i en OBD-familj med avseende på utsläpp

| — | Utökning på grund av konstruktionsändring som påverkar OBD-systemet |
| --- | --- |

—

Utökning på grund av konstruktionsändring som påverkar OBD-systemet

| — | Utökning på grund av omklassificering av felfunktion |
| --- | --- |

—

Utökning på grund av omklassificering av felfunktion

JA/NEJ

JA/NEJ

JA/NEJ

JA/NEJ

JA/NEJ

JA/NEJ

2.   Information om OBD-systemet

| Godkännande av ett individuellt OBD-system | |
| --- | --- |
| — | Typ (typer) (1) av motorsystemfamilj (i tillämpliga fall, se punkt 6.1 i denna bilaga), eller typ (typer)1 av enda motorsystem |

Godkännande av ett individuellt OBD-system

—

Typ (typer) (1) av motorsystemfamilj (i tillämpliga fall, se punkt 6.1 i denna bilaga), eller typ (typer)1 av enda motorsystem

| — | OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum |
| --- | --- |

—

OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

. . . .

. . . .

Godkännande av en OBD-familj med avseende på utsläpp

. . . .

| — | Förteckning över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1)

| — | Typ1 av huvudmotorsystem inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Typ1 av huvudmotorsystem inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

| — | Förteckning över motortyper1 inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Förteckning över motortyper1 inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

| — | OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum |
| --- | --- |

—

OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Godkännande av ett OBD-system som medlem av en godkänd OBD-familj med avseende på utsläpp

| — | Förteckning över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1)

| — | Typ1 av huvudmotorsystem inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Typ1 av huvudmotorsystem inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

| — | Förteckning över motortyper1 inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Förteckning över motortyper1 inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

| — | Namn på den motorsystemsfamilj som berörs av det nya OBD-systemet (i förekommande fall) |
| --- | --- |

—

Namn på den motorsystemsfamilj som berörs av det nya OBD-systemet (i förekommande fall)

| — | Typ1 av motorsystem som berörs av det nya OBD-systemet |
| --- | --- |

—

Typ1 av motorsystem som berörs av det nya OBD-systemet

| — | Utökad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum |
| --- | --- |

—

Utökad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

| Utökning så att ett nytt motorsystem tas med i en OBD-familj med avseende på utsläpp | |
| --- | --- |
| — | Förteckning (om nödvändigt utökad) över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1) |

Utökning så att ett nytt motorsystem tas med i en OBD-familj med avseende på utsläpp

—

Förteckning (om nödvändigt utökad) över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1)

| — | Förteckning (om nödvändigt utökad) över motortyperna1 inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Förteckning (om nödvändigt utökad) över motortyperna1 inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

| — | Aktualiserad (ny eller oförändrad) typ1 av huvudmotorsystem inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Aktualiserad (ny eller oförändrad) typ1 av huvudmotorsystem inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

| — | Utökad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum |
| --- | --- |

—

Utökad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Utökning på grund av konstruktionsändring som påverkar OBD-systemet

| — | Förteckning över de motorfamiljer (om tillämpligt) som berörs av konstruktionsändringen |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motorfamiljer (om tillämpligt) som berörs av konstruktionsändringen

| — | Förteckning över de motortyper1 som berörs av konstruktionsändringen |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motortyper1 som berörs av konstruktionsändringen

| — | Aktualiserad (om tillämpligt, ny eller oförändrad) typ1 av huvudmotorsystem inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Aktualiserad (om tillämpligt, ny eller oförändrad) typ1 av huvudmotorsystem inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

Ändrad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Utökning på grund av omklassificering av felfunktion

| — | Förteckning över de motorfamiljer (om tillämpligt) som berörs av omklassificeringen |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motorfamiljer (om tillämpligt) som berörs av omklassificeringen

| — | Förteckning över de motortyper1 som berörs av omklassificeringen |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motortyper1 som berörs av omklassificeringen

Ändrad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

. . . .

. . . .

. . . .

Punkt 2 i rapporten om teknisk överensstämmelse (exempel)

Information om OBD-systemets överensstämmelse

1.   Dokumentationspaket

| De upplysningar som tillverkaren lämnar i dokumentationen av OBD-familjen med avseende på utsläpp är fullständiga och uppfyller kraven i punkt 8 i denna bilaga i följande avseenden: | |
| --- | --- |
| — | Dokumentation av övervakade komponenter eller system |

De upplysningar som tillverkaren lämnar i dokumentationen av OBD-familjen med avseende på utsläpp är fullständiga och uppfyller kraven i punkt 8 i denna bilaga i följande avseenden:

—

Dokumentation av övervakade komponenter eller system

| — | Dokumentation av varje diagnosfelkod (DTC) |
| --- | --- |

—

Dokumentation av varje diagnosfelkod (DTC)

| — | Dokumentation av klassificering av felfunktioner |
| --- | --- |

—

Dokumentation av klassificering av felfunktioner

| — | Dokumentation av OBD-familj med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Dokumentation av OBD-familj med avseende på utsläpp

JA/NEJ

JA/NEJ

JA/NEJ

JA/NEJ

| — | Den dokumentation som krävs enligt punkt 8.2 i denna bilaga för installation av ett OBD-system i ett fordon har lämnats av tillverkaren i dokumentationen, i fullständigt skick och i överensstämmelse med kraven i denna bilaga: |
| --- | --- |

—

Den dokumentation som krävs enligt punkt 8.2 i denna bilaga för installation av ett OBD-system i ett fordon har lämnats av tillverkaren i dokumentationen, i fullständigt skick och i överensstämmelse med kraven i denna bilaga:

JA/NEJ

| — | Installationen av det OBD-försedda motorsystemet överensstämmer med tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

—

Installationen av det OBD-försedda motorsystemet överensstämmer med tillägg 1 till denna bilaga.

JA/NEJ

2.   Dokumentationens innehåll

| Övervakning

  Övervakarna uppfyller kraven i avsnitt 4.2 i denna bilaga: | JA/NEJ |
| --- | --- |
| Klassificering

  Klassificeringen av felfunktioner uppfyller kraven i punkt 4.5 i denna bilaga: | JA/NEJ |
| Schema för aktivering av felindikation

  I enlighet med punkt 4.6.3 i denna bilaga är strategin för aktivering av felindikation
  Aktivering och avaktivering av felfunktionsindikatorn uppfyller kraven i punkt 4.6 i denna bilaga: | diskriminerande/
  Icke-diskriminerande
  JA/NEJ |
| Lagring och radering av DTC

  Lagring och radering av DTC uppfyller kraven i punkterna 4.3 och 4.4 i denna bilaga: | JA/NEJ |
| Frånkoppling av OBD-systemet

  Strategierna i dokumentationen för tillfällig frånkoppling eller avaktivering av OBD-systemet uppfyller kraven i punkt 5.2 i denna bilaga: | JA/NEJ |
| Elektronisk systemsäkerhet

  De av tillverkaren beskrivna åtgärderna för elektronisk systemsäkerhet uppfyller kraven i punkt 4.8 i denna bilaga: | JA/NEJ |

Övervakning

Övervakarna uppfyller kraven i avsnitt 4.2 i denna bilaga:

JA/NEJ

Klassificering

Klassificeringen av felfunktioner uppfyller kraven i punkt 4.5 i denna bilaga:

JA/NEJ

Schema för aktivering av felindikation

I enlighet med punkt 4.6.3 i denna bilaga är strategin för aktivering av felindikation

Aktivering och avaktivering av felfunktionsindikatorn uppfyller kraven i punkt 4.6 i denna bilaga:

diskriminerande/

Icke-diskriminerande

JA/NEJ

Lagring och radering av DTC

Lagring och radering av DTC uppfyller kraven i punkterna 4.3 och 4.4 i denna bilaga:

JA/NEJ

Frånkoppling av OBD-systemet

Strategierna i dokumentationen för tillfällig frånkoppling eller avaktivering av OBD-systemet uppfyller kraven i punkt 5.2 i denna bilaga:

JA/NEJ

Elektronisk systemsäkerhet

De av tillverkaren beskrivna åtgärderna för elektronisk systemsäkerhet uppfyller kraven i punkt 4.8 i denna bilaga:

JA/NEJ

Punkt 3 i rapporten om teknisk överensstämmelse (exempel)

Information om brister

| Antal brister i OBD-systemet | (t.ex. 4 brister) |
| --- | --- |
| Bristerna uppfyller kraven i punkt 6.4. i denna bilaga | JA/NEJ |
| Brist nr 1 | |
| — | Bristens karaktär |

Antal brister i OBD-systemet

(t.ex. 4 brister)

Bristerna uppfyller kraven i punkt 6.4. i denna bilaga

JA/NEJ

Brist nr 1

—

Bristens karaktär

t.ex. mätning av koncentrationen av urea (SCR) inom angiven tolerans

| — | Bristens löptid |
| --- | --- |

—

Bristens löptid

t.ex. ett år/sex månader efter dagen för godkännande

(Beskrivning av brist nr 2 till och med brist nr n–1)

Brist nr n

| — | Bristens karaktär |
| --- | --- |

—

Bristens karaktär

t.ex. mätning av NH3-koncentration efter SCR-systemet

| — | Bristens löptid |
| --- | --- |

—

Bristens löptid

t.ex. ett år/sex månader efter dagen för godkännande

Punkt 4 i rapporten om teknisk överensstämmelse (exempel)

Demonstrationsprovning av OBD-systemet

1.   OBD-systemets provningsresultat

| Provningsresultat

  Det OBD-system som beskrivs i ovannämnda dokumentation har framgångsrikt provats i enlighet med punkt 6 i denna bilaga för att demonstrera att övervakare och klassifikation av felfunktioner överensstämmer med kraven enligt punkt 5: | JA/NEJ |
| --- | --- |

Provningsresultat

Det OBD-system som beskrivs i ovannämnda dokumentation har framgångsrikt provats i enlighet med punkt 6 i denna bilaga för att demonstrera att övervakare och klassifikation av felfunktioner överensstämmer med kraven enligt punkt 5:

JA/NEJ

Närmare upplysningar om genomförda demonstrationsprovningar anges i punkt 5.

1.1   OBD-system provat i motorprovbänk

| Motor | |
| --- | --- |
| — | Motorns namn (tillverkare och handelsnamn): |

Motor

—

Motorns namn (tillverkare och handelsnamn):

| — | Motortyp (enligt godkännandehandlingarna): |
| --- | --- |

—

Motortyp (enligt godkännandehandlingarna):

| — | Motornummer (serienummer): |
| --- | --- |

—

Motornummer (serienummer):

. . . .

. . . .

. . . .

Styrenheter som berörs av denna bilaga (inkl. motorns elektroniska styrenheter)

| — | Huvudfunktion: |
| --- | --- |

—

Huvudfunktion:

| — | Identifikationsnummer (mjukvara och kalibrering): |
| --- | --- |

—

Identifikationsnummer (mjukvara och kalibrering):

. . . .

. . . .

Diagnosverktyg (avsökningsverktyg som använts under provning)

| — | Tillverkare: |
| --- | --- |

—

Tillverkare:

| — | Typ: |
| --- | --- |

—

Typ:

| — | Mjukvara/version |
| --- | --- |

—

Mjukvara/version

. . . .

. . . .

. . . .

Provningsinformation

| — | Omgivningsförhållanden (temperatur, luftfuktighet, tryck): |
| --- | --- |

—

Omgivningsförhållanden (temperatur, luftfuktighet, tryck):

| — | Provningsort (inkl. höjd över havet): |
| --- | --- |

—

Provningsort (inkl. höjd över havet):

| — | Referensbränsle: |
| --- | --- |

—

Referensbränsle:

| — | Motorsmörjmedel: |
| --- | --- |

—

Motorsmörjmedel:

| — | Provningsdatum: |
| --- | --- |

—

Provningsdatum:

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

2.   Demonstrationsprovning av OBD-systemets installation

| Förutom demonstration av OBD-systemet/OBD-familjen med avseende på utsläpp, har installationen av OBD-systemet/av OBD-systemen inom OBD-familjen med avseende på utsläpp provats på ett fordon i enlighet med bestämmelserna i tillägg 1 till bilaga 9B | JA/NEJ |
| --- | --- |

Förutom demonstration av OBD-systemet/OBD-familjen med avseende på utsläpp, har installationen av OBD-systemet/av OBD-systemen inom OBD-familjen med avseende på utsläpp provats på ett fordon i enlighet med bestämmelserna i tillägg 1 till bilaga 9B

JA/NEJ

2.1   Provningsresultat för OBD-systemets installation

| Provningsresultat

  Om OBD-systemets installation har provats på ett fordon, har OBD-systemets installation provats framgångsrikt i enlighet med tillägg 1 till bilaga 9B | JA/NEJ |
| --- | --- |

Provningsresultat

Om OBD-systemets installation har provats på ett fordon, har OBD-systemets installation provats framgångsrikt i enlighet med tillägg 1 till bilaga 9B

JA/NEJ

2.2   Provad installation

Om OBD-systemets installation har provats på ett fordon:

| Provningsfordon | |
| --- | --- |
| — | Fordonets namn (tillverkare och handelsnamn): |

Provningsfordon

—

Fordonets namn (tillverkare och handelsnamn):

| — | Fordonstyp: |
| --- | --- |

—

Fordonstyp:

| — | Fordonets identifieringsmärkning (VIN): |
| --- | --- |

—

Fordonets identifieringsmärkning (VIN):

. . . .

. . . .

. . . .

Diagnosverktyg (avsökningsverktyg som använts för provning)

| — | Tillverkare: |
| --- | --- |

—

Tillverkare:

| — | Typ: |
| --- | --- |

—

Typ:

| — | Mjukvara/version: |
| --- | --- |

—

Mjukvara/version:

. . .

. . . .

. . . .

Provningsinformation

| — | Ort och datum: |
| --- | --- |

—

Ort och datum:

. . . .

Punkt 5 i rapporten om teknisk överensstämmelse (exempel)

Provningsprotokoll

Demonstrationsprovning av OBD-system

| – Allmänt – | – Demonstration av felklassificering – | – Demonstration av OBD-prestanda – |
| --- | --- | --- |
| | – Provning – | – Utsläppsnivå – | – Klassificering – | – Kvalificering av försämrad komponent – | – Aktivering av felindikering – |
| Felläge | Felkod | Provad enligt punkt | Provningscykel | Över OBD-gräns | Under OBD-gräns | Under EL + X | Tillverkarens förslag på klassificering | Slutlig klassificering (1) | Provad enligt punkt | Provningscykel | Kvalificerad | Provad enligt punkt | Provningscykel | Kontinuerlig filindikering efter ... cykeln | Kort felindikering efter... cykeln | Felindikation på begäran efter ... cykeln |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SCR-systemets doseringsventil | P2... | ej provad | | – | – | – | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | ja | 6.3.1 | WHTC | 2:a | | |
| EGR-ventil elektrisk | P1... | ej provad | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | ja | 6.3.1 | WHTC | | 1:a | |
| EGR-ventil mekanisk | P1... | ej provad | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | ja | 6.3.1 | WHTC | | 2:a | |
| EGR-ventil mekanisk | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | ej provad | | ja | | | | | |
| EGR-ventil mekanisk | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | ja | 6.3.1 | WHTC | | 2:a | |
| Lufttemp. givare elektrisk | P1... | ej provad | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2 | WHTC | ja | 6.3.1 | WHTC | | 1:a | |
| Oljetemp. givare elektrisk | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | ej provad | | ja | | | | | |

– Allmänt –

– Demonstration av felklassificering –

– Demonstration av OBD-prestanda –

– Provning –

– Utsläppsnivå –

– Klassificering –

– Kvalificering av försämrad komponent –

– Aktivering av felindikering –

Felläge

Felkod

Provad enligt punkt

Provningscykel

Över OBD-gräns

Under OBD-gräns

Under EL + X

Tillverkarens förslag på klassificering

Slutlig klassificering (1)

Provad enligt punkt

Provningscykel

Kvalificerad

Provad enligt punkt

Provningscykel

Kontinuerlig filindikering efter ... cykeln

Kort felindikering efter... cykeln

Felindikation på begäran efter ... cykeln

SCR-systemets doseringsventil

P2...

ej provad

–

–

–

A

A

6.3.2.1

WHTC

ja

6.3.1

WHTC

2:a

EGR-ventil elektrisk

P1...

ej provad

A

B1

6.3.2.1

WHTC

ja

6.3.1

WHTC

1:a

EGR-ventil mekanisk

P1...

ej provad

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

ja

6.3.1

WHTC

2:a

EGR-ventil mekanisk

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

ej provad

ja

EGR-ventil mekanisk

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

ja

6.3.1

WHTC

2:a

Lufttemp. givare elektrisk

P1...

ej provad

B2

B2

6.3.2.2

WHTC

ja

6.3.1

WHTC

1:a

Oljetemp. givare elektrisk

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

ej provad

ja

Anmärkningar: 1) På myndighetens begäran får felet omklassificeras i en annan klass än den som tillverkaren föreslår.

Endast de fel som har provats antingen med avseende på klassificering eller prestanda samt fel som har omklassificerats på godkännandemyndighetens begäran förtecknas här.

En felfunktion kan provas antingen med avseende på dess klassificering eller med avseende på prestanda eller bäggedera.

Exemplet för mekanisk EGR-ventil anger hur dessa tre fall betraktas i tabellen.

---

(1)  Enligt vad som anges i godkännandehandlingen.

---

Bilaga 9B – Tillägg 5

Information om ögonblicksbild och dataflöde

I följande tabeller förtecknas de upplysningar som avses i punkterna 4.7.1.4 och 4.7.2 i denna bilaga.

Tabell 1

Obligatoriska krav

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| Beräknad belastning (motorvridmoment som andel av maximalt tillgängligt vridmoment vid aktuellt motorvarvtal) | x | x |
| Motorvarvtal | x | x |
| Temperatur i motorns kylmedel (eller motsvarande) | x | x |
| Barometertryck (uppmätt eller skattat) | x | x |
| Motorns maximala referensvridmoment | | x |
| Motorns bromsande nettovridmoment (som andel av maximalt tillgängligt motorvridmoment), eller
  faktiskt motorvridmoment/angivet vridmoment (som andel av motorns maximala referensvridmoment, t.ex. beräknat från begärd mängd insprutat bränsle) | | x |
| Friktionsvridmoment (som andel av motorns maximala referensvridmoment) | | x |
| Motorns bränsleflöde | | x |

Ögonblicksbild

Dataflöde

Beräknad belastning (motorvridmoment som andel av maximalt tillgängligt vridmoment vid aktuellt motorvarvtal)

x

x

Motorvarvtal

x

x

Temperatur i motorns kylmedel (eller motsvarande)

x

x

Barometertryck (uppmätt eller skattat)

x

x

Motorns maximala referensvridmoment

x

Motorns bromsande nettovridmoment (som andel av maximalt tillgängligt motorvridmoment), eller

faktiskt motorvridmoment/angivet vridmoment (som andel av motorns maximala referensvridmoment, t.ex. beräknat från begärd mängd insprutat bränsle)

x

Friktionsvridmoment (som andel av motorns maximala referensvridmoment)

x

Motorns bränsleflöde

x

”

Tabell 2

Valfri information om motorns varvtal och belastning

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| Av föraren begärt motorvridmoment (som andel av maximalt tillgängligt motorvridmoment) | x | x |
| Faktiskt motorvridmoment (beräknat som andel av maximalt motorvridmoment, t.ex. från begärd mängd insprutat bränsle) | x | |
| Motorns maximala referensvridmoment som funktion av motorns varvtal | | x |
| Tid sedan start av motorn | x | x |

Ögonblicksbild

Dataflöde

Av föraren begärt motorvridmoment (som andel av maximalt tillgängligt motorvridmoment)

x

x

Faktiskt motorvridmoment (beräknat som andel av maximalt motorvridmoment, t.ex. från begärd mängd insprutat bränsle)

x

Motorns maximala referensvridmoment som funktion av motorns varvtal

x

Tid sedan start av motorn

x

x

Tabell 3

Valfri information, om den används av utsläpps- eller OBD-systemet för att koppla av eller på OBD-information

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| Bränslenivå (t.ex. andel av bränsletankens nominella volym) eller bränsletryck i tank (t.ex. andel av det användbara bränsletrycket i tanken), beroende på vad som är lämpligt | x | x |
| Motoroljetemperatur | x | x |
| Fordonets hastighet | x | x |
| Status för anpassning till bränslekvaliteten (aktiv/ej aktiv) för gasmotorer | | x |
| Spänning för motorstyrdatorsystemet (för huvudkontrollchippet) | x | x |

Ögonblicksbild

Dataflöde

Bränslenivå (t.ex. andel av bränsletankens nominella volym) eller bränsletryck i tank (t.ex. andel av det användbara bränsletrycket i tanken), beroende på vad som är lämpligt

x

x

Motoroljetemperatur

x

x

Fordonets hastighet

x

x

Status för anpassning till bränslekvaliteten (aktiv/ej aktiv) för gasmotorer

x

Spänning för motorstyrdatorsystemet (för huvudkontrollchippet)

x

x

Tabell 4

Valfri information om motorn har sådan utrustning, känner av eller beräknar informationen:

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| Absolut spjälläge/läge för inloppsluftventil (läge för den ventil som reglerar inloppsluft) | x | x |
| Status för dieselbränslestyrsystem vid system med sluten slinga (t.ex. bränsletrycksystem med sluten slinga) | x | x |
| Bränsleledningstryck | x | x |
| Insprutningsreglertryck (dvs. tryck i den fluid som reglerar bränsleinsprutningen) | x | x |
| Representativ tidsinställning för bränsleinsprutning (start för första huvudsakliga insprutningen) | x | x |
| Begärt bränsleledningstryck | x | x |
| Begärt insprutningsreglertryck (dvs. tryck i den fluid som reglerar bränsleinsprutningen) | x | x |
| Inloppsluftens temperatur | x | x |
| Omgivningsluftens temperatur | x | x |
| Turboladdarinloppets/-utloppets lufttemperatur (kompressor och turbin) | x | x |
| Turboladdarinloppets/-utloppets tryck (kompressor och turbin) | x | x |
| Laddlufttemperatur (efter ev. mellankylare) | x | x |
| Faktiskt övertryck | x | x |
| Luftflöde från massluftflödesgivare | x | x |
| Begärd cykel/begärt läge för EGR-ventil (om EGR regleras på det sättet) | x | x |
| Faktisk cykel/faktiskt läge för EGR-ventil | x | x |
| PTO-status (aktiv/icke aktiv) | x | x |
| Gaspedalens läge | x | x |
| Redundant absolut pedalläge | x | om avkänt |
| Momentan bränsleförbrukning | x | x |
| Begärt värde/börvärde för övertryck (om övertryck används för att styra turbodrift) | x | x |
| DPF-insugstryck | x | x |
| DPF-utblåstryck | x | x |
| DPF-deltatryck | x | x |
| Motoravgastryck | x | x |
| DPF-insugstemperatur | x | x |
| DPF-utblåstemperatur | x | x |
| Motoravgastemperatur | x | x |
| Turboladdare-/turbinvarvtal | x | x |
| Läge för turbo med variabel geometri | x | x |
| Begärt läge för turbo med variabel geometri | x | x |
| Läge för tömningsventil | x | x |
| Givarsignal för luft/bränsleförhållande | | x |
| Syrgasgivarsignal | | x |
| Sekundär syrgasgivarsignal (om monterad) | | x |
| NOx-givarsignal | | x |

Ögonblicksbild

Dataflöde

Absolut spjälläge/läge för inloppsluftventil (läge för den ventil som reglerar inloppsluft)

x

x

Status för dieselbränslestyrsystem vid system med sluten slinga (t.ex. bränsletrycksystem med sluten slinga)

x

x

Bränsleledningstryck

x

x

Insprutningsreglertryck (dvs. tryck i den fluid som reglerar bränsleinsprutningen)

x

x

Representativ tidsinställning för bränsleinsprutning (start för första huvudsakliga insprutningen)

x

x

Begärt bränsleledningstryck

x

x

Begärt insprutningsreglertryck (dvs. tryck i den fluid som reglerar bränsleinsprutningen)

x

x

Inloppsluftens temperatur

x

x

Omgivningsluftens temperatur

x

x

Turboladdarinloppets/-utloppets lufttemperatur (kompressor och turbin)

x

x

Turboladdarinloppets/-utloppets tryck (kompressor och turbin)

x

x

Laddlufttemperatur (efter ev. mellankylare)

x

x

Faktiskt övertryck

x

x

Luftflöde från massluftflödesgivare

x

x

Begärd cykel/begärt läge för EGR-ventil (om EGR regleras på det sättet)

x

x

Faktisk cykel/faktiskt läge för EGR-ventil

x

x

PTO-status (aktiv/icke aktiv)

x

x

Gaspedalens läge

x

x

Redundant absolut pedalläge

x

om avkänt

Momentan bränsleförbrukning

x

x

Begärt värde/börvärde för övertryck (om övertryck används för att styra turbodrift)

x

x

DPF-insugstryck

x

x

DPF-utblåstryck

x

x

DPF-deltatryck

x

x

Motoravgastryck

x

x

DPF-insugstemperatur

x

x

DPF-utblåstemperatur

x

x

Motoravgastemperatur

x

x

Turboladdare-/turbinvarvtal

x

x

Läge för turbo med variabel geometri

x

x

Begärt läge för turbo med variabel geometri

x

x

Läge för tömningsventil

x

x

Givarsignal för luft/bränsleförhållande

x

Syrgasgivarsignal

x

Sekundär syrgasgivarsignal (om monterad)

x

NOx-givarsignal

x

---

Bilaga 9B – Tillägg 6

Hänvisningar till standarder

Detta tillägg innehåller hänvisningar till standarder som ska användas i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga för att ombesörja det seriella kommunikationsgränssnittet till fordonet/motorn. Det finns två identifierade tillåtna lösningar:

| a) | ISO 27145 med antingen ISO 15765-4 (CAN-baserad) eller ISO 13400 (TCP/IP-baserad). |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 med antingen ISO 15765-4 (CAN-baserad) eller ISO 13400 (TCP/IP-baserad).

| b) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

b)

SAE J1939-73.

Dessutom är andra ISO- eller SAE-standarder tillämpliga i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga.

Hänvisning i denna bilaga till ISO 27145 avser

| a) | ISO 27145-1 Vägfordon – Implementering av harmoniserade krav på diagnostikkommunikation (WWH-OBD) – Del 1: Allmän information och definition av användningsfall, |
| --- | --- |

a)

ISO 27145-1 Vägfordon – Implementering av harmoniserade krav på diagnostikkommunikation (WWH-OBD) – Del 1: Allmän information och definition av användningsfall,

| b) | ISO 27145-2 Vägfordon – Implementering av harmoniserade krav på diagnostikkommunikation (WWH-OBD) – Del 2: Relaterad datauppsättning |
| --- | --- |

b)

ISO 27145-2 Vägfordon – Implementering av harmoniserade krav på diagnostikkommunikation (WWH-OBD) – Del 2: Relaterad datauppsättning

| c) | ISO 27145-3 Vägfordon – Implementering av harmoniserade krav på diagnostikkommunikation (WWH-OBD) – Del 3: Relaterad meddelandeuppsättning |
| --- | --- |

c)

ISO 27145-3 Vägfordon – Implementering av harmoniserade krav på diagnostikkommunikation (WWH-OBD) – Del 3: Relaterad meddelandeuppsättning

| d) | ISO 27145-4 Vägfordon – Implementering av harmoniserade krav på diagnostikkommunikation (WWH-OBD) – Del 4: Anslutning mellan fordon och provningsutrustning. |
| --- | --- |

d)

ISO 27145-4 Vägfordon – Implementering av harmoniserade krav på diagnostikkommunikation (WWH-OBD) – Del 4: Anslutning mellan fordon och provningsutrustning.

Hänvisning i denna bilaga till J1939-73 avser

| | J1939-73 ”APPLICATION LAYER – DIAGNOSTICS” från 2011. |
| --- | --- |

J1939-73 ”APPLICATION LAYER – DIAGNOSTICS” från 2011.

Hänvisning i denna bilaga till ISO 13400 avser

| a) | FDIS 13400-1: 2011 Vägfordon – Diagnostikkommunikation över Internet-protokoll (DoIP) – Del 1: Allmän information och definition av användarfall |
| --- | --- |

a)

FDIS 13400-1: 2011 Vägfordon – Diagnostikkommunikation över Internet-protokoll (DoIP) – Del 1: Allmän information och definition av användarfall

| b) | FDIS 13400-3: 2011 Vägfordon – Diagnostikkommunikation över Internet-protokoll (DoIP) – Del 2: Transportprotokoll och tjänster i nätverksskikt |
| --- | --- |

b)

FDIS 13400-3: 2011 Vägfordon – Diagnostikkommunikation över Internet-protokoll (DoIP) – Del 2: Transportprotokoll och tjänster i nätverksskikt

| c) | FDIS 13400-3: 2011 Vägfordon – Diagnostikkommunikation över Internet-protokoll (DoIP) – Del 3: Trådbundet fordonsgränssnitt baserat på IEEE 802.3 |
| --- | --- |

c)

FDIS 13400-3: 2011 Vägfordon – Diagnostikkommunikation över Internet-protokoll (DoIP) – Del 3: Trådbundet fordonsgränssnitt baserat på IEEE 802.3

| d) | [ännu ej slutförd] 13400-4: 2011 Vägfordon – Diagnostikkommunikation över Internet-protokoll (DoIP) – Del 4: Ethernet-baserad höghastighetsanslutning. |
| --- | --- |

d)

[ännu ej slutförd] 13400-4: 2011 Vägfordon – Diagnostikkommunikation över Internet-protokoll (DoIP) – Del 4: Ethernet-baserad höghastighetsanslutning.

---

Bilaga 9B - Tillägg 7

Prestandaövervakning

A.7.1

Allmänt

A.7.1.1

I detta tillägg fastställs bestämmelser avseende det demonstrationsförfarande som ska vara tillämpligt vid vissa fall av prestandaövervakning.

A.7.2

Demonstration av prestandaövervakning

A.7.2.1

Godkännande av felklassificeringen

A.7.2.1.1

I enlighet med punkt 4.2.1.1 i denna bilaga ska inget samband med faktiska utsläpp vara nödvändigt vid prestandaövervakning. Godkännandemyndigheten kan dock begära provningsuppgifter för att kontrollera klassificeringen av felfunktionseffekterna enligt beskrivningen i punkt 6.2 i denna bilaga.

A.7.2.2

Godkännande av den prestandaövervakning som valts av tillverkaren

A.7.2.2.1

När typgodkännandemyndigheten fattar beslut om godkännande av tillverkarens val av prestandaövervakning, ska den ta hänsyn till den tekniska information som lämnats av tillverkaren.

A.7.2.2.2

Det prestandagränsvärde som tillverkaren valt för den övervakare som bedöms ska bestämmas för OBD-motorfamiljens huvudmotor under en kvalificeringsprovning som ska utföras på följande sätt:

A.7.2.2.2.1

Kvalificeringsprovningen utförs på samma sätt som anges i punkt 6.3.2 i denna bilaga.

A.7.2.2.2.2

Prestandaminskningen hos den komponent som bedöms ska mätas och därefter fungera som prestandagränsvärde för huvudmotorn i OBD-motorfamiljen.

A.7.2.2.3

De kriterier för prestandaövervakning som godkänts för huvudmotorn ska anses vara tillämpliga på alla andra medlemmar i OBD-motorfamiljen utan ytterligare demonstration.

A.7.2.2.4

Efter överenskommelse mellan tillverkaren och typgodkännandemyndigheten, ska det vara möjligt att anpassa prestandagränsvärdet till olika medlemmar i ODB-motorfamiljen för att omfatta olika konstruktionsparametrar (till exempel storleken på avgasåterföringssystemets kylare). Överenskommelsen ska grundas på tekniska delar som visar dess betydelse.

A.7.2.2.4.1

På begäran av typgodkännandemyndigheten, får en andra medlem i OBD-motorfamiljen genomgå det godkännandeförfarande som anges i punkt A.7.2.2.2.

A.7.2.3

Kvalificering av en försämrad komponent

A.7.2.3.1

För att demonstrera OBD-prestanda för den utvalda övervakaren i en OBD-motorfamilj, ska en försämrad komponent kvalificeras på huvudmotorn i OBD-motorfamilj i enlighet med punkt 6.3.2 i denna bilaga.

A.7.2.3.2

Om en andra motor provas i enlighet med punkt A.7.2.2.4.1 ska den försämrade komponenten kvalificeras på den andra motorn i enlighet med punkt 6.3.2 i denna bilaga.

A.7.2.4

Demonstration av OBD-prestanda

A.7.2.4.1

Demonstrationen av OBD-prestandan ska utföras enligt kraven i punkt 7.1.2 i denna bilaga med hjälp av den kvalificerade försämrade komponent som är kvalificerad för användning med huvudmotorn.

---

Bilaga 9B - Tillägg 8

Demonstrationskrav vid prestandaövervakning av ett väggflödesdieselpartikelfilter

A.8.1

Allmänt

A.8.1.1

I detta tillägg anges det förfarande för OBD-demonstration som ska vara tillämpligt när filtreringsprocessen i ett väggflödesdieselpartikelfilter omfattas av prestandaövervakning.

A.8.1.1

Ett försämrat väggflödesdieselpartikelfilter kan skapas t.ex. genom att borra hål i eller slipa ner ändstyckena på filtrets substrat.

A.8.2

Kvalificeringsprovning

A.8.2.1

Princip

A.8.2.1.1

Ett försämrat väggflödesdieselpartikelfilter betraktas som en ”kvalificerad försämrad komponent” om, under de driftsförhållanden för motorn som anges för den provningen, tryckfallet (deltatrycket) över det försämrade väggflödesdieselpartikelfiltret överstiger eller är minst 60 % av det tryckfall som uppmätts över ett rent och oförsämrat väggflödesdieselpartikelfilter av samma typ.

A.8.2.1.1.1

Tillverkaren ska visa att detta rena och oförsämrade väggflödesdieselpartikelfilter ger samma mottryck som det försämrade filtret före dess försämring.

A.8.2.2

Kvalificeringsförfarande

A.8.2.2.1

För att kvalificera ett försämrat väggflödesdieselpartikelfilter ska den motor som är utrustad med filtret köras under stabiliserade stationära förhållanden, vid de varvtals- och belastningsvärden som anges för läge 9 i den WHSC-provningscykel som anges i bilaga 4B till denna föreskrift (55 % normaliserat varvtal och 50 % normaliserat vridmoment).

A.8.2.2.2

För att kvalificera ett försämrat väggflödesdieselpartikelfilter som en ”kvalificerad försämrad komponent” ska tillverkaren visa att tryckfallet över det försämrade väggflödesdieselpartikelfiltret, uppmätt när motorsystemet körs under de förhållanden som anges i avsnitt A.8.2.2.1, inte understiger det procenttal för tryckfallet över ett rent och oförsämrat väggflödesdieselpartikelfilter under samma förhållanden som är tillämpligt i enlighet med avsnitten A.8.2.1.1 och A.8.2.1.2 i detta tillägg.

A.8.2.3

Demonstration av OBD-prestanda

A.8.2.3.1

Demonstrationen av OBD-prestandan ska utföras enligt kraven i punkt 7.1.2 i denna bilaga med det kvalificerade försämrade väggflödesdieselpartikelfiltret monterat i huvudmotorsystemet.

---

BILAGA 9C

Tekniska krav för bedömning av prestandan hos omborddiagnossystem (OBD) under drift

1.   Tillämpningsperiod

I sin nuvarande version är denna bilaga endast tillämplig på vägfordon försedda med en motor med kompressionständning.

2.   Reserverad

3.   Definitioner

3.1   prestandakvot under drift:

prestandakvoten under drift (IUPR) för en specifik övervakare m i OBD-systemet är: IUPRm = täljarem / nämnarem

3.2   täljare:

täljaren för en specifik övervakare m (täljarem) är en räknare som anger antalet gånger som ett fordon varit i drift på ett sådant sätt att alla övervakningsförhållanden som krävs för att den specifika övervakaren ska detektera en felfunktion har påträffats.

3.3   nämnare:

nämnaren för en specifik övervakare m (nämnarem) är en räknare som anger antalet körhändelser, med hänsyn tagen till förhållanden som är specifika för den specifika övervakaren.

3.4   allmän nämnare:

den allmänna nämnaren är en räknare som anger antalet gånger ett fordon varit i drift, med hänsyn tagen till allmänna förhållanden.

3.5   Förkortningar

| IUPR | Prestandakvot under drift |
| --- | --- |
| IUPRm | Prestandakvot under drift för en specifik övervakare m |

IUPR

Prestandakvot under drift

IUPRm

Prestandakvot under drift för en specifik övervakare m

4.   Allmänna krav

OBD-systemet ska ha kapacitet att spåra och registrera prestandauppgifter under drift (punkt 6) från de OBD-övervakare som specificeras i denna punkt och lagra dessa uppgifter i datorminne och kommunicera dem externt på begäran (punkt 7).

Prestandauppgifter under drift från en övervakare består av den täljare och nämnare som möjliggör beräkning av IUPR.

4.1   IUPR-övervakare

| 4.1.1 | Grupper av övervakare
  Tillverkare ska införa programalgoritmer i OBD-systemet för individuell spårning och rapportering av prestandauppgifter under drift för de grupper av övervakare som anges i tillägg 1 till denna bilaga.
  Tillverkare behöver inte införa programalgoritmer i OBD-systemet för individuell spårning och rapportering av prestandauppgifter under drift för övervakare som arbetar kontinuerligt, såsom anges i punkt 4.2.3 i bilaga 9B till denna föreskrift.
  Prestandauppgifter under drift från övervakare som hör till olika avgasledningar eller cylinderrader inom en grupp av övervakare ska spåras och registreras separat såsom anges i punkt 6 och rapporteras såsom anges i punkt 7. |
| --- | --- |

4.1.1

Tillverkare ska införa programalgoritmer i OBD-systemet för individuell spårning och rapportering av prestandauppgifter under drift för de grupper av övervakare som anges i tillägg 1 till denna bilaga.

Tillverkare behöver inte införa programalgoritmer i OBD-systemet för individuell spårning och rapportering av prestandauppgifter under drift för övervakare som arbetar kontinuerligt, såsom anges i punkt 4.2.3 i bilaga 9B till denna föreskrift.

Prestandauppgifter under drift från övervakare som hör till olika avgasledningar eller cylinderrader inom en grupp av övervakare ska spåras och registreras separat såsom anges i punkt 6 och rapporteras såsom anges i punkt 7.

| 4.1.2 | Multipla övervakare
  För varje grupp av övervakare som måste rapporteras enligt punkt 4.1.1 ska OBD-systemet separat spåra prestandauppgifter under drift, såsom specificeras i punkt 6, för alla de specificerade övervakarna som hör till den gruppen. |
| --- | --- |

4.1.2

För varje grupp av övervakare som måste rapporteras enligt punkt 4.1.1 ska OBD-systemet separat spåra prestandauppgifter under drift, såsom specificeras i punkt 6, för alla de specificerade övervakarna som hör till den gruppen.

4.2   Begränsning av användning av prestandauppgifter under drift

Prestandauppgifter under drift från ett enskilt fordon används för statistisk utvärdering av prestandauppgifterna under drift för OBD-systemet för en större grupp av fordon.

I motsats till andra OBD-uppgifter kan inte prestandauppgifter under drift användas för att dra slutsatser om ett enskilt fordons trafikduglighet.

5.   Krav för beräkning av prestandakvoter under drift

5.1   Beräkning av prestandakvot under drift

För varje övervakare m som beaktas i denna bilaga beräknas prestandakvot under drift med följande formel:

IUPRm = täljarem / nämnarem

där täljarem och nämnarem ökas i enlighet med specifikationerna i denna punkt.

| 5.1.1 | Krav för kvoten när den beräknas och lagras av systemet
  Varje IUPRm-kvot ska ha det minsta värdet noll och ett högsta värde på 7,99527 med en upplösning på 0,000122 (1).
  En kvot för en specifik komponent ska anses vara noll så snart som motsvarande täljare är lika med noll och motsvarande nämnare inte är noll.
  En kvot för en specifik komponent ska anses ha det högsta värdet 7,99527 om motsvarande nämnare är lika med noll eller om täljarens verkliga värde dividerat med nämnaren överskrider det högsta värdet 7,99527. |
| --- | --- |

5.1.1

Varje IUPRm-kvot ska ha det minsta värdet noll och ett högsta värde på 7,99527 med en upplösning på 0,000122 (1).

En kvot för en specifik komponent ska anses vara noll så snart som motsvarande täljare är lika med noll och motsvarande nämnare inte är noll.

En kvot för en specifik komponent ska anses ha det högsta värdet 7,99527 om motsvarande nämnare är lika med noll eller om täljarens verkliga värde dividerat med nämnaren överskrider det högsta värdet 7,99527.

5.2   Krav för ökning av täljaren

Täljaren ska inte ökas mer än en gång per körcykel.

Täljaren för en specifik övervakare ska ökas inom 10 sekunder om och endast om följande kriterier är uppfyllda under en enskild körcykel:

| a) | Varje övervakningsvillkor som krävs för att övervakaren för den specifika komponenten ska detektera en felfunktion och lagra en potentiell diagnosfelkod (DTC) ska vara uppfyllt, inklusive aktiveringskriterier, förekomst eller avsaknad av tillhörande diagnosfelkoder, tillräckligt lång övervakningstid och prioritetstilldelningar för utförande av diagnos (t.ex. ska diagnos ”A” utföras före diagnos ”B”).
  Anmärkning: För att öka täljaren för en specifik övervakare är det kanske inte tillräckligt att uppfylla alla övervakningsvillkor som krävs för den övervakaren för att fastställa frånvaron av en felfunktion. |
| --- | --- |

a)

Varje övervakningsvillkor som krävs för att övervakaren för den specifika komponenten ska detektera en felfunktion och lagra en potentiell diagnosfelkod (DTC) ska vara uppfyllt, inklusive aktiveringskriterier, förekomst eller avsaknad av tillhörande diagnosfelkoder, tillräckligt lång övervakningstid och prioritetstilldelningar för utförande av diagnos (t.ex. ska diagnos ”A” utföras före diagnos ”B”).

Anmärkning: För att öka täljaren för en specifik övervakare är det kanske inte tillräckligt att uppfylla alla övervakningsvillkor som krävs för den övervakaren för att fastställa frånvaron av en felfunktion.

| b) | För övervakare som kräver multipla steg eller händelser i en enskild körcykel för att detektera en felfunktion, ska varje övervakningsvillkor, som krävs för att alla händelser har slutförts, vara uppfyllt. |
| --- | --- |

b)

För övervakare som kräver multipla steg eller händelser i en enskild körcykel för att detektera en felfunktion, ska varje övervakningsvillkor, som krävs för att alla händelser har slutförts, vara uppfyllt.

| c) | För övervakare som används för identifiering av fel och som endast körs efter att en potentiell DTC har lagrats, kan täljaren och nämnaren vara samma som de för den övervakare som detekterade den ursprungliga felfunktionen. |
| --- | --- |

c)

För övervakare som används för identifiering av fel och som endast körs efter att en potentiell DTC har lagrats, kan täljaren och nämnaren vara samma som de för den övervakare som detekterade den ursprungliga felfunktionen.

| d) | För övervakare som kräver ett störande driftsmoment för att ytterligare undersöka förekomsten av en felfunktion, kan tillverkaren inlämna ett alternativt sätt att öka täljaren till typgodkännandemyndigheten. Detta alternativ bör vara likvärdigt med det som skulle ha tillåtit en ökning av täljaren, om en felfunktion förelegat. |
| --- | --- |

d)

För övervakare som kräver ett störande driftsmoment för att ytterligare undersöka förekomsten av en felfunktion, kan tillverkaren inlämna ett alternativt sätt att öka täljaren till typgodkännandemyndigheten. Detta alternativ bör vara likvärdigt med det som skulle ha tillåtit en ökning av täljaren, om en felfunktion förelegat.

För övervakare som körs eller slutförs under driftsmoment med avstängd motor ska täljaren ökas inom 10 sekunder efter att övervakaren slutfört driftsmoment med avstängd motor eller under de första 10 sekunderna av motorstart för efterföljande körcykel.

5.3   Krav för ökning av nämnaren

| 5.3.1 | Allmänna regler för ökning
  Nämnaren ska ökas en gång per körcykel, om under denna körcykel


  a) | den allmänna nämnaren ökas såsom specificeras i punkt 5.4, och |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Nämnaren ska ökas en gång per körcykel, om under denna körcykel

a)

den allmänna nämnaren ökas såsom specificeras i punkt 5.4, och

| b) | nämnaren inte avaktiverats enligt punkt 5.6, och |
| --- | --- |

b)

nämnaren inte avaktiverats enligt punkt 5.6, och

| c) | när så är tillämpligt, de specifika extra ökningsregler som specificeras i punkt 5.3.2 är uppfyllda. |
| --- | --- |

c)

när så är tillämpligt, de specifika extra ökningsregler som specificeras i punkt 5.3.2 är uppfyllda.

| 5.3.2 | Extra specifika ökningsregler för övervakare |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.2.1 | Specifik nämnare för evaporativt system (reserverat) |
| --- | --- |

5.3.2.1

| 5.3.2.2 | Specifik nämnare för sekundära luftsystem (reserverat) |
| --- | --- |

5.3.2.2

| 5.3.2.3 | Specifik nämnare för komponenter/system som endast är i drift vid igångsättning av motor
  Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren/nämnarna för övervakare av komponenter eller system som endast är i drift vid igångsättning av motorn ökas om komponenten eller strategin är beordrad ”på” under en tid som är längre eller lika med 10 sekunder.
  För att fastställa denna beordrade ”på”-tid behöver OBD-systemet inte inkludera tiden under störande driftsmoment för någon av komponenterna eller strategierna senare i samma körcykel enbart för övervakningens utförande. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren/nämnarna för övervakare av komponenter eller system som endast är i drift vid igångsättning av motorn ökas om komponenten eller strategin är beordrad ”på” under en tid som är längre eller lika med 10 sekunder.

För att fastställa denna beordrade ”på”-tid behöver OBD-systemet inte inkludera tiden under störande driftsmoment för någon av komponenterna eller strategierna senare i samma körcykel enbart för övervakningens utförande.

| 5.3.2.4 | Specifik nämnare för komponenter eller system som inte är beordrade att fungera kontinuerligt
  Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren/nämnarna för övervakare av komponenter eller system som inte är beordrade att fungera kontinuerligt (t.ex. system för variabel ventiltidsinställning – VVT- eller EGR-ventiler) ökas om komponenten eller systemet är beordrat att fungera (t.ex. beordrat ”på”, ”öppen”, ”stängd”, ”låst”) vid två eller fler tillfällen under en körcykel, eller under en sammanlagd tid som är längre än eller lika med 10 sekunder, beroende på vilket som sker först. |
| --- | --- |

5.3.2.4

Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren/nämnarna för övervakare av komponenter eller system som inte är beordrade att fungera kontinuerligt (t.ex. system för variabel ventiltidsinställning – VVT- eller EGR-ventiler) ökas om komponenten eller systemet är beordrat att fungera (t.ex. beordrat ”på”, ”öppen”, ”stängd”, ”låst”) vid två eller fler tillfällen under en körcykel, eller under en sammanlagd tid som är längre än eller lika med 10 sekunder, beroende på vilket som sker först.

| 5.3.2.5 | Specifik nämnare för DPF
  Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren/nämnarna för DPF ökas i minst en körcykel om minst 800 km sammanlagd fordonsdrift eller minst 750 minuters motorkörtid har inträffat sedan det senaste tillfälle då nämnaren ökades. |
| --- | --- |

5.3.2.5

Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren/nämnarna för DPF ökas i minst en körcykel om minst 800 km sammanlagd fordonsdrift eller minst 750 minuters motorkörtid har inträffat sedan det senaste tillfälle då nämnaren ökades.

| 5.3.2.6 | Specifik nämnare för oxidationskatalysatorer
  Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren (nämnarna) för övervakare av oxidationskatalysatorer som används för DPF-aktiv regenerering ökas i minst en körcykel om regenerering beordras under en tid som är längre än eller lika med 10 sekunder. |
| --- | --- |

5.3.2.6

Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren (nämnarna) för övervakare av oxidationskatalysatorer som används för DPF-aktiv regenerering ökas i minst en körcykel om regenerering beordras under en tid som är längre än eller lika med 10 sekunder.

| 5.3.2.7 | Specifik nämnare för hybrider (reserverat) |
| --- | --- |

5.3.2.7

5.4   Krav för ökning av den allmänna nämnaren

Den allmänna nämnaren ska ökas inom 10 sekunder om och endast om alla följande kriterier är uppfyllda under en enskild körcykel:

| a) | Den sammanlagda tiden efter starten av körcykeln är längre än eller lika med 600 sekunder när fordonet är


  i) | på en höjd som är mindre än 2 500 m ö h, och |
| --- | --- | --- |

a)

Den sammanlagda tiden efter starten av körcykeln är längre än eller lika med 600 sekunder när fordonet är

i)

på en höjd som är mindre än 2 500 m ö h, och

| ii) | vid en omgivningstemperatur som är högre än eller lika med 266 K (–7 °C), och |
| --- | --- |

ii)

vid en omgivningstemperatur som är högre än eller lika med 266 K (–7 °C), och

| iii) | vid en omgivande temperatur som är lägre än eller lika med 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii)

vid en omgivande temperatur som är lägre än eller lika med 308 K (35 °C).

| b) | Sammanlagd motordrift vid eller över 1 150 min–1 under mer än eller lika med 300 sekunder och under de förhållanden som anges i ovanstående led a. Såsom återstående alternativ för tillverkaren kan en motordrift vid eller över 15 % beräknad belastning eller en fordonsdrift vid eller över 40 km/h användas i stället för kriteriet på 1 150 min–1. |
| --- | --- |

b)

Sammanlagd motordrift vid eller över 1 150 min–1 under mer än eller lika med 300 sekunder och under de förhållanden som anges i ovanstående led a. Såsom återstående alternativ för tillverkaren kan en motordrift vid eller över 15 % beräknad belastning eller en fordonsdrift vid eller över 40 km/h användas i stället för kriteriet på 1 150 min–1.

| c) | Kontinuerlig fordonsdrift på tomgång (t.ex. gaspedalen frigjord av föraren och antingen fordonshastighet lägre än eller lika med 1,6 km/h eller motorvarvtal lägre än eller lika med 200 min–1 över normal tomgång för varm motor) under minst 30 sekunder och under de förhållanden som anges i ovanstående led a. |
| --- | --- |

c)

Kontinuerlig fordonsdrift på tomgång (t.ex. gaspedalen frigjord av föraren och antingen fordonshastighet lägre än eller lika med 1,6 km/h eller motorvarvtal lägre än eller lika med 200 min–1 över normal tomgång för varm motor) under minst 30 sekunder och under de förhållanden som anges i ovanstående led a.

5.5   Krav för ökning av tändcykelräknaren

Tändcykelräknaren ska ökas en gång och endast en gång per körcykel.

5.6   Avaktivering av ökning för täljarna, för nämnarna och för den allmänna nämnaren

| 5.6.1 | Inom 10 sekunder efter att en felfunktion detekterats (dvs. en potentiell eller en bekräftad och aktiv DTC har lagrats), som avaktiverar en övervakare, ska OBD-systemet avaktivera ytterligare ökning av motsvarande täljare och nämnare för varje övervakare som är avaktiverad.
  När felfunktionen inte lägre detekteras (t.ex. om en potentiell DTC raderats genom självrensning eller genom ett kommando från ett avsökningsverktyg), ska ökning av alla motsvarande täljare och nämnare återupptas inom 10 sekunder. |
| --- | --- |

5.6.1

När felfunktionen inte lägre detekteras (t.ex. om en potentiell DTC raderats genom självrensning eller genom ett kommando från ett avsökningsverktyg), ska ökning av alla motsvarande täljare och nämnare återupptas inom 10 sekunder.

| 5.6.2 | Inom 10 sekunder efter idrifttagning av en kraftuttagsenhet (PTO) som avaktiverar en övervakare, såsom är tillåtet i punkt 5.2.5 i bilaga 9B, ska OBD-systemet avaktivera ytterligare ökning av motsvarande täljare och nämnare för varje övervakare som är avaktiverad.
  När driften av kraftuttagsenheten upphör, ska ökning av alla motsvarande täljare och nämnare återupptas inom 10 sekunder. |
| --- | --- |

5.6.2

När driften av kraftuttagsenheten upphör, ska ökning av alla motsvarande täljare och nämnare återupptas inom 10 sekunder.

| 5.6.3 | I händelse av att en felfunktion uppstår (dvs. en potentiell eller en bekräftad och aktiv DTC har lagrats), vilken förhindrar bestämningen av huruvida de kriterier för nämnarem för en övervakare m som nämns i punkt 5.3 är uppfyllda (2), ska OBD-systemet avaktivera ytterligare ökning av täljarem och nämnarem inom 10 sekunder.
  Ökningen av täljarem och nämnarem ska återupptas senast 10 s efter det att felfunktionen inte längre föreligger (t.ex. för att den vilande felkoden har raderats genom automatisk rensning eller på begäran av ett avsökningsverktyg). |
| --- | --- |

5.6.3

Ökningen av täljarem och nämnarem ska återupptas senast 10 s efter det att felfunktionen inte längre föreligger (t.ex. för att den vilande felkoden har raderats genom automatisk rensning eller på begäran av ett avsökningsverktyg).

| 5.6.4 | I händelse av att en felfunktion uppstår (dvs. en potentiell eller en bekräftad och aktiv DTC har lagrats), vilken förhindrar bestämningen av huruvida de kriterier för allmän nämnare som nämns i punkt 5.4 är uppfyllda, ska OBD-systemet avaktivera ytterligare ökning av allmän nämnare inom 10 sekunder.
  Ökning av den allmänna nämnaren ska återupptas inom 10 sekunder när felfunktionen inte lägre föreligger (t.ex. en vilande kod som raderats genom självrensning eller genom ett kommando från ett avsökningsverktyg).
  Den allmänna nämnaren får inte avaktiveras från ökning av under något annat förhållande. |
| --- | --- |

5.6.4

Ökning av den allmänna nämnaren ska återupptas inom 10 sekunder när felfunktionen inte lägre föreligger (t.ex. en vilande kod som raderats genom självrensning eller genom ett kommando från ett avsökningsverktyg).

Den allmänna nämnaren får inte avaktiveras från ökning av under något annat förhållande.

6.   Krav för spårning och registrering av prestandauppgifter under drift

För varje grupp av övervakare som förtecknas i tillägg 1 till denna bilaga, ska OBD-systemet separat spåra täljare och nämnare för alla de specifika övervakare som förtecknas i tillägg 3 till bilaga 9B och hör till den gruppen.

Den ska enbart rapportera motsvarande täljare och nämnare för den specifika övervakare som har den lägsta numeriska kvoten.

Om två eller fler specifika övervakare har identiska kvoter, ska motsvarande täljare och nämnare för den specifika övervakare som har den högsta nämnaren rapporteras för den specifika gruppen av övervakare.

För att utan systematiska fel bestämma den lägsta kvoten i en grupp, ska endast de övervakare som specifikt nämns i den gruppen beaktas (t.ex. kommer en NOx-givare när den används för att utgöra en av de övervakare som förtecknas i punkt 3 ”SCR” i tillägg 3 till bilaga 9B beaktas i gruppen övervakare för ”avgasgivare” och inte i gruppen övervakare för ”SCR”).

OBD-systemet ska även spåra och rapportera den allmänna nämnaren och tändcykelräknaren.

Anmärkning: Enligt punkt 4.1.1 behöver inte tillverkaren införa programalgoritmer i OBD-systemet för individuell spårning och rapportering av nämnare och täljare för övervakare som arbetar kontinuerligt.

7.   Krav för att lagra och kommunicera av prestandauppgifter under drift

Att kommunicera prestandauppgifter under drift är ett nytt användningsfall och ingår inte i de tre befintliga användningsfallen, vilka är avsedda för förekomsten av möjliga felfunktioner.

7.1   Information om prestandauppgifter under drift

Den information om prestandauppgifter under drift som registreras av OBD-systemet ska på begäran göras tillgänglig utanför fordonet i enlighet med punkt 7.2.

Denna information ger typgodkännandemyndigheterna prestandauppgifter från driften.

OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6 till bilaga 9B) för att extern IUPR-provningsutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en inspektör med följande information:

| a) | Fordonets identifieringsnummer (VIN). |
| --- | --- |

a)

Fordonets identifieringsnummer (VIN).

| b) | Täljaren och nämnaren för varje grupp av övervakare som registrerats av systemet enligt punkt 6. |
| --- | --- |

b)

Täljaren och nämnaren för varje grupp av övervakare som registrerats av systemet enligt punkt 6.

| c) | Den allmänna nämnaren. |
| --- | --- |

c)

Den allmänna nämnaren.

| d) | Tändcykelräknarens värde. |
| --- | --- |

d)

Tändcykelräknarens värde.

| e) | Totalt antal driftstimmar. |
| --- | --- |

e)

Totalt antal driftstimmar.

| f) | Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass A. |
| --- | --- |

f)

Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass A.

| g) | Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass B (B1 och B2). |
| --- | --- |

g)

Bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner av klass B (B1 och B2).

Denna information ska tillhandahållas ”skrivskyddad” (dvs. utan radering).

7.2   Tillgång till prestandauppgifter under drift

Tillgång till prestandauppgifter ska endast tillhandahållas i enlighet med de standarder som nämns i tillägg 6 till bilaga 9B och i följande stycken (3).

Tillgång till prestandauppgifter under drift ska inte vara beroende av någon åtkomstkod eller annan anordning eller metod som bara finns att tillgå hos tillverkaren eller dennes leverantörer. Tolkning av prestandauppgifter under drift ska inte kräva någon unik avkodningsinformation, om inte informationen har gjorts offentlig.

Tillgångsmetoden (t.ex. tillgångspunkten/noden) till prestandauppgifter under drift ska vara samma som den som används för hämtning av all OBD-information. Metoden ska medge tillgång till alla prestandauppgifter under drift som krävs i denna bilaga.

7.3   Återställning av prestandauppgifter under drift

| 7.3.1 | Återställning till noll
  Varje nummer ska återställas till noll endast då en återställning av icke-flyktigt RAM-minne (NVRAM) inträffar (t.ex. en omprogrammeringshändelse). Nummer får inte återställas till noll under några andra omständigheter inklusive då ett kommando från ett avsökningsverktyg om att rensa felkoder mottagits. |
| --- | --- |

7.3.1

Varje nummer ska återställas till noll endast då en återställning av icke-flyktigt RAM-minne (NVRAM) inträffar (t.ex. en omprogrammeringshändelse). Nummer får inte återställas till noll under några andra omständigheter inklusive då ett kommando från ett avsökningsverktyg om att rensa felkoder mottagits.

| 7.3.2 | Återställning vid minnesspill
  Om endera täljaren eller nämnaren för en specifik övervakare uppnår 65 535 ± 2, ska båda numren delas med två innan endera ökas igen för att undvika spillproblem.
  Om tändcykelräknaren uppnår det högsta värdet 65 535 ± 2, kan tändcykelräknaren rulla över och öka till noll vid nästa tändcykel för att undvika spillproblem.
  Om den allmänna nämnaren uppnår det högsta värdet 65 535 ± 2, kan den allmänna nämnaren rulla över och öka till noll vid nästa körcykel som uppfyller definitionen för den allmänna nämnaren för att undvika spillproblem. |
| --- | --- |

7.3.2

Om endera täljaren eller nämnaren för en specifik övervakare uppnår 65 535 ± 2, ska båda numren delas med två innan endera ökas igen för att undvika spillproblem.

Om tändcykelräknaren uppnår det högsta värdet 65 535 ± 2, kan tändcykelräknaren rulla över och öka till noll vid nästa tändcykel för att undvika spillproblem.

Om den allmänna nämnaren uppnår det högsta värdet 65 535 ± 2, kan den allmänna nämnaren rulla över och öka till noll vid nästa körcykel som uppfyller definitionen för den allmänna nämnaren för att undvika spillproblem.

---

(1)  Detta värde motsvarar ett högsta hexadecimalt värde på 0xFFFF med en upplösning på 0x1.

(2)  T.ex. fordonets hastighet/motorvarvtal/beräknade belastningsvärde, omgivningstemperatur, höjd över havet, tomgång eller drifttid.

(3)  Tillverkaren får använda en extra omborddiagnosdisplay, såsom en i instrumentbrädan monterad videovisningsanordning, för att tillhandahålla åtkomst till prestandauppgifter under drift. En sådan extra anordning omfattas inte av kraven i denna bilaga.

---

Bilaga 9C – Tillägg 1

Grupper av övervakare

Följande grupper av övervakare beaktas i denna bilaga:

| A. | Oxidationskatalysatorer
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 5 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

A.

Oxidationskatalysatorer

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 5 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| B. | Selektiva katalytiska reduceringssystem (SCR)
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 3 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

B.

Selektiva katalytiska reduceringssystem (SCR)

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 3 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| C. | Avgas- och syrgasgivare
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 13 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

C.

Avgas- och syrgasgivare

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 13 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| D. | EGR-system och VVT
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkterna 6 och 9 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

D.

EGR-system och VVT

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkterna 6 och 9 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| E. | DPF-system
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 2 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

E.

DPF-system

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 2 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| F. | Reglersystem för övertryck
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 8 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

F.

Reglersystem för övertryck

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 8 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| G. | NOx-adsorbent
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 4 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

G.

NOx-adsorbent

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 4 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| H. | Trevägskatalysator
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 15 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

H.

Trevägskatalysator

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 15 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| I. | Evaporativa system (reserverad) |
| --- | --- |

I.

Evaporativa system (reserverad)

| J. | Sekundära luftsystem (reserverad)
  En specifik övervakare ska tillhöra endast en av dessa grupper. |
| --- | --- |

J.

Sekundära luftsystem (reserverad)

En specifik övervakare ska tillhöra endast en av dessa grupper.

---

BILAGA 10

Krav för begränsning av utsläpp utanför cyklerna och utsläpp i drift

1.

I denna bilaga fastställs kraven för prestanda och ett förbud mot manipulationsstrategier för motorer och fordon som typgodkänts enligt denna föreskrift i syfte är att uppnå en effektiv begränsning av utsläppen inom en rad olika motordrifts- och omgivningsförhållanden som inträffar under normal fordonsanvändning. I denna bilaga fastställs även provningsförfarandena för provning av utsläpp utanför cyklerna under typgodkännande och vid faktisk användning av fordonet.

Denna bilaga baseras på förfarandet för världsharmoniserade utsläpp utanför cyklerna, global teknisk föreskrift (gtr) nr 10.

2.

Reserverad (1)

3.

Definitioner

3.1

motorstart: processen från initiering av motorns igångdragning tills motorn uppnår ett varvtal som är 150 min–1 lägre än normal tomgång för varm motor (fastställd i körläget för fordon försedda med en automatisk kraftöverföring).

3.2

uppvärmning av motor: fordonsdrift under tillräckligt lång tid för att kylarvätsketemperaturen ska uppnå minst 70 °C.

3.3

nominellt varvtal: det maximala varvtal vid full belastning som regulatorn tillåter, enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation, eller i avsaknad av regulator det varvtal vid vilket maximal effekt erhålls från motorn enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation.

3.4

reglerade utsläpp: gasformiga utsläpp och partikelformiga föroreningar definierade enligt punkt 2 i denna föreskrift.

4.

Alla motorsystem och alla konstruktionselement som kan påverka utsläppen av reglerade föroreningar ska vara utformade, konstruerade, monterade och installerade så att motorn och fordonet uppfyller bestämmelserna i denna bilaga.

4.1

Motorsystem och fordon ska inte vara försedda med en manipulationsstrategi.

4.2

Reserverad (2)

5.

Prestandakrav

5.1

Utsläppsstrategier ska vara utformade så att motorsystemet vid normal användning uppfyller bestämmelserna i denna bilaga. Normal användning begränsas inte till de användningsförhållanden som anges i punkt 6.

5.1.1

En grundutsläppsstrategi ska inte skilja mellan driftsmoment vid en tillämplig typgodkännande- eller certifieringsprovning och andra driftsmoment och ge lägre nivå av avgasrening under förhållanden som i huvudsak inte ingår i den tillämpliga typgodkännande- eller certifieringsprovningen.

5.1.2

En hjälputsläppsstrategi ska inte minska avgasreningens effektivitet jämfört med grundstrategin under förhållanden som rimligen kan förväntas uppstå vid normal drift och användning av fordonet, om inte hjälputsläppsstrategin uppfyller ett av följande specifika undantag:

| a) | Dess drift ingår till största delen i de tillämpliga typgodkännandeprovningarna, inklusive provningsförfarandena utanför cyklerna enligt punkt 7 i denna bilaga och de bestämmelser om överensstämmelse i drift som fastställs i punkt 9 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

a)

Dess drift ingår till största delen i de tillämpliga typgodkännandeprovningarna, inklusive provningsförfarandena utanför cyklerna enligt punkt 7 i denna bilaga och de bestämmelser om överensstämmelse i drift som fastställs i punkt 9 i denna föreskrift.

| b) | Den aktiveras för att skydda motorn och/eller fordonet från skador eller olyckor. |
| --- | --- |

b)

Den aktiveras för att skydda motorn och/eller fordonet från skador eller olyckor.

| c) | Den aktiveras endast vid start eller uppvärmning av motor enligt definitionerna i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Den aktiveras endast vid start eller uppvärmning av motor enligt definitionerna i denna bilaga.

| d) | Dess drift används för att frångå kontrollen över en typ av reglerade utsläpp för att kunna behålla kontrollen över en annan typ av reglerade utsläpp under specifika omgivnings- eller driftsförhållanden som i huvudsak inte ingår i typgodkännande- eller certifieringsprovningarna. De övergripande effekterna av en sådan hjälputsläppsstrategi ska vara att kompensera för extrema omgivningsförhållanden på ett sätt som ger godtagbar kontroll över alla reglerade utsläpp. |
| --- | --- |

d)

Dess drift används för att frångå kontrollen över en typ av reglerade utsläpp för att kunna behålla kontrollen över en annan typ av reglerade utsläpp under specifika omgivnings- eller driftsförhållanden som i huvudsak inte ingår i typgodkännande- eller certifieringsprovningarna. De övergripande effekterna av en sådan hjälputsläppsstrategi ska vara att kompensera för extrema omgivningsförhållanden på ett sätt som ger godtagbar kontroll över alla reglerade utsläpp.

5.2

WNTE-gränsvärden för gasformiga och partikelformiga avgasutsläpp

5.2.1

Avgasutsläpp ska inte överskrida de tillämpliga utsläppsgränsvärden som anges i punkt 5.2.2.

5.2.2

| a) | För CO: 2 000 mg/kWh, |
| --- | --- |

a)

För CO: 2 000 mg/kWh,

| b) | För THC: 220 mg/kWh, |
| --- | --- |

b)

För THC: 220 mg/kWh,

| c) | För NOx: 600 mg/kWh, |
| --- | --- |

c)

För NOx: 600 mg/kWh,

| d) | För PM: 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

d)

För PM: 16 mg/kWh.

6.

WNTE-utsläppsgränsvärdena ska tillämpas vid

| a) | alla atmosfärstryck högre än eller lika med 82,5 kPa, |
| --- | --- |

a)

alla atmosfärstryck högre än eller lika med 82,5 kPa,

| b) | alla temperaturer lägre än eller lika med den temperatur som bestäms av ekvation 5 vid det specifika atmosfärstrycket |
| --- | --- |

b)

alla temperaturer lägre än eller lika med den temperatur som bestäms av ekvation 5 vid det specifika atmosfärstrycket

T = –0,4514 x (101,3 – pb) + 311 5)

där

| T | är omgivningsluftens temperatur i K, |
| --- | --- |
| pb | är atmosfärstrycket i kPa, |

T

är omgivningsluftens temperatur i K,

pb

är atmosfärstrycket i kPa,

| c) | alla motorkylvätsketemperaturer över 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

alla motorkylvätsketemperaturer över 343 K (70 °C).

Tillämpliga omgivande atmosfärstryck och temperaturförhållandena visas i figur 1.

Atmosfärstryck och temperaturområde för WNTE

Figur 1

Figur 1

Atmosfärstryck och temperaturförhållanden

Atmosfärstryck och temperaturförhållanden

Image 238

| 7. | Laboratorieprovning utanför cyklerna och fordonsprovning av motorer vid typgodkännande
  Kraven för provning i laboratorium utanför cyklerna ska inte gälla för typgodkännande av motorer med gnisttändning enligt denna föreskrift. |
| --- | --- |

7.

Laboratorieprovning utanför cyklerna och fordonsprovning av motorer vid typgodkännande

Kraven för provning i laboratorium utanför cyklerna ska inte gälla för typgodkännande av motorer med gnisttändning enligt denna föreskrift.

| 7.1 | WNTE-kontrollområde
  WNTE-kontrollområdet består av de motorvarvtal och belastningspunkter som anges i punkterna 7.1.1–7.1.6. I figur 2 visas ett exempel på WNTE-kontrollområdet. |
| --- | --- |

7.1

WNTE-kontrollområde

WNTE-kontrollområdet består av de motorvarvtal och belastningspunkter som anges i punkterna 7.1.1–7.1.6. I figur 2 visas ett exempel på WNTE-kontrollområdet.

| 7.1.1 | Motorvarvtalsområde
  WNTE-kontrollområdet ska omfatta alla driftsvarvtal mellan den 30:e percentilen av den kumulativa varvtalsfördelningen över WHTC-provningscykeln, inklusive tomgång, (n30) och det högsta varvtalet där 70 % av den högsta effekten uppnås (nhi). I figur 3 visas ett exempel på kumulativ WNTE-varvtalsfrekvensfördelning för en specifik motor. |
| --- | --- |

7.1.1

Motorvarvtalsområde

WNTE-kontrollområdet ska omfatta alla driftsvarvtal mellan den 30:e percentilen av den kumulativa varvtalsfördelningen över WHTC-provningscykeln, inklusive tomgång, (n30) och det högsta varvtalet där 70 % av den högsta effekten uppnås (nhi). I figur 3 visas ett exempel på kumulativ WNTE-varvtalsfrekvensfördelning för en specifik motor.

30

hi

| 7.1.2 | Motorns vridmomentsområde
  WNTE-kontrollområdet ska omfatta all motorbelastningspunkter med ett vridmomentsvärde större eller lika med 30 % av det högsta vridmomentvärde som motorn ger. |
| --- | --- |

7.1.2

Motorns vridmomentsområde

WNTE-kontrollområdet ska omfatta all motorbelastningspunkter med ett vridmomentsvärde större eller lika med 30 % av det högsta vridmomentvärde som motorn ger.

| 7.1.3 | Motoreffektområde
  Trots bestämmelserna i punkterna 7.1.1 och 7.1.2 ska varvtal och belastningspunkter under 30 % av det högsta effektvärde som motorn ger undantas från WNTE-kontrollområdet för alla utsläpp. |
| --- | --- |

7.1.3

Motoreffektområde

Trots bestämmelserna i punkterna 7.1.1 och 7.1.2 ska varvtal och belastningspunkter under 30 % av det högsta effektvärde som motorn ger undantas från WNTE-kontrollområdet för alla utsläpp.

| 7.1.4 | Tillämpning av motorfamiljskoncept
  I princip ska alla motorer i en familj med en unik vridmoment-/effektkurva ha sitt eget individuella WNTE-kontrollområde. För provning under drift ska det individuella WNTE-kontrollområdet för respektive motor gälla. För typgodkännande-/certifieringsprovning enligt motorfamiljskonceptet i den globala tekniska föreskriften för WNTE kan tillverkaren alternativt tillämpa ett enda WNTE-kontrollområde för motorfamiljen enligt följande bestämmelser:


  a) | Ett enda motorvarvtalsområde i WNTE-kontrollområdet kan användas, om de uppmätta motorvarvtalen n30 och nhi ligger inom ±3 % av de motorvarvtal som anges av tillverkaren. Om toleransen överskrids för något av motorvarvtalen, ska de uppmätta motorvarvtalen användas för bestämning av WNTE-kontrollområdet. |
| --- | --- | --- |

7.1.4

Tillämpning av motorfamiljskoncept

I princip ska alla motorer i en familj med en unik vridmoment-/effektkurva ha sitt eget individuella WNTE-kontrollområde. För provning under drift ska det individuella WNTE-kontrollområdet för respektive motor gälla. För typgodkännande-/certifieringsprovning enligt motorfamiljskonceptet i den globala tekniska föreskriften för WNTE kan tillverkaren alternativt tillämpa ett enda WNTE-kontrollområde för motorfamiljen enligt följande bestämmelser:

a)

Ett enda motorvarvtalsområde i WNTE-kontrollområdet kan användas, om de uppmätta motorvarvtalen n30 och nhi ligger inom ±3 % av de motorvarvtal som anges av tillverkaren. Om toleransen överskrids för något av motorvarvtalen, ska de uppmätta motorvarvtalen användas för bestämning av WNTE-kontrollområdet.

30

| b) | Ett enda vridmoments-/effektområde för motorn i WNTE-kontrollområdet kan användas, om det omfattar hela området från högsta till lägsta klassning av familjen. Alternativt kan gruppering av motorklassningar i olika WNTE-kontrollområden tillåtas. |
| --- | --- |

b)

Ett enda vridmoments-/effektområde för motorn i WNTE-kontrollområdet kan användas, om det omfattar hela området från högsta till lägsta klassning av familjen. Alternativt kan gruppering av motorklassningar i olika WNTE-kontrollområden tillåtas.

Figur 2

Figur 2

Exempel på WNTE-kontrollområde

Exempel på WNTE-kontrollområde

Image 239

Figur 3

Figur 3

Exempel på kumulativ WNTE-varvtalsfrekvensfördelning

Exempel på kumulativ WNTE-varvtalsfrekvensfördelning

Image 240

| 7.1.5 | Överenstämmelseundantag från vissa WNTE-driftspunkter
  Tillverkaren kan begära att typgodkännandemyndigheten undantar driftspunkter från det WNTE-kontrollområde som anges i punkterna 7.1.1–7.1.4 vid certifiering/typgodkännande. Typgodkännandemyndigheten kan bevilja undantaget om tillverkaren kan visa att motorn aldrig kan vara i drift i sådana punkter när den används i någon fordonskombination. |
| --- | --- |

7.1.5

Överenstämmelseundantag från vissa WNTE-driftspunkter

Tillverkaren kan begära att typgodkännandemyndigheten undantar driftspunkter från det WNTE-kontrollområde som anges i punkterna 7.1.1–7.1.4 vid certifiering/typgodkännande. Typgodkännandemyndigheten kan bevilja undantaget om tillverkaren kan visa att motorn aldrig kan vara i drift i sådana punkter när den används i någon fordonskombination.

| 7.2 | Minsta varaktighet för WNTE-händelse och datainsamlingsfrekvens |
| --- | --- |

7.2

Minsta varaktighet för WNTE-händelse och datainsamlingsfrekvens

| 7.2.1 | För att fastställa överensstämmelsen med de WNTE-utsläppsgränsvärden som anges i punkt 5.2 ska motorn användas inom det WNTE-kontrollområde som anges i punkt 7.1 och dess utsläpp ska mätas och integreras under en minsta tid om 30 sekunder. En WNTE-händelse definieras som en enkel uppsättning av integrerade utsläpp under en tidsperiod. Om motorn till exempel används under 65 sekunder i följd inom WNTE-kontrollområdet och omgivande förhållanden utgör detta en enskild WNTE-händelse och utsläppens medelvärde fastställs under hela perioden på 65 sekunder. Vid provning i laboratorium ska den integreringstidsperiod som anges i punkt 7.5 tillämpas. |
| --- | --- |

7.2.1

För att fastställa överensstämmelsen med de WNTE-utsläppsgränsvärden som anges i punkt 5.2 ska motorn användas inom det WNTE-kontrollområde som anges i punkt 7.1 och dess utsläpp ska mätas och integreras under en minsta tid om 30 sekunder. En WNTE-händelse definieras som en enkel uppsättning av integrerade utsläpp under en tidsperiod. Om motorn till exempel används under 65 sekunder i följd inom WNTE-kontrollområdet och omgivande förhållanden utgör detta en enskild WNTE-händelse och utsläppens medelvärde fastställs under hela perioden på 65 sekunder. Vid provning i laboratorium ska den integreringstidsperiod som anges i punkt 7.5 tillämpas.

| 7.2.2 | För motorer försedda med avgasrening som innefattar händelser med periodisk regenerering ska medelvärdesperioden, om en regenereringshändelse inträffar under WNTE-provningen, vara minst så lång som tiden mellan händelserna multiplicerad med antalet fullständiga regenereringshändelser under provtagningsperioden. Detta krav gäller endast för motorer som skickar en elektronisk signal som indikerar starten av regenereringshändelsen. |
| --- | --- |

7.2.2

För motorer försedda med avgasrening som innefattar händelser med periodisk regenerering ska medelvärdesperioden, om en regenereringshändelse inträffar under WNTE-provningen, vara minst så lång som tiden mellan händelserna multiplicerad med antalet fullständiga regenereringshändelser under provtagningsperioden. Detta krav gäller endast för motorer som skickar en elektronisk signal som indikerar starten av regenereringshändelsen.

| 7.2.3 | En WNTE-händelse är en datasekvens som insamlats med en frekvens av minst 1 Hz under användning av motorn i WNTE-kontrollområdet under den kortaste varaktigheten för händelsen eller längre. Medelvärdet för uppmätta utsläppsdata under varaktigheten för varje WNTE-händelse ska tas fram. |
| --- | --- |

7.2.3

En WNTE-händelse är en datasekvens som insamlats med en frekvens av minst 1 Hz under användning av motorn i WNTE-kontrollområdet under den kortaste varaktigheten för händelsen eller längre. Medelvärdet för uppmätta utsläppsdata under varaktigheten för varje WNTE-händelse ska tas fram.

| 7.3 | Provning i drift
  En PEMS-demonstrationsprovning ska utföras vid typgodkännandet genom provning av huvudmotorn i ett fordon genom förfarandet i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

7.3

Provning i drift

En PEMS-demonstrationsprovning ska utföras vid typgodkännandet genom provning av huvudmotorn i ett fordon genom förfarandet i tillägg 1 till denna bilaga.

| 7.3.1 | Tillverkaren får välja ut det fordon som ska provas, men valet måste godkännas av typgodkännandemyndigheten. Egenskaperna hos det fordon som används för PEMS-demonstrationsprovningen ska vara representativa för den fordonskategori som är avsedd för motorsystemet. Fordonet får vara en prototyp. |
| --- | --- |

7.3.1

Tillverkaren får välja ut det fordon som ska provas, men valet måste godkännas av typgodkännandemyndigheten. Egenskaperna hos det fordon som används för PEMS-demonstrationsprovningen ska vara representativa för den fordonskategori som är avsedd för motorsystemet. Fordonet får vara en prototyp.

| 7.3.2 | På typgodkännandemyndighetens begäran får en ytterligare motor från motorfamiljen eller en motsvarande motor som representerar en annan fordonskategori provas i fordonet. |
| --- | --- |

7.3.2

På typgodkännandemyndighetens begäran får en ytterligare motor från motorfamiljen eller en motsvarande motor som representerar en annan fordonskategori provas i fordonet.

| 7.4 | WNTE-laboratorieprovning
  Då bestämmelserna i denna bilaga används som en grund för laboratorieprovning ska följande bestämmelser gälla: |
| --- | --- |

7.4

WNTE-laboratorieprovning

Då bestämmelserna i denna bilaga används som en grund för laboratorieprovning ska följande bestämmelser gälla:

| 7.4.1 | De specifika massutsläppen för reglerade föroreningar ska fastställas på grundval av slumpmässigt angivna provningspunkter inom hela WNTE-kontrollområdet. Alla provningspunkterna ska finnas inom 3 slumpmässigt valda rutceller utlagda över kontrollområdet. Rutnätet ska omfatta 9 celler för motorer med ett nominellt varvtal lägre än 3 000 min–1 och 12 celler för motorer med ett nominellt varvtal högre eller lika med 3 000 min–1. Rutnäten anges enligt följande:


  a) | Rutnätets yttre gränser är inriktade efter WNTE-kontrollområdet, |
| --- | --- | --- |

7.4.1

De specifika massutsläppen för reglerade föroreningar ska fastställas på grundval av slumpmässigt angivna provningspunkter inom hela WNTE-kontrollområdet. Alla provningspunkterna ska finnas inom 3 slumpmässigt valda rutceller utlagda över kontrollområdet. Rutnätet ska omfatta 9 celler för motorer med ett nominellt varvtal lägre än 3 000 min–1

–1

a)

Rutnätets yttre gränser är inriktade efter WNTE-kontrollområdet,

| b) | 2 vertikala linjer på lika avstånd mellan motorvarvtalen n30 och nhi för rutnätet med 9 celler eller 3 vertikala linjer på lika avstånd mellan motorvarvtalen n30 och nhi för rutnätet med 12 celler, och |
| --- | --- |

b)

2 vertikala linjer på lika avstånd mellan motorvarvtalen n30 och nhi för rutnätet med 9 celler eller 3 vertikala linjer på lika avstånd mellan motorvarvtalen n30 och nhi för rutnätet med 12 celler, och

30

hi

30

hi

| c) | 2 linjer på lika avstånd motorvridmoment (1⁄3) mellan varje vertikal linje inom WNTE-kontrollområdet. |
| --- | --- |

c)

2 linjer på lika avstånd motorvridmoment (1⁄3) mellan varje vertikal linje inom WNTE-kontrollområdet.

Exempel på rutnät för specifika motorer visas i figurerna 5 och 6.

| 7.4.2 | De 3 valda rutnätscellerna ska vardera omfatta 5 slumpmässiga provningspunkter, så att totalt 15 slumpmässiga punkter ska provas inom WNTE-kontrollområdet. Cellerna ska provas i följd, därför ska alla 5 punkterna i en rutnätscell provas före övergång till nästa rutnätscell. Provningspunkterna ska kombineras till en enda stationär provningscykel med ramper. |
| --- | --- |

7.4.2

De 3 valda rutnätscellerna ska vardera omfatta 5 slumpmässiga provningspunkter, så att totalt 15 slumpmässiga punkter ska provas inom WNTE-kontrollområdet. Cellerna ska provas i följd, därför ska alla 5 punkterna i en rutnätscell provas före övergång till nästa rutnätscell. Provningspunkterna ska kombineras till en enda stationär provningscykel med ramper.

| 7.4.3 | Den ordning i vilken vardera av rutnätscellerna provas och ordningen för provning av punkterna i rutnätscellen, ska fastställas slumpmässigt. De 3 rutnätsceller som ska provas, de 15 provningspunkterna, ordningen för provning av rutnätscellerna och ordningen för punkterna i en rutnätscell ska väljas av typgodkännande- eller certifieringsmyndigheten med användning av vedertagna statistiska metoder för slumpmässigt urval. |
| --- | --- |

7.4.3

Den ordning i vilken vardera av rutnätscellerna provas och ordningen för provning av punkterna i rutnätscellen, ska fastställas slumpmässigt. De 3 rutnätsceller som ska provas, de 15 provningspunkterna, ordningen för provning av rutnätscellerna och ordningen för punkterna i en rutnätscell ska väljas av typgodkännande- eller certifieringsmyndigheten med användning av vedertagna statistiska metoder för slumpmässigt urval.

| 7.4.4 | Medelvärdet för de specifika massutsläppen för reglerade gasformiga föroreningar ska inte överskrida de WNTE-gränsvärden som anges i punkt 5.2 när de mäts över någon av cyklerna i en rutnätscell med 5 provningspunkter. |
| --- | --- |

7.4.4

Medelvärdet för de specifika massutsläppen för reglerade gasformiga föroreningar ska inte överskrida de WNTE-gränsvärden som anges i punkt 5.2 när de mäts över någon av cyklerna i en rutnätscell med 5 provningspunkter.

| 7.4.5 | Medelvärdet för de specifika massutsläppen för reglerade partikelformiga föroreningar ska inte överskrida de WNTE-gränsvärden som anges i punkt 5.2 när de mäts över hela cykeln med 15 provningspunkter. |
| --- | --- |

7.4.5

Medelvärdet för de specifika massutsläppen för reglerade partikelformiga föroreningar ska inte överskrida de WNTE-gränsvärden som anges i punkt 5.2 när de mäts över hela cykeln med 15 provningspunkter.

| 7.5 | Provningsförfarande i laboratorium |
| --- | --- |

7.5

Provningsförfarande i laboratorium

| 7.5.1 | Efter slutförd WHSC-cykel ska motorn förkonditioneras vid WHSC-läge 9 under tre minuter. Provningssekvensen ska startas omedelbart efter slutförd förkonditioneringsfas. |
| --- | --- |

7.5.1

Efter slutförd WHSC-cykel ska motorn förkonditioneras vid WHSC-läge 9 under tre minuter. Provningssekvensen ska startas omedelbart efter slutförd förkonditioneringsfas.

| 7.5.2 | Motorn ska köras under 2 minuter i varje slumpmässigt vald provningspunkt. I denna tid ingår den inledande rampen från den föregående stationära punkten. Övergångarna mellan provningspunkterna ska vara linjära för motorvarvtal och belastning och ska vara 20 ± 1 sekunder. |
| --- | --- |

7.5.2

Motorn ska köras under 2 minuter i varje slumpmässigt vald provningspunkt. I denna tid ingår den inledande rampen från den föregående stationära punkten. Övergångarna mellan provningspunkterna ska vara linjära för motorvarvtal och belastning och ska vara 20 ± 1 sekunder.

| 7.5.3 | Den totala provningstiden från start till slut ska vara 30 minuter. Provningen av varje uppsättning med 5 slumpmässigt valda provningspunkter i en rutnätscell ska ta 10 minuter, mätt från starten av ingångsrampen till den 1:a punkten till slutet av den stationära mätningen vid den 5:e punkten. I figur 5 visas sekvensen för provnings-förfarandet. |
| --- | --- |

7.5.3

Den totala provningstiden från start till slut ska vara 30 minuter. Provningen av varje uppsättning med 5 slumpmässigt valda provningspunkter i en rutnätscell ska ta 10 minuter, mätt från starten av ingångsrampen till den 1:a punkten till slutet av den stationära mätningen vid den 5:e punkten. I figur 5 visas sekvensen för provnings-förfarandet.

| 7.5.4 | WNTE-laboratorieprovningen ska uppfylla valideringsstatistiken i punkt 7.8.7 i bilaga 4. |
| --- | --- |

7.5.4

WNTE-laboratorieprovningen ska uppfylla valideringsstatistiken i punkt 7.8.7 i bilaga 4.

| 7.5.5 | Mätningarna av utsläppen ska utföras i enlighet med punkterna 7.5, 7.7 och 7.8 i bilaga 4. |
| --- | --- |

7.5.5

Mätningarna av utsläppen ska utföras i enlighet med punkterna 7.5, 7.7 och 7.8 i bilaga 4.

| 7.5.6 | Beräkningarna av provningsresultaten ska utföras i enlighet med punkt 8 i bilaga 4. |
| --- | --- |

7.5.6

Beräkningarna av provningsresultaten ska utföras i enlighet med punkt 8 i bilaga 4.

Figur 4

Figur 4

Schematiskt exempel på starten av WNTE-provningscykeln

Schematiskt exempel på starten av WNTE-provningscykeln

Image 241

Figur 5 och figur 6

Figur 5 och figur 6

Rutnät för WNTE-provningscykel

Rutnät för WNTE-provningscykel

Image 242

| 7.6 | Avrundning
  Varje slutligt provningsresultat ska avrundas i ett steg till det antal decimaler som anges i tillämplig WHDC-utsläppsstandard plus en signifikant siffra ytterligare, i enlighet med ASTM E 29-06. Ingen avrundning av mellanliggande värden som leder till de slutliga bromsspecifika utsläppsvärdena får förekomma. |
| --- | --- |

7.6

Avrundning

Varje slutligt provningsresultat ska avrundas i ett steg till det antal decimaler som anges i tillämplig WHDC-utsläppsstandard plus en signifikant siffra ytterligare, i enlighet med ASTM E 29-06. Ingen avrundning av mellanliggande värden som leder till de slutliga bromsspecifika utsläppsvärdena får förekomma.

| 8. | Reserverad |
| --- | --- |

8.

Reserverad

| 9. | Reserverad |
| --- | --- |

9.

Reserverad

| 10. | Försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna
  I ansökan om typgodkännande ska tillverkaren tillhandahålla en försäkran om att motorfamiljen eller fordonet uppfyller kraven på begränsning av utsläpp utanför cyklerna i denna föreskrift. Förutom denna försäkran ska överensstämmelsen med tillämpliga utsläppsgränsvärden och krav i drift kontrolleras genom ytterligare provningar. |
| --- | --- |

10.

Försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna

I ansökan om typgodkännande ska tillverkaren tillhandahålla en försäkran om att motorfamiljen eller fordonet uppfyller kraven på begränsning av utsläpp utanför cyklerna i denna föreskrift. Förutom denna försäkran ska överensstämmelsen med tillämpliga utsläppsgränsvärden och krav i drift kontrolleras genom ytterligare provningar.

| 10.1 | Exempel på försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna
  Följande är ett exempel på en försäkran om överensstämmelse:

  ”(Namn på tillverkare) intygar att motorerna i denna motorfamilj uppfyller alla krav i denna bilaga. (Namn på tillverkare) avger denna försäkran i god tro, efter att ha utfört en passande teknisk utvärdering av utsläppsprestandan för motorerna i motorfamiljen inom tillämpligt område av drifts- och omgivningsförhållanden.” |
| --- | --- |

10.1

Exempel på försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna

Följande är ett exempel på en försäkran om överensstämmelse:

”(Namn på tillverkare) intygar att motorerna i denna motorfamilj uppfyller alla krav i denna bilaga. (Namn på tillverkare) avger denna försäkran i god tro, efter att ha utfört en passande teknisk utvärdering av utsläppsprestandan för motorerna i motorfamiljen inom tillämpligt område av drifts- och omgivningsförhållanden.”

| 10.2 | Grundval för försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna
  Tillverkaren ska hålla register vid sin anläggning som innehåller alla provningsuppgifter, tekniska analyser och annan information som utgör grundvalen för försäkran om OCE-överensstämmelse. Tillverkaren ska tillhandahålla certifierings- eller typgodkännandemyndigheten sådan information på begäran. |
| --- | --- |

10.2

Grundval för försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna

Tillverkaren ska hålla register vid sin anläggning som innehåller alla provningsuppgifter, tekniska analyser och annan information som utgör grundvalen för försäkran om OCE-överensstämmelse. Tillverkaren ska tillhandahålla certifierings- eller typgodkännandemyndigheten sådan information på begäran.

| 11. | Dokumentation
  Typgodkännandemyndigheten ska begära att tillverkaren tillhandahåller ett dokumentationspaket. Detta ska beskriva motorsystemets alla konstruktionselement och avgasreningsstrategier och metoden för att kontrollera utsläppsvariablerna, oavsett om detta görs direkt eller indirekt.
  Informationen ska innehålla en fullständig beskrivning av avgasreningsstrategin. Dessutom ska denna omfatta information om driften av alla AES och BES, inklusive en beskrivning av de parametrar som ändras av varje AES och gränsförhållanden under vilka AES är aktiv och en indikation om vilken AES och BES som troligen är aktiv under förhållandena vid provningsförfarandena i denna bilaga.
  Denna information ska göras tillgänglig i det ”utökade dokumentationsmaterialet” enligt dokumentationskraven i punkt 5.1.4.
  Metoden för bedömning av hjälpstrategin för avgasrening beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

11.

Dokumentation

Typgodkännandemyndigheten ska begära att tillverkaren tillhandahåller ett dokumentationspaket. Detta ska beskriva motorsystemets alla konstruktionselement och avgasreningsstrategier och metoden för att kontrollera utsläppsvariablerna, oavsett om detta görs direkt eller indirekt.

Informationen ska innehålla en fullständig beskrivning av avgasreningsstrategin. Dessutom ska denna omfatta information om driften av alla AES och BES, inklusive en beskrivning av de parametrar som ändras av varje AES och gränsförhållanden under vilka AES är aktiv och en indikation om vilken AES och BES som troligen är aktiv under förhållandena vid provningsförfarandena i denna bilaga.

Denna information ska göras tillgänglig i det ”utökade dokumentationsmaterialet” enligt dokumentationskraven i punkt 5.1.4.

Metoden för bedömning av hjälpstrategin för avgasrening beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga.

---

(1)  Numreringen i denna bilaga överensstämmer med numreringen i global teknisk föreskrift nr 10 för utsläpp utanför cyklerna. En del avsnitt i den globala tekniska föreskriften för utsläpp utanför cyklerna behövs dock inte i denna bilaga.

1

(2)  Numreringen i denna bilaga överensstämmer med numreringen i global teknisk föreskrift nr 10 för utsläpp utanför cyklerna. En del avsnitt i den globala tekniska föreskriften för utsläpp utanför cyklerna behövs dock inte i denna bilaga.

2

---

Bilaga 10 - Tillägg 1

PEMS-demonstrationsprovning vid typgodkännandet

A.1.1

I det här tillägget beskrivs förfarandet för PEMS-demonstrationsprovning vid typgodkännande.

A.1.2

Provningsfordon

A.1.2.1

Egenskaperna hos det fordon som används för PEMS-demonstrationsprovningen ska vara representativa för den fordonskategori som är avsedd för installation av motorsystemet. Fordonet får vara en prototyp eller ett anpassat produktionsfordon.

A.1.2.2

Tillgängligheten och överensstämmelsen hos informationen om dataströmmen från den elektroniska styrenheten ska visas (t.ex. genom att man följer bestämmelserna i punkt 5 i bilaga 8 till denna föreskrift).

A.1.2.3

Tillverkarna ska se till att fordon kan provas med PEMS-utrustning av en oberoende part på allmän väg genom att tillhandahålla lämpliga anpassningsdon till avgasrör, ge tillgång till signaler från den elektroniska styrenheten och utföra nödvändiga administrativa åtgärder. Tillverkaren får ta ut en rimlig avgift.

A.1.3

Provningsförhållanden

A.1.3.1

För PEMS-demonstrationsprovningen får nyttolasten reproduceras och en konstgjord last användas.

Fordonets nyttolast ska vara 50–60 % av fordonets maximala nyttolast. En avvikelse från det intervallet får överenskommas med godkännandemyndigheten. Skälet till en sådan avvikelse ska anges i provningsrapporten. De ytterligare krav som anges i bilaga 8 ska tillämpas.

A.1.3.2

Provningen ska genomföras under de omgivningsförhållanden som beskrivs i punkt 4.2 i bilaga 8.

A.1.3.3

Kylvätsketemperaturen ska motsvara den som anges i punkt 4.3 i bilaga 8.

A.1.3.4

Bränslet, smörjoljan och reagenset för systemet för efterbehandling av avgaser ska uppfylla bestämmelserna i punkt 4.4 i bilaga 8.

A.1.3.5

Krav på körningen och driften ska vara de som beskrivs i punkterna 4.5–4.6.8 i bilaga 8.

A.1.4

Bedömning av utsläpp

A.1.4.1

Provningen ska utföras och provningsresultaten beräknas i enlighet med punkt 6 i bilaga 8.

A.1.5

Rapport

A.1.5.1

| a) | Allmän information enligt beskrivningen i punkt 10.1.1 i bilaga 8. |
| --- | --- |

a)

Allmän information enligt beskrivningen i punkt 10.1.1 i bilaga 8.

| b) | Förklaring varför det eller de fordon som används för provningen kan anses vara representativa för den fordonskategori som är avsedd för motorsystemet. |
| --- | --- |

b)

Förklaring varför det eller de fordon som används för provningen kan anses vara representativa för den fordonskategori som är avsedd för motorsystemet.

| c) | Information om provningsutrustning och provningsuppgifter enligt beskrivningen i punkterna 10.1.3 och 10.1.4 i bilaga 8. |
| --- | --- |

c)

Information om provningsutrustning och provningsuppgifter enligt beskrivningen i punkterna 10.1.3 och 10.1.4 i bilaga 8.

| d) | Information om den provade motorn enligt beskrivningen i punkt 10.1.5 i bilaga 8. |
| --- | --- |

d)

Information om den provade motorn enligt beskrivningen i punkt 10.1.5 i bilaga 8.

| e) | Information om det fordon som används för provningen enligt beskrivningen i punkt 10.1.6 i bilaga 8. |
| --- | --- |

e)

Information om det fordon som används för provningen enligt beskrivningen i punkt 10.1.6 i bilaga 8.

| f) | Information om sträckans egenskaper enligt beskrivningen i punkt 10.1.7 i bilaga 8. |
| --- | --- |

f)

Information om sträckans egenskaper enligt beskrivningen i punkt 10.1.7 i bilaga 8.

| g) | Information om momentana uppmätta uppgifter och beräknade uppgifter enligt beskrivningen i punkterna 10.1.8 och 10.1.9 i bilaga 8. |
| --- | --- |

g)

Information om momentana uppmätta uppgifter och beräknade uppgifter enligt beskrivningen i punkterna 10.1.8 och 10.1.9 i bilaga 8.

| h) | Information om genomsnittsberäknade och integrerade uppgifter enligt beskrivningen i punkt 10.1.10 i bilaga 8. |
| --- | --- |

h)

Information om genomsnittsberäknade och integrerade uppgifter enligt beskrivningen i punkt 10.1.10 i bilaga 8.

| i) | Resultat för godkännande/underkännande enligt beskrivningen i punkt 10.1.11 i bilaga 8. |
| --- | --- |

i)

Resultat för godkännande/underkännande enligt beskrivningen i punkt 10.1.11 i bilaga 8.

| j) | Information om provningskontroller enligt beskrivningen i punkt 10.1.12 i bilaga 8. |
| --- | --- |

j)

Information om provningskontroller enligt beskrivningen i punkt 10.1.12 i bilaga 8.

---

Tillägg 2

Metod för bedömning av AES

För att kunna bedöma hjälpstrategin ska godkännandemyndigheten åtminstone kontrollera om kravet i detta tillägg är uppfyllda.

1.

| a) | Ökningen av de totala utsläppen vid användning av AES ska hållas på lägsta möjliga nivå vid normal användning av fordonen under hela deras livslängd. |
| --- | --- |

a)

Ökningen av de totala utsläppen vid användning av AES ska hållas på lägsta möjliga nivå vid normal användning av fordonen under hela deras livslängd.

| b) | Om en teknik eller konstruktion som möjliggör en bättre utsläppsbegränsning finns tillgänglig på marknaden vid tidpunkten för den preliminära bedömningen av hjälpstrategin ska den användas utan omotiverad modulering. |
| --- | --- |

b)

Om en teknik eller konstruktion som möjliggör en bättre utsläppsbegränsning finns tillgänglig på marknaden vid tidpunkten för den preliminära bedömningen av hjälpstrategin ska den användas utan omotiverad modulering.

2.

| a) | Bevis på katastrofal (dvs. plötslig och irreparabel) motorskada ska tillhandahållas av tillverkaren tillsammans med en riskbedömning som innefattar en utvärdering av sannolikheten för att risken inträffar och svårighetsgraden av de möjliga konsekvenserna, inbegripet resultaten av de provningar som utförts i detta syfte. |
| --- | --- |

a)

Bevis på katastrofal (dvs. plötslig och irreparabel) motorskada ska tillhandahållas av tillverkaren tillsammans med en riskbedömning som innefattar en utvärdering av sannolikheten för att risken inträffar och svårighetsgraden av de möjliga konsekvenserna, inbegripet resultaten av de provningar som utförts i detta syfte.

| b) | Om en teknik eller konstruktion som eliminerar eller minskar denna risk finns tillgänglig på marknaden vid tidpunkten för ansökan om AES ska den användas så långt det är tekniskt möjligt (dvs. utan omotiverad modulering). |
| --- | --- |

b)

Om en teknik eller konstruktion som eliminerar eller minskar denna risk finns tillgänglig på marknaden vid tidpunkten för ansökan om AES ska den användas så långt det är tekniskt möjligt (dvs. utan omotiverad modulering).

| c) | Hållbarheten hos motorn eller det utsläppsbegränsande systemets komponenter och det långsiktiga skyddet av dessa mot slitage och funktionsfel får inte anses vara ett giltigt skäl att godta en hjälpstrategi. |
| --- | --- |

c)

Hållbarheten hos motorn eller det utsläppsbegränsande systemets komponenter och det långsiktiga skyddet av dessa mot slitage och funktionsfel får inte anses vara ett giltigt skäl att godta en hjälpstrategi.

3.

| a) | Bevis på en ökad risk för den säkra driften av fordonet bör tillhandahållas av tillverkaren tillsammans med en riskbedömning som innefattar en utvärdering av sannolikheten för att risken inträffar och svårighetsgraden av de möjliga konsekvenserna, inbegripet resultaten av de provningar som utförts i detta syfte. |
| --- | --- |

a)

Bevis på en ökad risk för den säkra driften av fordonet bör tillhandahållas av tillverkaren tillsammans med en riskbedömning som innefattar en utvärdering av sannolikheten för att risken inträffar och svårighetsgraden av de möjliga konsekvenserna, inbegripet resultaten av de provningar som utförts i detta syfte.

| b) | Om en annan teknik eller konstruktion som gör det möjligt att minska säkerhetsrisken finns tillgänglig på marknaden vid tidpunkten för ansökan om hjälpstrategin ska den användas så långt det är tekniskt möjligt (dvs. utan omotiverad modulering). |
| --- | --- |

b)

Om en annan teknik eller konstruktion som gör det möjligt att minska säkerhetsrisken finns tillgänglig på marknaden vid tidpunkten för ansökan om hjälpstrategin ska den användas så långt det är tekniskt möjligt (dvs. utan omotiverad modulering).

4.

| a) | Bevis på behovet att använda en hjälpstrategi för avgasrening vid start av motorn ska tillhandahållas av tillverkaren tillsammans med en riskbedömning som innefattar en utvärdering av sannolikheten för att risken inträffar och svårighetsgraden av de möjliga konsekvenserna, inbegripet resultaten av de provningar som utförts i detta syfte. |
| --- | --- |

a)

Bevis på behovet att använda en hjälpstrategi för avgasrening vid start av motorn ska tillhandahållas av tillverkaren tillsammans med en riskbedömning som innefattar en utvärdering av sannolikheten för att risken inträffar och svårighetsgraden av de möjliga konsekvenserna, inbegripet resultaten av de provningar som utförts i detta syfte.

| b) | Om en annan teknik eller konstruktion som möjliggör förbättrad utsläppsbegränsning vid start av motorn finns tillgänglig på marknaden vid tidpunkten för ansökan om hjälpstrategin ska den användas så långt det är tekniskt möjligt. |
| --- | --- |

b)

Om en annan teknik eller konstruktion som möjliggör förbättrad utsläppsbegränsning vid start av motorn finns tillgänglig på marknaden vid tidpunkten för ansökan om hjälpstrategin ska den användas så långt det är tekniskt möjligt.

---

Bilaga 11

Krav som ska säkerställa fungerande drift av NOx-reningssystemet

1.

I denna bilaga fastställs kraven för att säkerställa att NOx-reningen fungerar korrekt. Den inbegriper krav för fordon som är beroende av användningen av ett reagens för att begränsa utsläppen.

2.

Alla motorsystem som omfattas av tillämpningsområdet för denna bilaga ska vara utformade, konstruerade och installerade så att de kan uppfylla dessa krav under motorns normala livslängd och under normala användningsförhållanden. För att uppnå detta mål är det godtagbart att motorer som har använts längre än den lämpliga hållbarhetstid som avses i punkt 5.4 i denna föreskrift kan visa en viss försämring när det gäller övervakningssystemets prestanda och känslighet.

2.1

Alternativt godkännande

2.1.1

För fordon av kategorierna M2 och N1, fordon av kategorierna M1 och N2 med en högsta tekniskt tillåtna lastvikt som inte överstiger 7,5 ton, och fordon av kategori M3 klass I, klass II och klasserna A och B1 med en tillåten vikt som inte överstiger 7,5 ton, ska, på tillverkarens begäran, överensstämmelse med kraven i bilaga 6 till ändringsserie 07 till föreskrift nr 83 anses likvärdig med överensstämmelse med denna bilaga (1).

2.1.2

Om alternativt godkännande används ska följande gälla:

2.1.2.1

Informationen avseende den korrekta funktionen hos begränsningen av NOx-utsläpp i punkterna 3.2.12.2.8.1–3.2.12.2.8.5 i del 2 i bilaga 1 till denna föreskrift ska ersättas med informationen i punkt 3.2.12.2.8 i bilaga 1 till ändringsserie 07 till föreskrift nr 83.

2.1.2.2

Följande undantag ska gälla för tillämpningen av kraven i tillägg 6 till ändringsserie 07 till föreskrift nr 83 och kraven i denna bilaga:

2.1.2.2.1

Bestämmelserna om övervakning av reagenskvalitet i punkterna 7.1–7.1.2 i denna bilaga ska tillämpas i stället för punkterna 4.1 och 4.2 i tillägg 6 till ändringsserie 07 till föreskrift nr 83.

2.1.2.2.2

Bestämmelserna om övervakning av dosering i punkt 8.4 i denna bilaga ska tillämpas i stället för punkt 5 i tillägg 6 till ändringsserie 07 till föreskrift nr 83.

2.1.2.2.3

Det varningssystem för förare som avses i punkterna 4, 7 och 8 i denna bilaga ska förstås som det varningssystem för förare som anges i punkt 3 i tillägg 6 till ändringsserie 07 till föreskrift nr 83.

2.1.2.2.4

Punkt 6 i tillägg 6 till ändringsserie 07 till föreskrift nr 83 ska inte tillämpas.

2.1.2.2.5

Bestämmelserna i punkt 5.2 i denna bilaga ska gälla för fordon avsedda att användas av räddningstjänster eller för fordon som har konstruerats och tillverkats för att användas av försvaret, civilförsvaret, brandförsvaret eller ordningsmakten.

2.2

Erforderlig information

2.2.1

Tillverkare av motorsystem som omfattas av denna punkt ska ge en fullständig beskrivning av motorsystemets funktionella driftsegenskaper i den form som anges i bilaga 1.

2.2.2

I sin ansökan om typgodkännande ska tillverkaren ange egenskaperna för alla reagenser som förbrukas av ett eventuellt avgasreningssystem. Denna specifikation ska inkludera typer och koncentrationer, driftstemperaturförhållanden och hänvisningar till internationella standarder.

2.2.3

Detaljerad skriftlig information med en fullständig beskrivning av de funktionella driftsegenskaperna hos varningssystemet för förare enligt punkt 4 och motiveringssystemet för förare enligt punkt 5 ska lämnas till typgodkännandemyndigheten vid ansökan om typgodkännande.

2.2.4

| a) | Detaljerade tekniska krav, inklusive bestämmelser för säkerställande av kompatibiliteten med de övervaknings-, varnings- och motiveringssystem som finns i motorsystemet, för uppfyllande av kraven i denna bilaga. |
| --- | --- |

a)

Detaljerade tekniska krav, inklusive bestämmelser för säkerställande av kompatibiliteten med de övervaknings-, varnings- och motiveringssystem som finns i motorsystemet, för uppfyllande av kraven i denna bilaga.

| b) | Det kontrollförfarande som ska uppfyllas för installation av motorn i fordonet. |
| --- | --- |

b)

Det kontrollförfarande som ska uppfyllas för installation av motorn i fordonet.

I samband med godkännandet av motorsystemet kan det kontrolleras att sådana installationskrav finns och är tillräckliga.

Den dokumentation som avses i leden a och b ska inte krävas om tillverkaren ansöker om typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp.

2.3

Driftsförhållanden

2.3.1

Alla motorsystem som omfattas av tillämpningsområdet för denna bilaga ska behålla sin utsläppsbegränsande funktion under alla förhållanden som regelbundet råder inom relevant region (t.ex. Europeiska unionen), särskilt vid låga omgivningstemperaturer, i linje med bilaga 10.

2.3.2

| a) | vid omgivningstemperaturer mellan 266 K och 308 K (–7 °C och 35 °C), |
| --- | --- |

a)

vid omgivningstemperaturer mellan 266 K och 308 K (–7 °C och 35 °C),

| b) | vid alla höjder under 1 600 m, |
| --- | --- |

b)

vid alla höjder under 1 600 m,

| c) | vid motorkylmedelstemperatur över 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

vid motorkylmedelstemperatur över 343 K (70 °C).

Denna punkt ska inte vara tillämplig vid övervakning av reagensnivå i lagringsbehållaren, då övervakningen ska utföras under alla förhållanden där mätning är tekniskt genomförbar, inbegripet alla förhållanden då ett flytande reagens inte är fruset.

2.4

Frysskydd för reagenser

2.4.1

Tillverkaren kan använda reagensbehållare och doseringssystem som är uppvärmda eller ouppvärmda i enlighet med de allmänna kraven i punkt 2.3.1. Ett uppvärmt system ska uppfylla specifikationerna i punkt 2.4.2. Ett icke-uppvärmt system ska uppfylla kraven i punkt 2.4.3.

2.4.1.1

Användningen av ouppvärmda reagensbehållare och doseringssystem ska anges i skriftliga anvisningar till fordonets ägare.

2.4.2

Uppvärmda reagensbehållare och doseringssystem

2.4.2.1

Om reagenset har frusit ska tillverkaren se till att reagenset är tillgängligt för användning inom högst 70 minuter efter fordonets start vid en omgivningstemperatur på 266 K (–7 °C).

2.4.2.2

Demonstration

2.4.2.2.1

Reagensbehållaren och doseringssystemet ska konditioneras vid 255 K (–18 °C) i 72 timmar eller tills större delen av reagenset är fast.

2.4.2.2.2

Efter den konditioneringstid som anges i punkt 2.4.2.2.1 ska motorn startas och köras vid en omgivningstemperatur på 266 K (–7 °C) enligt följande: 10–20 minuter tomgång följt av 50 minuter vid högst 40 % belastning.

2.4.2.2.3

Reagensdoseringssystemet ska vara helt fungerande vid slutet av de provningsförfaranden som beskrivs i punkterna 2.4.2.2.1 och 2.4.2.2.2.

2.4.2.2.4

Demonstration av överensstämmelse med kraven i punkt 2.4.2.2 kan göras i en kylrumsprovningscell utrustad med en motor- eller fordonsdynamometer eller vara baserad på fordonsfältprovning, enligt vad som godkänts av typgodkännandemyndigheten.

2.4.3

Ouppvärmda reagensbehållare och doseringssystem

2.4.3.1

Det varningssystem för förare som beskrivs i punkt 4 ska aktiveras om ingen reagensdosering inträffar vid en omgivningstemperatur på ≤ 266 K (–7 °C).

2.4.3.2

Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska aktiveras om ingen reagensdosering inträffar vid en omgivningstemperatur på ≤ 266 K (–7 °C) inom högst 70 minuter efter fordonets start.

2.5

Varje separat reagensbehållare som installeras på ett fordon ska inbegripa en anordning för provtagning av en vätska inne i behållaren och för att göra detta utan behov av information som inte är lagrad ombord på fordonet. Provtagningspunkten ska vara lättåtkomlig även utan specialverktyg eller särskilda anordningar. Nycklar eller system som normalt finns på fordonet för att blockera tillgång till behållaren ska inte anses vara specialverktyg eller specialanordningar i den mening som avses i denna punkt.

3.

Underhållskrav

3.1

Dessa anvisningar ska innehålla information om att föraren kommer att informeras genom varningssystemet för förare om fordonets avgasreningssystem inte fungerar korrekt och om att om varningen ignoreras kommer aktiveringen av motiveringssystemet för förare att leda till att fordonet inte fungerar effektivt.

3.2

Anvisningarna ska innehålla krav för korrekt användning och underhåll av fordonen för att upprätthålla deras utsläppsprestanda, inklusive i tillämpliga fall korrekt användning av förbrukningsbara reagenser.

3.3

Anvisningarna ska vara skrivna på ett tydligt och icke tekniskt sätt på det eller de officiella språken i den medlemsstat där ett nytt fordon eller en ny motor säljs eller registreras.

3.4

I anvisningarna ska det anges om förbrukningsbara reagenser måste fyllas på av fordonets användare mellan normala underhållsintervall. Det ska också framgå vilken reagenskvalitet som krävs. Det ska finnas anvisningar om hur operatören ska fylla på reagensbehållaren. Dessutom ska sannolik förbrukningstakt av reagens för den fordonstypen anges och hur ofta reagens troligen behöver fyllas på.

3.5

I anvisningarna ska det särskilt anges att användning av och påfyllning med en erforderlig reagens med korrekta egenskaper är nödvändig för att fordonet ska uppfylla kraven för utfärdande av intyg om överensstämmelse för den fordonstypen.

3.6

I anvisningarna ska det anges att det kan vara brottsligt att använda ett fordon som inte förbrukar något reagens, om reagens krävs för utsläppsbegränsningen.

3.7

Instruktionerna ska innehålla en beskrivning av hur systemen för varning och motivering av föraren fungerar. Dessutom ska det förklaras vad som händer med fordonets prestanda och felregistrering om man ignorerar varningssystemet och inte fyller på reagens eller åtgärdar ett problem.

4.

Varningssystem för förare

4.1

Fordonet ska ha ett varningssystem för förare som använder visuella signaler som meddelar föraren när låg reagensnivå, felaktig reagenskvalitet, för låg reagensförbrukning eller en felfunktion har konstaterats som kan bero på manipulering och som kommer att leda till att motiveringssystemet för förare aktiveras om inte problemet åtgärdas så snart som möjligt. Varningssystemet ska även vara aktivt när motiveringssystemet för förare enligt punkt 5 har aktiverats.

4.2

Det OBD-displaysystem i fordonet som beskrivs i bilaga 9B ska inte användas för de visuella signaler som beskrivs i punkt 4.1. Varningen ska inte vara samma som den varning som används för omborddiagnos (dvs. felfunktionsindikatorn) eller annat motorunderhåll. Det ska inte vara möjligt att stänga av varningssystemet eller de visuella signalerna med hjälp av ett avsökningsverktyg om skälet till att varningen aktiverats inte har åtgärdats. Villkoren för aktivering och avaktivering av varningssystemet och visuella signaler beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga.

4.3

| a) | Återstående sträcka eller tid innan systemet för lågnivåmotivering eller för kraftig motivering aktiveras. |
| --- | --- |

a)

Återstående sträcka eller tid innan systemet för lågnivåmotivering eller för kraftig motivering aktiveras.

| b) | Graden av reducerat vridmoment. |
| --- | --- |

b)

Graden av reducerat vridmoment.

| c) | Förhållanden under vilka fordonets avaktivering kan upphävas. |
| --- | --- |

c)

Förhållanden under vilka fordonets avaktivering kan upphävas.

Det system som används för att visa de meddelanden som avses i denna punkt kan vara samma som de som används för omborddiagnos eller andra underhållssyften.

4.4

Enligt tillverkarens val kan varningssystemet inkludera en ljudkomponent för att varna föraren. Det ska vara tillåtet för föraren att stänga av ljudvarningar.

4.5

Varningssystemet för förare ska aktiveras enligt punkterna 6.2, 7.2, 8.4 och 9.3.

4.6

Varningssystemet för förare ska avaktiveras när villkoren för dess aktivering har upphört. Varningssystemet för förare ska inte automatiskt avaktiveras om inte skälet till dess aktivering har åtgärdats.

4.7

Varningssystemet för förare kan tillfälligt avbrytas med andra varningssignaler med viktiga säkerhetsrelaterade meddelanden.

4.8

En anordning som gör det möjligt för föraren att dämpa de visuella signaler som varningssystemet ger kan installeras på fordon avsedda att användas av räddningstjänster eller på fordon som har konstruerats och tillverkats för att användas av försvaret, civilförsvaret, brandförsvaret eller ordningsmakten.

4.9

Detaljerad information om förfarandena för aktivering och avaktivering av varningssystemet för förare anges i tillägg 2 till denna bilaga.

4.10

Som en del i ansökan om typgodkännande enligt denna föreskrift ska tillverkaren demonstrera driften av varningssystemet för förare enligt specifikationerna i tillägg 1 till denna bilaga.

5.

Motiveringssystem för förare

5.1

Fordonet ska ha ett tvåstegssystem för motivering av föraren som börjar med en lågnivåmotivering (en prestandabegränsning) följt av en kraftig motivering (effektiv avaktivering av fordonets drift).

5.2

Kraven för ett motiveringssystem för förare ska inte vara tillämpliga på motorer eller fordon avsedda att användas av räddningstjänster eller på motorer eller fordon som har konstruerats och tillverkats för att användas av försvaret, civilförsvaret, brandförsvaret eller ordningsmakten. Permanent avaktivering av motiveringssystemet för förare ska endast göras av motor- eller fordonstillverkaren.

5.3

Systemet för lågnivåmotivering ska minska det högsta tillgängliga motorvridmomentet över motorvarvtalets område med 25 % mellan toppvridmomentet och regulatorns brytpunkt enligt tillägg 3 till denna bilaga. Det högsta tillgängliga minskade motorvridmomentet under motorns toppvridmoment innan vridmomentet reduceras får inte överskrida det minskade vridmomentet vid det varvtalet.

Systemet för lågnivåmotivering ska aktiveras när fordonet blir stillastående (2) för första gången efter att de förhållanden som anges i punkterna 6.3, 7.3, 8.5 och 9.4 nedan har inträffat.

5.4

Fordons- eller motortillverkaren ska installera minst ett av de system för kraftig motivering som beskrivs i punkterna 5.4.1–5.4.3 och det system för ”avaktivering vid tidsgräns” som beskrivs i punkt 5.4.4.

5.4.1

Ett system för ”avaktivering efter omstart” ska begränsa fordonets hastighet till 20 km/h (krypläge) efter att motorn har stängts av på förarens begäran (nyckel-av).

5.4.2

Ett system för ”avaktivering efter bränslepåfyllning” ska begränsa fordonets hastighet till 20 km/h (krypläge) efter att bränslenivån i tanken har stigit med en mätbar mängd som inte ska vara mer än 10 % av bränsletankens kapacitet och ska godkännas av typgodkännandemyndigheten på grundval av bränslenivåmätarens tekniska kapacitet och en deklaration av tillverkaren.

5.4.3

Ett system för ”avaktivering efter parkering” ska begränsa fordonets hastighet till 20 km/h (krypläge) efter att fordonet har varit stillastående i mer än en timme.

5.4.4

Ett system för ”avaktivering vid tidsgräns” ska begränsa fordonets hastighet till 20 km/h (krypläge) vid det första tillfälle då fordonet blir stillastående2 efter åtta timmars motordrift om inget av de system som beskrivs i punkterna 5.4.1–5.4.3 ovan har aktiverats tidigare.

5.5

Motiveringssystemet för förare ska aktiveras i enlighet med punkterna 6.3, 7.3, 8.5 och 9.4.

5.5.1

När motiveringssystemet för förare har fastställt att systemet för kraftig motivering ska aktiveras ska systemet för lågnivåmotivering förbli aktiverat tills fordonets hastighet har begränsats till 20 km/h (krypläge).

5.6

Motiveringssystemet för förare ska avaktiveras när villkoren för dess aktivering har upphört. Motiveringssystemet för förare ska inte automatiskt avaktiveras om inte skälet till dess aktivering har åtgärdats.

5.7

Detaljerad information om förfarandena för aktivering och avaktivering av motiveringssystemet för förare anges i tillägg 2 till denna bilaga.

5.8

Som en del i ansökan om typgodkännande enligt denna föreskrift ska tillverkaren demonstrera driften av motiveringssystemet för förare enligt specifikationerna i tillägg 1 till denna bilaga.

6.

Reagenstillgång

6.1

Fordonet ska ha en särskild indikator på instrumentbrädan som tydligt informerar föraren om reagensnivån i behållaren för reagenslagring. Minsta godtagbara prestandanivå för reagensindikatorn är att den kontinuerligt ska indikera reagensnivån medan det varningssystem för förare som avses i punkt 4 ska aktiveras för att indikera problem med reagenstillgången. Reagensindikatorn kan ha formen av en analog eller digital display, och kan visa nivån som en andel av behållarens fulla kapacitet, mängden återstående reagens eller uppskattad återstående körsträcka.

Reagensmätaren ska sitta nära bränslemätaren.

6.2

Aktivering av varningssystemet för förare

6.2.1

Det varningssystem för förare som anges i punkt 4 ska aktiveras när reagensnivån är lägre än 10 % av reagensbehållarens kapacitet eller en högre andel enligt vad tillverkaren väljer.

6.2.2

Den varning som ges ska vara tillräckligt tydlig för att föraren ska förstå att reagensnivån är låg. Om varningssystemet också visar meddelanden ska det visa ett varningsmeddelande som anger en låg reagensnivå (t.ex. ”låg ureanivå”, ”låg AdBlue-nivå” eller ”låg reagensnivå”).

6.2.3

Varningssystemet för förare måste inte inledningsvis vara kontinuerligt aktiverat, men aktiveringen ska tillta i intensitet så att den blir kontinuerlig när reagensnivån närmar sig en mycket låg andel av reagensbehållarens kapacitet och den punkt då motiveringssystemet för förare kommer att träda i funktion närmar sig. Den ska kulminera i ett förarmeddelande vid en nivå som väljs av tillverkaren, men som är tillräckligt mer framträdande än den punkt då motiveringssystemet för förare enligt punkt 6.3 träder i funktion.

6.2.4

Den kontinuerliga varningen ska inte vara lätt att avaktivera eller ignorera. Om varningssystemet också visar meddelanden ska det synas ett meddelande i klartext (t.ex. ”fyll på urea”, ”fyll på AdBlue” eller ”fyll på reagens”). Den kontinuerliga varningen får tillfälligt avbrytas av andra varningssignaler med viktiga säkerhetsrelaterade meddelanden.

6.2.5

Föraren ska inte kunna stänga av varningssystemet förrän reagenset har fyllts på till en nivå som inte kräver att systemet aktiveras.

6.3

Aktivering av motiveringssystemet för förare

6.3.1

Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska kopplas in, och därefter aktiveras i enlighet med kraven i den punkten, om nivån i reagensbehållaren sjunker under 2,5 % av dess nominella fulla kapacitet eller en högre andel enligt vad tillverkaren väljer.

6.3.2

Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4, och därefter kopplas in i enlighet med kraven i det avsnittet och aktiveras om reagensbehållaren är tom (dvs. doseringssystemet kan inte få ytterligare reagens från behållaren) eller vid alla nivåer under 2,5 % av dess nominella fulla kapacitet eller en högre andel enligt vad tillverkaren väljer.

6.3.3

Det ska inte vara möjligt att stänga av systemet för lågnivåmotivering eller kraftig motivering förrän reagenset har fyllts på till en nivå som inte kräver att respektive system aktiveras.

7.

Övervakning av reagenskvalitet

7.1

Fordonet ska ha en anordning för att fastställa förekomsten av ett felaktigt reagens ombord på ett fordon.

7.1.1

Tillverkaren ska ange ett värde CDmin som är större än den högsta reagenskoncentration som leder till utsläpp från avgasröret som överskrider de gränsvärden som anges i punkt 5.3 i denna föreskrift.

7.1.1.1

Under den infasningsperiod som anges i punkt 4.10.7 i denna föreskrift och på begäran av tillverkaren ska hänvisningen till det gränsvärde för NOx-utsläpp som anges i punkt 5.3 till denna föreskrift ersättas av värdet 900 mg/kWh vid tillämpningen av punkt 7.1.1.

7.1.1.2

Värdet för CDmin ska demonstreras under typgodkännandet enligt det förfarande som anges i tillägg 6 till denna bilaga och registreras i det utökade dokumentationsmaterial som anges i punkt 5.1.4 i denna föreskrift.

7.1.2

Reagenskoncentrationer under CDmin ska detekteras och ska vid tillämpningen av punkt 7.1 betraktas som reagensfel.

7.1.3

Reagenskvaliteten ska övervakas med en särskild räknare (”reagenskvalitetsräknaren”). Reagenskvalitetsräknaren ska räkna antalet motordriftstimmar med ett felaktigt reagens.

7.1.4

Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av reagenskvalitetsräknaren anges i tillägg 2 till denna bilaga.

7.1.5

Reagenskvalitetsräknarens information ska göras tillgänglig på ett standardiserat sätt i enlighet med bestämmelserna i tillägg 5 till denna bilaga.

7.2

Om övervakningssystemen upptäcker eller i tillämpliga fall bekräftar att reagenskvaliteten är felaktig ska det varningssystem för förare som beskrivs i punkt 4 aktiveras. Om varningssystemet också visar meddelanden ska ett meddelande som anger skälet till varningen visas (t.ex. ”ureafel”, ”AdBlue-fel” eller ”reagensfel”).

7.3

Aktivering av motiveringssystemet för förare

7.3.1

Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska kopplas in, och därefter aktiveras i enlighet med kraven i det avsnittet, om reagenskvaliteten inte åtgärdas inom 10 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för förare som beskrivs i punkt 7.2.

7.3.2

Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska kopplas in, och därefter aktiveras i enlighet med kraven i det avsnittet, om reagenskvaliteten inte åtgärdas inom 20 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för förare som beskrivs i punkt 7.2.

7.3.3

Antalet timmar innan motiveringssystemet aktiveras ska minskas om felfunktionen uppträder vid upprepade tillfällen, i enlighet med den mekanism som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga.

8.

Reagensförbruknings- och doseringsövervakning

8.1

Fordonet ska ha en anordning för att fastställa reagensförbrukningen och avbrott i reagensdoseringen, samt för att ge tillgång till förbrukningsinformation utanför fordonet.

8.2

Reagensförbruknings- och doseringsräknare

8.2.1

En särskild räknare ska tilldelas reagensförbrukningen (”reagensförbrukningsräknaren”) och en annan doseringen (”doseringsräknaren”). Dessa räknare ska räkna antalet motordriftstimmar som inträffar med en felaktig reagensförbrukning respektive ett avbrott i reagensdoseringen.

8.2.2

Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av reagensförbrukningsräknaren och doseringsräknaren anges i tillägg 2 till denna bilaga.

8.2.3

Reagensförbrukningsräknarens och doseringsräknarens information ska göras tillgänglig på ett standardiserat sätt i enlighet med bestämmelserna i tillägg 5 till denna bilaga.

8.3

Övervakningsförhållanden

8.3.1

Den högsta tillåtna perioden för detektion av otillräcklig reagensförbrukning är fem timmar eller den period som motsvarar en nödvändig reagensförbrukning på minst 2 liter, beroende på vad som är längst.

8.3.1.1

| a) | nivån av reagensmedel i den avsedda behållaren på fordonet, eller |
| --- | --- |

a)

nivån av reagensmedel i den avsedda behållaren på fordonet, eller

| b) | reagensflödet eller den insprutade reagenskvantiteten vid en position som är så nära som det är tekniskt möjligt punkten för insprutning i ett system för efterbehandling av avgaser, |
| --- | --- |

b)

reagensflödet eller den insprutade reagenskvantiteten vid en position som är så nära som det är tekniskt möjligt punkten för insprutning i ett system för efterbehandling av avgaser,

förlängs den högsta tillåtna perioden för detektion av otillräcklig reagensförbrukning till 48 timmar eller till den period som motsvarar en nödvändig reagensförbrukning på minst 15 liter, beroende på vad som är längst.

8.4

Aktivering av varningssystemet för förare

8.4.1

Det varningssystem för förare som anges i punkt 4 ska aktiveras om en avvikelse på mer än 50 % upptäcks mellan den genomsnittliga reagensförbrukningen och den genomsnittliga reagensförbrukning som motorsystemet kräver över ett intervall som ska fastställas av tillverkaren och som inte ska vara längre än det maximiintervall som anges i punkt 8.3.1 eller, i tillämpliga fall, punkt 8.3.1.1. Om varningssystemet också visar meddelanden ska ett meddelande som anger skälet till varningen visas (t.ex. ”feldosering av urea”, ”feldosering av AdBlue” eller ”feldosering av reagens”).

8.4.2

Det varningssystem för förare som anges i punkt 4 ska aktiveras vid avbrott i reagensdoseringen. Om varningssystemet inbegriper ett system för visning av meddelanden ska det visa ett meddelande som anger lämplig varning. Denna aktivering ska inte krävas om avbrottet begärs av motorns elektroniska styrenhet därför att fordonets driftsförhållanden är sådana att fordonets utsläppsprestanda inte kräver reagensdosering.

8.5

Aktivering av motiveringssystemet för förare

8.5.1

Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska kopplas in, och därefter aktiveras i enlighet med kraven i den punkten, om ett fel i reagensförbrukningen eller ett avbrott i reagensdoseringen inte åtgärdas inom 10 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för förare som beskrivs i punkterna 8.4.1 och 8.4.2.

8.5.2

Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska kopplas in, och därefter aktiveras i enlighet med kraven i den punkten, om ett fel i reagensförbrukningen eller ett avbrott i reagensdoseringen inte åtgärdas inom 20 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för förare som beskrivs i punkterna 8.4.1 och 8.4.2.

8.5.3

Antalet timmar innan motiveringssystemet aktiveras ska minskas om felfunktionen uppträder vid upprepade tillfällen, i enlighet med den mekanism som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga.

9.

Övervakningsfel som kan tillskrivas manipulering

9.1

| a) | Hindrande av avgasåterföringssystemets ventilfunktion. |
| --- | --- |

a)

Hindrande av avgasåterföringssystemets ventilfunktion.

| b) | Fel i systemet för övervakning av manipulation, enligt punkt 9.2.1. |
| --- | --- |

b)

Fel i systemet för övervakning av manipulation, enligt punkt 9.2.1.

9.2

Övervakningskrav

9.2.1

Sensorer som påverkar diagnoskapaciteten är bl.a. sensorer som direkt mäter NOx-koncentration, ureakvalitetssensorer, omgivningssensorer och sensorer för övervakning av reagensdosering, reagensnivå eller reagensförbrukning.

9.2.2

Ventilräknare i avgasåterföringssystem

9.2.2.1

En särskild räknare ska tilldelas en hindrad ventil i avgasåterföringssystemet. Denna ventilräknare ska räkna antalet motordriftstimmar då det bekräftas att diagnosfelkoden för en hindrad ventil i avgasåterföringssystemet är aktiv.

9.2.2.2

Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av ventilräknaren i avgasåterföringssystemet anges i tillägg 2 till denna bilaga.

9.2.2.3

Information från ventilräknaren i avgasåterföringssystemet ska göras tillgänglig på ett standardiserat sätt i enlighet med bestämmelserna i tillägg 5 till denna bilaga.

9.2.3

Övervakningssystemräknare

9.2.3.1

Det ska finnas en särskild räknare för vart och ett av de övervakningsfel som anges i punkt 9.1 b. Övervakningssystemräknarna ska räkna antalet motordriftstimmar då det bekräftas att diagnosfelkoden för en felfunktion i övervakningssystemet är aktiv. Det ska vara tillåtet att gruppera flera fel i en enda räknare.

9.2.3.2

Detaljerad information om kriterierna för aktivering och avaktivering av övervakningssystemräknarna och tillhörande mekanismer anges i tillägg 2 till denna bilaga.

9.2.3.3

Övervakningssystemsräknarens information ska göras tillgänglig på ett standardiserat sätt i enlighet med bestämmelserna i tillägg 5 till denna bilaga.

9.3

Det varningssystem för förare som anges i punkt 4 ska aktiveras när något av de fel som anges i punkt 9.1 inträffar och ange att en brådskande reparation är nödvändig. Om varningssystemet inbegriper ett system för visning av meddelanden ska det visa ett meddelande som anger skälet till varningen (t.ex. ”reagensdoseringsventil frånkopplad” eller ”kritiskt utsläppsfel”).

9.4

Aktivering av motiveringssystemet för förare

9.4.1

Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska kopplas in, och därefter aktiveras i enlighet med kraven i den punkten, om ett fel som anges i punkt 9.1 inte åtgärdas inom 36 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för förare som beskrivs i punkt 9.3.

9.4.2

Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska kopplas in, och därefter aktiveras i enlighet med kraven i den punkten, om ett fel som anges i punkt 9.1 inte åtgärdas inom 100 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för förare som beskrivs i punkt 9.3.

9.4.3

Antalet timmar innan motiveringssystemet aktiveras ska minskas om felfunktionen uppträder vid upprepade tillfällen, i enlighet med den mekanism som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Ett fordon ska anses vara stillastående senast 1 minut efter det att fordonshastigheten har sänkts till noll km/h. En anordning såsom en parkeringsbroms, en släpvagnsbroms eller en handbroms ska inte behöva aktiveras för att fordonet ska vara stillastående.

2

---

Bilaga 11 - Tillägg 1

Demonstrationskrav

A.1.1

Allmänt

A.1.1.1

| a) | Algoritmer och beslutsscheman. |
| --- | --- |

a)

Algoritmer och beslutsscheman.

| b) | Provnings- och/eller simuleringsresultat. |
| --- | --- |

b)

Provnings- och/eller simuleringsresultat.

| c) | Hänvisningar till tidigare godkända övervaknings system osv. |
| --- | --- |

c)

Hänvisningar till tidigare godkända övervaknings system osv.

A.1.1.2

| a) | En demonstration av hur varningssystemet aktiveras. |
| --- | --- |

a)

En demonstration av hur varningssystemet aktiveras.

| b) | En demonstration av aktiveringen av systemet för lågnivåmotivering. |
| --- | --- |

b)

En demonstration av aktiveringen av systemet för lågnivåmotivering.

| c) | En demonstration av aktiveringen av systemet för kraftig motivering.

  Tabell 1


  Beskrivning av innehållet i demonstrationsförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkterna A.1.3, A.1.4 och A.1.5 | Demonstrationselement |
| --- | --- | --- |
| Aktivering av varningssystem enligt punkt A.1.3 | Fyra aktiveringsprovningar (inklusive reagensbrist)
  Kompletterande demonstrationselement, enligt vad som är lämpligt |
| Aktivering av system för lågnivåmotivering enligt punkt A.1.4 | Två aktiveringsprovningar (inklusive reagensbrist)
  Kompletterande demonstrationselement
  En provning av vridmomentsminskningen |
| Aktivering av system för kraftig motivering enligt punkt A.1.5 | Två aktiveringsprovningar (inklusive reagensbrist)
  Kompletterande demonstrationselement, enligt vad som är lämpligt
  Demonstrationselement för korrekt fordonsbeteende vid motivering |

c)

En demonstration av aktiveringen av systemet för kraftig motivering.

Tabell 1

Beskrivning av innehållet i demonstrationsförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkterna A.1.3, A.1.4 och A.1.5

Demonstrationselement

Aktivering av varningssystem enligt punkt A.1.3

Fyra aktiveringsprovningar (inklusive reagensbrist)

Kompletterande demonstrationselement, enligt vad som är lämpligt

Aktivering av system för lågnivåmotivering enligt punkt A.1.4

Två aktiveringsprovningar (inklusive reagensbrist)

Kompletterande demonstrationselement

En provning av vridmomentsminskningen

Aktivering av system för kraftig motivering enligt punkt A.1.5

Två aktiveringsprovningar (inklusive reagensbrist)

Kompletterande demonstrationselement, enligt vad som är lämpligt

Demonstrationselement för korrekt fordonsbeteende vid motivering

A.1.2

En motorfamiljs eller OBD-motorfamiljs överensstämmelse med kraven i denna bilaga kan visas genom provning av en av motorerna i den berörda familjen, förutsatt att tillverkaren visar för typgodkännandemyndigheten att de övervakningssystem som är nödvändiga för att uppfylla kraven i denna bilaga är liknande inom familjen.

A.1.2.1

Detta kan göras genom att förse godkännandemyndigheten med algoritmer, funktionsanalyser e.dyl.

A.1.2.2

Provmotorn ska väljas ut av tillverkaren efter överenskommelse med typgodkännandemyndigheten. Den kan, men behöver inte, vara huvudmotorn i den berörda familjen.

A.1.2.3

Om motorerna i en motorfamilj tillhör en OBD-motorfamilj som redan typgodkänts ska överensstämmelsen för den motorfamiljen anses vara demonstrerad utan ytterligare provning (figur 1), förutsatt att tillverkaren visar för myndigheten att de övervakningssystem som är nödvändiga för att uppfylla kraven i denna bilaga är liknande inom de berörda motor- och OBD-motorfamiljerna.

Figur 1

Figur 1

Tidigare demonstrerad överensstämmelse för en OBD-motorfamilj

Tidigare demonstrerad överensstämmelse för en OBD-motorfamilj

Image 243

A.1.3

Demonstration av aktivering av varningssystemet

A.1.3.1

För att visa att aktiveringen av varningssystemet överensstämmer med kraven ska en provning utföras för var och en av de felkategorier som anges i punkterna 6–9 i denna bilaga, t.ex. brist på reagens, låg reagenskvalitet, låg reagensförbrukning, fel på övervakningssystemets komponenter.

A.1.3.2

Val av de fel som ska provas

A.1.3.2.1

För att demonstrera varningssystemets aktivering vid felaktig reagenskvalitet ska ett reagens väljas med en koncentration av den aktiva beståndsdelen som är lika med eller högre än lägsta godtagbara reagenskoncentration CDmin, som tillverkaren ska meddela i enlighet med kraven i punkt 7.1.1 i denna bilaga.

A.1.3.2.2

För att demonstrera varningssystemets aktivering vid felaktig reagensförbrukning ska det räcka med att arrangera ett avbrott i doseringen.

A.1.3.2.2.1

Om varningssystemets aktivering har demonstrerats genom avbrott i doseringen ska tillverkaren dessutom förse typgodkännandemyndigheten med belägg som algoritmer, funktionsanalyser eller resultat av tidigare provningar för att visa att varningssystemet kommer att aktiveras korrekt vid en felaktig reagensförbrukning på grund av andra orsaker.

A.1.3.2.3

För att demonstrera varningssystemets aktivering vid fel som kan tillskrivas manipulation enligt definitionen i punkt 9 i denna bilaga ska urvalet göras i enlighet med följande krav:

A.1.3.2.3.1

Tillverkaren ska förse typgodkännandemyndigheten med en förteckning över sådana potentiella fel.

A.1.3.2.3.2

Typgodkännandemyndigheten ska välja det fel som provningen ska gälla ur den förteckning som avses i punkt A.1.3.2.3.1.

A.1.3.3

Demonstration

A.1.3.3.1

För denna demonstration av varningssystemets aktivering ska en separat provning utföras för vart och ett av de fel som anges i punkt A.1.3.1.

A.1.3.3.2

Under en provning får inga andra fel än det som provningen är inriktad på förekomma.

A.1.3.3.3

Innan en provning inleds ska alla diagnosfelkoder ha raderats.

A.1.3.3.4

På begäran av tillverkaren och efter samtycke från typgodkännandemyndigheten kan de fel som provningen gäller simuleras.

A.1.3.3.5

För andra fel än brist på reagens ska detektionen av det felet, så snart felet har framkallats eller simulerats, utföras i enlighet med punkt 7.1.2.2 i bilaga 9B.

A.1.3.3.5.1

Detektionssekvensen ska avbrytas så snart diagnosfelkoden för det valda felet har fått statusen ”bekräftad och aktiv”.

A.1.3.3.6

För att demonstrera varningssystemets aktivering vid bristande reagenstillgång ska motorsystemet köras i en eller flera driftssekvenser enligt vad tillverkaren anser vara lämpligt.

A.1.3.3.6.1

Demonstrationen ska börja med en reagensnivå som tillverkaren och typgodkännandemyndigheten avtalar sinsemellan men som ska utgöra minst 10 % av behållarens nominella kapacitet.

A.1.3.3.6.2

| a) | Varningssystemet har aktiverats med en reagenstillgång som är högre än eller lika med 10 % av reagensbehållarens kapacitet. |
| --- | --- |

a)

Varningssystemet har aktiverats med en reagenstillgång som är högre än eller lika med 10 % av reagensbehållarens kapacitet.

| b) | Det ”kontinuerliga” varningssystemet har aktiverats med en reagenstillgång som är högre än eller lika med det värde som tillverkaren angett enligt bestämmelserna i punkt 6 i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Det ”kontinuerliga” varningssystemet har aktiverats med en reagenstillgång som är högre än eller lika med det värde som tillverkaren angett enligt bestämmelserna i punkt 6 i denna bilaga.

A.1.3.4

Demonstrationen av varningssystemets aktivering ska anses vara genomförd i fråga om reagensnivåer om varningssystemet vid slutet av varje demonstrationsprovning som utförts enligt avsnitt A.1.3.2.1 har aktiverats korrekt.

A.1.3.5

Demonstrationen av varningssystemets aktivering ska anses vara genomförd i fråga om diagnosfelkoder om varningssystemet vid slutet av varje demonstrationsprovning som utförts enligt avsnitt A.1.3.2.1 har aktiverats korrekt och diagnosfelkoden har den status som visas i tabell 1 i tillägg 2 till den här bilagan.

A.1.4

Demonstration av motiveringssystemet

A.1.4.1

Demonstrationen av motiveringssystemet ska göras genom provningar som utförs på en motorprovbänk.

A.1.4.1.1

Eventuella ytterligare fordonskomponenter eller undersystem, t.ex. omgivningstemperaturavkännare, nivåavkännare samt varnings- och informationssystem för förare, som krävs för att utföra demonstrationerna ska vara anslutna till motorsystemet för det ändamålet eller simuleras på ett sätt som godtas av typgodkännandemyndigheten.

A.1.4.1.2

Om tillverkaren så väljer och förutsatt att typgodkännandemyndigheten godkänner detta, kan demonstrationsprovningarna utföras på ett helt fordon, antingen genom att montera fordonet på en lämplig provbänk eller genom att köra det på en provbana under kontrollerade förhållanden.

A.1.4.2

Provningssekvensen ska demonstrera motiveringssystemets aktivering vid brist på reagens och vid något av de fel som anges i punkt 7, 8 eller 9 i den här bilagan.

A.1.4.3

| a) | Typgodkännandemyndigheten ska utöver reagensbrist välja något av de fel som anges i punkt 7, 8 eller 9 i den här bilagan och som tidigare har använts vid demonstrationen av varningssystemet. |
| --- | --- |

a)

Typgodkännandemyndigheten ska utöver reagensbrist välja något av de fel som anges i punkt 7, 8 eller 9 i den här bilagan och som tidigare har använts vid demonstrationen av varningssystemet.

| b) | Tillverkaren ska ha tillstånd att i samförstånd med typgodkännandemyndigheten simulera uppnåendet av ett visst antal driftstimmar. |
| --- | --- |

b)

Tillverkaren ska ha tillstånd att i samförstånd med typgodkännandemyndigheten simulera uppnåendet av ett visst antal driftstimmar.

| c) | Uppfyllandet av den reducering av vridmomentet som krävs för lågnivåmotivering kan demonstreras samtidigt som det allmänna godkännandeförfarandet för motorprestanda utförs i enlighet med denna föreskrift. Separat vridmomentsmätning under demonstrationen av motiveringssystemet krävs inte i detta fall. Den hastighetsbegränsning som krävs för kraftig motivering ska demonstreras i enlighet med kraven i punkt 5 i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Uppfyllandet av den reducering av vridmomentet som krävs för lågnivåmotivering kan demonstreras samtidigt som det allmänna godkännandeförfarandet för motorprestanda utförs i enlighet med denna föreskrift. Separat vridmomentsmätning under demonstrationen av motiveringssystemet krävs inte i detta fall. Den hastighetsbegränsning som krävs för kraftig motivering ska demonstreras i enlighet med kraven i punkt 5 i denna bilaga.

A.1.4.4

Tillverkaren ska dessutom demonstrera att motiveringssystemet fungerar korrekt vid sådana felförhållanden som anges i punkt 7, 8 eller 9 i den här bilagan och som inte har valts för de demonstrationsprovningar som beskrivs i punkterna A.1.4.1, A.1.4.2 och A.1.4.3. Dessa tilläggsdemonstrationer kan bestå i att typgodkännandemyndigheten förses med uppgifter om ett tekniskt fall, med belägg i form av algoritmer, funktionsanalyser och resultaten av tidigare provningar.

A.1.4.4.1

Dessa tilläggsdemonstrationer ska särskilt övertyga typgodkännandemyndigheten om att motorns elektroniska styrenhet har en korrekt mekanism för reducering av vridmomentet.

A.1.4.5

Demonstrationsprovning av systemet för lågnivåmotivering

A.1.4.5.1

Denna demonstration börjar när varningssystemet eller, i förekommande fall, det ”kontinuerliga” varningssystemet har aktiverats sedan det detekterat ett fel som typgodkännandemyndigheten har valt ut.

A.1.4.5.2

När man kontrollerar hur systemet reagerar vid reagensbrist i behållaren ska motorsystemet köras tills reagensnivån har nått 2,5 % av behållarens nominella fulla kapacitet eller det värde som tillverkaren har angett enligt punkt 6.3.1 i den här bilagan som nivå för när systemet för lågnivåmotivering ska fungera.

A.1.4.5.2.1

Tillverkaren kan med godkännande från typgodkännandemyndigheten simulera kontinuerlig drift genom att extrahera reagens från behållaren, antingen när motorn är i drift eller när den är avstängd.

A.1.4.5.3

När systemet kontrolleras för sin reaktion vid ett annat fel än brist på reagens i behållaren ska motorsystemet köras i det relevanta antal driftstimmar som anges i tabell 2 i tillägg 2, eller om tillverkaren så väljer tills den relevanta räknaren har nått det värde vid vilket systemet för lågnivåmotivering aktiveras.

A.1.4.5.4

Demonstrationen rörande systemet för lågnivåmotivering ska anses vara genomförd om tillverkaren vid slutet av varje demonstrationsprovning som utförts enligt punkterna A.1.4.5.2 och A.1.4.5.3 har påvisat för typgodkännandemyndigheten att motorns elektroniska styrenhet har aktiverat mekanismen för vridmomentsreducering.

A.1.4.6

Demonstrationsprovning av systemet för kraftig motivering

A.1.4.6.1

Denna demonstration ska börja från ett förhållande där systemet för lågnivåmotivering har aktiverats tidigare och kan utföras som en fortsättning av de provningar som genomförts för att demonstrera systemet för lågnivåmotivering.

A.1.4.6.2

När systemet kontrolleras för sin reaktion vid brist på reagens i behållaren ska motorsystemet köras tills reagensbehållaren är tom (dvs. doseringssystemet kan inte ta ytterligare reagens från behållaren) eller har nått den nivå under 2,5 % av dess nominella fulla kapacitet vid vilken tillverkaren har angett att systemet för kraftig motivering kommer att aktiveras.

A.1.4.6.2.1

Tillverkaren kan med godkännande från typgodkännandemyndigheten simulera kontinuerlig drift genom att extrahera reagens från behållaren, antingen när motorn är i drift eller när den är avstängd.

A.1.4.6.3

När systemet kontrolleras för sin reaktion vid ett annat fel än brist på reagens i behållaren ska motorsystemet köras i det relevanta antal driftstimmar som anges i tabell 2 i tillägg 2, eller om tillverkaren så väljer tills den relevanta räknaren har nått det värde vid vilket systemet för kraftig motivering aktiveras.

A.1.4.6.4

Demonstrationen av systemet för kraftig motivering ska anses ha fullgjorts om tillverkaren vid slutet av varje demonstrationsprovning som utförts enligt punkterna A.1.4.6.2 och A.1.4.6.3 har visat för typgodkännandemyndigheten att den erforderliga mekanismen för begränsning av fordonets hastighet har aktiverats.

A.1.5

Demonstration av begränsningen av fordonets hastighet efter aktivering av systemet för kraftig motivering

A.1.5.1

Demonstrationen av begränsningen av fordonets hastighet efter aktivering av systemet för kraftig motivering ska utföras genom en presentation för typgodkännandemyndigheten av ett tekniskt fall där belägg som algoritmer, funktionsanalyser och resultaten av tidigare provningar används.

A.1.5.1.1

Om tillverkaren så väljer och förutsatt att typgodkännandemyndigheten godkänner detta kan demonstrationen av fordonets hastighetsbegränsning utföras på ett helt fordon enligt kraven i punkt A.1.5.4, antingen genom att montera fordonet på en lämplig provbänk eller genom att köra det på en provbana under kontrollerade förhållanden.

A.1.5.2

När tillverkaren ansöker om godkännande av en motor eller motorfamilj som separat teknisk enhet ska tillverkaren tillhandahålla typgodkännandemyndigheten belägg för att dokumentationsmaterialet om installation uppfyller bestämmelserna i punkt 2.2.4 i denna bilaga avseende åtgärder för att säkerställa att fordonet när det används på väg eller annan lämplig plats kommer att uppfylla kraven rörande kraftig motivering i denna bilaga.

A.1.5.3

Om typgodkännandemyndigheten inte är nöjd med de belägg för korrekt drift av systemet för kraftig motivering som tillverkaren har lämnat kan myndigheten begära en demonstration på ett enskilt representativt fordon för att verifiera att systemet fungerar korrekt. Demonstrationen av fordonet ska utföras i enlighet med kraven i punkt A.1.5.4.

A.1.5.4

Kompletterande demonstration för verifiering av den effekt som aktivering av systemet för kraftig motivering har på ett fordon

A.1.5.4.1

Denna demonstration ska utföras på begäran av typgodkännandemyndigheten om den inte är nöjd med de belägg för korrekt drift av systemet för kraftig motivering som tillverkaren har lämnat. Denna demonstration ska utföras snarast möjligt enligt överenskommelse med typgodkännandemyndigheten.

A.1.5.4.2

Ett av de fel som anges i punkterna 6–9 i denna bilaga ska väljas av tillverkaren och införas eller simuleras på motorsystemet, enligt överenskommelse mellan tillverkaren och typgodkännandemyndigheten.

A.1.5.4.3

Motiveringssystemet ska av tillverkaren drivas till ett läge där systemet för lågnivåmotivering har aktiverats och systemet för kraftig motivering ännu inte har aktiverats.

A.1.5.4.4

Fordonet ska köras tills den räknare som avser det valda felet har nått det relevanta antal driftstimmar som anges i tabell 2 i tillägg 2 eller enligt vad som är tillämpligt tills reagensbehållaren är tom eller har nått den nivå under 2,5 % av den nominella fulla kapacitet för behållaren som tillverkaren har valt för aktivering av systemet för kraftig motivering.

A.1.5.4.5

Om tillverkaren har valt metoden för ”avaktivering efter omstart” enligt punkt 5.4.1 i denna bilaga ska fordonet köras till slutet av den aktuella driftssekvensen, som måste inbegripa en demonstration av att fordonet kan överskrida en hastighet på 20 km/h. Efter omstart ska fordonets hastighet vara begränsad till högst 20 km/h.

A.1.5.4.6

Om tillverkaren har valt metoden för ”avaktivering efter bränslepåfyllning” enligt punkt 5.4.2 i denna bilaga ska fordonet köras en kort sträcka som tillverkaren valt, efter att det har drivits till ett läge där det finns tillräcklig reservkapacitet i tanken för att den ska kunna fyllas på med den mängd bränsle som anges i punkt 5.4.2 i denna bilaga. Fordonets drift före bränslepåfyllning ska inbegripa en demonstration av att fordonet kan överskrida en hastighet på 20 km/h. Efter påfyllning av fordonet med den bränslemängd som anges i punkt 5.4.2 i denna bilaga ska fordonets hastighet vara begränsad till högst 20 km/h.

A.1.5.4.7

Om tillverkaren har valt metoden för ”avaktivering efter parkering” enligt punkt 5.4.3 i denna bilaga ska fordonet stoppas efter att ha körts en kort sträcka som valts av tillverkaren och som är tillräcklig för att demonstrera att fordonet kan överskrida en hastighet på 20 km/h. När fordonet har varit stillastående i mer än en timme ska fordonets hastighet vara begränsad till högst 20 km/h.

---

Bilaga 11 - Tillägg 2

Beskrivning av mekanismerna för aktivering och avaktivering av systemen för varning och motivering av förare

A.2.1

Alla definitioner som används i bilaga 9B är tillämpliga på detta tillägg.

A.2.2

Mekanismerna för aktivering och avaktivering av varningssystemet för förare

A.2.2.1

Tabell 1

Aktivering av varningssystemet för förare

| Feltyp | Diagnosfelkodsstatus för aktivering av varningssystemet |
| --- | --- |
| Reagens av dålig kvalitet | Bekräftad och aktiv |
| Låg reagensförbrukning | Potentiell (om upptäckt efter 10 timmar), annars potentiell eller bekräftad aktiv |
| Ingen dosering | Bekräftad och aktiv |
| Hindrad ventil i avgasåterföringssystemet | Bekräftad och aktiv |
| Funktionsfel i övervakningssystemet | Bekräftad och aktiv |

Feltyp

Diagnosfelkodsstatus för aktivering av varningssystemet

Reagens av dålig kvalitet

Bekräftad och aktiv

Låg reagensförbrukning

Potentiell (om upptäckt efter 10 timmar), annars potentiell eller bekräftad aktiv

Ingen dosering

Bekräftad och aktiv

Hindrad ventil i avgasåterföringssystemet

Bekräftad och aktiv

Funktionsfel i övervakningssystemet

Bekräftad och aktiv

A.2.2.1.1

Om den räknare som avser det relevanta felet inte står på noll och följaktligen indikerar att övervakaren har upptäckt en situation där felfunktionen kan ha inträffat en andra eller senare gång ska varningssystemet för förare aktiveras när diagnosfelkoden har statusen ”potentiell”.

A.2.2.2

Varningssystemet för förare ska avaktiveras när diagnossystemet konstaterar att den felfunktion som den varningen berör inte längre föreligger, eller när informationen innehållande diagnosfelkoder för fel som motiverar att systemet aktiveras raderas med ett avsökningsverktyg.

A.2.2.2.1

Radering av felinformation med hjälp av ett avsökningsverktyg

A.2.2.2.1.1

Radering av information med ett avsökningsverktyg, inklusive diagnosfelkoder avseende fel som motiverar aktiveringen av en varningssignal för förare och tillhörande uppgifter, ska utföras i enlighet med bilaga 9B.

A.2.2.2.1.2

Radering av felinformation ska bara vara möjlig under ”motor-av”-förhållanden.

A.2.2.2.1.3

När felinformation, inklusive diagnosfelkoder, raderas ska räknare som avser dessa fel och som enligt denna bilaga inte får raderas inte raderas.

A.2.3

Mekanism för aktivering och avaktivering av motiveringssystemet för förare

A.2.3.1

Systemet för motivering av förare ska aktiveras när varningssystemet är aktivt och den räknare som avser den typ av felfunktion som motiverar systemets aktivering har nått det värde som anges i tabell 2.

A.2.3.2

Systemet för motivering av förare ska avaktiveras när systemet inte längre upptäcker en felfunktion som motiverar dess aktivering eller om den information, inklusive diagnosfelkoderna, som avser felen och motiverar systemets aktivering har raderats med ett avsöknings- eller underhållsverktyg.

A.2.3.3

Systemen för varning och motivering av förare ska aktiveras eller avaktiveras, beroende på vad som är lämpligt enligt bestämmelserna i punkt 6 i denna bilaga, omedelbart efter bedömningen av reagenskvantiteten i reagensbehållaren. I så fall ska mekanismerna för aktivering eller avaktivering inte vara beroende av statusen för eventuella diagnosfelkoder.

A.2.4

Räknarmekanism

A.2.4.1

Allmänt

A.2.4.1.1

| a) | Felaktig reagenskvalitet. |
| --- | --- |

a)

Felaktig reagenskvalitet.

| b) | Felaktig reagensförbrukning. |
| --- | --- |

b)

Felaktig reagensförbrukning.

| c) | Avbrott i reagensdoseringen. |
| --- | --- |

c)

Avbrott i reagensdoseringen.

| d) | Hindrad ventil i avgasåterföringssystemet. |
| --- | --- |

d)

Hindrad ventil i avgasåterföringssystemet.

| e) | Fel i övervakningssystemet enligt definitionen i punkt 9.1 b i denna bilaga. |
| --- | --- |

e)

Fel i övervakningssystemet enligt definitionen i punkt 9.1 b i denna bilaga.

A.2.4.1.2

Var och en av dessa räknare ska räkna upp till det högsta värde som ges i en 2-bitsräknare med 1 timmes upplösning och hålla det värdet om inte villkoren för att räknaren ska kunna nollställas är uppfyllda.

A.2.4.1.3

En enda räknare kan ackumulera det antal timmar för två eller flera olika felfunktioner som är relevanta för den typen av räknare.

A.2.4.1.3.1

Om tillverkaren beslutar att använda flera räknare i övervakningssystemet ska systemet kunna avsätta en specifik räknare i systemet för varje felfunktion som är relevant för den typen av räknare enligt denna bilaga.

A.2.4.2

Princip för räknarmekanismer

A.2.4.2.1

Var och en av räknarna ska fungera enligt följande principer:

A.2.4.2.1.1

Om den börjar från noll ska räknaren börja räkna så snart en felfunktion som är relevant för den räknaren upptäcks och motsvarande diagnosfelkod har den status som beskrivs i tabell 1.

A.2.4.2.1.2

Räknaren ska stanna upp och behålla sitt aktuella värde om en enda övervakningshändelse inträffar och den felfunktion som ursprungligen aktiverade räknaren inte längre upptäcks eller om felet har raderats med ett avsöknings- eller underhållsverktyg.

A.2.4.2.1.2.1

Om räknaren slutar räkna när systemet för kraftig motivering är aktivt ska räknaren frysas vid det värde som anges i tabell 2.

A.2.4.2.1.2.2

Tabell 2

Räknare och motivering

| | Diagnosfelkodsstatus för första aktivering av räknaren | Räknarvärde för lågnivåmotivering | Räknarvärde för kraftig motivering | Fryst värde som behålls av räknaren under perioden strax efter kraftig motivering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Räknare för reagenskvalitet | Bekräftad och aktiv | 10 h | 20 h | 18 h |
| Reagensförbrukningsräknare | Potentiell eller bekräftad och aktiv
  (se tabell 1) | 10 h | 20 h | 18 h |
| Doseringsräknare | Bekräftad och aktiv | 10 h | 20 h | 18 h |
| Ventilräknare i avgasåterföringssystem | Bekräftad och aktiv | 36 h | 100 h | 95 h |
| Räknare för övervakningssystem | Bekräftad och aktiv | 36 h | 100 h | 95 h |

Diagnosfelkodsstatus för första aktivering av räknaren

Räknarvärde för lågnivåmotivering

Räknarvärde för kraftig motivering

Fryst värde som behålls av räknaren under perioden strax efter kraftig motivering

Räknare för reagenskvalitet

Bekräftad och aktiv

10 h

20 h

18 h

Reagensförbrukningsräknare

Potentiell eller bekräftad och aktiv

(se tabell 1)

10 h

20 h

18 h

Doseringsräknare

Bekräftad och aktiv

10 h

20 h

18 h

Ventilräknare i avgasåterföringssystem

Bekräftad och aktiv

36 h

100 h

95 h

Räknare för övervakningssystem

Bekräftad och aktiv

36 h

100 h

95 h

A.2.4.2.1.3

När den väl frusits ska räknaren nollställas om de övervakare som är relevanta för den räknaren har körts minst en gång under hela sin övervakningscykel utan att upptäcka en felfunktion och ingen felfunktion som är relevant för den räknaren har upptäckts under 36 motordriftstimmar sedan räknaren sist hölls (se figur 1).

A.2.4.2.1.4

Räknaren ska fortsätta räkningen från den punkt vid vilken den hade hållits om en felfunktion som är relevant för den räknaren upptäcks under en period då räknaren har frusits (se figur 1).

Figur 1

Figur 1

Reaktivering och nollställning av en räknare efter en period då dess värde har frusits

Reaktivering och nollställning av en räknare efter en period då dess värde har frusits

Image 244

A.2.5

Beskrivning av aktivering och avaktivering samt räknarmekanismer

A.2.5.1

Här beskrivs aktivering och avaktivering samt räknarmekanismer för några typiska fall. Figurerna och beskrivningarna i punkterna A.2.4.2, A.2.4.3 och A.2.4.4 tillhandahålls bara i informationssyfte i denna bilaga och bör varken användas som exempel på kraven i denna föreskrift eller som definitiva uppgifter om de berörda processerna. I förenklande syfte har till exempel det faktum att varningssystemet också kommer att vara aktivt när motiveringssystemet är aktivt inte nämnts i dessa beskrivningar.

A.2.5.2

| a) | Användningsfall 1: Föraren fortsätter att köra fordonet trots varningen tills fordonets drift avaktiveras. |
| --- | --- |

a)

Användningsfall 1: Föraren fortsätter att köra fordonet trots varningen tills fordonets drift avaktiveras.

| b) | Reparationsfall 1 (”tillräcklig” påfyllning): Föraren fyller på reagensbehållaren till en nivå över gränsvärdet på 10 %. Varning och motivering avaktiveras. |
| --- | --- |

b)

Reparationsfall 1 (”tillräcklig” påfyllning): Föraren fyller på reagensbehållaren till en nivå över gränsvärdet på 10 %. Varning och motivering avaktiveras.

| c) | Reparationsfall 2 och 3 (”otillräcklig” påfyllning): Varningssystemet aktiveras. Varningsnivån beror på mängden tillgängligt reagens. |
| --- | --- |

c)

Reparationsfall 2 och 3 (”otillräcklig” påfyllning): Varningssystemet aktiveras. Varningsnivån beror på mängden tillgängligt reagens.

| d) | Reparationsfall 4 (”mycket otillräcklig” påfyllning): Lågnivåmotiveringen aktiveras omedelbart. |
| --- | --- |

d)

Reparationsfall 4 (”mycket otillräcklig” påfyllning): Lågnivåmotiveringen aktiveras omedelbart.

Figur 2

Figur 2

Reagenstillgång

Reagenstillgång

Image 245

A.2.5.3

| a) | Användningsfall 1: Föraren fortsätter att köra fordonet trots varningen tills fordonets drift avaktiveras. |
| --- | --- |

a)

Användningsfall 1: Föraren fortsätter att köra fordonet trots varningen tills fordonets drift avaktiveras.

| b) | Reparation, fall 1 (”dålig” eller ”bedräglig” reparation): Efter att fordonet avaktiverats ändrar föraren reagensets kvalitet, men kort därefter byter föraren det igen till ett reagens med dålig kvalitet. Motiveringssystemet återaktiveras omedelbart och fordonets drift avaktiveras efter två motordriftstimmar. |
| --- | --- |

b)

Reparation, fall 1 (”dålig” eller ”bedräglig” reparation): Efter att fordonet avaktiverats ändrar föraren reagensets kvalitet, men kort därefter byter föraren det igen till ett reagens med dålig kvalitet. Motiveringssystemet återaktiveras omedelbart och fordonets drift avaktiveras efter två motordriftstimmar.

| c) | Reparation, fall 2 (”bra” reparation): Efter att fordonet avaktiverats korrigerar föraren kvaliteten på reagenset. En tid senare fyller föraren dock återigen på med reagens av dålig kvalitet. Varnings-, motiverings- och räkningsprocesserna startar om från noll. |
| --- | --- |

c)

Reparation, fall 2 (”bra” reparation): Efter att fordonet avaktiverats korrigerar föraren kvaliteten på reagenset. En tid senare fyller föraren dock återigen på med reagens av dålig kvalitet. Varnings-, motiverings- och räkningsprocesserna startar om från noll.

Figur 3

Figur 3

Påfyllning med reagens av dålig kvalitet

Påfyllning med reagens av dålig kvalitet

Image 246

A.2.5.4

| a) | Användningsfall 1: Föraren fortsätter att köra fordonet trots varningen tills fordonets drift avaktiveras. |
| --- | --- |

a)

Användningsfall 1: Föraren fortsätter att köra fordonet trots varningen tills fordonets drift avaktiveras.

| b) | Reparationsfall 1 (”bra” reparation): Efter att fordonet avaktiverats reparerar föraren doseringssystemet. En tid senare går dock doseringssystemet sönder igen. Varnings-, motiverings- och räkningsprocesserna startar om från noll. |
| --- | --- |

b)

Reparationsfall 1 (”bra” reparation): Efter att fordonet avaktiverats reparerar föraren doseringssystemet. En tid senare går dock doseringssystemet sönder igen. Varnings-, motiverings- och räkningsprocesserna startar om från noll.

| c) | Reparationsfall 2 (”dålig” reparation): Under tiden för lågnivåmotivering (vridmomentsreducering) reparerar föraren doseringssystemet. Kort därefter går dock doseringssystemet sönder igen. Systemet för lågnivåmotivering reaktiveras omedelbart och räknaren startar om från det värde den hade vid tidpunkten för reparationen. |
| --- | --- |

c)

Reparationsfall 2 (”dålig” reparation): Under tiden för lågnivåmotivering (vridmomentsreducering) reparerar föraren doseringssystemet. Kort därefter går dock doseringssystemet sönder igen. Systemet för lågnivåmotivering reaktiveras omedelbart och räknaren startar om från det värde den hade vid tidpunkten för reparationen.

Figur 4

Figur 4

Fel i reagensdoseringssystemet

Fel i reagensdoseringssystemet

Image 247

---

Bilaga 11 - Tillägg 3

Vridmomentsreducering vid lågnivåmotivering

I detta diagram beskrivs bestämmelserna om vridmomentsreducering i punkt 5.3 i denna bilaga.

Image 248

---

Bilaga 11 - Tillägg 4

Demonstration av korrekt installation på ett fordon för motorer som typgodkänts som separat teknisk enhet

Detta tillägg gäller när fordonstillverkaren begär typgodkännande av ett fordon med en godkänd motor med avseende på utsläpp i enlighet med denna föreskrift.

I så fall ska det, förutom de allmänna installationskraven i punkt 6 i denna föreskrift, demonstreras att installationen är korrekt utförd. Denna demonstration ska utföras genom en presentation för typgodkännandemyndigheten av ett tekniskt fall där belägg som tekniska ritningar, funktionsanalyser och resultaten av tidigare provningar används.

I tillämpliga fall och om tillverkaren så väljer kan de belägg som presenteras inkludera installationer av system eller komponenter på verkliga eller simulerade fordon, förutsatt att tillverkaren kan lägga fram belägg för att den presenterade installationen korrekt representerar den standard som kommer att uppnås vid produktion.

Demonstrationen ska ta upp överensstämmelsen för följande delar med kraven i denna bilaga:

| a) | Installationen ombord på fordonet med avseende på kompatibiliteten med motorsystemet (maskinvara, programvara och kommunikation). |
| --- | --- |

a)

Installationen ombord på fordonet med avseende på kompatibiliteten med motorsystemet (maskinvara, programvara och kommunikation).

| b) | Varnings- och motiveringssystemen (t.ex. piktogram, aktiveringsscheman). |
| --- | --- |

b)

Varnings- och motiveringssystemen (t.ex. piktogram, aktiveringsscheman).

| c) | Reagensbehållaren och de element (t.ex. avkännare) som är monterade på fordonet för att uppfylla kraven i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Reagensbehållaren och de element (t.ex. avkännare) som är monterade på fordonet för att uppfylla kraven i denna bilaga.

Korrekt aktivering av varnings- och motiveringssystemen samt av informationslagringen och kommunikationssystemen ombord och utanför fordonet kan kontrolleras. Ingen kontroll av dessa system ska kräva en nedmontering av motorns system eller komponenter eller ge upphov till onödigt provningsarbete genom att kräva processer som att byta ureakvalitet eller köra fordonet eller motorn under långa tidsperioder. För att minimera arbetsbördan för fordonstillverkaren ska om möjligt elektriska frånkopplare och simulering av räknare med ett högt antal driftstimmar väljas som kontroller av dessa system.

---

Bilaga 11 - Tillägg 5

Tillgång till information om NOx-begränsning

A.5.1

I detta tillägg beskrivs de specifikationer som möjliggör tillgång till information som krävs för att kontrollera fordonets status med avseende på korrekt funktion hos systemet för begränsning av NOx-utsläpp (information om NOx-begränsning).

A.5.2

Åtkomstsätt

A.5.2.1

Informationen om NOx-begränsning ska tillhandahållas i enlighet med den eller de standarder som används i samband med hämtning av information om motorsystemet från OBD-systemet.

A.5.2.2

Tillgång till information om NOx-begränsning ska inte vara beroende av någon åtkomstkod eller någon annan anordning eller metod som bara kan erhållas från tillverkaren eller tillverkarens leverantörer. Tolkningen av den informationen ska inte kräva någon specialiserad eller unik avkodningsinformation, om inte den informationen är offentligt tillgänglig.

A.5.2.3

Det ska vara möjligt att återvinna all information om NOx-begränsning från systemet med hjälp av den åtkomstmetod som används för att hämta OBD-information i enlighet med bilaga 9A.

A.5.2.4

Det ska vara möjligt att hämta all information om NOx-begränsning från systemet med hjälp av den provningsutrustning som används för att hämta OBD-information i enlighet med bilaga 9A.

A.5.2.5

Informationen om NOx-begränsning ska vara tillgänglig genom skrivskyddad åtkomst (dvs. det ska inte vara möjligt att nollställa, ställa om, radera eller ändra några av uppgifterna).

A.5.3

Informationens innehåll

A.5.3.1

| a) | Fordonets identifieringsnummer (VIN). |
| --- | --- |

a)

Fordonets identifieringsnummer (VIN).

| b) | Varningssystemets status (aktivt, ej aktivt). |
| --- | --- |

b)

Varningssystemets status (aktivt, ej aktivt).

| c) | Statusen för systemet för lågnivåmotivering (aktivt, aktiverat, ej aktivt). |
| --- | --- |

c)

Statusen för systemet för lågnivåmotivering (aktivt, aktiverat, ej aktivt).

| d) | Statusen för systemet för kraftig motivering (aktivt, aktiverat, ej aktivt). |
| --- | --- |

d)

Statusen för systemet för kraftig motivering (aktivt, aktiverat, ej aktivt).

| e) | Antal uppvärmningscykler och antal motordriftstimmar sedan registrerad information om NOx-begränsning senast nollställdes efter underhåll eller reparation. |
| --- | --- |

e)

Antal uppvärmningscykler och antal motordriftstimmar sedan registrerad information om NOx-begränsning senast nollställdes efter underhåll eller reparation.

| f) | De typer av räknare som är relevanta för denna bilaga (reagenskvalitet, reagensförbrukning, doseringssystem, ventil i avgasåterföringssystem, övervakningssystem) och det antal motordriftstimmar som anges av var och en av dessa räknare. Om flera räknare används ska det värde som ska beaktas för information om NOx-begränsning vara det värde för var och en av dessa räknare som avser det berörda felet och som har det högsta värdet. |
| --- | --- |

f)

De typer av räknare som är relevanta för denna bilaga (reagenskvalitet, reagensförbrukning, doseringssystem, ventil i avgasåterföringssystem, övervakningssystem) och det antal motordriftstimmar som anges av var och en av dessa räknare. Om flera räknare används ska det värde som ska beaktas för information om NOx-begränsning vara det värde för var och en av dessa räknare som avser det berörda felet och som har det högsta värdet.

| g) | De diagnosfelkoder som avser de felfunktioner som är relevanta för denna bilaga och när deras status är ”potentiell” eller ”bekräftad och aktiv”. |
| --- | --- |

g)

De diagnosfelkoder som avser de felfunktioner som är relevanta för denna bilaga och när deras status är ”potentiell” eller ”bekräftad och aktiv”.

---

Bilaga 11 - Tillägg 6

Demonstration av minsta godtagbara reagenskoncentration CDmin

A.6.1

Tillverkaren ska visa det korrekta värdet för minsta godtagbara reagenskvalitet CDmin under typgodkännandet genom att utföra den varma delen av WHTC-cykeln i enlighet med bestämmelserna i bilaga 4 till denna föreskrift, med användning av ett reagens med koncentrationen CDmin.

A.6.2

Provningen ska följa den lämpliga förkonditioneringscykeln och göra det möjligt för ett system för NOx-begränsning med sluten slinga att anpassas till kvaliteten på reagenset med koncentrationen CDmin.

A.6.3

De utsläpp av föroreningar som konstateras genom denna provning ska vara lägre än de gränsvärden som anges i punkterna 7.1.1 och 7.1.1.1 i denna bilaga.

---

Bilaga 12

Koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning

1.

Inledning

1.1

I denna bilaga fastställs bestämmelser och provningsförfaranden för rapportering av koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning.

2.

Allmänna krav

2.1

Koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning ska bestämmas under WHTC- och WHSC-provningscyklerna i enlighet med punkterna 7.2–7.8 i bilaga 4.

2.2

Provningsresultaten ska rapporteras som genomsnittliga bromsspecifika värden för cykeln och uttryckas i g/kWh.

3.

Fastställande av koldioxidutsläpp

3.1

Denna punkt ska gälla om koldioxidutsläppen mäts i de outspädda avgaserna.

3.1.1

Koldioxidhalten i de outspädda avgaser som släpps ut av den motor som lämnats in för provning ska mätas med en icke-dispersiv infrarödanalysator (NDIR) i enlighet med punkt 9.3.2.3 och tillägg 2 till bilaga 4.

Mätsystemet ska uppfylla de linjäritetskrav som anges i punkt 9.2 och tabell 7 i bilaga 4.

Mätsystemet ska uppfylla kraven i punkterna 9.3.1, 9.3.4 och 9.3.5 i bilaga 4.

3.1.2

De relevanta uppgifterna ska registreras och lagras i enlighet med punkt 7.6.6 i bilaga 4. Spåren av de registrerade koncentrationerna och spåret av avgasmassflödet ska tidsjusteras med hjälp av omvandlingstiden enligt punkt 3.1 i bilaga 4.

3.1.3

Om mätningen görs på torr bas, ska korrigering från torr till våt bas i enlighet med punkt 8.1 i bilaga 4 tillämpas på de momentana koncentrationsvärdena, innan andra beräkningar görs.

Koldioxidmassan (g/provning) ska bestämmas genom beräkning av de momentana massutsläppen från den outspädda CO2-koncentrationen och avgasmassflödet, anpassade i förhållande till deras omvandlingstider enligt punkt 8.4.2.2 i bilaga 4, integrering av de momentana värdena under hela cykeln och multiplicering av det integrerade värdet med u-värdena för koldioxid enligt tabell 5 i bilaga 4.

Följande ekvation ska användas:

m
  CO2 =
  Image 249
  , i g/provning,

där

| u
  CO2 | är förhållandet mellan CO2-densitet och avgasernas densitet, |
| --- | --- |
| c
  CO2,i | är den momentana CO2-koncentrationen i avgaserna, i ppm, |
| qm

  ew,i | är momentant avgasmassflöde i kg/s, |
| f | är datainsamlingsfrekvensen i Hz, |
| n | är antal mätningar. |

u
  CO2

är förhållandet mellan CO2-densitet och avgasernas densitet,

c
  CO2,i

är den momentana CO2-koncentrationen i avgaserna, i ppm,

qm

  ew,i

är momentant avgasmassflöde i kg/s,

f

är datainsamlingsfrekvensen i Hz,

n

är antal mätningar.

Alternativt kan CO2-massan beräknas enligt punkt 8.4.2.4 i bilaga 4 med hjälp av en CO2-molmassa (M
  CO2) på 44,01 g/mol.

3.2

Denna punkt ska tillämpas om CO2-utsläppen mäts i de utspädda avgaserna.

3.2.1

Koldioxidhalten i de utspädda avgaser som släpps ut av den motor som lämnats in för provning ska mätas med en icke-dispersiv infrarödanalysator (NDIR) i enlighet med punkt 9.3.2.3 och tillägg 2 till bilaga 4. Avgaserna ska spädas ut med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve. Fullflödessystemets flödeskapacitet ska vara såpass stor att kondens i utspädnings- och provtagningssystemen elimineras helt.

Mätsystemet ska uppfylla de linjäritetskrav som anges i punkt 9.2 och tabell 7 i bilaga 4.

Mätsystemet ska uppfylla kraven i punkterna 9.3.1, 9.3.4 och 9.3.5 i bilaga 4.

3.2.2

De relevanta uppgifterna ska registreras och lagras i enlighet med punkt 7.6.6 i bilaga 4.

3.2.3

Om detta mäts på torr bas ska korrektion från torr till våt bas enligt punkt 8.1 i bilaga 4 tillämpas.

För system med konstant massflöde (med värmeväxlare) ska CO2-massan (g/provning) bestämmas med följande ekvation:

| | m
  CO2 = 0,001519 x c
  CO2 x m
  ed, i g/provning, |
| --- | --- |

m
  CO2 = 0,001519 x c
  CO2 x m
  ed, i g/provning,

där

| c
  CO2 | är den genomsnittliga bakgrundskorrigerade CO2-koncentrationen, i ppm, |
| --- | --- |
| 0,001519 | är förhållandet mellan CO2-densitet och luftens densitet (u-faktor), |
| m
  ed | är den totala massan av utspädda avgaser från cykeln, i kg. |

c
  CO2

är den genomsnittliga bakgrundskorrigerade CO2-koncentrationen, i ppm,

0,001519

är förhållandet mellan CO2-densitet och luftens densitet (u-faktor),

m
  ed

är den totala massan av utspädda avgaser från cykeln, i kg.

För system med flödeskompensering (utan värmeväxlare) ska CO2-massan (g/provning) bestämmas genom beräkning av de momentana massutsläppen och integrering av dessa momentana värden över cykeln. Dessutom ska bakgrundskorrigeringen göras direkt på de momentana koncentrationsvärdena. Följande ekvation ska användas:

m
  CO2 =
  Image 250

där

| c
  CO2,e | är CO2-koncentrationen uppmätt i de utspädda avgaserna, i ppm, |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | är CO2-koncentrationen uppmätt i utspädningsluft, i ppm, |
| 0,001519 | är förhållandet mellan CO2-densitet och luftens densitet (u-faktor), |
| m
  ed,i | är de utspädda avgasernas momentana massa, i kg, |
| m
  ed | är den totala massan för utspädda avgaser under cykeln, i kg, |
| D | är utspädningsfaktorn. |

c
  CO2,e

är CO2-koncentrationen uppmätt i de utspädda avgaserna, i ppm,

c
  CO2,d

är CO2-koncentrationen uppmätt i utspädningsluft, i ppm,

0,001519

är förhållandet mellan CO2-densitet och luftens densitet (u-faktor),

m
  ed,i

är de utspädda avgasernas momentana massa, i kg,

m
  ed

är den totala massan för utspädda avgaser under cykeln, i kg,

D

är utspädningsfaktorn.

Alternativt kan u-faktorn beräknas enligt ekvation 57 i punkt 8.5.2.3.1 i bilaga 4 med hjälp av en CO2-molmassa (M
  CO2) på 44,01 g/mol.

Bakgrundskorrigeringen av CO2-värdet ska tillämpas i enlighet med punkt 8.5.2.3.2 i bilaga 4.

3.3

Det cykelarbete som behövs för att beräkna bromsspecifika CO2-utsläpp ska bestämmas i enlighet med punkt 7.8.6 i bilaga 4.

3.3.1

De bromsspecifika utsläppen e
  CO2 (i g/kWh) ska beräknas på följande sätt:

Image 251

där

| m
  CO2, cold | är CO2-massutsläppen vid kallstartsprovningen, i g/provning, |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | är CO2-massutsläppen vid varmstartsprovningen, i g/provning, |
| W
  act, cold | är det faktiska cykelarbetet vid kallstartsprovningen, i kWh, |
| W
  act, hot | är det faktiska cykelarbetet vid varmstartsprovningen, i kWh. |

m
  CO2, cold

är CO2-massutsläppen vid kallstartsprovningen, i g/provning,

m
  CO2, hot

är CO2-massutsläppen vid varmstartsprovningen, i g/provning,

W
  act, cold

är det faktiska cykelarbetet vid kallstartsprovningen, i kWh,

W
  act, hot

är det faktiska cykelarbetet vid varmstartsprovningen, i kWh.

3.3.2

De bromsspecifika utsläppen e
  CO2 (i g/kWh) ska beräknas på följande sätt:

Image 252

där

| m
  CO2 | är CO2-massutsläppen, i g/provning, |
| --- | --- |
| W
  act | är det faktiska cykelarbetet, i kWh. |

m
  CO2

är CO2-massutsläppen, i g/provning,

W
  act

är det faktiska cykelarbetet, i kWh.

4.

Fastställande av bränsleförbrukning

4.1

Mätningen av det momentana bränsleflödet ska helst göras med system som mäter massan direkt, t.ex. följande system:

| a) | Massflödessensor. |
| --- | --- |

a)

Massflödessensor.

| b) | Bränslevägning. |
| --- | --- |

b)

Bränslevägning.

| c) | Coriolismätare. |
| --- | --- |

c)

Coriolismätare.

Systemet för mätning av bränsleflöde ska uppfylla följande krav:

| a) | En noggrannhet på ±2 % av avläst värde eller ±0,3 % av fullt skalutslag, beroende på vilket som är bäst. |
| --- | --- |

a)

En noggrannhet på ±2 % av avläst värde eller ±0,3 % av fullt skalutslag, beroende på vilket som är bäst.

| b) | En noggrannhet på ±1 % av fullt skalutslag eller bättre. |
| --- | --- |

b)

En noggrannhet på ±1 % av fullt skalutslag eller bättre.

| c) | En stigtid som inte överstiger 5 s. |
| --- | --- |

c)

En stigtid som inte överstiger 5 s.

Systemet för mätning av bränsleflöde ska uppfylla de linjäritetskrav som anges i punkt 9.2 och tabell 7 i bilaga 4.

Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika mätfel. Dessa ska åtminstone omfatta följande:

| a) | Noggrann installation av utrustningen enligt instrumenttillverkarens rekommendationer och god teknisk praxis. |
| --- | --- |

a)

Noggrann installation av utrustningen enligt instrumenttillverkarens rekommendationer och god teknisk praxis.

| b) | Flödeskonditionering enligt behov för att förhindra dödvatten, virvlar, cirkulationsflöden eller flödespulseringar som påverkar bränsleflödessystemets noggrannhet eller precision. |
| --- | --- |

b)

Flödeskonditionering enligt behov för att förhindra dödvatten, virvlar, cirkulationsflöden eller flödespulseringar som påverkar bränsleflödessystemets noggrannhet eller precision.

| c) | Hänsynstagande till eventuellt bränsle som leds förbi motorn eller återvänder från motorn till bränsletanken. |
| --- | --- |

c)

Hänsynstagande till eventuellt bränsle som leds förbi motorn eller återvänder från motorn till bränsletanken.

4.2

De relevanta uppgifterna ska registreras och lagras i enlighet med punkt 7.6.6 i bilaga 4.

4.3

Bränslemassan (i g/provning) ska bestämmas genom summan av de momentana värdena över cykeln, enligt följande:

qm

  f =
  Image 253

där

| qm

  f,i | är det momentana bränsleflödet, i kg/s, |
| --- | --- |
| f | är datainsamlingsfrekvensen, i Hz, |
| n | är antalet mätningar. |

qm

  f,i

är det momentana bränsleflödet, i kg/s,

f

är datainsamlingsfrekvensen, i Hz,

n

är antalet mätningar.

4.4

Det cykelarbete som behövs för att beräkna den bromsspecifika bränsleförbrukningen ska bestämmas i enlighet med punkt 7.8.6 i bilaga 4.

4.4.1

Den bromsspecifika bränsleförbrukningen e
  f (i g/kWh) ska beräknas enligt följande:

Image 254

där

| qm

  f, cold | är bränslemassan vid kallstartsprovningen, i g/provning, |
| --- | --- |
| qm

  f, hot | är bränslemassan vid varmstartsprovningen, i g/provning, |
| W
  act, cold | är det faktiska cykelarbetet vid kallstartsprovningen, i kWh, |
| W
  act, hot | är det faktiska cykelarbetet vid varmstartsprovningen, i kWh. |

qm

  f, cold

är bränslemassan vid kallstartsprovningen, i g/provning,

qm

  f, hot

är bränslemassan vid varmstartsprovningen, i g/provning,

W
  act, cold

är det faktiska cykelarbetet vid kallstartsprovningen, i kWh,

W
  act, hot

är det faktiska cykelarbetet vid varmstartsprovningen, i kWh.

4.4.2

Den bromsspecifika bränsleförbrukningen e
  f (i g/kWh) ska beräknas enligt följande:

Image 255

där

| qm

  f | är bränslemassan, i g/provning, |
| --- | --- |
| W
  act | är det faktiska cykelarbetet, i kWh. |

qm

  f

är bränslemassan, i g/provning,

W
  act

är det faktiska cykelarbetet, i kWh.

---

Bilaga 12 - Tillägg 1

Bestämmelser för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning för utökning av ett typgodkännande av en fordonstyp som typgodkänts enligt denna föreskrift med en referensvikt över 2 380 kg men högst 2 610 kg

A.1.1

Inledning

A.1.1.1

I detta tillägg fastställs bestämmelser och provningsförfaranden för rapportering av koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning för utökning av ett typgodkännande av ett fordon som typgodkänts enligt denna föreskrift till ett fordon med en referensvikt över 2 380 kg men högst 2 610 kg.

A.1.2

Allmänna krav

A.1.2.1

Tillverkaren ska till typgodkännandemyndigheten tillhandahålla en undertecknad försäkran om att alla varianter och versioner för vilka denna utökning begärs överensstämmer med utsläppskraven för typgodkännande i denna förskrift och att provningen av typ 1 utförts i enlighet med föregående punkt.

För särskilda motorer med kompressionständning som drivs med etanol (ED95) ska en fast kol-väte-syrekvot användas för beräkning av bränsleförbrukningsvärden, vilken ska vara C1H2,92O0,46.

---

BILAGA 13

Typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar som separata tekniska enheter

1.

Inledning

1.1

Denna bilaga innehåller tilläggskrav för typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar som separata tekniska enheter.

1.2

Definition

1.2.1

| a) | Antal belagda grundstommar, struktur och material. |
| --- | --- |

a)

Antal belagda grundstommar, struktur och material.

| b) | Varje grundstommes typ av aktivitet. |
| --- | --- |

b)

Varje grundstommes typ av aktivitet.

| c) | Volym, förhållande mellan frontytan och längden på grundstommarna. |
| --- | --- |

c)

Volym, förhållande mellan frontytan och längden på grundstommarna.

| d) | Innehåll av katalysatormaterial. |
| --- | --- |

d)

Innehåll av katalysatormaterial.

| e) | Förhållandet mellan olika katalysatormaterial. |
| --- | --- |

e)

Förhållandet mellan olika katalysatormaterial.

| f) | Celltäthet. |
| --- | --- |

f)

Celltäthet.

| g) | Dimensioner och form. |
| --- | --- |

g)

Dimensioner och form.

| h) | Termiskt skydd. |
| --- | --- |

h)

Termiskt skydd.

2.

Allmänna krav

2.1

Märkning

2.1.1

| a) | Tillverkarens namn eller varumärke. |
| --- | --- |

a)

Tillverkarens namn eller varumärke.

| b) | Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ersättande utsläppsbegränsande anordningen enligt de uppgifter som registrerats i det informationsdokument som utfärdats i enlighet med den mall som anges i tillägg 1. |
| --- | --- |

b)

Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ersättande utsläppsbegränsande anordningen enligt de uppgifter som registrerats i det informationsdokument som utfärdats i enlighet med den mall som anges i tillägg 1.

2.1.2

| a) | Fordons- eller motortillverkarens namn eller varumärke. |
| --- | --- |

a)

Fordons- eller motortillverkarens namn eller varumärke.

| b) | Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ersättande utsläppsbegränsande originalanordningen enligt de uppgifter som registrerats i den information som avses i punkt 2.3. |
| --- | --- |

b)

Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ersättande utsläppsbegränsande originalanordningen enligt de uppgifter som registrerats i den information som avses i punkt 2.3.

2.2

Dokumentation

2.2.1

| a) | Tillverkarens namn eller varumärke. |
| --- | --- |

a)

Tillverkarens namn eller varumärke.

| b) | Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ersättande utsläppsbegränsande anordningen enligt de uppgifter som registrerats i det informationsdokument som utfärdats i enlighet med den mall som anges i tillägg 1. |
| --- | --- |

b)

Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ersättande utsläppsbegränsande anordningen enligt de uppgifter som registrerats i det informationsdokument som utfärdats i enlighet med den mall som anges i tillägg 1.

| c) | De fordon eller motorer, inklusive tillverkningsår, för vilka den ersättande utsläppsbegränsande anordningen har godkänts, inklusive om tillämpligt en märkning för att identifiera om den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är lämplig för montering i ett fordon som är utrustat med ett omborddiagnossystem (OBD). |
| --- | --- |

c)

De fordon eller motorer, inklusive tillverkningsår, för vilka den ersättande utsläppsbegränsande anordningen har godkänts, inklusive om tillämpligt en märkning för att identifiera om den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är lämplig för montering i ett fordon som är utrustat med ett omborddiagnossystem (OBD).

| d) | Installationsanvisningar. |
| --- | --- |

d)

Installationsanvisningar.

De uppgifter som avses i denna punkt ska vara tillgängliga i den produktkatalog som distribueras till försäljningsställena av tillverkaren av de ersättande utsläppsbegränsande anordningarna.

2.2.2

| a) | Fordons- eller motortillverkarens namn eller varumärke. |
| --- | --- |

a)

Fordons- eller motortillverkarens namn eller varumärke.

| b) | Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ersättande utsläppsbegränsande originalanordningen i enlighet med vad som nämns i punkt 2.3. |
| --- | --- |

b)

Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ersättande utsläppsbegränsande originalanordningen i enlighet med vad som nämns i punkt 2.3.

| c) | De fordon eller motorer för vilka den ersättande utsläppsbegränsande originalanordningen är av en typ som omfattas av punkt 3.2.12.2.1 i bilaga 1 del 1, inklusive om tillämpligt en märkning för att identifiera om den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är lämplig för montering i ett fordon som är utrustat med ett omborddiagnossystem (OBD). |
| --- | --- |

c)

De fordon eller motorer för vilka den ersättande utsläppsbegränsande originalanordningen är av en typ som omfattas av punkt 3.2.12.2.1 i bilaga 1 del 1, inklusive om tillämpligt en märkning för att identifiera om den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är lämplig för montering i ett fordon som är utrustat med ett omborddiagnossystem (OBD).

| d) | Installationsanvisningar. |
| --- | --- |

d)

Installationsanvisningar.

De uppgifter som avses i denna punkt ska vara tillgängliga i den produktkatalog som distribueras till försäljningsställena av fordons- eller motortillverkaren.

2.3

Denna information ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Fabrikat och typer av fordon eller motor. |
| --- | --- |

a)

Fabrikat och typer av fordon eller motor.

| b) | Fabrikat och typer av ersättande utsläppsbegränsande originalanordning. |
| --- | --- |

b)

Fabrikat och typer av ersättande utsläppsbegränsande originalanordning.

| c) | Artikelnummer för ersättande utsläppsbegränsande originalanordning. |
| --- | --- |

c)

Artikelnummer för ersättande utsläppsbegränsande originalanordning.

| d) | Typgodkännandenummer för relevanta motor- eller fordonstyper. |
| --- | --- |

d)

Typgodkännandenummer för relevanta motor- eller fordonstyper.

3.

Typgodkännandemärke för separat teknisk enhet

3.1

Varje ersättande utsläppsbegränsande anordning som överensstämmer med den typ som godkänts enligt denna föreskrift som separat teknisk enhet ska vara märkt med ett typgodkännandemärke.

3.2

Det typgodkännandemärke som anges i punkt 3.1 ska omfatta följande:

3.2.1

En cirkel som omger bokstaven ”E” följd av landsnumret för det land som beviljat typgodkännande (se punkt 4.12.3.1 i denna föreskrift).

3.2.2

Numret på denna föreskrift följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 3.2.1.

3.2.3

Bokstäverna ”RD” efter den nationella symbolen i syfte att särskilja att typgodkännandet har beviljats för en ersättande utsläppsbegränsande anordning.

3.3

Typgodkännandemärket ska vara fäst på den ersättande utsläppsbegränsande anordningen på sådant sätt att det är tydligt läsbart och outplånligt. Det ska om möjligt vara synligt när den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är installerad i fordonet.

3.4

Ett exempel på typgodkännandemärket för separat teknisk enhet ges i tillägg 3 till denna bilaga.

3.5

Meddelande om beviljat eller utökat godkännande, om avslag på ansökan eller om tillverkningens slutgiltiga upphörande för en ersättande utsläppsbegränsande anordning enligt denna föreskrift ska inlämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift med användande av mallen i tillägg 2 till denna bilaga. Värden som uppmätts under typprovningen ska också anges.

4.

Tekniska krav

4.1

Allmänna krav

4.1.1

Den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ska vara utformad och konstruerad och kunna monteras så att motorn och fordonet kan uppfylla de regler som de ursprungligen överensstämde med och så att utsläppen av föroreningar begränsas effektivt under fordonets normala livslängd och under normala användningsförhållanden.

4.1.2

Den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ska installeras i exakt samma läge som den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen, och avgas-, temperatur- och tryckgivarnas placering i avgasledningen ska inte ändras.

4.1.3

Om den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen har termiska skydd ska den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ha likvärdiga skydd.

4.1.4

På begäran av den som ansöker om typgodkännande för ersättningskomponenten ska den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet för motorsystemet på icke-diskriminerande villkor göra den information som avses i punkterna 3.2.12.2.6.8.1.1 och 3.2.12.2.6.8.2.1 i del 1 i det informationsdokument som anges i bilaga 1 tillgänglig för varje motor som ska provas.

4.2

Den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ska vara hållbar, dvs. utformad, konstruerad och möjlig att montera på ett sätt som ger rimlig beständighet mot den korrosion och oxidation som den utsätts för, med hänsyn tagen till användningsförhållandena för fordonet.

Den ersättande utsläppsbegränsande anordningens utformning ska vara sådan att de delar som är aktiva vid utsläppsbegränsningen har tillräckligt skydd mot mekaniska stötar för att säkerställa att utsläppen av föroreningar begränsas effektivt under fordonets normala livslängd och under normala användningsförhållanden.

Den som ansöker om typgodkännande ska förse typgodkännandemyndigheten med detaljerade uppgifter om den provning som använts för att fastställa stabilitet mot mekaniska stötar och resultatet av den provningen.

4.3

Krav beträffande utsläpp

4.3.1

De motorer som anges i punkt 3.4.4 a i denna föreskrift och som är utrustade med ett fullständigt system för avgasrening, inklusive en ersättande utsläppsbegränsande anordning av den typ för vilken godkännande begärs, ska undergå lämpliga provningar för den avsedda användningen enligt bilaga 4 för att jämföra dess prestanda med originalsystemet för avgasrening enligt det förfarande som beskrivs nedan.

4.3.1.1

Om den ersättande utsläppsbegränsande anordningen inte omfattar hela systemet för avgasrening ska bara ny originalutrustning eller nya ersättande utsläppsbegränsande originalkomponenter användas för att sörja för ett fullständigt system.

4.3.1.2

En ersättande utsläppsbegränsande anordnings hållbarhet fastställs genom en jämförelse mellan två på varande följande uppsättningar av avgasutsläppsprovningar.

| a) | Den första uppsättningen är den som görs med den ersättande utsläppsbegränsande anordning som har körts in med tolv WHSC-provningscykler. |
| --- | --- |

a)

Den första uppsättningen är den som görs med den ersättande utsläppsbegränsande anordning som har körts in med tolv WHSC-provningscykler.

| b) | Den andra uppsättningen är den som görs med den ersättande utsläppsbegränsande anordning som har åldrats enligt de förfaranden som beskrivs närmare nedan. |
| --- | --- |

b)

Den andra uppsättningen är den som görs med den ersättande utsläppsbegränsande anordning som har åldrats enligt de förfaranden som beskrivs närmare nedan.

Om ansökan gäller godkännande av olika typer av motorer från samma motortillverkare, och förutsatt att dessa olika motortyper är utrustade med ett identiskt originalsystem för avgasrening, kan provningen begränsas till minst två motorer som väljs efter överenskommelse med typgodkännandemyndigheten.

4.3.2

Förfarande för utvärdering av utsläppsprestanda hos en ersättande utsläppsbegränsande anordning

4.3.2.1

Systemet för efterbehandling av avgaser ska vara förkonditionerat med tolv WHSC-provningscykler. Efter denna förkonditionering ska motorerna provas enligt de förfaranden för WHDC-provning som anges i bilaga 4. Tre avgasprovningar av varje lämplig typ ska utföras.

Provmotorerna med det ursprungliga systemet för efterbehandling av avgaser eller det ersättande originalsystemet för efterbehandling av avgaser ska uppfylla gränsvärdena enligt motorns eller fordonets typgodkännande.

4.3.2.2

Den ersättande utsläppsbegränsande anordning som ska utvärderas ska monteras i systemet för efterbehandling av avgaser i enlighet med kraven i punkt 4.3.2.1 och ersätta den relevanta ursprungliga anordningen för efterbehandling av avgaser.

Det system för efterbehandling av avgaser som innehåller den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ska sedan förkonditioneras med tolv WHSC-provningscykler. Efter denna förkonditionering ska motorerna provas enligt de WHDC-förfaranden som anges i bilaga 4. Tre avgasprovningar av varje lämplig typ ska utföras.

4.3.2.3

Kraven rörande utsläpp från motorer utrustade med den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ska anses vara uppfyllda om resultaten för varje reglerad förorening (CO, kolväten, NMHC, metan, NOx, NH3, partikelmassa och partikelantal enligt vad som är lämpligt för typgodkännandet av motorn) uppfyller följande villkor:

| 1) | M ≤ 0,85S + 0,4G |
| --- | --- |

1)

M ≤ 0,85S + 0,4G

| 2) | M ≤ G |
| --- | --- |

2)

M ≤ G

där

| M | : | är medelvärdet för utsläppen av en förorening från de tre provningarna med den ersättande utsläppsbegränsande anordningen, |
| --- | --- | --- |
| S | : | är medelvärdet för utsläppen av en förorening från de tre provningarna med den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen eller den ersättande utsläppsbegränsande originalanordningen, |
| G | : | är gränsvärdet för utsläppen av en förorening enligt typgodkännandet för fordonet. |

M

:

är medelvärdet för utsläppen av en förorening från de tre provningarna med den ersättande utsläppsbegränsande anordningen,

S

:

är medelvärdet för utsläppen av en förorening från de tre provningarna med den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen eller den ersättande utsläppsbegränsande originalanordningen,

G

:

är gränsvärdet för utsläppen av en förorening enligt typgodkännandet för fordonet.

4.3.2.4

Det system för efterbehandling av avgaser som provas enligt punkt 4.3.2.2 och som inbegriper den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ska undergå de hållbarhetsförfaranden som beskrivs i tillägg 4 till denna bilaga.

4.3.2.5

Det åldrade systemet för efterbehandling av avgaser som inbegriper den åldrade ersättande utsläppsbegränsande anordningen ska sedan monteras i den provmotor som används enligt punkterna 4.3.2.1 och 4.3.2.2.

Det åldrade systemet för efterbehandling av avgaser ska förkonditioneras med 12 WHSC-cykler och sedan provas enligt de WHDC-förfaranden som beskrivs i bilaga 4. Tre avgasprovningar av varje lämplig typ ska utföras.

4.3.2.6

Åldringsfaktorn för varje förorening ska vara kvoten av de tillämpade gränsvärdena vid livslängdens slutpunkt och vid början av driftsackumuleringen. (T.ex. om utsläppen av förorening A vid livslängdens slutpunkt är 1,50 g/kWh och utsläppen vid början av driftsackumuleringen är 1,82 g/kWh, är åldringsfaktorn 1,82/1,50 = 1,21.)

4.3.2.7

Kraven rörande utsläpp från motorer utrustade med den åldrade ersättande utsläppsbegränsande anordningen (enligt punkt 4.3.2.5) ska anses vara uppfyllda om resultaten för varje reglerad förorening (CO, kolväten, NMHC, metan, NOx, NH3, partikelmassa och partikelantal enligt vad som är tillämpligt för typgodkännandet av motorn) uppfyller följande villkor:

M*AF ≤ G

där

| M | : | är medelvärdet för utsläppen av en förorening från de tre provningarna med den förkonditionerade ersättande utsläppsbegränsande anordningen före åldring (dvs. resultaten från punkt 4.3.2), |
| --- | --- | --- |
| AF | : | är åldringsfaktorn för en förorening, |
| G | : | är gränsvärdet för utsläppen av en förorening enligt typgodkännandet för fordonet eller fordonen. |

M

:

är medelvärdet för utsläppen av en förorening från de tre provningarna med den förkonditionerade ersättande utsläppsbegränsande anordningen före åldring (dvs. resultaten från punkt 4.3.2),

AF

:

är åldringsfaktorn för en förorening,

G

:

är gränsvärdet för utsläppen av en förorening enligt typgodkännandet för fordonet eller fordonen.

4.3.3

Tillverkaren kan fastställa en teknisk familj av ersättande utsläppsbegränsande anordningar som ska identifieras genom grundläggande egenskaper som ska vara gemensamma för anordningar inom familjen.

För att tillhöra samma tekniska familj av ersättande utsläppsbegränsande anordningar ska de ersättande utsläppsbegränsande anordningarna uppfylla följande krav:

| a) | Samma mekanism för utsläppsbegränsning (oxidationskatalysator, trevägskatalysator, partikelfilter, selektiv katalytisk reduktion för NOx etc.). |
| --- | --- |

a)

Samma mekanism för utsläppsbegränsning (oxidationskatalysator, trevägskatalysator, partikelfilter, selektiv katalytisk reduktion för NOx etc.).

| b) | Samma substratmaterial (samma typ av keram eller samma typ av metall). |
| --- | --- |

b)

Samma substratmaterial (samma typ av keram eller samma typ av metall).

| c) | Samma substrattyp och celltäthet. |
| --- | --- |

c)

Samma substrattyp och celltäthet.

| d) | Samma katalytiskt aktiva material och, om det är mer än ett, samma andel av katalytiskt aktiva material. |
| --- | --- |

d)

Samma katalytiskt aktiva material och, om det är mer än ett, samma andel av katalytiskt aktiva material.

| e) | Samma totala laddning av katalytiskt aktiva material. |
| --- | --- |

e)

Samma totala laddning av katalytiskt aktiva material.

| f) | Samma typ av tvättskikt anbringat genom samma process. |
| --- | --- |

f)

Samma typ av tvättskikt anbringat genom samma process.

4.3.4

Om tillverkaren har fastställt en teknisk familj av ersättande utsläppsbegränsande anordningar kan de förfaranden som beskrivs i punkt 4.3.2 användas för att fastställa åldringsfaktorerna för varje förorening för huvudanordningen i den familjen. Den motor som dessa provningar utförs på ska ha en minsta motorvolym på 0,75 dm3 per cylinder.

4.3.4.1

En ersättande utsläppsbegränsande anordning A inom en familj som är avsedd att monteras i en motor med volymen CA kan anses ha samma åldringsfaktorer som den ersättande utsläppsbegränsande huvudanordningen P, fastställda på en motor med volymen CP, om följande villkor är uppfyllda:

VA/CA ≥ VP/CP

där

| VA | : | är substratvolymen (i dm3) hos den ersättande utsläppsbegränsande anordningen A, |
| --- | --- | --- |
| VP | : | är substratvolymen (i dm3) hos den ersättande utsläppsbegränsande huvudanordningen P i samma familj, |

VA

:

är substratvolymen (i dm3) hos den ersättande utsläppsbegränsande anordningen A,

VP

:

är substratvolymen (i dm3) hos den ersättande utsläppsbegränsande huvudanordningen P i samma familj,

och

båda motorerna använder samma metod för regenerering av eventuella utsläppsbegränsande anordningar inbegripna i det ursprungliga systemet för efterbehandling av avgaser. Detta krav ska bara vara tillämpligt om anordningar som kräver regenerering är inbegripna i det ursprungliga systemet för efterbehandling av avgaser.

Om dessa villkor är uppfyllda kan hållbarhetsprestandan för utsläpp hos andra medlemmar i familjen fastställas på grundval av de utsläppsresultat (S) för den familjemedlemmen som fastställts enligt kraven i punkterna 4.3.2.1, 4.3.2.2 och 4.3.2.3 och med hjälp av de åldringsfaktorer som fastställts för huvudanordningen i den familjen.

4.3.5

I det fall som beskrivs i punkt 4.6.2 i denna föreskrift ska det provningsförfarande som anges i punkterna 4.3.1–4.3.2.7 i denna bilaga genomföras med de bränslen som angetts av tillverkaren av originalmotorsystemet. Efter överenskommelse med typgodkännandemyndigheten får dock det hållbarhetsförfarande som fastställs i tillägg 4 och som avses i punkt 4.3.2.4 genomföras med endast det bränsle som utgör det sämsta alternativet i fråga om åldring.

4.4

Mottrycket får inte leda till att det fullständiga avgassystemet överskrider det värde som anges enligt punkt 6.1.2 i denna föreskrift.

4.5

Krav avseende OBD-kompatibilitet (endast tillämpligt på ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras i fordon utrustade med ett OBD-system)

4.5.1

Kompatibilitet med OBD-systemet behöver bara demonstreras om den föroreningsbegränsande originalanordningen övervakades i den ursprungliga konfigurationen.

4.5.2

Den ersättande utsläppsbegränsande anordningens kompatibilitet med OBD-systemet ska visas med hjälp av de förfaranden som beskrivs i bilaga 9B för ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras i motor- eller fordonstyper som typgodkänts enligt denna föreskrift.

4.5.3

De bestämmelser i denna föreskrift som är tillämpliga på andra komponenter än utsläppsbegränsande anordningar ska inte vara tillämpliga.

4.5.4

Tillverkaren av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen kan använda samma förkonditionering och provningsförfarande som användes vid det ursprungliga typgodkännandet. I så fall ska den typgodkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet för en motor i ett fordon, på begäran och på icke-diskriminerande villkor, tillhandahålla ett tillägg om provningsförhållandena till bilaga 1 som innehåller information om antal och typ av förkonditioneringscykler samt typ av provningscykel som användes av den ursprungliga utrustningstillverkaren för OBD-provning av den utsläppsbegränsande anordningen.

4.5.5

För att kontrollera att alla andra komponenter som övervakas av OBD-systemet installerats och fungerar korrekt ska OBD-systemet inte ange några felfunktioner och inte ha några lagrade felkoder före installationen av någon ersättande utsläppsbegränsande anordning. För detta ändamål kan en utvärdering av OBD-systemets status vid slutet av de provningar som beskrivs i punkterna 4.3.2–4.3.2.7 användas.

4.5.6

Felfunktionsindikatorn får inte aktiveras under den fordonsdrift som krävs enligt punkterna 4.3.2–4.3.2.7.

4.6

Krav på kompatibilitet med begränsningen av NOx-utsläpp (endast tillämpliga på ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras på fordon som är utrustade med givare som direkt mäter NOx-halten i avgaserna)

4.6.1

Visning av kompatibilitet med begränsningen av NOx-utsläpp krävs bara om den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen övervakades i den ursprungliga konfigurationen.

4.6.2

Den ersättande utsläppsbegränsande anordningens kompatibilitet med begränsningen av NOx-utsläpp ska visas med hjälp av de förfaranden som beskrivs i bilaga 11 till denna föreskrift för ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras i motor- eller fordonstyper som typgodkänts enligt denna föreskrift.

4.6.3

Reserverad

4.6.4

Tillverkaren av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen kan använda samma förkonditionering och provningsförfarande som användes vid det ursprungliga typgodkännandet. I så fall ska den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet av en motor i ett fordon, på begäran och på ett icke-diskriminerande sätt, tillhandahålla ett informationsdokument i form av ett tillägg till det informationsdokument som anges i bilaga I, som innehåller uppgifter om antal och typ av prekonditioneringscykler och om den typ av provningscykel som användes av tillverkaren av originalutrustningen för provning av begränsning av NOx-utsläpp hos den utsläppsbegränsande anordningen.

4.6.5

Punkt 4.5.5 ska gälla för begränsning av NOx-utsläpp som övervakas med OBD-systemet.

5.

Produktionsöverensstämmelse

5.1

Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse ska vidtas i enlighet med punkt 8 i denna föreskrift.

5.2

Särskilda bestämmelser

5.2.1

De kontroller som avses i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ska omfatta överensstämmelse under ”typ av utsläppsbegränsande anordning” i punkt 1.2.1.

5.2.2

För tillämpningen av punkt 8 i denna föreskrift kan de provningar som beskrivs i punkt 4.3 i denna bilaga (krav rörande utsläpp) utföras. I så fall kan godkännandets innehavare, som ett alternativ, begära att som en grundval för jämförelse få använda inte den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen utan den ersättande utsläppsbegränsande anordning som användes under typgodkännandeprovningarna (eller ett annat prov som har visat sig överensstämma med den godkända typen). De utsläppsvärden som uppmäts med provet under kontrollen får sedan i genomsnitt inte överstiga de medelvärden som uppmättes med det prov som användes som referens med mer än 15 %.

---

Bilaga 13 - Tillägg 1

Mall för informationsdokument

Informationsdokument nr ...

gällande typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar

Följande uppgifter ska lämnas i tre exemplar och omfatta en innehållsförteckning. Eventuella ritningar ska vara i lämplig skala, vara tillräckligt detaljerade och tillhandahållas i A4-format eller vikta till A4-format. Eventuella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.

Om system, komponenter eller separata tekniska enheter har elektronisk styrning ska uppgifter om deras prestanda lämnas.

0.

Allmänt

0.1

Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): ...

0.2

Typ: ...

0.2.1

Eventuella handelsbeteckningar: ...

0.3

Identifiering av typ: ...

0.5

Tillverkarens namn och adress: ...

0.7

Godkännandemärkets placering och fastsättningsmetod i fråga om komponenter och separata tekniska enheter: ...

0.8

Namn på och adresser till monteringsanläggningar: ...

0.9

Namn på och adress till tillverkarens eventuella företrädare: ...

1.

Beskrivning av anordningen

1.1

Typ av ersättande utsläppsbegränsande anordning: (oxidationskatalysator, trevägskatalysator, SCR-katalysator, partikelfilter etc.): ...

1.2

Ritningar av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen som särskilt identifierar alla egenskaper som anges i ”typ av utsläppsbegränsande anordning” i punkt 1.2.1 i denna bilaga: ...

1.3

Beskrivning av den eller de motor- och fordonstyper som den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd för: ...

1.3.1

Nummer och/eller symboler som betecknar motor- och fordonstyp: ...

1.3.2

Nummer och/eller symboler som kännetecknar den eller de ursprungliga utsläppsbegränsande anordningar som den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ska ersätta: ...

1.3.3

Är den ersättande utsläppsbegränsande anordningen avsedd att vara kompatibel med OBD-kraven? (Ja/Nej) (1)

1.3.4

Är den ersättande utsläppsbegränsande anordningen kompatibel med befintliga fordons-/motorstyrsystem? (Ja/Nej) (1)

1.4

Beskrivning och ritningar som visar den ersättande utsläppsbegränsande anordningens placering i förhållande till motorns avgasgrenrör. ...

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

1

---

Bilaga 13 - Tillägg 2

Godkännandeintyg för en ersättande utsläppsbegränsande anordning enligt föreskrift nr 49, ändringsserie 07

(maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Utfärdat av: | Myndighetens namn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 256

Utfärdat av:

Myndighetens namn:

...

...

...

| om (2) | beviljat godkännande
  utökat godkännande
  ej beviljat godkännande
  återkallat godkännande
  slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

om (2)

beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en ersättande utsläppsbegränsande anordning som en typ av komponent/separat teknisk enhet(1) enligt föreskrift nr 49, ändringsserie 07

| Godkännande nr: ... | Utökning nr: ... |
| --- | --- |
| Skäl till utökningen: ... |

Godkännande nr: ...

Utökning nr: ...

Skäl till utökningen: ...

AVSNITT I

| 0.1 | Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): ... |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

0.2

| 0.3 | Identifiering av typ på komponenten/den separata tekniska enheten (3) (identifierande artikelnummer): ... |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Märkningens placering: ... |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Tillverkarens namn och adress: ... |
| --- | --- |

0.4

| 0.5 | Godkännandemärkets placering och fastsättningsmetod i fråga om komponenter och separata tekniska enheter: ... |
| --- | --- |

0.5

| 0.6 | Namn på och adresser till monteringsanläggningar: ... |
| --- | --- |

0.6

| 0.7 | Namn på och adress till tillverkarens företrädare: ... |
| --- | --- |

0.7

Avsnitt II

| 1. | Kompletterande information |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Den ersättande utsläppsbegränsande anordningens fabrikat och typ: (oxidationskatalysator, trevägskatalysator, SCR-katalysator, partikelfilter etc.): ... |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Motor- och fordonstyper för vilka typen av utsläppsbegränsande anordning är avsedd: ... |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Typ av motor eller motorer i vilken/vilka den ersättande utsläppsbegränsande anordningen har provats: ... |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Har den ersättande utsläppsbegränsande anordningen visats vara kompatibel med OBD-kraven? (Ja/Nej) (4) |
| --- | --- |

1.3.1

| 2. | Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provningsrapportens datum: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provningsrapportens nummer: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Anmärkningar: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ort: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datum: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

8.

Bilagor: Informationsmaterial.

Provningsrapport.

---

(1)  Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskriften).

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt. (Ibland behöver inget strykas om mer än ett alternativ är tillämpligt.)

---

Bilaga 13 - Tillägg 3

Godkännandemärkets utformning

I detta tillägg anges uppgifter om utformningen av det godkännandemärke som utfärdats och anbringats på en ersättande utsläppsbegränsande anordning i överensstämmelse med punkt 3 i denna bilaga.

I följande schematiska bild visas märkets allmänna layout, proportioner och innehåll. De olika siffrornas och bokstävernas betydelser förklaras, och källor för bestämning av motsvarande alternativ för varje godkännandefall anges också.

Image 257

| 1 | Landsnummer i enlighet med fotnoten i punkt 4.12.3.1 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

1

---

Bilaga 13 - Tillägg 4

Hållbarhetsförfarande för utvärdering av en ersättande utsläppsbegränsande anordnings prestanda

1.

I detta tillägg fastställs det hållbarhetsförfarande som avses i punkt 4.3.2.4 i bilaga 13, för utvärdering av en ersättande utsläppsbegränsande anordnings prestanda.

2.

Beskrivning av hållbarhetsförfarandet

2.1

Hållbarhetsförfarandet ska utgöras av en datainsamlingsfas och en driftsackumuleringsplan.

2.2

Datainsamlingsfas

2.2.1

Den utvalda motorn, utrustad med ett fullständigt system för efterbehandling av avgaser där den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ingår, ska kylas ned till omgivningstemperatur och genomgå en WHTC-provningscykel för kallstart i enlighet med punkterna 7.6.1 och 7.6.2 i bilaga 4 till denna föreskrift.

2.2.2

Omedelbart efter WHTC-provningscykeln för kallstart ska motorn köras under nio på varandra följande WHTC-provningscykler för varmstart i enlighet med punkt 7.6.4 i bilaga 4 till denna föreskrift.

2.2.3

Den provningssekvens som fastställs i punkterna 2.2.1 och 2.2.2 ska genomföras i enlighet med de instruktioner som anges i punkt 7.6.5 i bilaga 4 till denna föreskrift.

2.2.4

Alternativt kan relevanta data samlas in genom körning av ett fullastat fordon utrustat med det utvalda systemet för efterbehandling av avgaser där den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ingår. Provningen kan utföras antingen på väg, enligt körningskraven i punkterna 4.5–4.5.5 i bilaga 8 till denna föreskrift med fullständig registrering av körningsdata, eller på en lämplig chassidynamometer. Om en provning på väg väljs, ska fordonet köras en provningscykel för kallstart enligt tillägg 6 till denna bilaga, följd av nio provningscykler för varmstart, identiska med den för kallstart, på ett sådant sätt att det arbete som motorn utför är samma som uppnås enligt punkterna 2.2.1 och 2.2.2. Om en chassidynamometer väljs ska provningscykelns simulerade väglutning enligt tillägg 6 anpassas för att motsvara det arbete som motorn utför under hela WHTC-provningscykeln.

2.2.5

Typgodkännandemyndigheten ska inte godta temperaturdata som erhållits enligt punkt 2.2.4 om den bedömer att dessa data är orealistiska och ska då antingen begära att provningen upprepas eller att en provning enligt punkterna 2.2.1, 2.2.2 och 2.2.3 utförs.

2.2.6

Temperaturen i den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ska registreras under hela provningssekvensen, på den plats där temperaturen är som högst.

2.2.7

I de fall då platsen där temperaturen är som högst varierar över tiden, eller om denna plats är svår att definiera, bör multipla bäddtemperaturer registreras på lämpliga platser.

2.2.8

Antalet och platserna för temperaturmätningarna ska väljas ut av tillverkaren i samråd med typgodkännandemyndigheten utifrån god teknisk sed.

2.2.9

Med typgodkännandemyndighetens samtycke får en enda temperatur i katalysatorbädden eller temperaturen vid katalysatorns inlopp användas om mätning av multipla bäddtemperaturer visar sig vara ogenomförbart eller alltför svårt.

Figur 1

Figur 1

Exempel på placering av temperaturgivare i en generisk anordning för efterbehandling

Exempel på placering av temperaturgivare i en generisk anordning för efterbehandling

Image 258

Figur 2

Figur 2

Exempel på placering av temperaturgivare för dieselpartikelfilter

Exempel på placering av temperaturgivare för dieselpartikelfilter

Image 259

2.2.10

Temperaturerna ska mätas och registreras med en frekvens på minst en gång per sekund (1 Hz) under provningssekvensen.

2.2.11

De uppmätta temperaturerna ska redovisas i ett histogram med temperaturklasser på högst 10 oC. I det fall som avses i punkt 2.2.7 ska den högsta temperaturen varje sekund vara den som registrerats i histogrammet. Varje stapel i histogrammet ska representera den sammanlagda frekvensen i sekunder av de uppmätta temperaturerna som faller inom de separata klasserna.

2.2.12

Tabell 1

Användbar livslängd för den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för varje fordonskategori, och motsvarande WHTC-provningscykler och driftstider

| Fordonskategori | Körsträcka (km) | Motsvarande antal WHTC-provningscykler | Motsvarande antal timmar |
| --- | --- | --- | --- |
| Motorsystem monterade i fordon av kategorierna M1, N1 och N2 | 114 286 | 5 714 | 2 857 |
| Motorsystem monterade i fordon av kategorierna N2, N3 med en högsta tekniskt tillåten vikt som inte överstiger 16 ton och M3 klasserna I, II och A, samt klass B med en högsta tekniskt tillåten vikt som överstiger 7,5 ton | 214 286 | 10 714 | 5 357 |
| Motorsystem monterade i fordon av kategori N3 med en högsta tekniskt tillåten vikt som överstiger 16 ton samt M3 klass III och klass B med en högsta tekniskt tillåten vikt som överstiger 7,5 ton | 500 000 | 25 000 | 12 500 |

Fordonskategori

Körsträcka (km)

Motsvarande antal WHTC-provningscykler

Motsvarande antal timmar

Motorsystem monterade i fordon av kategorierna M1, N1 och N2

114 286

5 714

2 857

Motorsystem monterade i fordon av kategorierna N2, N3 med en högsta tekniskt tillåten vikt som inte överstiger 16 ton och M3 klasserna I, II och A, samt klass B med en högsta tekniskt tillåten vikt som överstiger 7,5 ton

214 286

10 714

5 357

Motorsystem monterade i fordon av kategori N3 med en högsta tekniskt tillåten vikt som överstiger 16 ton samt M3 klass III och klass B med en högsta tekniskt tillåten vikt som överstiger 7,5 ton

500 000

25 000

12 500

2.2.13

Det är tillåtet att genomföra datainsamlingsfasen för olika anordningar vid samma tidpunkt.

2.2.14

När det gäller system med aktiv regenerering ska antalet regenereringar som inträffar under den provningssekvens som definieras i punkterna 2.2.1 och 2.2.2 registreras tillsammans med regenereringarnas längd och temperatur. Om ingen aktiv regenerering har inträffat ska den varmstartssekvens som fastställs i punkt 2.2.2 förlängas så att den omfattar minst två aktiva regenereringar.

2.2.15

| a) | Ett standardvärde på 30 g/h. |
| --- | --- |

a)

Ett standardvärde på 30 g/h.

| b) | Ett värde som tillverkaren begär baserat på tillförlitliga uppgifter och som godkänns av typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

b)

Ett värde som tillverkaren begär baserat på tillförlitliga uppgifter och som godkänns av typgodkännandemyndigheten.

2.3

Beräkning av åldringstid som motsvarar en referenstemperatur

2.3.1

De temperaturer som registrerats enligt punkterna 2.2–2.2.15 ska reduceras till en referenstemperatur Tr, på begäran av tillverkaren efter överenskommelse med typgodkännandemyndigheten, inom intervallet för de temperaturer som registrerats under datainsamlingsfasen.

2.3.2

I det fall som anges i punkt 2.2.13 får värdet på Tr variera för var och en av anordningarna.

2.3.3

Ekvation 1:

Formula

där

| R | = | den ersättande utsläppsbegränsande anordningens termiska reaktivitet. |
| --- | --- | --- |

R

=

den ersättande utsläppsbegränsande anordningens termiska reaktivitet.

Följande värden ska användas:

| | Dieseloxidationskatalysator (DOC): 18 050 |
| --- | --- |

Dieseloxidationskatalysator (DOC): 18 050

| | Katalyserat dieselpartikelfilter: 18 050 |
| --- | --- |

Katalyserat dieselpartikelfilter: 18 050

| | SCR eller ammoniakoxideringskatalysator (AMOX) baserad på järnzeolit (Fe-Z): 5 175 |
| --- | --- |

SCR eller ammoniakoxideringskatalysator (AMOX) baserad på järnzeolit (Fe-Z): 5 175

| | SCR kopparzeolit (Cu-Z): 11 550 |
| --- | --- |

SCR kopparzeolit (Cu-Z): 11 550

| | SCR vanadin (V): 5 175 |
| --- | --- |

SCR vanadin (V): 5 175

| | Mager NOx-fälla (LNT): 18 050


  Tr | = | referenstemperaturen, i K. |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | mittemperaturen, i K, för temperaturklassen i, som den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är exponerad för under datainsamlingsfasen, registrerad i temperaturhistogrammet. |
| | = | tiden i timmar, motsvarande temperaturen

  , anpassad efter den fulla användbara livslängden, dvs. om histogrammet representerar 5 timmar och den användbara livslängden är 4 000 timmar enligt tabell 1 ska alla tidsuppgifter i histogrammet multipliceras med (4 000 / 5) = 800. |
| | = | den motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen

  under tiden

  . |
| i | = | klassnummer, där 1 är numret på klassen med den lägsta temperaturen och n värdet för klassen med den högsta temperaturen. |

Mager NOx-fälla (LNT): 18 050

Tr

=

referenstemperaturen, i K.

Formula

=

mittemperaturen, i K, för temperaturklassen i, som den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är exponerad för under datainsamlingsfasen, registrerad i temperaturhistogrammet.

Formula

=

tiden i timmar, motsvarande temperaturen
  Formula
  , anpassad efter den fulla användbara livslängden, dvs. om histogrammet representerar 5 timmar och den användbara livslängden är 4 000 timmar enligt tabell 1 ska alla tidsuppgifter i histogrammet multipliceras med (4 000 / 5) = 800.

Formula

=

den motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen
  Formula
  under tiden
  Formula
  .

i

=

klassnummer, där 1 är numret på klassen med den lägsta temperaturen och n värdet för klassen med den högsta temperaturen.

Ekvation 2:

Formula

| AT | = | total motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen under dess användbara livslängd för temperaturen

  under tiden

  för var och en av de i-klasser som anges i histogrammet. |
| --- | --- | --- |
| | = | den motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen

  under tiden

  . |
| i | = | klassnummer, där 1 är numret på klassen med den lägsta temperaturen och n värdet för klassen med den högsta temperaturen. |
| n | = | totala antalet temperaturklasser. |

AT

=

total motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen under dess användbara livslängd för temperaturen
  Formula
  under tiden
  Formula
  för var och en av de i-klasser som anges i histogrammet.

Formula

=

den motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen
  Formula
  under tiden
  Formula
  .

i

=

klassnummer, där 1 är numret på klassen med den lägsta temperaturen och n värdet för klassen med den högsta temperaturen.

n

=

totala antalet temperaturklasser.

2.3.5

I det fall som avses i punkt 2.2.13 ska AT beräknas för varje anordning.

2.4

Driftsackumuleringsplan

2.4.1

Allmänna krav

2.4.1.1

Driftsackumuleringsplanen ska göra det möjligt att påskynda åldringen av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen med hjälp av de uppgifter som samlats in under datainsamlingsfasen enligt punkt 2.2.

2.4.1.2

Driftsackumuleringsplanen ska bestå av en termisk ackumuleringsplan och en ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning i enlighet med punkt 2.4.4.6. Efter överenskommelse med typgodkännandemyndigheten behöver tillverkaren inte genomföra en ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning om de ersättande utsläppsbegränsande anordningarna är placerade nedströms ett filter för efterbehandling av avgaser (t.ex. ett dieselpartikelfilter). Både den termiska ackumuleringsplanen och ackumuleringsplanen för smörjmedelsförbrukning ska bestå av en upprepning av en rad termiska sekvenser respektive sekvenser för smörjmedelsförbrukning.

2.4.1.3

I fråga om ersättande utsläppsbegränsande anordningar med aktiv regenerering, ska den termiska sekvensen kompletteras med ett läge för aktiv regenerering.

2.4.1.4

För driftsackumuleringsplaner bestående av både termiska ackumuleringsplaner och ackumuleringsplaner för smörjmedelsförbrukning ska deras respektive sekvenser alterneras så att varje termisk sekvens som genomförs ska följas av en sekvens för smörjmedelsförbrukning.

2.4.1.5

Det är tillåtet att utföra driftsackumuleringsplanen samtidigt för olika anordningar. I detta fall ska en enda driftsackumuleringsplan fastställas för alla anordningarna.

2.4.2

Termisk ackumuleringsplan

2.4.2.1

Den termiska ackumuleringsplanen ska simulera effekten av termisk åldring på prestandan hos en ersättande utsläppsbegränsande anordning fram till slutet av dess livslängd.

2.4.2.2

Den motor som används för att genomföra driftsackumuleringsplanen ska, försedd med system för efterbehandling av avgaser där den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ingår, köras under minst tre på varandra följande termiska sekvenser enligt tillägg 5.

2.4.2.3

Temperaturerna ska registreras under minst två termiska sekvenser. Den första sekvensen, som genomförs som uppvärmning, ska inte beaktas för temperaturregistrering.

2.4.2.4

Temperaturen ska registreras på lämpliga platser som ska väljas i enlighet med punkterna 2.2.6–2.2.9, med en frekvens på minst en gång per sekund (1 Hz).

2.4.2.5

Ekvation 3:

Image 260

Ekvation 4:

Formula

där

| | = | den effektiva åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Ti under sekunden i. |
| --- | --- | --- |
| Ti | = | temperaturen, i K, uppmätt i sekunden i under var och en av de termiska sekvenserna. |
| R | = | den ersättande utsläppsbegränsande anordningens termiska reaktivitet. Tillverkaren ska komma överens med typgodkännandemyndigheten om det R-värde som ska användas. Det ska också vara möjligt att som alternativ använda följande standardvärden: | Dieseloxidationskatalysator (DOC): 18 050 |

Formula

=

den effektiva åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Ti under sekunden i.

Ti

=

temperaturen, i K, uppmätt i sekunden i under var och en av de termiska sekvenserna.

R

=

den ersättande utsläppsbegränsande anordningens termiska reaktivitet. Tillverkaren ska komma överens med typgodkännandemyndigheten om det R-värde som ska användas. Det ska också vara möjligt att som alternativ använda följande standardvärden:

Dieseloxidationskatalysator (DOC): 18 050

| | Katalyserat dieselpartikelfilter: 18 050 |
| --- | --- |

Katalyserat dieselpartikelfilter: 18 050

| | SCR eller ammoniakoxideringskatalysator (AMOX) baserad på järnzeolit (Fe-Z): 5 175 |
| --- | --- |

SCR eller ammoniakoxideringskatalysator (AMOX) baserad på järnzeolit (Fe-Z): 5 175

| | SCR kopparzeolit (Cu-Z): 11 550 |
| --- | --- |

SCR kopparzeolit (Cu-Z): 11 550

| | SCR vanadin (V): 5 175 |
| --- | --- |

SCR vanadin (V): 5 175

| | Mager NOx-fälla (LNT): 18 050 |
| --- | --- |

Mager NOx-fälla (LNT): 18 050

Tr

=

referenstemperatur i K, som ska vara samma värde som i ekvation 1.

AE

=

den effektiva åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för hela den termiska sekvensens varaktighet.

AT

=

total motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen under dess användbara livslängd för temperaturen
  Formula
  under tiden
  Formula
  för var och en av de i-klasser som anges i histogrammet.

i

=

temperaturmätningens nummer.

p

=

totala antalet temperaturmätningar.

nc

=

nummer på den termiska sekvensen, av de som utförs i syfte att registrera temperaturer i enlighet med punkt 2.4.2.3.

C

=

det totala antalet termiska sekvenser som utförs i syfte att registrera temperaturer.

2.4.2.6

Ekvation 5:

NTS = AT/AE

där

| NTS | = | det totala antalet termiska sekvenser som ska utföras under driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- | --- |
| AT | = | total motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen under dess användbara livslängd för temperaturen

  under tiden

  för var och en av de i-klasser som anges i histogrammet. |
| AE | = | den effektiva åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för hela den termiska sekvensens varaktighet. |

NTS

=

det totala antalet termiska sekvenser som ska utföras under driftsackumuleringsplanen.

AT

=

total motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen under dess användbara livslängd för temperaturen
  Formula
  under tiden
  Formula
  för var och en av de i-klasser som anges i histogrammet.

AE

=

den effektiva åldringstid i timmar som behövs för att, genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr, uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för hela den termiska sekvensens varaktighet.

2.4.2.7

| a) | Isolera avgasröret. |
| --- | --- |

a)

Isolera avgasröret.

| b) | Flytta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen närmare avgasgrenröret. |
| --- | --- |

b)

Flytta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen närmare avgasgrenröret.

| c) | Artificiellt höja avgasernas temperatur. |
| --- | --- |

c)

Artificiellt höja avgasernas temperatur.

| d) | Optimera motorns inställningar utan att väsentligt ändra motorns utsläpp. |
| --- | --- |

d)

Optimera motorns inställningar utan att väsentligt ändra motorns utsläpp.

2.4.2.8

Vid tillämpning av de åtgärder som avses i punkterna 2.4.4.6 och 2.4.4.7 får inte den totala åldringstiden, beräknad från NTS, vara mindre än 10 % av den användbara livslängden som anges i tabell 1. Fordonskategori N1 får t.ex. inte ha en NTS på mindre än 286 termiska sekvenser, under antagande att varje sekvens är 1 h.

2.4.2.9

| a) | Flytta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen längre bort från avgasgrenröret. |
| --- | --- |

a)

Flytta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen längre bort från avgasgrenröret.

| b) | Artificiellt sänka avgasernas temperatur. |
| --- | --- |

b)

Artificiellt sänka avgasernas temperatur.

| c) | Optimera motorns inställningar. |
| --- | --- |

c)

Optimera motorns inställningar.

2.4.2.10

I det fall som avses i punkt 2.4.1.5 ska följande gälla:

2.4.2.10.1

NTS ska vara samma för varje anordning, så att en enda driftsackumuleringsplan kan fastställas.

2.4.2.10.2

För att uppnå samma NTS-värde för varje anordning ska ett första NTS-värde beräknas för varje anordning, med egna värden för AT och AE.

2.4.2.10.3

Om de beräknade NTS-värdena är olika, får en eller flera av de åtgärder som fastställs i punkterna 2.4.2.7–2.4.2.10 tillämpas, på den eller de anordningar för vilka NTS-värdena behöver modifieras, under de termiska sekvenser som avses i punkt 2.4.2.3, i syfte att påverka det uppmätta Ti och därför efter vad som är lämpligt påskynda eller fördröja den konstgjorda åldringen av den eller de berörda anordningarna.

2.4.2.10.4

De nya NTS-värden som motsvarar de nya temperaturer Ti som erhålls enligt punkt 2.4.2.10.3 ska beräknas.

2.4.2.10.5

De steg som anges i punkterna 2.4.2.10.3 och 2.4.2.10.4 ska upprepas tills de NTS-värden som erhållits för varje anordning i systemet överensstämmer.

2.4.2.10.6

De Tr-värden som används för att erhålla de olika NTS-värdena enligt punkterna 2.4.2.10.4 och 2.4.2.10.5 ska vara samma som de som används i punkterna 2.3.2 och 2.3.5 för att beräkna AT för varje anordning.

2.4.2.11

För en uppsättning ersättande utsläppsbegränsande anordningar som utgör ett system som ska godkännas som separat teknisk enhet får ett av följande två alternativ övervägas för termisk åldring av anordningarna:

2.4.2.11.1

Anordningarna i uppsättningen får åldras antingen separat eller tillsammans, i enlighet med punkt 2.4.2.10.

2.4.2.11.2

Om uppsättningen är uppbyggd på ett sådant sätt att det inte är möjligt att frikoppla anordningar (t.ex. dieseloxidationskatalysator och SCR i en behållare) ska den termiska åldringen av enheten utföras med det högsta NTS-värdet.

2.4.3

Modifierad termisk ackumuleringsplan för anordningar som arbetar med aktiv regenerering

2.4.3.1

Det modifierade termiska ackumuleringsplanen för anordningar som arbetar med aktiv regenerering ska simulera effekten av åldringen på grund av både termisk belastning och aktiv regenerering på en ersättande utsläppsbegränsande anordning i slutet av dess livslängd.

2.4.3.2

Den motor som används för driftsackumuleringsplanen, försedd med det system för efterbehandling av avgaser där den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ingår, ska köras under minst tre modifierade termiska sekvenser, där varje sekvens består av en termisk sekvens enligt tillägg 5, följd av en fullständig aktiv regenerering under vilken den högsta temperatur som uppnås i efterbehandlingssystemet inte bör vara lägre än den högsta temperatur som registrerats i datainsamlingsfasen.

2.4.3.3

Temperaturerna ska registreras under minst två modifierade termiska sekvenser. Den första sekvensen, som genomförs som uppvärmning, ska inte beaktas för temperaturregistrering.

2.4.3.4

För att minimera den tid som förflyter mellan den termiska sekvensen enligt tillägg 5 och den efterföljande aktiva regenereringen får tillverkaren artificiellt utlösa den aktiva regenereringen genom att, efter varje termisk sekvens enligt tillägg 5, köra motorn under stabila förhållanden som möjliggör en hög sotutveckling av motorn. I så fall ska de stabila förhållandena även betraktas som en del av den modifierade termiska sekvensen enligt punkt 2.4.3.2.

2.4.3.5

Den effektiva åldringstid som motsvarar varje modifierad termisk sekvens ska beräknas med hjälp av ekvationerna 3 och 4.

2.4.3.6

Det totala antalet modifierade termiska sekvenser som ska utföras under driftsackumuleringsplanen ska beräknas med hjälp av ekvation 5.

2.4.3.7

Det är tillåtet att minska NTS och därmed driftsackumuleringsplanens varaktighet, genom att öka temperaturerna under varje steg av den modifierade termiska sekvensen genom tillämpning av en eller flera av de åtgärder som anges i punkt 2.4.2.7.

2.4.3.8

Utöver de åtgärder som avses i punkt 2.4.3.7 kan också NTS minskas genom att öka den högsta temperaturen under den aktiva regenereringen inom den modifierade termiska sekvensen, utan att under några förhållanden överskrida en bäddtemperatur på 800 oC.

2.4.3.9

Ekvation 5:

Formula

där

| NAR | = | antal aktiva regenereringssekvenser under den ersättande utsläppsbegränsande anordningens användbara livslängd. |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | antal timmar som motsvarar den fordonskategori för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd, erhållna ur tabell 1. |
| tAR | = | den aktiva regenereringens varaktighet, i timmar. |
| t

  BAR | = | tid i timmar mellan två på varandra följande aktiva regenereringar. |

NAR

=

antal aktiva regenereringssekvenser under den ersättande utsläppsbegränsande anordningens användbara livslängd.

tWHTC

=

antal timmar som motsvarar den fordonskategori för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd, erhållna ur tabell 1.

tAR

=

den aktiva regenereringens varaktighet, i timmar.

t

  BAR

=

tid i timmar mellan två på varandra följande aktiva regenereringar.

2.4.3.10

Om, till följd av tillämpningen av det minsta antalet modifierade termiska sekvenser enligt punkt 2.4.3.9,
  Formula
  som beräknats med hjälp av ekvation 4 överstiger AT som beräknats med hjälp av ekvation 2, får tiden för varje steg av den termiska sekvens som anges i tillägg 5 och som ingår i den modifierade termiska sekvensen enligt punkt 2.4.3.2 minskas i samma proportion i syfte att göra
  Formula
  .

2.4.3.11

Det är tillåtet att öka NTS och därmed driftsackumuleringsplanens varaktighet, genom att sänka temperaturerna under varje steg av den termiska-aktiva regenereringssekvensen genom tillämpning av en eller flera av de åtgärder som anges i punkt 2.4.2.9.

2.4.3.12

I de fall som avses i punkt 2.4.1.5 ska punkterna 2.4.2.10 och 2.4.2.11 tillämpas.

2.4.4

Ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning

2.4.4.1

Ackumuleringsplanen för smörjmedelsförbrukning ska simulera effekten av åldring, på grund av kemisk förgiftning eller avlagringar till följd av smörjmedelsförbrukning, på prestanda hos en ersättande utsläppsbegränsande anordning i slutet av dess livslängd.

2.4.4.2

Det smörjmedel som förbrukas ska fastställas i g/h under minst 24 termiska sekvenser eller ett motsvarande antal modifierade termiska sekvenser, med en lämplig metod, till exempel det förfarande med dränering och vägning som beskrivs i tillägg 7. Färskt smörjmedel ska användas.

2.4.4.3

Motorn ska vara utrustad med ett oljetråg med konstant volym för att undvika behovet av påfyllningar, eftersom oljenivån påverkar oljeförbrukningen. Vilken lämplig metod som helst, exempelvis den som anges i ASTM-standarden D7156-09, får användas.

2.4.4.4

Ekvation 6:

Formula

där

| tTAS | = | driftsackumuleringsplanens teoretiska varaktighet, i timmar, som krävs för att uppnå samma smörjmedelsförbrukning som den som motsvarar den användbara livslängden hos den ersättande utsläppsbegränsande anordningen, förutsatt att driftsackumuleringsplanen uteslutande består av en serie på varandra följande termiska sekvenser eller på varandra följande modifierade termiska sekvenser. |
| --- | --- | --- |
| LCRWHTC | = | smörjmedelsförbrukningen i g/h fastställd enligt punkt 2.2.15. |
| tWHTC | = | antal timmar som motsvarar den fordonskategori för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd, erhållna ur tabell 1. |
| LCRTAS | = | smörjmedelsförbrukningen, i g/h, fastställd enligt punkt 2.4.4.2. |

tTAS

=

driftsackumuleringsplanens teoretiska varaktighet, i timmar, som krävs för att uppnå samma smörjmedelsförbrukning som den som motsvarar den användbara livslängden hos den ersättande utsläppsbegränsande anordningen, förutsatt att driftsackumuleringsplanen uteslutande består av en serie på varandra följande termiska sekvenser eller på varandra följande modifierade termiska sekvenser.

LCRWHTC

=

smörjmedelsförbrukningen i g/h fastställd enligt punkt 2.2.15.

tWHTC

=

antal timmar som motsvarar den fordonskategori för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd, erhållna ur tabell 1.

LCRTAS

=

smörjmedelsförbrukningen, i g/h, fastställd enligt punkt 2.4.4.2.

2.4.4.5

Ekvation 7:

Formula

där

| N | = | antal termiska sekvenser eller modifierade termiska sekvenser som motsvarar tTAS. |
| --- | --- | --- |
| tTAS | = | driftsackumuleringsplanens teoretiska varaktighet, i timmar, som krävs för att uppnå samma smörjmedelsförbrukning som den som motsvarar den användbara livslängden hos den ersättande utsläppsbegränsande anordningen, förutsatt att driftsackumuleringsplanen uteslutande består av en serie på varandra följande termiska sekvenser eller på varandra följande modifierade termiska sekvenser. |
| tTS | = | varaktigheten, i timmar, av en enda termisk sekvens eller modifierad termisk sekvens. |

N

=

antal termiska sekvenser eller modifierade termiska sekvenser som motsvarar tTAS.

tTAS

=

driftsackumuleringsplanens teoretiska varaktighet, i timmar, som krävs för att uppnå samma smörjmedelsförbrukning som den som motsvarar den användbara livslängden hos den ersättande utsläppsbegränsande anordningen, förutsatt att driftsackumuleringsplanen uteslutande består av en serie på varandra följande termiska sekvenser eller på varandra följande modifierade termiska sekvenser.

tTS

=

varaktigheten, i timmar, av en enda termisk sekvens eller modifierad termisk sekvens.

2.4.4.6

Värdet av N ska jämföras med värdet av NTS beräknat i enlighet med punkt 2.4.2.6 eller när det gäller anordningar med aktiv regenerering i enlighet med punkt 2.4.3.5. Om N ≤ NTS är det inte nödvändigt att utöka den termiska ackumuleringsplanen med en ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning. Om N > NTS ska den termiska ackumuleringsplanen utökas med en ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning.

2.4.4.7

En ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning måste inte läggas till om den smörjmedelsförbrukning som behövs, genom att öka smörjmedelsförbrukningen enligt beskrivningen i punkt 2.4.4.8.4, redan uppnås med genomförandet av motsvarande termiska ackumuleringsplan bestående av NTS termiska sekvenser eller modifierade termiska sekvenser.

2.4.4.8

Utarbetande av ackumuleringsplanen för smörjmedelsförbrukning

2.4.4.8.1

Ackumuleringsplanen för smörjmedelsförbrukning ska bestå av ett antal sekvenser för smörjmedelsförbrukning som upprepas ett flertal gånger, där varje sekvens för smörjmedelsförbrukning alterneras med varje termisk sekvens eller varje modifierad termisk sekvens.

2.4.4.8.2

Varje sekvens för smörjmedelsförbrukning ska bestå av ett stabilt läge med konstant belastning och hastighet; belastningen och hastigheten ska väljas på ett sådant sätt att smörjmedelsförbrukningen maximeras och den effektiva termiska åldringen minimeras. Läget ska fastställas av tillverkaren i samråd med typgodkännandemyndigheten utifrån god teknisk sed.

2.4.4.8.3

Varaktigheten för varje sekvens för smörjmedelsförbrukning ska bestämmas enligt följande:

2.4.4.8.3.1

Motorn ska köras under en lämplig tidsperiod med den belastning och den hastighet som fastställts av tillverkaren i enlighet med punkt 2.4.4.8.2 och det smörjmedel som förbrukas ska fastställas i g/h med en lämplig metod, till exempel det förfarande med dränering och vägning som beskrivs i tillägg 7. Smörjmedelsbyten ska genomföras i rekommenderade intervaller.

2.4.4.8.3.2

Ekvation 8:

Formula

där

| tLS | = | varaktigheten, i timmar, av en enda smörjmedelsförbrukningssekvens. LCRWHTC = smörjmedelsförbrukningen, i g/h, fastställd enligt punkt 2.2.15. |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | antal timmar som motsvarar den fordonskategori för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd, erhållna ur tabell 1. |
| LCRTAS | = | smörjmedelsförbrukningen, i g/h, fastställd enligt punkt 2.4.4.2. |
| LCRLAS | = | smörjmedelsförbrukningen, i g/h, fastställd enligt punkt 2.4.4.8.3.1. |
| tTS | = | varaktigheten, i timmar, av enda termisk sekvens enligt tillägg 4, eller av en modifierad termisk sekvens enligt punkt 2.4.3.2. |
| NTS | = | det totala antalet termiska sekvenser eller modifierade termiska sekvenser som ska utföras under driftsackumuleringsplanen. |

tLS

=

varaktigheten, i timmar, av en enda smörjmedelsförbrukningssekvens. LCRWHTC = smörjmedelsförbrukningen, i g/h, fastställd enligt punkt 2.2.15.

tWHTC

=

antal timmar som motsvarar den fordonskategori för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd, erhållna ur tabell 1.

LCRTAS

=

smörjmedelsförbrukningen, i g/h, fastställd enligt punkt 2.4.4.2.

LCRLAS

=

smörjmedelsförbrukningen, i g/h, fastställd enligt punkt 2.4.4.8.3.1.

tTS

=

varaktigheten, i timmar, av enda termisk sekvens enligt tillägg 4, eller av en modifierad termisk sekvens enligt punkt 2.4.3.2.

NTS

=

det totala antalet termiska sekvenser eller modifierade termiska sekvenser som ska utföras under driftsackumuleringsplanen.

2.4.4.8.4

Smörjmedelsförbrukningen ska alltid vara lägre än 0,5 % av motorns bränsleförbrukning för att undvika alltför stor ackumulering av aska på framsidan av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen.

2.4.4.8.5

Det är tillåtet att lägga till den termiska åldring som orsakas av genomförandet av sekvensen för smörjmedelsförbrukning till den AE som beräknas i ekvation 4.

2.4.5

Utarbetande av den fullständiga driftsackumuleringsplanen

2.4.5.1

Driftsackumuleringsplanen ska konstrueras genom att alternera termiska eller modifierade termiska sekvenser, enligt vad som är lämpligt, med sekvenser för smörjmedelsförbrukning. Detta mönster ska upprepas NTS gånger, där NTS-värdet ska vara det som beräknas i enlighet med punkt 2.4.2 eller 2.4.3, beroende på vad som är lämpligt. Ett exempel på en fullständig driftsackumuleringsplan finns i tillägg 8. Ett flödesschema som beskriver utarbetandet av en fullständig driftsackumuleringsplan finns i tillägg 9.

2.4.6

Utförande av driftsackumuleringsplanen

2.4.6.1

Motorn, utrustad med ett system för efterbehandling av avgaser där den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ingår, ska köras enligt den driftsackumuleringsplan som anges i punkt 2.4.5.1.

2.4.6.2

Den motor som används för driftsackumuleringsplanen får vara en annan än den motor som används i datainsamlingsfasen; den sistnämnda ska dock alltid vara den motor för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordning som ska typgodkännas har konstruerats, och den som provas avseende utsläpp enligt punkt 2.4.3.2.

2.4.6.3

Om den motor som används för driftsackumuleringsplanen har en slagvolym som är 20 % större eller mer än den motor som används i datainsamlingsfasen, ska avgassystemet på den förra vara försedd med en förbikoppling för att så nära som möjligt återspegla avgasflödet på den senare under de valda förhållandena av åldring.

2.4.6.4

I det fall som avses i punkt 2.4.6.2 ska den motor som används för driftsackumuleringsplanen vara typgodkänd enligt denna föreskrift. Om den eller de anordningar som provas är avsedda att monteras i ett motorsystem med avgasåterföring ska dessutom det motorsystem som används för driftsackumuleringsplanen också vara försett med avgasåterföring. Om den eller de anordningar som provas inte är avsedda att monteras i ett motorsystem med avgasåterföring ska det motorsystem som används för driftsackumuleringsplanen inte heller vara försett med avgasåterföring.

2.4.6.5

Det smörjmedel och det bränsle som används under driftsackumuleringsplanen ska i så hög utsträckning som möjligt likna de som använts under datainsamlingsfasen enligt punkt 2.2. Smörjmedlet ska överensstämma med rekommendationen från tillverkaren av den motor för vilken den utsläppsbegränsande anordningen är avsedd. De bränslen som används bör vara marknadsbränslen som uppfyller motsvarande krav i EU-direktiv 98/70/EG. På tillverkarens begäran kan också referensbränslen i enlighet med denna föreskrift användas.

2.4.6.6

Smörjmedlet får bytas för underhåll, med de intervaller som anges av tillverkaren av den motor som används under datainsamlingsfasen.

2.4.6.7

När det gäller en SCR, ska insprutningen av urea genomföras i enlighet med den strategi som fastställts av tillverkaren av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen.

---

Bilaga 13 - Tillägg 5

Sekvens för termisk åldring

| Läge | Varvtal (% av hög tomgång) | Belastning (% för en given hastighet) | Tid (s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2,92 | 0,58 | 626 |
| 2 | 45,72 | 1,58 | 418 |
| 3 | 38,87 | 3,37 | 300 |
| 4 | 20,23 | 11,36 | 102 |
| 5 | 11,37 | 14,90 | 62 |
| 6 | 32,78 | 18,52 | 370 |
| 7 | 53,12 | 20,19 | 410 |
| 8 | 59,53 | 34,73 | 780 |
| 9 | 78,24 | 54,38 | 132 |
| 10 | 39,07 | 62,85 | 212 |
| 11 | 47,82 | 62,94 | 188 |
| Regenereringsläge (i förekommande fall) | Ska fastställas (se punkt 2.4.3.4) | Ska fastställas (se punkt 2.4.3.4) | Ska fastställas (se punkt 2.4.3.4) |
| Smörjmedelsförbrukningsläge (i förekommande fall) | Ska fastställas i enlighet med punkt 2.4.4.8.2. | Ska fastställas i enlighet med punkt 2.4.4.8.2. | Ska fastställas i enlighet med punkt 2.4.4.8.3. |
| Anmärkning: Sekvensen för lägena 1–11 har ordnats efter stigande belastning i syfte att maximera avgastemperaturen vid lägen med hög belastning. Med typgodkännandemyndighetens samtycke kan ordningen ändras för att optimera avgastemperaturen, om detta kan bidra till att minska den faktiska åldringstiden. |

Läge

Varvtal (% av hög tomgång)

Belastning (% för en given hastighet)

Tid (s)

1

2,92

0,58

626

2

45,72

1,58

418

3

38,87

3,37

300

4

20,23

11,36

102

5

11,37

14,90

62

6

32,78

18,52

370

7

53,12

20,19

410

8

59,53

34,73

780

9

78,24

54,38

132

10

39,07

62,85

212

11

47,82

62,94

188

Regenereringsläge (i förekommande fall)

Ska fastställas (se punkt 2.4.3.4)

Ska fastställas (se punkt 2.4.3.4)

Ska fastställas (se punkt 2.4.3.4)

Smörjmedelsförbrukningsläge (i förekommande fall)

Ska fastställas i enlighet med punkt 2.4.4.8.2.

Ska fastställas i enlighet med punkt 2.4.4.8.2.

Ska fastställas i enlighet med punkt 2.4.4.8.3.

Anmärkning: Sekvensen för lägena 1–11 har ordnats efter stigande belastning i syfte att maximera avgastemperaturen vid lägen med hög belastning. Med typgodkännandemyndighetens samtycke kan ordningen ändras för att optimera avgastemperaturen, om detta kan bidra till att minska den faktiska åldringstiden.

---

Bilaga 13 - Tillägg 6

Provningscykel för datainsamling med chassidynamometer eller vid provning på väg

| Tid | Hastighet | Tid | Hastighet | Tid | Hastighet | Tid | Hastighet | Tid | Hastighet | Tid | Hastighet | Tid | Hastighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h |
| 1 | 0 | 261 | 22,38 | 521 | 35,46 | 781 | 18,33 | 1 041 | 39,88 | 1 301 | 66,39 | 1 561 | 86,88 |
| 2 | 0 | 262 | 24,75 | 522 | 36,81 | 782 | 18,31 | 1 042 | 41,25 | 1 302 | 66,74 | 1 562 | 86,7 |
| 3 | 0 | 263 | 25,55 | 523 | 37,98 | 783 | 18,05 | 1 043 | 42,07 | 1 303 | 67,43 | 1 563 | 86,81 |
| 4 | 0 | 264 | 25,18 | 524 | 38,84 | 784 | 17,39 | 1 044 | 43,03 | 1 304 | 68,44 | 1 564 | 86,81 |
| 5 | 0 | 265 | 23,94 | 525 | 39,43 | 785 | 16,35 | 1 045 | 44,4 | 1 305 | 69,52 | 1 565 | 86,81 |
| 6 | 0 | 266 | 22,35 | 526 | 39,73 | 786 | 14,71 | 1 046 | 45,14 | 1 306 | 70,53 | 1 566 | 86,81 |
| 7 | 2,35 | 267 | 21,28 | 527 | 39,8 | 787 | 11,71 | 1 047 | 45,44 | 1 307 | 71,47 | 1 567 | 86,99 |
| 8 | 5,57 | 268 | 20,86 | 528 | 39,69 | 788 | 7,81 | 1 048 | 46,13 | 1 308 | 72,32 | 1 568 | 87,03 |
| 9 | 8,18 | 269 | 20,65 | 529 | 39,29 | 789 | 5,25 | 1 049 | 46,79 | 1 309 | 72,89 | 1 569 | 86,92 |
| 10 | 9,37 | 270 | 20,18 | 530 | 38,59 | 790 | 4,62 | 1 050 | 47,45 | 1 310 | 73,07 | 1 570 | 87,1 |
| 11 | 9,86 | 271 | 19,33 | 531 | 37,63 | 791 | 5,62 | 1 051 | 48,68 | 1 311 | 73,03 | 1 571 | 86,85 |
| 12 | 10,18 | 272 | 18,23 | 532 | 36,22 | 792 | 8,24 | 1 052 | 50,13 | 1 312 | 72,94 | 1 572 | 87,14 |
| 13 | 10,38 | 273 | 16,99 | 533 | 34,11 | 793 | 10,98 | 1 053 | 51,16 | 1 313 | 73,01 | 1 573 | 86,96 |
| 14 | 10,57 | 274 | 15,56 | 534 | 31,16 | 794 | 13,15 | 1 054 | 51,37 | 1 314 | 73,44 | 1 574 | 86,85 |
| 15 | 10,95 | 275 | 13,76 | 535 | 27,49 | 795 | 15,47 | 1 055 | 51,3 | 1 315 | 74,19 | 1 575 | 86,77 |
| 16 | 11,56 | 276 | 11,5 | 536 | 23,63 | 796 | 18,19 | 1 056 | 51,15 | 1 316 | 74,81 | 1 576 | 86,81 |
| 17 | 12,22 | 277 | 8,68 | 537 | 20,16 | 797 | 20,79 | 1 057 | 50,88 | 1 317 | 75,01 | 1 577 | 86,85 |
| 18 | 12,97 | 278 | 5,2 | 538 | 17,27 | 798 | 22,5 | 1 058 | 50,63 | 1 318 | 74,99 | 1 578 | 86,74 |
| 19 | 14,33 | 279 | 1,99 | 539 | 14,81 | 799 | 23,19 | 1 059 | 50,2 | 1 319 | 74,79 | 1 579 | 86,81 |
| 20 | 16,38 | 280 | 0 | 540 | 12,59 | 800 | 23,54 | 1 060 | 49,12 | 1 320 | 74,41 | 1 580 | 86,7 |
| 21 | 18,4 | 281 | 0 | 541 | 10,47 | 801 | 24,2 | 1 061 | 48,02 | 1 321 | 74,07 | 1 581 | 86,52 |
| 22 | 19,86 | 282 | 0 | 542 | 8,85 | 802 | 25,17 | 1 062 | 47,7 | 1 322 | 73,77 | 1 582 | 86,7 |
| 23 | 20,85 | 283 | 0,5 | 543 | 8,16 | 803 | 26,28 | 1 063 | 47,93 | 1 323 | 73,38 | 1 583 | 86,74 |
| 24 | 21,52 | 284 | 0,57 | 544 | 8,95 | 804 | 27,69 | 1 064 | 48,57 | 1 324 | 72,79 | 1 584 | 86,81 |
| 25 | 21,89 | 285 | 0,6 | 545 | 11,3 | 805 | 29,72 | 1 065 | 48,88 | 1 325 | 71,95 | 1 585 | 86,85 |
| 26 | 21,98 | 286 | 0,58 | 546 | 14,11 | 806 | 32,17 | 1 066 | 49,03 | 1 326 | 71,06 | 1 586 | 86,92 |
| 27 | 21,91 | 287 | 0 | 547 | 15,91 | 807 | 34,22 | 1 067 | 48,94 | 1 327 | 70,45 | 1 587 | 86,88 |
| 28 | 21,68 | 288 | 0 | 548 | 16,57 | 808 | 35,31 | 1 068 | 48,32 | 1 328 | 70,23 | 1 588 | 86,85 |
| 29 | 21,21 | 289 | 0 | 549 | 16,73 | 809 | 35,74 | 1 069 | 47,97 | 1 329 | 70,24 | 1 589 | 87,1 |
| 30 | 20,44 | 290 | 0 | 550 | 17,24 | 810 | 36,23 | 1 070 | 47,92 | 1 330 | 70,32 | 1 590 | 86,81 |
| 31 | 19,24 | 291 | 0 | 551 | 18,45 | 811 | 37,34 | 1 071 | 47,54 | 1 331 | 70,3 | 1 591 | 86,99 |
| 32 | 17,57 | 292 | 0 | 552 | 20,09 | 812 | 39,05 | 1 072 | 46,79 | 1 332 | 70,05 | 1 592 | 86,81 |
| 33 | 15,53 | 293 | 0 | 553 | 21,63 | 813 | 40,76 | 1 073 | 46,13 | 1 333 | 69,66 | 1 593 | 87,14 |
| 34 | 13,77 | 294 | 0 | 554 | 22,78 | 814 | 41,82 | 1 074 | 45,73 | 1 334 | 69,26 | 1 594 | 86,81 |
| 35 | 12,95 | 295 | 0 | 555 | 23,59 | 815 | 42,12 | 1 075 | 45,17 | 1 335 | 68,73 | 1 595 | 86,85 |
| 36 | 12,95 | 296 | 0 | 556 | 24,23 | 816 | 42,08 | 1 076 | 44,43 | 1 336 | 67,88 | 1 596 | 87,03 |
| 37 | 13,35 | 297 | 0 | 557 | 24,9 | 817 | 42,27 | 1 077 | 43,59 | 1 337 | 66,68 | 1 597 | 86,92 |
| 38 | 13,75 | 298 | 0 | 558 | 25,72 | 818 | 43,03 | 1 078 | 42,68 | 1 338 | 65,29 | 1 598 | 87,14 |
| 39 | 13,82 | 299 | 0 | 559 | 26,77 | 819 | 44,14 | 1 079 | 41,89 | 1 339 | 63,95 | 1 599 | 86,92 |
| 40 | 13,41 | 300 | 0 | 560 | 28,01 | 820 | 45,13 | 1 080 | 41,09 | 1 340 | 62,84 | 1 600 | 87,03 |
| 41 | 12,26 | 301 | 0 | 561 | 29,23 | 821 | 45,84 | 1 081 | 40,38 | 1 341 | 62,21 | 1 601 | 86,99 |
| 42 | 9,82 | 302 | 0 | 562 | 30,06 | 822 | 46,4 | 1 082 | 39,99 | 1 342 | 62,04 | 1 602 | 86,96 |
| 43 | 5,96 | 303 | 0 | 563 | 30,31 | 823 | 46,89 | 1 083 | 39,84 | 1 343 | 62,26 | 1 603 | 87,03 |
| 44 | 2,2 | 304 | 0 | 564 | 30,29 | 824 | 47,34 | 1 084 | 39,46 | 1 344 | 62,87 | 1 604 | 86,85 |
| 45 | 0 | 305 | 0 | 565 | 30,05 | 825 | 47,66 | 1 085 | 39,15 | 1 345 | 63,55 | 1 605 | 87,1 |
| 46 | 0 | 306 | 0 | 566 | 29,44 | 826 | 47,77 | 1 086 | 38,9 | 1 346 | 64,12 | 1 606 | 86,81 |
| 47 | 0 | 307 | 0 | 567 | 28,6 | 827 | 47,78 | 1 087 | 38,67 | 1 347 | 64,73 | 1 607 | 87,03 |
| 48 | 0 | 308 | 0 | 568 | 27,63 | 828 | 47,64 | 1 088 | 39,03 | 1 348 | 65,45 | 1 608 | 86,77 |
| 49 | 0 | 309 | 0 | 569 | 26,66 | 829 | 47,23 | 1 089 | 40,37 | 1 349 | 66,18 | 1 609 | 86,99 |
| 50 | 1,87 | 310 | 0 | 570 | 26,03 | 830 | 46,66 | 1 090 | 41,03 | 1 350 | 66,97 | 1 610 | 86,96 |
| 51 | 4,97 | 311 | 0 | 571 | 25,85 | 831 | 46,08 | 1 091 | 40,76 | 1 351 | 67,85 | 1 611 | 86,96 |
| 52 | 8,4 | 312 | 0 | 572 | 26,14 | 832 | 45,45 | 1 092 | 40,02 | 1 352 | 68,74 | 1 612 | 87,07 |
| 53 | 9,9 | 313 | 0 | 573 | 27,08 | 833 | 44,69 | 1 093 | 39,6 | 1 353 | 69,45 | 1 613 | 86,96 |
| 54 | 11,42 | 314 | 0 | 574 | 28,42 | 834 | 43,73 | 1 094 | 39,37 | 1 354 | 69,92 | 1 614 | 86,92 |
| 55 | 15,11 | 315 | 0 | 575 | 29,61 | 835 | 42,55 | 1 095 | 38,84 | 1 355 | 70,24 | 1 615 | 87,07 |
| 56 | 18,46 | 316 | 0 | 576 | 30,46 | 836 | 41,14 | 1 096 | 37,93 | 1 356 | 70,49 | 1 616 | 86,92 |
| 57 | 20,21 | 317 | 0 | 577 | 30,99 | 837 | 39,56 | 1 097 | 37,19 | 1 357 | 70,63 | 1 617 | 87,14 |
| 58 | 22,13 | 318 | 0 | 578 | 31,33 | 838 | 37,93 | 1 098 | 36,21 | 1 358 | 70,68 | 1 618 | 86,96 |
| 59 | 24,17 | 319 | 0 | 579 | 31,65 | 839 | 36,69 | 1 099 | 35,32 | 1 359 | 70,65 | 1 619 | 87,03 |
| 60 | 25,56 | 320 | 0 | 580 | 32,02 | 840 | 36,27 | 1 100 | 35,56 | 1 360 | 70,49 | 1 620 | 86,85 |
| 61 | 26,97 | 321 | 0 | 581 | 32,39 | 841 | 36,42 | 1 101 | 36,96 | 1 361 | 70,09 | 1 621 | 86,77 |
| 62 | 28,83 | 322 | 0 | 582 | 32,68 | 842 | 37,14 | 1 102 | 38,12 | 1 362 | 69,35 | 1 622 | 87,1 |
| 63 | 31,05 | 323 | 0 | 583 | 32,84 | 843 | 38,13 | 1 103 | 38,71 | 1 363 | 68,27 | 1 623 | 86,92 |
| 64 | 33,72 | 324 | 3,01 | 584 | 32,93 | 844 | 38,55 | 1 104 | 39,26 | 1 364 | 67,09 | 1 624 | 87,07 |
| 65 | 36 | 325 | 8,14 | 585 | 33,22 | 845 | 38,42 | 1 105 | 40,64 | 1 365 | 65,96 | 1 625 | 86,85 |
| 66 | 37,91 | 326 | 13,88 | 586 | 33,89 | 846 | 37,89 | 1 106 | 43,09 | 1 366 | 64,87 | 1 626 | 86,81 |
| 67 | 39,65 | 327 | 18,08 | 587 | 34,96 | 847 | 36,89 | 1 107 | 44,83 | 1 367 | 63,79 | 1 627 | 87,14 |
| 68 | 41,23 | 328 | 20,01 | 588 | 36,28 | 848 | 35,53 | 1 108 | 45,33 | 1 368 | 62,82 | 1 628 | 86,77 |
| 69 | 42,85 | 329 | 20,3 | 589 | 37,58 | 849 | 34,01 | 1 109 | 45,24 | 1 369 | 63,03 | 1 629 | 87,03 |
| 70 | 44,1 | 330 | 19,53 | 590 | 38,58 | 850 | 32,88 | 1 110 | 45,14 | 1 370 | 63,62 | 1 630 | 86,96 |
| 71 | 44,37 | 331 | 17,92 | 591 | 39,1 | 851 | 32,52 | 1 111 | 45,06 | 1 371 | 64,8 | 1 631 | 87,1 |
| 72 | 44,3 | 332 | 16,17 | 592 | 39,22 | 852 | 32,7 | 1 112 | 44,82 | 1 372 | 65,5 | 1 632 | 86,99 |
| 73 | 44,17 | 333 | 14,55 | 593 | 39,11 | 853 | 33,48 | 1 113 | 44,53 | 1 373 | 65,33 | 1 633 | 86,92 |
| 74 | 44,13 | 334 | 12,92 | 594 | 38,8 | 854 | 34,97 | 1 114 | 44,77 | 1 374 | 63,83 | 1 634 | 87,1 |
| 75 | 44,17 | 335 | 11,07 | 595 | 38,31 | 855 | 36,78 | 1 115 | 45,6 | 1 375 | 62,44 | 1 635 | 86,85 |
| 76 | 44,51 | 336 | 8,54 | 596 | 37,73 | 856 | 38,64 | 1 116 | 46,28 | 1 376 | 61,2 | 1 636 | 86,92 |
| 77 | 45,16 | 337 | 5,15 | 597 | 37,24 | 857 | 40,48 | 1 117 | 47,18 | 1 377 | 59,58 | 1 637 | 86,77 |
| 78 | 45,64 | 338 | 1,96 | 598 | 37,06 | 858 | 42,34 | 1 118 | 48,49 | 1 378 | 57,68 | 1 638 | 86,88 |
| 79 | 46,16 | 339 | 0 | 599 | 37,1 | 859 | 44,16 | 1 119 | 49,42 | 1 379 | 56,4 | 1 639 | 86,63 |
| 80 | 46,99 | 340 | 0 | 600 | 37,42 | 860 | 45,9 | 1 120 | 49,56 | 1 380 | 54,82 | 1 640 | 86,85 |
| 81 | 48,19 | 341 | 0 | 601 | 38,17 | 861 | 47,55 | 1 121 | 49,47 | 1 381 | 52,77 | 1 641 | 86,63 |
| 82 | 49,32 | 342 | 0 | 602 | 39,19 | 862 | 49,09 | 1 122 | 49,28 | 1 382 | 52,22 | 1 642 | 86,77 |
| 83 | 49,7 | 343 | 0 | 603 | 40,31 | 863 | 50,42 | 1 123 | 48,58 | 1 383 | 52,48 | 1 643 | 86,77 |
| 84 | 49,5 | 344 | 0 | 604 | 41,46 | 864 | 51,49 | 1 124 | 48,03 | 1 384 | 52,74 | 1 644 | 86,55 |
| 85 | 48,98 | 345 | 0 | 605 | 42,44 | 865 | 52,23 | 1 125 | 48,2 | 1 385 | 53,14 | 1 645 | 86,59 |
| 86 | 48,65 | 346 | 0 | 606 | 42,95 | 866 | 52,58 | 1 126 | 48,72 | 1 386 | 53,03 | 1 646 | 86,55 |
| 87 | 48,65 | 347 | 0 | 607 | 42,9 | 867 | 52,63 | 1 127 | 48,91 | 1 387 | 52,55 | 1 647 | 86,7 |
| 88 | 48,87 | 348 | 0 | 608 | 42,43 | 868 | 52,49 | 1 128 | 48,93 | 1 388 | 52,19 | 1 648 | 86,44 |
| 89 | 48,97 | 349 | 0 | 609 | 41,74 | 869 | 52,19 | 1 129 | 49,05 | 1 389 | 51,09 | 1 649 | 86,7 |
| 90 | 48,96 | 350 | 0 | 610 | 41,04 | 870 | 51,82 | 1 130 | 49,23 | 1 390 | 49,88 | 1 650 | 86,55 |
| 91 | 49,15 | 351 | 0 | 611 | 40,49 | 871 | 51,43 | 1 131 | 49,28 | 1 391 | 49,37 | 1 651 | 86,33 |
| 92 | 49,51 | 352 | 0 | 612 | 40,8 | 872 | 51,02 | 1 132 | 48,84 | 1 392 | 49,26 | 1 652 | 86,48 |
| 93 | 49,74 | 353 | 0 | 613 | 41,66 | 873 | 50,61 | 1 133 | 48,12 | 1 393 | 49,37 | 1 653 | 86,19 |
| 94 | 50,31 | 354 | 0,9 | 614 | 42,48 | 874 | 50,26 | 1 134 | 47,8 | 1 394 | 49,88 | 1 654 | 86,37 |
| 95 | 50,78 | 355 | 2 | 615 | 42,78 | 875 | 50,06 | 1 135 | 47,42 | 1 395 | 50,25 | 1 655 | 86,59 |
| 96 | 50,75 | 356 | 4,08 | 616 | 42,39 | 876 | 49,97 | 1 136 | 45,98 | 1 396 | 50,17 | 1 656 | 86,55 |
| 97 | 50,78 | 357 | 7,07 | 617 | 40,78 | 877 | 49,67 | 1 137 | 42,96 | 1 397 | 50,5 | 1 657 | 86,7 |
| 98 | 51,21 | 358 | 10,25 | 618 | 37,72 | 878 | 48,86 | 1 138 | 39,38 | 1 398 | 50,83 | 1 658 | 86,63 |
| 99 | 51,6 | 359 | 12,77 | 619 | 33,29 | 879 | 47,53 | 1 139 | 35,82 | 1 399 | 51,23 | 1 659 | 86,55 |
| 100 | 51,89 | 360 | 14,44 | 620 | 27,66 | 880 | 45,82 | 1 140 | 31,85 | 1 400 | 51,67 | 1 660 | 86,59 |
| 101 | 52,04 | 361 | 15,73 | 621 | 21,43 | 881 | 43,66 | 1 141 | 26,87 | 1 401 | 51,53 | 1 661 | 86,55 |
| 102 | 51,99 | 362 | 17,23 | 622 | 15,62 | 882 | 40,91 | 1 142 | 21,41 | 1 402 | 50,17 | 1 662 | 86,7 |
| 103 | 51,99 | 363 | 19,04 | 623 | 11,51 | 883 | 37,78 | 1 143 | 16,41 | 1 403 | 49,99 | 1 663 | 86,55 |
| 104 | 52,36 | 364 | 20,96 | 624 | 9,69 | 884 | 34,89 | 1 144 | 12,56 | 1 404 | 50,32 | 1 664 | 86,7 |
| 105 | 52,58 | 365 | 22,94 | 625 | 9,46 | 885 | 32,69 | 1 145 | 10,41 | 1 405 | 51,05 | 1 665 | 86,52 |
| 106 | 52,47 | 366 | 25,05 | 626 | 10,21 | 886 | 30,99 | 1 146 | 9,07 | 1 406 | 51,45 | 1 666 | 86,85 |
| 107 | 52,03 | 367 | 27,31 | 627 | 11,78 | 887 | 29,31 | 1 147 | 7,69 | 1 407 | 52 | 1 667 | 86,55 |
| 108 | 51,46 | 368 | 29,54 | 628 | 13,6 | 888 | 27,29 | 1 148 | 6,28 | 1 408 | 52,3 | 1 668 | 86,81 |
| 109 | 51,31 | 369 | 31,52 | 629 | 15,33 | 889 | 24,79 | 1 149 | 5,08 | 1 409 | 52,22 | 1 669 | 86,74 |
| 110 | 51,45 | 370 | 33,19 | 630 | 17,12 | 890 | 21,78 | 1 150 | 4,32 | 1 410 | 52,66 | 1 670 | 86,63 |
| 111 | 51,48 | 371 | 34,67 | 631 | 18,98 | 891 | 18,51 | 1 151 | 3,32 | 1 411 | 53,18 | 1 671 | 86,77 |
| 112 | 51,29 | 372 | 36,13 | 632 | 20,73 | 892 | 15,1 | 1 152 | 1,92 | 1 412 | 53,8 | 1 672 | 87,03 |
| 113 | 51,12 | 373 | 37,63 | 633 | 22,17 | 893 | 11,06 | 1 153 | 1,07 | 1 413 | 54,53 | 1 673 | 87,07 |
| 114 | 50,96 | 374 | 39,07 | 634 | 23,29 | 894 | 6,28 | 1 154 | 0,66 | 1 414 | 55,37 | 1 674 | 86,92 |
| 115 | 50,81 | 375 | 40,08 | 635 | 24,19 | 895 | 2,24 | 1 155 | 0 | 1 415 | 56,29 | 1 675 | 87,07 |
| 116 | 50,86 | 376 | 40,44 | 636 | 24,97 | 896 | 0 | 1 156 | 0 | 1 416 | 57,31 | 1 676 | 87,18 |
| 117 | 51,34 | 377 | 40,26 | 637 | 25,6 | 897 | 0 | 1 157 | 0 | 1 417 | 57,94 | 1 677 | 87,32 |
| 118 | 51,68 | 378 | 39,29 | 638 | 25,96 | 898 | 0 | 1 158 | 0 | 1 418 | 57,86 | 1 678 | 87,36 |
| 119 | 51,58 | 379 | 37,23 | 639 | 25,86 | 899 | 0 | 1 159 | 0 | 1 419 | 57,75 | 1 679 | 87,29 |
| 120 | 51,36 | 380 | 34,14 | 640 | 24,69 | 900 | 0 | 1 160 | 0 | 1 420 | 58,67 | 1 680 | 87,58 |
| 121 | 51,39 | 381 | 30,18 | 641 | 21,85 | 901 | 0 | 1 161 | 0 | 1 421 | 59,4 | 1 681 | 87,61 |
| 122 | 50,98 | 382 | 25,71 | 642 | 17,45 | 902 | 2,56 | 1 162 | 0 | 1 422 | 59,69 | 1 682 | 87,76 |
| 123 | 48,63 | 383 | 21,58 | 643 | 12,34 | 903 | 4,81 | 1 163 | 0 | 1 423 | 60,02 | 1 683 | 87,65 |
| 124 | 44,83 | 384 | 18,5 | 644 | 7,59 | 904 | 6,38 | 1 164 | 0 | 1 424 | 60,21 | 1 684 | 87,61 |
| 125 | 40,3 | 385 | 16,56 | 645 | 4 | 905 | 8,62 | 1 165 | 0 | 1 425 | 60,83 | 1 685 | 87,65 |
| 126 | 35,65 | 386 | 15,39 | 646 | 1,76 | 906 | 10,37 | 1 166 | 0 | 1 426 | 61,16 | 1 686 | 87,65 |
| 127 | 30,23 | 387 | 14,77 | 647 | 0 | 907 | 11,17 | 1 167 | 0 | 1 427 | 61,6 | 1 687 | 87,76 |
| 128 | 24,08 | 388 | 14,58 | 648 | 0 | 908 | 13,32 | 1 168 | 0 | 1 428 | 62,15 | 1 688 | 87,76 |
| 129 | 18,96 | 389 | 14,72 | 649 | 0 | 909 | 15,94 | 1 169 | 0 | 1 429 | 62,7 | 1 689 | 87,8 |
| 130 | 14,19 | 390 | 15,44 | 650 | 0 | 910 | 16,89 | 1 170 | 0 | 1 430 | 63,65 | 1 690 | 87,72 |
| 131 | 8,72 | 391 | 16,92 | 651 | 0 | 911 | 17,13 | 1 171 | 0 | 1 431 | 64,27 | 1 691 | 87,69 |
| 132 | 3,41 | 392 | 18,69 | 652 | 0 | 912 | 18,04 | 1 172 | 0 | 1 432 | 64,31 | 1 692 | 87,54 |
| 133 | 0,64 | 393 | 20,26 | 653 | 0 | 913 | 19,96 | 1 173 | 0 | 1 433 | 64,13 | 1 693 | 87,76 |
| 134 | 0 | 394 | 21,63 | 654 | 0 | 914 | 22,05 | 1 174 | 0 | 1 434 | 64,27 | 1 694 | 87,5 |
| 135 | 0 | 395 | 22,91 | 655 | 0 | 915 | 23,65 | 1 175 | 0 | 1 435 | 65,22 | 1 695 | 87,43 |
| 136 | 0 | 396 | 24,13 | 656 | 0 | 916 | 25,72 | 1 176 | 0 | 1 436 | 66,25 | 1 696 | 87,47 |
| 137 | 0 | 397 | 25,18 | 657 | 0 | 917 | 28,62 | 1 177 | 0 | 1 437 | 67,09 | 1 697 | 87,5 |
| 138 | 0 | 398 | 26,16 | 658 | 2,96 | 918 | 31,99 | 1 178 | 0 | 1 438 | 68,37 | 1 698 | 87,5 |
| 139 | 0 | 399 | 27,41 | 659 | 7,9 | 919 | 35,07 | 1 179 | 0 | 1 439 | 69,36 | 1 699 | 87,18 |
| 140 | 0 | 400 | 29,18 | 660 | 13,49 | 920 | 37,42 | 1 180 | 0 | 1 440 | 70,57 | 1 700 | 87,36 |
| 141 | 0 | 401 | 31,36 | 661 | 18,36 | 921 | 39,65 | 1 181 | 0 | 1 441 | 71,89 | 1 701 | 87,29 |
| 142 | 0,63 | 402 | 33,51 | 662 | 22,59 | 922 | 41,78 | 1 182 | 0 | 1 442 | 73,35 | 1 702 | 87,18 |
| 143 | 1,56 | 403 | 35,33 | 663 | 26,26 | 923 | 43,04 | 1 183 | 0 | 1 443 | 74,64 | 1 703 | 86,92 |
| 144 | 2,99 | 404 | 36,94 | 664 | 29,4 | 924 | 43,55 | 1 184 | 0 | 1 444 | 75,81 | 1 704 | 87,36 |
| 145 | 4,5 | 405 | 38,6 | 665 | 32,23 | 925 | 42,97 | 1 185 | 0 | 1 445 | 77,24 | 1 705 | 87,03 |
| 146 | 5,39 | 406 | 40,44 | 666 | 34,91 | 926 | 41,08 | 1 186 | 0 | 1 446 | 78,63 | 1 706 | 87,07 |
| 147 | 5,59 | 407 | 42,29 | 667 | 37,39 | 927 | 40,38 | 1 187 | 0 | 1 447 | 79,32 | 1 707 | 87,29 |
| 148 | 5,45 | 408 | 43,73 | 668 | 39,61 | 928 | 40,43 | 1 188 | 0 | 1 448 | 80,2 | 1 708 | 86,99 |
| 149 | 5,2 | 409 | 44,47 | 669 | 41,61 | 929 | 40,4 | 1 189 | 0 | 1 449 | 81,67 | 1 709 | 87,25 |
| 150 | 4,98 | 410 | 44,62 | 670 | 43,51 | 930 | 40,25 | 1 190 | 0 | 1 450 | 82,11 | 1 710 | 87,14 |
| 151 | 4,61 | 411 | 44,41 | 671 | 45,36 | 931 | 40,32 | 1 191 | 0 | 1 451 | 82,91 | 1 711 | 86,96 |
| 152 | 3,89 | 412 | 43,96 | 672 | 47,17 | 932 | 40,8 | 1 192 | 0 | 1 452 | 83,43 | 1 712 | 87,14 |
| 153 | 3,21 | 413 | 43,41 | 673 | 48,95 | 933 | 41,71 | 1 193 | 0 | 1 453 | 83,79 | 1 713 | 87,07 |
| 154 | 2,98 | 414 | 42,83 | 674 | 50,73 | 934 | 43,16 | 1 194 | 0 | 1 454 | 83,5 | 1 714 | 86,92 |
| 155 | 3,31 | 415 | 42,15 | 675 | 52,36 | 935 | 44,84 | 1 195 | 0 | 1 455 | 84,01 | 1 715 | 86,88 |
| 156 | 4,18 | 416 | 41,28 | 676 | 53,74 | 936 | 46,42 | 1 196 | 1,54 | 1 456 | 83,43 | 1 716 | 86,85 |
| 157 | 5,07 | 417 | 40,17 | 677 | 55,02 | 937 | 47,91 | 1 197 | 4,85 | 1 457 | 82,99 | 1 717 | 86,92 |
| 158 | 5,52 | 418 | 38,9 | 678 | 56,24 | 938 | 49,08 | 1 198 | 9,06 | 1 458 | 82,77 | 1 718 | 86,81 |
| 159 | 5,73 | 419 | 37,59 | 679 | 57,29 | 939 | 49,66 | 1 199 | 11,8 | 1 459 | 82,33 | 1 719 | 86,88 |
| 160 | 6,06 | 420 | 36,39 | 680 | 58,18 | 940 | 50,15 | 1 200 | 12,42 | 1 460 | 81,78 | 1 720 | 86,66 |
| 161 | 6,76 | 421 | 35,33 | 681 | 58,95 | 941 | 50,94 | 1 201 | 12,07 | 1 461 | 81,81 | 1 721 | 86,92 |
| 162 | 7,7 | 422 | 34,3 | 682 | 59,49 | 942 | 51,69 | 1 202 | 11,64 | 1 462 | 81,05 | 1 722 | 86,48 |
| 163 | 8,34 | 423 | 33,07 | 683 | 59,86 | 943 | 53,5 | 1 203 | 11,69 | 1 463 | 80,72 | 1 723 | 86,66 |
| 164 | 8,51 | 424 | 31,41 | 684 | 60,3 | 944 | 55,9 | 1 204 | 12,91 | 1 464 | 80,61 | 1 724 | 86,74 |
| 165 | 8,22 | 425 | 29,18 | 685 | 61,01 | 945 | 57,11 | 1 205 | 15,58 | 1 465 | 80,46 | 1 725 | 86,37 |
| 166 | 7,22 | 426 | 26,41 | 686 | 61,96 | 946 | 57,88 | 1 206 | 18,69 | 1 466 | 80,42 | 1 726 | 86,48 |
| 167 | 5,82 | 427 | 23,4 | 687 | 63,05 | 947 | 58,63 | 1 207 | 21,04 | 1 467 | 80,42 | 1 727 | 86,33 |
| 168 | 4,75 | 428 | 20,9 | 688 | 64,16 | 948 | 58,75 | 1 208 | 22,62 | 1 468 | 80,24 | 1 728 | 86,3 |
| 169 | 4,24 | 429 | 19,59 | 689 | 65,14 | 949 | 58,26 | 1 209 | 24,34 | 1 469 | 80,13 | 1 729 | 86,44 |
| 170 | 4,05 | 430 | 19,36 | 690 | 65,85 | 950 | 58,03 | 1 210 | 26,74 | 1 470 | 80,39 | 1 730 | 86,33 |
| 171 | 3,98 | 431 | 19,79 | 691 | 66,22 | 951 | 58,28 | 1 211 | 29,62 | 1 471 | 80,72 | 1 731 | 86 |
| 172 | 3,91 | 432 | 20,43 | 692 | 66,12 | 952 | 58,67 | 1 212 | 32,65 | 1 472 | 81,01 | 1 732 | 86,33 |
| 173 | 3,86 | 433 | 20,71 | 693 | 65,01 | 953 | 58,76 | 1 213 | 35,57 | 1 473 | 81,52 | 1 733 | 86,22 |
| 174 | 4,17 | 434 | 20,56 | 694 | 62,22 | 954 | 58,82 | 1 214 | 38,07 | 1 474 | 82,4 | 1 734 | 86,08 |
| 175 | 5,32 | 435 | 19,96 | 695 | 57,44 | 955 | 59,09 | 1 215 | 39,71 | 1 475 | 83,21 | 1 735 | 86,22 |
| 176 | 7,53 | 436 | 20,22 | 696 | 51,47 | 956 | 59,38 | 1 216 | 40,36 | 1 476 | 84,05 | 1 736 | 86,33 |
| 177 | 10,89 | 437 | 21,48 | 697 | 45,98 | 957 | 59,72 | 1 217 | 40,6 | 1 477 | 84,85 | 1 737 | 86,33 |
| 178 | 14,81 | 438 | 23,67 | 698 | 41,72 | 958 | 60,04 | 1 218 | 41,15 | 1 478 | 85,42 | 1 738 | 86,26 |
| 179 | 17,56 | 439 | 26,09 | 699 | 38,22 | 959 | 60,13 | 1 219 | 42,23 | 1 479 | 86,18 | 1 739 | 86,48 |
| 180 | 18,38 | 440 | 28,16 | 700 | 34,65 | 960 | 59,33 | 1 220 | 43,61 | 1 480 | 86,45 | 1 740 | 86,48 |
| 181 | 17,49 | 441 | 29,75 | 701 | 30,65 | 961 | 58,52 | 1 221 | 45,08 | 1 481 | 86,64 | 1 741 | 86,55 |
| 182 | 15,18 | 442 | 30,97 | 702 | 26,46 | 962 | 57,82 | 1 222 | 46,58 | 1 482 | 86,57 | 1 742 | 86,66 |
| 183 | 13,08 | 443 | 31,99 | 703 | 22,32 | 963 | 56,68 | 1 223 | 48,13 | 1 483 | 86,43 | 1 743 | 86,66 |
| 184 | 12,23 | 444 | 32,84 | 704 | 18,15 | 964 | 55,36 | 1 224 | 49,7 | 1 484 | 86,58 | 1 744 | 86,59 |
| 185 | 12,03 | 445 | 33,33 | 705 | 13,79 | 965 | 54,63 | 1 225 | 51,27 | 1 485 | 86,8 | 1 745 | 86,55 |
| 186 | 11,72 | 446 | 33,45 | 706 | 9,29 | 966 | 54,04 | 1 226 | 52,8 | 1 486 | 86,65 | 1 746 | 86,74 |
| 187 | 10,69 | 447 | 33,27 | 707 | 4,98 | 967 | 53,15 | 1 227 | 54,3 | 1 487 | 86,14 | 1 747 | 86,21 |
| 188 | 8,68 | 448 | 32,66 | 708 | 1,71 | 968 | 52,02 | 1 228 | 55,8 | 1 488 | 86,36 | 1 748 | 85,96 |
| 189 | 6,2 | 449 | 31,73 | 709 | 0 | 969 | 51,37 | 1 229 | 57,29 | 1 489 | 86,32 | 1 749 | 85,5 |
| 190 | 4,07 | 450 | 30,58 | 710 | 0 | 970 | 51,41 | 1 230 | 58,73 | 1 490 | 86,25 | 1 750 | 84,77 |
| 191 | 2,65 | 451 | 29,2 | 711 | 0 | 971 | 52,2 | 1 231 | 60,12 | 1 491 | 85,92 | 1 751 | 84,65 |
| 192 | 1,92 | 452 | 27,56 | 712 | 0 | 972 | 53,52 | 1 232 | 61,5 | 1 492 | 86,14 | 1 752 | 84,1 |
| 193 | 1,69 | 453 | 25,71 | 713 | 0 | 973 | 54,34 | 1 233 | 62,94 | 1 493 | 86,36 | 1 753 | 83,46 |
| 194 | 1,68 | 454 | 23,76 | 714 | 0 | 974 | 54,59 | 1 234 | 64,39 | 1 494 | 86,25 | 1 754 | 82,77 |
| 195 | 1,66 | 455 | 21,87 | 715 | 0 | 975 | 54,92 | 1 235 | 65,52 | 1 495 | 86,5 | 1 755 | 81,78 |
| 196 | 1,53 | 456 | 20,15 | 716 | 0 | 976 | 55,69 | 1 236 | 66,07 | 1 496 | 86,14 | 1 756 | 81,16 |
| 197 | 1,3 | 457 | 18,38 | 717 | 0 | 977 | 56,51 | 1 237 | 66,19 | 1 497 | 86,29 | 1 757 | 80,42 |
| 198 | 1 | 458 | 15,93 | 718 | 0 | 978 | 56,73 | 1 238 | 66,19 | 1 498 | 86,4 | 1 758 | 79,21 |
| 199 | 0,77 | 459 | 12,33 | 719 | 0 | 979 | 56,33 | 1 239 | 66,43 | 1 499 | 86,36 | 1 759 | 78,48 |
| 200 | 0,63 | 460 | 7,99 | 720 | 0 | 980 | 55,38 | 1 240 | 67,07 | 1 500 | 85,63 | 1 760 | 77,49 |
| 201 | 0,59 | 461 | 4,19 | 721 | 0 | 981 | 54,99 | 1 241 | 68,04 | 1 501 | 86,03 | 1 761 | 76,69 |
| 202 | 0,59 | 462 | 1,77 | 722 | 0 | 982 | 54,75 | 1 242 | 69,12 | 1 502 | 85,92 | 1 762 | 75,92 |
| 203 | 0,57 | 463 | 0,69 | 723 | 0 | 983 | 54,11 | 1 243 | 70,08 | 1 503 | 86,14 | 1 763 | 75,08 |
| 204 | 0,53 | 464 | 1,13 | 724 | 0 | 984 | 53,32 | 1 244 | 70,91 | 1 504 | 86,32 | 1 764 | 73,87 |
| 205 | 0,5 | 465 | 2,2 | 725 | 0 | 985 | 52,41 | 1 245 | 71,73 | 1 505 | 85,92 | 1 765 | 72,15 |
| 206 | 0 | 466 | 3,59 | 726 | 0 | 986 | 51,45 | 1 246 | 72,66 | 1 506 | 86,11 | 1 766 | 69,69 |
| 207 | 0 | 467 | 4,88 | 727 | 0 | 987 | 50,86 | 1 247 | 73,67 | 1 507 | 85,91 | 1 767 | 67,17 |
| 208 | 0 | 468 | 5,85 | 728 | 0 | 988 | 50,48 | 1 248 | 74,55 | 1 508 | 85,83 | 1 768 | 64,75 |
| 209 | 0 | 469 | 6,72 | 729 | 0 | 989 | 49,6 | 1 249 | 75,18 | 1 509 | 85,86 | 1 769 | 62,55 |
| 210 | 0 | 470 | 8,02 | 730 | 0 | 990 | 48,55 | 1 250 | 75,59 | 1 510 | 85,5 | 1 770 | 60,32 |
| 211 | 0 | 471 | 10,02 | 731 | 0 | 991 | 47,87 | 1 251 | 75,82 | 1 511 | 84,97 | 1 771 | 58,45 |
| 212 | 0 | 472 | 12,59 | 732 | 0 | 992 | 47,42 | 1 252 | 75,9 | 1 512 | 84,8 | 1 772 | 56,43 |
| 213 | 0 | 473 | 15,43 | 733 | 0 | 993 | 46,86 | 1 253 | 75,92 | 1 513 | 84,2 | 1 773 | 54,35 |
| 214 | 0 | 474 | 18,32 | 734 | 0 | 994 | 46,08 | 1 254 | 75,87 | 1 514 | 83,26 | 1 774 | 52,22 |
| 215 | 0 | 475 | 21,19 | 735 | 0 | 995 | 45,07 | 1 255 | 75,68 | 1 515 | 82,77 | 1 775 | 50,25 |
| 216 | 0 | 476 | 24 | 736 | 0 | 996 | 43,58 | 1 256 | 75,37 | 1 516 | 81,78 | 1 776 | 48,23 |
| 217 | 0 | 477 | 26,75 | 737 | 0 | 997 | 41,04 | 1 257 | 75,01 | 1 517 | 81,16 | 1 777 | 46,51 |
| 218 | 0 | 478 | 29,53 | 738 | 0 | 998 | 38,39 | 1 258 | 74,55 | 1 518 | 80,42 | 1 778 | 44,35 |
| 219 | 0 | 479 | 32,31 | 739 | 0 | 999 | 35,69 | 1 259 | 73,8 | 1 519 | 79,21 | 1 779 | 41,97 |
| 220 | 0 | 480 | 34,8 | 740 | 0 | 1 000 | 32,68 | 1 260 | 72,71 | 1 520 | 78,83 | 1 780 | 39,33 |
| 221 | 0 | 481 | 36,73 | 741 | 0 | 1 001 | 29,82 | 1 261 | 71,39 | 1 521 | 78,52 | 1 781 | 36,48 |
| 222 | 0 | 482 | 38,08 | 742 | 0 | 1 002 | 26,97 | 1 262 | 70,02 | 1 522 | 78,52 | 1 782 | 33,8 |
| 223 | 0 | 483 | 39,11 | 743 | 0 | 1 003 | 24,03 | 1 263 | 68,71 | 1 523 | 78,81 | 1 783 | 31,09 |
| 224 | 0 | 484 | 40,16 | 744 | 0 | 1 004 | 21,67 | 1 264 | 67,52 | 1 524 | 79,26 | 1 784 | 28,24 |
| 225 | 0 | 485 | 41,18 | 745 | 0 | 1 005 | 20,34 | 1 265 | 66,44 | 1 525 | 79,61 | 1 785 | 26,81 |
| 226 | 0,73 | 486 | 41,75 | 746 | 0 | 1 006 | 18,9 | 1 266 | 65,45 | 1 526 | 80,15 | 1 786 | 23,33 |
| 227 | 0,73 | 487 | 41,87 | 747 | 0 | 1 007 | 16,21 | 1 267 | 64,49 | 1 527 | 80,39 | 1 787 | 19,01 |
| 228 | 0 | 488 | 41,43 | 748 | 0 | 1 008 | 13,84 | 1 268 | 63,54 | 1 528 | 80,72 | 1 788 | 15,05 |
| 229 | 0 | 489 | 39,99 | 749 | 0 | 1 009 | 12,25 | 1 269 | 62,6 | 1 529 | 81,01 | 1 789 | 12,09 |
| 230 | 0 | 490 | 37,71 | 750 | 0 | 1 010 | 10,4 | 1 270 | 61,67 | 1 530 | 81,52 | 1 790 | 9,49 |
| 231 | 0 | 491 | 34,93 | 751 | 0 | 1 011 | 7,94 | 1 271 | 60,69 | 1 531 | 82,4 | 1 791 | 6,81 |
| 232 | 0 | 492 | 31,79 | 752 | 0 | 1 012 | 6,05 | 1 272 | 59,64 | 1 532 | 83,21 | 1 792 | 4,28 |
| 233 | 0 | 493 | 28,65 | 753 | 0 | 1 013 | 5,67 | 1 273 | 58,6 | 1 533 | 84,05 | 1 793 | 2,09 |
| 234 | 0 | 494 | 25,92 | 754 | 0 | 1 014 | 6,03 | 1 274 | 57,64 | 1 534 | 85,15 | 1 794 | 0,88 |
| 235 | 0 | 495 | 23,91 | 755 | 0 | 1 015 | 7,68 | 1 275 | 56,79 | 1 535 | 85,92 | 1 795 | 0,88 |
| 236 | 0 | 496 | 22,81 | 756 | 0 | 1 016 | 10,97 | 1 276 | 55,95 | 1 536 | 86,98 | 1 796 | 0 |
| 237 | 0 | 497 | 22,53 | 757 | 0 | 1 017 | 14,72 | 1 277 | 55,09 | 1 537 | 87,45 | 1 797 | 0 |
| 238 | 0 | 498 | 22,62 | 758 | 0 | 1 018 | 17,32 | 1 278 | 54,2 | 1 538 | 87,54 | 1 798 | 0 |
| 239 | 0 | 499 | 22,95 | 759 | 0 | 1 019 | 18,59 | 1 279 | 53,33 | 1 539 | 87,25 | 1 799 | 0 |
| 240 | 0 | 500 | 23,51 | 760 | 0 | 1 020 | 19,35 | 1 280 | 52,52 | 1 540 | 87,04 | 1 800 | 0 |
| 241 | 0 | 501 | 24,04 | 761 | 0 | 1 021 | 20,54 | 1 281 | 51,75 | 1 541 | 86,98 | | |
| 242 | 0 | 502 | 24,45 | 762 | 0 | 1 022 | 21,33 | 1 282 | 50,92 | 1 542 | 87,05 | | |
| 243 | 0 | 503 | 24,81 | 763 | 0 | 1 023 | 22,06 | 1 283 | 49,9 | 1 543 | 87,1 | | |
| 244 | 0 | 504 | 25,29 | 764 | 0 | 1 024 | 23,39 | 1 284 | 48,68 | 1 544 | 87,25 | | |
| 245 | 0 | 505 | 25,99 | 765 | 0 | 1 025 | 25,52 | 1 285 | 47,41 | 1 545 | 87,25 | | |
| 246 | 0 | 506 | 26,83 | 766 | 0 | 1 026 | 28,28 | 1 286 | 46,5 | 1 546 | 87,07 | | |
| 247 | 0 | 507 | 27,6 | 767 | 0 | 1 027 | 30,38 | 1 287 | 46,22 | 1 547 | 87,29 | | |
| 248 | 0 | 508 | 28,17 | 768 | 0 | 1 028 | 31,22 | 1 288 | 46,44 | 1 548 | 87,14 | | |
| 249 | 0 | 509 | 28,63 | 769 | 0 | 1 029 | 32,22 | 1 289 | 47,35 | 1 549 | 87,03 | | |
| 250 | 0 | 510 | 29,04 | 770 | 0 | 1 030 | 33,78 | 1 290 | 49,01 | 1 550 | 87,25 | | |
| 251 | 0 | 511 | 29,43 | 771 | 0 | 1 031 | 35,08 | 1 291 | 50,93 | 1 551 | 87,03 | | |
| 252 | 0 | 512 | 29,78 | 772 | 1,6 | 1 032 | 35,91 | 1 292 | 52,79 | 1 552 | 87,03 | | |
| 253 | 1,51 | 513 | 30,13 | 773 | 5,03 | 1 033 | 36,06 | 1 293 | 54,66 | 1 553 | 87,07 | | |
| 254 | 4,12 | 514 | 30,57 | 774 | 9,49 | 1 034 | 35,5 | 1 294 | 56,6 | 1 554 | 86,81 | | |
| 255 | 7,02 | 515 | 31,1 | 775 | 13 | 1 035 | 34,76 | 1 295 | 58,55 | 1 555 | 86,92 | | |
| 256 | 9,45 | 516 | 31,65 | 776 | 14,65 | 1 036 | 34,7 | 1 296 | 60,47 | 1 556 | 86,66 | | |
| 257 | 11,86 | 517 | 32,14 | 777 | 15,15 | 1 037 | 35,41 | 1 297 | 62,28 | 1 557 | 86,92 | | |
| 258 | 14,52 | 518 | 32,62 | 778 | 15,67 | 1 038 | 36,65 | 1 298 | 63,9 | 1 558 | 86,59 | | |
| 259 | 17,01 | 519 | 33,25 | 779 | 16,76 | 1 039 | 37,57 | 1 299 | 65,2 | 1 559 | 86,92 | | |
| 260 | 19,48 | 520 | 34,2 | 780 | 17,88 | 1 040 | 38,51 | 1 300 | 66,02 | 1 560 | 86,59 | | |

Tid

Hastighet

Tid

Hastighet

Tid

Hastighet

Tid

Hastighet

Tid

Hastighet

Tid

Hastighet

Tid

Hastighet

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

1

0

261

22,38

521

35,46

781

18,33

1 041

39,88

1 301

66,39

1 561

86,88

2

0

262

24,75

522

36,81

782

18,31

1 042

41,25

1 302

66,74

1 562

86,7

3

0

263

25,55

523

37,98

783

18,05

1 043

42,07

1 303

67,43

1 563

86,81

4

0

264

25,18

524

38,84

784

17,39

1 044

43,03

1 304

68,44

1 564

86,81

5

0

265

23,94

525

39,43

785

16,35

1 045

44,4

1 305

69,52

1 565

86,81

6

0

266

22,35

526

39,73

786

14,71

1 046

45,14

1 306

70,53

1 566

86,81

7

2,35

267

21,28

527

39,8

787

11,71

1 047

45,44

1 307

71,47

1 567

86,99

8

5,57

268

20,86

528

39,69

788

7,81

1 048

46,13

1 308

72,32

1 568

87,03

9

8,18

269

20,65

529

39,29

789

5,25

1 049

46,79

1 309

72,89

1 569

86,92

10

9,37

270

20,18

530

38,59

790

4,62

1 050

47,45

1 310

73,07

1 570

87,1

11

9,86

271

19,33

531

37,63

791

5,62

1 051

48,68

1 311

73,03

1 571

86,85

12

10,18

272

18,23

532

36,22

792

8,24

1 052

50,13

1 312

72,94

1 572

87,14

13

10,38

273

16,99

533

34,11

793

10,98

1 053

51,16

1 313

73,01

1 573

86,96

14

10,57

274

15,56

534

31,16

794

13,15

1 054

51,37

1 314

73,44

1 574

86,85

15

10,95

275

13,76

535

27,49

795

15,47

1 055

51,3

1 315

74,19

1 575

86,77

16

11,56

276

11,5

536

23,63

796

18,19

1 056

51,15

1 316

74,81

1 576

86,81

17

12,22

277

8,68

537

20,16

797

20,79

1 057

50,88

1 317

75,01

1 577

86,85

18

12,97

278

5,2

538

17,27

798

22,5

1 058

50,63

1 318

74,99

1 578

86,74

19

14,33

279

1,99

539

14,81

799

23,19

1 059

50,2

1 319

74,79

1 579

86,81

20

16,38

280

0

540

12,59

800

23,54

1 060

49,12

1 320

74,41

1 580

86,7

21

18,4

281

0

541

10,47

801

24,2

1 061

48,02

1 321

74,07

1 581

86,52

22

19,86

282

0

542

8,85

802

25,17

1 062

47,7

1 322

73,77

1 582

86,7

23

20,85

283

0,5

543

8,16

803

26,28

1 063

47,93

1 323

73,38

1 583

86,74

24

21,52

284

0,57

544

8,95

804

27,69

1 064

48,57

1 324

72,79

1 584

86,81

25

21,89

285

0,6

545

11,3

805

29,72

1 065

48,88

1 325

71,95

1 585

86,85

26

21,98

286

0,58

546

14,11

806

32,17

1 066

49,03

1 326

71,06

1 586

86,92

27

21,91

287

0

547

15,91

807

34,22

1 067

48,94

1 327

70,45

1 587

86,88

28

21,68

288

0

548

16,57

808

35,31

1 068

48,32

1 328

70,23

1 588

86,85

29

21,21

289

0

549

16,73

809

35,74

1 069

47,97

1 329

70,24

1 589

87,1

30

20,44

290

0

550

17,24

810

36,23

1 070

47,92

1 330

70,32

1 590

86,81

31

19,24

291

0

551

18,45

811

37,34

1 071

47,54

1 331

70,3

1 591

86,99

32

17,57

292

0

552

20,09

812

39,05

1 072

46,79

1 332

70,05

1 592

86,81

33

15,53

293

0

553

21,63

813

40,76

1 073

46,13

1 333

69,66

1 593

87,14

34

13,77

294

0

554

22,78

814

41,82

1 074

45,73

1 334

69,26

1 594

86,81

35

12,95

295

0

555

23,59

815

42,12

1 075

45,17

1 335

68,73

1 595

86,85

36

12,95

296

0

556

24,23

816

42,08

1 076

44,43

1 336

67,88

1 596

87,03

37

13,35

297

0

557

24,9

817

42,27

1 077

43,59

1 337

66,68

1 597

86,92

38

13,75

298

0

558

25,72

818

43,03

1 078

42,68

1 338

65,29

1 598

87,14

39

13,82

299

0

559

26,77

819

44,14

1 079

41,89

1 339

63,95

1 599

86,92

40

13,41

300

0

560

28,01

820

45,13

1 080

41,09

1 340

62,84

1 600

87,03

41

12,26

301

0

561

29,23

821

45,84

1 081

40,38

1 341

62,21

1 601

86,99

42

9,82

302

0

562

30,06

822

46,4

1 082

39,99

1 342

62,04

1 602

86,96

43

5,96

303

0

563

30,31

823

46,89

1 083

39,84

1 343

62,26

1 603

87,03

44

2,2

304

0

564

30,29

824

47,34

1 084

39,46

1 344

62,87

1 604

86,85

45

0

305

0

565

30,05

825

47,66

1 085

39,15

1 345

63,55

1 605

87,1

46

0

306

0

566

29,44

826

47,77

1 086

38,9

1 346

64,12

1 606

86,81

47

0

307

0

567

28,6

827

47,78

1 087

38,67

1 347

64,73

1 607

87,03

48

0

308

0

568

27,63

828

47,64

1 088

39,03

1 348

65,45

1 608

86,77

49

0

309

0

569

26,66

829

47,23

1 089

40,37

1 349

66,18

1 609

86,99

50

1,87

310

0

570

26,03

830

46,66

1 090

41,03

1 350

66,97

1 610

86,96

51

4,97

311

0

571

25,85

831

46,08

1 091

40,76

1 351

67,85

1 611

86,96

52

8,4

312

0

572

26,14

832

45,45

1 092

40,02

1 352

68,74

1 612

87,07

53

9,9

313

0

573

27,08

833

44,69

1 093

39,6

1 353

69,45

1 613

86,96

54

11,42

314

0

574

28,42

834

43,73

1 094

39,37

1 354

69,92

1 614

86,92

55

15,11

315

0

575

29,61

835

42,55

1 095

38,84

1 355

70,24

1 615

87,07

56

18,46

316

0

576

30,46

836

41,14

1 096

37,93

1 356

70,49

1 616

86,92

57

20,21

317

0

577

30,99

837

39,56

1 097

37,19

1 357

70,63

1 617

87,14

58

22,13

318

0

578

31,33

838

37,93

1 098

36,21

1 358

70,68

1 618

86,96

59

24,17

319

0

579

31,65

839

36,69

1 099

35,32

1 359

70,65

1 619

87,03

60

25,56

320

0

580

32,02

840

36,27

1 100

35,56

1 360

70,49

1 620

86,85

61

26,97

321

0

581

32,39

841

36,42

1 101

36,96

1 361

70,09

1 621

86,77

62

28,83

322

0

582

32,68

842

37,14

1 102

38,12

1 362

69,35

1 622

87,1

63

31,05

323

0

583

32,84

843

38,13

1 103

38,71

1 363

68,27

1 623

86,92

64

33,72

324

3,01

584

32,93

844

38,55

1 104

39,26

1 364

67,09

1 624

87,07

65

36

325

8,14

585

33,22

845

38,42

1 105

40,64

1 365

65,96

1 625

86,85

66

37,91

326

13,88

586

33,89

846

37,89

1 106

43,09

1 366

64,87

1 626

86,81

67

39,65

327

18,08

587

34,96

847

36,89

1 107

44,83

1 367

63,79

1 627

87,14

68

41,23

328

20,01

588

36,28

848

35,53

1 108

45,33

1 368

62,82

1 628

86,77

69

42,85

329

20,3

589

37,58

849

34,01

1 109

45,24

1 369

63,03

1 629

87,03

70

44,1

330

19,53

590

38,58

850

32,88

1 110

45,14

1 370

63,62

1 630

86,96

71

44,37

331

17,92

591

39,1

851

32,52

1 111

45,06

1 371

64,8

1 631

87,1

72

44,3

332

16,17

592

39,22

852

32,7

1 112

44,82

1 372

65,5

1 632

86,99

73

44,17

333

14,55

593

39,11

853

33,48

1 113

44,53

1 373

65,33

1 633

86,92

74

44,13

334

12,92

594

38,8

854

34,97

1 114

44,77

1 374

63,83

1 634

87,1

75

44,17

335

11,07

595

38,31

855

36,78

1 115

45,6

1 375

62,44

1 635

86,85

76

44,51

336

8,54

596

37,73

856

38,64

1 116

46,28

1 376

61,2

1 636

86,92

77

45,16

337

5,15

597

37,24

857

40,48

1 117

47,18

1 377

59,58

1 637

86,77

78

45,64

338

1,96

598

37,06

858

42,34

1 118

48,49

1 378

57,68

1 638

86,88

79

46,16

339

0

599

37,1

859

44,16

1 119

49,42

1 379

56,4

1 639

86,63

80

46,99

340

0

600

37,42

860

45,9

1 120

49,56

1 380

54,82

1 640

86,85

81

48,19

341

0

601

38,17

861

47,55

1 121

49,47

1 381

52,77

1 641

86,63

82

49,32

342

0

602

39,19

862

49,09

1 122

49,28

1 382

52,22

1 642

86,77

83

49,7

343

0

603

40,31

863

50,42

1 123

48,58

1 383

52,48

1 643

86,77

84

49,5

344

0

604

41,46

864

51,49

1 124

48,03

1 384

52,74

1 644

86,55

85

48,98

345

0

605

42,44

865

52,23

1 125

48,2

1 385

53,14

1 645

86,59

86

48,65

346

0

606

42,95

866

52,58

1 126

48,72

1 386

53,03

1 646

86,55

87

48,65

347

0

607

42,9

867

52,63

1 127

48,91

1 387

52,55

1 647

86,7

88

48,87

348

0

608

42,43

868

52,49

1 128

48,93

1 388

52,19

1 648

86,44

89

48,97

349

0

609

41,74

869

52,19

1 129

49,05

1 389

51,09

1 649

86,7

90

48,96

350

0

610

41,04

870

51,82

1 130

49,23

1 390

49,88

1 650

86,55

91

49,15

351

0

611

40,49

871

51,43

1 131

49,28

1 391

49,37

1 651

86,33

92

49,51

352

0

612

40,8

872

51,02

1 132

48,84

1 392

49,26

1 652

86,48

93

49,74

353

0

613

41,66

873

50,61

1 133

48,12

1 393

49,37

1 653

86,19

94

50,31

354

0,9

614

42,48

874

50,26

1 134

47,8

1 394

49,88

1 654

86,37

95

50,78

355

2

615

42,78

875

50,06

1 135

47,42

1 395

50,25

1 655

86,59

96

50,75

356

4,08

616

42,39

876

49,97

1 136

45,98

1 396

50,17

1 656

86,55

97

50,78

357

7,07

617

40,78

877

49,67

1 137

42,96

1 397

50,5

1 657

86,7

98

51,21

358

10,25

618

37,72

878

48,86

1 138

39,38

1 398

50,83

1 658

86,63

99

51,6

359

12,77

619

33,29

879

47,53

1 139

35,82

1 399

51,23

1 659

86,55

100

51,89

360

14,44

620

27,66

880

45,82

1 140

31,85

1 400

51,67

1 660

86,59

101

52,04

361

15,73

621

21,43

881

43,66

1 141

26,87

1 401

51,53

1 661

86,55

102

51,99

362

17,23

622

15,62

882

40,91

1 142

21,41

1 402

50,17

1 662

86,7

103

51,99

363

19,04

623

11,51

883

37,78

1 143

16,41

1 403

49,99

1 663

86,55

104

52,36

364

20,96

624

9,69

884

34,89

1 144

12,56

1 404

50,32

1 664

86,7

105

52,58

365

22,94

625

9,46

885

32,69

1 145

10,41

1 405

51,05

1 665

86,52

106

52,47

366

25,05

626

10,21

886

30,99

1 146

9,07

1 406

51,45

1 666

86,85

107

52,03

367

27,31

627

11,78

887

29,31

1 147

7,69

1 407

52

1 667

86,55

108

51,46

368

29,54

628

13,6

888

27,29

1 148

6,28

1 408

52,3

1 668

86,81

109

51,31

369

31,52

629

15,33

889

24,79

1 149

5,08

1 409

52,22

1 669

86,74

110

51,45

370

33,19

630

17,12

890

21,78

1 150

4,32

1 410

52,66

1 670

86,63

111

51,48

371

34,67

631

18,98

891

18,51

1 151

3,32

1 411

53,18

1 671

86,77

112

51,29

372

36,13

632

20,73

892

15,1

1 152

1,92

1 412

53,8

1 672

87,03

113

51,12

373

37,63

633

22,17

893

11,06

1 153

1,07

1 413

54,53

1 673

87,07

114

50,96

374

39,07

634

23,29

894

6,28

1 154

0,66

1 414

55,37

1 674

86,92

115

50,81

375

40,08

635

24,19

895

2,24

1 155

0

1 415

56,29

1 675

87,07

116

50,86

376

40,44

636

24,97

896

0

1 156

0

1 416

57,31

1 676

87,18

117

51,34

377

40,26

637

25,6

897

0

1 157

0

1 417

57,94

1 677

87,32

118

51,68

378

39,29

638

25,96

898

0

1 158

0

1 418

57,86

1 678

87,36

119

51,58

379

37,23

639

25,86

899

0

1 159

0

1 419

57,75

1 679

87,29

120

51,36

380

34,14

640

24,69

900

0

1 160

0

1 420

58,67

1 680

87,58

121

51,39

381

30,18

641

21,85

901

0

1 161

0

1 421

59,4

1 681

87,61

122

50,98

382

25,71

642

17,45

902

2,56

1 162

0

1 422

59,69

1 682

87,76

123

48,63

383

21,58

643

12,34

903

4,81

1 163

0

1 423

60,02

1 683

87,65

124

44,83

384

18,5

644

7,59

904

6,38

1 164

0

1 424

60,21

1 684

87,61

125

40,3

385

16,56

645

4

905

8,62

1 165

0

1 425

60,83

1 685

87,65

126

35,65

386

15,39

646

1,76

906

10,37

1 166

0

1 426

61,16

1 686

87,65

127

30,23

387

14,77

647

0

907

11,17

1 167

0

1 427

61,6

1 687

87,76

128

24,08

388

14,58

648

0

908

13,32

1 168

0

1 428

62,15

1 688

87,76

129

18,96

389

14,72

649

0

909

15,94

1 169

0

1 429

62,7

1 689

87,8

130

14,19

390

15,44

650

0

910

16,89

1 170

0

1 430

63,65

1 690

87,72

131

8,72

391

16,92

651

0

911

17,13

1 171

0

1 431

64,27

1 691

87,69

132

3,41

392

18,69

652

0

912

18,04

1 172

0

1 432

64,31

1 692

87,54

133

0,64

393

20,26

653

0

913

19,96

1 173

0

1 433

64,13

1 693

87,76

134

0

394

21,63

654

0

914

22,05

1 174

0

1 434

64,27

1 694

87,5

135

0

395

22,91

655

0

915

23,65

1 175

0

1 435

65,22

1 695

87,43

136

0

396

24,13

656

0

916

25,72

1 176

0

1 436

66,25

1 696

87,47

137

0

397

25,18

657

0

917

28,62

1 177

0

1 437

67,09

1 697

87,5

138

0

398

26,16

658

2,96

918

31,99

1 178

0

1 438

68,37

1 698

87,5

139

0

399

27,41

659

7,9

919

35,07

1 179

0

1 439

69,36

1 699

87,18

140

0

400

29,18

660

13,49

920

37,42

1 180

0

1 440

70,57

1 700

87,36

141

0

401

31,36

661

18,36

921

39,65

1 181

0

1 441

71,89

1 701

87,29

142

0,63

402

33,51

662

22,59

922

41,78

1 182

0

1 442

73,35

1 702

87,18

143

1,56

403

35,33

663

26,26

923

43,04

1 183

0

1 443

74,64

1 703

86,92

144

2,99

404

36,94

664

29,4

924

43,55

1 184

0

1 444

75,81

1 704

87,36

145

4,5

405

38,6

665

32,23

925

42,97

1 185

0

1 445

77,24

1 705

87,03

146

5,39

406

40,44

666

34,91

926

41,08

1 186

0

1 446

78,63

1 706

87,07

147

5,59

407

42,29

667

37,39

927

40,38

1 187

0

1 447

79,32

1 707

87,29

148

5,45

408

43,73

668

39,61

928

40,43

1 188

0

1 448

80,2

1 708

86,99

149

5,2

409

44,47

669

41,61

929

40,4

1 189

0

1 449

81,67

1 709

87,25

150

4,98

410

44,62

670

43,51

930

40,25

1 190

0

1 450

82,11

1 710

87,14

151

4,61

411

44,41

671

45,36

931

40,32

1 191

0

1 451

82,91

1 711

86,96

152

3,89

412

43,96

672

47,17

932

40,8

1 192

0

1 452

83,43

1 712

87,14

153

3,21

413

43,41

673

48,95

933

41,71

1 193

0

1 453

83,79

1 713

87,07

154

2,98

414

42,83

674

50,73

934

43,16

1 194

0

1 454

83,5

1 714

86,92

155

3,31

415

42,15

675

52,36

935

44,84

1 195

0

1 455

84,01

1 715

86,88

156

4,18

416

41,28

676

53,74

936

46,42

1 196

1,54

1 456

83,43

1 716

86,85

157

5,07

417

40,17

677

55,02

937

47,91

1 197

4,85

1 457

82,99

1 717

86,92

158

5,52

418

38,9

678

56,24

938

49,08

1 198

9,06

1 458

82,77

1 718

86,81

159

5,73

419

37,59

679

57,29

939

49,66

1 199

11,8

1 459

82,33

1 719

86,88

160

6,06

420

36,39

680

58,18

940

50,15

1 200

12,42

1 460

81,78

1 720

86,66

161

6,76

421

35,33

681

58,95

941

50,94

1 201

12,07

1 461

81,81

1 721

86,92

162

7,7

422

34,3

682

59,49

942

51,69

1 202

11,64

1 462

81,05

1 722

86,48

163

8,34

423

33,07

683

59,86

943

53,5

1 203

11,69

1 463

80,72

1 723

86,66

164

8,51

424

31,41

684

60,3

944

55,9

1 204

12,91

1 464

80,61

1 724

86,74

165

8,22

425

29,18

685

61,01

945

57,11

1 205

15,58

1 465

80,46

1 725

86,37

166

7,22

426

26,41

686

61,96

946

57,88

1 206

18,69

1 466

80,42

1 726

86,48

167

5,82

427

23,4

687

63,05

947

58,63

1 207

21,04

1 467

80,42

1 727

86,33

168

4,75

428

20,9

688

64,16

948

58,75

1 208

22,62

1 468

80,24

1 728

86,3

169

4,24

429

19,59

689

65,14

949

58,26

1 209

24,34

1 469

80,13

1 729

86,44

170

4,05

430

19,36

690

65,85

950

58,03

1 210

26,74

1 470

80,39

1 730

86,33

171

3,98

431

19,79

691

66,22

951

58,28

1 211

29,62

1 471

80,72

1 731

86

172

3,91

432

20,43

692

66,12

952

58,67

1 212

32,65

1 472

81,01

1 732

86,33

173

3,86

433

20,71

693

65,01

953

58,76

1 213

35,57

1 473

81,52

1 733

86,22

174

4,17

434

20,56

694

62,22

954

58,82

1 214

38,07

1 474

82,4

1 734

86,08

175

5,32

435

19,96

695

57,44

955

59,09

1 215

39,71

1 475

83,21

1 735

86,22

176

7,53

436

20,22

696

51,47

956

59,38

1 216

40,36

1 476

84,05

1 736

86,33

177

10,89

437

21,48

697

45,98

957

59,72

1 217

40,6

1 477

84,85

1 737

86,33

178

14,81

438

23,67

698

41,72

958

60,04

1 218

41,15

1 478

85,42

1 738

86,26

179

17,56

439

26,09

699

38,22

959

60,13

1 219

42,23

1 479

86,18

1 739

86,48

180

18,38

440

28,16

700

34,65

960

59,33

1 220

43,61

1 480

86,45

1 740

86,48

181

17,49

441

29,75

701

30,65

961

58,52

1 221

45,08

1 481

86,64

1 741

86,55

182

15,18

442

30,97

702

26,46

962

57,82

1 222

46,58

1 482

86,57

1 742

86,66

183

13,08

443

31,99

703

22,32

963

56,68

1 223

48,13

1 483

86,43

1 743

86,66

184

12,23

444

32,84

704

18,15

964

55,36

1 224

49,7

1 484

86,58

1 744

86,59

185

12,03

445

33,33

705

13,79

965

54,63

1 225

51,27

1 485

86,8

1 745

86,55

186

11,72

446

33,45

706

9,29

966

54,04

1 226

52,8

1 486

86,65

1 746

86,74

187

10,69

447

33,27

707

4,98

967

53,15

1 227

54,3

1 487

86,14

1 747

86,21

188

8,68

448

32,66

708

1,71

968

52,02

1 228

55,8

1 488

86,36

1 748

85,96

189

6,2

449

31,73

709

0

969

51,37

1 229

57,29

1 489

86,32

1 749

85,5

190

4,07

450

30,58

710

0

970

51,41

1 230

58,73

1 490

86,25

1 750

84,77

191

2,65

451

29,2

711

0

971

52,2

1 231

60,12

1 491

85,92

1 751

84,65

192

1,92

452

27,56

712

0

972

53,52

1 232

61,5

1 492

86,14

1 752

84,1

193

1,69

453

25,71

713

0

973

54,34

1 233

62,94

1 493

86,36

1 753

83,46

194

1,68

454

23,76

714

0

974

54,59

1 234

64,39

1 494

86,25

1 754

82,77

195

1,66

455

21,87

715

0

975

54,92

1 235

65,52

1 495

86,5

1 755

81,78

196

1,53

456

20,15

716

0

976

55,69

1 236

66,07

1 496

86,14

1 756

81,16

197

1,3

457

18,38

717

0

977

56,51

1 237

66,19

1 497

86,29

1 757

80,42

198

1

458

15,93

718

0

978

56,73

1 238

66,19

1 498

86,4

1 758

79,21

199

0,77

459

12,33

719

0

979

56,33

1 239

66,43

1 499

86,36

1 759

78,48

200

0,63

460

7,99

720

0

980

55,38

1 240

67,07

1 500

85,63

1 760

77,49

201

0,59

461

4,19

721

0

981

54,99

1 241

68,04

1 501

86,03

1 761

76,69

202

0,59

462

1,77

722

0

982

54,75

1 242

69,12

1 502

85,92

1 762

75,92

203

0,57

463

0,69

723

0

983

54,11

1 243

70,08

1 503

86,14

1 763

75,08

204

0,53

464

1,13

724

0

984

53,32

1 244

70,91

1 504

86,32

1 764

73,87

205

0,5

465

2,2

725

0

985

52,41

1 245

71,73

1 505

85,92

1 765

72,15

206

0

466

3,59

726

0

986

51,45

1 246

72,66

1 506

86,11

1 766

69,69

207

0

467

4,88

727

0

987

50,86

1 247

73,67

1 507

85,91

1 767

67,17

208

0

468

5,85

728

0

988

50,48

1 248

74,55

1 508

85,83

1 768

64,75

209

0

469

6,72

729

0

989

49,6

1 249

75,18

1 509

85,86

1 769

62,55

210

0

470

8,02

730

0

990

48,55

1 250

75,59

1 510

85,5

1 770

60,32

211

0

471

10,02

731

0

991

47,87

1 251

75,82

1 511

84,97

1 771

58,45

212

0

472

12,59

732

0

992

47,42

1 252

75,9

1 512

84,8

1 772

56,43

213

0

473

15,43

733

0

993

46,86

1 253

75,92

1 513

84,2

1 773

54,35

214

0

474

18,32

734

0

994

46,08

1 254

75,87

1 514

83,26

1 774

52,22

215

0

475

21,19

735

0

995

45,07

1 255

75,68

1 515

82,77

1 775

50,25

216

0

476

24

736

0

996

43,58

1 256

75,37

1 516

81,78

1 776

48,23

217

0

477

26,75

737

0

997

41,04

1 257

75,01

1 517

81,16

1 777

46,51

218

0

478

29,53

738

0

998

38,39

1 258

74,55

1 518

80,42

1 778

44,35

219

0

479

32,31

739

0

999

35,69

1 259

73,8

1 519

79,21

1 779

41,97

220

0

480

34,8

740

0

1 000

32,68

1 260

72,71

1 520

78,83

1 780

39,33

221

0

481

36,73

741

0

1 001

29,82

1 261

71,39

1 521

78,52

1 781

36,48

222

0

482

38,08

742

0

1 002

26,97

1 262

70,02

1 522

78,52

1 782

33,8

223

0

483

39,11

743

0

1 003

24,03

1 263

68,71

1 523

78,81

1 783

31,09

224

0

484

40,16

744

0

1 004

21,67

1 264

67,52

1 524

79,26

1 784

28,24

225

0

485

41,18

745

0

1 005

20,34

1 265

66,44

1 525

79,61

1 785

26,81

226

0,73

486

41,75

746

0

1 006

18,9

1 266

65,45

1 526

80,15

1 786

23,33

227

0,73

487

41,87

747

0

1 007

16,21

1 267

64,49

1 527

80,39

1 787

19,01

228

0

488

41,43

748

0

1 008

13,84

1 268

63,54

1 528

80,72

1 788

15,05

229

0

489

39,99

749

0

1 009

12,25

1 269

62,6

1 529

81,01

1 789

12,09

230

0

490

37,71

750

0

1 010

10,4

1 270

61,67

1 530

81,52

1 790

9,49

231

0

491

34,93

751

0

1 011

7,94

1 271

60,69

1 531

82,4

1 791

6,81

232

0

492

31,79

752

0

1 012

6,05

1 272

59,64

1 532

83,21

1 792

4,28

233

0

493

28,65

753

0

1 013

5,67

1 273

58,6

1 533

84,05

1 793

2,09

234

0

494

25,92

754

0

1 014

6,03

1 274

57,64

1 534

85,15

1 794

0,88

235

0

495

23,91

755

0

1 015

7,68

1 275

56,79

1 535

85,92

1 795

0,88

236

0

496

22,81

756

0

1 016

10,97

1 276

55,95

1 536

86,98

1 796

0

237

0

497

22,53

757

0

1 017

14,72

1 277

55,09

1 537

87,45

1 797

0

238

0

498

22,62

758

0

1 018

17,32

1 278

54,2

1 538

87,54

1 798

0

239

0

499

22,95

759

0

1 019

18,59

1 279

53,33

1 539

87,25

1 799

0

240

0

500

23,51

760

0

1 020

19,35

1 280

52,52

1 540

87,04

1 800

0

241

0

501

24,04

761

0

1 021

20,54

1 281

51,75

1 541

86,98

242

0

502

24,45

762

0

1 022

21,33

1 282

50,92

1 542

87,05

243

0

503

24,81

763

0

1 023

22,06

1 283

49,9

1 543

87,1

244

0

504

25,29

764

0

1 024

23,39

1 284

48,68

1 544

87,25

245

0

505

25,99

765

0

1 025

25,52

1 285

47,41

1 545

87,25

246

0

506

26,83

766

0

1 026

28,28

1 286

46,5

1 546

87,07

247

0

507

27,6

767

0

1 027

30,38

1 287

46,22

1 547

87,29

248

0

508

28,17

768

0

1 028

31,22

1 288

46,44

1 548

87,14

249

0

509

28,63

769

0

1 029

32,22

1 289

47,35

1 549

87,03

250

0

510

29,04

770

0

1 030

33,78

1 290

49,01

1 550

87,25

251

0

511

29,43

771

0

1 031

35,08

1 291

50,93

1 551

87,03

252

0

512

29,78

772

1,6

1 032

35,91

1 292

52,79

1 552

87,03

253

1,51

513

30,13

773

5,03

1 033

36,06

1 293

54,66

1 553

87,07

254

4,12

514

30,57

774

9,49

1 034

35,5

1 294

56,6

1 554

86,81

255

7,02

515

31,1

775

13

1 035

34,76

1 295

58,55

1 555

86,92

256

9,45

516

31,65

776

14,65

1 036

34,7

1 296

60,47

1 556

86,66

257

11,86

517

32,14

777

15,15

1 037

35,41

1 297

62,28

1 557

86,92

258

14,52

518

32,62

778

15,67

1 038

36,65

1 298

63,9

1 558

86,59

259

17,01

519

33,25

779

16,76

1 039

37,57

1 299

65,2

1 559

86,92

260

19,48

520

34,2

780

17,88

1 040

38,51

1 300

66,02

1 560

86,59

---

Bilaga 13 - Tillägg 7

Förfarande med dränering och vägning

1.

Motorn ska fyllas med ny olja. Om ett oljetråg med konstant volym (enligt ASTM-standarden D7156-09) används, ska oljepumpen vara påslagen när motorn fylls. Tillräckligt med olja ska tillföras för att fylla både motorn och det externa tråget.

2.

Motorn ska startas och köras den önskade provningscykeln (se punkterna 2.2.15 och 2.4.4.8.3.1) under minst 1 h.

3.

När cykeln är avslutad ska oljetemperaturen tillåtas stabiliseras vid stationärt motortillstånd innan motorn stängs av.

4.

Ett rent, tomt oljedräneringstråg ska vägas.

5.

All ren utrustning som ska användas vid oljedräneringen (t.ex. trasor) ska vägas.

6.

Oljan ska dräneras under 10 min med hjälp av den externa pumpen (om sådan finns) påslagen följt av ytterligare 10 min med pumpen avslagen. Om ett oljetråg med konstant volym inte används ska oljan dräneras från motorn under totalt 20 min.

7.

Den dränerade oljan ska vägas.

8.

Den massa som fastställs i enlighet med steg 7 ska subtraheras från den massa som fastställs i enlighet med steg 4. Differensen motsvarar den totala massan av den olja som avlägsnats från motorn och samlats upp i dräneringstråget.

9.

Oljan ska försiktigt återföras till motorn.

10.

Det tomma dräneringstråget ska vägas.

11.

Den massa som fastställs i enlighet med steg 10 ska subtraheras från den massa som fastställs i enlighet med steg 4. Resultatet motsvarar massan av den återstående oljan i dräneringstråget som inte återförts till motorn.

12.

All smutsig utrustning som tidigare har vägts i enlighet med steg 5 ska vägas.

13.

Den massa som fastställs i enlighet med steg 12 ska subtraheras från den massa som fastställs i enlighet med steg 5. Resultatet motsvarar massan av den återstående olja som kvarstannat på den smutsiga utrustningen och inte återförts till motorn.

14.

De massor av återstående olja som fastställs i enlighet med stegen 11 och 13 ska subtraheras från den totala massan av oljan som avlägsnats, beräknad i enlighet med steg 8. Differensen mellan dessa massor motsvarar den totala massan av den olja som återförts till motorn.

15.

Motorn ska köras under den eller de önskade provningscyklerna (se punkterna 2.2.15 och 2.4.4.8.3.1).

16.

Stegen 3–8 ska upprepas.

17.

Massan av den olja som dränerats i enlighet med steg 16 ska subtraheras från den massa som fastställs i enlighet med steg 14. Differensen mellan dessa massor motsvarar den totala massan av den förbrukade oljan.

18.

Den totala massan av den förbrukade oljan beräknad enligt steg 14 ska divideras med varaktigheten, i timmar, av de provningscykler som utförts i enlighet med steg 15. Resultatet utgör smörjmedelsförbrukningen.

---

Bilaga 13 - Tillägg 8

Exempel på driftsackumuleringsplan inklusive termiska sekvenser, sekvenser av smörjmedelsförbrukning och sekvenser av regenerering

Image 261

---

Bilaga 13 - Tillägg 9

Flödesschema för utförandet av driftsackumuleringsplanen

Image 262

---

Bilaga 14

Tillgång till fordonets OBD-information

1.

Tillgång till OBD-information

1.1

Ansökningar om typgodkännande eller ändring av ett typgodkännande ska åtföljas av relevant information om motorns eller fordonets omborddiagnossystem. Denna relevanta information ska göra det möjligt för tillverkare av reserv- och ombyggnadsdelar att göra sina komponenter kompatibla med fordonets omborddiagnossystem, så att fordonsanvändaren tillförsäkras en säker drift utan felfunktioner. Sådan relevant information ska likaledes göra det möjligt för diagnosverktygs- och provningsutrustningstillverkare att tillverka verktyg och utrustning som ger en effektiv och korrekt diagnos av fordons utsläppsbegränsande system.

1.2

På begäran ska typgodkännandemyndigheterna på ett icke-diskriminerande sätt ställa punkt 2.1 i denna bilaga med relevant information om omborddiagnossystemet till intresserade komponent-, diagnosverktygs- eller provningsutrustningstillverkares förfogande.

1.3

| — | Typgodkännandemyndigheten ska inom 30 dagar kräva att tillverkaren av fordonstypen i fråga ställer den information som krävs i punkt 2.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

—

Typgodkännandemyndigheten ska inom 30 dagar kräva att tillverkaren av fordonstypen i fråga ställer den information som krävs i punkt 2.1 i denna bilaga.

| — | Tillverkaren ska inom två månader efter förfrågan lämna denna information till typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

—

Tillverkaren ska inom två månader efter förfrågan lämna denna information till typgodkännandemyndigheten.

| — | Typgodkännandemyndigheten ska sända denna information till typgodkännandemyndigheterna hos parterna i överenskommelsen, och den typgodkännandemyndighet som beviljat det ursprungliga typgodkännandet ska lägga till denna information i bilaga 1 till denna föreskrift samt gällande godkännandeinformationen för motorsystem eller fordonstyp. |
| --- | --- |

—

Typgodkännandemyndigheten ska sända denna information till typgodkännandemyndigheterna hos parterna i överenskommelsen, och den typgodkännandemyndighet som beviljat det ursprungliga typgodkännandet ska lägga till denna information i bilaga 1 till denna föreskrift samt gällande godkännandeinformationen för motorsystem eller fordonstyp.

1.4

Detta krav ska inte ogiltigförklara något godkännande som tidigare beviljats enligt denna föreskrift och inte heller hindra utökning av sådana godkännanden enligt villkoren i den föreskrift enligt vilka de ursprungligen godkändes.

1.5

Information kan endast begäras för sådana reserv- eller servicedelar för vilka FN-typgodkännande krävs eller för komponenter som ingår i ett system för vilket FN-typgodkännande krävs.

1.6

Begäran om information ska innehålla en exakt beskrivning av det motorsystem eller den fordonsmodell för vilken informationen krävs. Den ska styrka att informationen krävs för utveckling av reserv- eller ombyggnadsdelar eller av komponenter, diagnosverktyg eller provningsutrustning.

2.

OBD-uppgifter

2.1

Följande ytterligare uppgifter ska lämnas av motor- eller fordonstillverkaren för att göra det möjligt att tillverka omborddiagnoskompatibla reserv- och servicedelar samt diagnosverktyg och provningsutrustning, om sådana uppgifter inte är immaterialrättsligt skyddade eller utgör specifik know-how som tillhör tillverkare eller originalutrustningsleverantörer.

2.1.1

En beskrivning av typ och antal av de förkonditioneringscykler som används för det ursprungliga typgodkännandet av motorn eller fordonet.

2.1.2

En beskrivning av typ av OBD-demonstrationscykel som används för det ursprungliga typgodkännandet av motorn eller fordonet för den komponent som övervakas av OBD-systemet.

2.1.3

Om andra standarder för kommunikationsprotokoll används ska en motsvarande uttömmande förklaring lämnas.

2.1.4

| Komponent | Felkod | Övervakningsstrategi | Feldetekteringskriterier | Kriterier för aktivering av felfunktionsindikatorn | Sekundära parametrar | Förkonditionering | Demonstrationsprovning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SCR-katalysator | P20EE | Signaler från NOx-mätare 1 och 2 | Skillnad mellan signalerna från mätare 1 och 2 | 2:a cykeln | Motorvarvtal, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet, avgasmassflöde | En OBD-provningscykel (WHTC, varm del) | OBD-provningscykel (WHTC, varm del) |

Komponent

Felkod

Övervakningsstrategi

Feldetekteringskriterier

Kriterier för aktivering av felfunktionsindikatorn

Sekundära parametrar

Förkonditionering

Demonstrationsprovning

SCR-katalysator

P20EE

Signaler från NOx-mätare 1 och 2

Skillnad mellan signalerna från mätare 1 och 2

2:a cykeln

Motorvarvtal, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet, avgasmassflöde

En OBD-provningscykel (WHTC, varm del)

OBD-provningscykel (WHTC, varm del)

---

BILAGA 15

Ytterligare tekniska krav för dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon för diesel- och gasdrift

1.

Denna bilaga ska vara tillämplig på dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon.

2.

Definitioner och förkortningar

2.1

gasenergikvot (GER) för en dubbelbränslemotor: kvoten (uttryckt i procent) mellan energiinnehållet i det gasformiga bränslet (1)
  1 och energiinnehållet i båda bränslena (diesel och gasformigt bränsle).

2.2

genomsnittlig gaskvot: den genomsnittliga gasenergikvot som har beräknats för en specifik driftssekvens.

2.3

tung dubbelbränslemotor (HDDF) av typ 1A: dubbelbränslemotor som körs under den varma delen av WHTC-provningscykeln med en genomsnittlig gaskvot som inte understiger 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), som inte går på tomgång med enbart dieselbränsle och som inte har något dieselläge.

2.4

tung dubbelbränslemotor (HDDF) av typ 1B: dubbelbränslemotor som körs under den varma delen av WHTC-provningscykeln med en genomsnittlig gaskvot som inte understiger 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), som inte går på tomgång med enbart dieselbränsle i dubbelbränsleläge och som har ett dieselläge.

2.5

tung dubbelbränslemotor (HDDF) av typ 2A: dubbelbränslemotor som körs under den varma delen av WHTC-provningscykeln med en genomsnittlig gaskvot mellan 10 och 90 % (10 % < GERWHTC < 90 %) och som inte har något dieselläge alternativt som körs under den varma delen av WHTC-provningscykeln med en genomsnittlig gaskvot som inte understiger 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), men som går på tomgång med enbart dieselbränsle och som inte har något dieselläge.

2.6

tung dubbelbränslemotor (HDDF) av typ 2B: dubbelbränslemotor som körs under den varma delen av WHTC-provningscykeln med en genomsnittlig gaskvot mellan 10 och 90 % (10 % < GERWHTC < 90 %) och som har ett dieselläge alternativt som körs under den varma delen av WHTC-provningscykeln med en genomsnittlig gaskvot som inte understiger 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), men som kan gå på tomgång med enbart dieselbränsle i dubbelbränsleläget och som har ett dieselläge.

2.7

tung dubbelbränslemotor (HDDF) av typ 3B (2): dubbelbränslemotor som körs under den varma delen av WHTC-provningscykeln med en genomsnittlig gaskvot som inte överstiger 10 % (GERWHTC ≤ 10 %) och som har ett dieselläge.

3.

Dubbelbränslespecifika tilläggskrav för godkännande

3.1

Dubbelbränslemotorfamilj

3.1.1

Alla motorer i en dubbelbränslemotorfamilj ska tillhöra samma typ av dubbelbränslemotorer enligt definitionen i avsnitt 2 (3) och drivas med samma bränsletyper eller, i tillämpliga fall, med bränslen som enligt denna föreskrift ligger inom samma intervall.

Alla motorer i en dubbelbränslemotorfamilj ska uppfylla de kriterier som anges i denna föreskrift för att tillhöra en motorfamilj med kompressionständning.

Differensen mellan högsta och lägsta GERWHTC (dvs. högsta GERWHTC minus lägsta GERWHTC) inom en dubbelbränslemotorfamilj får inte överstiga 30 %.

3.1.2

Huvudmotorn för en dubbelbränslemotorfamilj ska väljas utifrån de kriterier som anges i denna föreskrift när det gäller valet av huvudmotor för en motorfamilj med kompressionständning.

4.

Allmänna krav

4.1

Driftlägen för dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon

4.1.1

En dubbelbränslemotor får endast drivas i dieselläge om den är certifierad enligt samtliga krav för dieselmotorer i denna föreskrift när den drivs i dieselläge.

När en dubbelbränslemotor utvecklas från en dieselmotor som redan är certifierad, krävs det en omcertifiering i dieselläget.

4.1.2

Villkor för att en HDDF-motor ska få gå på tomgång med enbart dieselbränsle

4.1.2.1

HDDF-motorer av typ 1A får inte gå på tomgång när enbart dieselbränsle används, med undantag för de förhållanden som anges i avsnitt 4.1.3. i fråga om uppvärmning och start.

4.1.2.2

HDDF-motorer av typ 1B får inte gå på tomgång när enbart dieselbränsle används i dubbelbränsleläge.

4.1.2.3

HDDF-motorer av typerna 2A, 2B och 3B får gå på tomgång när enbart dieselbränsle används.

4.1.3

Villkor för att en HDDF-motor ska få värma upp eller starta när den körs på enbart dieselbränsle

4.1.3.1

En dubbelbränslemotor av typ 1B, typ 2B eller 3B får värma upp eller starta när den körs på enbart dieselbränsle. I så fall ska den emellertid köras i dieselläge.

4.1.3.2

En dubbelbränslemotor av typ 1A eller 2A får värma upp eller starta när den körs på enbart dieselbränsle. I så fall ska emellertid denna strategi deklareras som en hjälputsläppsstrategi (AES) och följande tilläggskrav uppfyllas:

4.1.3.2.1

Strategin ska upphöra att vara aktiv när kylmedelstemperaturen har nått en temperatur på 343 K (70 °C), eller inom 15 minuter efter aktiveringen, beroende på vad som inträffar först, och

4.1.3.2.2

serviceläget ska aktiveras under tiden som strategin är aktiv.

4.2

Serviceläge

4.2.1

När motorn i ett dubbelbränslefordon drivs i serviceläge omfattas detta fordon av en driftsbegränsning och undantas tillfälligt från de krav beträffande avgasutsläpp, OBD och NOx-begränsning som beskrivs i denna föreskrift.

4.2.2

Den driftsbegränsning som är tillämplig på dubbelbränslefordon när de drivs i serviceläge är den som aktiveras av det system för kraftig motivering som anges i bilaga 11 eller, i det särskilda fall som beskrivs i punkt 4.2.2.3, den effektbegränsning som beskrivs i det avsnittet.

Driftsbegränsningen får inte avaktiveras genom aktivering eller avaktivering av de system för varning och motivering som anges i bilaga 11.

Aktivering och avaktivering av serviceläget får inte aktivera eller avaktivera de system för varning och motivering som anges i bilaga 11.

Tillägg 2 innehåller beskrivningar av driftsbegränsningskraven.

4.2.2.1

Driftsbegränsningen ska aktiveras automatiskt när serviceläget aktiveras.

När serviceläget aktiveras i enlighet med punkt 4.2.3 till följd av en felfunktion i gastillförselsystemet eller en onormal gasförbrukning, ska driftsbegränsningen aktiveras nästa gång efter det att fordonet har varit stillastående eller inom 30 minuters driftstid efter det att serviceläget har aktiverats, beroende på vilket som inträffar först.

När serviceläget aktiveras till följd av att gastanken är tom, ska driftsbegränsningen aktiveras så snart som serviceläget aktiveras.

4.2.2.2

Om gastanken är tom ska driftsbegränsningen i dubbelbränsleläge på grund av bristen på gasformigt bränsle avaktiveras så snart som gastanken fylls på över den kritiska nivån.

4.2.2.3

För dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon som drivs av LNG typ A får tillverkaren, i stället för att begränsa fordonshastigheten till 20 km/h, välja att begränsa motorns effekt till 20 % av den uppgivna maximala effekten i dubbelbränsleläge, och detta vid varje motorvarvtal, när serviceläget aktiveras vid reparation eller underhåll.

4.2.2.3.1

Alternativet för effektbegränsning får endast aktiveras om systemet senast 5 minuter efter det att motorn dras igång och motorn går på tomgång konstaterar att gastanken är tom.

4.2.2.3.2

Alternativet för effektbegränsning får inte aktiveras när systemet konstaterar att gastanken är tom från en tidigare körcykel och att gastanken inte har fyllts på.

4.2.2.3.3

Tillverkaren ska vid typgodkännandet visa att alternativet för effektbegränsning endast kan aktiveras vid reparation eller underhåll.

4.2.3

Följande åtgärder ska vidtas för att fordonet ska hållas i rörelse och slutligen förflyttas bort från trafikflödet när det har detekterats att en gastank är tom, att gastillförselsystemet inte fungerar i enlighet med punkt 7.2 eller att det förekommer en onormal gasförbrukning i dubbelbränsleläge enligt punkt 7.3:

| a) | Dubbelbränslemotorer av typerna 1A och 2A ska aktivera serviceläget. |
| --- | --- |

a)

Dubbelbränslemotorer av typerna 1A och 2A ska aktivera serviceläget.

| b) | Dubbelbränslemotorer av typerna 1B, 2B och 3B ska köras i dieselläge. |
| --- | --- |

b)

Dubbelbränslemotorer av typerna 1B, 2B och 3B ska köras i dieselläge.

4.2.3.1

Om gastanken är tom ska serviceläget eller, när detta är lämpligt enligt punkt 4.2.3, dieselläget aktiveras så snart motorsystemet har detekterat att tanken är tom.

När gastillgången i tanken återigen har kommit upp i den nivå som motiverade aktiveringen av varningssystemet för tom tank enligt punkt 4.3.2, kan serviceläget avaktiveras eller i tillämpliga fall dubbelbränsleläget reaktiveras.

4.2.3.2

Vid en felfunktion i gastillförselsystemet i enlighet med punkt 7.2 ska serviceläget eller, beroende på vad som är tillämpligt enligt punkt 4.2.3, dieselläget aktiveras när den diagnosfelkod som är relevant för den felfunktionen har fått statusen ”bekräftad och aktiv”.

Så snart diagnossystemet drar slutsatsen att felfunktionen inte längre föreligger eller när den information som motiverar dess aktivering, inklusive diagnosfelkoder som avser felen, raderas av ett avsökningsverktyg, får serviceläget avaktiveras eller, i tillämpliga fall, dubbelbränsleläget reaktiveras.

4.2.3.2.1

Om den räknare som anges i punkt 4.4 och som avser en felfunktion i gastillförselsystemet inte står på noll och följaktligen indikerar att övervakaren har upptäckt en situation där felfunktionen kan ha inträffat en andra eller senare gång ska serviceläget eller, i tillämpliga fall, dieselläget aktiveras när diagnosfelkoden har statusen ”potentiell”.

4.2.3.3

Vid en onormal gasförbrukning i dubbelbränsleläge i enlighet med punkt 7.3 ska serviceläget eller, beroende på vad som är tillämpligt enligt punkt 4.2.3, dieselläget aktiveras när den diagnosfelkod som är relevant för den felfunktionen har fått statusen ”potentiell”.

Så snart diagnossystemet drar slutsatsen att felfunktionen inte längre föreligger eller när den information som motiverar dess aktivering, inklusive diagnosfelkoder som avser felen, raderas av ett avsökningsverktyg, får serviceläget avaktiveras eller, i tillämpliga fall, dubbelbränsleläget reaktiveras.

4.3

Dubbelbränsleindikatorer

4.3.1

Dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon ska ge föraren en visuell indikering om motorns driftläge (dubbelbränsleläge, dieselläge eller serviceläge).

Det är tillverkarens ansvar att avgöra egenskaper och placering för denna indikator, som kan ingå i ett redan befintligt visuellt indikeringssystem.

Denna indikator kan kompletteras med ett system för visning av meddelanden. Det system som används för att visa de meddelanden som avses i denna punkt kan vara samma som de som används för omborddiagnos, korrekt begränsning av NOx-utsläpp eller andra underhållssyften.

Det visuella elementet i dubbelbränslelägesindikatorn ska vara detsamma som det som används för omborddiagnos (dvs. felfunktionsindikatorn), korrekt begränsning av NOx-utsläpp eller andra motorunderhållssyften.

Säkerhetsvarningar har alltid visningsprioritet framför driftlägesindikeringen.

4.3.1.1

Dubbelbränslelägesindikatorn ska ställas på serviceläge så snart serviceläget aktiveras (dvs. innan det faktiskt blir aktivt) och indikeringen ska vara kvar så länge som serviceläget är aktivt.

4.3.1.2

Dubbelbränslelägesindikatorn ska ställas på dubbelbränsleläge eller dieselläge i minst en minut så snart motorn växlar från dieselläge till dubbelbränsleläge eller vice versa. Denna indikering krävs vid tändning på i minst en minut, eller på tillverkarens begäran vid motorns igångdragning. Denna indikering ska också visas på förarens begäran.

4.3.2

Ett dubbelbränslefordon ska vara utrustat med ett dubbelbränslevarningssystem som varnar föraren om att gastanken snart är tom.

Dubbelbränslevarningssystemet ska vara aktivt till dess att tanken har fyllts över den nivå där varningssystemet aktiveras.

Dubbelbränslevarningssystemet kan tillfälligt avbrytas med andra varningssignaler med viktiga säkerhetsrelaterade meddelanden.

Det ska inte vara möjligt att stänga av dubbelbränslevarningssystemet med hjälp av ett avsökningsverktyg så länge som skälet till att varningen aktiverats inte har åtgärdats.

4.3.2.1

Dubbelbränslevarningssystemet ska bestå av ett visuellt varningssystem (ikon, symbol etc.) som tillverkaren väljer själv.

Enligt tillverkarens val kan det omfatta en ljudkomponent. I så fall ska det vara tillåtet för föraren att stänga av den komponenten.

Det visuella elementet i dubbelbränslelägesvarningssystemet ska inte vara detsamma som det som används för omborddiagnos (dvs. felfunktionsindikatorn), korrekt begränsning av NOx-utsläpp eller andra motorunderhållssyften.

Dubbelbränslevarningssystemet kan dessutom visa korta meddelanden, inklusive meddelanden som tydligt anger återstående sträcka eller tid innan driftsbegränsningen aktiveras.

Det system som används för att visa de meddelanden som avses i denna punkt kan vara samma som de som används för ytterligare OBD-meddelanden, meddelanden som avser korrekt begränsning av NOx-utsläpp eller meddelanden för andra underhållssyften.

En anordning som gör det möjligt för föraren att dämpa de visuella signaler som varningssystemet ger kan installeras på fordon avsedda att användas av räddningstjänster eller på fordon som har konstruerats och tillverkats för att användas av försvaret, civilförsvaret, brandförsvaret eller ordningsmakten.

4.4

Systemet ska ha ett räknarsystem för att registrera det antal timmar som motorn körts medan systemet har upptäckt en felfunktion i gastillförselsystemet enligt punkt 7.2.

4.4.1

Räknarens kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering ska uppfylla specifikationerna i tillägg 2.

4.4.2

Det behövs ingen räknare enligt specifikationen i punkt 4.4 när tillverkaren kan visa för typgodkännandemyndigheten (t.ex. genom en strategibeskrivning eller provningselement) att en dubbelbränslemotor automatiskt går över till dieselläge om en felfunktion upptäcks.

4.5

Som ett led i ansökan om typgodkännandet enligt denna föreskrift ska tillverkaren demonstrera driften av dubbelbränsleindikatorer och driftsbegränsningen i enlighet med bestämmelserna i tillägg 3.

4.6

Meddelat vridmoment

4.6.1

När en dubbelbränslemotor körs i dubbelbränsleläge gäller följande:

| a) | Den referensvridmomentkurva som kan hämtas fram enligt de krav som gäller för informationsflödet enligt bilaga 9B och som avses i bilaga 8 ska vara den som erhålls enligt bilaga 4 när motorn provas på en motorprovbänk i dubbelbränsleläge. |
| --- | --- |

a)

Den referensvridmomentkurva som kan hämtas fram enligt de krav som gäller för informationsflödet enligt bilaga 9B och som avses i bilaga 8 ska vara den som erhålls enligt bilaga 4 när motorn provas på en motorprovbänk i dubbelbränsleläge.

| b) | De registrerade faktiska vridmomenten (indikerat vridmoment och friktionsvridmoment) ska vara resultatet av dubbelbränsleförbränning och inte det resultat som erhålls vid körning enbart på dieselbränsle. |
| --- | --- |

b)

De registrerade faktiska vridmomenten (indikerat vridmoment och friktionsvridmoment) ska vara resultatet av dubbelbränsleförbränning och inte det resultat som erhålls vid körning enbart på dieselbränsle.

4.6.2

När en dubbelbränslemotor körs i dieselläge ska en referensvridmomentkurva som kan hämtas fram enligt de krav som gäller för informationsflödet enligt bilaga 9B och som avses i bilaga 8 vara den som erhålls enligt bilaga 4 när motorn provas på en motorprovbänk i dieselläge.

4.7

Dubbelbränslemotorer ska omfattas av kraven i bilaga 10, oavsett om de körs i dubbelbränsleläge eller, när det gäller typerna 1B, 2B och 3B, i dieselläge.

4.7.1

Den PEMS-demonstrationprovning vid typgodkännandet som krävs i bilaga 10 ska utföras genom provning av huvudmotorn för en dubbelbränslemotorfamilj vid körning i dubbelbränsleläge.

4.7.1.1

I dessa fall kan certifiering endast beviljas om både PEMS-demonstrationsprovningen i dubbelbränsleläge och PEMS-demonstrationsprovningen i dieselläge har godkänts.

4.7.2

Ytterligare krav

4.7.2.1

| a) | motorn alltid bibehåller den HDDF-typ (dvs. typ 1A, 2B etc.) som har angetts för typgodkännandet, och |
| --- | --- |

a)

motorn alltid bibehåller den HDDF-typ (dvs. typ 1A, 2B etc.) som har angetts för typgodkännandet, och

| b) | för motorer av typ 2: den resulterande skillnaden mellan det högsta och det lägsta GERWHTC inom familjen aldrig överstiger den andel som anges i punkt 3.1.1, och |
| --- | --- |

b)

för motorer av typ 2: den resulterande skillnaden mellan det högsta och det lägsta GERWHTC inom familjen aldrig överstiger den andel som anges i punkt 3.1.1, och

| c) | dessa strategier anges och uppfyller kraven i bilaga 10. |
| --- | --- |

c)

dessa strategier anges och uppfyller kraven i bilaga 10.

5.

Prestandakrav

5.1

Tillämpliga utsläppsgränsvärden för HDDF-motorer av typerna 1A och 1B

5.1.1

De tillämpliga utsläppsgränsvärdena för HDDF-motorer av typerna 1A och 1B som körs i dubbelbränsleläge är de som har fastställts för gnisttändningsmotorer i punkt 5.3 i denna föreskrift.

5.1.2

De tillämpliga utsläppsgränsvärdena för HDDF-motorer av typ 1B som körs i dieselläge är de som har fastställts för kompressionständningsmotorer i punkt 5.3 i denna föreskrift.

5.2

Utsläppsgränsvärden som är tillämpliga på HDDF-motorer av typerna 2A och 2B

5.2.1

Utsläppsgränser som gäller under WHSC-provningscykeln

5.2.1.1

För HDDF-motorer av typerna 2A och 2B ska de gränsvärden för avgasutsläpp (inkl. gränsen för partikelantal) under hela WHSC-provningscykeln som är tillämpliga för HDDF-motorer av typerna 2A och 2B som körs i dubbelbränsleläge vara de som tillämpas på kompressionständningsmotorer under hela WHSC-provningscykeln och fastställs i tabellen i punkt 5.3 i denna föreskrift.

5.2.1.2

De utsläppsgränsvärden (inkl. gränsen för partikelantal) under hela WHSC-provningscykeln som är tillämpliga på HDDF-motorer av typ 2B som körs i dieselläge ska vara de som fastställts för kompressionständningsmotorer i punkt 5.3 i denna föreskrift.

5.2.2

Utsläppsgränser som gäller under WHTC-provningscykeln

5.2.2.1

De utsläppsvärden för CO, NOx, NH3 och partikelmassa under hela WHTC-provningscykeln som är tillämpliga för HDDF-motorer av typerna 2A och 2B som körs i dubbelbränsleläge ska vara de som tillämpas på såväl kompressions- och gnisttändningsmotorer under hela WHTC-provningscykeln och fastställs i punkt 5.3 i denna föreskrift.

5.2.2.2

Utsläppsgränsvärden för kolväten

5.2.2.2.1

De utsläppsvärden för totala kolväten, metan och icke-metankolväten under hela WHTC-provningscykeln som är tillämpliga för HDDF-motorer av typerna 2A och 2B som körs med naturgas i dubbelbränsleläge beräknas på grundval av de tillämpliga värdena för såväl kompressions- och gnisttändningsmotorer under hela WHTC-provningscykeln och fastställs i punkt 5.3 i denna föreskrift. Beräkningsförfarandet anges i punkt 5.3 i denna bilaga.

5.2.2.2.2

De utsläppsvärden för totala kolväten under hela WHTC-provningscykeln som är tillämpliga för HDDF-motorer av typerna 2A och 2B som körs med motorgas i dubbelbränsleläge ska vara de som tillämpas på kompressionständningsmotorer under hela WHTC-provningscykeln och som fastställs i punkt 5.3 i denna föreskrift.

5.2.2.3

Utsläppsgränsvärden för partikelantal

5.2.2.3.1

Den gräns för partikelantalet under hela WHTC-provningscykeln som är tillämplig för HDDF-motorer av typerna 2A och 2B som körs i dubbelbränsleläge ska vara den som tillämpas på kompressionständningsmotorer under hela WHTC-provningscykeln och som fastställs i punkt 5.3 i denna föreskrift. Om en gräns för partikelantalet som tillämpas på gnisttändningsmotorer under hela WHTC-provningscykeln anges i punkt 5.3 i denna föreskrift, ska kraven i punkt 5.2.4 tillämpas vid beräkning av den tillämpliga gränsen på HDDF-motorer av typerna 2A och 2B under hela den cykeln.

5.2.2.3.2

De utsläppsgränsvärden (inkl. gränsen för partikelantal) under hela WHTC-provningscykeln som är tillämpliga på HDDF-motorer av typ 2B som körs i dieselläge ska vara de som fastställts för kompressionständningsmotorer i punkt 5.3 i denna föreskrift.

5.2.3

Följande beräkningsförfarande ska tillämpas på HDDF-motorer av typerna 2A och 2B som provas i WHTC-cykeln under drift i dubbelbränsleläge:

| | Beräkna den genomsnittliga gasenergikvoten GERWHTC under den varma delen av WHTC-provningscykeln. |
| --- | --- |

Beräkna den genomsnittliga gasenergikvoten GERWHTC under den varma delen av WHTC-provningscykeln.

Beräkna en motsvarande THCGER i mg/kWh med hjälp av följande formel:

| | THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC) |
| --- | --- |

THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC)

Fastställ tillämplig THC-gräns i mg/kWh med hjälp av följande metod:

| | Om THCGER ≤ CH4PI, så


  a) | THC-gränsvärdet = THCGER, och |
| --- | --- | --- |

Om THCGER ≤ CH4PI, så

a)

THC-gränsvärdet = THCGER, och

| b) | inget tillämpligt gränsvärde för CH4 och NMHC. |
| --- | --- |

b)

inget tillämpligt gränsvärde för CH4 och NMHC.

| | Om THCGER > CH4PI, så


  a) | inget tillämpligt THC-gränsvärde, och |
| --- | --- | --- |

Om THCGER > CH4PI, så

a)

inget tillämpligt THC-gränsvärde, och

| b) | båda gränsvärdena för NMHCPI och CH4PI är tillämpliga. |
| --- | --- |

b)

båda gränsvärdena för NMHCPI och CH4PI är tillämpliga.

| | I detta förfarande är | NMHCPI utsläppsvärdet för icke-metankolväten under hela WHTC-provningscykeln och tillämpas på gnisttändningsmotorn genom punkt 5.3 i denna föreskrift, |
| --- | --- | --- |

I detta förfarande är

NMHCPI utsläppsvärdet för icke-metankolväten under hela WHTC-provningscykeln och tillämpas på gnisttändningsmotorn genom punkt 5.3 i denna föreskrift,

| | CH4PI utsläppsvärdet för metan (CH4) under hela WHTC-provningscykeln och tillämpas på gnisttändningsmotorn genom punkt 5.3 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

CH4PI utsläppsvärdet för metan (CH4) under hela WHTC-provningscykeln och tillämpas på gnisttändningsmotorn genom punkt 5.3 i denna föreskrift.

Figur 1

Figur 1

Beskrivning av kolvätegränsvärdena för en HDDF-motor av typ 2 som drivs i dubbelbränsleläge under WHTC-cykeln (dubbelbränslemotorer som drivs med naturgas)

Beskrivning av kolvätegränsvärdena för en HDDF-motor av typ 2 som drivs i dubbelbränsleläge under WHTC-cykeln (dubbelbränslemotorer som drivs med naturgas)

Image 263

5.2.4

Om en gräns för partikelantalet som tillämpas på gnisttändningsmotorer under hela WHTC-provningscykeln fastställs i punkt 5.3 i denna föreskrift, ska följande beräkningsförfarande tillämpas på HDDF-motorer av typ 1A, HDDF-motorer av typ 1B, HDDF-motorer av typ 2A och HDDF-motorer av typ 2B som provas i WHTC-cykeln under drift i dubbelbränsleläge:

| | Beräkna den genomsnittliga gasenergikvoten GERWHTC under den varma delen av WHTC-provningscykeln. |
| --- | --- |

Beräkna den genomsnittliga gasenergikvoten GERWHTC under den varma delen av WHTC-provningscykeln.

| | Beräkna därefter de gränsvärden för partikelantalet PN limitWHTC i antal/kWh som är tillämpliga under hela WHTC-provningscykeln med hjälp av följande formel (linjär interpolation mellan kompressions- och gnisttändningsmotorernas gränsvärden för partikelantal): | PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC |
| --- | --- | --- |

Beräkna därefter de gränsvärden för partikelantalet PN limitWHTC i antal/kWh som är tillämpliga under hela WHTC-provningscykeln med hjälp av följande formel (linjär interpolation mellan kompressions- och gnisttändningsmotorernas gränsvärden för partikelantal):

PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC

där

| | PN limitPI/WHTC är den gräns för partikelantalet som tillämpas på gnisttändningsmotorer under hela WHTC-provningscykeln, |
| --- | --- |

PN limitPI/WHTC är den gräns för partikelantalet som tillämpas på gnisttändningsmotorer under hela WHTC-provningscykeln,

| | PN limitCI/WHTC är den gräns för partikelantalet som tillämpas på kompressionständningsmotorer under hela WHTC-provningscykeln. |
| --- | --- |

PN limitCI/WHTC är den gräns för partikelantalet som tillämpas på kompressionständningsmotorer under hela WHTC-provningscykeln.

Figur 2

Figur 2

Beskrivning av gränsvärdena för partikelantalet för en HDDF-motor av typ 2 som körs i dubbelbränsleläge under WHTC-cykeln

Beskrivning av gränsvärdena för partikelantalet för en HDDF-motor av typ 2 som körs i dubbelbränsleläge under WHTC-cykeln

Image 264

5.3

De utsläppsgränsvärden som är tillämpliga på HDDF-motorer av typ 3B, oavsett om de körs i dubbelbränsleläge eller i dieselläge, ska vara de utsläppsgränsvärden som är tillämpliga på kompressionständningsmotorer.

5.4

I princip gäller att det utsläppsgränsvärde som ska användas vid tillämpning av den överensstämmelsefaktor som används när en PEMS-provning ska utföras – oavsett om det gäller en PEMS-provning vid certifiering eller en PEMS-provning för kontroll och styrkande av överensstämmelse för motorer och fordon i drift – bör fastställas på grundval av det faktiska GER som beräknas utifrån den uppmätta bränsleförbrukningen under provning på väg.

Om det inte finns ett robust sätt att mäta gas- eller dieselbränsleförbrukningen får tillverkaren emellertid använda den GERWHTC som fastställts för den varma delen av WHTC och beräknats enligt denna bilaga.

6.

Demonstrationskrav

6.1

Tabell 1

Laboratorieprovningar som ska utföras av en dubbelbränslemotor

| | Typ 1A | Typ 1B | Typ 2A | Typ 2B | Typ 3B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Dubbelbränsleläge:

  NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Dubbelbränsleläge:

  THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| Dieselläge:

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Dieselläge:

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| WHSC | Ingen provning | Dubbelbränsleläge:

  Ingen provning | NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Dubbelbränsleläge:

  NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| Dieselläge:

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Dieselläge:

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| WNTE- laboratorieprovningen | Ingen provning | Dubbelbränsleläge:

  Ingen provning | [HC], CO, NOx, PM | Dubbelbränsleläge:

  [HC], CO, NOx, PM | THC, CO, NOx, PM |
| Dieselläge:

  THC, CO, NOx, PM | Dieselläge:

  THC, CO, NOx, PM |

Typ 1A

Typ 1B

Typ 2A

Typ 2B

Typ 3B

WHTC

NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

Dubbelbränsleläge:

NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

Dubbelbränsleläge:

THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Dieselläge:

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Dieselläge:

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

WHSC

Ingen provning

Dubbelbränsleläge:

Ingen provning

NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Dubbelbränsleläge:

NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Dieselläge:

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Dieselläge:

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

WNTE- laboratorieprovningen

Ingen provning

Dubbelbränsleläge:

Ingen provning

[HC], CO, NOx, PM

Dubbelbränsleläge:

[HC], CO, NOx, PM

THC, CO, NOx, PM

Dieselläge:

THC, CO, NOx, PM

Dieselläge:

THC, CO, NOx, PM

6.2

Utöver de krav i denna föreskrift som avser installation av en motor som är typgodkänd som separat teknisk enhet, ska det demonstreras att en dubbelbränslemotor är korrekt installerad i ett fordon på grundval av lämpliga konstruktionselement, kontrollresultat osv. Denna demonstration ska ta upp överensstämmelsen för följande delar med kraven i denna bilaga:

| a) | Dubbelbränsleindikatorer och dubbelbränslevarningar enligt specifikationerna i denna bilaga (piktogram, aktiveringsscheman etc.). |
| --- | --- |

a)

Dubbelbränsleindikatorer och dubbelbränslevarningar enligt specifikationerna i denna bilaga (piktogram, aktiveringsscheman etc.).

| b) | Bränslelagringssystemet. |
| --- | --- |

b)

Bränslelagringssystemet.

| c) | Fordonets prestanda i serviceläge. |
| --- | --- |

c)

Fordonets prestanda i serviceläge.

Det kommer att kontrolleras att indikatorns belysning och varningssystemets aktivering är korrekt. Kontrollerna får dock inte innebära att motorsystemet demonteras (exempelvis kan en elektrisk urkoppling användas).

6.3

Tillverkaren ska för typgodkännandemyndigheten lägga fram bevis för att GERWHTC-intervallet för alla medlemmar i dubbelbränslemotorfamiljen ligger inom den procentandel som anges i punkt 3.1.1 (t.ex. genom algoritmer, funktionsanalyser, beräkningar, simuleringar, resultat från tidigare provningar, osv.).

6.4

På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens godkännande är det tillåtet att högst två gånger lägga de sista tio minuterna i WHTC på motornedkylningsfasen mellan demonstrationsprovningarna.

6.5

Bestämmelserna i bilaga 7 ska tillämpas.

7.

OBD-krav

7.1

Samtliga dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon ska uppfylla de krav som anges i bilaga 9A och som är tillämpliga på dieselmotorer, oavsett om de körs i dubbelbränsle- eller dieselläge.

Om ett dubbelbränslemotorsystem är utrustat med syrgassensor(er), ska de krav som är tillämpliga på gasmotorer i punkt 13 i tillägg 3 till bilaga 9B tillämpas.

Om ett dubbelbränslemotorsystem är utrustat med en trevägskatalysator, ska de krav som är tillämpliga på gasmotorer i punkterna 7, 10 och 15 i tillägg 3 till bilaga 9B tillämpas.

7.1.1

Ytterligare allmänna OBD-krav för dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon av typerna 1B, 2B och 3B

7.1.1.1

För felfunktioner där detekteringen inte är beroende av motorns driftläge ska de mekanismer som anges i bilaga 9B och som avser diagnosfelkodens status inte vara beroende av motorns driftläge (om t.ex. en diagnosfelkod har fått statusen ”potentiell” i dubbelbränsleläge, kommer den att få statusen ”bekräftad och aktiv” nästa gång felet upptäcks, även om detta är i dieselläge).

7.1.1.2

För felfunktioner där detekteringen är beroende av motorns driftläge ska diagnosfelkoderna inte tilldelas en tidigare aktiv status i ett annat läge än det där de uppnådde sin bekräftade och aktiva status.

7.1.1.3

| a) | stanna och i tillämpliga fall bevara sitt innevarande värde när driftläget ändras, |
| --- | --- |

a)

stanna och i tillämpliga fall bevara sitt innevarande värde när driftläget ändras,

| b) | starta om samt i tillämpliga fall fortsätta räkna från den punkt där den stannat när driftläget ändras tillbaka till det andra driftläget. |
| --- | --- |

b)

starta om samt i tillämpliga fall fortsätta räkna från den punkt där den stannat när driftläget ändras tillbaka till det andra driftläget.

7.1.1.4

Möjligheten att driftläget påverkar felfunktionsdetekteringen får inte utnyttjas för att förlänga tiden fram till dess att en driftsbegränsning aktiveras.

7.1.1.5

För en dubbelbränslemotor av typ 1B, 2B eller 3B ska tillverkaren ange vilka felfunktioner som är driftlägesberoende. Denna information ska finnas med i det informationspaket som krävs i punkt 8.1 a i bilaga 9B. Motiveringen till att de är driftlägesberoende ska finnas med i det informationspaket som krävs i punkt 8.1 b i bilaga 9B.

7.1.1.5

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| För dubbelbränslemotorer av typerna 1B, 2B och 3B: dubbelbränslemotorns driftläge (dubbelbränsle- eller dieselläge) | x | x |

Ögonblicksbild

Dataflöde

För dubbelbränslemotorer av typerna 1B, 2B och 3B: dubbelbränslemotorns driftläge (dubbelbränsle- eller dieselläge)

x

x

7.2

HDDF-motorer och -fordon ska övervaka gastillförselsystemet inom motorsystemet (inkl. de signaler som inte kommer från motorsystemet) i enlighet med specifikationerna i punkt 1 i tillägg 3 till bilaga 9B – komponentövervakning.

7.3

Dubbelbränslefordon ska ha en funktion för att fastställa förbrukningen av gasformigt bränsle och ge tillgång till förbrukningsinformationen externt. En onormal förbrukning av gasformigt bränsle (t.ex. en avvikelse på 50 % från den normala förbrukningen av gasformigt bränsle) ska övervakas – prestandaövervakning.

Övervakaren för otillräcklig förbrukning av gasformiga bränslen ska vara i drift kontinuerligt i dubbelbränsleläge, men den högsta tillåtna perioden för detektion är 48 timmars drift i dubbelbränsleläge.

Övervakaren omfattas inte av kraven på prestandaövervakning under drift.

7.4

De regler om brister som anges i bilaga 9B och som gäller för dieselmotorer ska gälla för dubbelbränslemotorer.

En brist som föreligger såväl i dieselläge som i dubbelbränsleläge ska inte räknas separat för varje läge.

7.5

Radering av felinformation med hjälp av ett avsökningsverktyg

7.5.1

Radering av information med ett avsökningsverktyg, inklusive diagnosfelkoder avseende de felfunktioner som behandlas i denna bilaga, ska utföras i enlighet med bilaga 9B.

7.5.2

Radering av felinformation ska bara vara möjlig under ”motor-av”-förhållanden.

7.5.3

När felinformation som avser gastillförselsystemet enligt punkt 7.2, inklusive diagnosfelkoder, raderas ska räknare som avser detta fel inte raderas.

8.

Krav som ska säkerställa fungerande drift av NOx-reningssystemet

8.1

Bilaga 11 (om korrekt begränsning av NOx-utsläpp) ska vara tillämplig på HDDF-motorer och -fordon, oavsett om de körs i dubbelbränsle- eller dieselläge.

8.2

Ytterligare allmänna OBD-krav för dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon av typerna 1B, 2B och 3B

8.2.1

När det gäller HDDF av typerna 1B, 2B och 3B ska det vridmoment som anses tillämpa lågnivåmotivering i enlighet med definitionen i bilaga 11 vara det lägsta av de vridmoment som erhålls i dieselläge och dubbelbränsleläge.

8.2.2

I synnerhet gäller följande:

8.2.2.1

Möjligheten att driftläget påverkar felfunktionsdetekteringen får inte utnyttjas för att förlänga tiden fram till dess att en driftsbegränsning aktiveras.

8.2.2.2

| a) | stanna och i tillämpliga fall bevara sitt innevarande värde när driftläget ändras, |
| --- | --- |

a)

stanna och i tillämpliga fall bevara sitt innevarande värde när driftläget ändras,

| b) | starta om och i tillämpliga fall fortsätta räkna från den punkt där den stannat när driftläget ändras tillbaka till det andra driftläget. |
| --- | --- |

b)

starta om och i tillämpliga fall fortsätta räkna från den punkt där den stannat när driftläget ändras tillbaka till det andra driftläget.

9.

Överensstämmelsen för dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon i drift ska utföras i enlighet med kraven i bilaga 8.

PEMS-provningarna ska utföras i dubbelbränsleläge.

9.1

I så fall ska beslutet om godkännande eller underkännande av det parti som är föremål för det statistiska förfarandet enligt bilaga 8 baseras på följande:

| a) | Ett enskilt fordon ska godkännas om såväl PEMS-provningen i dubbelbränsleläge och PEMS-provningen i dieselläge har godkänts. |
| --- | --- |

a)

Ett enskilt fordon ska godkännas om såväl PEMS-provningen i dubbelbränsleläge och PEMS-provningen i dieselläge har godkänts.

| b) | Ett enskilt fordon ska underkännas om antingen PEMS-provningen i dubbelbränsleläge eller PEMS-provningen i dieselläge har underkänts. |
| --- | --- |

b)

Ett enskilt fordon ska underkännas om antingen PEMS-provningen i dubbelbränsleläge eller PEMS-provningen i dieselläge har underkänts.

10.

Ytterligare provningsförfaranden

10.1

Tilläggskrav för utsläppsprovning av dubbelbränslemotorer

10.1.1

Dubbelbränslemotorer ska uppfylla kraven i tillägg 4 utöver kraven i denna föreskrift (inkl. bilaga 4) när en utsläppsprovning genomförs.

10.2

Tilläggskrav för PEMS-utsläppsprovning för dubbelbränslemotorer

10.2.1

När dubbelbränslemotorer ska genomgå en PEMS-provning ska de uppfylla kraven i tillägg 5 utöver de övriga PEMS-kraven i denna föreskrift.

10.2.2

När så krävs, t.ex. på grund av varierande sammansättning av gasformigt bränsle, får tillverkaren besluta att korrigera ECU-vridmomentsignalen. I så fall ska följande krav gälla.

10.2.2.1

Tillverkaren ska till typgodkännandemyndigheten lämna en beskrivning av de förhållanden som gör det möjligt att extrapolera det reella vridmomentet från de vridmoment som erhålls under utsläppsprovning med två lämpliga referensbränslen samt från det vridmoment som faktiskt kan hämtas fram i ECU.

10.2.2.1.1

Om de vridmoment som erhålls med de två referensbränslena kan anses vara av samma storleksordning (dvs. inom de 7 % som anges i punkt 9.4.2.5 i denna föreskrift), behöver det korrigerade ECU-värdet inte användas.

10.2.2.2

För PEMS-provningen (arbetsbaserat fönster) ska det korrigerade vridmomentsvärdet följa av den interpoleringen.

10.2.2.3

| | Metoden för högsta vridmoment enligt tillägg 4 till bilaga 8 ska tolkas så att den visar att en punkt mellan de referenskurvor för det högsta vridmoment som har erhållits vid ett visst motorvarvtal vid provning med två tillämpliga referensbränslen har nåtts under fordonets provning. |
| --- | --- |

Metoden för högsta vridmoment enligt tillägg 4 till bilaga 8 ska tolkas så att den visar att en punkt mellan de referenskurvor för det högsta vridmoment som har erhållits vid ett visst motorvarvtal vid provning med två tillämpliga referensbränslen har nåtts under fordonets provning.

| | Värdet av denna punkt ska med typgodkännandemyndighetens godkännande skattas utifrån ett prov av den faktiska bränslesammansättningen som har tagits så nära motorn som möjligt samt de effektkurvor som har erhållits med vart och ett av referensbränslena under certifieringsprovningen för utsläpp. |
| --- | --- |

Värdet av denna punkt ska med typgodkännandemyndighetens godkännande skattas utifrån ett prov av den faktiska bränslesammansättningen som har tagits så nära motorn som möjligt samt de effektkurvor som har erhållits med vart och ett av referensbränslena under certifieringsprovningen för utsläpp.

10.3

Avsnitt 3.1 i bilaga 12 om fastställande av koldioxidutsläpp vid outspädd mätning är inte tillämpligt på dubbelbränslemotorer. I stället ska följande bestämmelser gälla:

Medelvärdet av den uppmätta bränsleförbrukningen i provningen enligt avsnitt 4.3 i bilaga 12 ska användas som utgångspunkt när medeltalet av provningens koldioxidutsläpp beräknas.

Massan av varje förbrukat bränsle ska användas för att i enlighet med avsnitt A.6.4 i denna bilaga bestämma molarvätekvoten och massfraktionerna av bränsleblandningen i provningen.

Den totala bränslemassan ska bestämmas i enlighet med ekvationerna 23 och 24.

Image 265
  (23)

Image 266
  (24)

där

| mfuel

  ,

  corr | är den korrigerade bränslemassan för båda bränslena, i g/provning, |
| --- | --- |
| mfuel | är den totala bränslemassan för båda bränslena, i g/provning, |
| mTHC | är massan för de totala kolväteutsläppen i avgaserna, i g/provning, |
| mCO | är massan för kolmonoxidutsläppen i avgaserna, i g/provning, |
| mCO2

  ,

  fuel | är de koldioxidmassutsläpp som kommer från bränslet, i g/provning, |
| wGAM | är bränslenas svavelhalt, i massprocent, |
| wDEL | är bränslenas kvävehalt, i massprocent, |
| wEPS | är bränslenas syrehalt, i massprocent, |
| α | är bränslenas molara vätekvot (H/C), |
| AC | är atommassan för kol: 12,011 g/mol |
| AH | är atommassan för väte: 1,0079 g/mol |
| MCO | är molekylmassan för koloxid: 28,011 g/mol |
| MCO2 | är molekylmassan för koldioxid : 44,01 g/mol |

mfuel

  ,

  corr

är den korrigerade bränslemassan för båda bränslena, i g/provning,

mfuel

är den totala bränslemassan för båda bränslena, i g/provning,

mTHC

är massan för de totala kolväteutsläppen i avgaserna, i g/provning,

mCO

är massan för kolmonoxidutsläppen i avgaserna, i g/provning,

mCO2

  ,

  fuel

är de koldioxidmassutsläpp som kommer från bränslet, i g/provning,

wGAM

är bränslenas svavelhalt, i massprocent,

wDEL

är bränslenas kvävehalt, i massprocent,

wEPS

är bränslenas syrehalt, i massprocent,

α

är bränslenas molara vätekvot (H/C),

AC

är atommassan för kol: 12,011 g/mol

AH

är atommassan för väte: 1,0079 g/mol

MCO

är molekylmassan för koloxid: 28,011 g/mol

MCO2

är molekylmassan för koldioxid : 44,01 g/mol

De koldioxidutsläpp som kommer från urea ska beräknas med ekvation 25:

Image 267
  (25)

där

| mCO2,urea | är de koldioxidmassutsläpp som kommer från urea, i g/provning, |
| --- | --- |
| curea | är ureakoncentrationen, i %, |
| murea | är den totala massförbrukningen av urea, i g/provning, |
| MCO(NH2)2 | är molekylmassan för urea: 60,056 g/mol |

mCO2,urea

är de koldioxidmassutsläpp som kommer från urea, i g/provning,

curea

är ureakoncentrationen, i %,

murea

är den totala massförbrukningen av urea, i g/provning,

MCO(NH2)2

är molekylmassan för urea: 60,056 g/mol

Därefter ska de totala koldioxidutsläppen beräknas med ekvation 26:

Image 268
  (26)

De bromsspecifika koldioxidutsläppen eCO2 ska därefter beräknas enligt avsnitt 3.3 i bilaga 12.

11.

Dokumentationskrav

11.1

Tillverkaren av en dubbelbränslemotor som har typgodkänts som separat teknisk enhet ska i installationshandlingarna för sitt motorsystem ange lämpliga krav som medför att fordonet uppfyller kraven i denna bilaga när det framförs på väg, eller på eventuellt annat sätt. Dokumentationen ska bl.a. innehålla följande:

| a) | Detaljerade tekniska krav, inkl. bestämmelser för att se till att OBD-systemet är kompatibelt med motorsystemet. |
| --- | --- |

a)

Detaljerade tekniska krav, inkl. bestämmelser för att se till att OBD-systemet är kompatibelt med motorsystemet.

| b) | Vilka kontroller som ska utföras. |
| --- | --- |

b)

Vilka kontroller som ska utföras.

I samband med godkännandet av motorsystemet kan det kontrolleras att sådana installationskrav finns och är tillräckliga.

11.1.1

Om den fordonstillverkare som ansöker om godkännande av installationen av motorsystemet i fordonet är samma tillverkare som har erhållit typgodkännande av dubbelbränslemotorn som separat teknisk enhet, krävs inte den dokumentation som anges i punkt 11.2.

12.

| Tillägg 1 | Typer av HDDF-motorer och HDDF-fordon – beskrivning av definitioner och krav |
| --- | --- |
| Tillägg 2 | Aktiverings- och avaktiveringsmekanismer för räknare, varningssystem, driftsbegränsning och serviceläge för dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon – beskrivning och illustrationer |
| Tillägg 3 | Dubbelbränsleindikatorer, varningssystem, driftsbegränsningar för HDDF-motorer – demonstrationskrav |
| Tillägg 4 | Tilläggskrav för utsläppsprovning av dubbelbränslemotorer |
| Tillägg 5 | Tilläggskrav för PEMS-utsläppsprovning för dubbelbränslemotorer |
| Tillägg 6 | Bestämning av molarkomponentkvoter och ugas
  -värden för dubbelbränslemotorer |

Tillägg 1

Typer av HDDF-motorer och HDDF-fordon – beskrivning av definitioner och krav

Tillägg 2

Aktiverings- och avaktiveringsmekanismer för räknare, varningssystem, driftsbegränsning och serviceläge för dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon – beskrivning och illustrationer

Tillägg 3

Dubbelbränsleindikatorer, varningssystem, driftsbegränsningar för HDDF-motorer – demonstrationskrav

Tillägg 4

Tilläggskrav för utsläppsprovning av dubbelbränslemotorer

Tillägg 5

Tilläggskrav för PEMS-utsläppsprovning för dubbelbränslemotorer

Tillägg 6

Bestämning av molarkomponentkvoter och ugas
  -värden för dubbelbränslemotorer

---

(1)  
  1 På basis av det lägre värmevärdet.

1

1

(2)  HDDF typ 3A varken definieras eller tillåts enligt denna föreskrift.

2

(3)  T.ex. HDDF typ 1A eller HDDF typ 2B.

3

---

Bilaga 15 – Tillägg 1

Typer av HDDF-motorer och HDDF-fordon – beskrivning av definitioner och huvudkrav

| | GERWHTC
   (1) | Diesel vid tomgångskörning | Diesel vid uppvärmning | Drift enbart med diesel | Drift i avsaknad av gas | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Typ 1A | GERWHTC ≥ 90 % | EJ tillåtet | Endast tillåtet i serviceläge | Endast tillåtet i serviceläge | Serviceläge | |
| Typ 1B | GERWHTC ≥ 90 % | Endast tillåtet i dieselläge | Endast tillåtet i dieselläge | Endast tillåtet i dieselläge och i serviceläge | Dieselläge | |
| Typ 2A | 10 % < GERWHTC < 90 % | Tillåtet | Endast tillåtet i serviceläge | Endast tillåtet i serviceläge | Serviceläge | GERWHTC ≥ 90 % tillåtet |
| Typ 2B | 10 % < GERWHTC < 90 % | Tillåtet | Endast tillåtet i dieselläge | Endast tillåtet i dieselläge och i serviceläge | Dieselläge | GERWHTC ≥ 90 % tillåtet |
| Typ 3A | VARKEN ANGIVET ELLER TILLÅTET |
| Typ 3B | GERWHTC ≤ 10 % | Tillåtet | Endast tillåtet i dieselläge | Endast tillåtet i dieselläge och i serviceläge | Dieselläge | |

GERWHTC
   (1)

Diesel vid tomgångskörning

Diesel vid uppvärmning

Drift enbart med diesel

Drift i avsaknad av gas

Anmärkningar

Typ 1A

GERWHTC ≥ 90 %

EJ tillåtet

Endast tillåtet i serviceläge

Endast tillåtet i serviceläge

Serviceläge

Typ 1B

GERWHTC ≥ 90 %

Endast tillåtet i dieselläge

Endast tillåtet i dieselläge

Endast tillåtet i dieselläge och i serviceläge

Dieselläge

Typ 2A

10 % < GERWHTC < 90 %

Tillåtet

Endast tillåtet i serviceläge

Endast tillåtet i serviceläge

Serviceläge

GERWHTC ≥ 90 % tillåtet

Typ 2B

10 % < GERWHTC < 90 %

Tillåtet

Endast tillåtet i dieselläge

Endast tillåtet i dieselläge och i serviceläge

Dieselläge

GERWHTC ≥ 90 % tillåtet

Typ 3A

VARKEN ANGIVET ELLER TILLÅTET

Typ 3B

GERWHTC ≤ 10 %

Tillåtet

Endast tillåtet i dieselläge

Endast tillåtet i dieselläge och i serviceläge

Dieselläge

---

(1)  Denna genomsnittliga gasenergikvot GERWHTC beräknas under den varma delen av WHTC-provningscykeln.

---

Bilaga 15 – Tillägg 2

Aktiverings- och avaktiveringsmekanismer för räknare, varningssystem, driftsbegränsning och serviceläge för dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon – beskrivning och illustrationer

A.2.1

Beskrivning av räknarmekanismen

A.2.1.1

Allmänt

A.2.1.1.1

För att systemet ska uppfylla kraven i denna bilaga ska det ha en räknare som registrerar det antal timmar som motorn har varit i drift medan systemet har detekterat en felfunktion i gastillförselsystemet.

A.2.1.1.2

Denna räknare ska kunna räkna upp till 30 minuters drifttid. Räknarintervallen får inte vara längre än 3 minuter. När systemet uppnår sitt högsta tillåtna värde ska det hålla detta värde om inte villkoren för nollställning av räknaren är uppfyllda.

A.2.1.2

Principen för räknarmekanismen

A.2.1.2.1

Räknarna ska fungera på följande sätt:

A.2.1.2.1.1

Om en räknare börjar från noll ska den börja räkna så snart en felfunktion i gastillförselsystemet detekteras i enlighet med punkt 7.2 i denna bilaga och motsvarande diagnosfelkod har statusen ”bekräftad och aktiv”.

A.2.1.2.1.2

Räknaren ska stanna upp och behålla sitt aktuella värde om en enda övervakningshändelse inträffar och den felfunktion som ursprungligen aktiverade räknaren inte längre upptäcks eller om felet har raderats med ett avsöknings- eller underhållsverktyg.

A.2.1.2.1.2.1

Räknaren ska också stanna upp och behålla sitt aktuella värde när serviceläget aktiveras.

A.2.1.2.1.3

När räknaren har frusits ska den nollställas och börja om med räkningen om en felfunktion som är relevant för den räknaren detekteras och serviceläget aktiveras.

A.2.1.2.1.3.1

När räknaren har frusits ska den nollställas även om de övervakare som är relevanta för den räknaren har körts minst en gång under hela sin övervakningscykel utan att upptäcka en felfunktion och ingen felfunktion som är relevant för den räknaren har upptäckts under 36 motordriftstimmar sedan räknaren sist hölls.

A.2.1.3

Figurerna A2.1.1–A2.1.3 ger via tre användningsfall en illustration av räknarmekanismen

Figur A2.1.1

Figur A2.1.1

Illustration av gastillförselräknarens mekanism (HDDF av typ A) – användningsfall 1

Illustration av gastillförselräknarens mekanism (HDDF av typ A) – användningsfall 1

Image 269

En felfunktion i gastillförseln detekteras för första gången.

Serviceläget aktiveras och räknaren börjar räkna när diagnosfelkoden får status ”bekräftad och aktiv” (2:a detekteringen).

Fordonet hamnar i en situation där det blir stillastående inom 30 minuters drifttid efter det att serviceläget aktiverats.

Serviceläget aktiveras och fordonshastigheten begränsas till 20 km/h (se punkt 4.2.2.1 i denna bilaga).

Räknaren fryser vid sitt aktuella värde.

Figur A2.1.2

Figur A2.1.2

Illustration av gastillförselräknarens mekanism (HDDF av typ A) – användningsfall 2

Illustration av gastillförselräknarens mekanism (HDDF av typ A) – användningsfall 2

Image 270

Ett fel i gastillförseln detekteras när räknaren för felfunktion i gastillförseln inte står på noll (i detta användningsfall visar den det värde som den hade i användningsfall 1 när fordonet blev stillastående).

Serviceläget aktiveras och räknaren börjar räkna om från noll så snart diagnosfelkoden får status ”potentiell” (1:a detekteringen: se punkt 4.2.3.2.1 i denna bilaga).

Efter 30 minuters drift utan en situation med stillastående aktiveras serviceläget och fordonshastigheten begränsas till 20 km/h (se punkt 4.2.2.1 i denna bilaga).

Räknaren fryser vid ett värde på 30 minuters drifttid.

Figur A2.1.3

Figur A2.1.3

Illustration av gastillförselräknarens mekanism (HDDF av typ A) – användningsfall 3

Illustration av gastillförselräknarens mekanism (HDDF av typ A) – användningsfall 3

Image 271

Efter 36 driftstimmar utan att en felfunktion i gastillförseln detekterats återställs räknaren till noll (se punkt A.2.1.2.3.2.1).

En felfunktion i gastillförseln detekteras igen när räknaren för felfunktion i gastillförseln står på noll (1:a detekteringen).

Serviceläget aktiveras och räknaren börjar räkna när diagnosfelkoden får status ”bekräftad och aktiv” (2:a detekteringen).

Efter 30 minuters drift utan en situation med stillastående aktiveras serviceläget och fordonshastigheten begränsas till 20 km/h (se punkt 4.2.2.1 i denna bilaga).

Räknaren fryser vid ett värde på 30 minuters drifttid.

A.2.2

Illustration av övriga aktiverings- och avaktiveringsmekanismer

A.2.2.1

Figur A2.2 illustrerar de händelser som inträffar i ett HDDF-fordon när en gastank blivit tom genom ett typiskt användningsfall.

Figur A2.2

Figur A2.2

Illustration av de händelser som inträffar i händelse av en tom gastank (HDDF-motor av typerna A och B)

Illustration av de händelser som inträffar i händelse av en tom gastank (HDDF-motor av typerna A och B)

Image 272

I detta användningsfall gäller följande:

| a) | Det varningssystem som anges i punkt 4.3.2 aktiveras när gasnivån når den kritiska nivå som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

a)

Det varningssystem som anges i punkt 4.3.2 aktiveras när gasnivån når den kritiska nivå som anges av tillverkaren.

| b) | Serviceläget aktiveras (för HDDF-motor av typ A) eller motorn växlar till dieselläge (för HDDF-motor av typ B). |
| --- | --- |

b)

Serviceläget aktiveras (för HDDF-motor av typ A) eller motorn växlar till dieselläge (för HDDF-motor av typ B).

När det gäller en HDDF-motor av typ A aktiveras serviceläget och fordonshastigheten begränsas till 20 km/h efter nästa stillastående eller efter 30 minuters drifttid utan stillastående (se punkt 4.2.2.1 i denna bilaga).

Gastanken fylls på.

Fordonet körs igen i dubbelbränsleläge så snart tanken fylls på över den kritiska nivån.

A.2.2.2

Figur A2.3 ger via ett typiskt användningsfall en illustration av de händelser som inträffar vid en felfunktion i gastillförselsystemet. Denna illustration ska tolkas som ett komplement till den som ges i avsnitt A.2.1 och som handlar om räknarmekanismen.

Figur A2.3

Figur A2.3

Illustration av de händelser som inträffar vid en felfunktion i gastillförselsystemet (HDDF-motor av typerna A och B)

Illustration av de händelser som inträffar vid en felfunktion i gastillförselsystemet (HDDF-motor av typerna A och B)

Image 273

I detta användningsfall gäller följande:

| a) | Felfunktionen i gastillförselsystemet inträffar för allra första gången. Diagnosfelkoden får statusen ”potentiell” (1:a detekteringen). |
| --- | --- |

a)

Felfunktionen i gastillförselsystemet inträffar för allra första gången. Diagnosfelkoden får statusen ”potentiell” (1:a detekteringen).

| b) | Serviceläget aktiveras (för HDDF-motorer av typ A) eller motorn växlar till dieselläge (för HDDF-motorer av typ B) så snart diagnosfelkoden får status ”bekräftad och aktiv” (2:a detekteringen). |
| --- | --- |

b)

Serviceläget aktiveras (för HDDF-motorer av typ A) eller motorn växlar till dieselläge (för HDDF-motorer av typ B) så snart diagnosfelkoden får status ”bekräftad och aktiv” (2:a detekteringen).

När det gäller en HDDF-motor av typ A aktiveras serviceläget och fordonshastigheten begränsas till 20 km/h efter nästa stillastående eller efter 30 minuters drifttid utan stillastående (se punkt 4.2.2.1 i denna bilaga).

Fordonet körs igen i dubbelbränsleläge så snart felet reparerats.

A.2.2.3

Figur A2.4 ger via ett typiskt användningsfall en illustration av de händelser som inträffar vid en onormal gasförbrukning.

Figur A2.4

Figur A2.4

Illustration av de händelser som inträffar vid onormal gasförbrukning (HDDF-motor av typerna A och B)

Illustration av de händelser som inträffar vid onormal gasförbrukning (HDDF-motor av typerna A och B)

Image 274

I detta användningsfall aktiveras serviceläget (för HDDF-motorer av typ A) eller motorn växlar till dieselläge (för HDDF-motorer av typ B) så snart diagnosfelkoden får status ”potentiell” (1:a detekteringen).

När det gäller en HDDF-motor av typ A aktiveras serviceläget och fordonshastigheten begränsas till 20 km/h efter nästa stillastående eller efter 30 minuters drifttid utan stillastående (se punkt 4.2.2.1 i denna bilaga).

Fordonet körs igen i dubbelbränsleläge så snart den onormala förbrukningen korrigeras.

---

Bilaga 15 – Tillägg 3

Dubbelbränsleindikatorer, varningssystem, driftsbegränsningar för HDDF-motorer – demonstrationskrav

A.3.1

Dubbelbränsleindikatorer

A.3.1.1

Om en dubbelbränslemotor är typgodkänd som separat teknisk enhet ska motorsystemets förmåga att styra aktiveringen av dubbelbränslelägesindikatorn vid drift i dubbelbränsleläge demonstreras vid typgodkännandet.

Om ett dubbelbränslefordon är typgodkänt med avseende på dess utsläpp ska aktiveringen av dubbelbränslelägesindikatorn vid drift i dubbelbränsleläge demonstreras vid typgodkännandet.

Anmärkning: Installationskraven avseende dubbelbränslelägesindikatorn för en godkänd dubbelbränslemotor anges i detalj i punkt 6.2 i denna bilaga.

A.3.1.2

Om en dubbelbränslemotor av typ 1B, 2B eller 3B är typgodkänd som separat teknisk enhet ska motorsystemets förmåga att styra aktiveringen av diesellägesindikatorn vid drift i dieselläge demonstreras vid typgodkännandet.

Om ett dubbelbränslefordon av typ 1B, 2B eller 3B är typgodkänt med avseende på dess utsläpp ska aktiveringen av diesellägesindikatorn vid drift i dieselläge demonstreras vid typgodkännandet.

Anmärkning: Installationskraven avseende diesellägesindikatorn för en godkänd dubbelbränslemotor av typ 1B, 2B eller 3B anges i detalj i punkt 6.2 i denna bilaga.

A.3.1.3

Om en dubbelbränslemotor är typgodkänd som separat teknisk enhet ska motorsystemets förmåga att styra aktiveringen av servicelägesindikatorn vid drift i serviceläge demonstreras vid typgodkännandet.

Om ett dubbelbränslefordon är typgodkänt med avseende på dess utsläpp ska aktiveringen av servicelägesindikatorn vid drift i serviceläge demonstreras vid typgodkännandet.

Anmärkning: Installationskraven avseende servicelägesindikatorn för en godkänd dubbelbränslemotor anges i detalj i punkt 6.2 i denna bilaga.

A.3.1.3.1

Med denna utrustning räcker det att utföra den demonstration som avser servicelägesindikatorn genom att aktivera en omkopplare för servicelägesaktivering samt att förse godkännandemyndigheten med belägg som visar att aktiveringen sker när serviceläget beordras genom själva motorsystemet (t.ex. genom algoritmer, simuleringar och resultat av interna provningar).

A.3.2

Om en dubbelbränslemotor är typgodkänd som separat teknisk enhet ska motorsystemets förmåga att styra aktiveringen av varningssystemet om mängden gas i tanken understiger varningsnivån demonstreras vid typgodkännandet.

Om ett dubbelbränslefordon är typgodkänt med avseende på dess utsläpp ska aktiveringen av varningssystemet om mängden gas i tanken understiger varningsnivån demonstreras vid typgodkännandet. För detta ändamål får, på begäran av tillverkaren och efter samtycke från typgodkännandemyndigheten, den faktiska mängden gas simuleras.

Anmärkning: Installationskraven avseende varningssystemet för en godkänd dubbelbränslemotor anges i detalj i punkt 6.2 i denna bilaga.

A.3.3

Om en dubbelbränslemotor av typ 1A eller 2A är typgodkänd som separat teknisk enhet ska motorsystemets förmåga att styra aktiveringen av driftsbegränsningen vid upptäckt av en tom gastank, ett felfungerande gastillförselsystem och en onormal gasförbrukning i dubbelbränsleläge demonstreras vid typgodkännandet.

Om ett dubbelbränslefordon av typ 1A eller 2A är typgodkänt med avseende på dess utsläpp ska aktiveringen av driftsbegränsningen vid upptäckt av en tom gastank, ett felfungerande gastillförselsystem och en onormal gasförbrukning i dubbelbränsleläge demonstreras vid typgodkännandet.

Anmärkning: Installationskraven avseende driftsbegränsningen för en godkänd dubbelbränslemotor anges i detalj i punkt 6.2 i denna bilaga.

A.3.3.1

Om en dubbelbränslemotor av typ 1A eller 2A är typgodkänd som separat teknisk enhet ska motorsystemets förmåga att styra aktiveringen av driftsbegränsningen vid upptäckt av en tom gastank, ett felfungerande gastillförselsystem och en onormal gasförbrukning i dubbelbränsleläge demonstreras vid typgodkännandet.

Om ett dubbelbränslefordon av typ 1A eller 2A är typgodkänt med avseende på dess utsläpp ska aktiveringen av driftsbegränsningen vid upptäckt av en tom gastank, ett felfungerande gastillförselsystem och en onormal gasförbrukning i dubbelbränsleläge demonstreras vid typgodkännandet.

Anmärkning: Installationskraven avseende driftsbegränsningen för en godkänd dubbelbränslemotor anges i detalj i punkt 6.2 i denna bilaga.

A.3.3.1

Felfunktionen i gastillförseln och den onormala gasförbrukningen får simuleras på tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens godkännande.

A.3.3.2

Det räcker att utföra den demonstrationen i ett typiskt användningsfall som har valts med godkännandemyndighetens godkännande och att förse den myndigheten med belägg som visar att driftsbegränsningen sker i andra möjliga användningsfall (t.ex. genom algoritmer, simuleringar och resultat av interna provningar).

---

Bilaga 15 – Tillägg 4

Tilläggskrav för utsläppsprovning av dubbelbränslemotorer

A.4.1

I detta tillägg anges tilläggskrav till och undantag från bilaga 4 till denna föreskrift för att möjliggöra utsläppsprovning av dubbelbränslemotorer oberoende av om dessa utsläpp enbart omfattar avgasutsläpp eller om de även omfattar vevhusutsläpp som har adderats till avgasutsläppen i enlighet med punkt 6.10 i bilaga 4.

Utsläppsprovningen av en dubbelbränslemotor kompliceras av att det bränsle som motorn använder kan variera mellan ren diesel och en kombination av framför allt gasformigt bränsle och endast en mindre mängd diesel som tändningskälla. Förhållandet mellan de bränslen som en dubbelbränslemotor använder kan även förändras dynamiskt beroende på motorns driftsförhållanden. Till följd av detta krävs det särskilda försiktighetsåtgärder och begränsningar när dessa motorer ska utsläppsprovas.

A.4.2

Provningsförhållanden (bilaga 4, punkt 6)

A.4.2.1

Parametern fa
  för dubbelbränslemotorer ska bestämmas med formel a 2 i punkt 6.1 i bilaga 4 till denna föreskrift.

A.4.3

Provningsförfaranden (bilaga 4, avsnitt 7)

A.4.3.1

Det rekommenderade mätförfarandet för dubbelbränslemotorer är förfarande b i punkt 7.1.3 i bilaga 4 (CVS-system).

Detta mätförfarande säkerställer att variationen i bränslesammansättningen under provningen endast kommer att påverka mätresultaten för kolväten. Detta ska kompenseras via en av de metoder som beskrivs i avsnitt 4.4.

Andra mätmetoder såsom metod a i punkt 7.1.3 i bilaga 4 (mätning av outspädda avgaser/delflöden) kan användas med viss försiktighet när det gäller bestämning av och beräkningsmetoder för avgasmassflöde. Fasta värden för bränsleparametrar och ugas
  -värden ska tillämpas enligt beskrivningen i tillägg 6.

A.4.4

Utsläppsberäkning i mol, i enlighet med bilaga 7 i global teknisk föreskrift nr 11 avseende avgasutsläppsprovningsprotokollet för mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (NRMM), är inte tillåten.

A.4.4.1

Korrigering torr bas/våt bas (bilaga 4, avsnitt 8.1)

A.4.4.1.1

Ekvationerna 15 och 17 i punkt 8.1.1 i bilaga 4 ska användas för att beräkna korrigeringen för torr bas/våt bas.

De bränslespecifika parametrarna ska bestämmas enligt avsnitten A.6.2 och A.6.3 i tillägg 6.

A.4.4.1.2

Ekvationerna 19 och 20 i punkt 8.1.2 i bilaga 4 ska användas för att beräkna korrigeringen för torr bas/våt bas.

Den molara vätekvoten α för kombinationen av de båda bränslena ska användas för korrigeringen för torr bas/våt bas. Denna molara vätekvot ska beräknas utifrån bränsleförbrukningens mätvärden för båda bränslena enligt avsnitt A.6.4 i tillägg 6.

A.4.4.2

Luftfuktighetskorrektionen för NOx för motorer med kompressionständning enligt beskrivningen i punkt 8.2.1 i bilaga 4 ska användas för att bestämma luftfuktighetskorrektionen för NOx för dubbelbränslemotorer.

Image 275
  (A4.1)

där

| Ha | är inloppsluftens fuktighet, i g vatten/kg torr luft. |
| --- | --- |

Ha

är inloppsluftens fuktighet, i g vatten/kg torr luft.

A.4.4.3

Mätning av delflödesutspädning och utsläpp av outspädda avgaser (avsnitt 8.4 i bilaga 4)

A.4.4.3.1

Massflödet av avgaser ska bestämmas enligt metoden för direktmätning enligt beskrivningen i avsnitt 8.4.1.3.

Alternativt får metoden med mätning av luftflöde och luft–bränsleförhållande enligt punkt 8.4.1.6 (ekvationerna 30, 31 och 32) endast användas om α-, γ-, δ- och ε-värdena bestäms enligt avsnitten A.6.2 och A.6.3 i tillägg 6. Det är inte tillåtet att använda en sensor av zirconiatyp för att bestämma luft–bränsleförhållandet.

A.4.4.3.2

Beräkningarna ska utföras enligt avsnitt 8 i bilaga 4, men med användning av de ugas
  -värden och molarkvoter som beskrivs i avsnitten A.6.2 och A.6.3 i tillägg 6.

A.4.4.3.3

För bestämning av partikelutsläpp med delflödesmätningsmetoden ska beräkningen utföras enligt ekvationerna i punkt 8.4.3.2 i bilaga 4.

För att reglera utspädningsförhållandet får en av följande två metoder användas:

| — | Den direkta massflödesmätning som beskrivs i punkt 8.4.1.3. |
| --- | --- |

—

Den direkta massflödesmätning som beskrivs i punkt 8.4.1.3.

| — | Metoden med mätning av luftflöde och luft–bränsleförhållande enligt punkt 8.4.1.6 (ekvationerna 30, 31 och 32) får endast användas när den kombineras med den look ahead-styrningsmetod som beskrivs i punkt 8.4.1.2 och om α-, γ-, δ- och ε-värdena bestäms enligt avsnitten A.6.2 och A.6.3 i tillägg 6. |
| --- | --- |

—

Metoden med mätning av luftflöde och luft–bränsleförhållande enligt punkt 8.4.1.6 (ekvationerna 30, 31 och 32) får endast användas när den kombineras med den look ahead-styrningsmetod som beskrivs i punkt 8.4.1.2 och om α-, γ-, δ- och ε-värdena bestäms enligt avsnitten A.6.2 och A.6.3 i tillägg 6.

Kvalitetskontrollen enligt punkt 9.4.6.1 ska utföras för varje mätning.

A.4.4.3.4

Den flödesmätare som avses i avsnitten A.4.4.3.1 och A.4.4.3.3 får inte vara känslig för förändringar i avgasernas sammansättning och densitet. Mindre fel vid t.ex. pitotrörs- eller flänsmätning (motsvarande kvadratroten av avgasdensiteten) kan försummas.

A.4.4.4

Den möjliga variationen av bränslesammansättningen påverkar endast beräkningen av mätresultaten för kolväten. För alla andra komponenter ska de lämpliga ekvationerna i avsnitt 8.5.2 i bilaga 4 användas.

Exakta ekvationer ska tillämpas för beräkningen av kolvätesutsläpp med hjälp av de molarkomponentkvoter som har bestämts utifrån mätningar av bränsleförbrukningen av båda bränslena enligt avsnitt A.6.4 i tillägg 6.

A.4.4.4.1

För att bestämma den stökiometriska faktorn ska molarvätekvoten α för bränslet beräknas som den genomsnittliga molarvätekvoten för bränsleblandningen under provningen i enlighet med avsnitt A.6.4 i tillägg 6.

Alternativt får Fs
  -värdet för det gasformiga bränslet användas i ekvation 59 eller 60 i bilaga 4.

A.4.5

Specifikation och kontroll av utrustning (avsnitt 9 i bilaga 4)

A.4.5.1

De syrehalter som krävs för dubbelbränslemotorer är lika med de som krävs för motorer med kompressionständning enligt tabell 8 i punkt 9.3.3.4 i bilaga 4.

A.4.5.2

Instrument som används för att mäta dubbelbränslemotorer ska kontrolleras enligt samma förfaranden som används för att mäta motorer med kompressionständning. Den 21-procentiga syreblandningen ska användas enligt punkt 9.3.7.3 b i bilaga 4.

A.4.5.3

Kontrollen av vattendämpning i punkt 9.3.9.2.2 i bilaga 4 till denna föreskrift gäller endast mätningar av NOx-koncentrationen på våt bas. För dubbelbränslemotorer som drivs med naturgas ska denna kontroll utföras med ett antaget H/C-förhållande på 4 (metan). I så fall är Hm
  = 2 x A. För dubbelbränslemotorer som drivs med motorgas ska denna kontroll utföras med ett antaget H/C-förhållande på 2,525. I så fall är Hm
  = 1,25 x A.

---

Bilaga 15 – Tillägg 5

Tilläggskrav för PEMS-utsläppsprovning för dubbelbränslemotorer

A.5.1

I detta tillägg fastställs ytterligare krav och undantag från bilaga 8 till denna föreskrift för att möjliggöra PEMS-utsläppsprovning av dubbelbränslemotorer.

Utsläppsprovningen av en dubbelbränslemotor kompliceras av att det bränsle som motorn använder kan variera mellan ren diesel och en kombination av framför allt gasformigt bränsle och endast en mindre mängd diesel som tändningskälla. Förhållandet mellan de bränslen som en dubbelbränslemotor använder kan även förändras dynamiskt beroende på motorns driftsförhållanden. Till följd av detta krävs det särskilda försiktighetsåtgärder och begränsningar när dessa motorer ska utsläppsprovas.

A.5.2

Följande ändringar av tillägg 1 till bilaga 8 ska göras:

A.5.2.1

| 2) | Endast för motorer som drivs med naturgas |
| --- | --- |

2)

A.5.2.2

Om koncentrationen mäts på torr bas ska den omräknas till våt bas i enlighet med punkt 8.1 i tillägg 4 och punkt 4.1.1 i tillägg 4 till denna bilaga.

A.5.2.3

Massutsläppsvärdena ska bestämmas enligt beskrivningen i punkt 8.4.2.3 i bilaga 4. ugas
  -värdena ska bestämmas enligt avsnitten A.6.2 och A.6.3 i tillägg 6 till bilaga 15.

---

Bilaga 15 – Tillägg 6

Bestämning av molarkomponentkvoter och ugas
  -värden för dubbelbränslemotorer

A.6.1

I detta tillägg definieras bestämningen av molarkomponentkvoter och ugas
  -värden för beräkning av torr/våt-faktorn och utsläppen för utsläppsprovning av dubbelbränslemotorer.

A.6.2

Drift i dubbelbränsleläge

A.6.2.1

För dubbelbränslemotorer av typ 1A eller 1B som körs i dubbelbränsleläge ska molarkomponentkvoterna och ugas
  -värdet för det gasformiga bränslet användas.

A.6.2.2

Tabell A6.1

Molarkomponentkvoter för en blandning av 50 % gasformigt bränsle och 50 % dieselbränsle (massprocent)

| Gasformigt bränsle | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propan | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butan | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Motorgas | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Motorgas bränsle A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Motorgas bränsle B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Gasformigt bränsle

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propan

2,2633

0

0

0,0039

Butan

2,1837

0

0

0,0038

Motorgas

2,1957

0

0

0,0038

Motorgas bränsle A

2,1740

0

0

0,0038

Motorgas bränsle B

2,2402

0

0

0,0039

Tabell A6.2

Värden på u
  gas för outspädda avgaser och komponenternas densiteter för en blandning av 50 % gasformigt bränsle och 50 % dieselbränsle (massprocent)

| Gasformigt bränsle | ρe | | | Gas | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | Kolväten | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (a)) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (b)) | | | |
| Komprimerad naturgas/flytande naturgas  (c)) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528  (d)) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propan | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butan | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| Motorgas (LPG)  (e)) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Gasformigt bränsle

ρe

Gas

NOx

CO

Kolväten

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(a))

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (b))

Komprimerad naturgas/flytande naturgas  (c))

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528  (d))

0,001536

0,001117

0,000560

Propan

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butan

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

Motorgas (LPG)  (e))

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3

För dubbelbränslemotorer av typ 3B som körs i dubbelbränsleläge ska förhållandet mellan molarkomponentkvoterna och ugas
  -värdet för dieselbränsle användas.

A.6.2.4

| — | Vid beräkning av THC-utsläppen ska det gasformiga bränslets ugas
  -värde användas. |
| --- | --- |

—

Vid beräkning av THC-utsläppen ska det gasformiga bränslets ugas
  -värde användas.

| — | Vid beräkning av NMHC-utsläppen ska ugas
  -värdet på grundval av CH2,93 användas. |
| --- | --- |

—

Vid beräkning av NMHC-utsläppen ska ugas
  -värdet på grundval av CH2,93 användas.

| — | Vid beräkning av CH4-utsläppen ska ugas
  -värdet för CH4 användas. |
| --- | --- |

—

Vid beräkning av CH4-utsläppen ska ugas
  -värdet för CH4 användas.

A.6.3

För dubbelbränslemotorer av typ 1B, 2B eller 3B som körs i dieselläge ska molarkomponentkvoterna och ugas
  -värdet för dieselbränsle användas.

A.6.4

Bestämning av molarkomponentkvoter när bränsleblandningen är känd

A.6.4.1

Image 276
  (A6.1)

Image 277
  (A6.2)

Image 278
  (A6.3)

Image 279
  (A6.4)

Image 280
  (A6.5)

där

| qm

  f1 | är massflödet av bränsle 1, i kg/s, |
| --- | --- |
| qm

  f2 | är massflödet av bränsle 2, i kg/s, |
| w
  ALF | är bränslets vätehalt, i massprocent, |
| w
  BET | är bränslets kolhalt, i massprocent, |
| w
  GAM | är bränslets svavelhalt, i massprocent, |
| w
  DEL | är bränslets kvävehalt, i massprocent, |
| w
  EPS | är bränslets syrehalt, i massprocent. |

qm

  f1

är massflödet av bränsle 1, i kg/s,

qm

  f2

är massflödet av bränsle 2, i kg/s,

w
  ALF

är bränslets vätehalt, i massprocent,

w
  BET

är bränslets kolhalt, i massprocent,

w
  GAM

är bränslets svavelhalt, i massprocent,

w
  DEL

är bränslets kvävehalt, i massprocent,

w
  EPS

är bränslets syrehalt, i massprocent.

A.6.4.2

Image 281
  (A6.6)

Image 282
  (A6.7)

Image 283
  (A6.8)

Image 284
  (A6.9)

där

| w
  ALF | är bränslets vätehalt, i massprocent, |
| --- | --- |
| w
  BET | är bränslets kolhalt, i massprocent, |
| w
  GAM | är bränslets svavelhalt, i massprocent, |
| w
  DEL | är bränslets kvävehalt, i massprocent, |
| w
  EPS | är bränslets syrehalt, i massprocent, |
| α | är den molara vätekvoten (H/C), |
| γ | är den molara svavelkvoten (S/C), |
| δ | är den molara kvävekvoten (N/C), |
| ε | är den molara syrekvoten (O/C) |

w
  ALF

är bränslets vätehalt, i massprocent,

w
  BET

är bränslets kolhalt, i massprocent,

w
  GAM

är bränslets svavelhalt, i massprocent,

w
  DEL

är bränslets kvävehalt, i massprocent,

w
  EPS

är bränslets syrehalt, i massprocent,

α

är den molara vätekvoten (H/C),

γ

är den molara svavelkvoten (S/C),

δ

är den molara kvävekvoten (N/C),

ε

är den molara syrekvoten (O/C)

med avseende på ett bränsle CH
  α
  OεNδSγ.

A.6.4.3

u
  gas-värdena för outspädda avgaser för en bränsleblandning kan beräknas med de exakta ekvationerna i punkt 8.4.2.4 i bilaga 4 och de molarkvoter som beräknats enligt punkt A.6.4.2.

För system med konstant massflöde behövs ekvation 57 i punkt 8.5.2.3.1 i bilaga 4 för att beräkna u
  gas-värdena för de utspädda avgaserna.

---

(a))  Beroende på bränsle.

a)

(b))  Vid λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa.

b)

(c))  
  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen av C = 58–76 %, H = 19–25 %, N = 0–14 % (CH4, G20, GR, G23 och G25).

c)

u

4

20

R

23

25

(d))  Icke-metankolväten enligt CH2,93 (för totala kolväten ska koefficienten u
  gas för CH4 användas).

d)

2,93

u

gas

4

(e))  
  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen av C3 = 27–90 %, C4 = 10–73 % (motorgas bränsle A och B).

e)

u

---