# Europeiska unionens C 66E/2009

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 66E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången20 mars 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 66E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången20 mars 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 11 – 13 mars 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 113 E, 8.5.2008 |
| | |
| | Tisdag 11 mars 2008 |
| 2009/C 066E/01 | En hållbar europeisk transportpolitikEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om en hållbar europeisk transportpolitik, med beaktande av EU:s energi- och miljöpolitik (2007/2147(INI)) | 1 |
| 2009/C 066E/02 | Tidig varning av medborgarna i allvarliga nödsituationerEuropaparlamentets förklaring om tidig varning av medborgarna i allvarliga nödsituationer | 6 |
| | Onsdag 12 mars 2008 |
| 2009/C 066E/03 | Hälsokontroll av den gemensamma jordbrukspolitikenEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2008 om hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken (2007/2195(INI)) | 9 |
| 2009/C 066E/04 | Kvinnornas situation i EU:s landsbygdsområdenEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2008 om kvinnornas situation i EU:s landsbygdsområden (2007/2117(INI)) | 23 |
| 2009/C 066E/05 | Hållbart jordbruk och biogas: översyn av EU-lagstiftningenEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2008 om hållbart jordbruk och biogas: behov av översyn av EU-lagstiftningen (2007/2107(INI)) | 29 |
| | Torsdag 13 mars 2008 |
| 2009/C 066E/06 | Globala fonden för energieffektivitet och förnybar energiEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi (2007/2188(INI)) | 35 |
| 2009/C 066E/07 | EU:s politik för utvecklingssamarbete – En utmaning för de nya medlemsstaternaEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om EU:s utvecklingspolitik: en utmaning för de nya medlemsstaterna (2007/2140(INI)) | 38 |
| 2009/C 066E/08 | Europeisk uppförandekod för vapenexportEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om EU:s uppförandekod för vapenexport – Rådets misslyckande med att anta den gemensamma ståndpunkten och omvandla koden till ett rättsligt bindande instrument | 48 |
| 2009/C 066E/09 | Den särskilda situationen för kvinnor i fängelse och följderna av föräldrars fängelsevistelse på det sociala livet och familjelivetEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om kvinnors speciella situation i fängelser och hur det sociala livet och familjelivet påverkas av att föräldrar sitter fängslade (2007/2116(INI)) | 49 |
| 2009/C 066E/10 | Jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetetEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet (2007/2182(INI)) | 57 |
| 2009/C 066E/11 | ArmenienEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om Armenien | 67 |
| 2009/C 066E/12 | RysslandEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om Ryssland | 69 |
| 2009/C 066E/13 | Fallet med den afghanske journalisten Perwiz KambakhshEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om fallet med den afghanske journalisten Perwiz Kambakhsh | 71 |
| 2009/C 066E/14 | Fallet med den iranske medborgaren Seyed Mehdi KazemiEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om fallet med den iranske medborgaren Seyed Mehdi Kazemi | 73 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Torsdag 13 mars 2008 |
| 2009/C 066E/15 | Europeiska unionens roll i IrakEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 13 mars 2008 om Europeiska unionens roll i Irak (2007/2181(INI)) | 75 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 11 – 13 mars 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 113 E, 8.5.2008

Tisdag 11 mars 2008

2009/C 066E/01

En hållbar europeisk transportpolitikEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om en hållbar europeisk transportpolitik, med beaktande av EU:s energi- och miljöpolitik (2007/2147(INI))

1

2009/C 066E/02

Tidig varning av medborgarna i allvarliga nödsituationerEuropaparlamentets förklaring om tidig varning av medborgarna i allvarliga nödsituationer

6

Onsdag 12 mars 2008

2009/C 066E/03

Hälsokontroll av den gemensamma jordbrukspolitikenEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2008 om hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken (2007/2195(INI))

9

2009/C 066E/04

Kvinnornas situation i EU:s landsbygdsområdenEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2008 om kvinnornas situation i EU:s landsbygdsområden (2007/2117(INI))

23

2009/C 066E/05

Hållbart jordbruk och biogas: översyn av EU-lagstiftningenEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2008 om hållbart jordbruk och biogas: behov av översyn av EU-lagstiftningen (2007/2107(INI))

29

Torsdag 13 mars 2008

2009/C 066E/06

Globala fonden för energieffektivitet och förnybar energiEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi (2007/2188(INI))

35

2009/C 066E/07

EU:s politik för utvecklingssamarbete – En utmaning för de nya medlemsstaternaEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om EU:s utvecklingspolitik: en utmaning för de nya medlemsstaterna (2007/2140(INI))

38

2009/C 066E/08

Europeisk uppförandekod för vapenexportEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om EU:s uppförandekod för vapenexport – Rådets misslyckande med att anta den gemensamma ståndpunkten och omvandla koden till ett rättsligt bindande instrument

48

2009/C 066E/09

Den särskilda situationen för kvinnor i fängelse och följderna av föräldrars fängelsevistelse på det sociala livet och familjelivetEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om kvinnors speciella situation i fängelser och hur det sociala livet och familjelivet påverkas av att föräldrar sitter fängslade (2007/2116(INI))

49

2009/C 066E/10

Jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetetEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet (2007/2182(INI))

57

2009/C 066E/11

ArmenienEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om Armenien

67

2009/C 066E/12

RysslandEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om Ryssland

69

2009/C 066E/13

Fallet med den afghanske journalisten Perwiz KambakhshEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om fallet med den afghanske journalisten Perwiz Kambakhsh

71

2009/C 066E/14

Fallet med den iranske medborgaren Seyed Mehdi KazemiEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om fallet med den iranske medborgaren Seyed Mehdi Kazemi

73

REKOMMENDATIONER

Torsdag 13 mars 2008

2009/C 066E/15

Europeiska unionens roll i IrakEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 13 mars 2008 om Europeiska unionens roll i Irak (2007/2181(INI))

75

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Onsdag 12 mars 2008 |
| 2009/C 066E/16 | Begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitetEuropaparlamentets beslut av den 12 mars 2008 om begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet (2007/2215(IMM)) | 82 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Onsdag 12 mars 2008

2009/C 066E/16

Begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitetEuropaparlamentets beslut av den 12 mars 2008 om begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet (2007/2215(IMM))

82

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 11 mars 2008 |
| 2009/C 066E/17 | Förvaltningen av tillgångarna i EKSG och Kol- och stålforskningsfonden *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/77/EG om fastställande av fleråriga ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, av Kol- och stålforskningsfondens tillgångar (KOM(2007)0435 – C6-0276/2007 – 2007/0150(CNS)) | 83 |
| 2009/C 066E/18 | Avtal mellan EG och Förenade Arabemiraten om vissa luftfartsaspekter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Förenade Arabemiraten om vissa luftfartsaspekter (KOM(2007)0134 – C6-0472/2007 – 2007/0052(CNS)) | 84 |
| 2009/C 066E/19 | Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna (ändring av enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden ) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (KOM(2007)0854 – C6-0033/2008 – 2007/0290(CNS)) | 84 |
| 2009/C 066E/20 | Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden ) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (KOM(2008)0027 – C6-0061/2008 – 2008/0011(CNS)) | 85 |
| 2009/C 066E/21 | Statistisk näringsgrensindelning i EG (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen (kodifierad version) (KOM(2007)0755 – C6-0437/2007 – 2007/0256(COD)) | 86 |
| 2009/C 066E/22 | Identifikation och registrering av svin (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets direktiv om identifikation och registrering av svin (kodifierad version) (KOM(2007)0829 – C6-0037/2008 – 2007/0294(CNS)) | 86 |
| 2009/C 066E/23 | Saluförande av plantmaterial av grönsaker (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets direktiv om saluförande av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde (kodifierad version) (KOM(2007)0852 – C6-0038/2008 – 2007/0296(CNS)) | 87 |
| 2009/C 066E/24 | Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***IIIEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002 (PE-CONS 3601/2008 – C6-0029/2008 – 2005/0191(COD)) | 88 |
| 2009/C 066E/25 | Europeiska institutet för innovation och teknik ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (15647/1/2007 – C6-0035/2008 – 2006/0197(COD)) | 89 |
| 2009/C 066E/26 | Utnyttjande av EU:s solidaritetsfondEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av EU:s solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2008)0014 – C6-0036/2008 – 2008/2019(ACI)) | 89 |
| 2009/C 066E/27 | Ändringsbudget nr 1/2008Ändring av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2008 för budgetåret 2008, Avsnitt III – Kommissionen (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD)) | 91 |
| 2009/C 066E/28 | Ändringsbudget nr 1/2008 – SolidaritetsfondenEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2008 för budgetåret 2008, Avsnitt III – Kommissionen (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD)) | 92 |
| 2009/C 066E/29 | Partnerskapsavtal om fiske mellan EG och Guinea-Bissau *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (KOM(2007)0580 – C6-0391/2007 – 2007/0209(CNS)) | 93 |
| 2009/C 066E/30 | Partnerskapsavtal om fiske mellan EG och Elfenbenskusten *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Elfenbenskusten, å andra sidan (KOM(2007)0648 – C6-0429/2007 – 2007/0226(CNS)) | 95 |
| | Onsdag 12 mars 2008 |
| 2009/C 066E/31 | Energistatistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om energistatistik (KOM(2006)0850 – C6-0035/2007 – 2007/0002(COD)) | 97 |
| P6_TC1-COD(2007)0002Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om enerigstatistik | 97 |
| 2009/C 066E/32 | Statistik om växtskyddsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om växtskyddsmedel (KOM(2006)0778 – C6-0457/2006 – 2006/0258(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2006)0258Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om statistik om bekämpningsmedel (Text av betydelse för EES) | 98 |
| 2009/C 066E/33 | Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och särskilda bestämmelser *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) vad gäller de nationella kvoterna för mjölk (KOM(2007)0802 – C6-0015/2008 – 2007/0281(CNS)) | 124 |
| | Torsdag 13 mars 2008 |
| 2009/C 066E/34 | Förbättring av de äldres livskvalitet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att öka livskvaliteten för äldre människor genom användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och som inletts av flera medlemsstater (KOM(2007)0329 – C6-0178/2007 – 2007/0116(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0116Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som inletts av flera medlemsstater och som syftar till att öka livskvaliteten för äldre människor genom användning av ny informations- och kommunikationsteknik | 128 |
| 2009/C 066E/35 | Beskattning av blyfri bensin och diesel *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller anpassning av särskilda skatteregler för dieselbrännolja som yrkesmässigt används som motorbränsle och samordning av beskattningen av blyfri bensin och dieselbrännolja som används som motorbränsle (KOM(2007)0052 – C6-0109/2007 – 2007/0023(CNS)) | 129 |

III   Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Tisdag 11 mars 2008

2009/C 066E/17

Förvaltningen av tillgångarna i EKSG och Kol- och stålforskningsfonden *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/77/EG om fastställande av fleråriga ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, av Kol- och stålforskningsfondens tillgångar (KOM(2007)0435 – C6-0276/2007 – 2007/0150(CNS))

83

2009/C 066E/18

Avtal mellan EG och Förenade Arabemiraten om vissa luftfartsaspekter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Förenade Arabemiraten om vissa luftfartsaspekter (KOM(2007)0134 – C6-0472/2007 – 2007/0052(CNS))

84

2009/C 066E/19

Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna (ändring av enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden ) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (KOM(2007)0854 – C6-0033/2008 – 2007/0290(CNS))

84

2009/C 066E/20

Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden ) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (KOM(2008)0027 – C6-0061/2008 – 2008/0011(CNS))

85

2009/C 066E/21

Statistisk näringsgrensindelning i EG (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen (kodifierad version) (KOM(2007)0755 – C6-0437/2007 – 2007/0256(COD))

86

2009/C 066E/22

Identifikation och registrering av svin (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets direktiv om identifikation och registrering av svin (kodifierad version) (KOM(2007)0829 – C6-0037/2008 – 2007/0294(CNS))

86

2009/C 066E/23

Saluförande av plantmaterial av grönsaker (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets direktiv om saluförande av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde (kodifierad version) (KOM(2007)0852 – C6-0038/2008 – 2007/0296(CNS))

87

2009/C 066E/24

Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***IIIEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002 (PE-CONS 3601/2008 – C6-0029/2008 – 2005/0191(COD))

88

2009/C 066E/25

Europeiska institutet för innovation och teknik ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (15647/1/2007 – C6-0035/2008 – 2006/0197(COD))

89

2009/C 066E/26

Utnyttjande av EU:s solidaritetsfondEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av EU:s solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2008)0014 – C6-0036/2008 – 2008/2019(ACI))

89

2009/C 066E/27

Ändringsbudget nr 1/2008Ändring av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2008 för budgetåret 2008, Avsnitt III – Kommissionen (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD))

91

2009/C 066E/28

Ändringsbudget nr 1/2008 – SolidaritetsfondenEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2008 för budgetåret 2008, Avsnitt III – Kommissionen (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD))

92

2009/C 066E/29

Partnerskapsavtal om fiske mellan EG och Guinea-Bissau *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (KOM(2007)0580 – C6-0391/2007 – 2007/0209(CNS))

93

2009/C 066E/30

Partnerskapsavtal om fiske mellan EG och Elfenbenskusten *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Elfenbenskusten, å andra sidan (KOM(2007)0648 – C6-0429/2007 – 2007/0226(CNS))

95

Onsdag 12 mars 2008

2009/C 066E/31

Energistatistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om energistatistik (KOM(2006)0850 – C6-0035/2007 – 2007/0002(COD))

97

P6_TC1-COD(2007)0002Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om enerigstatistik

97

2009/C 066E/32

Statistik om växtskyddsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om växtskyddsmedel (KOM(2006)0778 – C6-0457/2006 – 2006/0258(COD))

98

P6_TC1-COD(2006)0258Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om statistik om bekämpningsmedel (Text av betydelse för EES)

(EG) nr .../2008

bekämpningsmedel

98

2009/C 066E/33

Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och särskilda bestämmelser *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) vad gäller de nationella kvoterna för mjölk (KOM(2007)0802 – C6-0015/2008 – 2007/0281(CNS))

124

Torsdag 13 mars 2008

2009/C 066E/34

Förbättring av de äldres livskvalitet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att öka livskvaliteten för äldre människor genom användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och som inletts av flera medlemsstater (KOM(2007)0329 – C6-0178/2007 – 2007/0116(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0116Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som inletts av flera medlemsstater och som syftar till att öka livskvaliteten för äldre människor genom användning av ny informations- och kommunikationsteknik

128

2009/C 066E/35

Beskattning av blyfri bensin och diesel *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller anpassning av särskilda skatteregler för dieselbrännolja som yrkesmässigt används som motorbränsle och samordning av beskattningen av blyfri bensin och dieselbrännolja som används som motorbränsle (KOM(2007)0052 – C6-0109/2007 – 2007/0023(CNS))

129

| * | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 11 – 13 mars 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 113 E, 8.5.2008

Tisdag 11 mars 2008

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/1

---

En hållbar europeisk transportpolitik

P6_TA(2008)0087

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om en hållbar europeisk transportpolitik, med beaktande av EU:s energi- och miljöpolitik (2007/2147(INI))

(2009/C 66 E/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådet av den 8 och 9 mars 2007, avseende Europeiska rådets antagande av ”Europeiska rådets handlingsplan (2007–2009)” med titeln ”En energipolitik för Europa” (7224/1/07), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådet av den 8 och 9 mars 2007, avseende Europeiska rådets antagande av ”Europeiska rådets handlingsplan (2007–2009)” med titeln ”En energipolitik för Europa” (7224/1/07),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en europeisk hamnpolitik (KOM(2007)0616), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en europeisk hamnpolitik (KOM(2007)0616),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Mot ett järnvägsnät för godstransporter” (KOM(2007)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Mot ett järnvägsnät för godstransporter” (KOM(2007)0608),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Handlingsplan för godslogistik” (KOM(2007)0607), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Handlingsplan för godslogistik” (KOM(2007)0607),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”EU:s agenda för godstransporter: Främja effektiviteten, integrationen och hållbarheten hos godstransporterna i Europa” (KOM(2007)0606), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”EU:s agenda för godstransporter: Främja effektiviteten, integrationen och hållbarheten hos godstransporterna i Europa” (KOM(2007)0606),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok med titeln ”Mot en ny kultur för rörlighet i städer” (KOM(2007)0551), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok med titeln ”Mot en ny kultur för rörlighet i städer” (KOM(2007)0551),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden (KOM(2007)0140), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden (KOM(2007)0140),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk för tjugohundratalet – Kommissionens ställningstagande till slutrapporten från högnivågruppen CARS 21 – Ett bidrag till EU:s strategi för tillväxt och sysselsättning” (KOM(2007)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk för tjugohundratalet – Kommissionens ställningstagande till slutrapporten från högnivågruppen CARS 21 – Ett bidrag till EU:s strategi för tillväxt och sysselsättning” (KOM(2007)0022),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Resultat av översynen av gemenskapens strategi för minskade koldioxidutsläpp från personbilar och lätta nyttofordon” (KOM(2007)0019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Resultat av översynen av gemenskapens strategi för minskade koldioxidutsläpp från personbilar och lätta nyttofordon” (KOM(2007)0019),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Att begränsa den globala klimatförändringen till 2 grader Celsius – Vägen framåt mot 2020 och därefter” (KOM(2007)0002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Att begränsa den globala klimatförändringen till 2 grader Celsius – Vägen framåt mot 2020 och därefter” (KOM(2007)0002),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En energipolitik för Europa” (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En energipolitik för Europa” (KOM(2007)0001),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Färdplan för förnybar energi – Förnybara energikällor under 2000-talet: att bygga en hållbarare framtid” (KOM(2006)0848), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Färdplan för förnybar energi – Förnybara energikällor under 2000-talet: att bygga en hållbarare framtid” (KOM(2006)0848),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Lägesrapport om biodrivmedel – Rapport om framstegen när det gäller användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i Europeiska unionens medlemsstater” (KOM(2006)0845), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Lägesrapport om biodrivmedel – Rapport om framstegen när det gäller användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i Europeiska unionens medlemsstater” (KOM(2006)0845),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Handlingsplan för energieffektivitet: Att förverkliga möjligheterna” (KOM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Handlingsplan för energieffektivitet: Att förverkliga möjligheterna” (KOM(2006)0545),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Hållbara transporter för ett rörligt Europa – Halvtidsöversyn av EU-kommissionens vitbok från 2001 om den gemensamma transportpolitiken” (KOM(2006)0314), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Hållbara transporter för ett rörligt Europa – Halvtidsöversyn av EU-kommissionens vitbok från 2001 om den gemensamma transportpolitiken” (KOM(2006)0314),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2007 om gemenskapens strategi för minskade koldioxidutsläpp från personbilar och lätta nyttofordon (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2007 om gemenskapens strategi för minskade koldioxidutsläpp från personbilar och lätta nyttofordon (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 september 2007 om godslogistik i Europa – nyckeln till hållbar rörlighet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 september 2007 om godslogistik i Europa – nyckeln till hållbar rörlighet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om hållbara transporter i ett rörligt Europa (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om hållbara transporter i ett rörligt Europa (3),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen den 5 september 2006 om förslaget till rådets direktiv om beskattning av personbilar (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen den 5 september 2006 om förslaget till rådets direktiv om beskattning av personbilar (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (5) (Eurovinjettdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (5) (Eurovinjettdirektivet),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet av utskottet för transport och turism samt yttrandena av utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0014/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet av utskottet för transport och turism samt yttrandena av utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0014/2008), och av följande skäl:

| A. | Hållbar utveckling – ett EU-mål som gäller över hela spelfältet – har till syfte att skapa ständiga förbättringar i livskvaliteten och välbefinnandet på vår planet för nuvarande och framtida generationer. |
| --- | --- |

A.

Hållbar utveckling – ett EU-mål som gäller över hela spelfältet – har till syfte att skapa ständiga förbättringar i livskvaliteten och välbefinnandet på vår planet för nuvarande och framtida generationer.

| B. | Omkring en tredjedel av den totala energiförbrukningen i EU-25 hör samman med transportsektorn, utom skeppning och rörledningar, och vägtransporter, som står för 83 procent av förbrukningen, är det transportsätt som använder den största volymen energi. |
| --- | --- |

B.

Omkring en tredjedel av den totala energiförbrukningen i EU-25 hör samman med transportsektorn, utom skeppning och rörledningar, och vägtransporter, som står för 83 procent av förbrukningen, är det transportsätt som använder den största volymen energi.

| C. | Transportsektorn står för 70 procent av efterfrågan på olja i EU-25. Sektorn är beroende av fossila bränslen för 97 procent av sin kraftförsörjning, vilket gör att siffran för el bara är 2 procent (varav mycket kommer från kärnkraft) och för biodrivmedel bara 1 procent. |
| --- | --- |

C.

Transportsektorn står för 70 procent av efterfrågan på olja i EU-25. Sektorn är beroende av fossila bränslen för 97 procent av sin kraftförsörjning, vilket gör att siffran för el bara är 2 procent (varav mycket kommer från kärnkraft) och för biodrivmedel bara 1 procent.

| D. | Energieffektiviteten i de olika transportsätten har förbättrats kraftigt på senare år och det har gjort att de motsvarande koldioxidutsläppen per kilometer har minskat betydligt. Dessa förbättringar vägs emellertid upp av effekterna av den allt större efterfrågan i transportsektorn. |
| --- | --- |

D.

Energieffektiviteten i de olika transportsätten har förbättrats kraftigt på senare år och det har gjort att de motsvarande koldioxidutsläppen per kilometer har minskat betydligt. Dessa förbättringar vägs emellertid upp av effekterna av den allt större efterfrågan i transportsektorn.

| E. | Utsläppen i transportsektorn som helhet fortsätter därför att öka: bara under 2005 stod transportsektorn för 24,1 procent av de totala utsläppen av växthusgaser (CO2, CH4 och N2O) i EU-27 och enligt kommissionens prognoser kommer dess efterfrågan på energi att öka med minst 30 procent fram till 2030. |
| --- | --- |

E.

Utsläppen i transportsektorn som helhet fortsätter därför att öka: bara under 2005 stod transportsektorn för 24,1 procent av de totala utsläppen av växthusgaser (CO2, CH4 och N2O) i EU-27 och enligt kommissionens prognoser kommer dess efterfrågan på energi att öka med minst 30 procent fram till 2030.

| F. | De skadliga utsläppen från vägtransporter har minskat till följd av tekniska innovationer och det omfattande arbetet av motorbranschen. Detta resultat har specifikt uppnåtts genom införande av katalysatorer, fina partikelfilter och annan teknik som har bidragit till att sänka utsläppen av NOx och förorenande partiklar med mellan 30 och 40 procent de senaste 15 åren. Trots dessa förbättringar har dock de reduktionsmål för koldioxidutsläpp som härrör från motortillverkarnas frivilliga avtal bara delvis uppfyllts. |
| --- | --- |

F.

De skadliga utsläppen från vägtransporter har minskat till följd av tekniska innovationer och det omfattande arbetet av motorbranschen. Detta resultat har specifikt uppnåtts genom införande av katalysatorer, fina partikelfilter och annan teknik som har bidragit till att sänka utsläppen av NOx och förorenande partiklar med mellan 30 och 40 procent de senaste 15 åren. Trots dessa förbättringar har dock de reduktionsmål för koldioxidutsläpp som härrör från motortillverkarnas frivilliga avtal bara delvis uppfyllts.

| G. | Stadstrafiken genererar 40 procent av koldioxidutsläppen och 70 procent av övriga förorenande utsläpp från fordon och trängsel, som främst är koncentrerat till storstäderna, medför en kostnad för EU som motsvarar cirka 1 procent av BNP. |
| --- | --- |

G.

Stadstrafiken genererar 40 procent av koldioxidutsläppen och 70 procent av övriga förorenande utsläpp från fordon och trängsel, som främst är koncentrerat till storstäderna, medför en kostnad för EU som motsvarar cirka 1 procent av BNP.

| H. | 70 procent av de prioriterade transeuropeiska transportprojekt som godkändes 2004 gäller järnvägar och sjöfart, som anses vara mindre förorenande transportsätt. |
| --- | --- |

H.

70 procent av de prioriterade transeuropeiska transportprojekt som godkändes 2004 gäller järnvägar och sjöfart, som anses vara mindre förorenande transportsätt.

| I. | I ordförandeskapets slutsatser från ovan nämnda Europeiska rådet förpliktade sig EU fast och ensidigt att sänka utsläppen av växthusgaser med minst 20 procent jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

I.

I ordförandeskapets slutsatser från ovan nämnda Europeiska rådet förpliktade sig EU fast och ensidigt att sänka utsläppen av växthusgaser med minst 20 procent jämfört med 1990 års nivåer.

| 1. | Europaparlamentet anser att rörligheten har varit en av de största prestationerna och utmaningarna under 1900-talet och att en hållbar transport bör basera sig på en rättvis balans mellan olika och ofta motstridiga intressen samtidigt som man försöker förena rörlighet, en grundläggande medborgerlig rättighet, transportsektorns ekonomiska och sysselsättningsfrämjande betydelse, ansvaret för den lokala och globala miljön och medborgarnas rätt till säkerhet, livskvalitet och hälsa. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att rörligheten har varit en av de största prestationerna och utmaningarna under 1900-talet och att en hållbar transport bör basera sig på en rättvis balans mellan olika och ofta motstridiga intressen samtidigt som man försöker förena rörlighet, en grundläggande medborgerlig rättighet, transportsektorns ekonomiska och sysselsättningsfrämjande betydelse, ansvaret för den lokala och globala miljön och medborgarnas rätt till säkerhet, livskvalitet och hälsa.

| 2. | Europaparlamentet betonar att även transportsektorn även måste uppfylla EU-målen att minska oljeförbrukningen och växthusutsläppen med minst 20 procent fram till 2020 jämfört med 1990. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att även transportsektorn även måste uppfylla EU-målen att minska oljeförbrukningen och växthusutsläppen med minst 20 procent fram till 2020 jämfört med 1990.

| 3. | Europaparlamentet betonar transportsektorns betydelse för sysselsättning, tillväxt och innovation och anser att en säker och garanterad rörlighet till ett överkomligt pris är en nödvändig förutsättning för vår livsstil. Vad gäller den prioritet som bör ges åt kraven på hållbar rörlighet från miljösynpunkt anser Europaparlamentet därför att medborgarna sannolikt kommer att stödja åtgärder som garanterar deras rörlighet på lång sikt (6). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar transportsektorns betydelse för sysselsättning, tillväxt och innovation och anser att en säker och garanterad rörlighet till ett överkomligt pris är en nödvändig förutsättning för vår livsstil. Vad gäller den prioritet som bör ges åt kraven på hållbar rörlighet från miljösynpunkt anser Europaparlamentet därför att medborgarna sannolikt kommer att stödja åtgärder som garanterar deras rörlighet på lång sikt (6).

| 4. | Europaparlamentet anser att det för att uppnå målet att göra europeisk transport hållbar i energi- och miljöhänseende är nödvändigt att kombinera en rad ömsesidigt stödjande och korrigerande principer och därigenom se till att allt fler intressenter som representerar transportsektorn, regeringen och medborgarna engageras. Parlamentet är övertygat om att det bara är genom tillämpning av rätt kombination av åtgärder som man kan både mildra de negativa effekterna av enskilda åtgärder och bidra till att övertyga medborgarna om att acceptera dessa åtgärder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det för att uppnå målet att göra europeisk transport hållbar i energi- och miljöhänseende är nödvändigt att kombinera en rad ömsesidigt stödjande och korrigerande principer och därigenom se till att allt fler intressenter som representerar transportsektorn, regeringen och medborgarna engageras. Parlamentet är övertygat om att det bara är genom tillämpning av rätt kombination av åtgärder som man kan både mildra de negativa effekterna av enskilda åtgärder och bidra till att övertyga medborgarna om att acceptera dessa åtgärder.

| 5. | Europaparlamentet anser att en ”policy-mix” av denna typ särskilt bör omfatta






  a) | teknisk utveckling (åtgärder för att öka energieffektiviteten, nya normer/regler för motorer och drivmedel, användning av ny teknik och alternativa drivmedel), |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att en ”policy-mix” av denna typ särskilt bör omfatta

a)

teknisk utveckling (åtgärder för att öka energieffektiviteten, nya normer/regler för motorer och drivmedel, användning av ny teknik och alternativa drivmedel),

| b) | marknadsbaserade styrmedel (avgifter baserade på miljöeffekter eller trängsel, skatteincitament och EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) som tillåter de specifika egenskaperna hos de olika transportsätten) och |
| --- | --- |

b)

marknadsbaserade styrmedel (avgifter baserade på miljöeffekter eller trängsel, skatteincitament och EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) som tillåter de specifika egenskaperna hos de olika transportsätten) och

| c) | sidoåtgärder för att göra det möjligt att använda transportmedel och infrastruktur så effektivt som möjligt och uppmuntra företagen och medborgarna att förändra sitt beteende. |
| --- | --- |

c)

sidoåtgärder för att göra det möjligt att använda transportmedel och infrastruktur så effektivt som möjligt och uppmuntra företagen och medborgarna att förändra sitt beteende.

| 6. | Europaparlamentet vidhåller att EU och medlemsstaterna måste inrikta sitt arbete på huvuddelarna i systemet, det vill säga






  a) | tättbebyggda stora städer och stadsområden, där de flesta rörelserna äger rum, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet vidhåller att EU och medlemsstaterna måste inrikta sitt arbete på huvuddelarna i systemet, det vill säga

a)

tättbebyggda stora städer och stadsområden, där de flesta rörelserna äger rum,

| b) | de viktigaste länkarna mellan städer i Europa, vilka är de vägar som bär den högsta andelen av EU:s inre och internationella handel, |
| --- | --- |

b)

de viktigaste länkarna mellan städer i Europa, vilka är de vägar som bär den högsta andelen av EU:s inre och internationella handel,

| c) | miljömässigt känsliga områden (Alperna, Östersjön osv.). |
| --- | --- |

c)

miljömässigt känsliga områden (Alperna, Östersjön osv.).

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av att rådet beslutade att underteckna Transportprotokollet till Alpkonventionen i december 2006. Parlamentet understryker att kommissionen omedelbart måste vidta konkreta genomförandeåtgärder för att främja hållbar transport i känsliga bergsområden och tättbefolkade områden till följd av ratificeringen av detta protokoll. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar vikten av att rådet beslutade att underteckna Transportprotokollet till Alpkonventionen i december 2006. Parlamentet understryker att kommissionen omedelbart måste vidta konkreta genomförandeåtgärder för att främja hållbar transport i känsliga bergsområden och tättbefolkade områden till följd av ratificeringen av detta protokoll.

| 8. | Europaparlamentet vidhåller att marknadsbaserade styrmedel även bör användas för att främja fordon med låg bränsleförbrukning och låga utsläpp med användning av exempelvis skattelättnader, reformering av konsumtionsavgifter för fordon, för att ta hänsyn till förorenande utsläpp och bränsleförbrukningseffektivitet, incitament för att skrota starkt förorenande fordon och köpa nya bilar med låga utsläpp. Parlamentet anser att dessa är viktiga åtgärder som även skulle hjälpa motortillverkarna att återfå kostnaden för att uppfylla de skyldigheter som införs genom den nya lagstiftningsramen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet vidhåller att marknadsbaserade styrmedel även bör användas för att främja fordon med låg bränsleförbrukning och låga utsläpp med användning av exempelvis skattelättnader, reformering av konsumtionsavgifter för fordon, för att ta hänsyn till förorenande utsläpp och bränsleförbrukningseffektivitet, incitament för att skrota starkt förorenande fordon och köpa nya bilar med låga utsläpp. Parlamentet anser att dessa är viktiga åtgärder som även skulle hjälpa motortillverkarna att återfå kostnaden för att uppfylla de skyldigheter som införs genom den nya lagstiftningsramen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar därför med kraft rådet och medlemsstaterna att leva upp till den beslutsamhet som visades vid Europeiska rådets möte av den 8 och 9 mars 2007 genom att






  a) | anta förslaget till ovan nämnda direktiv om beskattning av personbilar för att knyta bilrelaterade skatter till utsläpp av föroreningar och effektiviteten i bränsleförbrukningen och |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar därför med kraft rådet och medlemsstaterna att leva upp till den beslutsamhet som visades vid Europeiska rådets möte av den 8 och 9 mars 2007 genom att

a)

anta förslaget till ovan nämnda direktiv om beskattning av personbilar för att knyta bilrelaterade skatter till utsläpp av föroreningar och effektiviteten i bränsleförbrukningen och

| b) | utan ytterligare dröjsmål reformera sina skattesystem på ett sådant sätt att de ger starkare incitament till förmån för renare fordon. |
| --- | --- |

b)

utan ytterligare dröjsmål reformera sina skattesystem på ett sådant sätt att de ger starkare incitament till förmån för renare fordon.

| 10. | Europaparlamentet ställer sig bakom den fråga som har ställts av kommissionen i den ovan nämnda grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden, avseende möjligheten att använda ett samordningsförfarande och ett utbyte av erfarenheter och bästa praxis för att främja, samtidigt som man tillämpar en mer aktiv granskning av, nationella reformer av avgiftssystemen för transporter och miljöskatter. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ställer sig bakom den fråga som har ställts av kommissionen i den ovan nämnda grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden, avseende möjligheten att använda ett samordningsförfarande och ett utbyte av erfarenheter och bästa praxis för att främja, samtidigt som man tillämpar en mer aktiv granskning av, nationella reformer av avgiftssystemen för transporter och miljöskatter. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att uppnå detta mål.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att öka sina investeringar i infrastruktur och intelligenta transportsystem (ITS), särskilt i syfte att






  a) | färdigställa de prioriterade projekten inom de transeuropeiska näten så snart som möjligt, eftersom de är av avgörande betydelse för godstransportlogistik och en hållbar europeisk transportpolitik, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att öka sina investeringar i infrastruktur och intelligenta transportsystem (ITS), särskilt i syfte att

a)

färdigställa de prioriterade projekten inom de transeuropeiska näten så snart som möjligt, eftersom de är av avgörande betydelse för godstransportlogistik och en hållbar europeisk transportpolitik,

| b) | hantera trängsel i stadsområden och längs länkar i känsliga områden och |
| --- | --- |

b)

hantera trängsel i stadsområden och längs länkar i känsliga områden och

| c) | förbättra den kombinerade transporten. |
| --- | --- |

c)

förbättra den kombinerade transporten.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att senast i juni 2008 presentera en begriplig, öppen och allmängiltig modell för att bedöma de externa kostnaderna för alla transportsätt, på vilket man kan basera framtida beräkningar av de avgifter som ska betalas för användningen av infrastruktur. Parlamentet konstaterar att man, i enlighet med Eurovinjettdirektivet, tillsammans med denna modell bör lägga fram en konsekvensanalys av internaliseringen av externa kostnader för alla transportsätt och en strategi för successivt införande av denna modell för alla transportsätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att jämsides med ovanstående initiativ framställa lagstiftningsförslag, först och främst att inleda översynen av Eurovinjettdirektivet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att senast i juni 2008 presentera en begriplig, öppen och allmängiltig modell för att bedöma de externa kostnaderna för alla transportsätt, på vilket man kan basera framtida beräkningar av de avgifter som ska betalas för användningen av infrastruktur. Parlamentet konstaterar att man, i enlighet med Eurovinjettdirektivet, tillsammans med denna modell bör lägga fram en konsekvensanalys av internaliseringen av externa kostnader för alla transportsätt och en strategi för successivt införande av denna modell för alla transportsätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att jämsides med ovanstående initiativ framställa lagstiftningsförslag, först och främst att inleda översynen av Eurovinjettdirektivet.

| 13. | Europaparlamentet är övertygat om att problemet med trängsel i städerna, som orsakar 40 procent av koldioxidutsläppen och 70 procent av utsläppen av övriga föroreningar måste hanteras mer ambitiöst, utan att subsidiaritetsprincipen åsidosätts, genom tillämpning av en samarbets- och samordningsstrategi för hela EU. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är övertygat om att problemet med trängsel i städerna, som orsakar 40 procent av koldioxidutsläppen och 70 procent av utsläppen av övriga föroreningar måste hanteras mer ambitiöst, utan att subsidiaritetsprincipen åsidosätts, genom tillämpning av en samarbets- och samordningsstrategi för hela EU.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka hur transportinfrastrukturerna och de avgifter som tillämpas inverkar på utvecklingen i städerna och den framtida efterfrågan på transporttjänster. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka hur transportinfrastrukturerna och de avgifter som tillämpas inverkar på utvecklingen i städerna och den framtida efterfrågan på transporttjänster.

| 15. | Europaparlamentet anser att en effektiv politik för rörlighet i städer bör ta hänsyn till både passagerar- och godstransport och måste därför vara baserad på en så integrerad strategi som möjligt, och föra samman de lösningar som är bäst lämpade för varje enskilt problem. Parlamentet är övertygat om att stadsområden har en ekonomiskt god potential att erbjuda för framtida politik för övergång mellan olika transportsätt till förmån för kollektivtrafik, gående och cyklande och för nya strategier när det gäller stadslogistik. Parlamentet anser att det är nödvändigt i detta sammanhang fokusera på tekniska innovationer (större användning av ITS), ett bättre utnyttjande av den befintliga infrastrukturen, särskilt genom åtgärder för att hantera efterfrågan (trängselavgifter och vägtullar) samt innovativa lösningar för en optimal integration av fraktflödena i städerna och slutligen nya sätt att optimera användningen av privatbilar såsom bildelning, samåkning och distansarbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att en effektiv politik för rörlighet i städer bör ta hänsyn till både passagerar- och godstransport och måste därför vara baserad på en så integrerad strategi som möjligt, och föra samman de lösningar som är bäst lämpade för varje enskilt problem. Parlamentet är övertygat om att stadsområden har en ekonomiskt god potential att erbjuda för framtida politik för övergång mellan olika transportsätt till förmån för kollektivtrafik, gående och cyklande och för nya strategier när det gäller stadslogistik. Parlamentet anser att det är nödvändigt i detta sammanhang fokusera på tekniska innovationer (större användning av ITS), ett bättre utnyttjande av den befintliga infrastrukturen, särskilt genom åtgärder för att hantera efterfrågan (trängselavgifter och vägtullar) samt innovativa lösningar för en optimal integration av fraktflödena i städerna och slutligen nya sätt att optimera användningen av privatbilar såsom bildelning, samåkning och distansarbete.

| 16. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av småskaliga åtgärder för att uppnå målet med mer hållbar transport och anser att det är viktigt att medborgarna kan göra välunderrättade val när det gäller transportsätt och körbeteende. För detta behövs bättre konsumentinformation och mer aktiv utbildning och reklamkampanjer till stöd för mer hållbara transportsätt eller transportmodeller. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av småskaliga åtgärder för att uppnå målet med mer hållbar transport och anser att det är viktigt att medborgarna kan göra välunderrättade val när det gäller transportsätt och körbeteende. För detta behövs bättre konsumentinformation och mer aktiv utbildning och reklamkampanjer till stöd för mer hållbara transportsätt eller transportmodeller.

| 17. | Europaparlamentet anser att järnvägstransport, som är ett transportsätt med låg energiförbrukning och låga koldioxidutsläpp har en betydande outnyttjad potential, inte bara när det gäller godstransportlogistik, utan även när det gäller passagerartransport på korta till medellånga sträckor. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att järnvägstransport, som är ett transportsätt med låg energiförbrukning och låga koldioxidutsläpp har en betydande outnyttjad potential, inte bara när det gäller godstransportlogistik, utan även när det gäller passagerartransport på korta till medellånga sträckor.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och järnvägsindustrin att






  a) | slutföra det gemensamma europeiska järnvägsområdet eller järnvägsmarknaden så snart som möjligt, |
| --- | --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och järnvägsindustrin att

a)

slutföra det gemensamma europeiska järnvägsområdet eller järnvägsmarknaden så snart som möjligt,

| b) | med detta mål i åtanke avlägsna de tekniska hindren och inrikta sig mot ett enda europeiskt trafikstyrningssystem (ERTMS) och interoperabla lösningar och |
| --- | --- |

b)

med detta mål i åtanke avlägsna de tekniska hindren och inrikta sig mot ett enda europeiskt trafikstyrningssystem (ERTMS) och interoperabla lösningar och

| c) | förbättra transporttjänsterna för gods och passagerare samt tjänsternas kvalitet. |
| --- | --- |

c)

förbättra transporttjänsterna för gods och passagerare samt tjänsternas kvalitet.

| 19. | Europaparlamentet anser att trots att flygbolagen har minskat sin bränsleförbrukning med mellan 1 och 2 procent per passagerarkilometer de senaste tio åren och bullernivåerna har sänkts avsevärt har den totala miljöeffekten av det civila flyget ökat på grund av den stora trafikexpansionen. Parlamentet uppmanar därför till att






  a) | flygtransport ska inkluderas i ETS och att den nya generationens europeiska system för flygledningstjänst (forskningen kring flygledning och det gemensamma europeiska luftrummet, Sesar) användas i större utsträckning, |
| --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att trots att flygbolagen har minskat sin bränsleförbrukning med mellan 1 och 2 procent per passagerarkilometer de senaste tio åren och bullernivåerna har sänkts avsevärt har den totala miljöeffekten av det civila flyget ökat på grund av den stora trafikexpansionen. Parlamentet uppmanar därför till att

a)

flygtransport ska inkluderas i ETS och att den nya generationens europeiska system för flygledningstjänst (forskningen kring flygledning och det gemensamma europeiska luftrummet, Sesar) användas i större utsträckning,

| b) | start- och landningsavgifterna på flygplatser differentieras i förhållande till utsläppen, |
| --- | --- |

b)

start- och landningsavgifterna på flygplatser differentieras i förhållande till utsläppen,

| c) | det gemensamma teknikinitiativet ”Clean Sky” genomförs som syftar till att minska koldioxid- och kväveoxidutsläpp samt bullerföroreningar, |
| --- | --- |

c)

det gemensamma teknikinitiativet ”Clean Sky” genomförs som syftar till att minska koldioxid- och kväveoxidutsläpp samt bullerföroreningar,

| d) | sätta stopp för fragmenteringen av det europeiska luftrummet genom ett snabbt införande av ett verkligt gemensamt europeiskt luftrum, |
| --- | --- |

d)

sätta stopp för fragmenteringen av det europeiska luftrummet genom ett snabbt införande av ett verkligt gemensamt europeiskt luftrum,

| e) | praktiska åtgärder vidtas för att avlägsna trängseln på flygplatserna, och |
| --- | --- |

e)

praktiska åtgärder vidtas för att avlägsna trängseln på flygplatserna, och

| f) | bättre intermodal och logistisk integration av flygplatser säkras genom bättre järnvägsförbindelser till dem. |
| --- | --- |

f)

bättre intermodal och logistisk integration av flygplatser säkras genom bättre järnvägsförbindelser till dem.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att kostnader som motsvarar verkligheten och insyn i flygbiljettpriserna är viktigast för flygpassagerarna och en rättvis konkurrens inom transportsektorn. Parlamentet stöder därför kommissionen att vidta fler initiativ på detta område. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att kostnader som motsvarar verkligheten och insyn i flygbiljettpriserna är viktigast för flygpassagerarna och en rättvis konkurrens inom transportsektorn. Parlamentet stöder därför kommissionen att vidta fler initiativ på detta område.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att fartygsutsläppen fortsätter att öka och rekommenderar särskilt att






  a) | utsläppen av koldioxid, svaveldioxid, kvävedioxid och andra utsläpp från fartyg bör minskas, |
| --- | --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att fartygsutsläppen fortsätter att öka och rekommenderar särskilt att

a)

utsläppen av koldioxid, svaveldioxid, kvävedioxid och andra utsläpp från fartyg bör minskas,

| b) | användningen av förnybara energikällor såsom sol- och vindkraft inleds och uppmuntras, |
| --- | --- |

b)

användningen av förnybara energikällor såsom sol- och vindkraft inleds och uppmuntras,

| c) | fartyg förankras för att förses med bränsle från landbaserade källor, |
| --- | --- |

c)

fartyg förankras för att förses med bränsle från landbaserade källor,

| d) | användningen av handel med utsläppsrätter för att tygla utsläppen behandlas som en möjlighet som förtjänar noggrant övervägande, utan att detta transportslag som tillsammans med vattenvägtransporterna är det mest miljövänliga bestraffas eller utan att det leder till att man gynnar andra transportslag som innebär en större belastning för miljön, och att |
| --- | --- |

d)

användningen av handel med utsläppsrätter för att tygla utsläppen behandlas som en möjlighet som förtjänar noggrant övervägande, utan att detta transportslag som tillsammans med vattenvägtransporterna är det mest miljövänliga bestraffas eller utan att det leder till att man gynnar andra transportslag som innebär en större belastning för miljön, och att

| e) | man kommer överens om en integrerad europeisk flodpolitik och därför stöder initiativ, såsom Naiades (ett integrerat europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägar), som ytterligare stimulerar insjöfarten och insjöfartens miljöprestanda. |
| --- | --- |

e)

man kommer överens om en integrerad europeisk flodpolitik och därför stöder initiativ, såsom Naiades (ett integrerat europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägar), som ytterligare stimulerar insjöfarten och insjöfartens miljöprestanda.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i moderniseringen av hamninfrastruktur, både för EU:s kusthamnar och inlandshamnar, så att varor och passagerare snabbt kan överföras från ett transportsystem till ett annat, vilket skulle göra det möjligt att minska energiförbrukningen på transportområdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i moderniseringen av hamninfrastruktur, både för EU:s kusthamnar och inlandshamnar, så att varor och passagerare snabbt kan överföras från ett transportsystem till ett annat, vilket skulle göra det möjligt att minska energiförbrukningen på transportområdet.

| 23. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att förbättra logistiken och lastfaktorer i godstransport och kombinerad transport och förespråkar därför ett fullständigt färdigställande av den inre marknaden för transport och uppmanar med kraft kommissionen att så snart som möjligt bygga vidare på sin ovan nämnda handlingsplan för godstransportlogistik i Europa med särskild uppmärksamhet vid utvecklingen av ”gröna korridorer”. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att förbättra logistiken och lastfaktorer i godstransport och kombinerad transport och förespråkar därför ett fullständigt färdigställande av den inre marknaden för transport och uppmanar med kraft kommissionen att så snart som möjligt bygga vidare på sin ovan nämnda handlingsplan för godstransportlogistik i Europa med särskild uppmärksamhet vid utvecklingen av ”gröna korridorer”.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera mer i forskning på transportområdet, så att mer energieffektiva transportsätt som minskar koldioxidutsläppen kan utvecklas. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid översynen 2009 av de fleråriga budgetramarna väsentligt öka den övergripande ekonomiska ansträngningen till förmån för forskning och utveckling om miljön, energin och transporterna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera mer i forskning på transportområdet, så att mer energieffektiva transportsätt som minskar koldioxidutsläppen kan utvecklas. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid översynen 2009 av de fleråriga budgetramarna väsentligt öka den övergripande ekonomiska ansträngningen till förmån för forskning och utveckling om miljön, energin och transporterna.

| 25. | Europaparlamentet ger stöd toll initiativ från kommissionen som på ett effektivt sätt kopplar samman hållbar trafik och turism, t.ex. användningen av mer miljövänliga transportmedel och möjligheten att kombinera kollektivtrafik med cykel. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet ger stöd toll initiativ från kommissionen som på ett effektivt sätt kopplar samman hållbar trafik och turism, t.ex. användningen av mer miljövänliga transportmedel och möjligheten att kombinera kollektivtrafik med cykel.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0469.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0375.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0345.

(4)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 85.

(5)  EGT L 187, 20.7.1999, s. 42. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/103/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 344).

(6)  Se ”Attitudes on issues related to EU Transport Policy”, Flash Eurobarometer, nr 206b, EU:s transportpolitik.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/6

---

Tidig varning av medborgarna i allvarliga nödsituationer

P6_TA(2008)0088

Europaparlamentets förklaring om tidig varning av medborgarna i allvarliga nödsituationer

(2009/C 66 E/02)

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det är mycket viktigt med effektiv tidig varning av medborgarna i överhängande eller uppstående allvarliga nödsituationer för att minska lidandet och förlusten av människoliv. |
| --- | --- |

A.

Det är mycket viktigt med effektiv tidig varning av medborgarna i överhängande eller uppstående allvarliga nödsituationer för att minska lidandet och förlusten av människoliv.

| B. | Upprättandet av system för tidig varning har upprepade gånger begärts av parlamentet och nämns i flera befintliga och kommande rättsakter. |
| --- | --- |

B.

Upprättandet av system för tidig varning har upprepade gånger begärts av parlamentet och nämns i flera befintliga och kommande rättsakter.

| C. | System för tidig varning omfattar varning av myndigheter genom regionala nätverk för förebyggande av risker (naturliga, tekniska och sociala) och underrättelse av medborgarna via telekommunikationsnät (radio, TV, larmsirener, mobiltelefoner etc.). |
| --- | --- |

C.

System för tidig varning omfattar varning av myndigheter genom regionala nätverk för förebyggande av risker (naturliga, tekniska och sociala) och underrättelse av medborgarna via telekommunikationsnät (radio, TV, larmsirener, mobiltelefoner etc.).

| D. | EU saknar ett allmänt, flerspråkigt, enkelt och effektivt system för att varna medborgarna om överhängande eller uppstående nödsituationer. Genomförandet av ett sådant system berör direkt flera av EU:s politikområden (telekommunikation, miljö, hälsa, intern säkerhet och civilskydd) och påverkar även andra områden (transport, energi och turism). |
| --- | --- |

D.

EU saknar ett allmänt, flerspråkigt, enkelt och effektivt system för att varna medborgarna om överhängande eller uppstående nödsituationer. Genomförandet av ett sådant system berör direkt flera av EU:s politikområden (telekommunikation, miljö, hälsa, intern säkerhet och civilskydd) och påverkar även andra områden (transport, energi och turism).

| E. | EU bör upprätta ett sådant system, i kombination med relevant information och utbildningskampanjer, för att skapa beteenden som kan rädda liv på hotade medborgare. |
| --- | --- |

E.

EU bör upprätta ett sådant system, i kombination med relevant information och utbildningskampanjer, för att skapa beteenden som kan rädda liv på hotade medborgare.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att inleda de förfaranden och upplåta de resurser som är nödvändiga för att utveckla ett effektivt system för tidig varning av medborgarna i överhängande eller uppstående allvarliga nödsituationer i hela EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att inleda de förfaranden och upplåta de resurser som är nödvändiga för att utveckla ett effektivt system för tidig varning av medborgarna i överhängande eller uppstående allvarliga nödsituationer i hela EU.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lämpliga lagstiftningsförslag inom detta område och beakta alla risker och all politik som berörs. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lämpliga lagstiftningsförslag inom detta område och beakta alla risker och all politik som berörs.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet och kommissionen.

Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Alexandru Athanasiu, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Thijs Berman, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Hiltrud Breyer, Jan Březina, André Brie, Renato Brunetta, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Silvia Ciornei, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gianni De Michelis, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Giorgos Dimitrakopoulos, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Edite Estrela, Harald Ettl, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Armando França, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Patrick Gaubert, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Ioannis Gklavakis, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Sajjad Karim, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Ewa Klamt, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Anne Laperrouze, Romano Maria La Russa, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Mary Lou McDonald, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, James Nicholson, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Amalia Sartori, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Pierre Schapira, Margaritis Schinas, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Alexander Stubb, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Radu Țîrle, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Josef Zieleniec, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Onsdag 12 mars 2008

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/9

---

”Hälsokontroll” av den gemensamma jordbrukspolitiken

P6_TA(2008)0093

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2008 om ”hälsokontrollen” av den gemensamma jordbrukspolitiken (2007/2195(INI))

(2009/C 66 E/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet till Europaparlamentet och rådet av den 20 november 2007 med titeln ”Förberedelser inför” hälsokontrollen ”av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken” (KOM(2007)0722), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet till Europaparlamentet och rådet av den 20 november 2007 med titeln ”Förberedelser inför” hälsokontrollen ”av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken” (KOM(2007)0722),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (1) av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (1) av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 11 december 2007 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 och förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 11 december 2007 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 och förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om stigande priser på foder och livsmedel (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om stigande priser på foder och livsmedel (3),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 26 september 2007 om förslaget till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller arealuttag för år 2008 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 26 september 2007 om förslaget till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller arealuttag för år 2008 (4),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 14 februari 2007 om förslaget till rådets förordning om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 14 februari 2007 om förslaget till rådets förordning om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (6),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (7), särskilt bilagorna I och III och deklarationerna 3 och 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (7), särskilt bilagorna I och III och deklarationerna 3 och 9,

| — | med beaktande av akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen (8),

| — | med beaktande av rådets beslut av den 22 mars 2004 om anpassning av akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 22 mars 2004 om anpassning av akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (9),

| — | med beaktande av Europeiska rådets mandat till Europeiska kommissionen beträffande jordbruksförhandlingarna i Europeika rådets slutsatser inför WTO:s tredje ministerkonferens den 26 oktober 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets mandat till Europeiska kommissionen beträffande jordbruksförhandlingarna i Europeika rådets slutsatser inför WTO:s tredje ministerkonferens den 26 oktober 1999,

| — | med beaktande av artikel 33.2 i EG-fördraget, som överfördes i oförändrad form till Lissabonfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 33.2 i EG-fördraget, som överfördes i oförändrad form till Lissabonfördraget,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0047/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0047/2008), och av följande skäl:

| A. | Jordbruket utgör tillsammans med livsmedelsindustrin nedströms en av de största ekonomiska näringarna i EU, är avgörande för EU:s livsmedelssäkerhet och deltar i allt större utsträckning i utformningen av energisäkerheten. |
| --- | --- |

A.

Jordbruket utgör tillsammans med livsmedelsindustrin nedströms en av de största ekonomiska näringarna i EU, är avgörande för EU:s livsmedelssäkerhet och deltar i allt större utsträckning i utformningen av energisäkerheten.

| B. | En gemensam jordbrukspolitik (GJP) i EU som baserar sig på en ekonomisk, ekologisk, social och europeisk jordbruksmodell som garanterar hållbarhet och livsmedelssäkerhet kommer att vara nödvändig även i framtiden. Ändå måste den framgångsrika reformen fortsätta, inklusive ett ytterligare stärkande av landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

B.

En gemensam jordbrukspolitik (GJP) i EU som baserar sig på en ekonomisk, ekologisk, social och europeisk jordbruksmodell som garanterar hållbarhet och livsmedelssäkerhet kommer att vara nödvändig även i framtiden. Ändå måste den framgångsrika reformen fortsätta, inklusive ett ytterligare stärkande av landsbygdsutvecklingen.

| C. | I framtiden bör man inom den gemensamma jordbrukspolitiken verka för att avlägsna de hinder som i dagens läge existerar för unga jordbrukares möjligheter att bedriva jordbruksverksamhet genom att införa generationsväxling som en av prioriteringarna. |
| --- | --- |

C.

I framtiden bör man inom den gemensamma jordbrukspolitiken verka för att avlägsna de hinder som i dagens läge existerar för unga jordbrukares möjligheter att bedriva jordbruksverksamhet genom att införa generationsväxling som en av prioriteringarna.

| D. | Att minska byråkratin inom jordbrukssektorn genom öppna, enkla och mindre omständliga förfaranden skulle leda till minskade kostnader för jordbruksföretag och -producenter samt en minskad administrativ börda. |
| --- | --- |

D.

Att minska byråkratin inom jordbrukssektorn genom öppna, enkla och mindre omständliga förfaranden skulle leda till minskade kostnader för jordbruksföretag och -producenter samt en minskad administrativ börda.

| E. | En gemensam europeisk jordbrukspolitik måste utformas så att den råder bot på stora skillnader i jordbruks- och regionalstrukturen och samtidigt finner svar på nya utmaningar, såsom klimatförändringar, mark- och vattenskydd, större öppning mot världsmarknaden och tillhandahållande av biomassa, råvaror och förnybar energi. Den gemensamma jordbrukspolitiken måste därför förfoga över tillräckliga medel och bibehålla de ursprungliga mål för denna politik som nyligen bekräftats i Lissabonfördraget. Dessa mål skulle kunna sammanfattas som målet att producera hälsosamma livsmedel av hög kvalitet som garanterar alla européer leveranser till rimliga priser och som gör det möjligt att bibehålla jordbrukarnas inkomstnivå. |
| --- | --- |

E.

En gemensam europeisk jordbrukspolitik måste utformas så att den råder bot på stora skillnader i jordbruks- och regionalstrukturen och samtidigt finner svar på nya utmaningar, såsom klimatförändringar, mark- och vattenskydd, större öppning mot världsmarknaden och tillhandahållande av biomassa, råvaror och förnybar energi. Den gemensamma jordbrukspolitiken måste därför förfoga över tillräckliga medel och bibehålla de ursprungliga mål för denna politik som nyligen bekräftats i Lissabonfördraget. Dessa mål skulle kunna sammanfattas som målet att producera hälsosamma livsmedel av hög kvalitet som garanterar alla européer leveranser till rimliga priser och som gör det möjligt att bibehålla jordbrukarnas inkomstnivå.

| F. | Vid alla framtida förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken bör man ta hänsyn till den särskilda situationen i utvecklingsländerna, i synnerhet i de minst utvecklade länderna, och undvika att äventyra produktionen och saluföringen av jordbruksprodukter i sådana länder. |
| --- | --- |

F.

Vid alla framtida förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken bör man ta hänsyn till den särskilda situationen i utvecklingsländerna, i synnerhet i de minst utvecklade länderna, och undvika att äventyra produktionen och saluföringen av jordbruksprodukter i sådana länder.

| G. | Systemet med direktstöd har framgångsrikt reformerats tre gånger sedan 1992, och alla viktiga marknadsordningar, med undantag för mjölksektorn, har sedan 2004 reformerats på ett grundläggande och långtgående sätt. |
| --- | --- |

G.

Systemet med direktstöd har framgångsrikt reformerats tre gånger sedan 1992, och alla viktiga marknadsordningar, med undantag för mjölksektorn, har sedan 2004 reformerats på ett grundläggande och långtgående sätt.

| H. | Samtliga industriländer har en jordbrukspolitik. Nya omständigheter, såsom världens ökande befolkning, klimatförändringar, ökande energibehov, minskning av prisstöden och ökande öppning mot världsmarknaden leder å ena sidan till högre marknadspriser för jordbruksprodukter inom EU och å andra sidan till påtagligt större fluktuationer i avkastning och större prisvolatilitet. Det är därför ännu mer nödvändigt än tidigare att upprätthålla den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

H.

Samtliga industriländer har en jordbrukspolitik. Nya omständigheter, såsom världens ökande befolkning, klimatförändringar, ökande energibehov, minskning av prisstöden och ökande öppning mot världsmarknaden leder å ena sidan till högre marknadspriser för jordbruksprodukter inom EU och å andra sidan till påtagligt större fluktuationer i avkastning och större prisvolatilitet. Det är därför ännu mer nödvändigt än tidigare att upprätthålla den gemensamma jordbrukspolitiken.

| I. | Livsmedelssäkerhet (både kvantitativt och kvalitativt sett) är ett av de viktigaste målen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, vid sidan av bevarandet av ekosystemen. Utan livsmedelssäkerhet finns det ingen sund och hållbar produktion eller värdestegring av områdena i hela unionen. |
| --- | --- |

I.

Livsmedelssäkerhet (både kvantitativt och kvalitativt sett) är ett av de viktigaste målen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, vid sidan av bevarandet av ekosystemen. Utan livsmedelssäkerhet finns det ingen sund och hållbar produktion eller värdestegring av områdena i hela unionen.

| J. | EU har gjort stora ansträngningar för att minska jordbruksavgifternas andel av den sammanlagda budgeten, vilket lett till att dessa avgifter sjunkit från nästan 80 procent under 1980-talet till 33 procent i slutet av nuvarande budgetram, samtidigt som den totala jordbruksarealen har ökat med 37 procent sedan 2003 till följd av anslutningen av nya medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

EU har gjort stora ansträngningar för att minska jordbruksavgifternas andel av den sammanlagda budgeten, vilket lett till att dessa avgifter sjunkit från nästan 80 procent under 1980-talet till 33 procent i slutet av nuvarande budgetram, samtidigt som den totala jordbruksarealen har ökat med 37 procent sedan 2003 till följd av anslutningen av nya medlemsstater.

| K. | Stats- och regeringscheferna lämnade vid toppmötet i Berlin ett löfte om garantin för de totala utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare fram till 2013. |
| --- | --- |

K.

Stats- och regeringscheferna lämnade vid toppmötet i Berlin ett löfte om garantin för de totala utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare fram till 2013.

| L. | I anslutningsakten från 2004 beviljas undantag från tillämpningen av vissa av GJP:s bestämmelser i de nya medlemsstaterna för att kompensera för de lägre direktstöden. |
| --- | --- |

L.

I anslutningsakten från 2004 beviljas undantag från tillämpningen av vissa av GJP:s bestämmelser i de nya medlemsstaterna för att kompensera för de lägre direktstöden.

| M. | I vissa regioner finns det inga alternativ till vissa traditionella produktionsformer inom jordbruket, som ofta är den främsta jordbruksverksamheten i dessa regioner och därför under alla omständigheter måste bevaras och stödjas av miljö- och regionalpolitiska skäl och för att upprätthålla det ekonomiska och sociala nätverket. Den gemensamma jordbrukspolitiken spelar en viktig roll som ett instrument för ekonomisk utveckling och för skapande av sysselsättning framför allt i de så kallade konvergensregionerna där jordbruks- och djuruppfödningsverksamheten brukar vara omfattande. |
| --- | --- |

M.

I vissa regioner finns det inga alternativ till vissa traditionella produktionsformer inom jordbruket, som ofta är den främsta jordbruksverksamheten i dessa regioner och därför under alla omständigheter måste bevaras och stödjas av miljö- och regionalpolitiska skäl och för att upprätthålla det ekonomiska och sociala nätverket. Den gemensamma jordbrukspolitiken spelar en viktig roll som ett instrument för ekonomisk utveckling och för skapande av sysselsättning framför allt i de så kallade konvergensregionerna där jordbruks- och djuruppfödningsverksamheten brukar vara omfattande.

| N. | De europeiska jordbrukarna bör garanteras stabilitet så att deras förväntningar inte sviks och deras investeringar inte går förlorade. Inom vissa sektorer bör tillsynssystemen tillåta framförhållning på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

N.

De europeiska jordbrukarna bör garanteras stabilitet så att deras förväntningar inte sviks och deras investeringar inte går förlorade. Inom vissa sektorer bör tillsynssystemen tillåta framförhållning på medellång och lång sikt.

| O. | EU-lagstiftaren måste undvika diskriminering av EU:s jordbrukare och djuruppfödare både inom EU och gentemot deras konkurrenter från tredjeländer eller åstadkomma lika möjligheter för de europeiska jordbrukarna och djuruppfödarna (”level playing field”) genom lämpliga instrument. Man bör i synnerhet se till att de normer för kvalitet, hälsa, miljö, djurens välfärd m.m. som är obligatoriska för unionens jordbrukare även respekteras av alla som exporterar jordbruksprodukter till EU. |
| --- | --- |

O.

EU-lagstiftaren måste undvika diskriminering av EU:s jordbrukare och djuruppfödare både inom EU och gentemot deras konkurrenter från tredjeländer eller åstadkomma lika möjligheter för de europeiska jordbrukarna och djuruppfödarna (”level playing field”) genom lämpliga instrument. Man bör i synnerhet se till att de normer för kvalitet, hälsa, miljö, djurens välfärd m.m. som är obligatoriska för unionens jordbrukare även respekteras av alla som exporterar jordbruksprodukter till EU.

| P. | I artikel 33 i EG-fördraget uppställs målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Förutsatt att samtliga medlemsstater ratificerar Lissabonfördraget kommer alla viktiga rättsliga och budgetära beslut om den gemensamma jordbrukspolitiken att kräva parlamentets samtycke. |
| --- | --- |

P.

I artikel 33 i EG-fördraget uppställs målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Förutsatt att samtliga medlemsstater ratificerar Lissabonfördraget kommer alla viktiga rättsliga och budgetära beslut om den gemensamma jordbrukspolitiken att kräva parlamentets samtycke.

| Q. | Att trygga livsmedelssäkerheten för EU:s medborgare är en prioritet; detta kan bäst uppnås genom en kombination av stöd till livsmedelsproduktion i EU och import som sker i enlighet med WTO:s regler. En sådan tryggad livsmedelssäkerhet är även beroende av EU:s bidrag till uppbyggnaden av världslagren (som idag är oerhört låga), vilket gör det möjligt för EU att inte bara skydda sig självt mot livsmedelsbrist utan även att ta ansvar för en tryggad livsmedelssäkerhet i världen. |
| --- | --- |

Q.

Att trygga livsmedelssäkerheten för EU:s medborgare är en prioritet; detta kan bäst uppnås genom en kombination av stöd till livsmedelsproduktion i EU och import som sker i enlighet med WTO:s regler. En sådan tryggad livsmedelssäkerhet är även beroende av EU:s bidrag till uppbyggnaden av världslagren (som idag är oerhört låga), vilket gör det möjligt för EU att inte bara skydda sig självt mot livsmedelsbrist utan även att ta ansvar för en tryggad livsmedelssäkerhet i världen.

| R. | En mer omfattande analys bör göras av marknadsutvecklingen och dess återverkningar på den inre marknaden på ett sådant sätt att hänsyn tas till den internationella prissituationen och råvaruproduktionen. |
| --- | --- |

R.

En mer omfattande analys bör göras av marknadsutvecklingen och dess återverkningar på den inre marknaden på ett sådant sätt att hänsyn tas till den internationella prissituationen och råvaruproduktionen.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet anser att man bör stödja ett hållbart, konkurrenskraftigt och multifunktionellt jordbruk som innebär att särdragen hos varje sektor och produktionsområde bibehålls, och vars grundläggande mål är att försörja befolkningen med en tillräcklig mängd hälsosamma och säkra livsmedel till rimliga priser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att man bör stödja ett hållbart, konkurrenskraftigt och multifunktionellt jordbruk som innebär att särdragen hos varje sektor och produktionsområde bibehålls, och vars grundläggande mål är att försörja befolkningen med en tillräcklig mängd hälsosamma och säkra livsmedel till rimliga priser.

| 2. | Europaparlamentet anser att reformen av GJP från 2003 i väsentliga delar var en stor framgång, eftersom den tydligt har ökat GJP:s öppenhet och effektivitet samt jordbrukarnas egenansvar och marknadsorientering, och anser att denna process måste fortsätta, förutsatt att man respekterar stats- och regeringschefernas överenskommelse från 2002 om att bibehålla jordbruksanslagen inom den första pelaren på samma nivå fram till 2013. Däremot måste förvaltningen av GJP samt många EU-direktiv och EU-förordningar med konsekvenser för jordbrukarna tydligt förenklas, för att avlasta jordbrukarna. Denna förenkling får emellertid inte leda till en åternationalisering av GJP eller till en större nedskärning av stöden till de europeiska jordbrukarna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att reformen av GJP från 2003 i väsentliga delar var en stor framgång, eftersom den tydligt har ökat GJP:s öppenhet och effektivitet samt jordbrukarnas egenansvar och marknadsorientering, och anser att denna process måste fortsätta, förutsatt att man respekterar stats- och regeringschefernas överenskommelse från 2002 om att bibehålla jordbruksanslagen inom den första pelaren på samma nivå fram till 2013. Däremot måste förvaltningen av GJP samt många EU-direktiv och EU-förordningar med konsekvenser för jordbrukarna tydligt förenklas, för att avlasta jordbrukarna. Denna förenkling får emellertid inte leda till en åternationalisering av GJP eller till en större nedskärning av stöden till de europeiska jordbrukarna.

| 3. | Europaparlamentet anser att ett avskaffande av all reglering inom ramen för de gemensamma organisationerna av marknaderna inte är politiskt önskvärt, eftersom, såsom den nuvarande situationen visar, de europeiska lagren och världslagren befinner sig på en oerhört låg nivå, vilket får negativa konsekvenser för konsumenternas köpkraft och jordbrukarnas inkomster samtidigt som det uppmuntrar till spekulation. Parlamentet betonar dessutom att det behövs instrument som motverkar en eventuell konjunktursvängning och för att hantera de risker som uppstår i samband med hälsokriser eller naturkatastrofer, något som sker allt oftare till följd av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att ett avskaffande av all reglering inom ramen för de gemensamma organisationerna av marknaderna inte är politiskt önskvärt, eftersom, såsom den nuvarande situationen visar, de europeiska lagren och världslagren befinner sig på en oerhört låg nivå, vilket får negativa konsekvenser för konsumenternas köpkraft och jordbrukarnas inkomster samtidigt som det uppmuntrar till spekulation. Parlamentet betonar dessutom att det behövs instrument som motverkar en eventuell konjunktursvängning och för att hantera de risker som uppstår i samband med hälsokriser eller naturkatastrofer, något som sker allt oftare till följd av klimatförändringarna.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar därför de tekniska anpassningar som framgår av kommissionens ovannämnda meddelande som syftar till att garantera att reformen från 2003 fungerar. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera den grundläggande ekonomiska principen om stabilitet inom GJP. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar därför de tekniska anpassningar som framgår av kommissionens ovannämnda meddelande som syftar till att garantera att reformen från 2003 fungerar. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera den grundläggande ekonomiska principen om stabilitet inom GJP.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hänsyn till framtida reformer göra en kostnads-nyttoanalys av GJP med avseende på livsmedelssäkerhet, självförsörjning och bevarande av landsbygdssamhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en undersökning av hur stor kostnad som ökningen av livsmedelspriserna till följd av den ökade internationella efterfrågan innebär för konsumenterna, i jämförelse med den kostnad som den nuvarande jordbrukspolitiken orsakar medborgarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hänsyn till framtida reformer göra en kostnads-nyttoanalys av GJP med avseende på livsmedelssäkerhet, självförsörjning och bevarande av landsbygdssamhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en undersökning av hur stor kostnad som ökningen av livsmedelspriserna till följd av den ökade internationella efterfrågan innebär för konsumenterna, i jämförelse med den kostnad som den nuvarande jordbrukspolitiken orsakar medborgarna.

| 6. | Europaparlamentet anser att utmaningen för EU vad gäller WTO-förhandlingarna är att anpassa sig till framtida begränsningar på ett sätt som maximerar välfärden inom EU. Parlamentet betonar att det är upp till EU att göra det bästa av den flexibilitet som finns, t.ex. i fråga om ”känsliga produkter”. Parlamentet understryker dock att en förutsättning för ett WTO-avtal om jordbruk är att nå en överenskommelse om immateriella rättigheter rörande geografiska beteckningar och ett erkännande av icke-kommersiella intressen som ett importkriterium. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att utmaningen för EU vad gäller WTO-förhandlingarna är att anpassa sig till framtida begränsningar på ett sätt som maximerar välfärden inom EU. Parlamentet betonar att det är upp till EU att göra det bästa av den flexibilitet som finns, t.ex. i fråga om ”känsliga produkter”. Parlamentet understryker dock att en förutsättning för ett WTO-avtal om jordbruk är att nå en överenskommelse om immateriella rättigheter rörande geografiska beteckningar och ett erkännande av icke-kommersiella intressen som ett importkriterium.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de pågående WTO-förhandlingarna beakta de särskilda egenskaper som kännetecknar jordbruksproduktionen i egenskap av livsmedelstillverkningssektor och ett strukturelement för territoriell jämvikt, miljöskydd och upprätthållande av livsmedelssäkerheten på lämpliga kvantitativa och kvalitativa nivåer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de pågående WTO-förhandlingarna beakta de särskilda egenskaper som kännetecknar jordbruksproduktionen i egenskap av livsmedelstillverkningssektor och ett strukturelement för territoriell jämvikt, miljöskydd och upprätthållande av livsmedelssäkerheten på lämpliga kvantitativa och kvalitativa nivåer.

| 8. | Europaparlamentet anser dock att EU även i framtiden måste förfoga över tillräckliga instrument för att kunna vidta förebyggande åtgärder mot marknads- och försörjningskriser inom jordbruks- och hälsosektorn. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser dock att EU även i framtiden måste förfoga över tillräckliga instrument för att kunna vidta förebyggande åtgärder mot marknads- och försörjningskriser inom jordbruks- och hälsosektorn.

| 9. | Europaparlamentet understryker behovet av att på ett effektivt sätt och med hjälp av – finansiella eller andra medel erkänna jordbrukets roll i produktions-, miljö- och landsbygdshänseende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker behovet av att på ett effektivt sätt och med hjälp av – finansiella eller andra medel erkänna jordbrukets roll i produktions-, miljö- och landsbygdshänseende.

| 10. | Europaparlamentet stöder principiellt införlivandet av allmänna mål i den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt livsmedelssäkerheten, den territoriella sammanhållningen och skyddet för konsumenter, miljö, klimat, djur, förnybara energier och biologisk mångfald. Detta måste dock ske inom ramen för en hållbar utveckling som kombinerar ekonomisk utveckling, bevarande av naturliga miljöer och resurser, värdestegring av områden och social jämvikt. Parlamentet påpekar dock att stats- och regeringscheferna bekräftade målen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom att föra över innehållet i artikel 33 från EG-fördraget i Lissabonfördraget som undertecknades den 13 december 2007. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder principiellt införlivandet av allmänna mål i den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt livsmedelssäkerheten, den territoriella sammanhållningen och skyddet för konsumenter, miljö, klimat, djur, förnybara energier och biologisk mångfald. Detta måste dock ske inom ramen för en hållbar utveckling som kombinerar ekonomisk utveckling, bevarande av naturliga miljöer och resurser, värdestegring av områden och social jämvikt. Parlamentet påpekar dock att stats- och regeringscheferna bekräftade målen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom att föra över innehållet i artikel 33 från EG-fördraget i Lissabonfördraget som undertecknades den 13 december 2007.

| 11. | Europarlamentet betonar att integrationen av de allmänna målen i GJP inte får äventyra produktionen av jordbruksprodukter och djuruppfödningen i EU:s bergsområden, mindre gynnade områden, yttersta randområden och öregioner, där produktionssystemet är extensivt och i stor utsträckning jordbruksprodukter och köttprodukter producerar för den lokala marknaden men även säljer sådana produkter till de nationella marknaderna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

Europarlamentet betonar att integrationen av de allmänna målen i GJP inte får äventyra produktionen av jordbruksprodukter och djuruppfödningen i EU:s bergsområden, mindre gynnade områden, yttersta randområden och öregioner, där produktionssystemet är extensivt och i stor utsträckning jordbruksprodukter och köttprodukter producerar för den lokala marknaden men även säljer sådana produkter till de nationella marknaderna i medlemsstaterna.

| 12. | Parlamentet anser att om unionen inför strängare krav för jordbrukarna och producenterna i EU bör den även se till att samma krav uppfylls av alla som exporterar jordbruksprodukter till EU. Vid WTO-förhandlingarna måste EU därför ta hänsyn till dessa allmänna mål. |
| --- | --- |

12.

Parlamentet anser att om unionen inför strängare krav för jordbrukarna och producenterna i EU bör den även se till att samma krav uppfylls av alla som exporterar jordbruksprodukter till EU. Vid WTO-förhandlingarna måste EU därför ta hänsyn till dessa allmänna mål.

| 13. | Europaparlamentet tillbakavisar en nedskärning av den totala budgeten inom den första pelaren för tiden fram till 2013. I en fas av snabba omvälvningar av jordbruksmarknaderna och pågående reformer som kommit halvvägs har jordbrukarna ett stort och överhängande behov av tillförlitlighet och säkerhet och i synnerhet respekt för de beslut som fattades 2003. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet tillbakavisar en nedskärning av den totala budgeten inom den första pelaren för tiden fram till 2013. I en fas av snabba omvälvningar av jordbruksmarknaderna och pågående reformer som kommit halvvägs har jordbrukarna ett stort och överhängande behov av tillförlitlighet och säkerhet och i synnerhet respekt för de beslut som fattades 2003.

| 14. | Europaparlamentet förkastar när det gäller direktstöd all diskriminering på grund av företags storlek eller deras juridiska form. Parlamentet erkänner dock samtidigt att all omfördelning av stöd inom den första pelaren måste bygga på en helhetsbedömning av stödets konsekvenser för den sociala och regionala sammanhållningen, sysselsättning, miljö, konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet förkastar när det gäller direktstöd all diskriminering på grund av företags storlek eller deras juridiska form. Parlamentet erkänner dock samtidigt att all omfördelning av stöd inom den första pelaren måste bygga på en helhetsbedömning av stödets konsekvenser för den sociala och regionala sammanhållningen, sysselsättning, miljö, konkurrenskraft och innovation.

| 15. | Europaparlamentet kräver att enbart de jordbrukare som arbetar aktivt inom jordbruket ska få stöd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att enbart de jordbrukare som arbetar aktivt inom jordbruket ska få stöd.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att kommissionens ovannämnda meddelande fäster alltför litet uppmärksamhet vid de problem, behov och utmaningar som jordbrukssektorn inom de 12 nya medlemsstaterna står inför, och kräver att man tar hänsyn till detta vid de förestående reformerna. Riktad tilläggsfinansiering för omstrukturering och modernisering bör också övervägas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att kommissionens ovannämnda meddelande fäster alltför litet uppmärksamhet vid de problem, behov och utmaningar som jordbrukssektorn inom de 12 nya medlemsstaterna står inför, och kräver att man tar hänsyn till detta vid de förestående reformerna. Riktad tilläggsfinansiering för omstrukturering och modernisering bör också övervägas.

Direktstöd

| 17. | Europaparlamentet anser att det även fortsättningsvis är helt nödvändigt att ha direktstöd som grundläggande inkomstgaranti inte bara vid marknadsstörningar utan även när det gäller jordbrukarnas tillhandahållande av kollektiva nyttigheter och som kompensation för EU:s i internationell jämförelse mycket höga normer för miljö, livsmedelssäkerhet och livsmedelsförsörjning, spårbarhet, djurskydd samt på det sociala området. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det även fortsättningsvis är helt nödvändigt att ha direktstöd som grundläggande inkomstgaranti inte bara vid marknadsstörningar utan även när det gäller jordbrukarnas tillhandahållande av kollektiva nyttigheter och som kompensation för EU:s i internationell jämförelse mycket höga normer för miljö, livsmedelssäkerhet och livsmedelsförsörjning, spårbarhet, djurskydd samt på det sociala området.

| 18. | Europaparlamentet noterar dock att stödnivån inte alltid förefaller ligga i linje med de berörda jordbrukarnas insatser för att uppfylla villkoren, vilket är en följd av att stödet fortfarande i hög grad grundas på historiska utgifter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar dock att stödnivån inte alltid förefaller ligga i linje med de berörda jordbrukarnas insatser för att uppfylla villkoren, vilket är en följd av att stödet fortfarande i hög grad grundas på historiska utgifter.

| 19. | Europaparlamentet kräver därför att kommissionen utarbetar en rapport som utvärderar de extra kostnader som jordbrukarna måste stå för att uppfylla villkoren för de allmänna normerna när det gäller miljö, djurens välbefinnande och livsmedelsäkerhet jämfört med deras främsta konkurrenter på världsmarknaden. Rapporten bör dessutom jämföra dessa kostnader med det faktiska direktstödet som jordbrukarna får. Rapporten bör vara tillräckligt specifik för de olika typerna av jordbrukare i de olika medlemsstaterna. Rapporten bör dessutom offentliggöras innan beslutsförfarandena för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 inleds. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver därför att kommissionen utarbetar en rapport som utvärderar de extra kostnader som jordbrukarna måste stå för att uppfylla villkoren för de allmänna normerna när det gäller miljö, djurens välbefinnande och livsmedelsäkerhet jämfört med deras främsta konkurrenter på världsmarknaden. Rapporten bör dessutom jämföra dessa kostnader med det faktiska direktstödet som jordbrukarna får. Rapporten bör vara tillräckligt specifik för de olika typerna av jordbrukare i de olika medlemsstaterna. Rapporten bör dessutom offentliggöras innan beslutsförfarandena för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 inleds.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att tillåta mer flexibilitet för medlemsstaterna att på frivillig basis gradvis övergå till att frigöra direktstöden från historiska referensvärden och tillämpa ett enhetligt system. Kommissionen uppmanas att tillsammans med lagstiftningsförslaget redogöra för om det är möjligt för medlemsstaterna att på frivillig basis snabbare övergå till arealbaserade regionala eller nationella fasta bidrag inom de frikopplade stöden, eventuellt redan till 2013. De medlemsstater med fullständig (eller partiell) frikoppling som grundar sig på historiska utbetalningar kan behålla detta system fram till 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning av vilka effekter arealbaserade bidrag skulle medföra, särskilt för jordbruksföretag med intensiv djurhållning på en relativt liten areal. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att tillåta mer flexibilitet för medlemsstaterna att på frivillig basis gradvis övergå till att frigöra direktstöden från historiska referensvärden och tillämpa ett enhetligt system. Kommissionen uppmanas att tillsammans med lagstiftningsförslaget redogöra för om det är möjligt för medlemsstaterna att på frivillig basis snabbare övergå till arealbaserade regionala eller nationella fasta bidrag inom de frikopplade stöden, eventuellt redan till 2013. De medlemsstater med fullständig (eller partiell) frikoppling som grundar sig på historiska utbetalningar kan behålla detta system fram till 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning av vilka effekter arealbaserade bidrag skulle medföra, särskilt för jordbruksföretag med intensiv djurhållning på en relativt liten areal.

| 21. | Europaparlamentet betonar att man vid ett eventuellt beslut att övergå till den regionala modellen bör ta hänsyn till de svårigheter som uppstår på grund av de särskilda rättigheter som gäller för djurhållning, dvs. det faktum att många djuruppfödare inte har någon eller en mycket liten jordbruksareal samt att extensiv djurhållning i många regioner i EU grundar sig på den kollektiva användningen av offentlig betesmark som tillhör kommuner, samhällen eller staten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att man vid ett eventuellt beslut att övergå till den regionala modellen bör ta hänsyn till de svårigheter som uppstår på grund av de särskilda rättigheter som gäller för djurhållning, dvs. det faktum att många djuruppfödare inte har någon eller en mycket liten jordbruksareal samt att extensiv djurhållning i många regioner i EU grundar sig på den kollektiva användningen av offentlig betesmark som tillhör kommuner, samhällen eller staten.

| 22. | Eftersom fler sektorer med tiden har integrerats i systemet med samlat gårdsstöd och det nu finns erfarenhet av att tillämpa systemet, anser Europaparlamentet att vissa genomförandebeslut och genomförandebestämmelser är onödigt stelbenta och komplicerade. Det verkar därför vara nödvändigt att på nytt fastställa regler, omfattning och administrativa rutiner för att underlätta systemets tillämpning i de stater som så önskar. |
| --- | --- |

22.

Eftersom fler sektorer med tiden har integrerats i systemet med samlat gårdsstöd och det nu finns erfarenhet av att tillämpa systemet, anser Europaparlamentet att vissa genomförandebeslut och genomförandebestämmelser är onödigt stelbenta och komplicerade. Det verkar därför vara nödvändigt att på nytt fastställa regler, omfattning och administrativa rutiner för att underlätta systemets tillämpning i de stater som så önskar.

| 23. | Europaparlamentet anser att frikopplingen av direktstödet i allmänhet har lett till en framgångsrik marknadsorientering för det europeiska jordbruket, på grund av högre inkomsteffekter och större valfrihet för jordbrukarna samt den med denna förbundna förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen uppmanas att skyndsamt driva på politiken med frikopplingen, såvida detta inte medför avsevärda socioekonomiska och/eller miljömässiga nackdelar i vissa regioner, särskilt de minst gynnade regionerna. Parlamentet konstaterar dock att ytterligare konsekvensbedömningar måste genomföras för att omfattande undersöka konsekvenserna av frikopplingen för vissa regioner, för produktionen och för marknaden för jordbruksmark. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att frikopplingen av direktstödet i allmänhet har lett till en framgångsrik marknadsorientering för det europeiska jordbruket, på grund av högre inkomsteffekter och större valfrihet för jordbrukarna samt den med denna förbundna förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen uppmanas att skyndsamt driva på politiken med frikopplingen, såvida detta inte medför avsevärda socioekonomiska och/eller miljömässiga nackdelar i vissa regioner, särskilt de minst gynnade regionerna. Parlamentet konstaterar dock att ytterligare konsekvensbedömningar måste genomföras för att omfattande undersöka konsekvenserna av frikopplingen för vissa regioner, för produktionen och för marknaden för jordbruksmark.

| 24. | Europaparlamentet anser att ett frikopplande av direktstödet från jordbruksproduktionen på lång sikt i allmänhet kan bidra till att minska det europeiska jordbrukets negativa miljökonsekvenser, under förutsättning att det åtföljs av ett ökat stöd för hållbara metoder inom landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att ett frikopplande av direktstödet från jordbruksproduktionen på lång sikt i allmänhet kan bidra till att minska det europeiska jordbrukets negativa miljökonsekvenser, under förutsättning att det åtföljs av ett ökat stöd för hållbara metoder inom landsbygdsutveckling.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att ytterligare frikoppling endast bör övervägas efter noggrann bedömning av potentiella följdverkningar, bland annat för balansen mellan olika jordbrukssektorer, den ökande risken för monokulturer och hotet mot de arbetsintensiva jordbrukssektorerna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att ytterligare frikoppling endast bör övervägas efter noggrann bedömning av potentiella följdverkningar, bland annat för balansen mellan olika jordbrukssektorer, den ökande risken för monokulturer och hotet mot de arbetsintensiva jordbrukssektorerna.

| 26. | Europaparlamentet erkänner att situationen med djurrelaterade bidrag, inklusive mjölkbidrag, inte är jämförbar, med hänsyn till större marknadsstörningar, bland annat på grund av stigande foderpriser som drabbar vissa former för djurhållning inom EU särskilt hårt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet erkänner att situationen med djurrelaterade bidrag, inklusive mjölkbidrag, inte är jämförbar, med hänsyn till större marknadsstörningar, bland annat på grund av stigande foderpriser som drabbar vissa former för djurhållning inom EU särskilt hårt.

| 27. | Europaparlamentet anser att avsevärda sociala, ekonomiska och miljöpolitiska nackdelar till följd av ändrade priser på insatsvaror hotar i vissa regioner vid fullständig frikoppling av djurrelaterade bidrag. Detta gäller till exempel bergsområden och andra regioner med särskilda svårigheter (öar, områden med torrt eller fuktigt klimat, yttersta randområden), där inga alternativ finns till den relativt arbetsintensiva djurhållningen. Dessa negativa konsekvenser är inte förenliga med målen i fördraget. I händelse av (partiell) frikoppling bör berättigandet av stöd grundas på tillförlitliga referensuppgifter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att avsevärda sociala, ekonomiska och miljöpolitiska nackdelar till följd av ändrade priser på insatsvaror hotar i vissa regioner vid fullständig frikoppling av djurrelaterade bidrag. Detta gäller till exempel bergsområden och andra regioner med särskilda svårigheter (öar, områden med torrt eller fuktigt klimat, yttersta randområden), där inga alternativ finns till den relativt arbetsintensiva djurhållningen. Dessa negativa konsekvenser är inte förenliga med målen i fördraget. I händelse av (partiell) frikoppling bör berättigandet av stöd grundas på tillförlitliga referensuppgifter.

| 28. | Europaparlamentet är medvetet om den nyckelroll som djurhållningen spelar för det europeiska jordbruket, särskilt i vissa länder och regioner med intensiv djuruppfödning, och anser därför att det är motiverat att för närvarande delvis behålla kopplade djurbidrag. Parlamentet erkänner den mycket viktiga roll som dessa framgångsrika jordbruksföretag spelar för den regionala ekonomin och påminner om att artiklarna 47–50 i förordning (EG) nr 1782/2003 innehåller en lösning för den intensiva djurhållningen som bör undersökas ytterligare när det gäller tiden efter 2013. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet är medvetet om den nyckelroll som djurhållningen spelar för det europeiska jordbruket, särskilt i vissa länder och regioner med intensiv djuruppfödning, och anser därför att det är motiverat att för närvarande delvis behålla kopplade djurbidrag. Parlamentet erkänner den mycket viktiga roll som dessa framgångsrika jordbruksföretag spelar för den regionala ekonomin och påminner om att artiklarna 47–50 i förordning (EG) nr 1782/2003 innehåller en lösning för den intensiva djurhållningen som bör undersökas ytterligare när det gäller tiden efter 2013.

| 29. | Europaparlamentet anser dock att dessa åtgärder inte är tillräckliga. Parlamentet välkomnar därför, som ett första steg i rätt riktning, den planerade ändringen av artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 (härefter artikel 69). Parlamentet konstaterar dock att detta instrument inte bör användas som ett dolt sätt att införa frivillig modulering och ytterligare förstärka den andra pelaren. Vidare bör detta instrument inte leda till att den GJP åternationaliseras, och de lika villkor som råder för alla medlemsstater bör respekteras så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser dock att dessa åtgärder inte är tillräckliga. Parlamentet välkomnar därför, som ett första steg i rätt riktning, den planerade ändringen av artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 (härefter artikel 69). Parlamentet konstaterar dock att detta instrument inte bör användas som ett dolt sätt att införa frivillig modulering och ytterligare förstärka den andra pelaren. Vidare bör detta instrument inte leda till att den GJP åternationaliseras, och de lika villkor som råder för alla medlemsstater bör respekteras så mycket som möjligt.

| 30. | Europaparlamentet kräver att medel på grundval av artikel 69 i främsta rummet ska frigöras för åtgärder som främjar den territoriella sammanhållningen och stärker enskilda sektorer, framför allt för åtgärder som förhindrar att man lägger ner jordbruksproduktion och i synnerhet djurhållning i områden, där detta skulle kunna leda till avsevärda nackdelar för natur, landskap eller den regionala utvecklingen (särskilt i bergsområden och våtmarker och områden som lider vattenbrist, andra särskilt missgynnade områden samt vid vallodlingar på extrema platser), åtgärder som främjar omstrukturering och en stärkning av nyckelsektorer i jordbruket (t.ex. mjölk- och köttboskap, får) och arealrelaterade miljöåtgärder (t.ex. ekologiskt jordbruk), som hittills inte ingått i den andra pelaren, samt riskhantering. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver att medel på grundval av artikel 69 i främsta rummet ska frigöras för åtgärder som främjar den territoriella sammanhållningen och stärker enskilda sektorer, framför allt för åtgärder som förhindrar att man lägger ner jordbruksproduktion och i synnerhet djurhållning i områden, där detta skulle kunna leda till avsevärda nackdelar för natur, landskap eller den regionala utvecklingen (särskilt i bergsområden och våtmarker och områden som lider vattenbrist, andra särskilt missgynnade områden samt vid vallodlingar på extrema platser), åtgärder som främjar omstrukturering och en stärkning av nyckelsektorer i jordbruket (t.ex. mjölk- och köttboskap, får) och arealrelaterade miljöåtgärder (t.ex. ekologiskt jordbruk), som hittills inte ingått i den andra pelaren, samt riskhantering.

| 31. | Europaparlamentet anser att 12 procent av direktstöden per medlemsstat kunde beviljas på frivillig basis på grundval av den nya artikel 69 som ska omdefinieras, om inte en konsekvensanalys uppvisar andra resultat. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att 12 procent av direktstöden per medlemsstat kunde beviljas på frivillig basis på grundval av den nya artikel 69 som ska omdefinieras, om inte en konsekvensanalys uppvisar andra resultat.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till gemensamma regler om medlemsstaternas tillämpning av artikel 69, för att så långt det går undvika handelshinder och snedvridning av konkurrensen. Detta bör om nödvändigt göras inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden. Parlamentet kräver vidare att alla åtgärder som gäller tillämpning av artikel 69 meddelas kommissionen. Parlamentet kräver slutligen att kommissionen utarbetar en konsekvensbedömning som bifogas lagstiftningsförslaget. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till gemensamma regler om medlemsstaternas tillämpning av artikel 69, för att så långt det går undvika handelshinder och snedvridning av konkurrensen. Detta bör om nödvändigt göras inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden. Parlamentet kräver vidare att alla åtgärder som gäller tillämpning av artikel 69 meddelas kommissionen. Parlamentet kräver slutligen att kommissionen utarbetar en konsekvensbedömning som bifogas lagstiftningsförslaget.

| 33. | Europaparlamentet anser att åtgärder som syftar till att stärka enskilda sektorer på lång sikt i princip ska finansieras ur den första pelaren. Parlamentet anser därför att kommissionen grundligt måste utvärdera hur den reviderade artikeln 69 tillämpats då den förbereder reformen efter 2013. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att åtgärder som syftar till att stärka enskilda sektorer på lång sikt i princip ska finansieras ur den första pelaren. Parlamentet anser därför att kommissionen grundligt måste utvärdera hur den reviderade artikeln 69 tillämpats då den förbereder reformen efter 2013.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att senast den 30 juni 2010 presentera en rapport, där man på ett omfattande sätt beskriver hur gemenskapens produktion av vegetabiliska produkter samt djurhållningen i EU med hänsyn till multifunktionalitet och regionala aspekter (bergsområden, mindre gynnade områden och små öområden bland annat) långsiktigt kan säkras. Rapporten bör också behandla i vilken utsträckning man genom frikopplade, indirekta stödåtgärder, såsom genom premier för omfattande ängsmark, en särskild betalning för mjölk- och köttproduktion, genom premier för stall som uppförts och utrustats i enlighet med gemensamma djurskydds- och miljönormer eller genom särskilda instrument för krishantering, på ett effektivare och mer målinriktat sätt kan uppnå GJP:s mål också med avseende på hållbarhet och sociala aspekter. Med beaktande av de särskilda behov som gäller för regioner med intensiv djurhållning understryker parlamentet att rapporten måste besvara frågan om huruvida, eller i vilken omfattning, kopplade premier för djurhållning eller lösningar i linje med sådana som föreslås i artiklarna 47–50 i förordning (EG) nr 1782/2003 kommer att behövas även efter 2013. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att senast den 30 juni 2010 presentera en rapport, där man på ett omfattande sätt beskriver hur gemenskapens produktion av vegetabiliska produkter samt djurhållningen i EU med hänsyn till multifunktionalitet och regionala aspekter (bergsområden, mindre gynnade områden och små öområden bland annat) långsiktigt kan säkras. Rapporten bör också behandla i vilken utsträckning man genom frikopplade, indirekta stödåtgärder, såsom genom premier för omfattande ängsmark, en särskild betalning för mjölk- och köttproduktion, genom premier för stall som uppförts och utrustats i enlighet med gemensamma djurskydds- och miljönormer eller genom särskilda instrument för krishantering, på ett effektivare och mer målinriktat sätt kan uppnå GJP:s mål också med avseende på hållbarhet och sociala aspekter. Med beaktande av de särskilda behov som gäller för regioner med intensiv djurhållning understryker parlamentet att rapporten måste besvara frågan om huruvida, eller i vilken omfattning, kopplade premier för djurhållning eller lösningar i linje med sådana som föreslås i artiklarna 47–50 i förordning (EG) nr 1782/2003 kommer att behövas även efter 2013.

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar att de nya medlemsstater som så önskar ska kunna använda det förenklade systemet för enhetlig arealersättning (SAPS) fram till 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över om användningen av SAPS ytterligare kan förenklas genom en ändring av bestämmelserna om stödberättigade arealer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet rekommenderar att de nya medlemsstater som så önskar ska kunna använda det förenklade systemet för enhetlig arealersättning (SAPS) fram till 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över om användningen av SAPS ytterligare kan förenklas genom en ändring av bestämmelserna om stödberättigade arealer.

| 36. | Europaparlamentet anser att alla budgetanslag som öronmärkts för genomförandet av GJP men som sparats eller inte har använts bör utnyttjas inom ramen för GJP. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att alla budgetanslag som öronmärkts för genomförandet av GJP men som sparats eller inte har använts bör utnyttjas inom ramen för GJP.

| 37. | Europaparlamentet anser att direktstöd kan behövas även efter 2013, men att detta bör grundas på nya objektiva kriterier, särskilt arbetstillfällen som skapas direkt genom jordbruksföretag, eller bör utvecklas starkare i riktning mot en belöning av jordbrukare för landförvaltning eller ersättning för bestämda allmännyttiga insatser eller särskilda standarder, inklusive djurskyddsstandarder. I detta sammanhang bör man även se över de stora skillnaderna i de regionala arealersättningarna i Europa och även undersöka hur ändamålsenliga skillnaderna i anslagen till den andra pelaren är. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder som garanterar att fullt direktstöd endast ska beviljas personer och företag som faktiskt också arbetar inom jordbruket. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att direktstöd kan behövas även efter 2013, men att detta bör grundas på nya objektiva kriterier, särskilt arbetstillfällen som skapas direkt genom jordbruksföretag, eller bör utvecklas starkare i riktning mot en belöning av jordbrukare för landförvaltning eller ersättning för bestämda allmännyttiga insatser eller särskilda standarder, inklusive djurskyddsstandarder. I detta sammanhang bör man även se över de stora skillnaderna i de regionala arealersättningarna i Europa och även undersöka hur ändamålsenliga skillnaderna i anslagen till den andra pelaren är. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder som garanterar att fullt direktstöd endast ska beviljas personer och företag som faktiskt också arbetar inom jordbruket.

Förenkling/tvärvillkor och marknadsorientering

| 38. | Europaparlamentet stöder en gradvis integration, efter en lämplig utfasningsperiod, av mindre produktionsbaserade betalningssystem som innebär stora administrativa bördor (torrfoder, hampa, lin, potatisstärkelse) inom systemet för enhetliga arealersättningar, såvida inte detta skulle medföra avsevärda socioekonomiska och/eller miljömässiga nackdelar för vissa regioner. I den utsträckning som detta behövs av regionalpolitiska skäl bör man planera kompletterande åtgärder enligt artikel 69. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra fallstudier av de ekonomiska och regionala konsekvenserna som visar att detta är en lämplig lösning och fastställer den tidsram som genomförandet kräver. Parlamentet betonar att frikoppling inte får hota de berörda produktionsformernas existens. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder en gradvis integration, efter en lämplig utfasningsperiod, av mindre produktionsbaserade betalningssystem som innebär stora administrativa bördor (torrfoder, hampa, lin, potatisstärkelse) inom systemet för enhetliga arealersättningar, såvida inte detta skulle medföra avsevärda socioekonomiska och/eller miljömässiga nackdelar för vissa regioner. I den utsträckning som detta behövs av regionalpolitiska skäl bör man planera kompletterande åtgärder enligt artikel 69. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra fallstudier av de ekonomiska och regionala konsekvenserna som visar att detta är en lämplig lösning och fastställer den tidsram som genomförandet kräver. Parlamentet betonar att frikoppling inte får hota de berörda produktionsformernas existens.

| 39. | Europaparlamentet stöder ett omgående avskaffande av arealuttaget, vilket har förlorat sin mening som mängdstyrningsinstrument i ett system med frikopplat direktstöd och dessutom innebär stora administrativa bördor, och en omvandling av arealstöd till vanligt stöd. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet stöder ett omgående avskaffande av arealuttaget, vilket har förlorat sin mening som mängdstyrningsinstrument i ett system med frikopplat direktstöd och dessutom innebär stora administrativa bördor, och en omvandling av arealstöd till vanligt stöd.

| 40. | Mot bakgrund av en minskning av arealuttagen till följd av den ökade efterfrågan på jordbruksprodukter anser Europaparlamentet att åtgärder inom den andra pelaren eller en förändring av definitionen för bevarande av god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) som underlättar utvecklingen av den biologiska mångfalden avseende vilda djur och deras livsmiljöer skulle kunna göra det möjligt för medlemsstaterna att bättre och mer målinriktat uppnå eventuella miljörelaterade fördelar som följer av arealuttagen, såsom binas pollinering av grödor. |
| --- | --- |

40.

Mot bakgrund av en minskning av arealuttagen till följd av den ökade efterfrågan på jordbruksprodukter anser Europaparlamentet att åtgärder inom den andra pelaren eller en förändring av definitionen för bevarande av god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) som underlättar utvecklingen av den biologiska mångfalden avseende vilda djur och deras livsmiljöer skulle kunna göra det möjligt för medlemsstaterna att bättre och mer målinriktat uppnå eventuella miljörelaterade fördelar som följer av arealuttagen, såsom binas pollinering av grödor.

| 41. | Europaparlamentet kräver att bidraget för energigrödor gradvis avskaffas under loppet av en utfasningsperiod eftersom det är dyrt att förvalta, och dess energipolitiska fördelar är mycket begränsade eller obefintliga under nuvarande marknadsvillkor. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet kräver att bidraget för energigrödor gradvis avskaffas under loppet av en utfasningsperiod eftersom det är dyrt att förvalta, och dess energipolitiska fördelar är mycket begränsade eller obefintliga under nuvarande marknadsvillkor.

| 42. | Europaparlamentet kräver att de anslag som inte använts genom att bidraget för energigrödor slopats ska göras tillgängliga, bland annat specifikt för stödåtgärder i samband med marknadsordningen för mjölk, särskilt i bergsområden och andra områden med särskilda svårigheter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet kräver att de anslag som inte använts genom att bidraget för energigrödor slopats ska göras tillgängliga, bland annat specifikt för stödåtgärder i samband med marknadsordningen för mjölk, särskilt i bergsområden och andra områden med särskilda svårigheter.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, huvudsakligen på grundval av artikel 69, ställa de medel som inte använts i jordbruksbudgeten och som var avsedda för marknadsstyrningsåtgärder såsom intervention, exportstöd eller lagerhållning till förfogande för att stärka ekonomin på landsbygden, särskilt landsbygdsföretag, för att uppnå målen för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, huvudsakligen på grundval av artikel 69, ställa de medel som inte använts i jordbruksbudgeten och som var avsedda för marknadsstyrningsåtgärder såsom intervention, exportstöd eller lagerhållning till förfogande för att stärka ekonomin på landsbygden, särskilt landsbygdsföretag, för att uppnå målen för landsbygdsutveckling.

| 44. | Europaparlamentet anser att direktstöd utan tvärvillkor inte längre kan försvaras. Parlamentet understryker i detta sammanhang att de nya medlemsstaterna under en övergångsperiod måste få hjälp av EU med att tillämpa tvärvillkoren. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att direktstöd utan tvärvillkor inte längre kan försvaras. Parlamentet understryker i detta sammanhang att de nya medlemsstaterna under en övergångsperiod måste få hjälp av EU med att tillämpa tvärvillkoren.

| 45. | Europaparlamentet förkastar med hänsyn till minskade direktstöd en utvidgning av tillämpningsområdet för tvärvillkor, så länge som medlemsstaterna och kommissionen inte uppnår några betydande framsteg med förenkling och harmonisering av kontrollföreskrifterna och kommissionen inte presenterar någon undersökning av de med tvärvillkoren förbundna kostnaderna för jordbrukarna. Parlamentet hänvisar i detta avseende till sin ståndpunkt av den 11 december 2007. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet förkastar med hänsyn till minskade direktstöd en utvidgning av tillämpningsområdet för tvärvillkor, så länge som medlemsstaterna och kommissionen inte uppnår några betydande framsteg med förenkling och harmonisering av kontrollföreskrifterna och kommissionen inte presenterar någon undersökning av de med tvärvillkoren förbundna kostnaderna för jordbrukarna. Parlamentet hänvisar i detta avseende till sin ståndpunkt av den 11 december 2007.

| 46. | Europaparlamentet anser att tvärvillkoren bör begränsas till kontroller av viktiga standarder för den europeiska produktionsmodellen och sådana standarder som är tillgängliga för systematiska och harmoniserade kontroller i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att tvärvillkoren bör begränsas till kontroller av viktiga standarder för den europeiska produktionsmodellen och sådana standarder som är tillgängliga för systematiska och harmoniserade kontroller i olika medlemsstater.

| 47. | Europaparlamentet efterlyser en ordning där målen med tvärvillkoren eftersträvas på ett mer effektivt sätt och där de genomförs på ett mer likartat sätt i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta tydligare riktlinjer som kan hjälpa medlemsstaterna att tillämpa tvärvillkoren. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet efterlyser en ordning där målen med tvärvillkoren eftersträvas på ett mer effektivt sätt och där de genomförs på ett mer likartat sätt i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta tydligare riktlinjer som kan hjälpa medlemsstaterna att tillämpa tvärvillkoren.

| 48. | Europaparlamentet kräver att man ska upphöra med att belasta djurhållningen med tvärvillkor på ett oproportionerligt sätt. Parlamentet kräver i synnerhet i detta sammanhang en kritisk översyn av vissa hygien- och märkningsstandarder (t.ex. öronmärken). |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet kräver att man ska upphöra med att belasta djurhållningen med tvärvillkor på ett oproportionerligt sätt. Parlamentet kräver i synnerhet i detta sammanhang en kritisk översyn av vissa hygien- och märkningsstandarder (t.ex. öronmärken).

| 49. | Europaparlamentet skulle kunna tänka sig en återhållsam anpassning av kraven för ett bevarande av GAEC samt en hållbar markförvaltning, med tanke på ändrade miljö- och produktionsvillkor (klimatförändringar, biomassa), om det garanteras att dessa nya krav genomförs på ett jämförbart sätt i hela EU. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet skulle kunna tänka sig en återhållsam anpassning av kraven för ett bevarande av GAEC samt en hållbar markförvaltning, med tanke på ändrade miljö- och produktionsvillkor (klimatförändringar, biomassa), om det garanteras att dessa nya krav genomförs på ett jämförbart sätt i hela EU.

| 50. | Europaparlamentet anser att de EU-medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning ska ha möjlighet att över en längre tidsperiod stegvis genomföra principen om tvärvillkor för att de på ett korrekt sätt ska kunna förbereda inrättandet av kontrollsystem och övertyga jordbrukarna om vikten av att respektera de fastställda normerna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att de EU-medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning ska ha möjlighet att över en längre tidsperiod stegvis genomföra principen om tvärvillkor för att de på ett korrekt sätt ska kunna förbereda inrättandet av kontrollsystem och övertyga jordbrukarna om vikten av att respektera de fastställda normerna.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare driva på en förenkling av GJP och att på så sätt regelbundet se över lagstiftningen med utgångspunkt i hur nödvändig och ändamålsenlig den konkreta utformningen av den är. För detta bör kompletterande åtgärder föreslås, såsom förenklade regler för överlåtelse av stödrättigheter vid icke aktivering, sammanläggning av de minsta stödrättigheterna, införande av ett enhetsbidrag för små mottagare, förenkling av reglerna för den nationella reserven eller dess minskning respektive avskaffande beroende på övergången till regionalt/nationellt enhetliga arealersättningar, avstående från försämring av stödberättigande vid icke utnyttjande och avskaffande av handskrivna register för nötkreatur samt för andra produktionsdjur inom jordbruket. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare driva på en förenkling av GJP och att på så sätt regelbundet se över lagstiftningen med utgångspunkt i hur nödvändig och ändamålsenlig den konkreta utformningen av den är. För detta bör kompletterande åtgärder föreslås, såsom förenklade regler för överlåtelse av stödrättigheter vid icke aktivering, sammanläggning av de minsta stödrättigheterna, införande av ett enhetsbidrag för små mottagare, förenkling av reglerna för den nationella reserven eller dess minskning respektive avskaffande beroende på övergången till regionalt/nationellt enhetliga arealersättningar, avstående från försämring av stödberättigande vid icke utnyttjande och avskaffande av handskrivna register för nötkreatur samt för andra produktionsdjur inom jordbruket.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att utbetalningar görs i god tid, och uppmanar kommissionen att tillåta att jordbrukare betalas i förskott. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att utbetalningar görs i god tid, och uppmanar kommissionen att tillåta att jordbrukare betalas i förskott.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa nödvändiga mekanismer för att säkra att importer från tredjeland uppfyller samma normer som gäller för gemenskapsprodukter i fråga om villkorlighet, livsmedelssäkerhet etc. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa nödvändiga mekanismer för att säkra att importer från tredjeland uppfyller samma normer som gäller för gemenskapsprodukter i fråga om villkorlighet, livsmedelssäkerhet etc.

Säkerhetsnät

| 54. | Europaparlamentet anser att en ytterligare riskförebyggande åtgärd som skyddsnät är helt nödvändig med tanke på den väntade ökningen av miljö- och klimatrisker samt risker för epidemier och stora priseffekter på jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att en ytterligare riskförebyggande åtgärd som skyddsnät är helt nödvändig med tanke på den väntade ökningen av miljö- och klimatrisker samt risker för epidemier och stora priseffekter på jordbruksmarknaderna.

| 55. | Europaparlamentet uppmärksammar att marknadsorienterad produktion, anpassat växelbruk, diversifiering, penningmarknadsinstrument, försörjningskontrakt och försäkringar utgör alla viktiga sätt för jordbrukare att gardera sig mot risker och att ansvaret för lämpliga riskförebyggande åtgärder principiellt vilar på jordbrukarna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmärksammar att marknadsorienterad produktion, anpassat växelbruk, diversifiering, penningmarknadsinstrument, försörjningskontrakt och försäkringar utgör alla viktiga sätt för jordbrukare att gardera sig mot risker och att ansvaret för lämpliga riskförebyggande åtgärder principiellt vilar på jordbrukarna.

| 56. | Europaparlamentet anser att för att kunna bemöta marknadens tillkortakommanden bör interventionssystemet bibehållas och omvandlas till ett säkerhetsnät som endast får tillgripas i exceptionella omständigheter och med regler baserade på trenderna på världsmarknaden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att för att kunna bemöta marknadens tillkortakommanden bör interventionssystemet bibehållas och omvandlas till ett säkerhetsnät som endast får tillgripas i exceptionella omständigheter och med regler baserade på trenderna på världsmarknaden.

| 57. | Europaparlamentet stöder därför kommissionens förslag om att sänka interventionströsklarna inom området jordbruksgrödor till noll och endast i fråga om vete bibehålla en sänkt interventionströskel. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet stöder därför kommissionens förslag om att sänka interventionströsklarna inom området jordbruksgrödor till noll och endast i fråga om vete bibehålla en sänkt interventionströskel.

| 58. | Europaparlamentet anser att privatekonomiska eller blandade förebyggande system, såsom allriskförsäkringar, snabbt måste utvidgas med tanke på de ökande riskerna. Parlamentet är medvetet om att detta inte kan lyckas utan offentligt deltagande i finansieringen. Parlamentet understryker att man genom att införa sådana system inte under några omständigheter får rubba de lika villkor som råder mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga ett eventuellt införande eller främjande av ett gemenskapsomfattande återförsäkringssystem för att handskas med problem som uppstår till följd av klimat- eller miljörelaterade katastrofer. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att privatekonomiska eller blandade förebyggande system, såsom allriskförsäkringar, snabbt måste utvidgas med tanke på de ökande riskerna. Parlamentet är medvetet om att detta inte kan lyckas utan offentligt deltagande i finansieringen. Parlamentet understryker att man genom att införa sådana system inte under några omständigheter får rubba de lika villkor som råder mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga ett eventuellt införande eller främjande av ett gemenskapsomfattande återförsäkringssystem för att handskas med problem som uppstår till följd av klimat- eller miljörelaterade katastrofer.

| 59. | Europaparlamentet uppmärksammar att praktiskt taget alla relevanta tredjeländer använder sig av sådana subventionerade system. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmärksammar att praktiskt taget alla relevanta tredjeländer använder sig av sådana subventionerade system.

| 60. | Som ett första steg anser därför Europaparlamentet att man från 2009 bör inrätta finansieringsmöjligheter för nationellt eller regionalt stöd till riskförebyggande system, och då beakta de olika potentiella riskerna inom EU. Kommissionen bör undersöka i vilken utsträckning producentsammanslutningar, sektors- och branschorganisationer samt den privata försäkringsbranschen kan involveras i systemen. |
| --- | --- |

60.

Som ett första steg anser därför Europaparlamentet att man från 2009 bör inrätta finansieringsmöjligheter för nationellt eller regionalt stöd till riskförebyggande system, och då beakta de olika potentiella riskerna inom EU. Kommissionen bör undersöka i vilken utsträckning producentsammanslutningar, sektors- och branschorganisationer samt den privata försäkringsbranschen kan involveras i systemen.

| 61. | Europaparlamentet anser att differentierade sektoriella lösningar (som är jämförbara med lösningen inom frukt- och grönsakssektorn) troligtvis är att föredra framför övergripande lösningar eftersom villkoren inom de olika sektorerna varierar mycket. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att differentierade sektoriella lösningar (som är jämförbara med lösningen inom frukt- och grönsakssektorn) troligtvis är att föredra framför övergripande lösningar eftersom villkoren inom de olika sektorerna varierar mycket.

| 62. | Europaparlamentet anser att dessa åtgärder delvis ska finansieras inom den första pelaren på grundval av artikel 69, eftersom det handlar om åtgärder som ingår i marknadspolitiken. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att dessa åtgärder delvis ska finansieras inom den första pelaren på grundval av artikel 69, eftersom det handlar om åtgärder som ingår i marknadspolitiken.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att skapa instrument för att bemöta marknads- eller klimatkriser. Dessa ska ha som föremål att hjälpa producentorganisationer och producentkooperativ att bära de merkostnader som uppstår om deras medlemmars produktion skulle minska. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att skapa instrument för att bemöta marknads- eller klimatkriser. Dessa ska ha som föremål att hjälpa producentorganisationer och producentkooperativ att bära de merkostnader som uppstår om deras medlemmars produktion skulle minska.

| 64. | Europaparlamentet anser att åtgärder för riskhantering och riskprevention inte får leda till att produktionsrelaterade stödåtgärder återinförs. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att åtgärder för riskhantering och riskprevention inte får leda till att produktionsrelaterade stödåtgärder återinförs.

| 65. | Europaparlamentet anser därför att kommissionen måste utveckla en gemensam ram för medlemsstaternas finansiering av riskhanteringssystem, med utgångspunkt i de system som redan är i bruk eller som kommissionen tidigare har godkänt, för att i största möjliga utsträckning utesluta effekter som snedvrider konkurrens och handel. Eventuellt bör gemenskapsregler införas inom den gemensamma organisationen av marknaden. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser därför att kommissionen måste utveckla en gemensam ram för medlemsstaternas finansiering av riskhanteringssystem, med utgångspunkt i de system som redan är i bruk eller som kommissionen tidigare har godkänt, för att i största möjliga utsträckning utesluta effekter som snedvrider konkurrens och handel. Eventuellt bör gemenskapsregler införas inom den gemensamma organisationen av marknaden.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 30 juni 2010 lägga fram en omfattande analys av befintliga riskhanteringssystem och möjligheter för vidareutveckling av dessa på gemenskapsnivå efter 2013. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 30 juni 2010 lägga fram en omfattande analys av befintliga riskhanteringssystem och möjligheter för vidareutveckling av dessa på gemenskapsnivå efter 2013.

Modulering/gräns för stödnedskärning/gradvis sänkning/minimitröskel

| 67. | Europaparlamentet uppmärksammar att en degressiv övre gräns, modulering och budgetdisciplin vid genomförande av kommissionens förslag kunde ha en betydande spridningseffekt i vissa regioner. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmärksammar att en degressiv övre gräns, modulering och budgetdisciplin vid genomförande av kommissionens förslag kunde ha en betydande spridningseffekt i vissa regioner.

| 68. | Europaparlamentet anser att en ändring av anslagen för landsbygdsutveckling som inte är förenlig med de överenskomna (del)taken i bilaga III i det Interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, kräver ett samförstånd mellan samtliga tre avtalsparter. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att en ändring av anslagen för landsbygdsutveckling som inte är förenlig med de överenskomna (del)taken i bilaga III i det Interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, kräver ett samförstånd mellan samtliga tre avtalsparter.

| 69. | Europaparlamentet påpekar att det inte finns några konsekvensbedömningar om effekterna av ytterligare modulering, gradvis sänkning och minimitrösklar på arbetsmarknaden på landsbygden och regional sammanhållning. Därför måste en utvärdering göras av den första pelaren. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påpekar att det inte finns några konsekvensbedömningar om effekterna av ytterligare modulering, gradvis sänkning och minimitrösklar på arbetsmarknaden på landsbygden och regional sammanhållning. Därför måste en utvärdering göras av den första pelaren.

| 70. | Europaparlamentet understryker att de lägre gränsvärden som kommissionen förslår skulle kunna få kännbara effekter i vissa medlemsstater och kan komma att påverka hur EU:s jordbruksstöd fördelas mellan medlemsstaterna, medan det övre gränsvärdet innebär att omkring 500 miljoner euro överförs från den första till den andra pelaren. Parlamentet erinrar om att allvarliga tvivel återstår om hur kostnadseffektiva åtgärderna under den andra pelaren är idag. Parlamentet anser därför att de besparingar som genomförandet av denna åtgärd skulle kunna innebära bör behållas inom den första pelaren. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet understryker att de lägre gränsvärden som kommissionen förslår skulle kunna få kännbara effekter i vissa medlemsstater och kan komma att påverka hur EU:s jordbruksstöd fördelas mellan medlemsstaterna, medan det övre gränsvärdet innebär att omkring 500 miljoner euro överförs från den första till den andra pelaren. Parlamentet erinrar om att allvarliga tvivel återstår om hur kostnadseffektiva åtgärderna under den andra pelaren är idag. Parlamentet anser därför att de besparingar som genomförandet av denna åtgärd skulle kunna innebära bör behållas inom den första pelaren.

| 71. | Europaparlamentet tillbakavisar kommissionens förslag om gradvis sänkning (upp till 45 procents sänkning) i dess nuvarande form, eftersom det inte finns någon tydlig koppling mellan storleken på ett jordbruksföretag och hur välbärgat det är och det inte tas någon hänsyn till den arbetskraft som behövs för att driva ett större jordbruksföretag. Kommissionens förslag skulle innebära obefogade nackdelar för större jordbruksföretag och sammanslutningar och leda till en minskning av antalet anställda och till nedbrytning av mogna, konkurrenskraftiga strukturer samt enbart föra med sig en uppdelning av företag av stödtekniska orsaker, vilket i några delar av EU skulle leda till nedbrytning av strukturerna. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet tillbakavisar kommissionens förslag om gradvis sänkning (upp till 45 procents sänkning) i dess nuvarande form, eftersom det inte finns någon tydlig koppling mellan storleken på ett jordbruksföretag och hur välbärgat det är och det inte tas någon hänsyn till den arbetskraft som behövs för att driva ett större jordbruksföretag. Kommissionens förslag skulle innebära obefogade nackdelar för större jordbruksföretag och sammanslutningar och leda till en minskning av antalet anställda och till nedbrytning av mogna, konkurrenskraftiga strukturer samt enbart föra med sig en uppdelning av företag av stödtekniska orsaker, vilket i några delar av EU skulle leda till nedbrytning av strukturerna.

| 72. | Europaparlamentet anser att en gradvis sänkning och/eller ett maxtak endast är motiverade utifrån en omfattande bedömning av arbetsmarknadsmässiga och regionalpolitiska konsekvenser och bara om möjlighet ges att beakta antalet heltidssysselsatta som omfattas av socialförsäkringsskydd eller särskilda företagsstrukturer (bland annat flerfamiljsföretag, kooperativa organisationer) eller de totala kostnaderna för jordbruksanställda med avseende på sänkningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta att detta inte får innebära nackdelar för mindre jordbruksföretag som bildar sammanslutningar som utgör en juridisk person i syfte att skapa stordriftsfördelar och förbättra konkurrenskraften. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att en gradvis sänkning och/eller ett maxtak endast är motiverade utifrån en omfattande bedömning av arbetsmarknadsmässiga och regionalpolitiska konsekvenser och bara om möjlighet ges att beakta antalet heltidssysselsatta som omfattas av socialförsäkringsskydd eller särskilda företagsstrukturer (bland annat flerfamiljsföretag, kooperativa organisationer) eller de totala kostnaderna för jordbruksanställda med avseende på sänkningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta att detta inte får innebära nackdelar för mindre jordbruksföretag som bildar sammanslutningar som utgör en juridisk person i syfte att skapa stordriftsfördelar och förbättra konkurrenskraften.

| 73. | Europaparlamentet kräver att eventuella medel från en gradvis sänkning stannar inom medlemsstaten och där används exempelvis för åtgärder enligt artikel 69 eller inom den andra pelaren. Parlamentet kräver att dessa medel ska riktas direkt till jordbrukare. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet kräver att eventuella medel från en gradvis sänkning stannar inom medlemsstaten och där används exempelvis för åtgärder enligt artikel 69 eller inom den andra pelaren. Parlamentet kräver att dessa medel ska riktas direkt till jordbrukare.

| 74. | Europaparlamentet stöder även med tanke på Europeiska revisionsrättens årsrapport 2006 den föreslagna höjningen av minimitrösklarna, som vid en hektar eller motsvarande skulle kunna uppgå till 250 euro i kombination med att det införs ett enhetsbidrag eller minimibelopp för små mottagare. I väl motiverade fall, där man kan konstatera stora jordbruksstrukturella skillnader i Europa, bör medlemsstaterna emellertid ges möjlighet att fastställa minimitrösklar. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet stöder även med tanke på Europeiska revisionsrättens årsrapport 2006 den föreslagna höjningen av minimitrösklarna, som vid en hektar eller motsvarande skulle kunna uppgå till 250 euro i kombination med att det införs ett enhetsbidrag eller minimibelopp för små mottagare. I väl motiverade fall, där man kan konstatera stora jordbruksstrukturella skillnader i Europa, bör medlemsstaterna emellertid ges möjlighet att fastställa minimitrösklar.

| 75. | Europaparlamentet stöder dock kommissionens ansträngningar att åstadkomma en lämplig finansiering av en framtidsinriktad politik för landsbygden inom GJP:s andra pelare även om detta mål inte bör uppnås på bekostnad av åtgärderna under den första pelaren. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet stöder dock kommissionens ansträngningar att åstadkomma en lämplig finansiering av en framtidsinriktad politik för landsbygden inom GJP:s andra pelare även om detta mål inte bör uppnås på bekostnad av åtgärderna under den första pelaren.

| 76. | Mot bakgrund av de redan genomgripande enskilda minskningarna påpekar Europaparlamentet att en ytterligare minskning av direktstöden på 8 procent utan uppvisande av en konsekvensbedömning inte kan godtas. |
| --- | --- |

76.

Mot bakgrund av de redan genomgripande enskilda minskningarna påpekar Europaparlamentet att en ytterligare minskning av direktstöden på 8 procent utan uppvisande av en konsekvensbedömning inte kan godtas.

| 77. | Mot bakgrund av utbredda krav på minskning av stora stöd anser Europaparlamentet att en progressiv modulering förefaller tänkbar, nämligen på grundval av den hittills föreliggande kunskapen och på grundval av en konsekvensbedömning, i vilken man tar hänsyn till jordbruksföretagets struktur (sammanslutningar osv.), jordbruksanställda och/eller arbetskraftskostnader samt specifika produktionsformer i de olika direktstödssystemen (t.ex. specifika problem för jordbruksföretag och regioner med intensiv djurhållning på relativt små arealer).
  Parlamentet anser att medel från den progressiva moduleringen ska fördelas i enlighet med de för moduleringsmedel allmänt gällande reglerna och stanna kvar i de regioner eller medlemsstater där de erhålls.
  Europaparlamentet anser att en progressiv modulering i följande form förefaller tänkbar:






  vid 10 000–100 000 EUR direktstöd | – 1 procent (för hela perioden 2009–2013) |
| --- | --- | --- |
| 100 000–200 000 EUR direktstöd | – 2 procent (för hela perioden 2009–2013) |
| 200 000–300 000 EUR direktstöd | – 3 procent (för hela perioden 2009–2013) |
| över 300 000 EUR direktstöd | – 4 procent (för hela perioden 2009–2013) |

77.

Mot bakgrund av utbredda krav på minskning av stora stöd anser Europaparlamentet att en progressiv modulering förefaller tänkbar, nämligen på grundval av den hittills föreliggande kunskapen och på grundval av en konsekvensbedömning, i vilken man tar hänsyn till jordbruksföretagets struktur (sammanslutningar osv.), jordbruksanställda och/eller arbetskraftskostnader samt specifika produktionsformer i de olika direktstödssystemen (t.ex. specifika problem för jordbruksföretag och regioner med intensiv djurhållning på relativt små arealer).

Parlamentet anser att medel från den progressiva moduleringen ska fördelas i enlighet med de för moduleringsmedel allmänt gällande reglerna och stanna kvar i de regioner eller medlemsstater där de erhålls.

Europaparlamentet anser att en progressiv modulering i följande form förefaller tänkbar:

vid 10 000–100 000 EUR direktstöd

– 1 procent (för hela perioden 2009–2013)

100 000–200 000 EUR direktstöd

– 2 procent (för hela perioden 2009–2013)

200 000–300 000 EUR direktstöd

– 3 procent (för hela perioden 2009–2013)

över 300 000 EUR direktstöd

– 4 procent (för hela perioden 2009–2013)

| 78. | Europaparlamentet kräver att frivillig modulering ersätts av obligatorisk modulering. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet kräver att frivillig modulering ersätts av obligatorisk modulering.

| 79. | Europaparlamentet anser att moduleringsmedel framför allt bör användas inom ramen för Leader-metoden för att motverka förlust av biologisk mångfald och för att bidra till riskprevention, anpassning till klimatförändringar, åtgärder för hållbar användning av biomassa, kompletterande åtgärder vid strukturreformer (den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk), säkring av produktionen i bergsområden eller öregioner och andra jämförbart missgynnade områden, kvalitetssäkring inklusive djurskyddsåtgärder, ekologiskt jordbruk, åtgärder för avsättning och anpassning till tekniska framsteg. Parlamentet kräver att samtliga dessa åtgärder riktas direkt till jordbrukare. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet anser att moduleringsmedel framför allt bör användas inom ramen för Leader-metoden för att motverka förlust av biologisk mångfald och för att bidra till riskprevention, anpassning till klimatförändringar, åtgärder för hållbar användning av biomassa, kompletterande åtgärder vid strukturreformer (den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk), säkring av produktionen i bergsområden eller öregioner och andra jämförbart missgynnade områden, kvalitetssäkring inklusive djurskyddsåtgärder, ekologiskt jordbruk, åtgärder för avsättning och anpassning till tekniska framsteg. Parlamentet kräver att samtliga dessa åtgärder riktas direkt till jordbrukare.

Den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk

| 80. | Europaparlamentet är medvetet om att det nuvarande systemet med mjölkkvoter förmodligen inte kommer att fortsätta efter 2015, och uppmanar kommissionen att noggrant undersöka hur framtidens organisation av marknaden skulle kunna se ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att för perioden efter 2015 lägga fram en övertygande plan för mjölksektorn som garanterar en fortsatt mjölkproduktion i Europa, inklusive i bergsregioner, avlägsna regioner eller andra regioner med särskilda svårigheter. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet är medvetet om att det nuvarande systemet med mjölkkvoter förmodligen inte kommer att fortsätta efter 2015, och uppmanar kommissionen att noggrant undersöka hur framtidens organisation av marknaden skulle kunna se ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att för perioden efter 2015 lägga fram en övertygande plan för mjölksektorn som garanterar en fortsatt mjölkproduktion i Europa, inklusive i bergsregioner, avlägsna regioner eller andra regioner med särskilda svårigheter.

| 81. | Europaparlamentet upplyser kommissionen om parlamentsbesluten (10) rörande marknadsåtgärder och mjölkfonden inom ramen för minimjölkpaketet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet upplyser kommissionen om parlamentsbesluten (10) rörande marknadsåtgärder och mjölkfonden inom ramen för minimjölkpaketet.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar alla delaktiga att utnyttja tiden fram till 2015 för att stabilisera marknadsställningarna, och förväntar sig att en klar signal ska ges rörande möjligheterna till och villkoren för en eventuell kvotökning. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar alla delaktiga att utnyttja tiden fram till 2015 för att stabilisera marknadsställningarna, och förväntar sig att en klar signal ska ges rörande möjligheterna till och villkoren för en eventuell kvotökning.

| 83. | Europaparlamentet kräver att mjölkkvoten anpassas till en ändrad efterfrågan på världsmarknaderna i enlighet med marknadens krav. Parlamentet anser därför att kvoterna på frivillig basis bör ökas med 2 procent under mjölkåret 2008/2009 för varje medlemsstat. Kommissionen uppmanas att föra ökningen till den nationella reserven. Parlamentet anser att kvoterna bör ses över årligen. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet kräver att mjölkkvoten anpassas till en ändrad efterfrågan på världsmarknaderna i enlighet med marknadens krav. Parlamentet anser därför att kvoterna på frivillig basis bör ökas med 2 procent under mjölkåret 2008/2009 för varje medlemsstat. Kommissionen uppmanas att föra ökningen till den nationella reserven. Parlamentet anser att kvoterna bör ses över årligen.

| 84. | Europaparlamentet kräver vidare en betydande sänkning av extraavgiften för mjölkåret 2009/2010 och sedan ytterligare sänkningar under följande år för att motverka en ökning av kvotpriserna och en kvittning i efterhand i hela Europa som skulle möjliggöra en bättre kvotanvändning. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet kräver vidare en betydande sänkning av extraavgiften för mjölkåret 2009/2010 och sedan ytterligare sänkningar under följande år för att motverka en ökning av kvotpriserna och en kvittning i efterhand i hela Europa som skulle möjliggöra en bättre kvotanvändning.

| 85. | Europaparlamentet kräver särskilda kompletterande åtgärder för att hindra nedläggning av mjölkproduktionen i bergsregioner och andra regioner med särskilda svårigheter, i fall då alternativ till traditionell mjölkproduktion saknas på dessa platser eller då värdefulla naturområden skulle gå förlorade om jordbruksverksamheten lades ned. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet kräver särskilda kompletterande åtgärder för att hindra nedläggning av mjölkproduktionen i bergsregioner och andra regioner med särskilda svårigheter, i fall då alternativ till traditionell mjölkproduktion saknas på dessa platser eller då värdefulla naturområden skulle gå förlorade om jordbruksverksamheten lades ned.

| 86. | Europaparlamentet anser att tillräckliga medel måste tillhandahållas för att bevara mjölkproduktionen, särskilt i bergsområden, de yttersta randområdena (såsom Azorerna) eller andra områden med liknande svårigheter, enligt artikel 69, till exempel genom justeringar (s.k. ”top-ups”) av arealersättningar (dessa kan jämföras med åtgärderna inom sockersektorn), i form av bidrag för mjölkkor, gräsmark eller utsträckt betesmark, en särskild mjölkpeng eller regionala specialprogram för stärkande eller omstrukturering av sektorn och för främjande av vissa kvalitetsprodukter. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att tillräckliga medel måste tillhandahållas för att bevara mjölkproduktionen, särskilt i bergsområden, de yttersta randområdena (såsom Azorerna) eller andra områden med liknande svårigheter, enligt artikel 69, till exempel genom justeringar (s.k. ”top-ups”) av arealersättningar (dessa kan jämföras med åtgärderna inom sockersektorn), i form av bidrag för mjölkkor, gräsmark eller utsträckt betesmark, en särskild mjölkpeng eller regionala specialprogram för stärkande eller omstrukturering av sektorn och för främjande av vissa kvalitetsprodukter.

| 87. | Europaparlamentet anser att en reviderad artikel 69 ytterligare skulle kunna användas för att stärka producent- och branschsammanslutningar. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet anser att en reviderad artikel 69 ytterligare skulle kunna användas för att stärka producent- och branschsammanslutningar.

| 88. | Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att undersöka en eventuell icke-linjär höjning av de nationella kvoterna för att genomföra ytterligare kvotökningar för medlemsstater där produktionskvoterna traditionellt har varit för låga. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att undersöka en eventuell icke-linjär höjning av de nationella kvoterna för att genomföra ytterligare kvotökningar för medlemsstater där produktionskvoterna traditionellt har varit för låga.

| 89. | Europaparlamentet anser att en särskild fond (mjölkfond) måste inrättas för finansiering av åtgärderna. Fonden skulle delvis kunna finansieras genom de besparingar som görs i samband med reformen av sektorn. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet anser att en särskild fond (mjölkfond) måste inrättas för finansiering av åtgärderna. Fonden skulle delvis kunna finansieras genom de besparingar som görs i samband med reformen av sektorn.

Övrigt

| 90. | Europaparlamentet uppmärksammar att det europeiska jordbrukets styrka och framtid ligger inom områdena regionala och traditionella produkter, andra produktkategorier av erkänt hög kvalitet samt förädlingsprodukter. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmärksammar att det europeiska jordbrukets styrka och framtid ligger inom områdena regionala och traditionella produkter, andra produktkategorier av erkänt hög kvalitet samt förädlingsprodukter.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att införa ett ”europeiskt märke” för att identifiera kvaliteten på den europeiska livsmedels- och jordbruksproduktionen på den europeiska marknaden såväl som på de internationella marknaderna och att kartlägga de strikta bestämmelser avseende miljö, djurskydd och livsmedelssäkerhet som produktionen är underställd. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att införa ett ”europeiskt märke” för att identifiera kvaliteten på den europeiska livsmedels- och jordbruksproduktionen på den europeiska marknaden såväl som på de internationella marknaderna och att kartlägga de strikta bestämmelser avseende miljö, djurskydd och livsmedelssäkerhet som produktionen är underställd.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att presentera en omfattande strategi för att förbättra marknadsföringen av europeiska kvalitetsprodukter på hemmaplan och i utlandet, t.ex. genom informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder, stöd till inrättande och utveckling av producentorganisationer eller andra former av branschorganisationer samt genom införande av en målinriktad märkning som i synnerhet innehåller information om de använda råvarornas ursprung och som är tydligare och mer genomsynlig för konsumenterna. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att presentera en omfattande strategi för att förbättra marknadsföringen av europeiska kvalitetsprodukter på hemmaplan och i utlandet, t.ex. genom informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder, stöd till inrättande och utveckling av producentorganisationer eller andra former av branschorganisationer samt genom införande av en målinriktad märkning som i synnerhet innehåller information om de använda råvarornas ursprung och som är tydligare och mer genomsynlig för konsumenterna.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med budgetjusteringen öka avsättningen av medel för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder inom den inre marknaden och på världsmarknaden. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med budgetjusteringen öka avsättningen av medel för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder inom den inre marknaden och på världsmarknaden.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga om det i fråga om GJP skulle behövas en verklig kommunikationspolitik som inte endast främjar och marknadsför jordbruket, utan som även ska syfta till att minska klyftan mellan jordbrukssektorn och det övriga samhället. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga om det i fråga om GJP skulle behövas en verklig kommunikationspolitik som inte endast främjar och marknadsför jordbruket, utan som även ska syfta till att minska klyftan mellan jordbrukssektorn och det övriga samhället.

| 95. | Europaparlamentet anser att producent- och branschorganisationerna ytterligare måste stärkas och stödjas, framför allt i de medlemsstater där det finns få sådana organisationer, för att jordbrukarna ska få en bättre marknadsställning gentemot detaljhandeln och grossistledet, och att kvalitetssäkringssystem inom produktionskedjan för livsmedel, inklusive alternativ till hittillsvarande produktionsmetoder, samtidigt bör främjas. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet anser att producent- och branschorganisationerna ytterligare måste stärkas och stödjas, framför allt i de medlemsstater där det finns få sådana organisationer, för att jordbrukarna ska få en bättre marknadsställning gentemot detaljhandeln och grossistledet, och att kvalitetssäkringssystem inom produktionskedjan för livsmedel, inklusive alternativ till hittillsvarande produktionsmetoder, samtidigt bör främjas.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att motarbeta spekulation, kontroll av livsmedelsmarknaden och skapandet av karteller inom livsmedelsindustrin vilka utnyttjar bristerna i lagstiftning och kontroll, frånvaron av producent- och konsumentorganisationer och bristen på lämplig infrastruktur för att som sitt enda mål öka vinsterna, sänka de priser som betalas till producenterna och öka konsumentpriserna. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att motarbeta spekulation, kontroll av livsmedelsmarknaden och skapandet av karteller inom livsmedelsindustrin vilka utnyttjar bristerna i lagstiftning och kontroll, frånvaron av producent- och konsumentorganisationer och bristen på lämplig infrastruktur för att som sitt enda mål öka vinsterna, sänka de priser som betalas till producenterna och öka konsumentpriserna.

| 97. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen har försummat möjligheten att ta ett större helhetsgrepp på problemen med den ökade importen av livsmedel och foder som inte är förenliga med EU:s standarder och sålunda riskerar att undergräva EU:s landvinningar i fråga om miljömässiga, djurhållningsmässiga och sociala villkor för offentligt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att så fort som möjligt komma till rätta med denna situation och se till att gemenskapens miljö- och hälsobestämmelser respekteras. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen har försummat möjligheten att ta ett större helhetsgrepp på problemen med den ökade importen av livsmedel och foder som inte är förenliga med EU:s standarder och sålunda riskerar att undergräva EU:s landvinningar i fråga om miljömässiga, djurhållningsmässiga och sociala villkor för offentligt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att så fort som möjligt komma till rätta med denna situation och se till att gemenskapens miljö- och hälsobestämmelser respekteras.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt utveckla en omfattande metod för genomdrivande av europeiska icke-kommersiella intressen, särskilt frågan om erkännande och skydd av geografiska beteckningar, djurens välbefinnande och hanteringen av importerade djur- och växtprodukter, i världshandelsdialogen, i syfte att undvika att europeiska producenter utsätts för illojal konkurrens och att problem som gäller djurs välbefinnande och miljöproblem överförs till tredjeland. Parlamentet uppmanar kommissionen att i WTO-förhandlingarna aktivt torgföra begreppet kvalificerat marknadstillträde för att främja hållbarhetsstandarderna inom jordbruket. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt utveckla en omfattande metod för genomdrivande av europeiska icke-kommersiella intressen, särskilt frågan om erkännande och skydd av geografiska beteckningar, djurens välbefinnande och hanteringen av importerade djur- och växtprodukter, i världshandelsdialogen, i syfte att undvika att europeiska producenter utsätts för illojal konkurrens och att problem som gäller djurs välbefinnande och miljöproblem överförs till tredjeland. Parlamentet uppmanar kommissionen att i WTO-förhandlingarna aktivt torgföra begreppet kvalificerat marknadstillträde för att främja hållbarhetsstandarderna inom jordbruket.

| 99. | Europaparlamentet uppmärksammar att det europeiska jordbruket inte heller i framtiden kommer att kunna klara sig utan ett passande yttre skydd. Därför begär parlamentet att man ställer samma krav beträffande kvalitet och säkerhet på de produkter som importeras från tredjeländer, som man ställer på de produkter som framställs i EU. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppmärksammar att det europeiska jordbruket inte heller i framtiden kommer att kunna klara sig utan ett passande yttre skydd. Därför begär parlamentet att man ställer samma krav beträffande kvalitet och säkerhet på de produkter som importeras från tredjeländer, som man ställer på de produkter som framställs i EU.

| 100. | Europaparlamentet anser att avvecklingen av exportstöden måste kompenseras genom säljfrämjande åtgärder i tredjeland. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet anser att avvecklingen av exportstöden måste kompenseras genom säljfrämjande åtgärder i tredjeland.

| 101. | Europaparlamentet påpekar att det med hänsyn till klimatförändringarna avtecknar sig två viktiga utmaningar för jordbruket, dels en minskning av växthusgasutsläppen som förorsakar klimatförändringar, dels en anpassning till konsekvenserna av klimatförändringarna. Parlamentet betonar att detta innebär att jordbruket står inför två utmaningar, nämligen att minska sina egna utsläpp och samtidigt anpassa sig till de förväntade konsekvenserna av den globala klimatuppvärmningen. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet påpekar att det med hänsyn till klimatförändringarna avtecknar sig två viktiga utmaningar för jordbruket, dels en minskning av växthusgasutsläppen som förorsakar klimatförändringar, dels en anpassning till konsekvenserna av klimatförändringarna. Parlamentet betonar att detta innebär att jordbruket står inför två utmaningar, nämligen att minska sina egna utsläpp och samtidigt anpassa sig till de förväntade konsekvenserna av den globala klimatuppvärmningen.

| 102. | Europaparlamentet påpekar att klimatförändringarna inte enbart utgör ett miljöproblem utan även ett socioekonomiskt problem. Därför måste miljöhänsynen och miljöinsatserna inom jordbrukssektorn, som är en av de mest sårbara sektorerna och direkt beroende av klimatförhållandena, beakta nödvändigheten av att garantera den ekonomiska och sociala bärkraftigheten på landsbygden. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet påpekar att klimatförändringarna inte enbart utgör ett miljöproblem utan även ett socioekonomiskt problem. Därför måste miljöhänsynen och miljöinsatserna inom jordbrukssektorn, som är en av de mest sårbara sektorerna och direkt beroende av klimatförhållandena, beakta nödvändigheten av att garantera den ekonomiska och sociala bärkraftigheten på landsbygden.

| 103. | Europaparlamentet erinrar om att jordbrukets bidrag till växthuseffekten (jordbruket ger upphov till två kraftiga växthusgaser, nämligen metan och dikväveoxid) är begränsat och minskar inom hela EU tack vare de åtgärder som redan tillämpas inom ramen för GJP såsom tvärvillkor, miljövänligt jordbruk och andra landsbygdsutvecklingsåtgärder. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet erinrar om att jordbrukets bidrag till växthuseffekten (jordbruket ger upphov till två kraftiga växthusgaser, nämligen metan och dikväveoxid) är begränsat och minskar inom hela EU tack vare de åtgärder som redan tillämpas inom ramen för GJP såsom tvärvillkor, miljövänligt jordbruk och andra landsbygdsutvecklingsåtgärder.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning dessa resultat kan förbättras ytterligare genom att jordbruket införlivas i Kyotomekanismerna. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning dessa resultat kan förbättras ytterligare genom att jordbruket införlivas i Kyotomekanismerna.

| 105. | Europaparlamentet anser att tillhandahållandet av förnybar energi från jordbruket inte ensidigt får vara till nackdel för djurhållning, befolkningarnas livsmedelssäkerhet i Europa och övriga världen, och inte heller för hållbarhet och biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning avseende den inverkan som främjandet av förnybar energi har för försörjningsberedskapen och miljövården och kräver att lämpligt stöd tillhandahålls för forskning och införande av ny och effektiv energiteknik som till fullo utnyttjar alla de möjligheter som biomassa erbjuder (t.ex. andra generationens biobränslen). Parlamentet betonar än en gång med eftertryck att biogasanläggningar som använder animaliska biprodukter på kort sikt erbjuder den största och mest hållbara tillväxtpotentialen för ytterligare energi från biomassa. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet anser att tillhandahållandet av förnybar energi från jordbruket inte ensidigt får vara till nackdel för djurhållning, befolkningarnas livsmedelssäkerhet i Europa och övriga världen, och inte heller för hållbarhet och biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning avseende den inverkan som främjandet av förnybar energi har för försörjningsberedskapen och miljövården och kräver att lämpligt stöd tillhandahålls för forskning och införande av ny och effektiv energiteknik som till fullo utnyttjar alla de möjligheter som biomassa erbjuder (t.ex. andra generationens biobränslen). Parlamentet betonar än en gång med eftertryck att biogasanläggningar som använder animaliska biprodukter på kort sikt erbjuder den största och mest hållbara tillväxtpotentialen för ytterligare energi från biomassa.

| 106. | Europaparlamentet understryker det starka sambandet mellan jordbruksverksamhet och vattenkvalitet respektive vattenkvantitet och betonar att de påfrestningar som jordbruket utsätter vattenmiljön för måste hanteras på ett hållbart sätt. Parlamentet anser att miljölagstiftning i kombination med principen om att förorenaren betalar bör vara den vägledande principen för att effektivt uppnå en hållbar vattenförvaltning och miljömålen. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet understryker det starka sambandet mellan jordbruksverksamhet och vattenkvalitet respektive vattenkvantitet och betonar att de påfrestningar som jordbruket utsätter vattenmiljön för måste hanteras på ett hållbart sätt. Parlamentet anser att miljölagstiftning i kombination med principen om att förorenaren betalar bör vara den vägledande principen för att effektivt uppnå en hållbar vattenförvaltning och miljömålen.

| 107. | Europaparlamentet anser att systemet med jordbruksstöd måste vidareutvecklas även efter 2013 och uppmanar kommissionen att senast den 30 juni 2010 presentera en omfattande analys av tänkbara sätt att förändra systemet, framför allt med tanke på att jordbrukarna inom EU behöver en långfristig och tillförlitlig planering, bland annat genom att utarbeta strategiska målsättningar för att utveckla det europeiska jordbruket på ett sätt som främjar det innovativa klimatet, markutnyttjandet, produktkvaliteten, jordbrukarnas inkomst, miljöskyddet samt livsmedelssäkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur avsevärda administrativa förenklingar kan genomföras, framför allt när det gäller årliga bidragsutbetalningar på mindre än 20 000euro per stödmottagare. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet anser att systemet med jordbruksstöd måste vidareutvecklas även efter 2013 och uppmanar kommissionen att senast den 30 juni 2010 presentera en omfattande analys av tänkbara sätt att förändra systemet, framför allt med tanke på att jordbrukarna inom EU behöver en långfristig och tillförlitlig planering, bland annat genom att utarbeta strategiska målsättningar för att utveckla det europeiska jordbruket på ett sätt som främjar det innovativa klimatet, markutnyttjandet, produktkvaliteten, jordbrukarnas inkomst, miljöskyddet samt livsmedelssäkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur avsevärda administrativa förenklingar kan genomföras, framför allt när det gäller årliga bidragsutbetalningar på mindre än 20 000euro per stödmottagare.

| 108. | Europaparlamentet påpekar att biologisk mångfald påverkas, skapas och hotas av jordbruket. Det behövs ansträngningar på global, lokal och europeisk nivå för att skydda de värdefulla ekosystemtjänster som existerar tack vare den biologiska mångfalden, nämligen luft- och vattenrening, pollinering av grödor och skydd mot erosion. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet påpekar att biologisk mångfald påverkas, skapas och hotas av jordbruket. Det behövs ansträngningar på global, lokal och europeisk nivå för att skydda de värdefulla ekosystemtjänster som existerar tack vare den biologiska mångfalden, nämligen luft- och vattenrening, pollinering av grödor och skydd mot erosion.

| 109. | Europaparlamentet påpekar att landbygdsutvecklingen (och dess finansieringsinstrument EJFLU), i sin egenskap av GJP:s andra pelare, är av stor regional betydelse under den nuvarande programperioden 2007–2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja möjligheterna till ett mer sammanhängande genomförande av de regionalpolitiska programmen (strukturfonderna) för att åstadkomma ett integrerat tillvägagångssätt på områden där synergier kan uppnås. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet påpekar att landbygdsutvecklingen (och dess finansieringsinstrument EJFLU), i sin egenskap av GJP:s andra pelare, är av stor regional betydelse under den nuvarande programperioden 2007–2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja möjligheterna till ett mer sammanhängande genomförande av de regionalpolitiska programmen (strukturfonderna) för att åstadkomma ett integrerat tillvägagångssätt på områden där synergier kan uppnås.

| 110. | Europaparlamentet anser att landsbygdsutveckling inte kan åstadkommas utan jordbruksverksamhet, och att målsättningen måste vara att garantera ekonomisk hållbarhet för invånarna i landsbygdsområdena och förbättra deras livskvalitet. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet anser att landsbygdsutveckling inte kan åstadkommas utan jordbruksverksamhet, och att målsättningen måste vara att garantera ekonomisk hållbarhet för invånarna i landsbygdsområdena och förbättra deras livskvalitet.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en sammanhängande uppsättning förslag som syftar till att bevara och utveckla hållbar jordbruksverksamhet, särskilt i mindre gynnade områden och i områden med naturbetingade nackdelar, eftersom dessa är nödvändiga för att skydda den biologiska mångfalden och bevara ekosystemen. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en sammanhängande uppsättning förslag som syftar till att bevara och utveckla hållbar jordbruksverksamhet, särskilt i mindre gynnade områden och i områden med naturbetingade nackdelar, eftersom dessa är nödvändiga för att skydda den biologiska mångfalden och bevara ekosystemen.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka politiken för forskning och tekniköverföring, bland annat för att främja miljö- och ekosystemvänligare produktionsmetoder som kan bidra till ett hållbart jordbruk. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka politiken för forskning och tekniköverföring, bland annat för att främja miljö- och ekosystemvänligare produktionsmetoder som kan bidra till ett hållbart jordbruk.

| 113. | Europaparlamentet uppmärksammar de framgångsrika projekt runtom i EU där man genom samarbete på lokal och regional nivå mellan jordbrukare, miljögrupper och myndigheter har lyckats minska jordbrukets effekter på miljön. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet uppmärksammar de framgångsrika projekt runtom i EU där man genom samarbete på lokal och regional nivå mellan jordbrukare, miljögrupper och myndigheter har lyckats minska jordbrukets effekter på miljön.

| 114. | Europaparlamentet anser särskilt att ett framtida system i större utsträckning måste koncentreras på aspekter som rör social, ekonomisk och territoriell sammanhållning och integrerad utveckling av landsbygden och stadsnära områden, stärkande av nyckelsektorer inom jordbruket, betalning för prestation respektive kompensation för särskilda belastningar samt riskhantering. I samband med detta måste förhållandet mellan den första och andra pelaren ses över fullständigt. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet anser särskilt att ett framtida system i större utsträckning måste koncentreras på aspekter som rör social, ekonomisk och territoriell sammanhållning och integrerad utveckling av landsbygden och stadsnära områden, stärkande av nyckelsektorer inom jordbruket, betalning för prestation respektive kompensation för särskilda belastningar samt riskhantering. I samband med detta måste förhållandet mellan den första och andra pelaren ses över fullständigt.

| 115. | Europaparlamentet anser att EU:s jordbruk kan tillhandahålla miljövänliga lösningar för de mest överhängande problemen i vårt urbaniserade samhälle, även i stadsnära områden, och således kan bidra till att uppnå Lissabonmålen och målen i Göteborgsagendan. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet anser att EU:s jordbruk kan tillhandahålla miljövänliga lösningar för de mest överhängande problemen i vårt urbaniserade samhälle, även i stadsnära områden, och således kan bidra till att uppnå Lissabonmålen och målen i Göteborgsagendan.

| 116. | Europaparlamentet uppmärksammar den särskilda roll som jordbrukare i stadsnära områden spelar. Jordbrukare och markförvaltare i stadsnära områden kan främja lösningar som uppfyller både Lissabonmålen (kunskap, forskning, innovation) och Göteborgsmålet (hållbarhet).
  *
  ** |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet uppmärksammar den särskilda roll som jordbrukare i stadsnära områden spelar. Jordbrukare och markförvaltare i stadsnära områden kan främja lösningar som uppfyller både Lissabonmålen (kunskap, forskning, innovation) och Göteborgsmålet (hållbarhet).

*

**

| 117. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 146/2008 (EUT L 46, 21.2.2008, s. 1).

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0598.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0480.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0411.

(5)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 341.

(6)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 373.

(7)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(8)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 33.

(9)  EUT L 93, 30.3.2004, s. 1.

(10)  Antagna texter av den 5.9.2007, P6_TA(2007)0371, P6_TA(2007)0372, P6_TA(2007)0373.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/23

---

Kvinnornas situation i EU:s landsbygdsområden

P6_TA(2008)0094

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2008 om kvinnornas situation i EU:s landsbygdsområden (2007/2117(INI))

(2009/C 66 E/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 3 och 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 3 och 13,

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/144/EG av den 20 februari 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/144/EG av den 20 februari 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (2),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (4),

| — | med beaktande av rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (6),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (7),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 2 december 1996 om integrering av perspektivet som rör lika möjligheter för kvinnor och män i de europeiska strukturfonderna (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 2 december 1996 om integrering av perspektivet som rör lika möjligheter för kvinnor och män i de europeiska strukturfonderna (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2003 om jämställdhetsmålen vid användningen av strukturfonderna (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2003 om jämställdhetsmålen vid användningen av strukturfonderna (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 juli 2003 – ”Sysselsättning i landsbygdsområden inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin” (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 juli 2003 – ”Sysselsättning i landsbygdsområden inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin” (10),

| — | med beaktande av ”Översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling – Förnyad strategi” (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”Översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling – Förnyad strategi” (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande inför Europeiska rådets vårmöte – ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning – Nystart för Lissabonstrategin” (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande inför Europeiska rådets vårmöte – ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning – Nystart för Lissabonstrategin” (KOM(2005)0024),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män” (KOM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män” (KOM(2007)0424),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Sysselsättning i landsbygdsområden: att överbrygga sysselsättningsklyftan” (KOM(2006)0857) och det medföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2006)1772), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Sysselsättning i landsbygdsområden: att överbrygga sysselsättningsklyftan” (KOM(2006)0857) och det medföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2006)1772),

| — | med beaktande av publikationen ”Kvinnor deltar i utvecklingen av landsbygden: Att säkra framtiden för Europas landsbygd” (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen ”Kvinnor deltar i utvecklingen av landsbygden: Att säkra framtiden för Europas landsbygd” (12),

| — | med beaktande av SERA-studien (”Study on Employment in Rural Areas”) 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av SERA-studien (”Study on Employment in Rural Areas”) 2006,

| — | med beaktande av rapporten ”Rural Development in the European Union – Statistical and Economic Information” från 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”Rural Development in the European Union – Statistical and Economic Information” från 2006,

| — | med beaktande av slutsatserna av Europeiska rådet den 23–24 mars 2000 i Lissabon om Lissabonstrategin för sysselsättning och tillväxt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna av Europeiska rådet den 23–24 mars 2000 i Lissabon om Lissabonstrategin för sysselsättning och tillväxt,

| — | med beaktande av slutsatserna från den andra europeiska konferensen om landsbygdsutveckling, som anordnades i Salzburg den 12–14 november 2003, ”En fruktbar framtid för landsbygden – en politik som kan uppfylla våra ambitioner”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från den andra europeiska konferensen om landsbygdsutveckling, som anordnades i Salzburg den 12–14 november 2003, ”En fruktbar framtid för landsbygden – en politik som kan uppfylla våra ambitioner”,

| — | med beaktande av rapporterna från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor om den första europeiska undersökningen om livskvalitet: skillnader mellan städer och landsbygd samt om socialt kapital och nya arbetstillfällen i Europas landsbygd och om kvinnliga företagare på landsbygden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor om den första europeiska undersökningen om livskvalitet: skillnader mellan städer och landsbygd samt om socialt kapital och nya arbetstillfällen i Europas landsbygd och om kvinnliga företagare på landsbygden,

| — | med beaktande rådets beslut 2005/600/EG av den 12 juli 2005 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande rådets beslut 2005/600/EG av den 12 juli 2005 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (13),

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration 2007 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration 2007 (14),

| — | med beaktande av den europeiska pakten för jämställdhet, som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 23–24 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pakten för jämställdhet, som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 23–24 mars 2006,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 juni 1993 om bedömningen av kvinnors oavlönade arbete (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 juni 1993 om bedömningen av kvinnors oavlönade arbete (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2003 om kvinnor på EU:s landsbygd i samband med halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken (16) samt resolutionen av den 13 mars 2007 om en färdplan för jämställdhet 2006–2010 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2003 om kvinnor på EU:s landsbygd i samband med halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken (16) samt resolutionen av den 13 mars 2007 om en färdplan för jämställdhet 2006–2010 (17),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet av utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0031/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet av utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0031/2008), och av följande skäl:

| A. | Ur ett EU-perspektiv hanteras landsbygdsområden (18) via den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Denna resolution handlar om den andra pelaren i GJP, det vill säga landsbygdens utveckling, men även social och ekonomisk politik måste beaktas. |
| --- | --- |

A.

Ur ett EU-perspektiv hanteras landsbygdsområden (18) via den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Denna resolution handlar om den andra pelaren i GJP, det vill säga landsbygdens utveckling, men även social och ekonomisk politik måste beaktas.

| B. | En av de viktigaste målsättningarna för Europeiska unionens politik för landsbygdens utveckling är att förbättra livskvaliteten i landsbygdsområdena och främja diversifieringen av den ekonomiska verksamheten. |
| --- | --- |

B.

En av de viktigaste målsättningarna för Europeiska unionens politik för landsbygdens utveckling är att förbättra livskvaliteten i landsbygdsområdena och främja diversifieringen av den ekonomiska verksamheten.

| C. | För att landsbygdsområdena ska bli mer attraktiva krävs det främjande av hållbar och integrerad tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen, särskilt för kvinnor och ungdomar, samt samhälls- och hälso- och sjukvårdstjänster av god kvalitet. |
| --- | --- |

C.

För att landsbygdsområdena ska bli mer attraktiva krävs det främjande av hållbar och integrerad tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen, särskilt för kvinnor och ungdomar, samt samhälls- och hälso- och sjukvårdstjänster av god kvalitet.

| D. | De ekonomiska och sociala förändringar som landsbygdsområdena går igenom påverkar inte alla kvinnor på samma sätt, utan de erbjuder möjligheter för vissa och orsakar mycket stora utmaningar och problem för andra. |
| --- | --- |

D.

De ekonomiska och sociala förändringar som landsbygdsområdena går igenom påverkar inte alla kvinnor på samma sätt, utan de erbjuder möjligheter för vissa och orsakar mycket stora utmaningar och problem för andra.

| E. | Lissabonmålen om att generera tillväxt och främja en social marknadsekonomi, kan bara uppfyllas genom att kvinnors stora potential utnyttjas till fullo på arbetsmarknaden i både landsbygds- och stadsområden. |
| --- | --- |

E.

Lissabonmålen om att generera tillväxt och främja en social marknadsekonomi, kan bara uppfyllas genom att kvinnors stora potential utnyttjas till fullo på arbetsmarknaden i både landsbygds- och stadsområden.

| F. | Kvinnlig arbetskraft betraktas ofta som en obegränsad naturresurs som ska utnyttjas, samtidigt som den orättvisa uppdelningen av arbetsmarknaden är på väg att befästas. |
| --- | --- |

F.

Kvinnlig arbetskraft betraktas ofta som en obegränsad naturresurs som ska utnyttjas, samtidigt som den orättvisa uppdelningen av arbetsmarknaden är på väg att befästas.

| G. | Sysselsättningstalen för både män och kvinnor är lägre i landsbygdsområdena och många kvinnor kommer dessutom aldrig in på den officiella arbetsmarknaden och är därför varken registrerade som arbetslösa eller ingår i arbetslöshetsstatistiken. Landsbygdsområdena drabbas hårt av bristen på sysselsättning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

G.

Sysselsättningstalen för både män och kvinnor är lägre i landsbygdsområdena och många kvinnor kommer dessutom aldrig in på den officiella arbetsmarknaden och är därför varken registrerade som arbetslösa eller ingår i arbetslöshetsstatistiken. Landsbygdsområdena drabbas hårt av bristen på sysselsättning av hög kvalitet.

| H. | Genomförandet av direktiv 86/613/EEG har så här långt inte fungerat effektivt och inte levt upp till de ursprungliga målen, i synnerhet inte målet att förbättra statusen för medhjälpande makar eller makor. |
| --- | --- |

H.

Genomförandet av direktiv 86/613/EEG har så här långt inte fungerat effektivt och inte levt upp till de ursprungliga målen, i synnerhet inte målet att förbättra statusen för medhjälpande makar eller makor.

| I. | Många kvinnor i landsbygdsområdena har sysslor som är jämförbara med en yrkesverksamhet, men saknar erkännande, skydd och lön för detta. |
| --- | --- |

I.

Många kvinnor i landsbygdsområdena har sysslor som är jämförbara med en yrkesverksamhet, men saknar erkännande, skydd och lön för detta.

| J. | Endast ett fåtal kvinnor äger ett jordbruksföretag och då rör det sig normalt sett om ett i ekonomiska termer litet företag med låg avkastning. De flesta kvinnorna i landsbygdsområden arbetar tillsammans med män som tillhör familjen (far, bror, make) och som står som ensamma ägare till jordbruket (växtodling eller djuruppfödning). |
| --- | --- |

J.

Endast ett fåtal kvinnor äger ett jordbruksföretag och då rör det sig normalt sett om ett i ekonomiska termer litet företag med låg avkastning. De flesta kvinnorna i landsbygdsområden arbetar tillsammans med män som tillhör familjen (far, bror, make) och som står som ensamma ägare till jordbruket (växtodling eller djuruppfödning).

| K. | Situationen i landsbygdsregionerna skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna och inom medlemsstaterna, och landsbygdsregioner med olika utvecklingspotential måste därför få adekvat stöd, liksom de människor som bor där. |
| --- | --- |

K.

Situationen i landsbygdsregionerna skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna och inom medlemsstaterna, och landsbygdsregioner med olika utvecklingspotential måste därför få adekvat stöd, liksom de människor som bor där.

| L. | Landsbygdsområden kan erbjuda en hög livskvalitet för barnfamiljer och för äldre personer, men står ändå inför många olika utmaningar, exempelvis brist på infrastruktur för utbildning på alla nivåer och system för samhällstjänster såsom tillräcklig och lämplig barnomsorg, närservice, äldrevård och sjukvård och handikappomsorg, samt press från en pågående omstrukturering av jordbruket och miljöskyddet. |
| --- | --- |

L.

Landsbygdsområden kan erbjuda en hög livskvalitet för barnfamiljer och för äldre personer, men står ändå inför många olika utmaningar, exempelvis brist på infrastruktur för utbildning på alla nivåer och system för samhällstjänster såsom tillräcklig och lämplig barnomsorg, närservice, äldrevård och sjukvård och handikappomsorg, samt press från en pågående omstrukturering av jordbruket och miljöskyddet.

| M. | Kvinnors stora bidrag till den lokala utvecklingen och gemenskapsutvecklingen avspeglas inte tillräckligt i deras deltagande i beslutsprocesserna. |
| --- | --- |

M.

Kvinnors stora bidrag till den lokala utvecklingen och gemenskapsutvecklingen avspeglas inte tillräckligt i deras deltagande i beslutsprocesserna.

| N. | Kvinnor arbetar främst frivilligt med arbete inom och utanför familjen, och familjen utgör den grundläggande sociala enheten. |
| --- | --- |

N.

Kvinnor arbetar främst frivilligt med arbete inom och utanför familjen, och familjen utgör den grundläggande sociala enheten.

| O. | Landsbygdsområden är särskilt drabbade av en åldrande befolkning, låg befolkningstäthet och avfolkning i vissa områden. |
| --- | --- |

O.

Landsbygdsområden är särskilt drabbade av en åldrande befolkning, låg befolkningstäthet och avfolkning i vissa områden.

| P. | Utflyttningen av kvinnor i de ekonomiskt aktiva åldersgrupperna fortsätter att leda till en viss ”maskulinisering” av landsbygdsbefolkningen, med negativa följder för livskvaliteten i samhället och för den demografiska utvecklingen. |
| --- | --- |

P.

Utflyttningen av kvinnor i de ekonomiskt aktiva åldersgrupperna fortsätter att leda till en viss ”maskulinisering” av landsbygdsbefolkningen, med negativa följder för livskvaliteten i samhället och för den demografiska utvecklingen.

| Q. | Kvinnor i landsbygdsområden lägger särskilt stor tid på att skjutsa sina barn och andra familjemedlemmar till läkare, skolor och idrottsaktiviteter. Samtidigt missgynnas ungdomar av bristen på lokal kollektivtrafik och har därför sämre möjligheter att hitta en yrkesutbildning eller ett arbete. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnor i landsbygdsområden lägger särskilt stor tid på att skjutsa sina barn och andra familjemedlemmar till läkare, skolor och idrottsaktiviteter. Samtidigt missgynnas ungdomar av bristen på lokal kollektivtrafik och har därför sämre möjligheter att hitta en yrkesutbildning eller ett arbete.

| R. | Tillgången till informations- och kommunikationsteknik är sämre på landsbygden, särskilt kvinnornas tillgång till sådan teknik. |
| --- | --- |

R.

Tillgången till informations- och kommunikationsteknik är sämre på landsbygden, särskilt kvinnornas tillgång till sådan teknik.

| S. | Landsbygdsområdena erbjuder verkliga möjligheter när det gäller deras potential för tillväxt i nya sektorer och tillhandahållandet av lantliga natur-, kultur- och fritidsinrättningar, hantverk och turism, som främst drivs av kvinnor och är en viktig ekonomisk faktor för underutvecklade men natursköna områden. |
| --- | --- |

S.

Landsbygdsområdena erbjuder verkliga möjligheter när det gäller deras potential för tillväxt i nya sektorer och tillhandahållandet av lantliga natur-, kultur- och fritidsinrättningar, hantverk och turism, som främst drivs av kvinnor och är en viktig ekonomisk faktor för underutvecklade men natursköna områden.

| T. | Större hänsyn bör tas till könsbudgetering i syfte att bidra till en effektiv förvaltning av utvecklingsprogram för landsbygden. Man bör särskilt se till att finansieringen på ett bättre sätt riktas in på de särskilda behoven bland kvinnorna i dessa regioner. |
| --- | --- |

T.

Större hänsyn bör tas till könsbudgetering i syfte att bidra till en effektiv förvaltning av utvecklingsprogram för landsbygden. Man bör särskilt se till att finansieringen på ett bättre sätt riktas in på de särskilda behoven bland kvinnorna i dessa regioner.

| U. | Förordning (EG) nr 1260/1999 har som huvudmål att undanröja bristande jämställdhet och främja lika möjligheter för kvinnor och män. |
| --- | --- |

U.

Förordning (EG) nr 1260/1999 har som huvudmål att undanröja bristande jämställdhet och främja lika möjligheter för kvinnor och män.

| 1. | Europaparlamentet är övertygat om att jämställdhetsintegreringen i landsbygdssektorn är en nyckelstrategi inte bara för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män, utan även för ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling av landsbygden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är övertygat om att jämställdhetsintegreringen i landsbygdssektorn är en nyckelstrategi inte bara för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män, utan även för ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling av landsbygden.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin statistik och information när det gäller detta fenomen och att analysera mönstren, de främsta orsakerna till och konsekvenserna av utflyttningen från landsbygdsområdena i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla strategier i syfte att tygla utflyttningen av kvinnor från landsbygden, särskilt av högutbildade kvinnor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin statistik och information när det gäller detta fenomen och att analysera mönstren, de främsta orsakerna till och konsekvenserna av utflyttningen från landsbygdsområdena i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla strategier i syfte att tygla utflyttningen av kvinnor från landsbygden, särskilt av högutbildade kvinnor.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med de regionala och lokala myndigheterna och företagen skapa incitament för att höja kvinnors utbildningsnivå och främja deras deltagande i arbete, särskilt genom att undanröja diskrimination som kvinnor kan utsättas för på arbetsmarknaden, i syfte att hantera problemet med fattigdom och socialt utanförskap i landsbygdsområden. Parlamentet noterar att fattigdomen är utbredd i landsbygdssamhällena, särskilt i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med de regionala och lokala myndigheterna och företagen skapa incitament för att höja kvinnors utbildningsnivå och främja deras deltagande i arbete, särskilt genom att undanröja diskrimination som kvinnor kan utsättas för på arbetsmarknaden, i syfte att hantera problemet med fattigdom och socialt utanförskap i landsbygdsområden. Parlamentet noterar att fattigdomen är utbredd i landsbygdssamhällena, särskilt i de nya medlemsstaterna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för kvinnliga egenföretagare i fråga om mamma- och sjukledighet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för kvinnliga egenföretagare i fråga om mamma- och sjukledighet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna statistik avseende fattigdom och socialt utanförskap, som inte bara delas upp efter kön och ålder utan där också dimensionen stad/landsbygd används. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna statistik avseende fattigdom och socialt utanförskap, som inte bara delas upp efter kön och ålder utan där också dimensionen stad/landsbygd används.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja övergången från jordbruksbaserade landsbygdsområden till bredare ekonomiskt baserade landsbygdsområden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja övergången från jordbruksbaserade landsbygdsområden till bredare ekonomiskt baserade landsbygdsområden.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra politik för att förbättra de allmänna levnadsvillkoren för kvinnor i landsbygdsområden, med särskild uppmärksamhet på funktionshindrade kvinnor, kvinnor som utsatts för könsrelaterat våld, invandrarkvinnor, kvinnor som tillhör etniska minoriteter och kvinnor som diskrimineras på olika sätt, samt att säkra landsbygdsområdenas framtid genom att erbjuda tillgång till posttjänster, bredbandstjänster och ny tillämpad teknik, kultur- och idrottscentrum, brandkår och allmänna offentliga tjänster. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra politik för att förbättra de allmänna levnadsvillkoren för kvinnor i landsbygdsområden, med särskild uppmärksamhet på funktionshindrade kvinnor, kvinnor som utsatts för könsrelaterat våld, invandrarkvinnor, kvinnor som tillhör etniska minoriteter och kvinnor som diskrimineras på olika sätt, samt att säkra landsbygdsområdenas framtid genom att erbjuda tillgång till posttjänster, bredbandstjänster och ny tillämpad teknik, kultur- och idrottscentrum, brandkår och allmänna offentliga tjänster.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att underlätta tillgången till informations- och kommunikationsteknik på landsbygden och att främja lika möjligheter i fråga om denna tillgång med hjälp av strategier och verksamheter som riktar sig till kvinnor på landsbygden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att underlätta tillgången till informations- och kommunikationsteknik på landsbygden och att främja lika möjligheter i fråga om denna tillgång med hjälp av strategier och verksamheter som riktar sig till kvinnor på landsbygden.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja kvinnligt företagande och stödja kvinnliga företagsnätverk genom exempelvis handlednings-/coachningsmodeller och allianser av kvinnliga företagare och designinitiativ som syftar till att förbättra inställningen till företagare och kvinnors färdigheter och kompetens i landsbygdsområden samt att främja kvinnlig representation i bolags- och föreningsstyrelserna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja kvinnligt företagande och stödja kvinnliga företagsnätverk genom exempelvis handlednings-/coachningsmodeller och allianser av kvinnliga företagare och designinitiativ som syftar till att förbättra inställningen till företagare och kvinnors färdigheter och kompetens i landsbygdsområden samt att främja kvinnlig representation i bolags- och föreningsstyrelserna.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att stödja projekt för främjande av och rådgivning inför bildandet av innovativa företag för primär jordbruksproduktion på landsbygden, vilka kan skapa nya arbetstillfällen som accepteras framför allt av kvinnor, huvudsakligen inom följande områden: outnyttjade eller underutnyttjade produkter, höjande av jordbruksprodukternas värde och försök att hitta avsättning för dem, användande av ny teknik, bidrag till områdets ekonomiska diversifiering och tillhandahållande av tjänster som gör det lättare att förena arbets- och familjeliv. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att stödja projekt för främjande av och rådgivning inför bildandet av innovativa företag för primär jordbruksproduktion på landsbygden, vilka kan skapa nya arbetstillfällen som accepteras framför allt av kvinnor, huvudsakligen inom följande områden: outnyttjade eller underutnyttjade produkter, höjande av jordbruksprodukternas värde och försök att hitta avsättning för dem, användande av ny teknik, bidrag till områdets ekonomiska diversifiering och tillhandahållande av tjänster som gör det lättare att förena arbets- och familjeliv.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att öka finansieringen av innovativa åtgärder för kvinnor i landsbygdsområden. Kommissionen uppmanas även att inom Leader starta nätverksprojekt som syftar till ett utbyte av erfarenheter och bästa praxis. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att öka finansieringen av innovativa åtgärder för kvinnor i landsbygdsområden. Kommissionen uppmanas även att inom Leader starta nätverksprojekt som syftar till ett utbyte av erfarenheter och bästa praxis.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det arbete på fälten som utförs av kvinnor som inte är medlemmar av företagsägarfamiljen, inbegripet invandrarkvinnor, måste få större erkännande. Dessa kvinnor drabbas i högre grad av de svårigheter som kvinnor som arbetar inom jordbruket i allmänhet drabbas av. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att det arbete på fälten som utförs av kvinnor som inte är medlemmar av företagsägarfamiljen, inbegripet invandrarkvinnor, måste få större erkännande. Dessa kvinnor drabbas i högre grad av de svårigheter som kvinnor som arbetar inom jordbruket i allmänhet drabbas av.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta hänsyn till den stora grupp – främst kvinnor – av medhjälpande partners i jordbruksföretag och i små och medelstora företag som i många medlemsstater har en oklar rättsställning, vilket medför vissa ekonomiska och rättsliga problem när det gäller rätten till graviditets- och sjukledighet, intjänandet av pensionsrättigheter, tillgången till socialförsäkringar samt i samband med skilsmässa. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta hänsyn till den stora grupp – främst kvinnor – av medhjälpande partners i jordbruksföretag och i små och medelstora företag som i många medlemsstater har en oklar rättsställning, vilket medför vissa ekonomiska och rättsliga problem när det gäller rätten till graviditets- och sjukledighet, intjänandet av pensionsrättigheter, tillgången till socialförsäkringar samt i samband med skilsmässa.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla det juridiska begreppet gemensamt ägande i syfte att uppnå ett fullständigt erkännande av kvinnornas rättigheter inom jordbrukssektorn, ett fullgott socialförsäkringsskydd och ett erkännande av deras arbete. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla det juridiska begreppet gemensamt ägande i syfte att uppnå ett fullständigt erkännande av kvinnornas rättigheter inom jordbrukssektorn, ett fullgott socialförsäkringsskydd och ett erkännande av deras arbete.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda ideologiskt och ekonomiskt stöd till ideellt eller frivilligt arbete. Parlamentet betonar vikten av det sociala arbete som kvinnoorganisationerna utför i detta sammanhang, men begär ändå att strukturerna ändras så att kvinnorna får större tillgång till förvärvsarbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda ideologiskt och ekonomiskt stöd till ideellt eller frivilligt arbete. Parlamentet betonar vikten av det sociala arbete som kvinnoorganisationerna utför i detta sammanhang, men begär ändå att strukturerna ändras så att kvinnorna får större tillgång till förvärvsarbete.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor i landsbygdsområden drabbas jämförelsevis hårdare av dold arbetslöshet än män på grund av traditionella könsroller och den brist på lämplig infrastruktur, exempelvis barnomsorgsinrättningar, som råder i många områden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att kvinnor i landsbygdsområden drabbas jämförelsevis hårdare av dold arbetslöshet än män på grund av traditionella könsroller och den brist på lämplig infrastruktur, exempelvis barnomsorgsinrättningar, som råder i många områden.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med regionala myndigheter uppmuntra till inrättandet av regionala resurscentrum för kvinnor, särskilt kvinnor mellan 25 och 60 år som drabbas av arbetslöshet, och att stödja dem på deras väg mot egenanställning eller vid utveckling av tjänster inom deras egna samhällen genom gräsrotskonsultation och behovsbedömningar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med regionala myndigheter uppmuntra till inrättandet av regionala resurscentrum för kvinnor, särskilt kvinnor mellan 25 och 60 år som drabbas av arbetslöshet, och att stödja dem på deras väg mot egenanställning eller vid utveckling av tjänster inom deras egna samhällen genom gräsrotskonsultation och behovsbedömningar.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina utbildningsanstalter och främja utvecklingen av ett nätverk av samhällstjänster för barn-, äldre- och handikappomsorg och sjukvård i syfte att göra det möjligt för män och kvinnor på landsbygden att förena arbets-, familje- och privatliv. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att förbättra tillgången till primärvård och att garantera tillhandahållandet av ambulanssjukvård och akutmedicinska tjänster i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina utbildningsanstalter och främja utvecklingen av ett nätverk av samhällstjänster för barn-, äldre- och handikappomsorg och sjukvård i syfte att göra det möjligt för män och kvinnor på landsbygden att förena arbets-, familje- och privatliv. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att förbättra tillgången till primärvård och att garantera tillhandahållandet av ambulanssjukvård och akutmedicinska tjänster i landsbygdsområden.

| 19. | Europaparlamentet vill rikta uppmärksamheten på det starka tabu som omgärdar sexuellt våld och/eller våld i hemmet mot kvinnor och flickor i landsbygdsområden, och uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att förbättra skyddet av och stödet till offren och till dem som löper risk att falla offer för sådant våld. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet vill rikta uppmärksamheten på det starka tabu som omgärdar sexuellt våld och/eller våld i hemmet mot kvinnor och flickor i landsbygdsområden, och uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att förbättra skyddet av och stödet till offren och till dem som löper risk att falla offer för sådant våld.

| 20. | Europaparlamentet anmodar medlemsstaterna att åtgärda bristen på god transportinfrastruktur i landsbygdsområdena och att utveckla en positiv politik för att förbättra tillgången till transport för alla, särskilt för funktionshindrade personer, eftersom transporter är en faktor som befäster det sociala utanförskapet och den bristande jämställdheten i samhället, vilket främst drabbar kvinnor. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anmodar medlemsstaterna att åtgärda bristen på god transportinfrastruktur i landsbygdsområdena och att utveckla en positiv politik för att förbättra tillgången till transport för alla, särskilt för funktionshindrade personer, eftersom transporter är en faktor som befäster det sociala utanförskapet och den bristande jämställdheten i samhället, vilket främst drabbar kvinnor.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för omarbetningen av programmen för landsbygdens utveckling noggrant övervaka jämställdhetsintegreringen i de program för landsbygdens utveckling som har lagts fram av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för omarbetningen av programmen för landsbygdens utveckling noggrant övervaka jämställdhetsintegreringen i de program för landsbygdens utveckling som har lagts fram av medlemsstaterna.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende ESF/EQUAL-projekten som strävar efter att synliggöra och stärka kvinnors ställning i jordbruket och på landsbygden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja sådana projekt inom EU. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar i detta avseende ESF/EQUAL-projekten som strävar efter att synliggöra och stärka kvinnors ställning i jordbruket och på landsbygden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja sådana projekt inom EU.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja företag som investerar i landsbygdsområden och erbjuder kvinnor sysselsättning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja företag som investerar i landsbygdsområden och erbjuder kvinnor sysselsättning av hög kvalitet.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att främja inrättandet på såväl nationell som internationell nivå av fora för kunskapsutbyte eller liknande verksamheter, vilka i synnerhet beaktar kvinnornas situation på landsbygden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att främja inrättandet på såväl nationell som internationell nivå av fora för kunskapsutbyte eller liknande verksamheter, vilka i synnerhet beaktar kvinnornas situation på landsbygden.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor är underrepresenterade i formella ledande positioner i landsbygdsområden och regioner, samtidigt som de dock spelar en viktig roll i det ”informella” samfundet där de ofta innehar viktiga funktioner i det sociala livet med sitt bidrag till produktionen av socialt kapital genom medverkan i informella lokala nätverk (exempelvis frivilligt samhällsarbete eller olika temaföreningar). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att kvinnor är underrepresenterade i formella ledande positioner i landsbygdsområden och regioner, samtidigt som de dock spelar en viktig roll i det ”informella” samfundet där de ofta innehar viktiga funktioner i det sociala livet med sitt bidrag till produktionen av socialt kapital genom medverkan i informella lokala nätverk (exempelvis frivilligt samhällsarbete eller olika temaföreningar).

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de relevanta nationella, regionala och lokala myndigheterna att uppmuntra kvinnors deltagande i lokala aktionsgrupper och utvecklingen av lokala partnerskap under Leader-axeln samt att garantera en jämn könsfördelning i styrelserna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar de relevanta nationella, regionala och lokala myndigheterna att uppmuntra kvinnors deltagande i lokala aktionsgrupper och utvecklingen av lokala partnerskap under Leader-axeln samt att garantera en jämn könsfördelning i styrelserna.

| 27. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har följt parlamentets ovannämnda resolution av den 3 juli 2003 och gjort en genomgripande översyn av direktiv 86/613/EEG, trots att den konstaterar att genomförandet av direktivet så här långt har varit ineffektivt och att endast minimala framsteg har gjorts med att erkänna och erbjuda tillräckligt skydd åt medhjälpande makar/makor till personer med egen rörelse eller jordbruksrörelse i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför på nytt kommissionen att senast i slutet av 2008 lägga fram ett förslag till ett reviderat direktiv som föreskriver egna sociala rättigheter och pensionsrättigheter för medhjälpande kvinnor i jordbruksföretag och medhjälpande kvinnor i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har följt parlamentets ovannämnda resolution av den 3 juli 2003 och gjort en genomgripande översyn av direktiv 86/613/EEG, trots att den konstaterar att genomförandet av direktivet så här långt har varit ineffektivt och att endast minimala framsteg har gjorts med att erkänna och erbjuda tillräckligt skydd åt medhjälpande makar/makor till personer med egen rörelse eller jordbruksrörelse i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför på nytt kommissionen att senast i slutet av 2008 lägga fram ett förslag till ett reviderat direktiv som föreskriver egna sociala rättigheter och pensionsrättigheter för medhjälpande kvinnor i jordbruksföretag och medhjälpande kvinnor i små och medelstora företag.

| 28. | Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen fortfarande inte har gjort någon konkret uppföljning av de resolutioner som parlamentet tidigare har utfärdat om situationen för medhjälpande makar/makor till personer med egen rörelse och som bland annat har innehållit följande krav:






  — | Obligatorisk registrering av medhjälpande makar/makor för att därmed göra dem till synliga arbetstagare. |
| --- | --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen fortfarande inte har gjort någon konkret uppföljning av de resolutioner som parlamentet tidigare har utfärdat om situationen för medhjälpande makar/makor till personer med egen rörelse och som bland annat har innehållit följande krav:

—

Obligatorisk registrering av medhjälpande makar/makor för att därmed göra dem till synliga arbetstagare.

| — | Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att ge medhjälpande makar/makor möjlighet att teckna en försäkring som täcker hälsovård, ålderspension, föräldrapenning, vikariearrangemang samt invaliditetsersättning. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att ge medhjälpande makar/makor möjlighet att teckna en försäkring som täcker hälsovård, ålderspension, föräldrapenning, vikariearrangemang samt invaliditetsersättning.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén samt till de verkställande och valda organ i medlemsstaterna som är ansvariga för lika möjligheter på lokal, regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén samt till de verkställande och valda organ i medlemsstaterna som är ansvariga för lika möjligheter på lokal, regional och nationell nivå.

---

(1)  EUT L 55, 25.2.2006, s. 20.

(2)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

(3)  EUT L 368, 23.12.2006, s. 15.

(4)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

(5)  ΕGT L 359, 19.12.1986, s. 56.

(6)  ΕUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(7)  ΕGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

(8)  EGT C 386, 20.12.1996, s. 1.

(9)  EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 370.

(10)  EUT C 186, 6.8.2003, s. 3.

(11)  Rådets handling 10117/2006, 9.6.2006.

(12)  Generaldirektoratet för jordbruk, Europeiska kommissionen 2000.

(13)  EUT L 205, 6.8.2005, s. 21.

(14)  Rådets dokument 6694/07, 23.2.2007.

(15)  EGT C 194, 19.7.93, s. 389.

(16)  EUT C 74 E, 24.3.2004, s. 882.

(17)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 56.

(18)  Den definition av landsbygdsområden som används i denna resolution utvecklades inom ramen för beslut 2006/144/EG. Kommissionen har hela tiden använt OECD:s metod. OECD:s metod är baserad på befolkningstäthet (OECD, Creating rural indicators for shaping territorial policy, Paris, 1994). Den är baserad på en strategi i två steg: först identifieras lokala enheter (t.ex. kommuner) som landsbygd om deras befolkningstäthet är under 150 invånare per kvadratkilometer. Sedan delas regionerna (t.ex. NUTS 3 eller NUTS 2) in i en av tre kategorier:

| — | Huvudsakligen landsbygdsregion: om mer än 50 procent av befolkningen i regionen bor i landsbygdskommuner (med färre än 150 invånare/km2). |
| --- | --- |

—

Huvudsakligen landsbygdsregion: om mer än 50 procent av befolkningen i regionen bor i landsbygdskommuner (med färre än 150 invånare/km2).

| — | Mellanregion: om 15–50 procent av befolkningen i regionen bor i lokala landsbygdsenheter. |
| --- | --- |

—

Mellanregion: om 15–50 procent av befolkningen i regionen bor i lokala landsbygdsenheter.

| — | Huvudsakligen stadsregion: om mindre än 15 procent av befolkningen i regionen bor i lokala landsbygdsenheter. |
| --- | --- |

—

Huvudsakligen stadsregion: om mindre än 15 procent av befolkningen i regionen bor i lokala landsbygdsenheter.

De 1 284 NUTS 3-regionerna i EU-27 är i grova drag jämnt fördelade mellan de tre landsbygds-/stadskategorierna. Kommissionen håller för närvarande på att utarbeta alternativa definitioner som på ett bättre sätt avspeglar mångfalden i områden som till stor del utgörs av landsbygd, inbegripet områden runt städer.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/29

---

Hållbart jordbruk och biogas: översyn av EU-lagstiftningen

P6_TA(2008)0095

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2008 om hållbart jordbruk och biogas: behov av översyn av EU-lagstiftningen (2007/2107(INI))

(2009/C 66 E/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2005”Handlingsplan för biomassa” (KOM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2005”Handlingsplan för biomassa” (KOM(2005)0628),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 10 januari 2007”Färdplan för förnybar energi – Förnybara energikällor under 2000-talet: att bygga en hållbarare framtid” (KOM(2006)0848), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 10 januari 2007”Färdplan för förnybar energi – Förnybara energikällor under 2000-talet: att bygga en hållbarare framtid” (KOM(2006)0848),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 1997”Energi för framtiden: förnybara energikällor – Vitbok för en gemenskapsstrategi och handlingsplan” (KOM(1997)0599), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 1997”Energi för framtiden: förnybara energikällor – Vitbok för en gemenskapsstrategi och handlingsplan” (KOM(1997)0599),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 26 maj 2004”Andelen förnybar energi i EU – Kommissionens rapport i enlighet med artikel 3 i direktiv 2001/77/EG samt bedömning av den inverkan som lagstiftning och annan gemenskapspolitik haft på de förnybara energikällornas utveckling i EU och förslag på konkreta åtgärder” (KOM(2004)0366), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 26 maj 2004”Andelen förnybar energi i EU – Kommissionens rapport i enlighet med artikel 3 i direktiv 2001/77/EG samt bedömning av den inverkan som lagstiftning och annan gemenskapspolitik haft på de förnybara energikällornas utveckling i EU och förslag på konkreta åtgärder” (KOM(2004)0366),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1230/2003/EG av den 26 juni 2003 om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: ”Intelligent energi – Europa” (2003–2006) (2) och kommissionens meddelande av den 8 februari 2006”En EU-strategi för biodrivmedel” (KOM(2006)0034), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1230/2003/EG av den 26 juni 2003 om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: ”Intelligent energi – Europa” (2003–2006) (2) och kommissionens meddelande av den 8 februari 2006”En EU-strategi för biodrivmedel” (KOM(2006)0034),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (4) och rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (4) och rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG av den 11 februari 2004 om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG av den 11 februari 2004 om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet (6),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om främjande av grödor för icke-livsmedelsändamål (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om främjande av grödor för icke-livsmedelsändamål (9),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0034/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0034/2008), och av följande skäl:

| A. | I kommissionens ovannämnda meddelande av den 26 november 1997 anges målet för ökandet av förnybara energikällor från 6 procent 1995 till 12 procent senast 2010. |
| --- | --- |

A.

I kommissionens ovannämnda meddelande av den 26 november 1997 anges målet för ökandet av förnybara energikällor från 6 procent 1995 till 12 procent senast 2010.

| B. | Kommissionen meddelade i sitt ovannämnda meddelande av den 7 december 2005 att om man ska kunna uppnå detta mål måste den energi som produceras från biomassa mer än fördubblas. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen meddelade i sitt ovannämnda meddelande av den 7 december 2005 att om man ska kunna uppnå detta mål måste den energi som produceras från biomassa mer än fördubblas.

| C. | Jordbruk och skogsvård i EU har avsevärt bidragit till att dämpa effekterna av klimatförändringen vilket framgår av minskningen av utsläppen av växthusgaser från jordbruket, som mellan 1990 och 2004 föll med 10 procent i EU-15 och med 14 procent i EU-25. Man förväntar sig att utsläppen från jordbruket i EU senast 2010 kommer att ligga 16 procent under 1990 års nivå. |
| --- | --- |

C.

Jordbruk och skogsvård i EU har avsevärt bidragit till att dämpa effekterna av klimatförändringen vilket framgår av minskningen av utsläppen av växthusgaser från jordbruket, som mellan 1990 och 2004 föll med 10 procent i EU-15 och med 14 procent i EU-25. Man förväntar sig att utsläppen från jordbruket i EU senast 2010 kommer att ligga 16 procent under 1990 års nivå.

| D. | Det finns en stor potential för en avsevärd ökning av biogasproduktionen, särskilt med hänsyn till det potentiella bidraget från boskapsproduktion (gödsel), slam, avfall och grödor som är olämpliga för livsmedels- och foderproduktion, som utgör utmärkt biogasmaterial. I detta sammanhang bör man emellertid beakta vilka konsekvenser det får för markens struktur och livsformer om boskapsgödsel utnyttjas för energisyften. |
| --- | --- |

D.

Det finns en stor potential för en avsevärd ökning av biogasproduktionen, särskilt med hänsyn till det potentiella bidraget från boskapsproduktion (gödsel), slam, avfall och grödor som är olämpliga för livsmedels- och foderproduktion, som utgör utmärkt biogasmaterial. I detta sammanhang bör man emellertid beakta vilka konsekvenser det får för markens struktur och livsformer om boskapsgödsel utnyttjas för energisyften.

| E. | Hittills produceras årligen endast 50 PJ biogas av gödsel, energigrödor, slam och organiskt avfall, trots att potentialen enbart från gödsel är 827 PJ. |
| --- | --- |

E.

Hittills produceras årligen endast 50 PJ biogas av gödsel, energigrödor, slam och organiskt avfall, trots att potentialen enbart från gödsel är 827 PJ.

| F. | Produktionen av biogas och biogasanläggningarna är ojämnt fördelade inom EU, vilket också visar att potentialen inte används fullt ut. |
| --- | --- |

F.

Produktionen av biogas och biogasanläggningarna är ojämnt fördelade inom EU, vilket också visar att potentialen inte används fullt ut.

| G. | Biogas kan utnyttjas på många användbara sätt, däribland för elproduktion, uppvärmning, kylning och som drivmedel m.m. |
| --- | --- |

G.

Biogas kan utnyttjas på många användbara sätt, däribland för elproduktion, uppvärmning, kylning och som drivmedel m.m.

| H. | Användningen av biomassa för el kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser, och biomassa anses vara en av de billigaste energikällorna för uppvärmning. |
| --- | --- |

H.

Användningen av biomassa för el kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser, och biomassa anses vara en av de billigaste energikällorna för uppvärmning.

| I. | Utvecklandet av biogasanläggningar baserade på energigrödor har avtagit avsevärt beroende på snabbt ökande spannmålspriser, livsmedelsutbudet och miljöhänsyn. |
| --- | --- |

I.

Utvecklandet av biogasanläggningar baserade på energigrödor har avtagit avsevärt beroende på snabbt ökande spannmålspriser, livsmedelsutbudet och miljöhänsyn.

| J. | Oron för sambandet mellan bioenergiproduktion (främst bioetanol och biodiesel) och stigande spannmåls- och livsmedelspriser på världsmarknaden rör inte biogasproduktion baserad på gödsel, slam, organiskt avfall och biprodukter från grödor, som är olämpliga för livsmedels- och foderproduktion, och dessutom är en säker behandling av dessa material under alla omständigheter nödvändig. |
| --- | --- |

J.

Oron för sambandet mellan bioenergiproduktion (främst bioetanol och biodiesel) och stigande spannmåls- och livsmedelspriser på världsmarknaden rör inte biogasproduktion baserad på gödsel, slam, organiskt avfall och biprodukter från grödor, som är olämpliga för livsmedels- och foderproduktion, och dessutom är en säker behandling av dessa material under alla omständigheter nödvändig.

| K. | Gödsel i de nya medlemsstaterna förekommer i huvudsak i blandad form och består av minst 20 procent halm. Det kan dessutom gå lång tid mellan produktionen av gödsel och avlägsnandet av det, vilket inte är lämpligt för någon form av fermentation. |
| --- | --- |

K.

Gödsel i de nya medlemsstaterna förekommer i huvudsak i blandad form och består av minst 20 procent halm. Det kan dessutom gå lång tid mellan produktionen av gödsel och avlägsnandet av det, vilket inte är lämpligt för någon form av fermentation.

Biogas som en nödvändig resurs

| 1. | Europaparlamentet anser att biogas är en nödvändig energiresurs som bidrar till en hållbar ekonomisk utveckling och en hållbar utveckling av jordbruk och landsbygd samt till miljöskydd. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att biogas är en nödvändig energiresurs som bidrar till en hållbar ekonomisk utveckling och en hållbar utveckling av jordbruk och landsbygd samt till miljöskydd.

| 2. | Europaparlamentet betonar att biogas kan bidra till att minska EU:s energiberoende. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att biogas kan bidra till att minska EU:s energiberoende.

| 3. | Europaparlamentet betonar att produktion av biogas från gödsel, slam och kommunalt, animaliskt och organiskt avfall bidrar till en diversifiering av energikällorna och därigenom också i stigande grad till en säker, konkurrenskraftig och hållbar europeisk energiförsörjning samt till att ge jordbrukarna nya inkomstmöjligheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att produktion av biogas från gödsel, slam och kommunalt, animaliskt och organiskt avfall bidrar till en diversifiering av energikällorna och därigenom också i stigande grad till en säker, konkurrenskraftig och hållbar europeisk energiförsörjning samt till att ge jordbrukarna nya inkomstmöjligheter.

| 4. | Europaparlamentet anser att användning av biogas, särskilt för att producera värme och el, på ett betydande sätt kan bidra till det bindande målet att 20 procent av den totala energiförbrukningen i EU senast 2020 ska komma från förnybar energi. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att användning av biogas, särskilt för att producera värme och el, på ett betydande sätt kan bidra till det bindande målet att 20 procent av den totala energiförbrukningen i EU senast 2020 ska komma från förnybar energi.

| 5. | Europaparlamentet betonar att man genom förnybara energikällor som biogas och biobränslen, tillsammans med solenergi och vindkraft, på lång sikt och med stöd av ytterligare ökade forskningsinsatser kan uppnå ett långtgående oberoende från energikällor baserade på fossila bränslen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att man genom förnybara energikällor som biogas och biobränslen, tillsammans med solenergi och vindkraft, på lång sikt och med stöd av ytterligare ökade forskningsinsatser kan uppnå ett långtgående oberoende från energikällor baserade på fossila bränslen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar både EU och medlemsstaterna att utnyttja biogasens enorma potential genom att skapa en gynnsam miljö samt behålla och utveckla stödprogram för att främja investeringar i och upprätthållande av biogasanläggningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar både EU och medlemsstaterna att utnyttja biogasens enorma potential genom att skapa en gynnsam miljö samt behålla och utveckla stödprogram för att främja investeringar i och upprätthållande av biogasanläggningar.

Miljö, energieffektivitet, hållbarhet

| 7. | Europaparlamentet betonar att biogas från gödsel har flera miljöfördelar, t.ex. minskning av metan- och koldioxidutsläpp, minskning av utsläppen av partiklar och kväveoxider, betydligt mindre påträngande doft, hygienisering av flytgödsel och bättre verkningsförmåga i kvävet i det behandlade gödslet, vilket innebär att det krävs mindre kväve för att nå samma gödningsverkan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att biogas från gödsel har flera miljöfördelar, t.ex. minskning av metan- och koldioxidutsläpp, minskning av utsläppen av partiklar och kväveoxider, betydligt mindre påträngande doft, hygienisering av flytgödsel och bättre verkningsförmåga i kvävet i det behandlade gödslet, vilket innebär att det krävs mindre kväve för att nå samma gödningsverkan.

| 8. | Europaparlamentet betonar att produktion av agrobränslen från avfall inte bör bli ett mål i sig. Att minska avfallsmängden bör även i fortsättningen prioriteras såväl i Europeiska unionens som i medlemsstaternas miljöpolitik. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att produktion av agrobränslen från avfall inte bör bli ett mål i sig. Att minska avfallsmängden bör även i fortsättningen prioriteras såväl i Europeiska unionens som i medlemsstaternas miljöpolitik.

| 9. | Europaparlamentet kräver att flytgödsel i större utsträckning ska användas till framställning av biogas, eftersom det fortfarande finns en mycket stor potential för en sådan användning, samtidigt som man därmed främjar en decentralisering av de energiproducerande biogasanläggningarna. Parlamentet konstaterar att ökad användning av flytgödsel för detta ändamål kan leda till en avsevärd minskning av metanutsläppen vid lagringen av flytgödseln. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att flytgödsel i större utsträckning ska användas till framställning av biogas, eftersom det fortfarande finns en mycket stor potential för en sådan användning, samtidigt som man därmed främjar en decentralisering av de energiproducerande biogasanläggningarna. Parlamentet konstaterar att ökad användning av flytgödsel för detta ändamål kan leda till en avsevärd minskning av metanutsläppen vid lagringen av flytgödseln.

| 10. | Europaparlamentet betonar att gödsel, kommunala avlopp och agroindustriellt avfall kan innehålla ämnen (bakterier, virus, parasiter, tungmetaller, skadliga organiska ämnen) som kan utgöra ett hot mot folkhälsan eller miljön. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att man vidtar lämpliga försiktighetsåtgärder för att undvika smitta och spridning av dessa ämnen och de sjukdomar som de kan orsaka. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att gödsel, kommunala avlopp och agroindustriellt avfall kan innehålla ämnen (bakterier, virus, parasiter, tungmetaller, skadliga organiska ämnen) som kan utgöra ett hot mot folkhälsan eller miljön. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att man vidtar lämpliga försiktighetsåtgärder för att undvika smitta och spridning av dessa ämnen och de sjukdomar som de kan orsaka.

| 11. | Europaparlamentet anser att användningen av slam och animaliskt eller organiskt avfall kommer att förbättra effektiviteten hos biogasanläggningarna. Parlamentet anser att hygienproblem vid användning av animaliskt avfall i de flesta fall är jämförelsevis lätta att kontrollera. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att användningen av slam och animaliskt eller organiskt avfall kommer att förbättra effektiviteten hos biogasanläggningarna. Parlamentet anser att hygienproblem vid användning av animaliskt avfall i de flesta fall är jämförelsevis lätta att kontrollera.

| 12. | Europaparlamentet kräver även att produkter från första bearbetningsfasen som exempelvis potatisskal eller fruktkött används som biomassa i biogasanläggningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet kräver även att produkter från första bearbetningsfasen som exempelvis potatisskal eller fruktkött används som biomassa i biogasanläggningar.

| 13. | Europaparlamentet betonar att teknisk och förvaltningsmässig utveckling förväntas inom den närmaste tiden, vilket ytterligare kommer att öka de miljö- och hälsomässiga fördelarna med biogasanläggningar som använder gödsel, flytgödsel och organiskt avfall. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att teknisk och förvaltningsmässig utveckling förväntas inom den närmaste tiden, vilket ytterligare kommer att öka de miljö- och hälsomässiga fördelarna med biogasanläggningar som använder gödsel, flytgödsel och organiskt avfall.

| 14. | Europaparlamentet anser att det i samband med biogasanläggningar – precis som vid djurhållning – bör garanteras hållbarhet och regionalt anpassade dimensioner, så att de miljömässiga fördelarna också kan leda till en större acceptans av jordbruk med djurhållning, som möter många problem på grund av ett växande antal klagomål från grannar och från allmänheten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det i samband med biogasanläggningar – precis som vid djurhållning – bör garanteras hållbarhet och regionalt anpassade dimensioner, så att de miljömässiga fördelarna också kan leda till en större acceptans av jordbruk med djurhållning, som möter många problem på grund av ett växande antal klagomål från grannar och från allmänheten.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att biogasanläggningar som använder gödsel, slam eller organiskt avfall kan leda till högre ammoniakutsläpp, men menar att denna sidoeffekt kan begränsas på ett ganska enkelt sätt och förebyggande åtgärder bör införlivas i den nationella lagstiftningen om biogasanläggningar och i stödordningar för sådana anläggningar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att biogasanläggningar som använder gödsel, slam eller organiskt avfall kan leda till högre ammoniakutsläpp, men menar att denna sidoeffekt kan begränsas på ett ganska enkelt sätt och förebyggande åtgärder bör införlivas i den nationella lagstiftningen om biogasanläggningar och i stödordningar för sådana anläggningar.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att se till att biogasanläggningar inte släpper ut metan, eftersom detta skulle kunna äventyra de positiva effekterna på den globala uppvärmningen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att se till att biogasanläggningar inte släpper ut metan, eftersom detta skulle kunna äventyra de positiva effekterna på den globala uppvärmningen.

Ekonomisk livskraft och stödprogram

| 17. | Europaparlamentet upprepar att allt ekonomiskt stöd till biogasanläggningar bör grundas på effektivitet, teknisk utveckling och en positiv växthusgasbalans, skapande av ett mervärde för jordbruk med djuruppfödning och landsbygden samt andra ekonomiska och miljömässiga fördelar med anläggningarna. Parlamentet framhåller att en säker livsmedelsförsörjning till befolkningen inte får äventyras. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar att allt ekonomiskt stöd till biogasanläggningar bör grundas på effektivitet, teknisk utveckling och en positiv växthusgasbalans, skapande av ett mervärde för jordbruk med djuruppfödning och landsbygden samt andra ekonomiska och miljömässiga fördelar med anläggningarna. Parlamentet framhåller att en säker livsmedelsförsörjning till befolkningen inte får äventyras.

| 18. | Europaparlamentet noterar med djup oro den ökade konkurrensen i många medlemsstater mellan energisektorn och livsmedels- och foderproduktion när det gäller användningen av vissa jordbruksprodukter, såsom majs. Parlamentet betonar att sådan konkurrens har lett till en betydande höjning av priset på foder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar med djup oro den ökade konkurrensen i många medlemsstater mellan energisektorn och livsmedels- och foderproduktion när det gäller användningen av vissa jordbruksprodukter, såsom majs. Parlamentet betonar att sådan konkurrens har lett till en betydande höjning av priset på foder.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vid framtida förslag om reglering av biogassektorn inte bara granska miljöaspekter utan också ta med konsekvenserna för en hållbar livsmedelsproduktion av hög kvalitet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vid framtida förslag om reglering av biogassektorn inte bara granska miljöaspekter utan också ta med konsekvenserna för en hållbar livsmedelsproduktion av hög kvalitet.

| 20. | Europaparlamentet betonar att biogasproduktion baserad på gödsel, slam och animaliskt och organiskt avfall bör prioriteras eftersom fördelarna med dessa metoder när det gäller hållbarhet och miljö är otvetydiga. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att biogasproduktion baserad på gödsel, slam och animaliskt och organiskt avfall bör prioriteras eftersom fördelarna med dessa metoder när det gäller hållbarhet och miljö är otvetydiga.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att den optimala storleken för en biogasanläggning beror på olika faktorer som avgör stordriftsfördelarna och som bör undersökas grundligt. Parlamentet betonar att man utöver företagsekonomiska aspekter och växthusgasprestanda framför allt bör utvärdera hur anläggningens storlek påverkar det omgivande landskapet med hänsyn till utvidgningen av en monokulturell odling av vissa grödor. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att den optimala storleken för en biogasanläggning beror på olika faktorer som avgör stordriftsfördelarna och som bör undersökas grundligt. Parlamentet betonar att man utöver företagsekonomiska aspekter och växthusgasprestanda framför allt bör utvärdera hur anläggningens storlek påverkar det omgivande landskapet med hänsyn till utvidgningen av en monokulturell odling av vissa grödor.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det skulle vara bäst för dem som driver biogasanläggningar att kombinera och använda allt tillgängligt organiskt material, både ur miljömässigt och ekonomiskt pespektiv. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att det skulle vara bäst för dem som driver biogasanläggningar att kombinera och använda allt tillgängligt organiskt material, både ur miljömässigt och ekonomiskt pespektiv.

| 23. | Europaparlamentet anser att den unga och innovativa biogassektorn visserligen behöver stöd för att komma igång, men att stödet bör upphöra när sektorn blivit kommersiellt lönsam. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att den unga och innovativa biogassektorn visserligen behöver stöd för att komma igång, men att stödet bör upphöra när sektorn blivit kommersiellt lönsam.

| 24. | Europaparlamentet anser att finansieringen av biogasanläggningar som endast baseras på grödor måste fortsätta under noggrann övervakning och fokuseras på de mest avancerade och effektiva anläggningarna eller systemen för att garantera EU:s ekonomiska och tekniska fördel på området och för att undersöka framtida alternativ. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att finansieringen av biogasanläggningar som endast baseras på grödor måste fortsätta under noggrann övervakning och fokuseras på de mest avancerade och effektiva anläggningarna eller systemen för att garantera EU:s ekonomiska och tekniska fördel på området och för att undersöka framtida alternativ.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om hur kriterier om ekonomisk och miljömässig effektivitet och hållbarhet kan införas för energigrödor, på ett sådant sätt att denna förhållandevis nya teknik skulle bli mer miljövänlig och så att man garanterar att frågor avseende livsmedelsproduktion och livsmedelsförsörjning tas upp på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om hur kriterier om ekonomisk och miljömässig effektivitet och hållbarhet kan införas för energigrödor, på ett sådant sätt att denna förhållandevis nya teknik skulle bli mer miljövänlig och så att man garanterar att frågor avseende livsmedelsproduktion och livsmedelsförsörjning tas upp på lämpligt sätt.

| 26. | Europaparlamentet kräver ökade insatser för att utveckla och främja ny teknik för biogas, i synnerhet när det gäller hur man ska kunna utnyttja biomassa (andra generationens biogas) som biobränsle och höja lönsamheten hos biogasanläggningarna, som är de mest miljövänliga, eftersom det bara är genom innovativ teknik såsom teknik för gasåtervinning som biogasanläggningarnas effektivitet kan ökas betydligt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver ökade insatser för att utveckla och främja ny teknik för biogas, i synnerhet när det gäller hur man ska kunna utnyttja biomassa (andra generationens biogas) som biobränsle och höja lönsamheten hos biogasanläggningarna, som är de mest miljövänliga, eftersom det bara är genom innovativ teknik såsom teknik för gasåtervinning som biogasanläggningarnas effektivitet kan ökas betydligt.

| 27. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och kommissionen om att ytterligare utveckling inom biogasområdet inte är möjlig utan kompletterande finansiering. Parlamentet erinrar om att medel måste beviljas till forskning och utveckling, spridning av resultat från specifika projekt, anläggningar och till ett ökat stöd till ”grön el” och ”grön gas”. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och kommissionen om att ytterligare utveckling inom biogasområdet inte är möjlig utan kompletterande finansiering. Parlamentet erinrar om att medel måste beviljas till forskning och utveckling, spridning av resultat från specifika projekt, anläggningar och till ett ökat stöd till ”grön el” och ”grön gas”.

| 28. | Europaparlamentet erinrar om att de medlemsstater som ger extra incitament till ”grön energi” genom tillräckliga prisstöd eller andra åtgärder också har lyckats bäst när det gäller att främja biogas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erinrar om att de medlemsstater som ger extra incitament till ”grön energi” genom tillräckliga prisstöd eller andra åtgärder också har lyckats bäst när det gäller att främja biogas.

| 29. | Europaparlamentet anser att produktion av ”grön gas” bör stödjas på samma sätt som produktion av ”grön el”. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att produktion av ”grön gas” bör stödjas på samma sätt som produktion av ”grön el”.

| 30. | Europaparlamentet kräver att kommissionen och medlemsstaterna ser till att medel från europeiska och nationella program går till de mest effektiva och hållbara anläggningarna, särskilt till anläggningar som producerar el och värme eller till inrättande av faciliteter och nät för uppgradering och leverans av biogas till naturgasnätet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver att kommissionen och medlemsstaterna ser till att medel från europeiska och nationella program går till de mest effektiva och hållbara anläggningarna, särskilt till anläggningar som producerar el och värme eller till inrättande av faciliteter och nät för uppgradering och leverans av biogas till naturgasnätet.

| 31. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att inmatning av el, värme och naturgas i näten ska ske utan diskriminering, och kräver att biogas ska jämställas med naturgas, så att den efter inmatningen i naturgasnätet kan nå sin fulla potential. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att inmatning av el, värme och naturgas i näten ska ske utan diskriminering, och kräver att biogas ska jämställas med naturgas, så att den efter inmatningen i naturgasnätet kan nå sin fulla potential.

| 32. | Europaparlamentet anser att en förenkling av förfarandena för handel med koldioxid avsevärt kan bidra till biogasanläggningarnas ekonomiska livskraft och hållbarhet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att en förenkling av förfarandena för handel med koldioxid avsevärt kan bidra till biogasanläggningarnas ekonomiska livskraft och hållbarhet.

| 33. | Europaparlamentet betonar att biogasanläggningar kan hjälpa de jordbrukare som ännu inte har tillräcklig lagringskapacitet för gödsel att lösa detta problem på ett ekonomiskt hållbart sätt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att biogasanläggningar kan hjälpa de jordbrukare som ännu inte har tillräcklig lagringskapacitet för gödsel att lösa detta problem på ett ekonomiskt hållbart sätt.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att inrättandet av biogasanläggningar och tillståndet för användning av organiskt avfall och slam inte hindras av onödigt omständliga administrativa förfaranden och föreskrifter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att inrättandet av biogasanläggningar och tillståndet för användning av organiskt avfall och slam inte hindras av onödigt omständliga administrativa förfaranden och föreskrifter.

| 35. | Europaparlamentet hänvisar till de stora skillnaderna i längd och innehåll mellan de nationella förfarandena för godkännande av biogasanläggningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att nationella krav som avser fysisk planering, utfärdande av licenser och godkännande inte lägger onödiga hinder i vägen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet hänvisar till de stora skillnaderna i längd och innehåll mellan de nationella förfarandena för godkännande av biogasanläggningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att nationella krav som avser fysisk planering, utfärdande av licenser och godkännande inte lägger onödiga hinder i vägen.

| 36. | Europaparlamentet kräver att ett förenklat bygglovsförfarande införs för byggandet av biogasanläggningar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet kräver att ett förenklat bygglovsförfarande införs för byggandet av biogasanläggningar.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en gemensam positivlista över produkter som får användas i biogasanläggningar, i syfte att införa rättvisa förutsättningar för jordbrukarna i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en gemensam positivlista över produkter som får användas i biogasanläggningar, i syfte att införa rättvisa förutsättningar för jordbrukarna i de olika medlemsstaterna.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar jordbrukare att samarbeta när det gäller inrättande och drift av biogasanläggningar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmuntrar jordbrukare att samarbeta när det gäller inrättande och drift av biogasanläggningar.

Behovet av en översyn av EU-lagstiftningen

| 39. | Europaparlamentet kräver att kommissionen och medlemsstaterna utvecklar en sammanhållen biogaspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en särskild rapport om biogas och dess främjande i EU, i vilken man sammanfattar de nödvändiga ändringarna i gemenskapslagstiftningen och i den nationella lagstiftningen för att underlätta en ytterligare utvidgning av biogassektorn och tar upp de effektivaste sätten att använda EU-medel och EU-program samt ger exempel på bästa metoder. I detta sammanhang efterlyser parlamentet även en konsekvensbedömning av hur olika former av biogasproduktion inverkar på klimatet, landskapets ekologi, inkomsterna på landsbygden och tryggandet av den globala livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet kräver att kommissionen och medlemsstaterna utvecklar en sammanhållen biogaspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en särskild rapport om biogas och dess främjande i EU, i vilken man sammanfattar de nödvändiga ändringarna i gemenskapslagstiftningen och i den nationella lagstiftningen för att underlätta en ytterligare utvidgning av biogassektorn och tar upp de effektivaste sätten att använda EU-medel och EU-program samt ger exempel på bästa metoder. I detta sammanhang efterlyser parlamentet även en konsekvensbedömning av hur olika former av biogasproduktion inverkar på klimatet, landskapets ekologi, inkomsterna på landsbygden och tryggandet av den globala livsmedelsförsörjningen.

| 40. | Europaparlamentet anser att främjandet av biogas ska integreras helt och fullt i det föreslagna direktivet om främjande av användningen av förnybar energi (KOM(2008)0019), med tyngdpunkt på följande:






  a) | Årlig statistik och årliga rapporter om produktionen av biogas inom jordbruket för att kunna följa upp målen. |
| --- | --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att främjandet av biogas ska integreras helt och fullt i det föreslagna direktivet om främjande av användningen av förnybar energi (KOM(2008)0019), med tyngdpunkt på följande:

a)

Årlig statistik och årliga rapporter om produktionen av biogas inom jordbruket för att kunna följa upp målen.

| b) | Åtgärder för byggande och främjande av biogasanläggningar på grundval av en nationell eller regional konsekvensbedömning där man främjar de anläggningar som har de största nationella och/eller regionala fördelarna för miljön och som är ekonomiskt livskraftiga. Åtgärder för spridning och främjande av resultat som erhållits från tidigare erfarenheter eller demonstrationsprojekt måste inbegripas i alla planer. Om föreskrifterna för regional utveckling eller landsbygdsutveckling inte tillåter finansieringen av sådana åtgärder måste dessa föreskrifter ändras. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder för byggande och främjande av biogasanläggningar på grundval av en nationell eller regional konsekvensbedömning där man främjar de anläggningar som har de största nationella och/eller regionala fördelarna för miljön och som är ekonomiskt livskraftiga. Åtgärder för spridning och främjande av resultat som erhållits från tidigare erfarenheter eller demonstrationsprojekt måste inbegripas i alla planer. Om föreskrifterna för regional utveckling eller landsbygdsutveckling inte tillåter finansieringen av sådana åtgärder måste dessa föreskrifter ändras.

| c) | Bestämmelser som uppmuntrar eller tvingar medlemsstaterna att utarbeta nationella och regionala planer för att begränsa rättsliga och administrativa hinder, t.ex. bör naturgas eller andra fossila bränslen inte ha företräde inom områden där det går att sälja värme från biogas för lokal uppvärmning. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelser som uppmuntrar eller tvingar medlemsstaterna att utarbeta nationella och regionala planer för att begränsa rättsliga och administrativa hinder, t.ex. bör naturgas eller andra fossila bränslen inte ha företräde inom områden där det går att sälja värme från biogas för lokal uppvärmning.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till direktiv om bioavfall som ska inbegripa kvalitetsstandarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna för ett gemensamt direktiv om biogas och bioavfall. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till direktiv om bioavfall som ska inbegripa kvalitetsstandarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna för ett gemensamt direktiv om biogas och bioavfall.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag om användning av restprodukter från biogasanläggningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att endast sådant organiskt material som möjliggör användning av restprodukter utan att miljön tar skada får användas i biogasanläggningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att förbjuda tillväxtförstärkare i djurfoder som innehåller tungmetaller om detta skulle visa sig bli ett problem i hela EU när det gäller senare användning av biogasrestprodukter på åkrar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag om användning av restprodukter från biogasanläggningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att endast sådant organiskt material som möjliggör användning av restprodukter utan att miljön tar skada får användas i biogasanläggningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att förbjuda tillväxtförstärkare i djurfoder som innehåller tungmetaller om detta skulle visa sig bli ett problem i hela EU när det gäller senare användning av biogasrestprodukter på åkrar.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/1/EG av den 15 januari 2008 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (10), nitratdirektivet (11), direktivet om avloppsslam (12), ramdirektivet om vatten (13), fågeldirektivets (14), livsmiljödirektivet (15) och lagstiftningen om tungmetaller genomförs på ett effektivt sätt i alla medlemsstater och regioner, för att därmed göra biogasanläggningar baserade på gödsel och slam mer attraktiva. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/1/EG av den 15 januari 2008 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (10), nitratdirektivet (11), direktivet om avloppsslam (12), ramdirektivet om vatten (13), fågeldirektivets (14), livsmiljödirektivet (15) och lagstiftningen om tungmetaller genomförs på ett effektivt sätt i alla medlemsstater och regioner, för att därmed göra biogasanläggningar baserade på gödsel och slam mer attraktiva.

| 44. | Europaparlamentet kräver att kommissionen så snart som möjligt lägger fram en strategi för att införliva biogasanläggningar i Kyotomekanismerna, t.ex. genom gröna certifikat, särskilda premier eller skattelättnader för el och värme från biogasanläggningar eller andra åtgärder. Parlamentet påpekar att detta skulle befrämja biogasanläggningarnas kostnadseffektivitet och samtidigt synliggöra jordbrukets insatser i samband med klimatförändringarna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet kräver att kommissionen så snart som möjligt lägger fram en strategi för att införliva biogasanläggningar i Kyotomekanismerna, t.ex. genom gröna certifikat, särskilda premier eller skattelättnader för el och värme från biogasanläggningar eller andra åtgärder. Parlamentet påpekar att detta skulle befrämja biogasanläggningarnas kostnadseffektivitet och samtidigt synliggöra jordbrukets insatser i samband med klimatförändringarna.

| 45. | Europaparlamentet efterlyser en bedömning av huruvida nitratdirektivet blir överflödigt när grundvattendirektivet genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet efterlyser en bedömning av huruvida nitratdirektivet blir överflödigt när grundvattendirektivet genomförts fullt ut.

| 46. | Europaparlamentet betonar åter att EU:s lagstiftning inte bör främja användningen av konstgödsel framför användningen av stallgödsel och biprodukter från biogasanläggningar. Parlamentet kräver därför som ett första steg att definitionen av stallgödsel i nitratdirektivet snarast möjligt tas upp till ny behandling. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar åter att EU:s lagstiftning inte bör främja användningen av konstgödsel framför användningen av stallgödsel och biprodukter från biogasanläggningar. Parlamentet kräver därför som ett första steg att definitionen av stallgödsel i nitratdirektivet snarast möjligt tas upp till ny behandling.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja inmatningen av biogas i naturgasnäten med hjälp av rekommendationer eller ett direktiv. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja inmatningen av biogas i naturgasnäten med hjälp av rekommendationer eller ett direktiv.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram sina förslag om ytterligare utökning av användningen av animaliska biprodukter och biprodukter från jordbruksgrödor för produktionen av biogas, vilket utlovades i kommissionens ovannämnda meddelande av den 7 december 2005. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram sina förslag om ytterligare utökning av användningen av animaliska biprodukter och biprodukter från jordbruksgrödor för produktionen av biogas, vilket utlovades i kommissionens ovannämnda meddelande av den 7 december 2005.

| 49. | Europaparlamentet anser att de medlemsstater som inte har införlivat åtgärder eller inte har införlivat tillräckliga åtgärder i de befintliga nationella utvecklingsprogrammen bör inkludera biogas i sina halvtidsöversyner av de befintliga utvecklingsprogrammen för landsbygden och regionerna och föreslå framtida åtgärder. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att de medlemsstater som inte har införlivat åtgärder eller inte har införlivat tillräckliga åtgärder i de befintliga nationella utvecklingsprogrammen bör inkludera biogas i sina halvtidsöversyner av de befintliga utvecklingsprogrammen för landsbygden och regionerna och föreslå framtida åtgärder.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera samarbete och samordning mellan medlemsstaterna, även mellan dem som för närvarande inte har några eller bara ett fåtal biogasanläggningar, så att de kan lära om varandras bästa metoder för biogasanläggningar genom överföring av kunskap och teknik. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera samarbete och samordning mellan medlemsstaterna, även mellan dem som för närvarande inte har några eller bara ett fåtal biogasanläggningar, så att de kan lära om varandras bästa metoder för biogasanläggningar genom överföring av kunskap och teknik.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 15 december 2008 förelägga parlamentet en sammanhållen rapport om biogasproduktion i EU och dess framtidsutsikter, inklusive en konsekvensbedömning, i vilken man tar hänsyn till de förslag och den utveckling som har skett. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 15 december 2008 förelägga parlamentet en sammanhållen rapport om biogasproduktion i EU och dess framtidsutsikter, inklusive en konsekvensbedömning, i vilken man tar hänsyn till de förslag och den utveckling som har skett.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens råd nuvarande och kommande ordförandeskap att påskynda ytterligare diskussioner om hur hållbar biogasproduktion ska främjas. I detta sammanhang bör man för att främja biogasanläggningar på ett ekonomiskt hållbart sätt kombinera värme- och elproduktion.
  *
  ** |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens råd nuvarande och kommande ordförandeskap att påskynda ytterligare diskussioner om hur hållbar biogasproduktion ska främjas. I detta sammanhang bör man för att främja biogasanläggningar på ett ekonomiskt hållbart sätt kombinera värme- och elproduktion.

*

**

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 283, 27.10.2001, s. 33. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/108/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 414).

(2)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 29. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 787/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 12).

(3)  EUT L 123, 17.5.2003, s. 42.

(4)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 146/2008 (EUT L 46, 21.2.2008, s. 1).

(5)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 146/2008.

(6)  EUT L 49, 19.2.2004, s. 1.

(7)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/75/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 100).

(8)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 599.

(9)  EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 140.

(10)  EUT L 24, 29.1.2008, s. 8.

(11)  Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1). Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(12)  Rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (EGT L 181, 4.7.1986, s. 6). Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

(13)  Direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1). Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

(14)  Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (EGT L 103, 25.4.1979, s. 1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/105/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 368).

(15)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/105/EG.

---

Torsdag 13 mars 2008

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/35

---

Globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi

P6_TA(2008)0096

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi (2007/2188(INI))

(2009/C 66 E/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Mobilisering av offentlig och privat finansiering för global tillgång till klimatvänlig, ekonomiskt överkomlig och trygg energiförsörjning genom den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi” (KOM(2006)0583), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Mobilisering av offentlig och privat finansiering för global tillgång till klimatvänlig, ekonomiskt överkomlig och trygg energiförsörjning genom den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi” (KOM(2006)0583),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 8–9 mars 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 8–9 mars 2007,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 september 2007 om en färdplan för förnybar energi i Europa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 september 2007 om en färdplan för förnybar energi i Europa (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre – grönbok (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre – grönbok (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2006 om en strategi för biomassa och biobränsle (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2006 om en strategi för biomassa och biobränsle (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (4),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0006/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0006/2008), och av följande skäl:

| A. | För att begränsa ökningen av genomsnittstemperaturen i världen till högst 2 oC är det nödvändigt att främja förnybar energi och energieffektivitet så att de globala utsläppen minskar, efter en topp 2015. |
| --- | --- |

A.

För att begränsa ökningen av genomsnittstemperaturen i världen till högst 2 oC är det nödvändigt att främja förnybar energi och energieffektivitet så att de globala utsläppen minskar, efter en topp 2015.

| B. | Enligt Sternrapporten om klimatförändringarnas kostnader (Stern Review on the Economics of Climate Change, oktober 2006) och FN:s mellanstatliga klimatpanels (IPCC) rapporter kommer de fattigaste länderna och människorna att drabbas först och hårdast av klimatförändringarnas effekter. |
| --- | --- |

B.

Enligt Sternrapporten om klimatförändringarnas kostnader (Stern Review on the Economics of Climate Change, oktober 2006) och FN:s mellanstatliga klimatpanels (IPCC) rapporter kommer de fattigaste länderna och människorna att drabbas först och hårdast av klimatförändringarnas effekter.

| C. | Förnybara energikällor och energibesparingar är centrala för en hållbar tillgång till energitjänster och bidrar till






  a) | lägre utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser, |
| --- | --- | --- |

C.

Förnybara energikällor och energibesparingar är centrala för en hållbar tillgång till energitjänster och bidrar till

a)

lägre utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser,

| b) | en mer oberoende energiförsörjning, |
| --- | --- |

b)

en mer oberoende energiförsörjning,

| c) | utveckling av ny innovativ teknik, |
| --- | --- |

c)

utveckling av ny innovativ teknik,

| d) | sysselsättning och regionala utvecklingsmöjligheter, |
| --- | --- |

d)

sysselsättning och regionala utvecklingsmöjligheter,

| e) | minskade underskott i betalningsbalansen, |
| --- | --- |

e)

minskade underskott i betalningsbalansen,

| f) | affärsmöjligheter för små och medelstora företag, |
| --- | --- |

f)

affärsmöjligheter för små och medelstora företag,

| g) | kostnadsbesparingar. |
| --- | --- |

g)

kostnadsbesparingar.

| D. | Vid världstoppmötet om hållbar utveckling 2002 enades världens ledare om att halvera det antal människor som för närvarande saknar tillgång till grundläggande energitjänster (för närvarande 1,6 miljarder människor). Om de nuvarande trenderna fortsätter kommer detta mål aldrig att nås. |
| --- | --- |

D.

Vid världstoppmötet om hållbar utveckling 2002 enades världens ledare om att halvera det antal människor som för närvarande saknar tillgång till grundläggande energitjänster (för närvarande 1,6 miljarder människor). Om de nuvarande trenderna fortsätter kommer detta mål aldrig att nås.

| E. | Hållbara lösningar på de energiutmaningar som utvecklingsländerna står inför bör uppnås genom ökad användning av förnybara energikällor, större förbättringar av energieffektiviteten samt energibesparingar. |
| --- | --- |

E.

Hållbara lösningar på de energiutmaningar som utvecklingsländerna står inför bör uppnås genom ökad användning av förnybara energikällor, större förbättringar av energieffektiviteten samt energibesparingar.

| F. | Öppenhet och redovisningsskyldighet gentemot offentliga och privata investerare kommer att vara centrala faktorer när det gäller att bedöma och eventuellt ytterligare öka det stöd som erbjuds genom den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi. Strikta kontroller kommer att göras framför allt under de första åren av fondens genomförande. |
| --- | --- |

F.

Öppenhet och redovisningsskyldighet gentemot offentliga och privata investerare kommer att vara centrala faktorer när det gäller att bedöma och eventuellt ytterligare öka det stöd som erbjuds genom den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi. Strikta kontroller kommer att göras framför allt under de första åren av fondens genomförande.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om en global fond för energieffektivitet och förnybar energi (Geeref). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om en global fond för energieffektivitet och förnybar energi (Geeref).

| 2. | Europaparlamentet anser att en hållbar utveckling, särskilt i utvecklingsländerna och tillväxtländerna, med låga utsläpp av växthusgaser, ren luft och en hållbar energiförsörjning endast kan uppnås genom förnybar energiteknik som utnyttjar lokala energikällor och genom att tillgången till energi förbättras genom att investeringar i decentraliserad försörjning och försörjning till avlägsna områden främjas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att en hållbar utveckling, särskilt i utvecklingsländerna och tillväxtländerna, med låga utsläpp av växthusgaser, ren luft och en hållbar energiförsörjning endast kan uppnås genom förnybar energiteknik som utnyttjar lokala energikällor och genom att tillgången till energi förbättras genom att investeringar i decentraliserad försörjning och försörjning till avlägsna områden främjas.

| 3. | Europaparlamentet anser att fondens huvudsyften bör vara att främja energieffektivitet, energibesparingar och förnybar energi, minska utsläppen av växthusgaser och andra risker, förbättra tillgången till energitjänster i de fattigaste länderna och diversifiera energikällorna i utvecklingsvärlden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att fondens huvudsyften bör vara att främja energieffektivitet, energibesparingar och förnybar energi, minska utsläppen av växthusgaser och andra risker, förbättra tillgången till energitjänster i de fattigaste länderna och diversifiera energikällorna i utvecklingsvärlden.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar särskilt fondens fokus på att verka för privata investeringar genom att tillhandahålla riskkapital, eftersom detta blir avgörande för en framgångsrik utveckling av hållbara energiprojekt i utvecklingsvärlden på lång sikt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar särskilt fondens fokus på att verka för privata investeringar genom att tillhandahålla riskkapital, eftersom detta blir avgörande för en framgångsrik utveckling av hållbara energiprojekt i utvecklingsvärlden på lång sikt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till så att stöd till projekt och val av teknik villkoras med att dessa måste uppfylla omfattande hållbarhetskriterier och bidra till en hållbar utveckling samt ta hänsyn till geografiska särdrag och tillgängliga regionala resurser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till så att stöd till projekt och val av teknik villkoras med att dessa måste uppfylla omfattande hållbarhetskriterier och bidra till en hållbar utveckling samt ta hänsyn till geografiska särdrag och tillgängliga regionala resurser.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid fondens genomförande fokusera på småskaliga projekt, för vilka det är svårast att locka investeringar från den privata sektorn. Parlamentet anser att kommissionen regelbundet bör se över sin övre gräns för investeringar på 10 000 000euro för enskilda projekt och samtidigt öronmärka minst en tredjedel av de tillgängliga medlen för småskaliga projekt som kräver mindre än 1 000 000euro. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid fondens genomförande fokusera på småskaliga projekt, för vilka det är svårast att locka investeringar från den privata sektorn. Parlamentet anser att kommissionen regelbundet bör se över sin övre gräns för investeringar på 10 000 000euro för enskilda projekt och samtidigt öronmärka minst en tredjedel av de tillgängliga medlen för småskaliga projekt som kräver mindre än 1 000 000euro.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till så att stöd till alla slags biomassaprojekt i utvecklingsländerna, inbegripet vatten- och avloppsrening, underställs strikta hållbarhetskriterier som säkerställer att endast de bäst lämpade teknikerna stöds. Därvid bör hänsyn tas till hur biomassan, sett ur ett livscykelperspektiv, påverkar utsläppen av växthusgaser, luftkvaliteten, landsbygdsvården, de socioekonomiska villkoren och den biologiska mångfalden, inbegripet skyddet av naturskogarna och en tryggad livsmedelsförsörjning för alla, genom en förbättring av de bästa lokala jordbruksmetoderna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till så att stöd till alla slags biomassaprojekt i utvecklingsländerna, inbegripet vatten- och avloppsrening, underställs strikta hållbarhetskriterier som säkerställer att endast de bäst lämpade teknikerna stöds. Därvid bör hänsyn tas till hur biomassan, sett ur ett livscykelperspektiv, påverkar utsläppen av växthusgaser, luftkvaliteten, landsbygdsvården, de socioekonomiska villkoren och den biologiska mångfalden, inbegripet skyddet av naturskogarna och en tryggad livsmedelsförsörjning för alla, genom en förbättring av de bästa lokala jordbruksmetoderna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att Geeref stöder solenergiprojekt, och uppmanar även kommissionen att stödja utveckling av teknik för intelligenta nät. Parlamentet uppmuntrar särskilt investeringar som är lämpliga för de fattiga på landsbygden som t.ex. elektrifiering med hjälp av förnybar energi (t.ex. vattenenergi, solenergi, vindkraft och biomassa), solvärmesystem, pastöriseringsapparater som drivs med solenergi, solkök, vindpumpar och bättre matlagningsspisar samt stöd till mikrokreditsystem för att höja det lokala deltagandet i energiprojekt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att Geeref stöder solenergiprojekt, och uppmanar även kommissionen att stödja utveckling av teknik för intelligenta nät. Parlamentet uppmuntrar särskilt investeringar som är lämpliga för de fattiga på landsbygden som t.ex. elektrifiering med hjälp av förnybar energi (t.ex. vattenenergi, solenergi, vindkraft och biomassa), solvärmesystem, pastöriseringsapparater som drivs med solenergi, solkök, vindpumpar och bättre matlagningsspisar samt stöd till mikrokreditsystem för att höja det lokala deltagandet i energiprojekt.

| 9. | Europaparlamentet insisterar på att Geeref inte får stödja stora projekt som kräver mer än 1 000 000euro för konventionella energikällor och för sameldning av bränslen från biomassa i befintliga eller nya kolkraftverk, småskalig användning av fossila bränslen (till exempel i dieselgeneratorer) eller storskalig produktion av biodrivmedel. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att investeringar genom de delfonder som stöds av Geeref inte stöder dessa tekniktyper. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att alla relevanta förvaltningsavtal och kriterier för projekturval utesluter sådana projekt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet insisterar på att Geeref inte får stödja stora projekt som kräver mer än 1 000 000euro för konventionella energikällor och för sameldning av bränslen från biomassa i befintliga eller nya kolkraftverk, småskalig användning av fossila bränslen (till exempel i dieselgeneratorer) eller storskalig produktion av biodrivmedel. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att investeringar genom de delfonder som stöds av Geeref inte stöder dessa tekniktyper. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att alla relevanta förvaltningsavtal och kriterier för projekturval utesluter sådana projekt.

| 10. | Europaparlamentet anser att stödet, när så är möjligt, bör fokuseras på projekt som kombinerar teknik för förnybar energi med förbättrad energieffektivitet, till exempel projekt för att förbättra byggnadsbeståndet, belysningen och kylkedjan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att stödet, när så är möjligt, bör fokuseras på projekt som kombinerar teknik för förnybar energi med förbättrad energieffektivitet, till exempel projekt för att förbättra byggnadsbeståndet, belysningen och kylkedjan.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser en fullständig samordning mellan Geeref och det framtida arbetet i den plattform för internationellt samarbete om energieffektivitet som kommissionen har föreslagit, i syfte att förbättra samarbetet inom forskning och utveckling samt inom riktmärkning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser en fullständig samordning mellan Geeref och det framtida arbetet i den plattform för internationellt samarbete om energieffektivitet som kommissionen har föreslagit, i syfte att förbättra samarbetet inom forskning och utveckling samt inom riktmärkning.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att fonden stöder utvecklingen av lokala marknader samt lokal tillverkning och kapacitet i utvecklingsvärlden, till exempel genom att stödja lokala små och medelstora företag så att de kan ta på sig ansvaret för att saluföra ny teknik i en viss region. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att fonden stöder utvecklingen av lokala marknader samt lokal tillverkning och kapacitet i utvecklingsvärlden, till exempel genom att stödja lokala små och medelstora företag så att de kan ta på sig ansvaret för att saluföra ny teknik i en viss region.

| 13. | Europaparlamentet anser att fonden även bör användas till att skapa möjligheter framför allt för små och medelstora företag från medlemsstaterna att med sin tekniska sakkunskap stödja utvecklingen och utbyggnaden av hållbar energiteknik i utvecklingsvärlden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att fonden även bör användas till att skapa möjligheter framför allt för små och medelstora företag från medlemsstaterna att med sin tekniska sakkunskap stödja utvecklingen och utbyggnaden av hållbar energiteknik i utvecklingsvärlden.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att fonden samordnas med och kompletterar andra utvecklingspolitiska åtgärder och energiinitiativ som inriktas på utvecklingsländerna från medlemsstaternas och EU:s sida. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att fonden samordnas med och kompletterar andra utvecklingspolitiska åtgärder och energiinitiativ som inriktas på utvecklingsländerna från medlemsstaternas och EU:s sida.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att fonden kompletterar och fungerar effektivt parallellt med de många andra internationella initiativ och fonder som för närvarande stöder projekt för hållbar energi i utvecklingsvärlden, inbegripet dem som leds av Världsbanken och de regionala utvecklingsbankerna och dem som lanserades vid världstoppmötet om hållbar utveckling 2002. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att fonden kompletterar och fungerar effektivt parallellt med de många andra internationella initiativ och fonder som för närvarande stöder projekt för hållbar energi i utvecklingsvärlden, inbegripet dem som leds av Världsbanken och de regionala utvecklingsbankerna och dem som lanserades vid världstoppmötet om hållbar utveckling 2002.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att fonden bidrar till att reducera de hinder som gör att mekanismen för ren utveckling (CDM) inte kan användas i vissa länder, särskilt inte i de minst utvecklade länderna, och att den i större utsträckning uppmuntrar CDM-projekt som verkligen ger ett mervärde, bidrar positivt till en hållbar utveckling och uppfyller Gold Standard-kriterierna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att fonden bidrar till att reducera de hinder som gör att mekanismen för ren utveckling (CDM) inte kan användas i vissa länder, särskilt inte i de minst utvecklade länderna, och att den i större utsträckning uppmuntrar CDM-projekt som verkligen ger ett mervärde, bidrar positivt till en hållbar utveckling och uppfyller Gold Standard-kriterierna.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att utöka fonden i samband med ett eventuellt arrangemang efter år 2012 enligt Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, med beaktande av att hållbar energi i utvecklingsländerna kommer att vara avgörande för att uppnå målet i denna konvention. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att utöka fonden i samband med ett eventuellt arrangemang efter år 2012 enligt Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, med beaktande av att hållbar energi i utvecklingsländerna kommer att vara avgörande för att uppnå målet i denna konvention.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att det föreslagna minimimålet för finansiering på 100 000 000euro, med ett bidrag på endast 15 000 000euro för vart och ett av åren 2007 och 2008, är helt otillräckligt som bidrag från Geeref när målsättningen är att öka andelen projekt för energieffektivitet och förnybar energi och att i hög grad bidra till en hållbar utveckling. Parlamentet beklagar även att bara ett fåtal länder hittills har valt att delta ekonomiskt i fonden och uppmanar därför kommissionen att öka sitt bidrag och att samtidigt uppmuntra medlemsstaterna och de multilaterala finansinstituten att med gemensamma krafter markant öka fondens storlek. Parlamentet uppmanar många fler medlemsländer att erbjuda ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar att det föreslagna minimimålet för finansiering på 100 000 000euro, med ett bidrag på endast 15 000 000euro för vart och ett av åren 2007 och 2008, är helt otillräckligt som bidrag från Geeref när målsättningen är att öka andelen projekt för energieffektivitet och förnybar energi och att i hög grad bidra till en hållbar utveckling. Parlamentet beklagar även att bara ett fåtal länder hittills har valt att delta ekonomiskt i fonden och uppmanar därför kommissionen att öka sitt bidrag och att samtidigt uppmuntra medlemsstaterna och de multilaterala finansinstituten att med gemensamma krafter markant öka fondens storlek. Parlamentet uppmanar många fler medlemsländer att erbjuda ekonomiskt stöd.

| 19. | Europaparlamentet anser att en central målsättning under de första åren med Geeref, som är en fond utan tidsbegränsning, bör vara att utveckla goda exempel som kan inspirera till ytterligare bidrag för att därigenom öka flödet av investeringar i förnybar energi och energieffektivitet till utvecklingsländer och övergångsekonomier och rädda fler än de förväntade 1–3 miljoner människorna undan energibrist. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att en central målsättning under de första åren med Geeref, som är en fond utan tidsbegränsning, bör vara att utveckla goda exempel som kan inspirera till ytterligare bidrag för att därigenom öka flödet av investeringar i förnybar energi och energieffektivitet till utvecklingsländer och övergångsekonomier och rädda fler än de förväntade 1–3 miljoner människorna undan energibrist.

| 20. | Europaparlamentet understryker att Geeref ska prioritera specifika behov i de minst utvecklade länderna och åtgärder som visat sig ha starka samband med fattigdomsminskning. Parlamentet konstaterar att Geeref syftar till att stödja regionala delfonder i länder i Afrika söder om Sahara, Västindien och Stilla havet (AVS-regionen), länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken (inbegripet Nordafrika och östeuropeiska länder utanför EU), Latinamerika och Asien. Parlamentet begär dock att särskild tonvikt läggs på att tillgodose AVS-ländernas behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid fördelningen av anslag se till att dessa inte endast går till en eller två delfonder. Parlamentet rekommenderar kraftfullt att eventuella delfonder för Kina och Ryssland, om sådana tas med i portföljen, inte får uppsluka alla de tillgängliga resurserna och anser att de bör vara särskilt intressanta som pilotprojekt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att Geeref ska prioritera specifika behov i de minst utvecklade länderna och åtgärder som visat sig ha starka samband med fattigdomsminskning. Parlamentet konstaterar att Geeref syftar till att stödja regionala delfonder i länder i Afrika söder om Sahara, Västindien och Stilla havet (AVS-regionen), länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken (inbegripet Nordafrika och östeuropeiska länder utanför EU), Latinamerika och Asien. Parlamentet begär dock att särskild tonvikt läggs på att tillgodose AVS-ländernas behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid fördelningen av anslag se till att dessa inte endast går till en eller två delfonder. Parlamentet rekommenderar kraftfullt att eventuella delfonder för Kina och Ryssland, om sådana tas med i portföljen, inte får uppsluka alla de tillgängliga resurserna och anser att de bör vara särskilt intressanta som pilotprojekt.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att Geeref, med sin föreslagna struktur, kan få svårt att uppfylla de kriterier för offentligt utvecklingsbistånd som fastställts av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd eftersom investeringarna kommer att styras av möjligheterna till intäkter snarare än av behoven av utveckling. Parlamentet konstaterar att det finns en risk för att bekämpning av fattigdom, som är ett specifikt mål för Geeref, blir endast en sekundär prioritet för fonden. Parlamentet betonar därför att kommissionen inte bara måste utveckla klara utvecklingskriterier för att sålla ut projekt som är berättigade till Geeref-bidrag, utan även i markant större utsträckning ge bidragsbaserad utvecklingshjälp så att de allra fattigaste får tillgång till tjänster för hållbar energi. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar emellertid att Geeref, med sin föreslagna struktur, kan få svårt att uppfylla de kriterier för offentligt utvecklingsbistånd som fastställts av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd eftersom investeringarna kommer att styras av möjligheterna till intäkter snarare än av behoven av utveckling. Parlamentet konstaterar att det finns en risk för att bekämpning av fattigdom, som är ett specifikt mål för Geeref, blir endast en sekundär prioritet för fonden. Parlamentet betonar därför att kommissionen inte bara måste utveckla klara utvecklingskriterier för att sålla ut projekt som är berättigade till Geeref-bidrag, utan även i markant större utsträckning ge bidragsbaserad utvecklingshjälp så att de allra fattigaste får tillgång till tjänster för hållbar energi.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera om framstegen med att genomföra fonden och om de projekt som stöds samt att särskilt lägga fram en årlig lägesrapport för Europaparlamentet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera om framstegen med att genomföra fonden och om de projekt som stöds samt att särskilt lägga fram en årlig lägesrapport för Europaparlamentet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sätt på vilka man kan underlätta nära kommunikation och utbyte av erfarenheter med de olika projekten avseende deras specifika resultat och deras bidrag till hållbar utveckling. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sätt på vilka man kan underlätta nära kommunikation och utbyte av erfarenheter med de olika projekten avseende deras specifika resultat och deras bidrag till hållbar utveckling.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0406.

(2)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 273.

(3)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 890.

(4)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 599.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/38

---

EU:s politik för utvecklingssamarbete – En utmaning för de nya medlemsstaterna

P6_TA(2008)0097

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om EU:s utvecklingspolitik: en utmaning för de nya medlemsstaterna (2007/2140(INI))

(2009/C 66 E/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

Lagstiftning om utvecklingssamarbete

| — | med beaktande av artiklarna 177–181 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177–181 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1), och ändrat genom det avtal om ändring av partnerskapsavtalet som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1), och ändrat genom det avtal om ändring av partnerskapsavtalet som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 (2),

| — | med beaktande av millenniedeklarationen som godkändes av FN år 2000, FN-rapporten ”Investing in Development” från 2005 och millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millenniedeklarationen som godkändes av FN år 2000, FN-rapporten ”Investing in Development” från 2005 och millennieutvecklingsmålen,

| — | med beaktande av Parisdeklarationen om biståndseffektivitet, som antogs den 2 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisdeklarationen om biståndseffektivitet, som antogs den 2 mars 2005,

| — | med beaktande av Monterreyöverenskommelsen om finansiering för utveckling från 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monterreyöverenskommelsen om finansiering för utveckling från 2002,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik – ”Europeiskt samförstånd” (Europeiskt samförstånd om utveckling) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik – ”Europeiskt samförstånd” (Europeiskt samförstånd om utveckling) (3),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen ”Mot ett europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen ”Mot ett europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd” (4),

| — | med beaktande av de slutsatser som rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, antog den 15 maj 2007 om EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser som rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, antog den 15 maj 2007 om EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Konsekvens i utvecklingspolitiken – Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Konsekvens i utvecklingspolitiken – Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Om snabbare framsteg i strävan att nå Millennieutvecklingsmålen – Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om snabbare framsteg i strävan att nå Millennieutvecklingsmålen – Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s bistånd: Mer, bättre och snabbare” (KOM(2006)0087) och rådets slutsatser (allmänna frågor och yttre förbindelser) om detta meddelande av den 11 april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s bistånd: Mer, bättre och snabbare” (KOM(2006)0087) och rådets slutsatser (allmänna frågor och yttre förbindelser) om detta meddelande av den 11 april 2006,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Årsrapport 2006 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och om genomförandet av det externa biståndet” (KOM(2006)0326), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Årsrapport 2006 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och om genomförandet av det externa biståndet” (KOM(2006)0326),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Samhällsstyrning och det europeiska samförståndet om utveckling – Mot ett harmoniserat tillvägagångssätt i Europeiska unionen” (KOM(2006)0421), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Samhällsstyrning och det europeiska samförståndet om utveckling – Mot ett harmoniserat tillvägagångssätt i Europeiska unionen” (KOM(2006)0421),

| — | med beaktande av Tjeckiska republikens internationella utvecklingssamarbete, inbegripet planen för bilateralt utvecklingssamarbete för 2007 och landsstrategidokumenten för Angola och Zambia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tjeckiska republikens internationella utvecklingssamarbete, inbegripet planen för bilateralt utvecklingssamarbete för 2007 och landsstrategidokumenten för Angola och Zambia,

| — | med beaktande av Ungerns politik för internationellt utvecklingssamarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ungerns politik för internationellt utvecklingssamarbete,

| — | med beaktande av Lettlands politiska program för internationellt utvecklingssamarbete för perioden 2006–2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lettlands politiska program för internationellt utvecklingssamarbete för perioden 2006–2010,

| — | med beaktande av Litauens politik för utvecklingssamarbete för 2006–2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Litauens politik för utvecklingssamarbete för 2006–2010,

| — | med beaktande av Estlands strategi för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd för perioden 2006–2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Estlands strategi för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd för perioden 2006–2010,

| — | med beaktande av strategin för Polens utvecklingssamarbete som utfärdades 2003 och det polska biståndsprogrammet för 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för Polens utvecklingssamarbete som utfärdades 2003 och det polska biståndsprogrammet för 2007,

| — | med beaktande av Rumäniens nationella strategi för internationellt utvecklingssamarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rumäniens nationella strategi för internationellt utvecklingssamarbete,

| — | med beaktande av halvtidsstrategin för Slovakiens offentliga utvecklingsbistånd för 2003–2008 och Slovakiens nationella program för offentligt utvecklingsbistånd från 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av halvtidsstrategin för Slovakiens offentliga utvecklingsbistånd för 2003–2008 och Slovakiens nationella program för offentligt utvecklingsbistånd från 2006,

| — | med beaktande av Sloveniens utvecklingssamarbete för 2002–2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sloveniens utvecklingssamarbete för 2002–2004,

| — | med beaktande av rapporten från 2007 från NGO Aid Watch ”Hold the Applause! EU governments risk breaking aid promises” från den europeiska sammanslutningen av icke-statliga organisationer för stöd och utveckling (CONCORD), vilket innefattar en bedömning av varje medlemsstats prestation när det gäller offentligt utvecklingsbistånd av icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från 2007 från NGO Aid Watch ”Hold the Applause! EU governments risk breaking aid promises” från den europeiska sammanslutningen av icke-statliga organisationer för stöd och utveckling (CONCORD), vilket innefattar en bedömning av varje medlemsstats prestation när det gäller offentligt utvecklingsbistånd av icke-statliga organisationer,

| — | med beaktande av EU:s strategi för Centralasien (Strategi för ett nytt partnerskap) 2007–2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för Centralasien (Strategi för ett nytt partnerskap) 2007–2013,

| — | med beaktande av dokumentet om ett europeiskt samförstånd om utveckling: bidrag från projekt för utbildning och ökad kunskap om utveckling, vilket utgör en strategisk ram som utarbetats av företrädare för EU-institutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och andra aktörer, och som lades fram under de europeiska utvecklingsdagarna i Lissabon i november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet om ett europeiskt samförstånd om utveckling: bidrag från projekt för utbildning och ökad kunskap om utveckling, vilket utgör en strategisk ram som utarbetats av företrädare för EU-institutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och andra aktörer, och som lades fram under de europeiska utvecklingsdagarna i Lissabon i november 2007,

| — | med beaktande av det euroepiska samförståndet om kommunikation med icke-statliga organisationer som hölls den 7–9 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det euroepiska samförståndet om kommunikation med icke-statliga organisationer som hölls den 7–9 november 2006,

| — | med beaktande av rådets (utveckling) resolution av den 8 november 2001 om utbildning i utvecklingsfrågor och om att göra den europeiska allmänna opinionen medveten om utvecklingssamarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utveckling) resolution av den 8 november 2001 om utbildning i utvecklingsfrågor och om att göra den europeiska allmänna opinionen medveten om utvecklingssamarbete,

| — | med beaktande av Maastrichtdeklarationen om en europeisk strategisk ram för att förbättra och öka den globala utbildningen i Europa till år 2015, vilken antogs den 15–17 november 2002 av den globala utbildningskongress för Europa som representerade parlamentariker, lokala och regionala myndigheter samt organisationer för det civila samhället från medlemsstaterna i Europarådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Maastrichtdeklarationen om en europeisk strategisk ram för att förbättra och öka den globala utbildningen i Europa till år 2015, vilken antogs den 15–17 november 2002 av den globala utbildningskongress för Europa som representerade parlamentariker, lokala och regionala myndigheter samt organisationer för det civila samhället från medlemsstaterna i Europarådet,

| — | med beaktande av Palermoprocessen 2003, vilken inleddes i syfte att skapa ett informellt forum där aktörerna kunde debattera viktigare utvecklingar och frågor inom det europeiska utvecklingsbiståndet för att informellt komplettera kommissionens officiella samrådsförfaranden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Palermoprocessen 2003, vilken inleddes i syfte att skapa ett informellt forum där aktörerna kunde debattera viktigare utvecklingar och frågor inom det europeiska utvecklingsbiståndet för att informellt komplettera kommissionens officiella samrådsförfaranden,

| — | med beaktande av den europeiska konferensen om ökad kunskap och utbildning om utveckling för solidaritet mellan norr och söder, vilken hölls i Bryssel den 19–20 maj 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konferensen om ökad kunskap och utbildning om utveckling för solidaritet mellan norr och söder, vilken hölls i Bryssel den 19–20 maj 2005,

| — | med beaktande av Helsingforskonferensen om europisk utbildning om utveckling som hölls den 3–4 juli 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Helsingforskonferensen om europisk utbildning om utveckling som hölls den 3–4 juli 2006,

| — | med beaktande av 18-månadersprogrammet om utvecklingspolitik för de tyska, portugisiska och slovenska ordförandeskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 18-månadersprogrammet om utvecklingspolitik för de tyska, portugisiska och slovenska ordförandeskapen,

| — | med beaktande av artikel 49 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104), och parlamentets resolution av den 20 november 2003 om ett utvidgat europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104), och parlamentets resolution av den 20 november 2003 om ett utvidgat europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (6),

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som godkändes av Europeiska rådet den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som godkändes av Europeiska rådet den 12 december 2003,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeiska grannskapspolitiken – Strategidokument” (KOM(2004)0373), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeiska grannskapspolitiken – Strategidokument” (KOM(2004)0373),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om kommissionens förslag till handlingsplaner inom den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0795), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om kommissionens förslag till handlingsplaner inom den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0795),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeiska grannskapspolitiken – Rekommendationer för Armenien, Azerbajdzjan och Georgien samt för Egypten och Libanon” (KOM(2005)0072), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeiska grannskapspolitiken – Rekommendationer för Armenien, Azerbajdzjan och Georgien samt för Egypten och Libanon” (KOM(2005)0072),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2006)0726),

| — | med beaktande av handlingsplanen för Sydkaukasien (Armenien, Azerbajdzjan och Georgien), som antogs av kommissionen den 14 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för Sydkaukasien (Armenien, Azerbajdzjan och Georgien), som antogs av kommissionen den 14 november 2006,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som åtföljde det ovannämnda meddelandet om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (SEK(2006)1504), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som åtföljde det ovannämnda meddelandet om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (SEK(2006)1504),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2007)0840) som bifogades kommissionens meddelande ”Årsrapport 2007 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och om genomförandet av det externa biståndet 2006” (KOM(2007)0349), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2007)0840) som bifogades kommissionens meddelande ”Årsrapport 2007 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och om genomförandet av det externa biståndet 2006” (KOM(2007)0349),

| — | med beaktande av framstegsrapporterna för den europeiska grannskapspolitiken om Ukraina (SEK(2006)1505) och om Moldavien (SEK(2006)1506), |
| --- | --- |

—

med beaktande av framstegsrapporterna för den europeiska grannskapspolitiken om Ukraina (SEK(2006)1505) och om Moldavien (SEK(2006)1506),

| — | med beaktande av kommissionens publikation av den 24 november 2005”European Neighbourhood Policy: A Year of Progress” (IP/05/1467), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens publikation av den 24 november 2005”European Neighbourhood Policy: A Year of Progress” (IP/05/1467),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till kollegiet från kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldner, ”Att genomföra och främja den europeiska grannskapspolitiken” (SEK(2005)1521), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till kollegiet från kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldner, ”Att genomföra och främja den europeiska grannskapspolitiken” (SEK(2005)1521),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (7),

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/62/EG av den 23 januari 2006 om att de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, samt Ryssland, ska kunna få tillträde till programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/62/EG av den 23 januari 2006 om att de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, samt Ryssland, ska kunna få tillträde till programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX) (8),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/47/EG av den 22 december 2004 om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och den europeiska grannskapspolitiken (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/47/EG av den 22 december 2004 om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och den europeiska grannskapspolitiken (9),

| — | med beaktande av rapporten om Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument avseende Vitryssland/Moldavien/Ukraina/Armenien/Azerbajdzjan/Georgien (separat): landsstrategidokument 2007–2013 och nationellt vägledande program 2007–2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument avseende Vitryssland/Moldavien/Ukraina/Armenien/Azerbajdzjan/Georgien (separat): landsstrategidokument 2007–2013 och nationellt vägledande program 2007–2010,

| — | med beaktande av det östliga regionala strategidokumentet mellan EG och det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet 2007–2013, vilket kompletterar de landsstrategidokument som har antagits av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det östliga regionala strategidokumentet mellan EG och det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet 2007–2013, vilket kompletterar de landsstrategidokument som har antagits av kommissionen,

| — | med beaktande av det östliga regionala vägledande programmet 2007–2010, där fokus för ingripanden under den östliga regionala rubriken i det nya grannskaps- och partnerskapsinstrumentet beskrivs mer detaljerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det östliga regionala vägledande programmet 2007–2010, där fokus för ingripanden under den östliga regionala rubriken i det nya grannskaps- och partnerskapsinstrumentet beskrivs mer detaljerat,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Svartahavssynergin – ett nytt regionalt samarbetsinitiativ” (KOM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Svartahavssynergin – ett nytt regionalt samarbetsinitiativ” (KOM(2007)0160),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en allmän strategi för att göra det möjligt för de partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken att delta i gemenskapens organ och gemenskapens program (KOM(2006)0724), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en allmän strategi för att göra det möjligt för de partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken att delta i gemenskapens organ och gemenskapens program (KOM(2006)0724),

| — | med beaktande av dokumentet ”European Neighbourhood Policy: Economic Review of ENP Countries” från generaldirektoratet för ekonomi och finans, från juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet ”European Neighbourhood Policy: Economic Review of ENP Countries” från generaldirektoratet för ekonomi och finans, från juni 2006,

| — | med beaktande av det system för kapacitetsuppbyggnad II som kommissionen antog i juli 2007 och vars syfte är att stödja nya medlemsstater och kandidatländer på området för utvecklingssamarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det system för kapacitetsuppbyggnad II som kommissionen antog i juli 2007 och vars syfte är att stödja nya medlemsstater och kandidatländer på området för utvecklingssamarbete,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om den europeiska grannskapspolitiken (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om den europeiska grannskapspolitiken (10),

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalen,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet av utskottet för utveckling (A6-0036/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet av utskottet för utveckling (A6-0036/2008), och av följande skäl:

Allmänna synpunkter

| A. | År 2006 lämnade EU offentligt utvecklingsbistånd om 47 524 miljoner euro, vilket motsvarar 57 procent av det globala offentliga utvecklingsbiståndet, en siffra som förväntas öka till 78 626 miljoner euro till 2010. |
| --- | --- |

A.

År 2006 lämnade EU offentligt utvecklingsbistånd om 47 524 miljoner euro, vilket motsvarar 57 procent av det globala offentliga utvecklingsbiståndet, en siffra som förväntas öka till 78 626 miljoner euro till 2010.

| B. | De nya medlemsstaterna har förbundit sig att uppnå ett mål för det offentliga utvecklingsbiståndet om 0,17 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) till 2010 och om 0,33 procent till 2015, med framtida bidrag för att stärka EU:s roll i det internationella utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

B.

De nya medlemsstaterna har förbundit sig att uppnå ett mål för det offentliga utvecklingsbiståndet om 0,17 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) till 2010 och om 0,33 procent till 2015, med framtida bidrag för att stärka EU:s roll i det internationella utvecklingssamarbetet.

| C. | De nya medlemsstaternas utvecklingsbistånd avser europeisk politik för utvecklingssamarbete samt den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

C.

De nya medlemsstaternas utvecklingsbistånd avser europeisk politik för utvecklingssamarbete samt den europeiska grannskapspolitiken.

| D. | De prioriterade länder som avses med de nya medlemsstaternas utvecklingssamarbete är Oberoende staters samvälde (OSS) och länderna på västra Balkan, samt några länder som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

D.

De prioriterade länder som avses med de nya medlemsstaternas utvecklingssamarbete är Oberoende staters samvälde (OSS) och länderna på västra Balkan, samt några länder som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet.

| E. | För de nya medlemsstaterna är den institutionella ramen fortfarande en av de viktigaste utmaningarna för ett effektivt utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

E.

För de nya medlemsstaterna är den institutionella ramen fortfarande en av de viktigaste utmaningarna för ett effektivt utvecklingssamarbete.

| F. | En av de största utmaningarna för de nya medlemsstaterna är att bygga upp ett politiskt och allmänt stöd för utvecklingssamarbetet, inbegripet stöd till de minst utvecklade länderna i världen. |
| --- | --- |

F.

En av de största utmaningarna för de nya medlemsstaterna är att bygga upp ett politiskt och allmänt stöd för utvecklingssamarbetet, inbegripet stöd till de minst utvecklade länderna i världen.

| G. | I de flesta medlemsstater finns det behov av att förbättra medborgarnas kunskap om utvecklingsfrågor. |
| --- | --- |

G.

I de flesta medlemsstater finns det behov av att förbättra medborgarnas kunskap om utvecklingsfrågor.

| H. | Medlemsstaternas rätt att tillämpa utvecklingsstrategier som utformats i enlighet med deras nationellt fastställda prioriteringar är ett legitimt uttryck för dessa staters suveränitet, något som alltid måste erkännas och respekteras. |
| --- | --- |

H.

Medlemsstaternas rätt att tillämpa utvecklingsstrategier som utformats i enlighet med deras nationellt fastställda prioriteringar är ett legitimt uttryck för dessa staters suveränitet, något som alltid måste erkännas och respekteras.

Prioriterade länder för de nya medlemsstaterna

| I. | Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Estland och Lettland är inriktat på OSS-länder, särskilt Georgien, Moldavien och Ukraina, samt Afghanistan. Det offentliga utvecklingsbiståndet från Estland uppgick 2005 till 0,08 procent och från Lettland till 0,07 procent av BNI. |
| --- | --- |

I.

Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Estland och Lettland är inriktat på OSS-länder, särskilt Georgien, Moldavien och Ukraina, samt Afghanistan. Det offentliga utvecklingsbiståndet från Estland uppgick 2005 till 0,08 procent och från Lettland till 0,07 procent av BNI.

| J. | Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Litauen är inriktat på Vitryssland, Ukraina, Moldavien, länderna i södra Kaukasus, Afghanistan (Ghorprovinsen) och Irak, samt bara ett AVS-land, Mauretanien. Under 2005 uppgick Litauens offentliga utvecklingsbistånd till 0,06 procent av BNI. |
| --- | --- |

J.

Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Litauen är inriktat på Vitryssland, Ukraina, Moldavien, länderna i södra Kaukasus, Afghanistan (Ghorprovinsen) och Irak, samt bara ett AVS-land, Mauretanien. Under 2005 uppgick Litauens offentliga utvecklingsbistånd till 0,06 procent av BNI.

| K. | Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Polen är inriktat på Vitryssland, Ukraina, Moldavien och Georgien. Polens offentliga utvecklingsbistånd uppgick 2005 till 0,07 procent av BNI. |
| --- | --- |

K.

Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Polen är inriktat på Vitryssland, Ukraina, Moldavien och Georgien. Polens offentliga utvecklingsbistånd uppgick 2005 till 0,07 procent av BNI.

| L. | Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Ungern är inriktat på västra Balkan (Montenegro, Serbien, Bosnien och Hercegovina). Ungerns offentliga utvecklingsbistånd uppgick 2005 till 0,11 procent av BNI. |
| --- | --- |

L.

Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Ungern är inriktat på västra Balkan (Montenegro, Serbien, Bosnien och Hercegovina). Ungerns offentliga utvecklingsbistånd uppgick 2005 till 0,11 procent av BNI.

| M. | Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Rumänien är inriktat på Moldavien, Serbien och Georgien, och under 2006 uppgick Rumäniens offentliga utvecklingsbistånd till 0,04 procent av BNI. |
| --- | --- |

M.

Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Rumänien är inriktat på Moldavien, Serbien och Georgien, och under 2006 uppgick Rumäniens offentliga utvecklingsbistånd till 0,04 procent av BNI.

| N. | Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Slovenien är inriktat på västra Balkan (Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien) och Moldavien, och under 2005 uppgick Sloveniens offentliga utvecklingsbistånd till 0,11 procent av BNI. |
| --- | --- |

N.

Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Slovenien är inriktat på västra Balkan (Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien) och Moldavien, och under 2005 uppgick Sloveniens offentliga utvecklingsbistånd till 0,11 procent av BNI.

| O. | Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Slovakien är inriktat på Serbien, Montenegro, Kirgizistan, Kazakstan, Ukraina och Vitryssland, och under 2005 uppgick Slovakiens offentliga utvecklingsbistånd till 0,12 procent av BNI. |
| --- | --- |

O.

Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Slovakien är inriktat på Serbien, Montenegro, Kirgizistan, Kazakstan, Ukraina och Vitryssland, och under 2005 uppgick Slovakiens offentliga utvecklingsbistånd till 0,12 procent av BNI.

| P. | Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Tjeckiska republiken är inriktat på Bosnien och Hercegovina, Moldavien, Mongoliet, Serbien och Montenegro samt Vietnam, och under 2005 uppgick Tjeckiska republikens offentliga utvecklingsbistånd till 0,11 procent av BNI. |
| --- | --- |

P.

Det mesta av det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet från Tjeckiska republiken är inriktat på Bosnien och Hercegovina, Moldavien, Mongoliet, Serbien och Montenegro samt Vietnam, och under 2005 uppgick Tjeckiska republikens offentliga utvecklingsbistånd till 0,11 procent av BNI.

| Q. | Bulgarien antog sin nationella strategi för utvecklingssamarbete först i slutet av 2007, och landet prioriterar Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Ukraina och Moldavien, och 2005 beräknas dess utgifter för offentligt utvecklingsbistånd uppgå till cirka 0,04 procent, vilket utgör Bulgariens bidrag till de multilaterala institutionerna. |
| --- | --- |

Q.

Bulgarien antog sin nationella strategi för utvecklingssamarbete först i slutet av 2007, och landet prioriterar Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Ukraina och Moldavien, och 2005 beräknas dess utgifter för offentligt utvecklingsbistånd uppgå till cirka 0,04 procent, vilket utgör Bulgariens bidrag till de multilaterala institutionerna.

Förbindelser mellan de nya medlemsstaterna och AVS-länderna

| R. | Estland, Lettland och Rumänien är inte inriktade på några AVS-länder under den europeiska politiken för utvecklingssamarbete, även om Estland inte har uteslutit möjligheten att i framtiden inrätta ett bilateralt samarbete med ett av de minst utvecklade afrikanska länderna söder om Sahara. |
| --- | --- |

R.

Estland, Lettland och Rumänien är inte inriktade på några AVS-länder under den europeiska politiken för utvecklingssamarbete, även om Estland inte har uteslutit möjligheten att i framtiden inrätta ett bilateralt samarbete med ett av de minst utvecklade afrikanska länderna söder om Sahara.

| S. | Bulgarien har för avsikt att inrikta sig på afrikanska länder med vilka det hade bilaterala avtal före 1989, exempelvis Ghana. |
| --- | --- |

S.

Bulgarien har för avsikt att inrikta sig på afrikanska länder med vilka det hade bilaterala avtal före 1989, exempelvis Ghana.

| T. | Tjeckiska republiken är inriktad på Angola och Zambia, där Angola tar emot 8 procent (956 000euro 2007) och Zambia 4 procent (775 000euro 2007) av de anslagna medlen. I Angola finansierar Tjeckiska republiken program inom sektorn för jordbruk och landsbygdens utveckling, utbildning och övergripande program såsom minröjning, stärkt kapacitet i den offentliga sektorn, främjande av det civila samhället och jämställdhet mellan män och kvinnor, samt miljön. I Zambia finansierar landet program inom vårdsektorn i syfte att uppnå millennieutvecklingsmålen, exempelvis minskad barnadödlighet, bättre mödravård, bekämpning av hiv/aids och andra sjukdomar, med inriktning på provinsen i väst, som har en särskilt ogästvänlig naturlig miljö. |
| --- | --- |

T.

Tjeckiska republiken är inriktad på Angola och Zambia, där Angola tar emot 8 procent (956 000euro 2007) och Zambia 4 procent (775 000euro 2007) av de anslagna medlen. I Angola finansierar Tjeckiska republiken program inom sektorn för jordbruk och landsbygdens utveckling, utbildning och övergripande program såsom minröjning, stärkt kapacitet i den offentliga sektorn, främjande av det civila samhället och jämställdhet mellan män och kvinnor, samt miljön. I Zambia finansierar landet program inom vårdsektorn i syfte att uppnå millennieutvecklingsmålen, exempelvis minskad barnadödlighet, bättre mödravård, bekämpning av hiv/aids och andra sjukdomar, med inriktning på provinsen i väst, som har en särskilt ogästvänlig naturlig miljö.

| U. | Ungern är inriktat på Etiopien, och Polen är framför allt inriktat på Angola och Tanzania. |
| --- | --- |

U.

Ungern är inriktat på Etiopien, och Polen är framför allt inriktat på Angola och Tanzania.

| V. | Slovakien är inriktat på Kenya, Sudan och Moçambique – affärs- och vårdsektorerna i Kenya – och erbjuder stöd för användningen av förnybara resurser. Slovakiens utvecklingssamarbete med Sudan innefattar skuldlättnader och är inriktat på teknisk infrastruktur såsom vattenförvaltning, och på den sociala sektorn, där grundläggande utbildning och vård i första hand främjas. |
| --- | --- |

V.

Slovakien är inriktat på Kenya, Sudan och Moçambique – affärs- och vårdsektorerna i Kenya – och erbjuder stöd för användningen av förnybara resurser. Slovakiens utvecklingssamarbete med Sudan innefattar skuldlättnader och är inriktat på teknisk infrastruktur såsom vattenförvaltning, och på den sociala sektorn, där grundläggande utbildning och vård i första hand främjas.

| W. | Slovenien har för avsikt att inrikta sig på Madagaskar, Niger, Mali, Burkina Faso, Uganda och Malawi genom slovenska icke-statliga utvecklingsorganisationer, samt att hjälpa lokalsamhällen i sektorer som infrastruktur, utbildning, vatten, sanitet och hållbar energiförsörjning. |
| --- | --- |

W.

Slovenien har för avsikt att inrikta sig på Madagaskar, Niger, Mali, Burkina Faso, Uganda och Malawi genom slovenska icke-statliga utvecklingsorganisationer, samt att hjälpa lokalsamhällen i sektorer som infrastruktur, utbildning, vatten, sanitet och hållbar energiförsörjning.

| X. | Litauen inledde 2006 sitt första bilaterala projekt i Mauretanien (bistånd till utveckling av naturresurser). |
| --- | --- |

X.

Litauen inledde 2006 sitt första bilaterala projekt i Mauretanien (bistånd till utveckling av naturresurser).

| Y. | I samtliga nya medlemsstater kanaliseras en betydande andel av utvecklingsbiståndet via multilaterala kanaler, inbegripet EU, och alla dessa länder bidrar sålunda indirekt till utvecklingen i AVS-länderna. |
| --- | --- |

Y.

I samtliga nya medlemsstater kanaliseras en betydande andel av utvecklingsbiståndet via multilaterala kanaler, inbegripet EU, och alla dessa länder bidrar sålunda indirekt till utvecklingen i AVS-länderna.

Förbindelser mellan de nya medlemsstaterna och deras grannländer

| Z. | Det europeiska grannskapsinstrumentet är ett högt prioriterat område inom EU:s yttre förbindelser, vars syfte är att främja god förvaltning och ekonomisk utveckling i närområdet och därmed minska de politiska, ekonomiska och sociala skillnaderna mellan medlemsstaterna och deras grannländer. |
| --- | --- |

Z.

Det europeiska grannskapsinstrumentet är ett högt prioriterat område inom EU:s yttre förbindelser, vars syfte är att främja god förvaltning och ekonomisk utveckling i närområdet och därmed minska de politiska, ekonomiska och sociala skillnaderna mellan medlemsstaterna och deras grannländer.

| AA. | Handlingsplanen inom det europeiska grannskapsinstrumentet för de tre staterna i Sydkaukasien (Georgien, Armenien och Azerbajdzjan) offentliggjordes den 14 november 2006 trots att inkluderingen av de sydkaukasiska länderna i det europeiska grannskapsinstrumentet inledningsvis hade förkastats i en fotnot i kommissionens ovan nämnda meddelande från 2003 om ett utvidgat EU. |
| --- | --- |

AA.

Handlingsplanen inom det europeiska grannskapsinstrumentet för de tre staterna i Sydkaukasien (Georgien, Armenien och Azerbajdzjan) offentliggjordes den 14 november 2006 trots att inkluderingen av de sydkaukasiska länderna i det europeiska grannskapsinstrumentet inledningsvis hade förkastats i en fotnot i kommissionens ovan nämnda meddelande från 2003 om ett utvidgat EU.

| AB. | Avsikten är att handlingsplanerna ska skräddarsys för varje land. |
| --- | --- |

AB.

Avsikten är att handlingsplanerna ska skräddarsys för varje land.

| AC. | EU prioriterar traditionellt en regional strategi i sina yttre förbindelser. |
| --- | --- |

AC.

EU prioriterar traditionellt en regional strategi i sina yttre förbindelser.

| AD. | Den georgiska regeringen uttrycker förhoppningar om att liksom Ukraina och Moldavien få ingå i Svartahavsregionen och inte i Sydkaukasien, vilket även framgår av handlingsplanen. |
| --- | --- |

AD.

Den georgiska regeringen uttrycker förhoppningar om att liksom Ukraina och Moldavien få ingå i Svartahavsregionen och inte i Sydkaukasien, vilket även framgår av handlingsplanen.

| AE. | Handlingsplanen för EU–Georgien visar att EU är redo att erbjuda ett visst ökat politiskt stöd till Georgien när det gäller konfliktlösning, något som Georgien hittills har nekats. |
| --- | --- |

AE.

Handlingsplanen för EU–Georgien visar att EU är redo att erbjuda ett visst ökat politiskt stöd till Georgien när det gäller konfliktlösning, något som Georgien hittills har nekats.

| AF. | De nya medlemsstaterna var inblandade i utvecklingen av det europeiska grannskapsinstrumentet innan de blev medlemmar i EU. |
| --- | --- |

AF.

De nya medlemsstaterna var inblandade i utvecklingen av det europeiska grannskapsinstrumentet innan de blev medlemmar i EU.

| AG. | De nya medlemsstaterna har inte kunnat påverka handlingsplanerna och har inte heller varit involverade i beslutsfattandet och andra förfaranden innan de blev medlemmar. |
| --- | --- |

AG.

De nya medlemsstaterna har inte kunnat påverka handlingsplanerna och har inte heller varit involverade i beslutsfattandet och andra förfaranden innan de blev medlemmar.

| AH. | För att kunna delta i det europeiska grannskapsinstrumentet måste grannländerna ha gällande avtal med EU, såsom partnerskaps- och samarbetsavtal eller associeringsavtal. Vitryssland, Libyen och Syrien utesluts därför från det europeiska grannskapsinstrumentet eftersom de inte för närvarande har några avtalsbaserade förbindelser med EU. |
| --- | --- |

AH.

För att kunna delta i det europeiska grannskapsinstrumentet måste grannländerna ha gällande avtal med EU, såsom partnerskaps- och samarbetsavtal eller associeringsavtal. Vitryssland, Libyen och Syrien utesluts därför från det europeiska grannskapsinstrumentet eftersom de inte för närvarande har några avtalsbaserade förbindelser med EU.

| AI. | EU strävar efter en balanserad bilateral och regional syn på Centralasien. |
| --- | --- |

AI.

EU strävar efter en balanserad bilateral och regional syn på Centralasien.

| AJ. | Förbindelserna mellan Kazakstan, Kirgizistan, Ryska federationen, Tadzjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan och EU bygger på partnerskaps- och samarbetsavtal, samarbetsramar såsom Baku-initiativet samt ett antal instrument inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

AJ.

Förbindelserna mellan Kazakstan, Kirgizistan, Ryska federationen, Tadzjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan och EU bygger på partnerskaps- och samarbetsavtal, samarbetsramar såsom Baku-initiativet samt ett antal instrument inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

| AK. | Alla EU:s grannländer, oavsett frågan om ett eventuellt medlemskap, har samma möjligheter att upprätta privilegierade förbindelser med EU grundade på både gemensamma intressen och gemensamma värderingar i överensstämmelse med länderna egna ambitioner. |
| --- | --- |

AK.

Alla EU:s grannländer, oavsett frågan om ett eventuellt medlemskap, har samma möjligheter att upprätta privilegierade förbindelser med EU grundade på både gemensamma intressen och gemensamma värderingar i överensstämmelse med länderna egna ambitioner.

| AL. | Den största fördelen med handlingsplanen är att man hjälper respektive land med att fastställa prioriteringar och ger vägledning om hur EU ska bistå länderna i deras insatser. |
| --- | --- |

AL.

Den största fördelen med handlingsplanen är att man hjälper respektive land med att fastställa prioriteringar och ger vägledning om hur EU ska bistå länderna i deras insatser.

| AM. | Bulgarien och Rumänien deltar redan i ett gränsöverskridande samarbete med relevanta parter inom det europeiska grannskapsinstrumentet. |
| --- | --- |

AM.

Bulgarien och Rumänien deltar redan i ett gränsöverskridande samarbete med relevanta parter inom det europeiska grannskapsinstrumentet.

| AN. | De nya medlemsstaternas roll när det gäller att dela erfarenheterna av övergångsperioderna kommer att utnyttjas och bidra till sakkunskap inom de ”gamla” medlemsstaterna, via programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX) och programmen för partnersamverkan. |
| --- | --- |

AN.

De nya medlemsstaternas roll när det gäller att dela erfarenheterna av övergångsperioderna kommer att utnyttjas och bidra till sakkunskap inom de ”gamla” medlemsstaterna, via programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX) och programmen för partnersamverkan.

Ökad kunskap bland allmänheten

| AO. | Den nuvarande utgiftsnivån i de flesta OECD-länder för att öka allmänhetens kunskap om utvecklingsfrågor ligger totalt sett på cirka 190 miljoner euro eller 0,25 procent av det totala offentliga utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

AO.

Den nuvarande utgiftsnivån i de flesta OECD-länder för att öka allmänhetens kunskap om utvecklingsfrågor ligger totalt sett på cirka 190 miljoner euro eller 0,25 procent av det totala offentliga utvecklingsbiståndet.

| AP. | Alla de nya medlemsstaterna, utom Polen och Malta, prioriterar utbildning och utveckling för sina nationella plattformar för icke-statliga utvecklingsorganisationer. |
| --- | --- |

AP.

Alla de nya medlemsstaterna, utom Polen och Malta, prioriterar utbildning och utveckling för sina nationella plattformar för icke-statliga utvecklingsorganisationer.

| AQ. | Ingen av de nya medlemsstaterna har ännu någon nationell strategi för utbildning i utvecklingsfrågor. |
| --- | --- |

AQ.

Ingen av de nya medlemsstaterna har ännu någon nationell strategi för utbildning i utvecklingsfrågor.

| AR. | Endast 12 procent av OECD-ländernas medborgare har faktiskt hört talas om millennieutvecklingsmålen, 62 procent av dem som har hört talas om millennieutvecklingsmålen vet inte vad de är, 17 procent av Europas medborgare vet inte om bistånd gör någon skillnad, med tanke på att det förekommer korruption och uppfattningen att det inte gynnar de fattiga (en siffra som uppgår till 34 procent i Portugal, 24 procent i Italien, 23 procent i Irland och 22 procent i Spanien). |
| --- | --- |

AR.

Endast 12 procent av OECD-ländernas medborgare har faktiskt hört talas om millennieutvecklingsmålen, 62 procent av dem som har hört talas om millennieutvecklingsmålen vet inte vad de är, 17 procent av Europas medborgare vet inte om bistånd gör någon skillnad, med tanke på att det förekommer korruption och uppfattningen att det inte gynnar de fattiga (en siffra som uppgår till 34 procent i Portugal, 24 procent i Italien, 23 procent i Irland och 22 procent i Spanien).

| AS. | Endast 29 procent av Europas medborgare anser att en minskning av den extrema fattigdomen och svälten kommer att uppnås till 2015, och de hinder som oftast nämns är bristen på pengar eller resurser (18 procent), bristande vilja (18 procent) och uppgiftens omfattning (14 procent). |
| --- | --- |

AS.

Endast 29 procent av Europas medborgare anser att en minskning av den extrema fattigdomen och svälten kommer att uppnås till 2015, och de hinder som oftast nämns är bristen på pengar eller resurser (18 procent), bristande vilja (18 procent) och uppgiftens omfattning (14 procent).

| AT. | I en rapport från FN:s utvecklingsprogram föreslogs det att kommissionen och medlemsstaterna skulle sträva efter ett belopp på minst 3 procent av det offentliga biståndet som ett lägsta mål för utgifterna för att öka allmänhetens kunskap om utvecklingsfrågor och tillhandahålla utbildning i utvecklingsfrågor. |
| --- | --- |

AT.

I en rapport från FN:s utvecklingsprogram föreslogs det att kommissionen och medlemsstaterna skulle sträva efter ett belopp på minst 3 procent av det offentliga biståndet som ett lägsta mål för utgifterna för att öka allmänhetens kunskap om utvecklingsfrågor och tillhandahålla utbildning i utvecklingsfrågor.

| 1. | Europaparlamentet betonar att utvecklingspolitiken i sin helhet ingår i det gemensamma regelverket och erinrar om de nya medlemsstaternas internationella åtaganden inom detta område. Parlamentet betonar att Europeiska unionen måste bistå de nya medlemsstaterna och hjälpa dem att införliva gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att utvecklingspolitiken i sin helhet ingår i det gemensamma regelverket och erinrar om de nya medlemsstaternas internationella åtaganden inom detta område. Parlamentet betonar att Europeiska unionen måste bistå de nya medlemsstaterna och hjälpa dem att införliva gemenskapens regelverk.

| 2. | Europaparlamentet beaktar att de tio nya medlemsstaterna anslöt sig till det europeiska samförståndet om utveckling inom ett år efter sin anslutning, och gick med på att genomföra ett ambitiöst utvecklingsparadigm och arbeta för att uppnå millennieutvecklingsmålen inom den angivna tidsramen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beaktar att de tio nya medlemsstaterna anslöt sig till det europeiska samförståndet om utveckling inom ett år efter sin anslutning, och gick med på att genomföra ett ambitiöst utvecklingsparadigm och arbeta för att uppnå millennieutvecklingsmålen inom den angivna tidsramen.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för att många av de nya medlemsstaterna inte är på väg att uppnå målet att 0,17 procent av BNI ska spenderas på offentligt utvecklingsbistånd till 2010. I vissa av de nya medlemsstaterna omfattas det offentliga utvecklingsbiståndet av de allmänna budgetnedskärningar som måste göras för att minska statsskulden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin oro för att många av de nya medlemsstaterna inte är på väg att uppnå målet att 0,17 procent av BNI ska spenderas på offentligt utvecklingsbistånd till 2010. I vissa av de nya medlemsstaterna omfattas det offentliga utvecklingsbiståndet av de allmänna budgetnedskärningar som måste göras för att minska statsskulden.

| 4. | Europaparlamentet betonar de nya medlemsstaternas erfarenheter, i synnerhet under övergångsperioden, och anser att god förvaltning och främjande av demokrati måste prioriteras inom området för utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar de europeiska institutionerna att berika sin utvecklingspolitik genom att ta tillvara den erfarenhet som de nya medlemsstaterna samlat på detta område. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar de nya medlemsstaternas erfarenheter, i synnerhet under övergångsperioden, och anser att god förvaltning och främjande av demokrati måste prioriteras inom området för utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar de europeiska institutionerna att berika sin utvecklingspolitik genom att ta tillvara den erfarenhet som de nya medlemsstaterna samlat på detta område.

| 5. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna tack vare en aktiv samarbetspolitik kommer att bidra till att främja respekt för de grundläggande rättigheterna och solidaritet med de nya generationerna i tredje länder som ingår i den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna tack vare en aktiv samarbetspolitik kommer att bidra till att främja respekt för de grundläggande rättigheterna och solidaritet med de nya generationerna i tredje länder som ingår i den europeiska grannskapspolitiken.

| 6. | Europaparlamentet betonar den konkreta fördelen för de nya medlemsstaterna med att delta i politiken för utvecklingssamarbete, särskilt inom områdena ekonomisk utveckling och handel. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar den konkreta fördelen för de nya medlemsstaterna med att delta i politiken för utvecklingssamarbete, särskilt inom områdena ekonomisk utveckling och handel.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya strategi som går utöver traditionell utvecklingspolitik och syftar till att inrätta nya partnerskapsrelationer med utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya strategi som går utöver traditionell utvecklingspolitik och syftar till att inrätta nya partnerskapsrelationer med utvecklingsländerna.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att det internationella samfundet är villigt att acceptera principen om ”gemensamt ansvar” vid trängande humanitära behov. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att det internationella samfundet är villigt att acceptera principen om ”gemensamt ansvar” vid trängande humanitära behov.

| 9. | Europaparlamentet föreslår att de nya och gamla medlemsstaterna aktivt ska samarbeta med större framförhållning inom EU för att se till att situationen särskilt i de länder som ingår i det europeiska grannskapsinstrumentet övervakas mer effektivt så att EU kan reagera mer flexibelt inom ramen för sin politik gentemot dessa länder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet föreslår att de nya och gamla medlemsstaterna aktivt ska samarbeta med större framförhållning inom EU för att se till att situationen särskilt i de länder som ingår i det europeiska grannskapsinstrumentet övervakas mer effektivt så att EU kan reagera mer flexibelt inom ramen för sin politik gentemot dessa länder.

| 10. | Europaparlamentet betonar kopplingen mellan utveckling och migration, vilket är en stor utmaning för de flesta av de nya medlemsstaterna som ligger vid EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar kopplingen mellan utveckling och migration, vilket är en stor utmaning för de flesta av de nya medlemsstaterna som ligger vid EU:s yttre gränser.

| 11. | Europaparlamentet erkänner de framsteg som de nya medlemsstaterna gjort i sin utveckling från stödmottagande länder till givarländer, och är medvetet om att länderna fortfarande står inför många utmaningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erkänner de framsteg som de nya medlemsstaterna gjort i sin utveckling från stödmottagande länder till givarländer, och är medvetet om att länderna fortfarande står inför många utmaningar.

| 12. | Europaparlamentet noterar att de prioriterade områdena för de nya medlemsstaterna efter övergångsperioden avgörs av deras historiska förbindelser och anknytning till deras grannländer, och att den största delen av budgeten för utvecklingssamarbetet i de nya medlemsstaterna är inriktat på deras närmaste grannländer och OSS-länderna. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att utnyttja anslutningen av de nya länderna till att stärka Europeiska unionens strategiska närvaro i Östeuropa, Centralasien och Kaukasien, dvs. i regioner i världen som hittills i mindre utsträckning åtnjutit europeisk bistånd, men som emellertid står inför många utmaningar på utvecklingsområdet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att de prioriterade områdena för de nya medlemsstaterna efter övergångsperioden avgörs av deras historiska förbindelser och anknytning till deras grannländer, och att den största delen av budgeten för utvecklingssamarbetet i de nya medlemsstaterna är inriktat på deras närmaste grannländer och OSS-länderna. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att utnyttja anslutningen av de nya länderna till att stärka Europeiska unionens strategiska närvaro i Östeuropa, Centralasien och Kaukasien, dvs. i regioner i världen som hittills i mindre utsträckning åtnjutit europeisk bistånd, men som emellertid står inför många utmaningar på utvecklingsområdet.

| 13. | Europaparlamentet betonar att effektiva insatser på området för främjande av demokrati och rättsstaten, vilka är prioriterade insatsområden för de nya medlemsstaterna, även är ett sätt att på längre sikt verka för en minskning av fattigdomen, dvs. för ett mål som enligt instrumentet för utvecklingssamarbete ska prioriteras i den europeiska utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att effektiva insatser på området för främjande av demokrati och rättsstaten, vilka är prioriterade insatsområden för de nya medlemsstaterna, även är ett sätt att på längre sikt verka för en minskning av fattigdomen, dvs. för ett mål som enligt instrumentet för utvecklingssamarbete ska prioriteras i den europeiska utvecklingspolitiken.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om den ”östra dimensionen” av EU:s yttre förbindelser och anser att en ny församling för EU och dess grannländer (i likhet med den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen, Europa–Medelhavspartnerskapet (Euromed) och den parlamentariska församlingen för EU–Latinamerika (Eurolat)) skulle kunna bygga vidare på den historiska erfarenheten, öka bidraget från de nya medlemsstaterna till EU:s politik, bidra till att forma det europeiska grannskapsinstrumentet och göra grannländerna medvetna om nya politikområden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om den ”östra dimensionen” av EU:s yttre förbindelser och anser att en ny församling för EU och dess grannländer (i likhet med den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen, Europa–Medelhavspartnerskapet (Euromed) och den parlamentariska församlingen för EU–Latinamerika (Eurolat)) skulle kunna bygga vidare på den historiska erfarenheten, öka bidraget från de nya medlemsstaterna till EU:s politik, bidra till att forma det europeiska grannskapsinstrumentet och göra grannländerna medvetna om nya politikområden.

| 15. | Europaparlamentet medger att de flesta medlemsstaterna förfogar över avdelningar inom sina utrikesministerier med uppgift att specifikt hantera utvecklingssamarbete, men rekommenderar trots detta att de stärker samordningen både inom sina egna ministerier och mellan varandra och med andra medlemsstater, i den omfattning som detta godkänts av de nationella parlamenten och de lokala myndigheterna i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet medger att de flesta medlemsstaterna förfogar över avdelningar inom sina utrikesministerier med uppgift att specifikt hantera utvecklingssamarbete, men rekommenderar trots detta att de stärker samordningen både inom sina egna ministerier och mellan varandra och med andra medlemsstater, i den omfattning som detta godkänts av de nationella parlamenten och de lokala myndigheterna i beslutsprocessen.

| 16. | Europaparlamentet medger att uppbyggnaden av de relevanta institutionerna och genomförandet av politiken är en tidsödande process. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet medger att uppbyggnaden av de relevanta institutionerna och genomförandet av politiken är en tidsödande process.

| 17. | Europaparlamentet medger att de största utmaningarna för de nya medlemsstaterna under de närmaste åren kommer att vara åtgärder för att öka budgetmedlen och verksamhet som syftar till att förbättra kunskaperna om utvecklingsfrågor. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet medger att de största utmaningarna för de nya medlemsstaterna under de närmaste åren kommer att vara åtgärder för att öka budgetmedlen och verksamhet som syftar till att förbättra kunskaperna om utvecklingsfrågor.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar den ovannämnda strategiska ramen för ett europeiskt samförstånd om utveckling: bidrag från projekt för utbildning och ökad kunskap om utveckling, och betonar att parlamentet har en viktig roll när det gäller att framhäva den roll som utbildning och ökad kunskap om utveckling spelar och kan spela inom både den formella och den informella utbildningen i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar den ovannämnda strategiska ramen för ett europeiskt samförstånd om utveckling: bidrag från projekt för utbildning och ökad kunskap om utveckling, och betonar att parlamentet har en viktig roll när det gäller att framhäva den roll som utbildning och ökad kunskap om utveckling spelar och kan spela inom både den formella och den informella utbildningen i de nya medlemsstaterna.

| 19. | Europaparlamentet anser att långsiktiga projekt som inriktar sig på partner och sektorer där de nya medlemsstaterna har en relativ fördel och kan överföra erfarenhet är mycket användbara i den globala processen för att utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att långsiktiga projekt som inriktar sig på partner och sektorer där de nya medlemsstaterna har en relativ fördel och kan överföra erfarenhet är mycket användbara i den globala processen för att utrota fattigdomen.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser en arbetsfördelning mellan medlemsstaterna, i syfte att tillvarata det mervärde som varje aktör genom sina insatser bidrar med, och med målet att utveckla ett effektivt samarbete. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser en arbetsfördelning mellan medlemsstaterna, i syfte att tillvarata det mervärde som varje aktör genom sina insatser bidrar med, och med målet att utveckla ett effektivt samarbete.

| 21. | Europaparlamentet anser att en stor majoritet av de nya medlemsstaterna skulle kunna ge större prioritet åt sin utvecklingspolitik, och dessutom anta en strategi för strategisk planering som är bättre samordnad internt (med undantag för Litauen, där utrikesministeriet är det ledande ministeriet för planeringen och förvaltningen av offentligt utvecklingsbistånd). |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att en stor majoritet av de nya medlemsstaterna skulle kunna ge större prioritet åt sin utvecklingspolitik, och dessutom anta en strategi för strategisk planering som är bättre samordnad internt (med undantag för Litauen, där utrikesministeriet är det ledande ministeriet för planeringen och förvaltningen av offentligt utvecklingsbistånd).

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s mål när det gäller de nya medlemsstaterna inte bara är att dra nytta av deras erfarenhet, utan även att stärka deras roll som nya biståndsgivare. Parlamentet uppmuntrar därför gamla och nya medlemsstater att tillsammans fastställa en realistisk tidsplan för en stegvis anpassning av de nya medlemsstaternas politik till EU:s mål för utvecklingsbiståndet, samtidigt som man till fullo måste beakta möjligheterna samt gränserna för partnerskapet mellan de gamla och nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s mål när det gäller de nya medlemsstaterna inte bara är att dra nytta av deras erfarenhet, utan även att stärka deras roll som nya biståndsgivare. Parlamentet uppmuntrar därför gamla och nya medlemsstater att tillsammans fastställa en realistisk tidsplan för en stegvis anpassning av de nya medlemsstaternas politik till EU:s mål för utvecklingsbiståndet, samtidigt som man till fullo måste beakta möjligheterna samt gränserna för partnerskapet mellan de gamla och nya medlemsstaterna.

| 23. | Europaparlamentet betonar att de nya medlemsstaterna till fullo bör ges möjligheter att dela erfarenheter och delta i specifik utbildning inom de områden som hör samman med programplanering, genomförande och utvärdering av samarbetspolitiken. Parlamentet påminner om erfarenheterna av de olika systemen för kapacitetsuppbyggnad (CBS) och efterlyser ytterligare förbättringar (bl.a. för att stoppa den höga omsättningen på tjänstemän). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att de nya medlemsstaterna till fullo bör ges möjligheter att dela erfarenheter och delta i specifik utbildning inom de områden som hör samman med programplanering, genomförande och utvärdering av samarbetspolitiken. Parlamentet påminner om erfarenheterna av de olika systemen för kapacitetsuppbyggnad (CBS) och efterlyser ytterligare förbättringar (bl.a. för att stoppa den höga omsättningen på tjänstemän).

| 24. | Europaparlamentet erinrar om vikten av en ständig dialog med företrädare för de nya medlemsstaterna och anslutnings- eller kandidatländerna. Parlamentet betonar betydelsen av tekniskt bistånd från EuropeAid i organisationen av utbildningskurser, seminarier, konferenser och specifikt tekniskt bistånd för att uppfylla de behov som har uttryckts av dessa länder. Parlamentet betonar vikten av den verksamhet som finansieras av kommissionens generaldirektorat för utveckling i detta avseende. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erinrar om vikten av en ständig dialog med företrädare för de nya medlemsstaterna och anslutnings- eller kandidatländerna. Parlamentet betonar betydelsen av tekniskt bistånd från EuropeAid i organisationen av utbildningskurser, seminarier, konferenser och specifikt tekniskt bistånd för att uppfylla de behov som har uttryckts av dessa länder. Parlamentet betonar vikten av den verksamhet som finansieras av kommissionens generaldirektorat för utveckling i detta avseende.

| 25. | Europarlamentet beklagar att den särskilda arbetsgruppen för kapacitetsuppbyggnad i de nya medlemsstaterna inte sammanträdde under 2007, med hänsyn till att de nya medlemsstaternas kapacitetsuppbyggnadsbehov är mycket stort på området för utvecklingssamarbete samt även med hänsyn till att EU:s utvecklingsprocess fortfarande pågår. |
| --- | --- |

25.

Europarlamentet beklagar att den särskilda arbetsgruppen för kapacitetsuppbyggnad i de nya medlemsstaterna inte sammanträdde under 2007, med hänsyn till att de nya medlemsstaternas kapacitetsuppbyggnadsbehov är mycket stort på området för utvecklingssamarbete samt även med hänsyn till att EU:s utvecklingsprocess fortfarande pågår.

| 26. | Europaparlamentet begär att man blåser nytt liv i denna arbetsgrupp och ser till att gruppen i sin verksamhet även involverar en företrädare från parlamentets utskott för utveckling eller dess sekretariat samt en företrädare från Trialog (ett projekt som bedriver ett nära samarbete med europeiska frivilligorganisationer på området för utveckling). Dessutom bör gruppens mandat utvidgas till att omfatta de nya medlemsstaternas specifika problem på området för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet begär att man blåser nytt liv i denna arbetsgrupp och ser till att gruppen i sin verksamhet även involverar en företrädare från parlamentets utskott för utveckling eller dess sekretariat samt en företrädare från Trialog (ett projekt som bedriver ett nära samarbete med europeiska frivilligorganisationer på området för utveckling). Dessutom bör gruppens mandat utvidgas till att omfatta de nya medlemsstaternas specifika problem på området för utvecklingssamarbete.

| 27. | Europaparlamentet understryker vikten av projekt om partnersamverkan (”twinning” och ”light twinning”) i syfte att utbilda personal i de nya medlemsstaterna med hjälp av tekniskt bistånd av hög kvalitet, stöd som endast har efterlysts av Ungern och Slovakien. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker vikten av projekt om partnersamverkan (”twinning” och ”light twinning”) i syfte att utbilda personal i de nya medlemsstaterna med hjälp av tekniskt bistånd av hög kvalitet, stöd som endast har efterlysts av Ungern och Slovakien.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar till interparlamentariska sammanträden vartannat år mellan Europaparlamentet och parlamenten i de nya medlemsstaterna med inriktning på utvecklings- och samarbetsfrågor samt upprättande av ett särskilt nätverk för detta ändamål. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar till interparlamentariska sammanträden vartannat år mellan Europaparlamentet och parlamenten i de nya medlemsstaterna med inriktning på utvecklings- och samarbetsfrågor samt upprättande av ett särskilt nätverk för detta ändamål.

| 29. | Europaparlamentet anser att de nya medlemsstaternas deltagande i EUF-kommittén skulle ge en ny dimension till debatterna och att det dessutom skulle bidra till att bygga upp deras tekniska kapacitet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att de nya medlemsstaternas deltagande i EUF-kommittén skulle ge en ny dimension till debatterna och att det dessutom skulle bidra till att bygga upp deras tekniska kapacitet.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar bristen på ett offentligt erkännande av utvecklingssamarbetets prioriteringar i vissa av de nya medlemsstaterna, och uppmanar till en övergripande kommunikations- och utbildningsstrategi för att åtgärda denna brist. Parlamentet understryker vikten av ökad kunskap om utvecklingsfrågor i skolundervisningen, och betonar mediernas roll när det gäller att göra befolkningen mer uppmärksam på dessa frågor och utveckla en tradition av internationellt volontärarbete. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar bristen på ett offentligt erkännande av utvecklingssamarbetets prioriteringar i vissa av de nya medlemsstaterna, och uppmanar till en övergripande kommunikations- och utbildningsstrategi för att åtgärda denna brist. Parlamentet understryker vikten av ökad kunskap om utvecklingsfrågor i skolundervisningen, och betonar mediernas roll när det gäller att göra befolkningen mer uppmärksam på dessa frågor och utveckla en tradition av internationellt volontärarbete.

| 31. | Europaparlamentet anser det vara viktigt att utarbeta ett betänkande om utbildning och ökad kunskap om utveckling och dess betydelse för genomförandet av det europeiska samförståndet om utveckling, genom att betona den roll som utbildning och ökad kunskap om utveckling spelar och skulle kunna spela inom både den formella och den informella utbildningen i Europa, i synnerhet i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser det vara viktigt att utarbeta ett betänkande om utbildning och ökad kunskap om utveckling och dess betydelse för genomförandet av det europeiska samförståndet om utveckling, genom att betona den roll som utbildning och ökad kunskap om utveckling spelar och skulle kunna spela inom både den formella och den informella utbildningen i Europa, i synnerhet i de nya medlemsstaterna.

| 32. | Europaparlamentet anser att allmänheten i de nya medlemsstaterna redan har kunskap om frågor relaterade till humanitärt bistånd, vilket bevisats av medborgarnas omfattande engagemang i samband med tsunamin 2004. Parlamentet betonar att denna verklighet kan utgöra en god grund för att göra befolkningen mer medveten om vikten av konkreta och långsiktiga engagemang till förmån för en effektiv utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att allmänheten i de nya medlemsstaterna redan har kunskap om frågor relaterade till humanitärt bistånd, vilket bevisats av medborgarnas omfattande engagemang i samband med tsunamin 2004. Parlamentet betonar att denna verklighet kan utgöra en god grund för att göra befolkningen mer medveten om vikten av konkreta och långsiktiga engagemang till förmån för en effektiv utvecklingspolitik.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en specifik kunskapshöjande kampanj med inriktning på de nya medlemsstaternas relativa fördelar och det mervärde de bidrar med när det gäller samarbets- och utvecklingsfrågor. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en specifik kunskapshöjande kampanj med inriktning på de nya medlemsstaternas relativa fördelar och det mervärde de bidrar med när det gäller samarbets- och utvecklingsfrågor.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar till större samordning mellan relevanta nationella intressenter och en lämplig involvering av icke-statliga organisationer och lokala myndigheter i processerna för att skapa nationella strategier. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar till större samordning mellan relevanta nationella intressenter och en lämplig involvering av icke-statliga organisationer och lokala myndigheter i processerna för att skapa nationella strategier.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt involvera de nya medlemsstaterna i förberedelserna av och förhandlingarna om handlingsplanerna samt i övervakningen av genomförandet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt involvera de nya medlemsstaterna i förberedelserna av och förhandlingarna om handlingsplanerna samt i övervakningen av genomförandet.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att de nya medlemsstaterna genom att till fullo övergå till ett obundet bistånd skulle kunna framstå som ett positivt exempel för samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att de nya medlemsstaterna genom att till fullo övergå till ett obundet bistånd skulle kunna framstå som ett positivt exempel för samtliga medlemsstater.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att samtliga medlemsstater bör fastställa ett datum för en övergång till obundet utvecklingsbistånd, eftersom ett bundet bistånd på längre sikt varken främjar god förvaltning eller en effektiv resursallokering. Ett bundet bistånd bidrar inte heller till att uppfylla utvecklingssamarbetets mål. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att samtliga medlemsstater bör fastställa ett datum för en övergång till obundet utvecklingsbistånd, eftersom ett bundet bistånd på längre sikt varken främjar god förvaltning eller en effektiv resursallokering. Ett bundet bistånd bidrar inte heller till att uppfylla utvecklingssamarbetets mål.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att kopplingen mellan den privata sektorn och utvecklingssamarbetet utgör en lovande ny modell för de nya medlemsstaterna, och att privata företag från dessa medlemsstater mer aktivt skulle kunna delta i upphandlingsförfaranden för utvecklingssamarbetsprojekt på EU-nivå, vilket skulle kunna bidra till att öka kunskaperna om utvecklingssamarbetet.
  *
  ** |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att kopplingen mellan den privata sektorn och utvecklingssamarbetet utgör en lovande ny modell för de nya medlemsstaterna, och att privata företag från dessa medlemsstater mer aktivt skulle kunna delta i upphandlingsförfaranden för utvecklingssamarbetsprojekt på EU-nivå, vilket skulle kunna bidra till att öka kunskaperna om utvecklingssamarbetet.

*

**

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3. Avtalet senast ändrat genom beslut nr 1/2006 av AVS–EG-ministerrådet (EUT L 247, 9.9.2006, s. 22).

(2)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 27.

(3)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(4)  Förklaringen om ett europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd godkändes av rådet den 19 november och av Europaparlamentet den 29 november och undertecknades av kommissionens och rådets ordförande samt Europaparlamentets talman den 18 december 2007.

(5)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

(6)  EUT C 87 E, 7.4.2004, s. 506.

(7)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

(8)  EUT L 32, 4.2.2006, s. 80.

(9)  EUT L 21, 25.1.2005, s. 9.

(10)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 312.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/48

---

Europeisk uppförandekod för vapenexport

P6_TA(2008)0101

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om EU:s uppförandekod för vapenexport – Rådets misslyckande med att anta den gemensamma ståndpunkten och omvandla koden till ett rättsligt bindande instrument

(2009/C 66 E/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | År 2008 firar den Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (”uppförandekoden”) 10-årsjubileum. |
| --- | --- |

A.

År 2008 firar den Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (”uppförandekoden”) 10-årsjubileum.

| B. | För över två år sedan, den 30 juni 2005, kom Coreper på teknisk nivå överens om innehållet i den gemensamma ståndpunkten. Detta var ett resultat av ett ingående förfarande för att se över uppförandekoden med målet att omvandla koden till ett effektivt instrument för kontroll av vapenexport från EU:s territorium och av företag i EU. |
| --- | --- |

B.

För över två år sedan, den 30 juni 2005, kom Coreper på teknisk nivå överens om innehållet i den gemensamma ståndpunkten. Detta var ett resultat av ett ingående förfarande för att se över uppförandekoden med målet att omvandla koden till ett effektivt instrument för kontroll av vapenexport från EU:s territorium och av företag i EU.

| C. | Ett antagande av denna gemensamma ståndpunkt innebär att uppförandekoden blir ett rättsligt bindande instrument för exportkontroll för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Ett antagande av denna gemensamma ståndpunkt innebär att uppförandekoden blir ett rättsligt bindande instrument för exportkontroll för alla medlemsstater.

| D. | Parlamentet har vid flera tillfällen välkomnat denna gemensamma ståndpunkt, bl.a. i sin resolution av den 18 januari 2007 om rådets sjunde och åttonde årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse nr 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (1). |
| --- | --- |

D.

Parlamentet har vid flera tillfällen välkomnat denna gemensamma ståndpunkt, bl.a. i sin resolution av den 18 januari 2007 om rådets sjunde och åttonde årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse nr 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (1).

| E. | Rådet har dock ännu inte, sedan 2005, antagit denna gemensamma ståndpunkt på politisk nivå. |
| --- | --- |

E.

Rådet har dock ännu inte, sedan 2005, antagit denna gemensamma ståndpunkt på politisk nivå.

| F. | Det har aldrig offentligen framförts några skäl till detta, men det är uppenbart att det beror på vissa medlemsstaters önskan att häva EU:s nuvarande vapenexportembargo mot Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

F.

Det har aldrig offentligen framförts några skäl till detta, men det är uppenbart att det beror på vissa medlemsstaters önskan att häva EU:s nuvarande vapenexportembargo mot Folkrepubliken Kina.

| G. | Denna fråga har blivit högaktuell på grund av följande:






  i) | Lissabonfördraget har undertecknats, vilket tvingar EU att agera som en aktör med globalt ansvar. |
| --- | --- | --- |

G.

Denna fråga har blivit högaktuell på grund av följande:

i)

Lissabonfördraget har undertecknats, vilket tvingar EU att agera som en aktör med globalt ansvar.

| ii) | Utvecklingen av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) har gjort att EU genomför allt fler militära och civila uppdrag i tredje land och att EU-anställda i samband därmed kan hotas med vapen som tidigare har levererats av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

ii)

Utvecklingen av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) har gjort att EU genomför allt fler militära och civila uppdrag i tredje land och att EU-anställda i samband därmed kan hotas med vapen som tidigare har levererats av EU:s medlemsstater.

| iii) | EU:s medlemsstater har nyligen gjort uttalanden som tyder på en vilja att öka vapenexporten för att främja ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

iii)

EU:s medlemsstater har nyligen gjort uttalanden som tyder på en vilja att öka vapenexporten för att främja ekonomiska intressen.

| iv) | Flera initiativ har tagits för att harmonisera nationella upphandlingsregler avseende vapen samt vapenöverföring och vapenförsäljning inom gemenskapen. |
| --- | --- |

iv)

Flera initiativ har tagits för att harmonisera nationella upphandlingsregler avseende vapen samt vapenöverföring och vapenförsäljning inom gemenskapen.

| H. | Trots de positiva insatserna från COARM (rådets arbetsgrupp för export av konventionella vapen) för att ytterligare förbättra uppförandekoden och dess tillämpning undergrävs detta arbete av vapenexport från medlemsstaterna till länder som befinner sig en konfliktsituation och där det råder instabilitet och mänskliga rättigheter inte respekteras och vilka anses som ”tvivelaktiga destinationer” enligt uppförandekoden. |
| --- | --- |

H.

Trots de positiva insatserna från COARM (rådets arbetsgrupp för export av konventionella vapen) för att ytterligare förbättra uppförandekoden och dess tillämpning undergrävs detta arbete av vapenexport från medlemsstaterna till länder som befinner sig en konfliktsituation och där det råder instabilitet och mänskliga rättigheter inte respekteras och vilka anses som ”tvivelaktiga destinationer” enligt uppförandekoden.

| I. | Bristen på politisk vilja att omvandla uppförandekoden till en gemensam ståndpunkt strider mot den ledande roll som Europeiska unionen och dess medlemmar har när det gäller att främja rättsliga instrument som syftar till att kontrollera samtliga offentliga och privata vapenöverföringar på internationell nivå, särskilt vapenhandelsfördraget. |
| --- | --- |

I.

Bristen på politisk vilja att omvandla uppförandekoden till en gemensam ståndpunkt strider mot den ledande roll som Europeiska unionen och dess medlemmar har när det gäller att främja rättsliga instrument som syftar till att kontrollera samtliga offentliga och privata vapenöverföringar på internationell nivå, särskilt vapenhandelsfördraget.

| 1. | Europaparlamentet beklagar det nuvarande politiska dödläget och att denna gemensamma ståndpunkt inte har antagits, med tanke på uppförandekodens 10-årsjubileum. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar det nuvarande politiska dödläget och att denna gemensamma ståndpunkt inte har antagits, med tanke på uppförandekodens 10-årsjubileum.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar det slovenska ordförandeskapet att göra antagandet av denna gemensamma ståndpunkt till en ständig punkt på dagordningen för varje möte i Europeiska unionens råd (allmänna frågor) till dess att frågan har lösts. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar det slovenska ordförandeskapet att göra antagandet av denna gemensamma ståndpunkt till en ständig punkt på dagordningen för varje möte i Europeiska unionens råd (allmänna frågor) till dess att frågan har lösts.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de medlemsstater som motsätter sig en rättsligt bindande uppförandekod att ompröva sin ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de medlemsstater som motsätter sig en rättsligt bindande uppförandekod att ompröva sin ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet anser att EU:s bidrag till ett internationellt bindande vapenhandelsfördrag kommer att bli mer trovärdigt så snart som unionens eget vapenkontrollsystem blir rättsligt bindande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att EU:s bidrag till ett internationellt bindande vapenhandelsfördrag kommer att bli mer trovärdigt så snart som unionens eget vapenkontrollsystem blir rättsligt bindande.

| 5. | Europaparlamentet är också övertygat om att man samtidigt med ett antagande av den gemensamma ståndpunkten bl.a. bör vidta följande åtgärder:






  a) | Hindra tvivelaktiga vapenöverföringar genom strikt tillämpning av uppförandekodens kriterier för både företag och nationella väpnade styrkor. |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet är också övertygat om att man samtidigt med ett antagande av den gemensamma ståndpunkten bl.a. bör vidta följande åtgärder:

a)

Hindra tvivelaktiga vapenöverföringar genom strikt tillämpning av uppförandekodens kriterier för både företag och nationella väpnade styrkor.

| b) | Förbättra och tillämpa kontroller av handeln, och hindra olaglig vapenhandel via luft- och sjövägen. |
| --- | --- |

b)

Förbättra och tillämpa kontroller av handeln, och hindra olaglig vapenhandel via luft- och sjövägen.

| c) | Direkta undersökningar av nyligen gjorda påståenden om brott mot vapenembargon. |
| --- | --- |

c)

Direkta undersökningar av nyligen gjorda påståenden om brott mot vapenembargon.

| d) | Hinder mot försäljning till privata aktörer av vapen som samlats in under insatser inom ramen för ESFP och reformen av säkerhetssektorn och andra EU-initiativ, och vidareförsäljning av sådana vapen. |
| --- | --- |

d)

Hinder mot försäljning till privata aktörer av vapen som samlats in under insatser inom ramen för ESFP och reformen av säkerhetssektorn och andra EU-initiativ, och vidareförsäljning av sådana vapen.

| e) | Förbättra insynen i och kvaliteten hos de uppgifter som medlemsstater lämnar in i samband med den årliga rapporten om uppförandekoden. |
| --- | --- |

e)

Förbättra insynen i och kvaliteten hos de uppgifter som medlemsstater lämnar in i samband med den årliga rapporten om uppförandekoden.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 244 E, 18.10.2007, s. 210.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/49

---

Den särskilda situationen för kvinnor i fängelse och följderna av föräldrars fängelsevistelse på det sociala livet och familjelivet

P6_TA(2008)0102

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om kvinnors speciella situation i fängelser och hur det sociala livet och familjelivet påverkas av att föräldrar sitter fängslade (2007/2116(INI))

(2009/C 66 E/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget och artikel 4 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som undertecknades den 12 december 2007 (1), som rör skyddet för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget och artikel 4 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som undertecknades den 12 december 2007 (1), som rör skyddet för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 5, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artikel 7, Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr) samt det frivilliga protokollet till denna konvention om inrättande av ett system för regelbundna besök i fängelser av oberoende internationella och nationella organ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 5, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artikel 7, Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr) samt det frivilliga protokollet till denna konvention om inrättande av ett system för regelbundna besök i fängelser av oberoende internationella och nationella organ,

| — | med beaktande av artikel 3 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, protokollen till denna konvention samt rättspraxis från Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, protokollen till denna konvention samt rättspraxis från Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den ovannämnda Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr, genom vilken Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning inrättades, samt denna kommittés rapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ovannämnda Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr, genom vilken Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning inrättades, samt denna kommittés rapporter,

| — | med beaktande av FN:s minimiregler från 1957 för behandling av fångar samt de förklaringar och principer som antagits av FN:s generalförsamling på detta område, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s minimiregler från 1957 för behandling av fångar samt de förklaringar och principer som antagits av FN:s generalförsamling på detta område,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs den 20 november 1989,

| — | med beaktande av de resolutioner och rekommendationer som antagits av ministerkommittén i Europarådet, särskilt resolution (73)5 om minimiregler för behandlingen av fångar, rekommendation R(87)3 om europeiska kriminalvårdsbestämmelser och rekommendation R(2006)2 om europeiska kriminalvårdsbestämmelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner och rekommendationer som antagits av ministerkommittén i Europarådet, särskilt resolution (73)5 om minimiregler för behandlingen av fångar, rekommendation R(87)3 om europeiska kriminalvårdsbestämmelser och rekommendation R(2006)2 om europeiska kriminalvårdsbestämmelser,

| — | med beaktande av de rekommendationer som antagits av Europarådets parlamentariska församling, särskilt rekommendation R(2006)1747 om inrättandet av en europeisk kriminalvårdsstadga och rekommendation R(2000)1469 om mödrar och spädbarn i fängelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de rekommendationer som antagits av Europarådets parlamentariska församling, särskilt rekommendation R(2006)1747 om inrättandet av en europeisk kriminalvårdsstadga och rekommendation R(2000)1469 om mödrar och spädbarn i fängelser,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 1989 om kvinnor och barn i fängelser (2), sin resolution av den 18 januari 1996 om dåliga förhållanden i fängelser inom Europeiska unionen (3), sin resolution av den 17 december 1998 om fängelseförhållandena i Europeiska unionen: förbättringar och alternativa straff (4) samt sin rekommendation till rådet av den 9 mars 2004 om internerade personers rättigheter i Europeiska unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 1989 om kvinnor och barn i fängelser (2), sin resolution av den 18 januari 1996 om dåliga förhållanden i fängelser inom Europeiska unionen (3), sin resolution av den 17 december 1998 om fängelseförhållandena i Europeiska unionen: förbättringar och alternativa straff (4) samt sin rekommendation till rådet av den 9 mars 2004 om internerade personers rättigheter i Europeiska unionen (5),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0033/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0033/2008), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med internationella (6) och europeiska konventioner ska alla fångar behandlas med respekt för de mänskliga rättigheterna och fängelseförhållandena ska vara förenliga med principerna om människans värdighet, icke-diskriminering och respekt för privat- och familjelivet och ska regelbundet utvärderas av oberoende organ. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med internationella (6) och europeiska konventioner ska alla fångar behandlas med respekt för de mänskliga rättigheterna och fängelseförhållandena ska vara förenliga med principerna om människans värdighet, icke-diskriminering och respekt för privat- och familjelivet och ska regelbundet utvärderas av oberoende organ.

| B. | Kvinnliga fångars särskilda behov och situation ska beaktas vid domstolsavgöranden, i strafflagstiftningen och av medlemsstaternas fängelser. |
| --- | --- |

B.

Kvinnliga fångars särskilda behov och situation ska beaktas vid domstolsavgöranden, i strafflagstiftningen och av medlemsstaternas fängelser.

| C. | Det bör införas konkreta åtgärder som är anpassade till kvinnors specifika behov, till exempel alternativa brottspåföljder. |
| --- | --- |

C.

Det bör införas konkreta åtgärder som är anpassade till kvinnors specifika behov, till exempel alternativa brottspåföljder.

| D. | Gravida kvinnor som sitter i fängelse bör erbjudas stöd, information och grundläggande förutsättningar för en hälsosam graviditet och ett sunt moderskap, särskilt en balanserad kost, goda sanitära förhållanden, frisk luft, motion samt mödravård före och efter förlossningen. |
| --- | --- |

D.

Gravida kvinnor som sitter i fängelse bör erbjudas stöd, information och grundläggande förutsättningar för en hälsosam graviditet och ett sunt moderskap, särskilt en balanserad kost, goda sanitära förhållanden, frisk luft, motion samt mödravård före och efter förlossningen.

| E. | Alla fångar, både män och kvinnor, ska ha lika tillgång till hälsovård, men inom kriminalvården måste särskild hänsyn tas till förebyggande vård, uppföljning och behandling av kvinnors speciella fysiska och psykiska hälsoproblem. |
| --- | --- |

E.

Alla fångar, både män och kvinnor, ska ha lika tillgång till hälsovård, men inom kriminalvården måste särskild hänsyn tas till förebyggande vård, uppföljning och behandling av kvinnors speciella fysiska och psykiska hälsoproblem.

| F. | Moderns mentala och fysiska hälsa är förknippad med barnets hälsa. |
| --- | --- |

F.

Moderns mentala och fysiska hälsa är förknippad med barnets hälsa.

| G. | Många kvinnliga fångar är eller har varit beroende av narkotika eller andra preparat som kan ge upphov till psykiska problem eller beteendestörningar som kräver medicinsk behandling, men också anpassat socialt och psykologiskt stöd inom ramen för en övergripande hälsostrategi inom kriminalvården. |
| --- | --- |

G.

Många kvinnliga fångar är eller har varit beroende av narkotika eller andra preparat som kan ge upphov till psykiska problem eller beteendestörningar som kräver medicinsk behandling, men också anpassat socialt och psykologiskt stöd inom ramen för en övergripande hälsostrategi inom kriminalvården.

| H. | Idag vet man att många kvinnliga fångars liv har präglats av våld, sexuella övergrepp eller misshandel inom familjen eller parrelationen och att de befinner sig i kraftig ekonomisk och psykisk beroendeställning samt att detta har direkta kopplingar till dessa kvinnors brottshistoria och att de lider av fysiska och psykiska problem till följd av detta, till exempel posttraumatisk stress. |
| --- | --- |

H.

Idag vet man att många kvinnliga fångars liv har präglats av våld, sexuella övergrepp eller misshandel inom familjen eller parrelationen och att de befinner sig i kraftig ekonomisk och psykisk beroendeställning samt att detta har direkta kopplingar till dessa kvinnors brottshistoria och att de lider av fysiska och psykiska problem till följd av detta, till exempel posttraumatisk stress.

| I. | Kriminalvårdare måste ha tillräcklig utbildning och insikt om den hänsyn som måste tas till jämställdhetsperspektivet och till kvinnliga fångars speciella behov och situation. Särskild hänsyn måste tas till de mest sårbara bland dem, det vill säga minderåriga och funktionshindrade. |
| --- | --- |

I.

Kriminalvårdare måste ha tillräcklig utbildning och insikt om den hänsyn som måste tas till jämställdhetsperspektivet och till kvinnliga fångars speciella behov och situation. Särskild hänsyn måste tas till de mest sårbara bland dem, det vill säga minderåriga och funktionshindrade.

| J. | Att upprätthålla familjekontakter är en viktig faktor för att förhindra återfall och för att fångar ska återintegreras i samhället, men det är också en rättighet för alla fångar, deras barn och anhöriga. Det är dock många gånger särskilt svårt för kvinnor att utöva denna rättighet eftersom bristen på kvinnoanstalter gör att de geografiskt sett kan vara placerade långt borta. |
| --- | --- |

J.

Att upprätthålla familjekontakter är en viktig faktor för att förhindra återfall och för att fångar ska återintegreras i samhället, men det är också en rättighet för alla fångar, deras barn och anhöriga. Det är dock många gånger särskilt svårt för kvinnor att utöva denna rättighet eftersom bristen på kvinnoanstalter gör att de geografiskt sett kan vara placerade långt borta.

| K. | Barnets intresse ska alltid komma i första rummet vid beslut om huruvida barnet ska separeras från eller stanna kvar hos sin fängslade förälder. Under alla omständigheter måste den andra förälderns umgängesrätt garanteras och lämpliga åtgärder vidtas för att se till att de känslomässiga banden till ursprungsfamiljen (syskon, mor- och farföräldrar och övrig släkt) kan upprätthållas. |
| --- | --- |

K.

Barnets intresse ska alltid komma i första rummet vid beslut om huruvida barnet ska separeras från eller stanna kvar hos sin fängslade förälder. Under alla omständigheter måste den andra förälderns umgängesrätt garanteras och lämpliga åtgärder vidtas för att se till att de känslomässiga banden till ursprungsfamiljen (syskon, mor- och farföräldrar och övrig släkt) kan upprätthållas.

| L. | Genom undertecknandet av ovan nämnda konvention om barnets rättigheter (och av andra internationella instrument) har de länder som är parter i konventionen åtagit sig att se till att alla barn, utan diskriminering och oavsett föräldrarnas rättsliga ställning, åtnjuter samtliga rättigheter enligt konventionen, särskilt rätten till god hälsovård samt till fritid och utbildning. Denna skyldighet omfattar även barn som bor med en fängslad förälder. |
| --- | --- |

L.

Genom undertecknandet av ovan nämnda konvention om barnets rättigheter (och av andra internationella instrument) har de länder som är parter i konventionen åtagit sig att se till att alla barn, utan diskriminering och oavsett föräldrarnas rättsliga ställning, åtnjuter samtliga rättigheter enligt konventionen, särskilt rätten till god hälsovård samt till fritid och utbildning. Denna skyldighet omfattar även barn som bor med en fängslad förälder.

| M. | Förutom att bekämpa brottsliga handlingar bör fängelserna även arbeta för att återintegrera fångarna i samhället och arbetslivet, med tanke på att många fångar, män och kvinnor, ofta har levt ett liv präglat av utanförskap och fattigdom. |
| --- | --- |

M.

Förutom att bekämpa brottsliga handlingar bör fängelserna även arbeta för att återintegrera fångarna i samhället och arbetslivet, med tanke på att många fångar, män och kvinnor, ofta har levt ett liv präglat av utanförskap och fattigdom.

| N. | En stor andel av de kvinnliga fångarna är föremål för pågående rättsliga förfaranden (förfaranden i samband med övergivande, tillfällig familjehemsplacering eller adoption av minderåriga, skilsmässa, separation, vräkning osv.) när de börjar avtjäna sitt fängelsestraff, vilket innebär att de har svårt att försvara sina rättigheter och lever i ett tillstånd av ständig osäkerhet och stress. |
| --- | --- |

N.

En stor andel av de kvinnliga fångarna är föremål för pågående rättsliga förfaranden (förfaranden i samband med övergivande, tillfällig familjehemsplacering eller adoption av minderåriga, skilsmässa, separation, vräkning osv.) när de börjar avtjäna sitt fängelsestraff, vilket innebär att de har svårt att försvara sina rättigheter och lever i ett tillstånd av ständig osäkerhet och stress.

| O. | O Ofta känner fångarna inte till de sociala resurser som finns och i många fall kan de i praktiken inte utöva de rättigheter som tillkommer alla personer i respektive medlemsstat på grund av att de inte har några administrativa handlingar (identitetshandlingar, sjukförsäkringskort, familjebevis etc.), har förlorat dem eller för att giltighetstiden för dessa handlingar har löpt ut. |
| --- | --- |

O.

O Ofta känner fångarna inte till de sociala resurser som finns och i många fall kan de i praktiken inte utöva de rättigheter som tillkommer alla personer i respektive medlemsstat på grund av att de inte har några administrativa handlingar (identitetshandlingar, sjukförsäkringskort, familjebevis etc.), har förlorat dem eller för att giltighetstiden för dessa handlingar har löpt ut.

| P. | Lika tillgång för både kvinnliga och manliga fångar till arbete, yrkesutbildning och fritid under strafftiden är avgörande för fångarnas psykiska välbefinnande och återintegrering i samhället och arbetslivet. |
| --- | --- |

P.

Lika tillgång för både kvinnliga och manliga fångar till arbete, yrkesutbildning och fritid under strafftiden är avgörande för fångarnas psykiska välbefinnande och återintegrering i samhället och arbetslivet.

| Q. | Det utbud av utbildnings- och arbetsmöjligheter, fritidssysselsättningar och personligt engagemang som kvinnliga och manliga fångar har tillgång till räcker inte i sig, hur brett det än är, och det är viktigt att ta fram stödprogram som gör det lättare för dem att engagera sig i planeringen och verkställandet av sin återintegrering i samhället. |
| --- | --- |

Q.

Det utbud av utbildnings- och arbetsmöjligheter, fritidssysselsättningar och personligt engagemang som kvinnliga och manliga fångar har tillgång till räcker inte i sig, hur brett det än är, och det är viktigt att ta fram stödprogram som gör det lättare för dem att engagera sig i planeringen och verkställandet av sin återintegrering i samhället.

| R. | Kvinnliga fångar måste utan att på något sätt diskrimineras kunna få tillgång till arbete, volontärarbete och olika former av yrkesutbildning och medborgarutbildning som gynnar deras återintegrering i samhället efter avtjänat straff, och dessa måste vara anpassade till arbetsmarknadens krav. |
| --- | --- |

R.

Kvinnliga fångar måste utan att på något sätt diskrimineras kunna få tillgång till arbete, volontärarbete och olika former av yrkesutbildning och medborgarutbildning som gynnar deras återintegrering i samhället efter avtjänat straff, och dessa måste vara anpassade till arbetsmarknadens krav.

| S. | Kvaliteten på den verksamhet som organiseras under fängelsevistelsen är avgörande för att kvinnliga och manliga fångar ska kunna återintegreras i samhället och återfall ska kunna förhindras. Det handlar bland annat om de partnerskap som bildas med företag och sociala stödorganisationer samt om uppföljningsåtgärder och stöd i yrkes- och samhällslivet efter avtjänat straff. |
| --- | --- |

S.

Kvaliteten på den verksamhet som organiseras under fängelsevistelsen är avgörande för att kvinnliga och manliga fångar ska kunna återintegreras i samhället och återfall ska kunna förhindras. Det handlar bland annat om de partnerskap som bildas med företag och sociala stödorganisationer samt om uppföljningsåtgärder och stöd i yrkes- och samhällslivet efter avtjänat straff.

| T. | Det finns ett mycket stort behov av könsspecifik information och statistik som bör vara omfattande, jämförbar och uppdaterad. |
| --- | --- |

T.

Det finns ett mycket stort behov av könsspecifik information och statistik som bör vara omfattande, jämförbar och uppdaterad.

Fängelseförhållandena

| 1. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel för att modernisera och anpassa sina fängelser, samt att genomföra ovan nämnda rekommendation R(2006)2 från Europarådet för att garantera fängelseförhållanden som medger respekt för människans värdighet och de grundläggande rättigheterna, särskilt i fråga om boende, hälsa, hygien, mat, ventilation och ljus. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel för att modernisera och anpassa sina fängelser, samt att genomföra ovan nämnda rekommendation R(2006)2 från Europarådet för att garantera fängelseförhållanden som medger respekt för människans värdighet och de grundläggande rättigheterna, särskilt i fråga om boende, hälsa, hygien, mat, ventilation och ljus.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sitt krav till kommissionen och rådet om antagandet, enligt artikel 6 i EU-fördraget, av ett rambeslut om minimiregler för skydd av fångars rättigheter (såsom Europarådet också rekommenderar i sin ovan nämnda rekommendation R(2006)2). Parlamentet uppmanar rådet att sprida och främja efterlevnaden av Europarådets fängelseregler i syfte att uppnå större harmonisering av fängelseförhållandena i Europa, särskilt i fråga om hänsynstagandet till kvinnors specifika behov, och att tydligt fastslå de kvinnliga och manliga fångarnas rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar sitt krav till kommissionen och rådet om antagandet, enligt artikel 6 i EU-fördraget, av ett rambeslut om minimiregler för skydd av fångars rättigheter (såsom Europarådet också rekommenderar i sin ovan nämnda rekommendation R(2006)2). Parlamentet uppmanar rådet att sprida och främja efterlevnaden av Europarådets fängelseregler i syfte att uppnå större harmonisering av fängelseförhållandena i Europa, särskilt i fråga om hänsynstagandet till kvinnors specifika behov, och att tydligt fastslå de kvinnliga och manliga fångarnas rättigheter och skyldigheter.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin årliga rapport om de mänskliga rättigheterna infoga en utvärdering av respekten för de kvinnliga och manliga fångarnas grundläggande rättigheter och av de särskilda villkor som gäller för kvinnor på fängelserna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin årliga rapport om de mänskliga rättigheterna infoga en utvärdering av respekten för de kvinnliga och manliga fångarnas grundläggande rättigheter och av de särskilda villkor som gäller för kvinnor på fängelserna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kandidatländerna att ratificera det frivilliga protokollet till konventionen till förhindrande av tortyr, enligt vilket ett system för oberoende kontroll av fängelser ska inrättas, och uppmanar rådet och kommissionen att verka för att konventionen och dess protokoll ratificeras inom ramen för Europeiska unionens utrikespolitik. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kandidatländerna att ratificera det frivilliga protokollet till konventionen till förhindrande av tortyr, enligt vilket ett system för oberoende kontroll av fängelser ska inrättas, och uppmanar rådet och kommissionen att verka för att konventionen och dess protokoll ratificeras inom ramen för Europeiska unionens utrikespolitik.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att de behöriga myndigheterna genom regelbundna inspektioner ska garantera att driften av anstalterna stämmer överens med nationella och internationella rättsliga normer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att de behöriga myndigheterna genom regelbundna inspektioner ska garantera att driften av anstalterna stämmer överens med nationella och internationella rättsliga normer.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att det råder god ordning på fängelserna och personalens och samtliga fångars säkerhet är garanterad genom att sätta stopp för våld och övergrepp, som kvinnor och personer som tillhör etniska och sociala minoriteter är särskilt sårbara för. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att det råder god ordning på fängelserna och personalens och samtliga fångars säkerhet är garanterad genom att sätta stopp för våld och övergrepp, som kvinnor och personer som tillhör etniska och sociala minoriteter är särskilt sårbara för.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar varje enskild medlemsstat att underlätta kvinnliga fångars tillgång till förebyggande kampanjer riktade till allmänheten, om till exempel tidig upptäckt av bröst- och livmoderhalscancer, och att garantera tillgång på lika villkor till nationella program för familjeplanering. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar varje enskild medlemsstat att underlätta kvinnliga fångars tillgång till förebyggande kampanjer riktade till allmänheten, om till exempel tidig upptäckt av bröst- och livmoderhalscancer, och att garantera tillgång på lika villkor till nationella program för familjeplanering.

| 8. | Europaparlamentet påminner om kvinnofängelsernas ”särdrag” och insisterar på att man måste inrätta strukturer för säkerhet och återintegrering som är särskilt utformade för kvinnor. Vidare påminner parlamentet om att det är viktigt för kvinnor som har blivit misshandlade, utnyttjade och utestängda att återintegreringen sker i en stödjande miljö som ser till deras enskilda behov. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om kvinnofängelsernas ”särdrag” och insisterar på att man måste inrätta strukturer för säkerhet och återintegrering som är särskilt utformade för kvinnor. Vidare påminner parlamentet om att det är viktigt för kvinnor som har blivit misshandlade, utnyttjade och utestängda att återintegreringen sker i en stödjande miljö som ser till deras enskilda behov.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera jämställdhetsperspektivet i sin kriminalvårdspolitik och i sina fängelser, och ta större hänsyn till särskilda könsrelaterade situationer och kvinnliga fångars ofta traumatiska förflutna, framför allt genom att skapa en medvetenhet hos kriminalvårdarna och ge dem lämplig utbildning beträffande grundläggande rättigheter genom att






  a) | ta hänsyn till könsvariabeln vid insamlingen av uppgifter om alla verksamhetsområden, vilket gör det möjligt att tydliggöra kvinnornas särskilda problem och behov, |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera jämställdhetsperspektivet i sin kriminalvårdspolitik och i sina fängelser, och ta större hänsyn till särskilda könsrelaterade situationer och kvinnliga fångars ofta traumatiska förflutna, framför allt genom att skapa en medvetenhet hos kriminalvårdarna och ge dem lämplig utbildning beträffande grundläggande rättigheter genom att

a)

ta hänsyn till könsvariabeln vid insamlingen av uppgifter om alla verksamhetsområden, vilket gör det möjligt att tydliggöra kvinnornas särskilda problem och behov,

| b) | i varje medlemsstat inrätta en undersökningskommitté och permanenta medlingssystem för en effektiv kontroll av fängelseförhållandena som gör det möjligt att påtala och åtgärda den diskrimination som kvinnor fortfarande utsätts för inom fängelsesystemet, |
| --- | --- |

b)

i varje medlemsstat inrätta en undersökningskommitté och permanenta medlingssystem för en effektiv kontroll av fängelseförhållandena som gör det möjligt att påtala och åtgärda den diskrimination som kvinnor fortfarande utsätts för inom fängelsesystemet,

| c) | lyfta fram de kvinnliga fångarnas behov i lokala, regionala och nationella debatter för att främja positiva åtgärder i samband med sociala resurser, boende, utbildning osv., |
| --- | --- |

c)

lyfta fram de kvinnliga fångarnas behov i lokala, regionala och nationella debatter för att främja positiva åtgärder i samband med sociala resurser, boende, utbildning osv.,

| d) | huvudsakligen ha kvinnlig personal, även bland sjukvårdspersonalen, på anstalter där kvinnor är intagna. |
| --- | --- |

d)

huvudsakligen ha kvinnlig personal, även bland sjukvårdspersonalen, på anstalter där kvinnor är intagna.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera kvinnorna lika och icke-diskriminerande tillgång till all slags hälsovård. Vården ska hålla samma kvalitet som den vård som erbjuds den övriga befolkningen, för att effektivt kunna förebygga och behandla kvinnosjukdomar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera kvinnorna lika och icke-diskriminerande tillgång till all slags hälsovård. Vården ska hålla samma kvalitet som den vård som erbjuds den övriga befolkningen, för att effektivt kunna förebygga och behandla kvinnosjukdomar.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att åtgärder måste vidtas för att bättre tillgodose kvinnliga fångars speciella behov i fråga om hygien och nödvändiga hygienartiklar i fängelserna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att åtgärder måste vidtas för att bättre tillgodose kvinnliga fångars speciella behov i fråga om hygien och nödvändiga hygienartiklar i fängelserna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en övergripande hälsostrategi inom kriminalvården, som innebär att fysiska och psykiska problem identifieras och behandlas när straffet börjar avtjänas och att medicinskt och psykologiskt stöd ges åt alla kvinnliga och manliga fångar med missbruksproblem, samtidigt som kvinnors särskilda behov beaktas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en övergripande hälsostrategi inom kriminalvården, som innebär att fysiska och psykiska problem identifieras och behandlas när straffet börjar avtjänas och att medicinskt och psykologiskt stöd ges åt alla kvinnliga och manliga fångar med missbruksproblem, samtidigt som kvinnors särskilda behov beaktas.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att ge psykologiskt stöd till samtliga kvinnliga fångar, och särskilt till dem som har utsatts för våld eller misshandel, ensamstående mödrar och minderåriga brottslingar så att de får ett bättre skydd och kan upprätthålla och förbättra sina familjerelationer och sociala kontakter och ges ökade möjligheter till återintegrering. Parlamentet rekommenderar att man utbildar och medvetandegör fängelsepersonalen om dessa fångars speciella utsatthet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att ge psykologiskt stöd till samtliga kvinnliga fångar, och särskilt till dem som har utsatts för våld eller misshandel, ensamstående mödrar och minderåriga brottslingar så att de får ett bättre skydd och kan upprätthålla och förbättra sina familjerelationer och sociala kontakter och ges ökade möjligheter till återintegrering. Parlamentet rekommenderar att man utbildar och medvetandegör fängelsepersonalen om dessa fångars speciella utsatthet.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar att det utdöms fängelsestraff för gravida kvinnor och kvinnor som lever med sina småbarn endast när det är absolut nödvändigt. I sådana extremfall bör dessa kvinnor ha möjlighet till en rymligare, om möjligt enskild cell, och särskild hänsyn bör tas till dem, framför allt när det gäller kost och hygien. Dessutom anser parlamentet att gravida kvinnor bör få tillgång till en mödravård, före och efter förlossningen, som håller lika hög kvalitet som den mödravård som erbjuds utanför fängelset. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet rekommenderar att det utdöms fängelsestraff för gravida kvinnor och kvinnor som lever med sina småbarn endast när det är absolut nödvändigt. I sådana extremfall bör dessa kvinnor ha möjlighet till en rymligare, om möjligt enskild cell, och särskild hänsyn bör tas till dem, framför allt när det gäller kost och hygien. Dessutom anser parlamentet att gravida kvinnor bör få tillgång till en mödravård, före och efter förlossningen, som håller lika hög kvalitet som den mödravård som erbjuds utanför fängelset.

| 15. | Europaparlamentet vill uppmärksamma det faktum att kvinnor som genomgår en komplikationsfri förlossning i fängelset normalt sett tvingas skiljas från barnet inom 24 eller 72 timmar efter förlossningen, och välkomnar alla eventuella alternativa lösningar från kommissionens och medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet vill uppmärksamma det faktum att kvinnor som genomgår en komplikationsfri förlossning i fängelset normalt sett tvingas skiljas från barnet inom 24 eller 72 timmar efter förlossningen, och välkomnar alla eventuella alternativa lösningar från kommissionens och medlemsstaternas sida.

| 16. | Europaparlamentet understryker att rättssystemet måste respektera barnets rättigheter när man behandlar frågor kring moderns avtjänande av fängelsestraff. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att rättssystemet måste respektera barnets rättigheter när man behandlar frågor kring moderns avtjänande av fängelsestraff.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att visa största respekt för individens sexuella läggning och för alla samlevnadsformer som inte strider mot lagstiftningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att visa största respekt för individens sexuella läggning och för alla samlevnadsformer som inte strider mot lagstiftningen.

| 18. | Europaparlamentet betonar att man måste sluta placera flickor och pojkar som är 18 år och yngre i fängelser för vuxna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att man måste sluta placera flickor och pojkar som är 18 år och yngre i fängelser för vuxna.

Upprätthållande av familjekontakter och sociala relationer

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar att alternativa straff tillämpas i större utsträckning, straffalternativ som är förlagda ute i samhället, särskilt för mödrar, när strafftiden är kort och ingen egentlig fara för allmänheten föreligger och om ett fängelsestraff skulle få allvarliga konsekvenser för familjelivet, särskilt om kvinnan är ensam vårdnadshavare eller barnen är små eller om hon har omsorgsansvar för familjemedlemmar eller funktionshindrade personer. Parlamentet erinrar om att de rättsliga myndigheterna bör ta hänsyn till dessa faktorer när strafform fastställs, med särskild hänsyn till den åtalade förälderns barn och deras intresse som alltid kommer i första rummet. Parlamentet rekommenderar även att samma hänsyn tas till manliga fångar som är vårdnadshavare för minderåriga barn eller har annat familjeansvar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet rekommenderar att alternativa straff tillämpas i större utsträckning, straffalternativ som är förlagda ute i samhället, särskilt för mödrar, när strafftiden är kort och ingen egentlig fara för allmänheten föreligger och om ett fängelsestraff skulle få allvarliga konsekvenser för familjelivet, särskilt om kvinnan är ensam vårdnadshavare eller barnen är små eller om hon har omsorgsansvar för familjemedlemmar eller funktionshindrade personer. Parlamentet erinrar om att de rättsliga myndigheterna bör ta hänsyn till dessa faktorer när strafform fastställs, med särskild hänsyn till den åtalade förälderns barn och deras intresse som alltid kommer i första rummet. Parlamentet rekommenderar även att samma hänsyn tas till manliga fångar som är vårdnadshavare för minderåriga barn eller har annat familjeansvar.

| 20. | Europaparlamentet betonar att isolering och depression påverkar gravida fångars hälsa negativt och att detta också kan få skadliga eller till och med farliga konsekvenser för barnet, konsekvenser som man måste ta på största allvar i samband med beslutet om fängelsestraff. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att isolering och depression påverkar gravida fångars hälsa negativt och att detta också kan få skadliga eller till och med farliga konsekvenser för barnet, konsekvenser som man måste ta på största allvar i samband med beslutet om fängelsestraff.

| 21. | Europaparlamentet insisterar dessutom på att rättsväsendet måste ta reda på om det finns barn med i bilden innan man fattar beslut om häktning och i samband med utdömandet av brottspåföljd samt att försäkra sig om att det vidtagits åtgärder för att tillgodose barnens alla rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet insisterar dessutom på att rättsväsendet måste ta reda på om det finns barn med i bilden innan man fattar beslut om häktning och i samband med utdömandet av brottspåföljd samt att försäkra sig om att det vidtagits åtgärder för att tillgodose barnens alla rättigheter.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka antalet kvinnoanstalter och att ge dessa större geografisk spridning för att det ska bli enklare för kvinnliga fångar att upprätthålla familje- och vänskapsbanden och delta i religionsutövning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka antalet kvinnoanstalter och att ge dessa större geografisk spridning för att det ska bli enklare för kvinnliga fångar att upprätthålla familje- och vänskapsbanden och delta i religionsutövning.

| 23. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att uppmana fängelserna att införa flexibla regler för besökens form, antal, varaktighet och tider. Besök bör vara tillåtna för anhöriga, vänner och utomstående. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att uppmana fängelserna att införa flexibla regler för besökens form, antal, varaktighet och tider. Besök bör vara tillåtna för anhöriga, vänner och utomstående.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta familjekontakter, i synnerhet fängslade föräldrars kontakter med sina barn, förutsatt att detta ligger i barnets bästa intresse, genom att inrätta besöksrum som inte för tankarna till ett fängelse och som möjliggör gemensamma aktiviteter och lämplig känslomässig närhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta familjekontakter, i synnerhet fängslade föräldrars kontakter med sina barn, förutsatt att detta ligger i barnets bästa intresse, genom att inrätta besöksrum som inte för tankarna till ett fängelse och som möjliggör gemensamma aktiviteter och lämplig känslomässig närhet.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullgöra sina internationella åtaganden genom att se till att barn som lever med en fängslad förälder får lika rättigheter och behandling, och att skapa levnadsförhållanden som är anpassade efter barnens behov, helst i enheter som är helt fristående och avskilda från den vanliga anstaltsmiljön, genom att integrera dem i samhällets daghem och skolor och möjliggöra flexibla och generösa vistelser med släkten eller vistelser utanför anstalten under ansvar av personal från barnrättsorganisationer. Levnadsförhållandena måste också främja barnens fysiska, psykiska, moraliska och sociala utveckling och det måste finnas en anpassad infrastruktur samt kompetent personal som kan bistå mödrar i fängelse i deras fostrans- och omvårdnadsansvar. Vidare rekommenderar parlamentet att man i fall då minderåriga barn lever i fängelse underlättar för den andra föräldern att tillvarata sin rätt till vårdnad om barnet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullgöra sina internationella åtaganden genom att se till att barn som lever med en fängslad förälder får lika rättigheter och behandling, och att skapa levnadsförhållanden som är anpassade efter barnens behov, helst i enheter som är helt fristående och avskilda från den vanliga anstaltsmiljön, genom att integrera dem i samhällets daghem och skolor och möjliggöra flexibla och generösa vistelser med släkten eller vistelser utanför anstalten under ansvar av personal från barnrättsorganisationer. Levnadsförhållandena måste också främja barnens fysiska, psykiska, moraliska och sociala utveckling och det måste finnas en anpassad infrastruktur samt kompetent personal som kan bistå mödrar i fängelse i deras fostrans- och omvårdnadsansvar. Vidare rekommenderar parlamentet att man i fall då minderåriga barn lever i fängelse underlättar för den andra föräldern att tillvarata sin rätt till vårdnad om barnet.

| 26. | Europaparlamentet måste tyvärr konstatera att många av kvinnorna i fängelserna är ensamstående mödrar som förlorar kontakten med sina barn, i bland för alltid. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utarbeta och genomföra alternativa strategier i syfte att förhindra en total separation. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet måste tyvärr konstatera att många av kvinnorna i fängelserna är ensamstående mödrar som förlorar kontakten med sina barn, i bland för alltid. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utarbeta och genomföra alternativa strategier i syfte att förhindra en total separation.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera samtliga fångar kostnadsfritt rättsligt stöd i fängelserelaterade frågor, vilket i fallet med kvinnliga fångar bör vara särskilt inriktat på familjerätt i syfte att finna lösningar på frågor kring placering av barn, adoption, hemskillnad, kvinnomisshandel etc. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera samtliga fångar kostnadsfritt rättsligt stöd i fängelserelaterade frågor, vilket i fallet med kvinnliga fångar bör vara särskilt inriktat på familjerätt i syfte att finna lösningar på frågor kring placering av barn, adoption, hemskillnad, kvinnomisshandel etc.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar att man organiserar informationskampanjer om samhällets sociala tjänster samt om en ständig uppdatering av de administrativa handlingarna rörande individens personliga situation, familjeförhållanden och hälsa, vilket gör det möjligt för de kvinnliga fångarna att till fullo tillvarata sina medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet rekommenderar att man organiserar informationskampanjer om samhällets sociala tjänster samt om en ständig uppdatering av de administrativa handlingarna rörande individens personliga situation, familjeförhållanden och hälsa, vilket gör det möjligt för de kvinnliga fångarna att till fullo tillvarata sina medborgerliga rättigheter.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta psykosociala stödåtgärder för att på bästa möjliga sätt förbereda separationen mellan barnet och den fängslade modern, och minska separationens negativa följder. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta psykosociala stödåtgärder för att på bästa möjliga sätt förbereda separationen mellan barnet och den fängslade modern, och minska separationens negativa följder.

Återintegrering i samhället och arbetslivet

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att alla fångar, både män och kvinnor, ska erbjudas möjligheter till ett omväxlande arbete med rimlig lön, som främjar deras personliga utveckling, där ingen könssegregering eller andra former av diskriminering förekommer samt att i detta syfte upprätta partnerskap med företag. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att alla fångar, både män och kvinnor, ska erbjudas möjligheter till ett omväxlande arbete med rimlig lön, som främjar deras personliga utveckling, där ingen könssegregering eller andra former av diskriminering förekommer samt att i detta syfte upprätta partnerskap med företag.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå mer resurser, bland annat med hjälp av EU:s finansiella instrument för sysselsättning och social integration, t.ex. Europeiska socialfonden och Progress, för att utveckla program för läs- och skrivundervisning och livslångt lärande och yrkesutbildning inom kriminalvården, vilka anpassats efter arbetsmarknadens krav och som leder till en examen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå mer resurser, bland annat med hjälp av EU:s finansiella instrument för sysselsättning och social integration, t.ex. Europeiska socialfonden och Progress, för att utveckla program för läs- och skrivundervisning och livslångt lärande och yrkesutbildning inom kriminalvården, vilka anpassats efter arbetsmarknadens krav och som leder till en examen.

| 32. | Europaparlamentet understryker att dessa program bör omfatta språkkurser, inbegripet kurser i det nationella språket (eller minst ett nationellt språk) för utländska fångar, män och kvinnor, datakurser och kurser i socialt och arbetsrelaterat beteende. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att dessa program bör omfatta språkkurser, inbegripet kurser i det nationella språket (eller minst ett nationellt språk) för utländska fångar, män och kvinnor, datakurser och kurser i socialt och arbetsrelaterat beteende.

| 33. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som ideella organisationer spelar för fångarnas, särskilt kvinnornas, återintegrering i samhället och arbetslivet och uppmanar därför medlemsstaterna att uppmuntra dessa organisationer att utveckla sin verksamhet i fängelserna, särskilt genom att öka anslagen till dem och underlätta deras medlemmars tillträde till anstalterna samt öka medvetenheten bland fängelsepersonalen om behovet av ett gott samarbete med dessa aktörer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar den avgörande roll som ideella organisationer spelar för fångarnas, särskilt kvinnornas, återintegrering i samhället och arbetslivet och uppmanar därför medlemsstaterna att uppmuntra dessa organisationer att utveckla sin verksamhet i fängelserna, särskilt genom att öka anslagen till dem och underlätta deras medlemmars tillträde till anstalterna samt öka medvetenheten bland fängelsepersonalen om behovet av ett gott samarbete med dessa aktörer.

| 34. | Europaparlamentet anser att förutsatt att det inte föreligger någon betydande risk för allmänhetens säkerhet och att det inte handlar om ett långt straff så kan fångarnas återintegrering i samhället och arbetslivet underlättas genom att man i högre grad använder system där kvinnliga och manliga fångar delvis tillåts arbeta eller delta i yrkesutbildning utanför fängelset. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att förutsatt att det inte föreligger någon betydande risk för allmänhetens säkerhet och att det inte handlar om ett långt straff så kan fångarnas återintegrering i samhället och arbetslivet underlättas genom att man i högre grad använder system där kvinnliga och manliga fångar delvis tillåts arbeta eller delta i yrkesutbildning utanför fängelset.

| 35. | Europaparlamentet understryker att de kvinnliga och manliga fångarnas, särskilt gravida eller nyförlösta kvinnors, arbetsvillkor måste vara förenliga med den nationella lagstiftningen och gemenskapslagstiftningen och regelbundet kontrolleras av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att de kvinnliga och manliga fångarnas, särskilt gravida eller nyförlösta kvinnors, arbetsvillkor måste vara förenliga med den nationella lagstiftningen och gemenskapslagstiftningen och regelbundet kontrolleras av de behöriga myndigheterna.

| 36. | Europaparlamentet betonar att man måste uppmuntra de kvinnliga och manliga fångarna att anstränga sig för att hitta ett arbete och bli återintegrerade i samhället genom att se till sin personliga situation. Varje år ska en bedömning av detta engagemang göras. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att man måste uppmuntra de kvinnliga och manliga fångarna att anstränga sig för att hitta ett arbete och bli återintegrerade i samhället genom att se till sin personliga situation. Varje år ska en bedömning av detta engagemang göras.

| 37. | Europaparlamentet anser att det är ett prioriterat mål att det vid varje fängelseanstalt finns stödprogram och personlig vägledning för de kvinnliga och manliga fångar som vill ha det för att utforma och uppnå sin personliga utveckling och återintegrering i samhället, ett arbete som måste fortsätta även efter fängelsetiden. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det är ett prioriterat mål att det vid varje fängelseanstalt finns stödprogram och personlig vägledning för de kvinnliga och manliga fångar som vill ha det för att utforma och uppnå sin personliga utveckling och återintegrering i samhället, ett arbete som måste fortsätta även efter fängelsetiden.

| 38. | Europaparlamentet erinrar om att det är nödvändigt med sociala stödåtgärder både under och efter fängelsetiden för att förbereda och hjälpa fången att återintegreras och framför allt hitta en bostad och ett arbete, så att social utestängning och återfall kan förhindras. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet erinrar om att det är nödvändigt med sociala stödåtgärder både under och efter fängelsetiden för att förbereda och hjälpa fången att återintegreras och framför allt hitta en bostad och ett arbete, så att social utestängning och återfall kan förhindras.

| 39. | Europaparlamentet poängterar vikten av att upprätthålla och främja de kvinnliga och manliga fångarnas kontakter med yttervärlden, bland annat genom att ge dem tillgång till tidningar och andra medier och kontakt med socialtjänsten, ideella organisationer och föreningar på kultur- eller konstområdet eller andra föreningar som godkänts av kriminalvårdsmyndigheterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet poängterar vikten av att upprätthålla och främja de kvinnliga och manliga fångarnas kontakter med yttervärlden, bland annat genom att ge dem tillgång till tidningar och andra medier och kontakt med socialtjänsten, ideella organisationer och föreningar på kultur- eller konstområdet eller andra föreningar som godkänts av kriminalvårdsmyndigheterna.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att det är oerhört viktigt att samtliga fångar har regelbunden tillgång till idrotts- och fritidsaktiviteter och till konstnärliga eller kulturella utbildningskurser för att kunna behålla sin mentala jämvikt. Detta gynnar också deras återintegrering i samhället. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner om att det är oerhört viktigt att samtliga fångar har regelbunden tillgång till idrotts- och fritidsaktiviteter och till konstnärliga eller kulturella utbildningskurser för att kunna behålla sin mentala jämvikt. Detta gynnar också deras återintegrering i samhället.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt fångar inom ramen för sitt handlingsprogram för bekämpning av social utestängning. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt fångar inom ramen för sitt handlingsprogram för bekämpning av social utestängning.

| 42. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt utländska kvinnor och män, särskilt när det gäller språk- och kulturskillnader, att underlätta för dem att upprätthålla kontakterna med sina närmaste och med sina respektive länders konsulat och att ha tillgång till fängelsernas resurser och program samt till lättbegriplig information. Parlamentet rekommenderar också medlemsstaterna att ta hänsyn till utländska kvinnors särskilda situation vid planeringen av fängelseverksamhet, att utbilda personal för ett arbete i en mångkulturell miljö både inom och utanför fängelset och att upprätta medlingstjänster både inom och utanför fängelset. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt utländska kvinnor och män, särskilt när det gäller språk- och kulturskillnader, att underlätta för dem att upprätthålla kontakterna med sina närmaste och med sina respektive länders konsulat och att ha tillgång till fängelsernas resurser och program samt till lättbegriplig information. Parlamentet rekommenderar också medlemsstaterna att ta hänsyn till utländska kvinnors särskilda situation vid planeringen av fängelseverksamhet, att utbilda personal för ett arbete i en mångkulturell miljö både inom och utanför fängelset och att upprätta medlingstjänster både inom och utanför fängelset.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för underlättandet av återintegrationen i samhället och arbetslivet vidta alla nödvändiga åtgärder för att i sin nationella lagstiftning inbegripa bestämmelser som främjar anställning av före detta fångar, särskilt av ensamstående mödrar och minderåriga brottslingar, inom såväl den offentliga som den privata sektorn. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för underlättandet av återintegrationen i samhället och arbetslivet vidta alla nödvändiga åtgärder för att i sin nationella lagstiftning inbegripa bestämmelser som främjar anställning av före detta fångar, särskilt av ensamstående mödrar och minderåriga brottslingar, inom såväl den offentliga som den privata sektorn.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta information och god praxis om fängelseförhållanden, särskilt för kvinnor, men också om effektiva åtgärder för yrkesutbildning och återintegrering i samhället. I detta syfte är det viktigt att främja och finansiera myndigheternas och de direkt berörda parternas bidrag till inrättandet av nydanande program och god praxis samt deras deltagande i nationella och internationella kongresser och debatter som ett incitament som kan ge upphov till positiva samverkanseffekter. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta information och god praxis om fängelseförhållanden, särskilt för kvinnor, men också om effektiva åtgärder för yrkesutbildning och återintegrering i samhället. I detta syfte är det viktigt att främja och finansiera myndigheternas och de direkt berörda parternas bidrag till inrättandet av nydanande program och god praxis samt deras deltagande i nationella och internationella kongresser och debatter som ett incitament som kan ge upphov till positiva samverkanseffekter.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna främja genusinriktad fängelseforskning, finansiera undersökningar om orsakerna till brottsligheten, det sammanhang i vilket brottsligheten begås och om de nationella kriminalvårdssystemens effektivitet för att kunna förbättra de kvinnliga och manliga fångarnas möjligheter att delta i samhälls-, familje- och yrkeslivet.
  *
  ** |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna främja genusinriktad fängelseforskning, finansiera undersökningar om orsakerna till brottsligheten, det sammanhang i vilket brottsligheten begås och om de nationella kriminalvårdssystemens effektivitet för att kunna förbättra de kvinnliga och manliga fångarnas möjligheter att delta i samhälls-, familje- och yrkeslivet.

*

**

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och parlamenten och regeringarna i medlemsstaterna och kandidatländerna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och parlamenten och regeringarna i medlemsstaterna och kandidatländerna.

---

(1)  EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

(2)  EGT C 158, 26.6.1989, s. 511.

(3)  EGT C 32, 5.2.1996, s. 102.

(4)  EGT C 98, 9.4.1999, s. 299.

(5)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 154.

(6)  Artiklarna 1, 3, 5 och 12 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och den första grundläggande principen för behandling av fångar som återges av FN:s generalförsamling i bilagan till resolution 45/111 av den 14 december 1990.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/57 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/57

---

Jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet

P6_TA(2008)0103

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet (2007/2182(INI))

(2009/C 66 E/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2007 om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet (KOM(2007)0100), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2007 om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet (KOM(2007)0100),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet, som antogs den 14 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet, som antogs den 14 maj 2007,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 806/2004 av den 21 april 2004 om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 806/2004 av den 21 april 2004 om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (1),

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.2, 137 och 141 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.2, 137 och 141 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som antogs 2000 (2), särskilt artikel 23, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som antogs 2000 (2), särskilt artikel 23,

| — | med beaktande av Förenta nationernas konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW),

| — | med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen som hölls i Peking i september 1995, den förklaring och den handlingsplattform som antogs i Peking samt de påföljande slutdokument som blev resultatet och som antogs vid Förenta nationernas särskilda sessioner Peking +5 och Peking +10 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingförklaringen och den handlingsplattform som antogs den 9 juni 2000 respektive den 11 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen som hölls i Peking i september 1995, den förklaring och den handlingsplattform som antogs i Peking samt de påföljande slutdokument som blev resultatet och som antogs vid Förenta nationernas särskilda sessioner Peking +5 och Peking +10 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingförklaringen och den handlingsplattform som antogs den 9 juni 2000 respektive den 11 mars 2005,

| — | med beaktande av millennieutvecklingsmålen, som antogs vid FN:s millennietoppmöte i september 2000, särskilt millennieutvecklingsmålet om att främja jämställdhet och stärka kvinnors ställning som en förutsättning för att få bukt med hunger, fattigdom och sjukdomar samt uppnå jämställdhet på alla utbildningsnivåer och alla områden inom arbetslivet, jämställd kontroll över tillgångar och jämställd representation i det offentliga och politiska livet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millennieutvecklingsmålen, som antogs vid FN:s millennietoppmöte i september 2000, särskilt millennieutvecklingsmålet om att främja jämställdhet och stärka kvinnors ställning som en förutsättning för att få bukt med hunger, fattigdom och sjukdomar samt uppnå jämställdhet på alla utbildningsnivåer och alla områden inom arbetslivet, jämställd kontroll över tillgångar och jämställd representation i det offentliga och politiska livet,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om millennieutvecklingsmålen 2000–2004 (SEK(2004)1379), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om millennieutvecklingsmålen 2000–2004 (SEK(2004)1379),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 december 2004, som bekräftar Europeiska unionens fullständiga engagemang i millennieutvecklingsmålen och för politisk sammanhållning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 december 2004, som bekräftar Europeiska unionens fullständiga engagemang i millennieutvecklingsmålen och för politisk sammanhållning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (3) och av den 20 juni 2007 om millennieutvecklingsmålen i halvtid (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (3) och av den 20 juni 2007 om millennieutvecklingsmålen i halvtid (4),

| — | med beaktande av dess resolutioner av den 17 november 2005 om en utvecklingsstrategi för Afrika (5), och av den 25 oktober 2007 om läget i förbindelserna mellan EU och Afrika (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av dess resolutioner av den 17 november 2005 om en utvecklingsstrategi för Afrika (5), och av den 25 oktober 2007 om läget i förbindelserna mellan EU och Afrika (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 29 november 2007 om att vidareutveckla Afrikas jordbruk (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 29 november 2007 om att vidareutveckla Afrikas jordbruk (7),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, som antogs den 31 oktober 2000 (UNSCR 1325 (2000)), särskilt punkt 1, där medlemsstaterna uppmanas att se till att öka kvinnorepresentationen på alla beslutsnivåer i nationella, regionala och internationella organ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, som antogs den 31 oktober 2000 (UNSCR 1325 (2000)), särskilt punkt 1, där medlemsstaterna uppmanas att se till att öka kvinnorepresentationen på alla beslutsnivåer i nationella, regionala och internationella organ,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Dokument om europeiskt samförstånd” (Europeiska samförståndet om utvecklingssamarbete) som undertecknades den 20 december 2005 (8), och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd från december 2007 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Dokument om europeiskt samförstånd” (Europeiska samförståndet om utvecklingssamarbete) som undertecknades den 20 december 2005 (8), och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd från december 2007 (9),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å den andra, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (10), ändrat genom avtalet om ändring av partnerskapsavtalet, som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 (11) (Cotonouavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å den andra, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (10), ändrat genom avtalet om ändring av partnerskapsavtalet, som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 (11) (Cotonouavtalet),

| — | med beaktande av Romförklaringen om harmonisering som antogs den 25 februari 2003 efter högnivåforumet om harmonisering, och Parisförklaringen om biståndseffektivitet som antogs den 2 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen om harmonisering som antogs den 25 februari 2003 efter högnivåforumet om harmonisering, och Parisförklaringen om biståndseffektivitet som antogs den 2 mars 2005,

| — | med beaktande av den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering som hölls i Monterrey i mars 2002, och med beaktande av världstoppmötet om hållbar utveckling som hölls i Johannesburg i september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering som hölls i Monterrey i mars 2002, och med beaktande av världstoppmötet om hållbar utveckling som hölls i Johannesburg i september 2002,

| — | med beaktande av den slutrapport som antogs i mars 2005 vid det 49:e sammanträdet för FN:s kvinnokommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutrapport som antogs i mars 2005 vid det 49:e sammanträdet för FN:s kvinnokommission,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram med titeln ”En Route to Equality” (På väg mot jämställdhet) från 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram med titeln ”En Route to Equality” (På väg mot jämställdhet) från 2006,

| — | med beaktande av FN:s befolkningsfonds rapporter om världens befolkningssituation 2005 och 2006 ”The Promise of Equality: Gender Equity, Reproductive Health and the Millennium Development Goals” (Jämställdhetslöftet: Likvärdig behandling, reproduktiv hälsa och millennieutvecklingsmålen) respektive ”A Passage to Hope: Women and International Migration” (En resa mot hoppet: kvinnor och internationell migration), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s befolkningsfonds rapporter om världens befolkningssituation 2005 och 2006 ”The Promise of Equality: Gender Equity, Reproductive Health and the Millennium Development Goals” (Jämställdhetslöftet: Likvärdig behandling, reproduktiv hälsa och millennieutvecklingsmålen) respektive ”A Passage to Hope: Women and International Migration” (En resa mot hoppet: kvinnor och internationell migration),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (12),

| — | med beaktande av den statistik som bygger på ett meddelande från ledamöterna i kommittén för utvecklingsbistånd inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Gender Equality Policy Marker 2004–2005 (Politisk markör för jämställdhet mellan könen 2004–2005), som offentliggjordes i juni 2007 och med beaktande av OECD:s rapport om jämställdhet och tillhandahållande av bistånd från 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den statistik som bygger på ett meddelande från ledamöterna i kommittén för utvecklingsbistånd inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Gender Equality Policy Marker 2004–2005 (Politisk markör för jämställdhet mellan könen 2004–2005), som offentliggjordes i juni 2007 och med beaktande av OECD:s rapport om jämställdhet och tillhandahållande av bistånd från 2006,

| — | med beaktande av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning från mars 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning från mars 2000,

| — | med beaktande av protokollet om afrikanska kvinnors rättigheter, som också kallas Maputoprotokollet, som trädde i kraft den 26 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om afrikanska kvinnors rättigheter, som också kallas Maputoprotokollet, som trädde i kraft den 26 oktober 2005,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5–6 december 2007 om översynen av medlemsstaternas och EU-institutionernas genomförande av handlingsplanen från Peking, särskilt den åtföljande rapporten, som utarbetats av det portugisiska ordförandeskapet, med indikatorer för kvinnor och fattigdom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5–6 december 2007 om översynen av medlemsstaternas och EU-institutionernas genomförande av handlingsplanen från Peking, särskilt den åtföljande rapporten, som utarbetats av det portugisiska ordförandeskapet, med indikatorer för kvinnor och fattigdom,

| — | med beaktande av FN:s internationella konferens om befolkning och utveckling, som hölls i Kairo i september 1994, det handlingsprogram som antogs i Kairo och de efterföljande slutdokument som 1999 antogs vid FN:s extra session fem år efter Kairokonferensen (Kairo +5) om ytterligare åtgärder för att genomföra handlingsprogrammet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konferens om befolkning och utveckling, som hölls i Kairo i september 1994, det handlingsprogram som antogs i Kairo och de efterföljande slutdokument som 1999 antogs vid FN:s extra session fem år efter Kairokonferensen (Kairo +5) om ytterligare åtgärder för att genomföra handlingsprogrammet,

| — | med beaktande av uppmaningen i Bryssel i juni 2006 att bekämpa sexuellt våld vid och efter konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppmaningen i Bryssel i juni 2006 att bekämpa sexuellt våld vid och efter konflikter,

| — | med beaktande av handlingsplanen från Maputo om att göra den kontinentala politiska ramen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som antogs vid Afrikanska unionens extra session i september 2006, operativ 2007–2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen från Maputo om att göra den kontinentala politiska ramen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som antogs vid Afrikanska unionens extra session i september 2006, operativ 2007–2010,

| — | med beaktande av handlingsramen och rekommendationerna om hälsa för hållbar utveckling, som hälsovårdsministrarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet antog i Bryssel i oktober 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsramen och rekommendationerna om hälsa för hållbar utveckling, som hälsovårdsministrarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet antog i Bryssel i oktober 2007,

| — | med beaktande av förklaringen om jämställdhet: en kärnfråga för ett samhälle i förändring och det tillhörande åtgärdsprogram som antogs vid det femte Europeiska ministerrådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om jämställdhet: en kärnfråga för ett samhälle i förändring och det tillhörande åtgärdsprogram som antogs vid det femte Europeiska ministerrådet,

| — | med beaktande av ministerförklaringen från ministerkonferensen om jämställdhet mellan könen som hölls i Luxemburg den 4 februari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerförklaringen från ministerkonferensen om jämställdhet mellan könen som hölls i Luxemburg den 4 februari 2005,

| — | med beaktande av beslut 14/04 som Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) antog den 7 december 2004 i Sofia om OSSE:s handlingsplan från 2004 för att främja jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslut 14/04 som Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) antog den 7 december 2004 i Sofia om OSSE:s handlingsplan från 2004 för att främja jämställdhet,

| — | med beaktande av samväldets handlingsplan för jämställdhet 2005–2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samväldets handlingsplan för jämställdhet 2005–2015,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0035/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0035/2008), och av följande skäl:

| A. | I Wienförklaringen, som antogs den 25 juni 1993 vid FN:s världskonferens om mänskliga rättigheter, fastslås det att kvinnors och flickors grundläggande rättigheter är en oförytterlig, nödvändig och odelbar del av de universella mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

I Wienförklaringen, som antogs den 25 juni 1993 vid FN:s världskonferens om mänskliga rättigheter, fastslås det att kvinnors och flickors grundläggande rättigheter är en oförytterlig, nödvändig och odelbar del av de universella mänskliga rättigheterna.

| B. | Genom det europeiska samförståndet om utvecklingssamarbete fastställs att jämställdhet är en gemensam princip, och det fastslås ”EU kommer därför att införa en tydlig jämställdhetsaspekt i all sin politik och praxis i sina förbindelser med utvecklingsländerna” (del I – artikel 19), och i Cotonouavtalet understryks tydligt värdet av jämställdhet genom att man bekräftar att ”(Samarbetet) ska syfta till att förbättra kvinnors tillgång till de resurser som krävs för att de till fullo ska kunna utöva sina grundläggande rättigheter” (artikel 31). |
| --- | --- |

B.

Genom det europeiska samförståndet om utvecklingssamarbete fastställs att jämställdhet är en gemensam princip, och det fastslås ”EU kommer därför att införa en tydlig jämställdhetsaspekt i all sin politik och praxis i sina förbindelser med utvecklingsländerna” (del I – artikel 19), och i Cotonouavtalet understryks tydligt värdet av jämställdhet genom att man bekräftar att ”(Samarbetet) ska syfta till att förbättra kvinnors tillgång till de resurser som krävs för att de till fullo ska kunna utöva sina grundläggande rättigheter” (artikel 31).

| C. | FN:s generalförsamling har definierat allmän tillgång till reproduktiv hälsa senast 2015 som ett delmål i förteckningen över millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

C.

FN:s generalförsamling har definierat allmän tillgång till reproduktiv hälsa senast 2015 som ett delmål i förteckningen över millennieutvecklingsmålen.

| D. | I handlingsplattformen från Peking stöds integrering av ett jämställdhetsperspektiv som en effektiv strategi för att främja jämställdhet, och där framhålls att regeringar och andra aktörer bör främja en aktiv och tydlig politik som syftar till att integrera jämställdperspektivet i alla politiska beslut och program, så att en analys av effekterna för kvinnor och män görs innan några beslut fattas. |
| --- | --- |

D.

I handlingsplattformen från Peking stöds integrering av ett jämställdhetsperspektiv som en effektiv strategi för att främja jämställdhet, och där framhålls att regeringar och andra aktörer bör främja en aktiv och tydlig politik som syftar till att integrera jämställdperspektivet i alla politiska beslut och program, så att en analys av effekterna för kvinnor och män görs innan några beslut fattas.

| E. | Ungefär två tredjedelar av allt arbete i världen utförs av kvinnor och flickor, mot en ersättning som motsvarar mindre än 5 procent av inkomsten. Det arbete kvinnor utför står för hälften av världens livsmedelsproduktion, och nästan 74 procent av de arbetslösa kvinnorna är huvudsakligen sysselsatta med hushållsarbete och att ta hand om familjen i hemmet jämfört med 27 procent av de arbetslösa männen. |
| --- | --- |

E.

Ungefär två tredjedelar av allt arbete i världen utförs av kvinnor och flickor, mot en ersättning som motsvarar mindre än 5 procent av inkomsten. Det arbete kvinnor utför står för hälften av världens livsmedelsproduktion, och nästan 74 procent av de arbetslösa kvinnorna är huvudsakligen sysselsatta med hushållsarbete och att ta hand om familjen i hemmet jämfört med 27 procent av de arbetslösa männen.

| F. | 70 procent av de 1,3 miljarder människor som lever i absolut fattigdom är kvinnor, och fattigdom är inte bara ett symtom på utan också en orsak till en ojämlik fördelning av inkomst, egendom, resurser, inflytande på marknaden och beslutsfattande. EU främjar jämställdhet mellan könen och kvinnors rättigheter i dess utvecklingssamarbete genom tvåspårsstrategin, som dels omfattar integrering av jämställdhetsperspektivet, dels särskilda åtgärder som inriktas mot att främja kvinnors rättigheter och ge dem ökat medinflytande. |
| --- | --- |

F.

70 procent av de 1,3 miljarder människor som lever i absolut fattigdom är kvinnor, och fattigdom är inte bara ett symtom på utan också en orsak till en ojämlik fördelning av inkomst, egendom, resurser, inflytande på marknaden och beslutsfattande. EU främjar jämställdhet mellan könen och kvinnors rättigheter i dess utvecklingssamarbete genom tvåspårsstrategin, som dels omfattar integrering av jämställdhetsperspektivet, dels särskilda åtgärder som inriktas mot att främja kvinnors rättigheter och ge dem ökat medinflytande.

| G. | Ekonomisk tillväxt är nödvändig men inte tillräcklig vid bekämpning av fattigdom, eftersom den inte skapar tillräckliga möjligheter för försörjning och sysselsättning. |
| --- | --- |

G.

Ekonomisk tillväxt är nödvändig men inte tillräcklig vid bekämpning av fattigdom, eftersom den inte skapar tillräckliga möjligheter för försörjning och sysselsättning.

| H. | Bristande jämställdhet tenderar att leda till ännu sämre jämställdhet, vilket medför negativa konsekvenser för kvinnors välfärd samt för deras familjer och lokalsamhällen och för deras personliga utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

H.

Bristande jämställdhet tenderar att leda till ännu sämre jämställdhet, vilket medför negativa konsekvenser för kvinnors välfärd samt för deras familjer och lokalsamhällen och för deras personliga utvecklingsmöjligheter.

| I. | I de flesta länder betraktas inte jämställdhetsåtgärder som någon högprioriterad fråga utan som en bisak och kulturella, religiösa och socioekonomiska seder och bruk används som ursäkt för att hindra utvecklingen när det gäller jämställdhet och kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

I.

I de flesta länder betraktas inte jämställdhetsåtgärder som någon högprioriterad fråga utan som en bisak och kulturella, religiösa och socioekonomiska seder och bruk används som ursäkt för att hindra utvecklingen när det gäller jämställdhet och kvinnors rättigheter.

| J. | Det har bevisats att ett ökat medinflytande för kvinnor skyndar på uppnåendet av alla övriga millennieutvecklingsmål genom att minska fattigdomen och förbättra demografiska, sociala och ekonomiska faktorer. |
| --- | --- |

J.

Det har bevisats att ett ökat medinflytande för kvinnor skyndar på uppnåendet av alla övriga millennieutvecklingsmål genom att minska fattigdomen och förbättra demografiska, sociala och ekonomiska faktorer.

| K. | Integrering av ett jämställdhetsperspektiv kan bidra till att göra samhällen mer rättvisa och demokratiska, där kvinnor och män anses vara likvärdiga i livets alla aspekter, men det ersätter inte särskilda politiska jämställdhetsåtgärder eller positiva åtgärder som en del av ett dubbelt tillvägagångssätt för att nå målet om jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

K.

Integrering av ett jämställdhetsperspektiv kan bidra till att göra samhällen mer rättvisa och demokratiska, där kvinnor och män anses vara likvärdiga i livets alla aspekter, men det ersätter inte särskilda politiska jämställdhetsåtgärder eller positiva åtgärder som en del av ett dubbelt tillvägagångssätt för att nå målet om jämställdhet mellan könen.

| L. | Det är avgörande med utbildning för flickor och kvinnor i tidig ålder (inbegripet en omfattande sexualundervisning) i kampen för att utrota fattigdom och utbredda sjukdomar, eftersom detta säkerställer att kvinnor ökar sina kunskaper, färdigheter och sitt förtroende för att till fullo delta i samhället och politiken. |
| --- | --- |

L.

Det är avgörande med utbildning för flickor och kvinnor i tidig ålder (inbegripet en omfattande sexualundervisning) i kampen för att utrota fattigdom och utbredda sjukdomar, eftersom detta säkerställer att kvinnor ökar sina kunskaper, färdigheter och sitt förtroende för att till fullo delta i samhället och politiken.

| M. | Att kvinnor fullt ut åtnjuter sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en förutsättning för att uppnå jämställdhet, eftersom kvinnors möjlighet att bestämma över sin fertilitet är grundläggande för ett ökat medinflytande. Kvinnor som kan familjeplanera kan även planera sina liv i övrigt, eftersom friska kvinnor kan vara mer produktiva och eftersom skyddet för reproduktiva rättigheter – såsom rätten att familjeplanera om tidpunkten för och intervallet mellan födslar samt fatta reproduktionsbeslut utan diskriminering, tvång och våld – ger frihet att delta mer fullständigt och jämställt i samhället. |
| --- | --- |

M.

Att kvinnor fullt ut åtnjuter sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en förutsättning för att uppnå jämställdhet, eftersom kvinnors möjlighet att bestämma över sin fertilitet är grundläggande för ett ökat medinflytande. Kvinnor som kan familjeplanera kan även planera sina liv i övrigt, eftersom friska kvinnor kan vara mer produktiva och eftersom skyddet för reproduktiva rättigheter – såsom rätten att familjeplanera om tidpunkten för och intervallet mellan födslar samt fatta reproduktionsbeslut utan diskriminering, tvång och våld – ger frihet att delta mer fullständigt och jämställt i samhället.

| N. | Det är avgörande av att ge finansiellt och tekniskt stöd till kvinnoorganisationer för att främja program för de mest sårbara personerna i befolkningen, däribland kvinnor som är invandrare, internflyktingar och flyktingar, i synnerhet tillhandahållande av utrustning och lämplig teknik för livsmedelsberedning och lindring av arbetsbelastningen samt underlättande för kvinnor att få tillgång till mark och förbättring av flickors tillgång till och deltagande i skolundervisning. |
| --- | --- |

N.

Det är avgörande av att ge finansiellt och tekniskt stöd till kvinnoorganisationer för att främja program för de mest sårbara personerna i befolkningen, däribland kvinnor som är invandrare, internflyktingar och flyktingar, i synnerhet tillhandahållande av utrustning och lämplig teknik för livsmedelsberedning och lindring av arbetsbelastningen samt underlättande för kvinnor att få tillgång till mark och förbättring av flickors tillgång till och deltagande i skolundervisning.

| O. | Kvinnor löper risk för diskriminering när det gäller äktenskap och tillgång till fast egendom samt till resurser och kontrollen över dessa. |
| --- | --- |

O.

Kvinnor löper risk för diskriminering när det gäller äktenskap och tillgång till fast egendom samt till resurser och kontrollen över dessa.

| P. | Många kvinnor får inte sina grundläggande behov tillgodosedda när det gäller hälso- och sjukvård, utbildning på alla nivåer, ekonomiskt oberoende, karriär och deltagande i beslutsprocesser. |
| --- | --- |

P.

Många kvinnor får inte sina grundläggande behov tillgodosedda när det gäller hälso- och sjukvård, utbildning på alla nivåer, ekonomiskt oberoende, karriär och deltagande i beslutsprocesser.

| Q. | I vissa kulturer förekommer fortfarande traditionella och religiösa fördomar som är inskränkande och diskriminerande när det gäller flickors och unga kvinnors tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

Q.

I vissa kulturer förekommer fortfarande traditionella och religiösa fördomar som är inskränkande och diskriminerande när det gäller flickors och unga kvinnors tillgång till utbildning.

| R. | Minst 130 miljoner kvinnor har tvingats genomgå kvinnlig könsstympning eller andra våldsamma traditionella seder. Ytterligare 2 miljoner befinner sig varje år i farozonen på grund av dessa allvarliga brott mot deras fysiska integritet och deras mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

R.

Minst 130 miljoner kvinnor har tvingats genomgå kvinnlig könsstympning eller andra våldsamma traditionella seder. Ytterligare 2 miljoner befinner sig varje år i farozonen på grund av dessa allvarliga brott mot deras fysiska integritet och deras mänskliga rättigheter.

| S. | Kvinnliga migrerande arbetstagare utsätts i högre grad för tvångsarbete och sexuellt utnyttjande än män, och det är också mer troligt att de godtar otrygga arbetsvillkor. |
| --- | --- |

S.

Kvinnliga migrerande arbetstagare utsätts i högre grad för tvångsarbete och sexuellt utnyttjande än män, och det är också mer troligt att de godtar otrygga arbetsvillkor.

| T. | I länder som genomgår återuppbyggnadsprocesser och återintegreringsprocesser efter konflikter är institutionella mekanismer och åtaganden för jämställdhet effektiva första steg för att skydda och främja kvinnors rättigheter. Det är en nödvändig förutsättning för en gemensam och hållbar utveckling att alla berörda aktörer, såsom regeringar och politiska företrädare, icke-statliga organisationer/grupper och akademiker engagerar sig, liksom att kvinnogrupper och kvinnoorganisationer direkt deltar. |
| --- | --- |

T.

I länder som genomgår återuppbyggnadsprocesser och återintegreringsprocesser efter konflikter är institutionella mekanismer och åtaganden för jämställdhet effektiva första steg för att skydda och främja kvinnors rättigheter. Det är en nödvändig förutsättning för en gemensam och hållbar utveckling att alla berörda aktörer, såsom regeringar och politiska företrädare, icke-statliga organisationer/grupper och akademiker engagerar sig, liksom att kvinnogrupper och kvinnoorganisationer direkt deltar.

| U. | I Afrika söder om Sahara är 57 procent av dem som drabbats av HIV/AIDS kvinnor, och sannolikheten att unga kvinnor i åldrarna 15–24 år infekteras är mer än tre gånger så stor jämfört med unga män. |
| --- | --- |

U.

I Afrika söder om Sahara är 57 procent av dem som drabbats av HIV/AIDS kvinnor, och sannolikheten att unga kvinnor i åldrarna 15–24 år infekteras är mer än tre gånger så stor jämfört med unga män.

| V. | Det finns en klyfta i fråga om information mellan män och kvinnor när det gäller hur HIV/AIDS överförs och om förebyggande åtgärder som förstärks av en diskriminerande miljö och könsrelaterat våld. Utbildning och information om sexuell och reproduktiv hälsa och tillgång till reproduktiva hälsoåtgärder är den bästa garantin för att förebygga HIV/AIDS och andra sexuellt överförbara sjukdomar. |
| --- | --- |

V.

Det finns en klyfta i fråga om information mellan män och kvinnor när det gäller hur HIV/AIDS överförs och om förebyggande åtgärder som förstärks av en diskriminerande miljö och könsrelaterat våld. Utbildning och information om sexuell och reproduktiv hälsa och tillgång till reproduktiva hälsoåtgärder är den bästa garantin för att förebygga HIV/AIDS och andra sexuellt överförbara sjukdomar.

| W. | Varje år sker det fortfarande 536 000 dödsfall bland mödrar (varav 95 procent sker i Afrika och Asien), och för varje kvinna som dör drabbas 20 eller fler av allvarliga komplikationer, som varierar från kroniska infektioner till funktionshindrande skador, såsom obstetrisk fistel, vilket lätt skulle kunna undvikas om det fanns allmän tillgång till grundläggande och akut förlossningsvård samt reproduktiv hälsovård. |
| --- | --- |

W.

Varje år sker det fortfarande 536 000 dödsfall bland mödrar (varav 95 procent sker i Afrika och Asien), och för varje kvinna som dör drabbas 20 eller fler av allvarliga komplikationer, som varierar från kroniska infektioner till funktionshindrande skador, såsom obstetrisk fistel, vilket lätt skulle kunna undvikas om det fanns allmän tillgång till grundläggande och akut förlossningsvård samt reproduktiv hälsovård.

| X. | Enligt en undersökning från Internationella livsmedelsforskningsinstitutet finns ett starkt samband mellan barns näringsstatus och kvinnors beslutanderätt i hemmet. När kvinnor har en lägre ställning och inte har någon medbestämmanderätt är de oftare själva undernärda. En merpart av dödsfallen bland barn skulle kunna undvikas genom förbättrad näring och detta skulle kunna bidra till att man uppnår millennieutvecklingsmålet om minskning av barnadödligheten. |
| --- | --- |

X.

Enligt en undersökning från Internationella livsmedelsforskningsinstitutet finns ett starkt samband mellan barns näringsstatus och kvinnors beslutanderätt i hemmet. När kvinnor har en lägre ställning och inte har någon medbestämmanderätt är de oftare själva undernärda. En merpart av dödsfallen bland barn skulle kunna undvikas genom förbättrad näring och detta skulle kunna bidra till att man uppnår millennieutvecklingsmålet om minskning av barnadödligheten.

| Y. | Vissa av de hittills genomförda projekten har inte kunnat fungera effektivt på grund av brister i olika länder: svaga lokala och nationella myndigheter, korrupta regeringar eller brist på expertis och utbildad personal som kan ta itu med problemen kring ökat medinflytande för kvinnor och jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

Y.

Vissa av de hittills genomförda projekten har inte kunnat fungera effektivt på grund av brister i olika länder: svaga lokala och nationella myndigheter, korrupta regeringar eller brist på expertis och utbildad personal som kan ta itu med problemen kring ökat medinflytande för kvinnor och jämställdhet mellan kvinnor och män.

| Z. | Processen för resursdegradering, såväl lokalt som regionalt, till följd av den ökade risken för naturkatastrofer drabbar mindre gynnade befolkningsgrupper särdeles hårt. |
| --- | --- |

Z.

Processen för resursdegradering, såväl lokalt som regionalt, till följd av den ökade risken för naturkatastrofer drabbar mindre gynnade befolkningsgrupper särdeles hårt.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utredningssamarbetet som parlamentet ser som ytterligare ett steg i handlingsprogrammet för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens utvecklingssamarbete för åren 2001–2006. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utredningssamarbetet som parlamentet ser som ytterligare ett steg i handlingsprogrammet för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens utvecklingssamarbete för åren 2001–2006.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att rådet inte har gjort tillräckligt i praktiken sedan man först förklarade i sin resolution av den 20 december 1995 att könsperspektivet ska beaktas i samarbetet för utveckling av en princip för gemenskapens och medlemsstaternas utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att rådet inte har gjort tillräckligt i praktiken sedan man först förklarade i sin resolution av den 20 december 1995 att könsperspektivet ska beaktas i samarbetet för utveckling av en princip för gemenskapens och medlemsstaternas utvecklingspolitik.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att vår förståelse för kvinnors roller i tidigare krigsdrabbade samhällen och deras bidrag till återuppbyggnad efter krig måste gå längre än den allmängiltiga skildringen av ”kvinnors erfarenheter av krig”, och att kvinnors specifika och annorlunda erfarenheter av krig måste erkännas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att vår förståelse för kvinnors roller i tidigare krigsdrabbade samhällen och deras bidrag till återuppbyggnad efter krig måste gå längre än den allmängiltiga skildringen av ”kvinnors erfarenheter av krig”, och att kvinnors specifika och annorlunda erfarenheter av krig måste erkännas.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att de flesta landstrategidokument inom ramen för finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete hänvisar till jämställdhet som ett område av övergripande karaktär, utan att några specifika könsrelaterade mål eller verksamheter anges. Parlamentet begär eftertryckligen att könsspecifika mål och verksamheter tas med i framtida strategier. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att de flesta landstrategidokument inom ramen för finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete hänvisar till jämställdhet som ett område av övergripande karaktär, utan att några specifika könsrelaterade mål eller verksamheter anges. Parlamentet begär eftertryckligen att könsspecifika mål och verksamheter tas med i framtida strategier.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens krav att EU ska ha som grundläggande europeiskt mål att stödja tredjeländer när det gäller efterlevnad och förverkligande av internationella krav, som t.ex. CEDAW, handlingsprogrammet från Kairo och FN:s milleniumdeklaration. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens krav att EU ska ha som grundläggande europeiskt mål att stödja tredjeländer när det gäller efterlevnad och förverkligande av internationella krav, som t.ex. CEDAW, handlingsprogrammet från Kairo och FN:s milleniumdeklaration.

| 6. | Europaparlamentet understryker kommissionens åsikt att de finansiella medel som särskilt har tillhandahållits till stöd för en integrering av jämställdhetsfrågor i utvecklingssamarbetet är obetydliga jämfört med den ekonomiska satsningen på andra, horisontella åtgärder. Parlamentet beklagar att endast 5 procent av de medel genom finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete som går till det tematiska programmet ”Investera i människor” (2007–2013) anslås till jämställdhet och att region- och landstrategidokumenten inte ger någon översikt över budgetanslagen till jämställdhet, eftersom jämställdhet bara nämns som en fråga av övergripande karaktär och några finansieringsuppgifter således inte lämnas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker kommissionens åsikt att de finansiella medel som särskilt har tillhandahållits till stöd för en integrering av jämställdhetsfrågor i utvecklingssamarbetet är obetydliga jämfört med den ekonomiska satsningen på andra, horisontella åtgärder. Parlamentet beklagar att endast 5 procent av de medel genom finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete som går till det tematiska programmet ”Investera i människor” (2007–2013) anslås till jämställdhet och att region- och landstrategidokumenten inte ger någon översikt över budgetanslagen till jämställdhet, eftersom jämställdhet bara nämns som en fråga av övergripande karaktär och några finansieringsuppgifter således inte lämnas.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker oro över kommissionens nya biståndsstruktur, där budgetstöd ges företräde, eftersom den kan medföra ytterligare svårigheter vid bedömningen av framstegen på jämställdhetsområdet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker oro över kommissionens nya biståndsstruktur, där budgetstöd ges företräde, eftersom den kan medföra ytterligare svårigheter vid bedömningen av framstegen på jämställdhetsområdet.

| 8. | Europaparlamentet ser positivt på kommissionens övergripande förhållningssätt och anser att EU och dess medlemsstater skulle kunna använda den som grund för att integrera jämställdhetsfrågor i sina utvecklingssamarbetsprogram i syfte att uppnå jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor, vilket är det främsta instrumentet för att stärka de mänskliga rättigheterna och bekämpa fattigdomen. Parlamentet konstaterar dock att det finns utrymme för förbättringar, särskilt när det gäller att analysera informationen så att åtgärder som kan skada kvinnornas ställning kan undvikas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser positivt på kommissionens övergripande förhållningssätt och anser att EU och dess medlemsstater skulle kunna använda den som grund för att integrera jämställdhetsfrågor i sina utvecklingssamarbetsprogram i syfte att uppnå jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor, vilket är det främsta instrumentet för att stärka de mänskliga rättigheterna och bekämpa fattigdomen. Parlamentet konstaterar dock att det finns utrymme för förbättringar, särskilt när det gäller att analysera informationen så att åtgärder som kan skada kvinnornas ställning kan undvikas.

| 9. | Europaparlamentet anser att en förutsättning för en effektiv integration av jämställdhetsperspektivet i utvecklingssamarbetspolitiken är att medlemsstaterna och de berörda EU-institutionerna uppmärksammar jämställdhetsfrågorna. Detta innebär att man måste uppnå målen i färdplanen för jämställdhet 2006–2010 (KOM(2006)0092) inom EU för att kunna integrera jämställdhetsperspektivet i utvecklingssamarbetet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att en förutsättning för en effektiv integration av jämställdhetsperspektivet i utvecklingssamarbetspolitiken är att medlemsstaterna och de berörda EU-institutionerna uppmärksammar jämställdhetsfrågorna. Detta innebär att man måste uppnå målen i färdplanen för jämställdhet 2006–2010 (KOM(2006)0092) inom EU för att kunna integrera jämställdhetsperspektivet i utvecklingssamarbetet på ett effektivt sätt.

| 10. | Europaparlamentet understryker behovet av att inte fokusera enbart på kvinnorna utan även på relationerna mellan könen, särskilt sådana sociala relationer mellan kvinnor och män som skapar och vidmakthåller den bristande jämställdheten. Projekten bör därför inriktas på både män och kvinnor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker behovet av att inte fokusera enbart på kvinnorna utan även på relationerna mellan könen, särskilt sådana sociala relationer mellan kvinnor och män som skapar och vidmakthåller den bristande jämställdheten. Projekten bör därför inriktas på både män och kvinnor.

| 11. | Europaparlamentet betonar att globaliseringsprocesserna bör medföra nya möjligheter för fattiga länder och ta hänsyn till kvinnors särskilda behov, eftersom kvinnor ofta utgör en outbildad arbetskraft och därför är socialt missgynnade. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att globaliseringsprocesserna bör medföra nya möjligheter för fattiga länder och ta hänsyn till kvinnors särskilda behov, eftersom kvinnor ofta utgör en outbildad arbetskraft och därför är socialt missgynnade.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till hur möjligheter till sysselsättning och till en konkret ställning ska kunna skapas för det stora antalet outbildade kvinnor i utvecklingsländerna i en alltmer globaliserad värld. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till hur möjligheter till sysselsättning och till en konkret ställning ska kunna skapas för det stora antalet outbildade kvinnor i utvecklingsländerna i en alltmer globaliserad värld.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för utvecklingssamarbetet vidta åtgärder som har konkreta och mätbara effekter på relationerna mellan könen (ändra lagar, institutioner och rådande patriarkala mönster, höja budgetanslagen och förbättra kvinnors sociala och ekonomiska villkor). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för utvecklingssamarbetet vidta åtgärder som har konkreta och mätbara effekter på relationerna mellan könen (ändra lagar, institutioner och rådande patriarkala mönster, höja budgetanslagen och förbättra kvinnors sociala och ekonomiska villkor).

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att som arbetsgivare i utvecklingsländer, särskilt genom en höjning av lönerna enligt Internationella arbetsorganisationens rekommendation 135 av en 22 juni 1970 om fastställande av minimilöner, och speciellt med hänsyn till utvecklingsländerna, beakta principen om anständiga arbetsvillkor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att som arbetsgivare i utvecklingsländer, särskilt genom en höjning av lönerna enligt Internationella arbetsorganisationens rekommendation 135 av en 22 juni 1970 om fastställande av minimilöner, och speciellt med hänsyn till utvecklingsländerna, beakta principen om anständiga arbetsvillkor.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar förslagen om att främja skyddet av tillfälliga arbetstagares arbetsrätt och medborgerliga rättigheter samt främjandet av kvinnors deltagande i fackföreningar för att bättre bekämpa de svårigheter som kvinnor möter i arbetslivet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar förslagen om att främja skyddet av tillfälliga arbetstagares arbetsrätt och medborgerliga rättigheter samt främjandet av kvinnors deltagande i fackföreningar för att bättre bekämpa de svårigheter som kvinnor möter i arbetslivet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av sin politik för utvecklingssamarbetet stödja åtgärder för att stärka kvinnors rättsliga ställning, ytterligare främja lika tillgång till drägligt arbete och grundläggande mänskliga och sociala rättigheter och särskilt uppmärksamma de allt fler invandrarkvinnorna och deras allt mer utsatta situation, för att inte kvinnor ska bli den nya exploaterade samhällsklassen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av sin politik för utvecklingssamarbetet stödja åtgärder för att stärka kvinnors rättsliga ställning, ytterligare främja lika tillgång till drägligt arbete och grundläggande mänskliga och sociala rättigheter och särskilt uppmärksamma de allt fler invandrarkvinnorna och deras allt mer utsatta situation, för att inte kvinnor ska bli den nya exploaterade samhällsklassen.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma den möjliga inverkan som avtalen om ekonomiskt partnerskap har ur ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma den möjliga inverkan som avtalen om ekonomiskt partnerskap har ur ett jämställdhetsperspektiv.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att utvecklingssamarbetspolitiken överensstämmer med gemenskapens övriga politik (såsom handels- och jordbrukspolitiken) för att förhindra negativ inverkan från andra områden, särskilt när det gäller åtgärder för att öka kvinnors medinflytande. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att utvecklingssamarbetspolitiken överensstämmer med gemenskapens övriga politik (såsom handels- och jordbrukspolitiken) för att förhindra negativ inverkan från andra områden, särskilt när det gäller åtgärder för att öka kvinnors medinflytande.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att kvinnornas inflytande på utformandet av sina liv är beroende av skolutbildningen. Parlamentet framhåller vikten av utbildningsprogram som utgår från jämställdhetsperspektivet och riktar sig till både kvinnor och män. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att kvinnornas inflytande på utformandet av sina liv är beroende av skolutbildningen. Parlamentet framhåller vikten av utbildningsprogram som utgår från jämställdhetsperspektivet och riktar sig till både kvinnor och män.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en jämställdhetsanalys i varje steg av utformningen av politiken, genomförandet och utvärderingen för att se till att alla former av könsdiskriminering undanröjs och för att skydda och främja kvinnors mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en jämställdhetsanalys i varje steg av utformningen av politiken, genomförandet och utvärderingen för att se till att alla former av könsdiskriminering undanröjs och för att skydda och främja kvinnors mänskliga rättigheter.

| 21. | Europaparlamentet ber kommissionen att utvärdera hur de nya biståndsformerna påverkar kvinnornas situation, med beaktande av att det nu fokuseras mindre på kvinnor och jämställdhet mellan kvinnor och män, vilket delvis beror på den här nya utvecklingstendensen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ber kommissionen att utvärdera hur de nya biståndsformerna påverkar kvinnornas situation, med beaktande av att det nu fokuseras mindre på kvinnor och jämställdhet mellan kvinnor och män, vilket delvis beror på den här nya utvecklingstendensen.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen begär att indikatorer som mäter resultaten när det gäller uppnåendet av jämställdhetsmålen utarbetas samt begär att sådana indikatorer tas med såväl i alla landstrategidokument inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden som vid resultatbedömningen under halvtidsöversyner och slutliga översyner av sådana strategier. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla parametrar i form av kvantitativt mätbara och framför allt kvalitativa indikatorer som är billiga, klara och tydliga och möjliga att analysera, för att effektivt och regelbundet kunna utvärdera utvecklingen på området för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att i dialoger med tredjeländer höja medvetenheten om vikten av aggregerade och jämförbara uppgifter om jämställdhetsmålen. Parlamentet stöder de könsuppdelade indikatorerna i bilagan (del VII) (SEK(2007)0332) till kommissionens ovannämnda meddelande om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utredningssamarbetet som en god grund för att utveckla heltäckande instrument för resultatmätning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen begär att indikatorer som mäter resultaten när det gäller uppnåendet av jämställdhetsmålen utarbetas samt begär att sådana indikatorer tas med såväl i alla landstrategidokument inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden som vid resultatbedömningen under halvtidsöversyner och slutliga översyner av sådana strategier. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla parametrar i form av kvantitativt mätbara och framför allt kvalitativa indikatorer som är billiga, klara och tydliga och möjliga att analysera, för att effektivt och regelbundet kunna utvärdera utvecklingen på området för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att i dialoger med tredjeländer höja medvetenheten om vikten av aggregerade och jämförbara uppgifter om jämställdhetsmålen. Parlamentet stöder de könsuppdelade indikatorerna i bilagan (del VII) (SEK(2007)0332) till kommissionens ovannämnda meddelande om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utredningssamarbetet som en god grund för att utveckla heltäckande instrument för resultatmätning.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen tar hänsyn till fenomenet könsbaserat våld i strategin. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen tar hänsyn till fenomenet könsbaserat våld i strategin.

| 24. | Europaparlamentet betonar att våld mot kvinnor inte är en ren kvinnofråga utan även rör män. Samtidigt som man välkomnar program för kvinnor som utsatts för våld uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ta fram program som vänder sig till manliga förövare för att på så sätt ta itu med orsakerna och inte bara effekterna av företeelsen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att våld mot kvinnor inte är en ren kvinnofråga utan även rör män. Samtidigt som man välkomnar program för kvinnor som utsatts för våld uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ta fram program som vänder sig till manliga förövare för att på så sätt ta itu med orsakerna och inte bara effekterna av företeelsen.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att öka kunskapen om våld mot kvinnor genom att denna fråga ges utökat utrymme i medierna och fortbildningen av personal inom militär, brottsbekämpande myndigheter och rättsväsende. Parlamentet kräver dock att det ägnas större uppmärksamhet åt åtgärder för att bekämpa människohandel, tortyr och skadliga traditionella sedvänjor, särskilt kvinnlig könsstympning, hedersrelaterade brott samt äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap, och insisterar på att man måste se till att fler kvinnor arbetar på de institutioner som ger direkt stöd åt dessa offer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att öka kunskapen om våld mot kvinnor genom att denna fråga ges utökat utrymme i medierna och fortbildningen av personal inom militär, brottsbekämpande myndigheter och rättsväsende. Parlamentet kräver dock att det ägnas större uppmärksamhet åt åtgärder för att bekämpa människohandel, tortyr och skadliga traditionella sedvänjor, särskilt kvinnlig könsstympning, hedersrelaterade brott samt äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap, och insisterar på att man måste se till att fler kvinnor arbetar på de institutioner som ger direkt stöd åt dessa offer.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt ovannämnda meddelande om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet särskilt betonar ökningen av HIV/AIDS bland kvinnor. Parlamentet anser att medlemsstaterna borde ha fått en direkt uppmaning att uppfylla de ekonomiska åtaganden som de har gjort på detta område. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt ovannämnda meddelande om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet särskilt betonar ökningen av HIV/AIDS bland kvinnor. Parlamentet anser att medlemsstaterna borde ha fått en direkt uppmaning att uppfylla de ekonomiska åtaganden som de har gjort på detta område.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram särskilda, tidsbundna och mätbara åtaganden – och avsätta tillräckliga resurser – för att alla världens kvinnor och flickor före 2010 ska få tillgång till HIV/AIDS-förebyggande åtgärder, behandling, vård och stöd. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram särskilda, tidsbundna och mätbara åtaganden – och avsätta tillräckliga resurser – för att alla världens kvinnor och flickor före 2010 ska få tillgång till HIV/AIDS-förebyggande åtgärder, behandling, vård och stöd.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt ovan nämnda meddelande om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet med kraft slår fast sambandet mellan HIV/AIDS-strategierna och -programmen och strategierna och tjänsterna för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt ovan nämnda meddelande om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet med kraft slår fast sambandet mellan HIV/AIDS-strategierna och -programmen och strategierna och tjänsterna för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka sin ledande roll i fråga om strategierna för sexuell och reproduktiv hälsa och att öka anslagen till detta område för att hjälpa länder att nå millennieutvecklingsmålen, i synnerhet målsättningen om allas tillgång till reproduktiv hälsa i enlighet med mål 5 om att förbättra mödravården, och att ta upp kvinnofrågor som har med sexuell och reproduktiv hälsa att göra och som nu är försummade, såsom fistlar till följd av förlossningar eller olyckor. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka sin ledande roll i fråga om strategierna för sexuell och reproduktiv hälsa och att öka anslagen till detta område för att hjälpa länder att nå millennieutvecklingsmålen, i synnerhet målsättningen om allas tillgång till reproduktiv hälsa i enlighet med mål 5 om att förbättra mödravården, och att ta upp kvinnofrågor som har med sexuell och reproduktiv hälsa att göra och som nu är försummade, såsom fistlar till följd av förlossningar eller olyckor.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att diskrimineringen av flickor och kvinnor bidrar till en ökad risk för HIV/AIDS, eftersom deras låga sociala ställning gör det svårt för dem att göra fria val i fråga om den egna sexualiteten. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påpekar att diskrimineringen av flickor och kvinnor bidrar till en ökad risk för HIV/AIDS, eftersom deras låga sociala ställning gör det svårt för dem att göra fria val i fråga om den egna sexualiteten.

| 31. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag att kvinnor som är fångar under sharialagarna betraktas som ägodelar och anser att detta förtryck är raka motsatsen till alla principer som parlamentet anser vara av största vikt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag att kvinnor som är fångar under sharialagarna betraktas som ägodelar och anser att detta förtryck är raka motsatsen till alla principer som parlamentet anser vara av största vikt.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i den ovannämnda bilagan till sitt meddelande om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utredningssamarbetet erkänner vikten av att stödja forskning om mikrobicider och vacciner (som är de mest lovande teknikerna för kvinnor) och uppmanar EU att se till att forskning och utveckling av HIV/AIDS-vaccin och mikrobicider finns med på de vidare utvecklings- och jämställdhetsagendorna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i den ovannämnda bilagan till sitt meddelande om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utredningssamarbetet erkänner vikten av att stödja forskning om mikrobicider och vacciner (som är de mest lovande teknikerna för kvinnor) och uppmanar EU att se till att forskning och utveckling av HIV/AIDS-vaccin och mikrobicider finns med på de vidare utvecklings- och jämställdhetsagendorna.

| 33. | Europaparlamentet anser ökat kvinnligt medinflytande genom full tillgång till information om samt tjänster och förnödenheter för sexuell och reproduktiv hälsa ger kvinnor ett bättre utgångsläge för att kunna kräva säkert sex och skydda sig mot sexuellt överförbara sjukdomar, däribland HIV/AIDS. Parlamentet stöder kommissionens förslag till åtgärder för att skydda kvinnor mot sexuellt överförbara sjukdomar, särskilt det finansiella stödet till framtagandet av mikrobicider och vaccin, och åtgärderna för reproduktiv hälsa och sexuella rättigheter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser ökat kvinnligt medinflytande genom full tillgång till information om samt tjänster och förnödenheter för sexuell och reproduktiv hälsa ger kvinnor ett bättre utgångsläge för att kunna kräva säkert sex och skydda sig mot sexuellt överförbara sjukdomar, däribland HIV/AIDS. Parlamentet stöder kommissionens förslag till åtgärder för att skydda kvinnor mot sexuellt överförbara sjukdomar, särskilt det finansiella stödet till framtagandet av mikrobicider och vaccin, och åtgärderna för reproduktiv hälsa och sexuella rättigheter.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för att förebyggande åtgärder mot överföring av smitta från mor till barn ska ingå i paketet med heltäckande strategier för att bekämpa HIV/AIDS. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för att förebyggande åtgärder mot överföring av smitta från mor till barn ska ingå i paketet med heltäckande strategier för att bekämpa HIV/AIDS.

| 35. | Europaparlamentet understryker vikten av att sätta kvinnor i centrum för politik som rör vattenförsörjning, sanitetstjänster och hygien. Parlamentet understryker därför vikten av att utöka tillgången till säkert dricksvatten, fullgoda sanitetstjänster och vatten för produktionsändamål. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker vikten av att sätta kvinnor i centrum för politik som rör vattenförsörjning, sanitetstjänster och hygien. Parlamentet understryker därför vikten av att utöka tillgången till säkert dricksvatten, fullgoda sanitetstjänster och vatten för produktionsändamål.

| 36. | Europaparlamentet kritiserar skarpt det faktum att bekämpandet av traditionellt betingat våld mot kvinnor inte utgör en del av åtgärderna i kommissionens strategi. Parlamentet fördömer rättsliga, kulturella och religiösa sedvänjor som diskriminerar kvinnor, utesluter dem från det politiska och offentliga livet och segregerar dem i vardagslivet, eller som innebär att man tolererar våldtäkter, våld i hemmet, tvångsäktenskap, brist på lika rättigheter i skilsmässomål, hedersmord, tvång för kvinnor att mot sin vilja klä sig på ett speciellt sätt, trakasserier mot dem som inte följer könsrelaterade normer eller regler, människohandel och tvångsarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa allt detta i politiken för utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra ihärdiga ansträngningar för att stödja informationsprogram och kampanjer för att öka den allmänna medvetenheten och ändra det allmänna opinionsläget i programländerna, och att göra de åtgärder som vidtas för att bekämpa alla former av våld mot kvinnor, däribland skadliga traditionella sedvänjor, till ett kriterium för god samhällsstyrning i partnerländerna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet kritiserar skarpt det faktum att bekämpandet av traditionellt betingat våld mot kvinnor inte utgör en del av åtgärderna i kommissionens strategi. Parlamentet fördömer rättsliga, kulturella och religiösa sedvänjor som diskriminerar kvinnor, utesluter dem från det politiska och offentliga livet och segregerar dem i vardagslivet, eller som innebär att man tolererar våldtäkter, våld i hemmet, tvångsäktenskap, brist på lika rättigheter i skilsmässomål, hedersmord, tvång för kvinnor att mot sin vilja klä sig på ett speciellt sätt, trakasserier mot dem som inte följer könsrelaterade normer eller regler, människohandel och tvångsarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa allt detta i politiken för utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra ihärdiga ansträngningar för att stödja informationsprogram och kampanjer för att öka den allmänna medvetenheten och ändra det allmänna opinionsläget i programländerna, och att göra de åtgärder som vidtas för att bekämpa alla former av våld mot kvinnor, däribland skadliga traditionella sedvänjor, till ett kriterium för god samhällsstyrning i partnerländerna.

| 37. | Europaparlamentet noterar med bestörtning FN:s befolkningsfonds rapport om läget för världens befolkning förra året, i vilken man tillstår att det finns ett underskott på 60 000 000 kvinnor i världen och att dessa ”saknade” kvinnor har fallit offer för könsselektion före födseln, aborter och barnamord. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet noterar med bestörtning FN:s befolkningsfonds rapport om läget för världens befolkning förra året, i vilken man tillstår att det finns ett underskott på 60 000 000 kvinnor i världen och att dessa ”saknade” kvinnor har fallit offer för könsselektion före födseln, aborter och barnamord.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa sexuellt våld vid och efter konflikter i enlighet med uttalandet vid Brysselsymposiet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa sexuellt våld vid och efter konflikter i enlighet med uttalandet vid Brysselsymposiet.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i kriser och konfliktområden, däribland kampen mot sexuellt våld, i den humanitära fasen och vid återuppbyggnad efter krig. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i kriser och konfliktområden, däribland kampen mot sexuellt våld, i den humanitära fasen och vid återuppbyggnad efter krig.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet att komplettera bilden av kvinnor som sårbara offer med en bild av kvinnor som en mycket differentierad grupp av sociala aktörer, som ska ses som en värdefull tillgång med kapacitet och som har egna program. Kvinnor påverkar skeenden, och de måste vara med och forma utvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar behovet att komplettera bilden av kvinnor som sårbara offer med en bild av kvinnor som en mycket differentierad grupp av sociala aktörer, som ska ses som en värdefull tillgång med kapacitet och som har egna program. Kvinnor påverkar skeenden, och de måste vara med och forma utvecklingsprocessen.

| 41. | Europaparlamentet anser att kvinnors deltagande i beslutsprocesser på alla nivåer är en förutsättning för en god samhällsstyrning och välkomnar alla slags stödåtgärder, såsom incitament till att uppnå kvoter, stöd till kvinnorörelser och kvinnoorganisationer, aktivt främjande av kvinnors rättigheter i landstrategidokument osv. Parlamentet upprepar behovet av att ge kvinnor en mer framträdande roll i det politiska beslutsfattandet och se till att kvinnor deltar fullt ut i alla insatser för att främja fred och konfliktlösning. Dessutom stöder parlamentet rekommendationerna i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1325 (2000). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att kvinnors deltagande i beslutsprocesser på alla nivåer är en förutsättning för en god samhällsstyrning och välkomnar alla slags stödåtgärder, såsom incitament till att uppnå kvoter, stöd till kvinnorörelser och kvinnoorganisationer, aktivt främjande av kvinnors rättigheter i landstrategidokument osv. Parlamentet upprepar behovet av att ge kvinnor en mer framträdande roll i det politiska beslutsfattandet och se till att kvinnor deltar fullt ut i alla insatser för att främja fred och konfliktlösning. Dessutom stöder parlamentet rekommendationerna i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1325 (2000).

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU att öka bemödandena att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000), i vilken ett ökat deltagande från kvinnors sida på alla beslutsnivåer i konfliktlösnings- och fredsprocesser efterlyses. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar EU att öka bemödandena att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000), i vilken ett ökat deltagande från kvinnors sida på alla beslutsnivåer i konfliktlösnings- och fredsprocesser efterlyses.

| 43. | Europaparlamentet understryker att våldtäkt har använts som ett vapen i krig och att detta fenomen måste bekämpas genom stödprogram för offren. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att våldtäkt har använts som ett vapen i krig och att detta fenomen måste bekämpas genom stödprogram för offren.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra betydande ansträngningar för att jämställdhet ska beaktas fullständigt vid den landsspecifika programplaneringen. Parlamentet betonar att det fortfarande krävs stora ansträngningar för att införa jämställdhet som en övergripande fråga i den vardagliga praktiken i EU:s utvecklingssamarbete. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter jämn könsfördelning vid sina delegationer genom att anställa fler kvinnor, också på toppositioner såsom delegationschefer. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra betydande ansträngningar för att jämställdhet ska beaktas fullständigt vid den landsspecifika programplaneringen. Parlamentet betonar att det fortfarande krävs stora ansträngningar för att införa jämställdhet som en övergripande fråga i den vardagliga praktiken i EU:s utvecklingssamarbete. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter jämn könsfördelning vid sina delegationer genom att anställa fler kvinnor, också på toppositioner såsom delegationschefer.

| 45. | Europaparlamentet betonar mikrokrediternas potential som ett verktyg som kan användas i utvecklingssamarbetspolitiken för att främja utvecklingen av lokalsamhällen och ge kvinnor självbestämmande. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar mikrokrediternas potential som ett verktyg som kan användas i utvecklingssamarbetspolitiken för att främja utvecklingen av lokalsamhällen och ge kvinnor självbestämmande.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en politik som uppmuntrar kvinnor att bilda självhjälpsgrupper och starta egna företag samt att, i samarbete med internationella organisationer (t.ex. Finance PlaNet), utvidga nätverket för mikrofinansiering för att ge fler kvinnor möjlighet att ta lån för att förbättra sin ekonomiska ställning. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en politik som uppmuntrar kvinnor att bilda självhjälpsgrupper och starta egna företag samt att, i samarbete med internationella organisationer (t.ex. Finance PlaNet), utvidga nätverket för mikrofinansiering för att ge fler kvinnor möjlighet att ta lån för att förbättra sin ekonomiska ställning.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge tydlig information om tillgängliga mekanismer för att övervaka och utvärdera nuvarande strategi, däribland om ekonomiska och mänskliga resurser som ska avsättas för att göra strategin effektiv. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge tydlig information om tillgängliga mekanismer för att övervaka och utvärdera nuvarande strategi, däribland om ekonomiska och mänskliga resurser som ska avsättas för att göra strategin effektiv.

| 48. | Europaparlamentet framhåller att det är mer troligt att jämställdhet kan uppnås på nationell nivå om det finns tillräckliga ekonomiska resurser och kvalificerade jämställdhetsspecialister, särskilt lokala specialister, som kan ingå i projektgrupper. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet framhåller att det är mer troligt att jämställdhet kan uppnås på nationell nivå om det finns tillräckliga ekonomiska resurser och kvalificerade jämställdhetsspecialister, särskilt lokala specialister, som kan ingå i projektgrupper.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge sin personal i utvecklingsländerna jämställdhetsutbildning. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge sin personal i utvecklingsländerna jämställdhetsutbildning.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till åtgärder på utbildningsområdet eftersom ett ökat kvinnligt medinflytande genom högre utbildningsnivå leder till bättre villkor för både kvinnor och barn. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till åtgärder på utbildningsområdet eftersom ett ökat kvinnligt medinflytande genom högre utbildningsnivå leder till bättre villkor för både kvinnor och barn.

| 51. | Europaparlamentet betonar att man i större utsträckning måste främja flickors tillgång till utbildning och yrkesutbildning på alla nivåer, för att förhindra att de hoppar av skolan i förtid samt stödja en rättvis utbildningspolitik av hög kvalitet genom att lärare får fortbildning i jämställdhetsfrågor. Man bör även stödja en ändring av läroplanen så att den innehåller frågor kring jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och kvinnors medinflytande, eftersom flickor fortfarande diskrimineras i de flesta utvecklingsländer när det gäller tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att man i större utsträckning måste främja flickors tillgång till utbildning och yrkesutbildning på alla nivåer, för att förhindra att de hoppar av skolan i förtid samt stödja en rättvis utbildningspolitik av hög kvalitet genom att lärare får fortbildning i jämställdhetsfrågor. Man bör även stödja en ändring av läroplanen så att den innehåller frågor kring jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och kvinnors medinflytande, eftersom flickor fortfarande diskrimineras i de flesta utvecklingsländer när det gäller tillgång till utbildning.

| 52. | Europaparlamentet påpekar att strategin på området för EU:s internationella och regionala åtgärder olyckligtvis inte gör det möjligt för EU att genomföra FN-reformen på jämställdhetsområdet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att strategin på området för EU:s internationella och regionala åtgärder olyckligtvis inte gör det möjligt för EU att genomföra FN-reformen på jämställdhetsområdet.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar upprättandet av EG:s och FN:s partnerskap om jämställdhet för fred och utveckling (13). Parlamentet har ett intresse av att hållas informerat och delta i det partnerskapets arbete. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar upprättandet av EG:s och FN:s partnerskap om jämställdhet för fred och utveckling (13). Parlamentet har ett intresse av att hållas informerat och delta i det partnerskapets arbete.

| 54. | Europaparlamentet understryker vikten av att uppmuntra givarsamordning för integrering av ett jämställdhetsperspektiv och att förbättra dialogen och kommunikationen för att skapa en gemensam förståelse av jämställdhetsfrågor och lämpliga metoder. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker vikten av att uppmuntra givarsamordning för integrering av ett jämställdhetsperspektiv och att förbättra dialogen och kommunikationen för att skapa en gemensam förståelse av jämställdhetsfrågor och lämpliga metoder.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utse ett EU-sändebud för kvinnors rättigheter, som skulle stärka EU:s engagemang för kvinnors ökade inflytande i utrikes- och utvecklingspolitiken, och verka för att millenieutvecklingsmålen ska nås genom inriktning på jämställdhet världen över, minskad mödradödlighet och fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar rådet att utse ett EU-sändebud för kvinnors rättigheter, som skulle stärka EU:s engagemang för kvinnors ökade inflytande i utrikes- och utvecklingspolitiken, och verka för att millenieutvecklingsmålen ska nås genom inriktning på jämställdhet världen över, minskad mödradödlighet och fattigdomsbekämpning.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att knyta utbetalningen av budgetstöd till prestationskrav som bygger på könsuppdelade resultatindikatorer. Parlamentet kräver dock att man noga överväger de beslut som fattas när det gäller påföljder på grund av bristfällig förvaltning så att detta inte får negativa konsekvenser för de slutliga stödmottagarna, dvs. kvinnorna. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att knyta utbetalningen av budgetstöd till prestationskrav som bygger på könsuppdelade resultatindikatorer. Parlamentet kräver dock att man noga överväger de beslut som fattas när det gäller påföljder på grund av bristfällig förvaltning så att detta inte får negativa konsekvenser för de slutliga stödmottagarna, dvs. kvinnorna.

| 57. | Europaparlamentet betonar att enbart ökat medinflytande inte kommer att leda till ökad jämställdhet, utan att bara riktade och ändamålsenliga ansträngningar med utgångspunkten att övervinna alla dessa hinder för kvinnors ökade medinflytande kan göra det. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att enbart ökat medinflytande inte kommer att leda till ökad jämställdhet, utan att bara riktade och ändamålsenliga ansträngningar med utgångspunkten att övervinna alla dessa hinder för kvinnors ökade medinflytande kan göra det.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att god samhällsstyrning inbegriper respekt för grundläggande friheter och att kvinnors rättigheter samt jämställdhet betraktas som grundläggande rättigheter, och att detta är centralt om millennieutvecklingsmålen och andra utvecklingsmål ska nås. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påpekar att god samhällsstyrning inbegriper respekt för grundläggande friheter och att kvinnors rättigheter samt jämställdhet betraktas som grundläggande rättigheter, och att detta är centralt om millennieutvecklingsmålen och andra utvecklingsmål ska nås.

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 40.

(2)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(3)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 311.

(4)  4 Antagna texter, P6_TA(2007)0274.

(5)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 475.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2007)0483.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2007)0577.

(8)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(9)  Förklaringen om det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd antogs av rådet den 19 november och Europaparlamentet den 29 november och undertecknades den 18 december 2007 av kommissionens och rådets ordförande samt Europaparlamentets talman.

(10)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(11)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 27.

(12)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

(13)  ”EG:s och FN:s partnerskap om jämställdhet för fred och utveckling” är ett initiativ som omfattar Europeiska kommissionen, FN:s utvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM) och det internationella utbildningscentret vid Internationella arbetsorganisationen (ITCILO). Det är en uppföljning till konferensen ”Att äga utvecklingen: Främjande av jämställdhet mellan kvinnor män inom ramen för nya biståndsformer och partnerskap” som organiserades gemensamt av Europeiska kommissionen och UNIFEM i november 2005.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/67

---

Armenien

P6_TA(2008)0104

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om Armenien

(2009/C 66 E/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Armenien och Sydkaukasien, i synnerhet den av den 17 januari 2008 om en effektivare EU-politik för Sydkaukasien: från löften till handling (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Armenien och Sydkaukasien, i synnerhet den av den 17 januari 2008 om en effektivare EU-politik för Sydkaukasien: från löften till handling (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om den europeiska grannskapspolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om den europeiska grannskapspolitiken (3),

| — | med beaktande av avtalet om partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, vilket trädde i kraft den 1 juli 1999 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, vilket trädde i kraft den 1 juli 1999 (4),

| — | med beaktande av den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan som godkändes av samarbetsrådet EU-Armenien den 14 november 2006, vilken gör det möjligt att genomföra en hel rad reformer med EU-stöd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan som godkändes av samarbetsrådet EU-Armenien den 14 november 2006, vilken gör det möjligt att genomföra en hel rad reformer med EU-stöd,

| — | med beaktande av uttalandet med de preliminära resultaten och slutsatserna från den internationella valobservatörsgruppen av den 20 februari 2008 samt den interimistiska rapport som upprättades efter valet av den 3 mars 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet med de preliminära resultaten och slutsatserna från den internationella valobservatörsgruppen av den 20 februari 2008 samt den interimistiska rapport som upprättades efter valet av den 3 mars 2008,

| — | med beaktande av ordförandeskapets uttalande på Europeiska unionens vägnar av den 5 mars 2008 om situationen efter presidentvalet i Armenien den 1 mars 2008 och ordförandeskapets deklaration på Europeiska unionens vägnar av den 25 februari 2008 om presidentvalet i Armenien den 19 februari 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets uttalande på Europeiska unionens vägnar av den 5 mars 2008 om situationen efter presidentvalet i Armenien den 1 mars 2008 och ordförandeskapets deklaration på Europeiska unionens vägnar av den 25 februari 2008 om presidentvalet i Armenien den 19 februari 2008,

| — | med beaktande av uttalandet från Javier Solana, EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, av den 2 mars 2008 och uttalandena från kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldner av den 21 februari 2008 och den 4 mars 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Javier Solana, EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, av den 2 mars 2008 och uttalandena från kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldner av den 21 februari 2008 och den 4 mars 2008,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen håller fast vid sitt beslut att fortsätta att utveckla sina förbindelser med Armenien och att stödja landets insatser för att införa nödvändiga politiska och ekonomiska reformer samt åtgärder för att etablera gedigna och effektiva demokratiska institutioner och ta itu med korruptionen. Genomförandet av den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan ger Armenien möjlighet att komma närmare EU och att införliva och dela dess grundläggande värden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen håller fast vid sitt beslut att fortsätta att utveckla sina förbindelser med Armenien och att stödja landets insatser för att införa nödvändiga politiska och ekonomiska reformer samt åtgärder för att etablera gedigna och effektiva demokratiska institutioner och ta itu med korruptionen. Genomförandet av den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan ger Armenien möjlighet att komma närmare EU och att införliva och dela dess grundläggande värden.

| B. | I den internationella valobservatörsgruppens ovannämnda uttalande konstateras att presidentvalet den 19 februari 2008 i stort sett genomfördes i överensstämmelse med OSSE:s och Europarådets åtaganden och standarder, men den räknade även upp ett antal punkter där det finns anledning till oro, i synnerhet när det gäller medias åtagande för att förmedla opartisk information. |
| --- | --- |

B.

I den internationella valobservatörsgruppens ovannämnda uttalande konstateras att presidentvalet den 19 februari 2008 i stort sett genomfördes i överensstämmelse med OSSE:s och Europarådets åtaganden och standarder, men den räknade även upp ett antal punkter där det finns anledning till oro, i synnerhet när det gäller medias åtagande för att förmedla opartisk information.

| C. | Ytterligare förbättringar bedömdes nödvändiga för att ta itu med resterande problem (t.ex. avsaknaden av en tydlig åtskillnad mellan statliga uppdrag och partiuppdrag, garanterad likabehandling av valkandidater och genomförandet av röstsammanräkningen) och återskapa allmänhetens förtroende för valförfarandet. |
| --- | --- |

C.

Ytterligare förbättringar bedömdes nödvändiga för att ta itu med resterande problem (t.ex. avsaknaden av en tydlig åtskillnad mellan statliga uppdrag och partiuppdrag, garanterad likabehandling av valkandidater och genomförandet av röstsammanräkningen) och återskapa allmänhetens förtroende för valförfarandet.

| D. | De officiella resultaten av presidentvalet i Armenien den 19 februari 2008 visade att premiärminister Serzh Sarkisian hade vunnit i första omgången. Resultaten ifrågasattes emellertid av en av oppositionsledarna, Levon Ter-Petrosian, som ansåg att det förekommit valfusk. Författningsdomstolen granskade oppositionens krav och kom fram till att även om oegentligheter faktiskt inträffat, fanns det inte tillräckliga bevis för att motivera att valresultatet ifrågasattes. |
| --- | --- |

D.

De officiella resultaten av presidentvalet i Armenien den 19 februari 2008 visade att premiärminister Serzh Sarkisian hade vunnit i första omgången. Resultaten ifrågasattes emellertid av en av oppositionsledarna, Levon Ter-Petrosian, som ansåg att det förekommit valfusk. Författningsdomstolen granskade oppositionens krav och kom fram till att även om oegentligheter faktiskt inträffat, fanns det inte tillräckliga bevis för att motivera att valresultatet ifrågasattes.

| E. | Den 20 februari 2008 inledde anhängare till oppositionen fredliga demonstrationer i Jerevan för att protestera mot valresultatet och kräva nyval. På kvällen den 1 mars 2008, efter att oppositionens anhängare protesterat i elva dagar, utbröt våld då polisen stormade Frihetstorget i centrala Jerevan för att skingra demonstranterna som slagit läger på torget, vilket ledde till åtta dödsfall, däribland en polisman, och dussintals skadade. Den 1 mars 2008 utlystes undantagstillstånd, vilket inskränkte mediefriheten, mötesfriheten samt friheten för politiska partier. |
| --- | --- |

E.

Den 20 februari 2008 inledde anhängare till oppositionen fredliga demonstrationer i Jerevan för att protestera mot valresultatet och kräva nyval. På kvällen den 1 mars 2008, efter att oppositionens anhängare protesterat i elva dagar, utbröt våld då polisen stormade Frihetstorget i centrala Jerevan för att skingra demonstranterna som slagit läger på torget, vilket ledde till åtta dödsfall, däribland en polisman, och dussintals skadade. Den 1 mars 2008 utlystes undantagstillstånd, vilket inskränkte mediefriheten, mötesfriheten samt friheten för politiska partier.

| F. | Regeringskontrollerade tevekanaler har praktiskt taget ignorerat demonstrationerna. Med hänvisning till undantagstillståndet får journalister inte sprida information från någon annan källa än regeringen. Som en följd av detta har sju ledande tidningar, av vilka några är oberoende och några har koppling till oppositionen, vägrat att arbeta under sådana förhållanden och ställt in sin utgivning. Några oberoende tidningars Internet- och satellituppkopplingar har blockerats. |
| --- | --- |

F.

Regeringskontrollerade tevekanaler har praktiskt taget ignorerat demonstrationerna. Med hänvisning till undantagstillståndet får journalister inte sprida information från någon annan källa än regeringen. Som en följd av detta har sju ledande tidningar, av vilka några är oberoende och några har koppling till oppositionen, vägrat att arbeta under sådana förhållanden och ställt in sin utgivning. Några oberoende tidningars Internet- och satellituppkopplingar har blockerats.

| G. | Många personer har fängslats och flera av dem har anklagats för anstiftan av och deltagande i massupplopp och försök att med våld ta över makten. Den 4 mars 2008 upphävde det armeniska parlamentet immuniteten för fyra av sina ledamöter för att de skulle kunna ställas inför rätta. |
| --- | --- |

G.

Många personer har fängslats och flera av dem har anklagats för anstiftan av och deltagande i massupplopp och försök att med våld ta över makten. Den 4 mars 2008 upphävde det armeniska parlamentet immuniteten för fyra av sina ledamöter för att de skulle kunna ställas inför rätta.

| H. | Den armeniska ekonomin och stabiliteten i regionen skadas fortfarande av att gränsen till Turkiet är stängd. |
| --- | --- |

H.

Den armeniska ekonomin och stabiliteten i regionen skadas fortfarande av att gränsen till Turkiet är stängd.

| I. | Armenien är invecklat i en olöst konflikt med Azerbajdzjan som gäller frågan om Nagorno-Karabachs status. |
| --- | --- |

I.

Armenien är invecklat i en olöst konflikt med Azerbajdzjan som gäller frågan om Nagorno-Karabachs status.

| 1. | Europaparlamentet är oroat över den senaste tidens händelser i Armenien, med polisens våldsamma tillslag mot oppositionsdemonstranter, vilket resulterat i åtta dödsfall, däribland en polisman, och fler än hundra skadade. Parlamentet uppmanar samtliga parter att visa öppenhet och återhållsamhet, att tona ner sina uttalanden och att ta del i en konstruktiv och fruktbar dialog vars syfte är att stödja och konsolidera landets demokratiska institutioner. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är oroat över den senaste tidens händelser i Armenien, med polisens våldsamma tillslag mot oppositionsdemonstranter, vilket resulterat i åtta dödsfall, däribland en polisman, och fler än hundra skadade. Parlamentet uppmanar samtliga parter att visa öppenhet och återhållsamhet, att tona ner sina uttalanden och att ta del i en konstruktiv och fruktbar dialog vars syfte är att stödja och konsolidera landets demokratiska institutioner.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser att det omgående ska genomföras en noggrann, transparent, oberoende och opartisk utredning av händelserna den 1 mars 2008, inbegripet en oberoende utredning av polisens agerande i samband med upplösningen av demonstrationen, och att rättvisa ska skipas och att de som gjort sig skyldiga till tjänstefel och olagliga våldshandlingar ska straffas. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erbjuda de armeniska myndigheterna EU-stöd för genomförandet av en sådan utredning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterlyser att det omgående ska genomföras en noggrann, transparent, oberoende och opartisk utredning av händelserna den 1 mars 2008, inbegripet en oberoende utredning av polisens agerande i samband med upplösningen av demonstrationen, och att rättvisa ska skipas och att de som gjort sig skyldiga till tjänstefel och olagliga våldshandlingar ska straffas. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erbjuda de armeniska myndigheterna EU-stöd för genomförandet av en sådan utredning.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de armeniska myndigheterna att häva undantagstillståndet, som begränsades genom ett presidentdekret den 10 mars 2008, att återupprätta mediefriheten och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera en återgång till normala förhållanden. Parlamentet uppmanar vidare myndigheterna att beakta och ta itu med de brister som påpekas i den officiella rapport som publicerats av Armeniens ombudsman. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de armeniska myndigheterna att häva undantagstillståndet, som begränsades genom ett presidentdekret den 10 mars 2008, att återupprätta mediefriheten och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera en återgång till normala förhållanden. Parlamentet uppmanar vidare myndigheterna att beakta och ta itu med de brister som påpekas i den officiella rapport som publicerats av Armeniens ombudsman.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de armeniska myndigheterna att släppa medborgare som fängslats för att ha utövat sin rätt till fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de armeniska myndigheterna att släppa medborgare som fängslats för att ha utövat sin rätt till fredliga sammankomster.

| 5. | Europaparlamentet understryker att prioriterat område 1 i den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan handlar om att stärka demokratiska strukturer och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att koncentrera sitt stöd till Armenien på rättsväsendets oberoende och utbildningen av polis- och säkerhetsstyrkor, och uppmanar de armeniska myndigheterna att snabbt genomföra alla återstående rekommendationer från den internationella valobservatörsgruppen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att prioriterat område 1 i den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan handlar om att stärka demokratiska strukturer och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att koncentrera sitt stöd till Armenien på rättsväsendets oberoende och utbildningen av polis- och säkerhetsstyrkor, och uppmanar de armeniska myndigheterna att snabbt genomföra alla återstående rekommendationer från den internationella valobservatörsgruppen.

| 6. | Europaparlamentet stöder EU:s särskilda representant för Sydkaukasien, Peter Semneby, i dennes roll att underlätta dialogen mellan de politiska grupperingarna och undersöka olika möjligheter för hur den politiska krisen i Armenien ska kunna lösas. Parlamentet välkomnar medlingen som genomförs av OSSE:s särskilda sändebud, ambassadör Heikki Talvitie, som har stor erfarenhet av Sydkaukasien, och uppmanar med eftertryck de armeniska myndigheterna att fullt ut samarbeta med det internationella samfundet för att nå en lösning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder EU:s särskilda representant för Sydkaukasien, Peter Semneby, i dennes roll att underlätta dialogen mellan de politiska grupperingarna och undersöka olika möjligheter för hur den politiska krisen i Armenien ska kunna lösas. Parlamentet välkomnar medlingen som genomförs av OSSE:s särskilda sändebud, ambassadör Heikki Talvitie, som har stor erfarenhet av Sydkaukasien, och uppmanar med eftertryck de armeniska myndigheterna att fullt ut samarbeta med det internationella samfundet för att nå en lösning.

| 7. | Europaparlamentet beklagar de dödsfall som nyligen inträffat längs ”kontrollinjen” under striderna mellan armeniska och azerbajdzjanska styrkor. Parlamentet uppmanar båda sidor att avhålla sig från ytterligare våld och att återvända till förhandlingsbordet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar de dödsfall som nyligen inträffat längs ”kontrollinjen” under striderna mellan armeniska och azerbajdzjanska styrkor. Parlamentet uppmanar båda sidor att avhålla sig från ytterligare våld och att återvända till förhandlingsbordet.

| 8. | Europaparlamentet upprepar EU:s tydliga åtagande att utveckla närmare band med Armenien och länderna i Sydkaukasien, i synnerhet genom att ytterligare utveckla och stärka grannskapspolitiken. Parlamentet understryker emellertid att närmare samarbete med Europeiska unionen måste grunda sig på verkliga och konkreta framsteg och reformer samt på ett fullständigt åtagande för demokratin och rättsstatens principer. Kommissionen uppmanas att ytterligare stödja insatser som avser att förbättra den politiska kulturen i Armenien, stärka dialogen och lösa upp den kraftiga spänning som råder mellan regeringspartierna och oppositionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar EU:s tydliga åtagande att utveckla närmare band med Armenien och länderna i Sydkaukasien, i synnerhet genom att ytterligare utveckla och stärka grannskapspolitiken. Parlamentet understryker emellertid att närmare samarbete med Europeiska unionen måste grunda sig på verkliga och konkreta framsteg och reformer samt på ett fullständigt åtagande för demokratin och rättsstatens principer. Kommissionen uppmanas att ytterligare stödja insatser som avser att förbättra den politiska kulturen i Armenien, stärka dialogen och lösa upp den kraftiga spänning som råder mellan regeringspartierna och oppositionen.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Armeniens president och parlament, OSSE och Europarådet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Armeniens president och parlament, OSSE och Europarådet.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0016.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0017.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0538.

(4)  EGT L 239, 9.9.1999, s. 3.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/69

---

Ryssland

P6_TA(2008)0105

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om Ryssland

(2009/C 66 E/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de mål om att konsolidera demokratin och de politiska friheterna i Ryska federationen, vilka inskrivits i avtalet om partnerskap och samarbete mellan å ena sidan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och å andra sidan Ryska federationen (1), ett avtal som trädde i kraft 1997 och löpte ut 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de mål om att konsolidera demokratin och de politiska friheterna i Ryska federationen, vilka inskrivits i avtalet om partnerskap och samarbete mellan å ena sidan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och å andra sidan Ryska federationen (1), ett avtal som trädde i kraft 1997 och löpte ut 2007,

| — | med beaktande av samrådet om mänskliga rättigheter mellan EU och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samrådet om mänskliga rättigheter mellan EU och Ryssland,

| — | med beaktande av EU:s och Rysslands mål, vilka fastställdes i det gemensamma uttalandet efter det elfte toppmötet EU-Ryssland i Sankt Petersburg den 31 maj 2003, om att inrätta ett gemensamt ekonomiskt område, ett gemensamt område av frihet, säkerhet och rättvisa, ett gemensamt område för samarbete på den externa säkerhetens område och ett gemensamt område för forskning och utbildning, med inbegripande också av kulturella aspekter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Rysslands mål, vilka fastställdes i det gemensamma uttalandet efter det elfte toppmötet EU-Ryssland i Sankt Petersburg den 31 maj 2003, om att inrätta ett gemensamt ekonomiskt område, ett gemensamt område av frihet, säkerhet och rättvisa, ett gemensamt område för samarbete på den externa säkerhetens område och ett gemensamt område för forskning och utbildning, med inbegripande också av kulturella aspekter,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och framför allt sin resolution av den 25 oktober 2006 om förbindelserna mellan EU och Ryssland efter mordet på den ryska journalisten Anna Politkovskaja (2), sin resolution av den 26 april 2007 (3), sin resolution av den 14 november 2007 om toppmötet mellan EU och Ryssland i Mafra (4) samt sin resolution av den 13 december 2006 om toppmötet mellan EU och Ryssland i Helsingfors den 24 november 2006 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och framför allt sin resolution av den 25 oktober 2006 om förbindelserna mellan EU och Ryssland efter mordet på den ryska journalisten Anna Politkovskaja (2), sin resolution av den 26 april 2007 (3), sin resolution av den 14 november 2007 om toppmötet mellan EU och Ryssland i Mafra (4) samt sin resolution av den 13 december 2006 om toppmötet mellan EU och Ryssland i Helsingfors den 24 november 2006 (5),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Ett utvidgat samarbete och ett gott grannskapsförhållande mellan EU och Ryssland är av yttersta vikt för stabilitet, säkerhet och välstånd i hela Europa. Det avtal om strategiskt partnerskap som ingåtts mellan EU och Ryska federationen är fortfarande av yttersta vikt för att samarbetet mellan de bägge partnerna ska vidareutvecklas och intensifieras, framför allt inom samarbetsområden som politik, säkerhet, ekonomi och energi, men också med tanke på respekten för rättsstatsprincipen, demokratiska principer och förfaranden och de grundläggande mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Ett utvidgat samarbete och ett gott grannskapsförhållande mellan EU och Ryssland är av yttersta vikt för stabilitet, säkerhet och välstånd i hela Europa. Det avtal om strategiskt partnerskap som ingåtts mellan EU och Ryska federationen är fortfarande av yttersta vikt för att samarbetet mellan de bägge partnerna ska vidareutvecklas och intensifieras, framför allt inom samarbetsområden som politik, säkerhet, ekonomi och energi, men också med tanke på respekten för rättsstatsprincipen, demokratiska principer och förfaranden och de grundläggande mänskliga rättigheterna.

| B. | Ryska federationen är vid sidan av sitt medlemskap i FN också fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), och har därför åtagit sig att följa principerna om demokrati och demokratiska val, samt respektera principerna om yttrande- och föreningsfrihet, såsom de fastställts av dessa organisationer. Dessa principer utgör även grunden för det strategiska partnerskapet mellan EU och Ryssland. |
| --- | --- |

B.

Ryska federationen är vid sidan av sitt medlemskap i FN också fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), och har därför åtagit sig att följa principerna om demokrati och demokratiska val, samt respektera principerna om yttrande- och föreningsfrihet, såsom de fastställts av dessa organisationer. Dessa principer utgör även grunden för det strategiska partnerskapet mellan EU och Ryssland.

| C. | OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, (ODIHR), har i uppgift att övervaka att internationella normer för politiska val följs (men blev tvungen att inställa sitt planerade valövervakningsuppdrag i Ryssland på grund av de snäva begränsningar som Rysslands regering omgärdat observatörernas verksamhet med. |
| --- | --- |

C.

OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, (ODIHR), har i uppgift att övervaka att internationella normer för politiska val följs (men blev tvungen att inställa sitt planerade valövervakningsuppdrag i Ryssland på grund av de snäva begränsningar som Rysslands regering omgärdat observatörernas verksamhet med.

| D. | Ledaren för observatörerna från Europarådets parlamentariska församling förklarade att det inte skett någon förbättring i fråga om kandidaternas möjligheter att på lika villkor komma till tals i massmedierna, vilket gjorde att man kunde fråga sig om valen över huvud taget var rättvisa. |
| --- | --- |

D.

Ledaren för observatörerna från Europarådets parlamentariska församling förklarade att det inte skett någon förbättring i fråga om kandidaternas möjligheter att på lika villkor komma till tals i massmedierna, vilket gjorde att man kunde fråga sig om valen över huvud taget var rättvisa.

| E. | Den f.d. premiärministern Mihail Kasjanov, som nu är ledare för Folkets demokratiska union, registrerade sig som kandidat den 14 december 2007, men hans kandidatur ogiltigförklarades sedermera av centrala valnämnden i Ryssland, som hävdade att alltför många av de två miljoner namnteckningar som gjorts till stöd för honom var förfalskade. Mikhail Kasjanov överklagade till högsta domstolen som emellertid avvisade överklagandet den 6 februari 2008. |
| --- | --- |

E.

Den f.d. premiärministern Mihail Kasjanov, som nu är ledare för Folkets demokratiska union, registrerade sig som kandidat den 14 december 2007, men hans kandidatur ogiltigförklarades sedermera av centrala valnämnden i Ryssland, som hävdade att alltför många av de två miljoner namnteckningar som gjorts till stöd för honom var förfalskade. Mikhail Kasjanov överklagade till högsta domstolen som emellertid avvisade överklagandet den 6 februari 2008.

| F. | Enligt uppgifter från ledande krafter inom oppositionen har de ryska myndigheterna i slutspurten av valrörelsen inför parlaments- och presidentvalet ökat påtryckningarna på oppositionella grupper och icke-statliga organisationer för att förmå dem att avhålla sig från all verksamhet riktad mot presidenten och regeringen samt för att hindra massmedierna att rapportera om någon sådan verksamhet. |
| --- | --- |

F.

Enligt uppgifter från ledande krafter inom oppositionen har de ryska myndigheterna i slutspurten av valrörelsen inför parlaments- och presidentvalet ökat påtryckningarna på oppositionella grupper och icke-statliga organisationer för att förmå dem att avhålla sig från all verksamhet riktad mot presidenten och regeringen samt för att hindra massmedierna att rapportera om någon sådan verksamhet.

| G. | Demokratin har försvagats i Ryssland, framför allt genom att alla större TV-stationer och flertalet radiostationer underställts regeringens kontroll samt genom att självcensuren vunnit ökat insteg i pressen, nya begränsningar utfärdats för rätten att ordna offentliga demonstrationer och klimatet för de icke-statliga organisationerna blivit kärvare. |
| --- | --- |

G.

Demokratin har försvagats i Ryssland, framför allt genom att alla större TV-stationer och flertalet radiostationer underställts regeringens kontroll samt genom att självcensuren vunnit ökat insteg i pressen, nya begränsningar utfärdats för rätten att ordna offentliga demonstrationer och klimatet för de icke-statliga organisationerna blivit kärvare.

| H. | Den 3 mars 2008 organiserade en koalition av oppositionspartier som går under namnet ”Det andra Ryssland” en ”oliktänkandets marsch” för att protestera mot det ryska presidentvalet den 2 mars 2008. De kommunala myndigheterna hade vägrat tillåta denna protest under förebärande av att den kremlvänliga gruppen ”Unga Ryssland” redan hade planerat möten på alla större mötesplatser i huvudstaden. ”Det andra Ryssland” beslutade att likafullt genomföra marschen och tillkännagav sin avsikt att överklaga myndigheternas beslut. |
| --- | --- |

H.

Den 3 mars 2008 organiserade en koalition av oppositionspartier som går under namnet ”Det andra Ryssland” en ”oliktänkandets marsch” för att protestera mot det ryska presidentvalet den 2 mars 2008. De kommunala myndigheterna hade vägrat tillåta denna protest under förebärande av att den kremlvänliga gruppen ”Unga Ryssland” redan hade planerat möten på alla större mötesplatser i huvudstaden. ”Det andra Ryssland” beslutade att likafullt genomföra marschen och tillkännagav sin avsikt att överklaga myndigheternas beslut.

| I. | Ett flertal protesterande bland oppositionen kom att gripas när kravallpolisen och milisen, utrustad med hjälmar och kravallsköldar, slog ner mötet på Turgenjev-torget i centrala Moskva. Bland dem som greps märktes ledaren för Högerkrafternas union, Nikita Belych. Ledaren för partiet Jabloko i Sankt Petersburg, Maksim Reznik, greps också. |
| --- | --- |

I.

Ett flertal protesterande bland oppositionen kom att gripas när kravallpolisen och milisen, utrustad med hjälmar och kravallsköldar, slog ner mötet på Turgenjev-torget i centrala Moskva. Bland dem som greps märktes ledaren för Högerkrafternas union, Nikita Belych. Ledaren för partiet Jabloko i Sankt Petersburg, Maksim Reznik, greps också.

| 1. | Europaparlamentet fördömer polisens, kravallpolisens och milisens oproportionerliga användande av våld mot demonstranterna den 3 mars 2008 i Moskva, och uppmanar myndigheterna att undersöka händelserna och ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer polisens, kravallpolisens och milisens oproportionerliga användande av våld mot demonstranterna den 3 mars 2008 i Moskva, och uppmanar myndigheterna att undersöka händelserna och ställa de ansvariga inför rätta.

| 2. | Europaparlamentet kräver att alla de demonstranter som fortfarande hålls fängslade omedelbart frisläpps. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kräver att alla de demonstranter som fortfarande hålls fängslade omedelbart frisläpps.

| 3. | Europaparlamentet beklagar framför allt att slutspurten inför presidentvalet kännetecknats av att oppositionskandidaterna behandlats i strid med lagen, och beklagar att valen inte kommit att användas för att stärka demokratin och rättsstaten i Ryssland. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar framför allt att slutspurten inför presidentvalet kännetecknats av att oppositionskandidaterna behandlats i strid med lagen, och beklagar att valen inte kommit att användas för att stärka demokratin och rättsstaten i Ryssland.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att Rysslands myndigheter ansåg OSSE/ODIHR:s planerade övervakningsuppdrag som en inblandning i Rysslands inre angelägenheter, och uttrycker sitt starka för detta uppdrags viktiga arbete samt erinrar Ryssland om vad landet påtagit sig och vilket ansvar det iklätt sig såsom medlem av OSSE och Europarådet, också i fråga om föreningsrätten och rätten att hålla fredliga demonstrationer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att Rysslands myndigheter ansåg OSSE/ODIHR:s planerade övervakningsuppdrag som en inblandning i Rysslands inre angelägenheter, och uttrycker sitt starka för detta uppdrags viktiga arbete samt erinrar Ryssland om vad landet påtagit sig och vilket ansvar det iklätt sig såsom medlem av OSSE och Europarådet, också i fråga om föreningsrätten och rätten att hålla fredliga demonstrationer.

| 5. | Europaparlamentet gläder sig över att Rysslands nyvalde president förklarat att han tänker verka för att garantera rättsstatsprincipen och demokratin, och uttrycker sin förhoppning om att han kommer att prioritera fördjupade relationer med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet gläder sig över att Rysslands nyvalde president förklarat att han tänker verka för att garantera rättsstatsprincipen och demokratin, och uttrycker sin förhoppning om att han kommer att prioritera fördjupade relationer med Europeiska unionen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Rysslands nyvalde president att ompröva behandlingen av offentliga personer i fängsligt förvar (bland dem Mihail Chodorkovski och Platon Lebedev), vilka av flertalet iakttagare anses ha satts i fängelse av politiska skäl. Parlamentet understryker att detta skulle stärka Rysslands myndigheters trovärdighet och bidra till ett ännu närmare partnerskap mellan Ryssland och Europeiska unionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Rysslands nyvalde president att ompröva behandlingen av offentliga personer i fängsligt förvar (bland dem Mihail Chodorkovski och Platon Lebedev), vilka av flertalet iakttagare anses ha satts i fängelse av politiska skäl. Parlamentet understryker att detta skulle stärka Rysslands myndigheters trovärdighet och bidra till ett ännu närmare partnerskap mellan Ryssland och Europeiska unionen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och medlemsstaterna att på alla nivåer i dialogen med Ryssland högprioritera Rysslands fullständiga respekt för Europeiska domstolen för mänskliga rättigheters domar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och medlemsstaterna att på alla nivåer i dialogen med Ryssland högprioritera Rysslands fullständiga respekt för Europeiska domstolen för mänskliga rättigheters domar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Rysslands president och regering att tillsammans med Europeiska unionen skapa de förutsättningar som behövs för att förhandlingarna om ett nytt avtal om partnerskap och samarbete mellan EU och Ryssland snabbt ska komma i gång, och understryker än en gång i detta avseende att respekten för rättsstatsprincipen, demokratin och de mänskliga rättigheterna måste vara en väsentlig del av varje kommande avtal med Ryska federationen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Rysslands president och regering att tillsammans med Europeiska unionen skapa de förutsättningar som behövs för att förhandlingarna om ett nytt avtal om partnerskap och samarbete mellan EU och Ryssland snabbt ska komma i gång, och understryker än en gång i detta avseende att respekten för rättsstatsprincipen, demokratin och de mänskliga rättigheterna måste vara en väsentlig del av varje kommande avtal med Ryska federationen.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och Ryska federationens regeringar och parlament, samt till Ryska federationens president och till Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och Ryska federationens regeringar och parlament, samt till Ryska federationens president och till Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa.

---

(1)  EGT L 327, 28.11.1997, s. 1.

(2)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 271.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0169.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0528.

(5)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 474.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/71

---

Fallet med den afghanske journalisten Perwiz Kambakhsh

P6_TA(2008)0106

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om fallet med den afghanske journalisten Perwiz Kambakhsh

(2009/C 66 E/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan,

| — | med beaktande av Afghanistans konstitution som antogs 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afghanistans konstitution som antogs 2004,

| — | med beaktande av resolutionen från FN:s generalförsamling av den 18 december 2007 om ett internationellt moratorium för användningen av dödsstraffet (A/RES/62/149), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från FN:s generalförsamling av den 18 december 2007 om ett internationellt moratorium för användningen av dödsstraffet (A/RES/62/149),

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 22 januari 2008 dömde en regional domstol i provinsen Balkh i norra Afghanistan den 23-årige afghanske journalisten Sayed Perwiz Kambakhsh till döden för att ha spridit en artikel om kvinnors rättigheter i islam, som han hade laddat ner från Internet. Domstolen ansåg att artikeln var hädisk och dömde Perwiz Kambakhsh till döden. |
| --- | --- |

A.

Den 22 januari 2008 dömde en regional domstol i provinsen Balkh i norra Afghanistan den 23-årige afghanske journalisten Sayed Perwiz Kambakhsh till döden för att ha spridit en artikel om kvinnors rättigheter i islam, som han hade laddat ner från Internet. Domstolen ansåg att artikeln var hädisk och dömde Perwiz Kambakhsh till döden.

| B. | Perwiz Kambakhsh fick ingen försvarsadvokat och hans dom utfärdades utan en korrekt rättegång. Enligt rapporterna misshandlades han och hotades med avrättning tills han undertecknade en bekännelse. |
| --- | --- |

B.

Perwiz Kambakhsh fick ingen försvarsadvokat och hans dom utfärdades utan en korrekt rättegång. Enligt rapporterna misshandlades han och hotades med avrättning tills han undertecknade en bekännelse.

| C. | Den 6 februari 2008 träffade en delegation från det oberoende journalistförbundet i Afghanistan (AIJA) den afghanske presidenten Hamid Karzai i Kabul. Han informerades i detalj om fallet och uppmanades att ingripa till förmån för Perwiz Kambakhsh. |
| --- | --- |

C.

Den 6 februari 2008 träffade en delegation från det oberoende journalistförbundet i Afghanistan (AIJA) den afghanske presidenten Hamid Karzai i Kabul. Han informerades i detalj om fallet och uppmanades att ingripa till förmån för Perwiz Kambakhsh.

| D. | I artikel 34 i Afghanistans konstitution ges klart och tydligt stöd till yttrandefriheten, i linje med den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, och det anges att yttrandefriheten är okränkbar samt att alla afghaner ska ha rätt att uttrycka sina tankar muntligt, skriftligt, med illustrationer och med andra medel i enlighet med bestämmelserna i konstitutionen. |
| --- | --- |

D.

I artikel 34 i Afghanistans konstitution ges klart och tydligt stöd till yttrandefriheten, i linje med den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, och det anges att yttrandefriheten är okränkbar samt att alla afghaner ska ha rätt att uttrycka sina tankar muntligt, skriftligt, med illustrationer och med andra medel i enlighet med bestämmelserna i konstitutionen.

| E. | Journalister i Afghanistan, särskilt kvinnor, utsätts allt oftare för trakasserier, dödshot, bortföranden och våldshandlingar. |
| --- | --- |

E.

Journalister i Afghanistan, särskilt kvinnor, utsätts allt oftare för trakasserier, dödshot, bortföranden och våldshandlingar.

| F. | Dödsdomen mot Perwiz Kambakhsh har utfärdats trots den ovannämnda resolution som FN:s generalförsamling antagit om ett internationellt moratorium för dödsstraffet, och vid en tidpunkt då totalt 135 länder har avskaffat dödsstraffet i sin lagstiftning eller i praktiken. |
| --- | --- |

F.

Dödsdomen mot Perwiz Kambakhsh har utfärdats trots den ovannämnda resolution som FN:s generalförsamling antagit om ett internationellt moratorium för dödsstraffet, och vid en tidpunkt då totalt 135 länder har avskaffat dödsstraffet i sin lagstiftning eller i praktiken.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sitt ovillkorliga motstånd mot dödsstraffet och sitt stöd för rättsstaten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sitt ovillkorliga motstånd mot dödsstraffet och sitt stöd för rättsstaten.

| 2. | Europaparlamentet fördömer fängslandet av Perwiz Kambakhsh och beslutet från domstolen i provinsen Balkh att döma honom till döden för hädelse. Parlamentet kräver att Perwiz Kambakhsh frisläpps. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer fängslandet av Perwiz Kambakhsh och beslutet från domstolen i provinsen Balkh att döma honom till döden för hädelse. Parlamentet kräver att Perwiz Kambakhsh frisläpps.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de afghanska myndigheterna att omedelbart visa att de respekterar de mänskliga och demokratiska rättigheterna genom att göra allt som står i deras makt för att förhindra att Perwiz Kambakhsh avrättas och för att på nytt ta upp detta ärende till behandling. Om appellationsdomstolen skulle upprätthålla dödsstraffet, uppmanas president Hamid Karzai att utnyttja sin benådningsrätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de afghanska myndigheterna att omedelbart visa att de respekterar de mänskliga och demokratiska rättigheterna genom att göra allt som står i deras makt för att förhindra att Perwiz Kambakhsh avrättas och för att på nytt ta upp detta ärende till behandling. Om appellationsdomstolen skulle upprätthålla dödsstraffet, uppmanas president Hamid Karzai att utnyttja sin benådningsrätt.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om de garantier för Perwiz Kambakhshs säkerhet som president Hamid Karzai gav den 6 februari 2008 till delegationen från Afghanistans oberoende journalistförbund. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om de garantier för Perwiz Kambakhshs säkerhet som president Hamid Karzai gav den 6 februari 2008 till delegationen från Afghanistans oberoende journalistförbund.

| 5. | Europaparlamentet understryker sin solidaritet med alla de som kämpar för en oberoende journalistverksamhet i Afghanistan. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker sin solidaritet med alla de som kämpar för en oberoende journalistverksamhet i Afghanistan.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Afghanistans president och parlament att vidta nödvändiga åtgärder för att påskynda införandet av ett fungerande straffrättsligt och juridiskt system grundat på internationella standarder och bästa praxis. Parlamentet gläder sig över att kommissionsledamoten för yttre förbindelser vid konferensen i Rom om rättsstatsprinicpen i Afghanistan i juli 2007 lovade att bevilja omedelbart ekonomiskt stöd för att hjälpa Afghanistan att stärka de rättsstatliga principerna och reformera sitt rättsväsende. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Afghanistans president och parlament att vidta nödvändiga åtgärder för att påskynda införandet av ett fungerande straffrättsligt och juridiskt system grundat på internationella standarder och bästa praxis. Parlamentet gläder sig över att kommissionsledamoten för yttre förbindelser vid konferensen i Rom om rättsstatsprinicpen i Afghanistan i juli 2007 lovade att bevilja omedelbart ekonomiskt stöd för att hjälpa Afghanistan att stärka de rättsstatliga principerna och reformera sitt rättsväsende.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Afghanistans regering att fullt ut respektera FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter och att se till att yttrandefriheten till fullo garanteras och upprätthålls för alla medborgare i Afghanistan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Afghanistans regering att fullt ut respektera FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter och att se till att yttrandefriheten till fullo garanteras och upprätthålls för alla medborgare i Afghanistan.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och till regeringen och parlamentet i Islamiska republiken Afghanistan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och till regeringen och parlamentet i Islamiska republiken Afghanistan.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/73

---

Fallet med den iranske medborgaren Seyed Mehdi Kazemi

P6_TA(2008)0107

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2008 om fallet med den iranske medborgaren Seyed Mehdi Kazemi

(2009/C 66 E/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, i synnerhet artikel 3, enligt vilken ingen människa får avlägsnas, utvisas eller utlämnas till ett land där han eller hon löper en allvarlig risk att utsättas för dödsstraff, tortyr eller andra former av omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, i synnerhet artikel 3, enligt vilken ingen människa får avlägsnas, utvisas eller utlämnas till ett land där han eller hon löper en allvarlig risk att utsättas för dödsstraff, tortyr eller andra former av omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 18 och 19 om rätt till asyl och om skydd vid avlägsnande, utvisning och utlämning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 18 och 19 om rätt till asyl och om skydd vid avlägsnande, utvisning och utlämning,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 och dess protokoll av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 och dess protokoll av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (skyddsdirektivet) (1), rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (Dublinförordningen) (2), samt andra asylinstrument i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (skyddsdirektivet) (1), rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (Dublinförordningen) (2), samt andra asylinstrument i EU,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 10 september 2007 från Europaparlamentets talman till Storbritanniens premiärminister i fallet Pegah Emambakhsh, en iransk lesbisk kvinna som riskerade att skickas tillbaka till Iran efter att ha fått avslag på sin asylansökan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 10 september 2007 från Europaparlamentets talman till Storbritanniens premiärminister i fallet Pegah Emambakhsh, en iransk lesbisk kvinna som riskerade att skickas tillbaka till Iran efter att ha fått avslag på sin asylansökan,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Seyed Mehdi Kazemi, en 19-årig homosexuell iransk medborgare, begärde asyl i Storbritannien men fick avslag på sin ansökan. Av rädsla för att avvisas flydde han till Nederländerna, där han ansökte om asyl. Efter prövning av hans ansökan beslutade de nederländska myndigheterna att skicka honom tillbaka till Storbritannien. |
| --- | --- |

A.

Seyed Mehdi Kazemi, en 19-årig homosexuell iransk medborgare, begärde asyl i Storbritannien men fick avslag på sin ansökan. Av rädsla för att avvisas flydde han till Nederländerna, där han ansökte om asyl. Efter prövning av hans ansökan beslutade de nederländska myndigheterna att skicka honom tillbaka till Storbritannien.

| B. | Det slutliga avgörandet om hans asylansökan och eventuella avvisning till Iran ligger nu hos de brittiska myndigheterna. |
| --- | --- |

B.

Det slutliga avgörandet om hans asylansökan och eventuella avvisning till Iran ligger nu hos de brittiska myndigheterna.

| C. | Iranska myndigheter kvarhåller, torterar och avrättar rutinmässigt människor, inte minst homosexuella. Seyed Mehdi Kazemis partner har redan avrättats och hans pappa har hotat honom till livet. |
| --- | --- |

C.

Iranska myndigheter kvarhåller, torterar och avrättar rutinmässigt människor, inte minst homosexuella. Seyed Mehdi Kazemis partner har redan avrättats och hans pappa har hotat honom till livet.

| D. | I det snarlika fallet med Pegah Emambakhsh beslutade de brittiska myndigheterna efter internationella påtryckningar att inte avvisa henne till Iran, men hennes framtida öde är ännu ovisst. |
| --- | --- |

D.

I det snarlika fallet med Pegah Emambakhsh beslutade de brittiska myndigheterna efter internationella påtryckningar att inte avvisa henne till Iran, men hennes framtida öde är ännu ovisst.

| E. | Den brittiske premiärministerns talesman har inte velat uttala sig om fallet med Seyed Mehdi Kazemi men har gjort allmänna utfästelser om de brittiska asylförfarandenas förenlighet med internationella åtaganden, om möjligheterna att överklaga asylbeslut till en oberoende domstol och om att myndigheterna inte skulle avvisa någon som skulle utsättas för risker vid sin återkomst. |
| --- | --- |

E.

Den brittiske premiärministerns talesman har inte velat uttala sig om fallet med Seyed Mehdi Kazemi men har gjort allmänna utfästelser om de brittiska asylförfarandenas förenlighet med internationella åtaganden, om möjligheterna att överklaga asylbeslut till en oberoende domstol och om att myndigheterna inte skulle avvisa någon som skulle utsättas för risker vid sin återkomst.

| F. | Större uppmärksamhet bör ägnas åt att se till att medlemsstaterna tillämpar EU:s asyllagstiftning korrekt i ärenden som rör sexuell läggning. |
| --- | --- |

F.

Större uppmärksamhet bör ägnas åt att se till att medlemsstaterna tillämpar EU:s asyllagstiftning korrekt i ärenden som rör sexuell läggning.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över Seyed Mehdi Kazemis öde. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över Seyed Mehdi Kazemis öde.

| 2. | Europaparlamentet kräver en korrekt och fullständig tillämpning av skyddsdirektivet, i vilket förföljelse på grund av sexuell läggning erkänns som skäl för att bevilja asyl och enligt vilket medlemsstaterna ska bedöma det enskilda fallet och situationen i ursprungslandet, bland annat landets lagar och andra författningar och hur de tillämpas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kräver en korrekt och fullständig tillämpning av skyddsdirektivet, i vilket förföljelse på grund av sexuell läggning erkänns som skäl för att bevilja asyl och enligt vilket medlemsstaterna ska bedöma det enskilda fallet och situationen i ursprungslandet, bland annat landets lagar och andra författningar och hur de tillämpas.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater inte kan tillämpa EU-lagstiftning eller nationella lagar och förfaranden på ett sätt som innebär att personer avvisas till ett tredjeland där de riskerar att förföljas, torteras eller dödas, eftersom detta skulle vara ett brott mot europeiska och internationella åtaganden på människorättsområdet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater inte kan tillämpa EU-lagstiftning eller nationella lagar och förfaranden på ett sätt som innebär att personer avvisas till ett tredjeland där de riskerar att förföljas, torteras eller dödas, eftersom detta skulle vara ett brott mot europeiska och internationella åtaganden på människorättsområdet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som berörs att nå fram till en gemensam lösning för att Seyed Mehdi Kazemi ska beviljas asyl eller skydd på EU:s territorium och inte skickas tillbaka till Iran, där han säkerligen skulle komma att avrättas, och att på så vis se till att artikel 3 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut av alla europeiska myndigheter, och i detta fall särskilt av Storbritannien. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta fullt ut med medlemsstaterna i denna fråga. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som berörs att nå fram till en gemensam lösning för att Seyed Mehdi Kazemi ska beviljas asyl eller skydd på EU:s territorium och inte skickas tillbaka till Iran, där han säkerligen skulle komma att avrättas, och att på så vis se till att artikel 3 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut av alla europeiska myndigheter, och i detta fall särskilt av Storbritannien. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta fullt ut med medlemsstaterna i denna fråga.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att vidta åtgärder för att förhindra liknande situationer i framtiden genom samarbete och tillämpning av EU-riktlinjer i syfte att nå fram till lösningar i liknande fall. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och utvärdera medlemsstaternas tillämpning av EU:s asyllagstiftning, särskilt med avseende på sexuell läggning, och att rapportera till Europaparlamentet. Vidare framhåller parlamentet att kommissionen har aviserat ändringar i Dublinförordningen och skyddsdirektivet under 2008, varigenom de frågor som tas upp i denna resolution kommer att beaktas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att vidta åtgärder för att förhindra liknande situationer i framtiden genom samarbete och tillämpning av EU-riktlinjer i syfte att nå fram till lösningar i liknande fall. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och utvärdera medlemsstaternas tillämpning av EU:s asyllagstiftning, särskilt med avseende på sexuell läggning, och att rapportera till Europaparlamentet. Vidare framhåller parlamentet att kommissionen har aviserat ändringar i Dublinförordningen och skyddsdirektivet under 2008, varigenom de frågor som tas upp i denna resolution kommer att beaktas.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s flyktingkommissariat och Seyed Mehdi Kazemi. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s flyktingkommissariat och Seyed Mehdi Kazemi.

---

(1)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

(2)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

---

REKOMMENDATIONER

Torsdag 13 mars 2008

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/75 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/75

---

Europeiska unionens roll i Irak

P6_TA(2008)0100

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 13 mars 2008 om Europeiska unionens roll i Irak (2007/2181(INI))

(2009/C 66 E/15)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation,

| — | med beaktande av det förslag till rekommendation till rådet om Europeiska unionens roll i Irak som lagts fram av Ana Maria Gomes för PSE-gruppen (B6-0328/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till rekommendation till rådet om Europeiska unionens roll i Irak som lagts fram av Ana Maria Gomes för PSE-gruppen (B6-0328/2007),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Irak, senast resolutionen av den 25 oktober 2007 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Irak, senast resolutionen av den 25 oktober 2007 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om den humanitära situationen för irakiska flyktingar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om den humanitära situationen för irakiska flyktingar (2),

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 15 november och den 6 december 2007 om sammansättningen av och befogenheterna för den tillfälliga delegationen för förbindelserna med Irak, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 15 november och den 6 december 2007 om sammansättningen av och befogenheterna för den tillfälliga delegationen för förbindelserna med Irak,

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser om EU:s engagemang i Irak av den 23–24 april, den 15–16 oktober och den 19–20 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser om EU:s engagemang i Irak av den 23–24 april, den 15–16 oktober och den 19–20 november 2007,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2006, ”Rekommendationer för Europeiska unionens förnyade engagemang i Irak” (KOM(2006)0283), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2006, ”Rekommendationer för Europeiska unionens förnyade engagemang i Irak” (KOM(2006)0283),

| — | med beaktande av den internationella överenskommelse med Irak som ingicks i Sharm el-Sheik i Egypten den 3 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella överenskommelse med Irak som ingicks i Sharm el-Sheik i Egypten den 3 maj 2007,

| — | med beaktande av resolutionerna 1546 (2004) av den 8 juni 2004, 1770 (2007) av den 10 augusti 2007 och 1790 (2007) av den 18 december 2007, framför allt dess bilagor I och II, från FN:s säkerhetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna 1546 (2004) av den 8 juni 2004, 1770 (2007) av den 10 augusti 2007 och 1790 (2007) av den 18 december 2007, framför allt dess bilagor I och II, från FN:s säkerhetsråd,

| — | med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2005/190/GUSP av den 7 mars 2005 om Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, EUJUST LEX (3), som inrättades inom ramen för den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), samt senare gemensamma åtgärder om ändring av detta och om ett utvidgat mandat för uppdraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2005/190/GUSP av den 7 mars 2005 om Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, EUJUST LEX (3), som inrättades inom ramen för den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), samt senare gemensamma åtgärder om ändring av detta och om ett utvidgat mandat för uppdraget,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin ”Ett säkert Europa i en bättre värld” av den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin ”Ett säkert Europa i en bättre värld” av den 12 december 2003,

| — | med beaktande av Europeiskt samförstånd om utvecklingssamarbete av den 22 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiskt samförstånd om utvecklingssamarbete av den 22 november 2005,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden efter konflikter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden efter konflikter (4),

| — | med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 angående skydd för civilpersoner under krigstid, och dess tilläggsprotokoll I och II, är parlamentet särskilt oroat över det våld som humanitär personal, hälsopersonal och religiösa volontärer utsätts för när de utför sitt arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 angående skydd för civilpersoner under krigstid, och dess tilläggsprotokoll I och II, är parlamentet särskilt oroat över det våld som humanitär personal, hälsopersonal och religiösa volontärer utsätts för när de utför sitt arbete,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om små och medelstora företag i utvecklingsländerna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om små och medelstora företag i utvecklingsländerna (5),

| — | med beaktande av artikel 114.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor om Europeiska unionens roll i Irak (A6-0052/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor om Europeiska unionens roll i Irak (A6-0052/2008), och av följande skäl:

| A. | Sedan 2005 har Irak genomfört två flerpartival, antagit en konstitution genom en folkomröstning, lagt grunden till en federal stat och påbörjat den svåra processen att bygga upp demokratiska institutioner. |
| --- | --- |

A.

Sedan 2005 har Irak genomfört två flerpartival, antagit en konstitution genom en folkomröstning, lagt grunden till en federal stat och påbörjat den svåra processen att bygga upp demokratiska institutioner.

| B. | Oenighet råder inom både det irakiska samhället och inom landets politiska ledarskap, och säkerhetssituationen i vissa delar av landet är fortfarande extremt farlig. |
| --- | --- |

B.

Oenighet råder inom både det irakiska samhället och inom landets politiska ledarskap, och säkerhetssituationen i vissa delar av landet är fortfarande extremt farlig.

| C. | Irak lider av en konflikt med rivaliserande grupper och uppror och landet saknar allmänt rättsstatliga principer. |
| --- | --- |

C.

Irak lider av en konflikt med rivaliserande grupper och uppror och landet saknar allmänt rättsstatliga principer.

| D. | Säkerhetsläget i Irak har förbättrats, men de irakiska styrkorna står fortfarande inför utmaningen att med internationellt stöd bibehålla och befästa denna förbättring. Det omfattande arbetet med återuppbyggnad och hållbar utveckling samt EU:s förmåga att hjälpa Iraks folk är beroende av en fortsatt förbättring av det politiska läget och säkerhetsläget. |
| --- | --- |

D.

Säkerhetsläget i Irak har förbättrats, men de irakiska styrkorna står fortfarande inför utmaningen att med internationellt stöd bibehålla och befästa denna förbättring. Det omfattande arbetet med återuppbyggnad och hållbar utveckling samt EU:s förmåga att hjälpa Iraks folk är beroende av en fortsatt förbättring av det politiska läget och säkerhetsläget.

| E. | Under decennierna av diktatoriskt styre har Iraks offentliga förvaltning varit inriktad på att kontrollera befolkningen, snarare än att erbjuda offentliga tjänster. Åren av Baathpartiets strikt centraliserade förvaltning orsakade allvarliga brister i irakiernas kapacitet att hantera sin budget och finansiella resurser på lämpligt sätt. Resultatet är att den offentliga sektorn i dag är svag eftersatt och saknar en fullt utvecklad kultur för att prioritera tillhandahållandet av offentliga tjänster åt Iraks befolkning. |
| --- | --- |

E.

Under decennierna av diktatoriskt styre har Iraks offentliga förvaltning varit inriktad på att kontrollera befolkningen, snarare än att erbjuda offentliga tjänster. Åren av Baathpartiets strikt centraliserade förvaltning orsakade allvarliga brister i irakiernas kapacitet att hantera sin budget och finansiella resurser på lämpligt sätt. Resultatet är att den offentliga sektorn i dag är svag eftersatt och saknar en fullt utvecklad kultur för att prioritera tillhandahållandet av offentliga tjänster åt Iraks befolkning.

| F. | Grannländerna måste avstå från att blanda sig i Iraks inre angelägenheter och respektera landets oberoende, suveränitet och territoriella integritet och det irakiska folkets önskan att bygga upp landets konstitutionella och politiska system av egen kraft. |
| --- | --- |

F.

Grannländerna måste avstå från att blanda sig i Iraks inre angelägenheter och respektera landets oberoende, suveränitet och territoriella integritet och det irakiska folkets önskan att bygga upp landets konstitutionella och politiska system av egen kraft.

| G. | Denna konflikt har hittills lett till att 2,4 miljoner personer fördrivits inom Irak och att 2,28 miljoner personer lever som flyktingar i grannländerna, i första hand Syrien och Jordanien. |
| --- | --- |

G.

Denna konflikt har hittills lett till att 2,4 miljoner personer fördrivits inom Irak och att 2,28 miljoner personer lever som flyktingar i grannländerna, i första hand Syrien och Jordanien.

| H. | Det kurdiska regionen är den enda regionen i Irak där en viss grad av fred och stabilitet garanteras och där internationellt utvecklingssamarbete och privata investeringar växer. |
| --- | --- |

H.

Det kurdiska regionen är den enda regionen i Irak där en viss grad av fred och stabilitet garanteras och där internationellt utvecklingssamarbete och privata investeringar växer.

| I. | EU som global partner bör ta sitt ansvar för att bygga upp ett nytt demokratiskt Irak och EU:s politik gentemot Irak bör sättas in i ett bredare sammanhang med EU:s strategiska partnerskap för Medelhavet och Mellanöstern. |
| --- | --- |

I.

EU som global partner bör ta sitt ansvar för att bygga upp ett nytt demokratiskt Irak och EU:s politik gentemot Irak bör sättas in i ett bredare sammanhang med EU:s strategiska partnerskap för Medelhavet och Mellanöstern.

| J. | EU understryker behovet av mer strategiska insatser till stöd för Iraks framsteg i uppbyggnaden av en demokratisk federal stat. EU inser att för att man ska kunna erbjuda effektiv hjälp måste det finnas ett starkt partnerskap med Iraks befolkning, ett fortsatt engagemang från den irakiska regeringens sida att säkerställa säkerhet, försoning, vilja att samarbeta, insatser för att bygga upp kapacitet och demokrati, kamp mot korruption och ett säkerställande av öppenhet och effektivitet är grundläggande förutsättningar för att Europeiska unionen ska ta ett större ansvar i Irak. De viktigaste utmaningarna mot återuppbyggnaden ligger på det institutionella och sociala planet, nämligen att bygga upp institutionernas och förvaltningens kapacitet och befästa rättsstatsprincipen, efterlevnaden av gällande lagar och respekten för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

J.

EU understryker behovet av mer strategiska insatser till stöd för Iraks framsteg i uppbyggnaden av en demokratisk federal stat. EU inser att för att man ska kunna erbjuda effektiv hjälp måste det finnas ett starkt partnerskap med Iraks befolkning, ett fortsatt engagemang från den irakiska regeringens sida att säkerställa säkerhet, försoning, vilja att samarbeta, insatser för att bygga upp kapacitet och demokrati, kamp mot korruption och ett säkerställande av öppenhet och effektivitet är grundläggande förutsättningar för att Europeiska unionen ska ta ett större ansvar i Irak. De viktigaste utmaningarna mot återuppbyggnaden ligger på det institutionella och sociala planet, nämligen att bygga upp institutionernas och förvaltningens kapacitet och befästa rättsstatsprincipen, efterlevnaden av gällande lagar och respekten för mänskliga rättigheter.

| K. | För att EU:s hjälpinsatser ska bli effektiva krävs en flerårig planering av operationerna som går utöver den nuvarande årliga planering som bygger på särskilda åtgärder. |
| --- | --- |

K.

För att EU:s hjälpinsatser ska bli effektiva krävs en flerårig planering av operationerna som går utöver den nuvarande årliga planering som bygger på särskilda åtgärder.

| L. | EU måste anpassa utnyttjandet av sina resurser till de specifika interna, regionala och humanitära utmaningar som Irak står inför. Effektivitet, öppenhet och visibilitet är grundläggande förutsättningar för att EU ska kunna spela en viktigare roll i Irak. |
| --- | --- |

L.

EU måste anpassa utnyttjandet av sina resurser till de specifika interna, regionala och humanitära utmaningar som Irak står inför. Effektivitet, öppenhet och visibilitet är grundläggande förutsättningar för att EU ska kunna spela en viktigare roll i Irak.

| M. | Irak har fallit tillbaka från att ha varit ett medelinkomstland under 1970-talet. EU måste därför anpassa användningen av sina resurser med hänsyn till detta. |
| --- | --- |

M.

Irak har fallit tillbaka från att ha varit ett medelinkomstland under 1970-talet. EU måste därför anpassa användningen av sina resurser med hänsyn till detta.

| N. | Kommissionen har sedan december 2005 haft en mindre delegation i Bagdad vars operativa avdelning varit stationerad i Amman och som finner det mycket svårt att operera i vissa områden, framför allt i Bagdad, på grund av militära arrangemang och säkerhetsläget. |
| --- | --- |

N.

Kommissionen har sedan december 2005 haft en mindre delegation i Bagdad vars operativa avdelning varit stationerad i Amman och som finner det mycket svårt att operera i vissa områden, framför allt i Bagdad, på grund av militära arrangemang och säkerhetsläget.

| O. | Kommissionen har sedan 2003 bidragit med över 800 000 000euro i stöd till Irak (i första hand genom internationella återuppbyggnadsfonden för Irak, IRFFI), och EU har sedan 2005 varit direkt engagerat i arbetet att stärka rättsstaten i landet genom Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, EUJUST LEX. Mandatet för EUJUST LEX har förlängts en sista gång. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har sedan 2003 bidragit med över 800 000 000euro i stöd till Irak (i första hand genom internationella återuppbyggnadsfonden för Irak, IRFFI), och EU har sedan 2005 varit direkt engagerat i arbetet att stärka rättsstaten i landet genom Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, EUJUST LEX. Mandatet för EUJUST LEX har förlängts en sista gång.

| P. | Iraks regering, Världsbanken och FN ingick en internationell överenskommelse den 3 maj 2007 som en vision för den irakiska regeringen för de kommande fem åren och som en viktig utgångspunkt för det internationella samfundets engagemang i landet. Denna plan fick fullt stöd av Europeiska unionen som är en av de största bidragsgivarna. |
| --- | --- |

P.

Iraks regering, Världsbanken och FN ingick en internationell överenskommelse den 3 maj 2007 som en vision för den irakiska regeringen för de kommande fem åren och som en viktig utgångspunkt för det internationella samfundets engagemang i landet. Denna plan fick fullt stöd av Europeiska unionen som är en av de största bidragsgivarna.

| Q. | Genom FN:s säkerhetsråds ovannämnda resolution 1770 (2007) har mandatet för FN:s uppdrag i Irak nyligen utvidgats betydligt. |
| --- | --- |

Q.

Genom FN:s säkerhetsråds ovannämnda resolution 1770 (2007) har mandatet för FN:s uppdrag i Irak nyligen utvidgats betydligt.

| R. | Åren under Baathpartiets styre och decennier av krig har resulterat i ett samhälle som traumatiserats av krig, förtryck, etnisk rensning (inbegripet kemiska attacker som i Halabja) och en internationell nonchalans av dessa brott. Det internationella samfundet och framför allt de stater som stödde invasionen har en rättslig och moralisk skyldighet, och det ligger i deras säkerhetsintresse, att stödja det irakiska folket. Europeiska unionen, tillsammans med andra internationella biståndsgivare, måste snabbt och konstruktivt mobilisera alla lämpliga instrument som står till dess förfogande för att kunna göra en insats. |
| --- | --- |

R.

Åren under Baathpartiets styre och decennier av krig har resulterat i ett samhälle som traumatiserats av krig, förtryck, etnisk rensning (inbegripet kemiska attacker som i Halabja) och en internationell nonchalans av dessa brott. Det internationella samfundet och framför allt de stater som stödde invasionen har en rättslig och moralisk skyldighet, och det ligger i deras säkerhetsintresse, att stödja det irakiska folket. Europeiska unionen, tillsammans med andra internationella biståndsgivare, måste snabbt och konstruktivt mobilisera alla lämpliga instrument som står till dess förfogande för att kunna göra en insats.

| S. | Europaparlamentet är fast beslutet att utveckla sina relationer med det irakiska representantrådet, inbegripet via formella kontakter. |
| --- | --- |

S.

Europaparlamentet är fast beslutet att utveckla sina relationer med det irakiska representantrådet, inbegripet via formella kontakter.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Rådet uppmanas att tillsammans med kommissionen anta en ny strategi som kommer att höja kvantiteten, men framför allt kvaliteten, på EU:s stöd till FN:s arbete med att bygga upp ett säkert, stabilt, enat, välmående, federalt och demokratiskt Irak som respekterar de mänskliga rättigheterna, skyddar sina minoriteter, främjar tolerans mellan folkgrupper och bidrar till stabilitet och säkerhet i regionen. Rådet uppmanas vidta åtgärder till stöd för FN:s säkerhetsråds resolution 1770 (2007), som i hög grad stärker FN:s roll i Irak. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Rådet uppmanas att tillsammans med kommissionen anta en ny strategi som kommer att höja kvantiteten, men framför allt kvaliteten, på EU:s stöd till FN:s arbete med att bygga upp ett säkert, stabilt, enat, välmående, federalt och demokratiskt Irak som respekterar de mänskliga rättigheterna, skyddar sina minoriteter, främjar tolerans mellan folkgrupper och bidrar till stabilitet och säkerhet i regionen. Rådet uppmanas vidta åtgärder till stöd för FN:s säkerhetsråds resolution 1770 (2007), som i hög grad stärker FN:s roll i Irak.

| b) | Rådet uppmanas att rikta EU:s stöd för demokratiska styrelseformer mot i första hand tre mål: att förstärka samarbetet mellan regeringen och Iraks representantråd för att minimera blockeringarna i lagstiftningsprocessen, att stärka valförfarandena på lokal nivå för att säkerställa att de provinsiella råden är helt representativa för samtliga lokalbefolkningar och att stärka den lokala demokratin med samrådsmekanismer för att ge lokalbefolkningen möjlighet att regelbundet delta i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

b)

Rådet uppmanas att rikta EU:s stöd för demokratiska styrelseformer mot i första hand tre mål: att förstärka samarbetet mellan regeringen och Iraks representantråd för att minimera blockeringarna i lagstiftningsprocessen, att stärka valförfarandena på lokal nivå för att säkerställa att de provinsiella råden är helt representativa för samtliga lokalbefolkningar och att stärka den lokala demokratin med samrådsmekanismer för att ge lokalbefolkningen möjlighet att regelbundet delta i beslutsprocessen.

| c) | Rådet uppmanas att inrikta EU:s insatser i Irak mot relevant tekniskt stöd och kapacitetsuppbyggnad inom områdena rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning, finans- och budgetförvaltning, jämlikhet mellan könen, hälsa och utbildning samt förstärkning av federala, regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

c)

Rådet uppmanas att inrikta EU:s insatser i Irak mot relevant tekniskt stöd och kapacitetsuppbyggnad inom områdena rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning, finans- och budgetförvaltning, jämlikhet mellan könen, hälsa och utbildning samt förstärkning av federala, regionala och lokala myndigheter.

| d) | Rådet uppmanas att kräva att kommissionen säkerställer insynen och effektiviteten beträffande EU:s stöd till Irak, genom att






  — | följa upp de frågor som redan ställdes 2005 i det yttrande över förslaget till allmän budget för budgetåret 2006 som lades fram av parlamentets utskott för utrikesfrågor genom att tillhandahålla komplett, regelbunden och insynsvänlig information om hur EU:s stöd faktiskt utbetalas och används, framför allt de medel som utbetalas via IRFFI, |
| --- | --- | --- |

d)

Rådet uppmanas att kräva att kommissionen säkerställer insynen och effektiviteten beträffande EU:s stöd till Irak, genom att

—

följa upp de frågor som redan ställdes 2005 i det yttrande över förslaget till allmän budget för budgetåret 2006 som lades fram av parlamentets utskott för utrikesfrågor genom att tillhandahålla komplett, regelbunden och insynsvänlig information om hur EU:s stöd faktiskt utbetalas och används, framför allt de medel som utbetalas via IRFFI,

| — | operera direkt på fältet om och på de ställen där säkerhetsläget tillåter detta, nämligen i de södra marsklanden, där befolkningen särskilt försummats, och i den kurdiska regionen, |
| --- | --- |

—

operera direkt på fältet om och på de ställen där säkerhetsläget tillåter detta, nämligen i de södra marsklanden, där befolkningen särskilt försummats, och i den kurdiska regionen,

| — | uppmuntra FN-kontoren och övriga internationella organisationer att göra samma sak, |
| --- | --- |

—

uppmuntra FN-kontoren och övriga internationella organisationer att göra samma sak,

| — | säkerställa ett totalt stöd från lokala intressenter, inklusive civilsamhället och statliga myndigheter, för projektens och programmens utformning, genomförande och hållbarhet, |
| --- | --- |

—

säkerställa ett totalt stöd från lokala intressenter, inklusive civilsamhället och statliga myndigheter, för projektens och programmens utformning, genomförande och hållbarhet,

| — | se till att EU-finansierade projekt inte dubblerar, utan kompletterar, det arbete som utförs av andra internationella biståndsgivare, |
| --- | --- |

—

se till att EU-finansierade projekt inte dubblerar, utan kompletterar, det arbete som utförs av andra internationella biståndsgivare,

| — | öka EU:s anslag till bilateralt tekniskt bistånd och kapacitetsbyggnad och att förbättra EG:s direkta kontroll över finansieringen, |
| --- | --- |

—

öka EU:s anslag till bilateralt tekniskt bistånd och kapacitetsbyggnad och att förbättra EG:s direkta kontroll över finansieringen,

| — | rikta om EU-stödet mot bilaterala projekt med betoning på tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad när det gäller rättsstatsprincipen, ekonomisk förvaltning, demokratiskt styre och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

—

rikta om EU-stödet mot bilaterala projekt med betoning på tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad när det gäller rättsstatsprincipen, ekonomisk förvaltning, demokratiskt styre och mänskliga rättigheter.

| — | se till att ett betydande EU-stöd riktas mot att förbättra den offentliga finansförvaltningen och budgetkontrollen för att se till att den irakiska regeringen får bättre möjligheter att fördela de betydande och ökande offentliga resurser som nu står till dess förfogande, |
| --- | --- |

—

se till att ett betydande EU-stöd riktas mot att förbättra den offentliga finansförvaltningen och budgetkontrollen för att se till att den irakiska regeringen får bättre möjligheter att fördela de betydande och ökande offentliga resurser som nu står till dess förfogande,

| — | använda sin erfarenhet av att leverera stödprogram till sina partner i den europeiska grannskapspolitiken för att hitta metoder för att säkra ett effektivare engagemang i Irak. |
| --- | --- |

—

använda sin erfarenhet av att leverera stödprogram till sina partner i den europeiska grannskapspolitiken för att hitta metoder för att säkra ett effektivare engagemang i Irak.

| e) | Rådet uppmanas att överväga möjligheten att kommissionen antar ett flerårigt landstrategidokument för Irak. |
| --- | --- |

e)

Rådet uppmanas att överväga möjligheten att kommissionen antar ett flerårigt landstrategidokument för Irak.

| f) | Rådet uppmanas att främja förnyade bilaterala politiska, diplomatiska, kulturella och ekonomiska förbindelser och utbyten mellan medlemsstaterna och Irak. |
| --- | --- |

f)

Rådet uppmanas att främja förnyade bilaterala politiska, diplomatiska, kulturella och ekonomiska förbindelser och utbyten mellan medlemsstaterna och Irak.

| g) | Rådet uppmanas att införa följande punkter i en ny strategi för ett förebyggande engagemang från EU:s och medlemsstaternas sida i Irak, i syfte att genomföra dem när omständigheterna – dvs. säkerhetssituationen – medger detta och i nära samråd med irakiska myndigheter och andra partner, exempelvis FN-organ och icke-statliga organisationer:






  — | kommissionens delegation i Bagdad bör utökas och ges större ansvar och resurser samt få egna lokaler och se till att de anställda kan leva och arbeta i säkerhet; de EU-medlemsstater som inte har någon representation i Bagdad bör uppmuntras att komma tillbaka och dela dessa lokaler och tillhörande säkerhetskostnader, |
| --- | --- | --- |

g)

Rådet uppmanas att införa följande punkter i en ny strategi för ett förebyggande engagemang från EU:s och medlemsstaternas sida i Irak, i syfte att genomföra dem när omständigheterna – dvs. säkerhetssituationen – medger detta och i nära samråd med irakiska myndigheter och andra partner, exempelvis FN-organ och icke-statliga organisationer:

—

kommissionens delegation i Bagdad bör utökas och ges större ansvar och resurser samt få egna lokaler och se till att de anställda kan leva och arbeta i säkerhet; de EU-medlemsstater som inte har någon representation i Bagdad bör uppmuntras att komma tillbaka och dela dessa lokaler och tillhörande säkerhetskostnader,

| — | EU/EG bör förstärka sin närvaro i Erbil, Nasiriya, Basra och andra områden i Irak där säkerheten medger detta, |
| --- | --- |

—

EU/EG bör förstärka sin närvaro i Erbil, Nasiriya, Basra och andra områden i Irak där säkerheten medger detta,

| — | stödet för rättsstatsprincipen och rättsväsendet bör utökas genom en fortsatt fokusering på framför allt rättsliga institutioner och icke-statliga organ inom följande områden: förstärkning av det juridiska utbildningsinstitutet, stöd för inrättandet av kontor för utredning av allvarliga brott, förstärkning av högsta juridiska rådet, stöd till inrättandet av en pilotdomstol i Basra, förstärkning av det irakiska advokatsamfundet och stöd för inrättande av rättshjälpscenter, |
| --- | --- |

—

stödet för rättsstatsprincipen och rättsväsendet bör utökas genom en fortsatt fokusering på framför allt rättsliga institutioner och icke-statliga organ inom följande områden: förstärkning av det juridiska utbildningsinstitutet, stöd för inrättandet av kontor för utredning av allvarliga brott, förstärkning av högsta juridiska rådet, stöd till inrättandet av en pilotdomstol i Basra, förstärkning av det irakiska advokatsamfundet och stöd för inrättande av rättshjälpscenter,

| — | de positiva erfarenheterna från EUJUST LEX bör utnyttjas och en uppföljning av uppdraget bör förberedas på grundval av tidigare erfarenheter och på grundval av en noggrann extern utvärdering, även inne i Irak, av uppdragets påverkan i syfte att ytterligare förstärka den irakiska polisen och det irakiska straffrättsliga systemet genom användning av både ESFP och gemenskapsinstrumenten, |
| --- | --- |

—

de positiva erfarenheterna från EUJUST LEX bör utnyttjas och en uppföljning av uppdraget bör förberedas på grundval av tidigare erfarenheter och på grundval av en noggrann extern utvärdering, även inne i Irak, av uppdragets påverkan i syfte att ytterligare förstärka den irakiska polisen och det irakiska straffrättsliga systemet genom användning av både ESFP och gemenskapsinstrumenten,

| — | tillhandahållande av stöd för en reform av den offentliga finansförvaltningen och redovisningen av offentliga finanser, |
| --- | --- |

—

tillhandahållande av stöd för en reform av den offentliga finansförvaltningen och redovisningen av offentliga finanser,

| — | fortsatt tekniskt stöd bör ges till organisering av fria och rättvisa val, |
| --- | --- |

—

fortsatt tekniskt stöd bör ges till organisering av fria och rättvisa val,

| — | förlikningsprocessen bör stödjas, dvs. beträffande Kirkuk och andra omtvistade inrikesterritorier, liksom de assyriska områden som går under namnet Nineveslätten med sina kristna minoriteter; FN:s initiativ för att underlätta en regional dialog bör stödjas genom att man hittar medel och vägar för att förbättra den operativa förmågan, inbegripet flygtransporter, |
| --- | --- |

—

förlikningsprocessen bör stödjas, dvs. beträffande Kirkuk och andra omtvistade inrikesterritorier, liksom de assyriska områden som går under namnet Nineveslätten med sina kristna minoriteter; FN:s initiativ för att underlätta en regional dialog bör stödjas genom att man hittar medel och vägar för att förbättra den operativa förmågan, inbegripet flygtransporter,

| — | de särskilda möjligheter som stabilitetsinstrumentet (6) erbjuder bör utnyttjas för att ge omfattande bistånd, vilket är av central betydelse för utvecklingen i en krissituation eller framväxande krissituation som i dagens Irak; stöd till utvecklingen av demokratiska, icke-sekteristiska och pluralistiska, federala, regionala och lokala institutioner med särskild betoning på representantrådet och dess förmåga att hantera lagstiftningsprocessen, att kontrollera den verkställande makten och ge kvinnorna i det irakiska samhället en starkare position; främja respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, demokratin och rättsprincipen, med särskild betoning på kvinnors, minoriteters och barns rättigheter. Stöd till åtgärder för att stärka framväxten och organiseringen av civilsamhället och dess medverkan i den politiska processen och främja oberoende, pluralistiska och professionella medier samt att stödja minröjningsverksamhet; stöd till den kurdiska regionen och dess regering för att bekämpa narkotikahandel, |
| --- | --- |

—

de särskilda möjligheter som stabilitetsinstrumentet (6) erbjuder bör utnyttjas för att ge omfattande bistånd, vilket är av central betydelse för utvecklingen i en krissituation eller framväxande krissituation som i dagens Irak; stöd till utvecklingen av demokratiska, icke-sekteristiska och pluralistiska, federala, regionala och lokala institutioner med särskild betoning på representantrådet och dess förmåga att hantera lagstiftningsprocessen, att kontrollera den verkställande makten och ge kvinnorna i det irakiska samhället en starkare position; främja respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, demokratin och rättsprincipen, med särskild betoning på kvinnors, minoriteters och barns rättigheter. Stöd till åtgärder för att stärka framväxten och organiseringen av civilsamhället och dess medverkan i den politiska processen och främja oberoende, pluralistiska och professionella medier samt att stödja minröjningsverksamhet; stöd till den kurdiska regionen och dess regering för att bekämpa narkotikahandel,

| — | de resurser inom instrumentet för utvecklingssamarbete (7) som är avsatta för Irak inom ramen för millennieutvecklingsmålen bör även fortsättningsvis koncentreras, så att man som högsta prioritet kan garantera allmän tillgång till viktig allmän hälso- och sjukvård där det krävs en omedelbar uppbyggnad av institutioner och kapacitet för att kunna avhjälpa de akuta strukturella bristerna och prioritera insatser för att förhindra en ytterligare försämring av utbildningssystemet, inbegripet införandet av praktiska åtgärder för att se till att flickor har fullständig möjlighet att följa undervisningen på alla nivåer samt stöd för återupplivandet av det ekologiska och sociala systemet i marsklanden och skyddet av träskaraberna och deras unika arv; instrumentet för utvecklingssamarbete bör användas för att tillhandahålla teknisk expertis och kapacitetsuppbyggnad som stöd åt irakiska initiativ för fastställande och återställande av de ekologiska skadorna och effekterna av klimatförändringarna, |
| --- | --- |

—

de resurser inom instrumentet för utvecklingssamarbete (7) som är avsatta för Irak inom ramen för millennieutvecklingsmålen bör även fortsättningsvis koncentreras, så att man som högsta prioritet kan garantera allmän tillgång till viktig allmän hälso- och sjukvård där det krävs en omedelbar uppbyggnad av institutioner och kapacitet för att kunna avhjälpa de akuta strukturella bristerna och prioritera insatser för att förhindra en ytterligare försämring av utbildningssystemet, inbegripet införandet av praktiska åtgärder för att se till att flickor har fullständig möjlighet att följa undervisningen på alla nivåer samt stöd för återupplivandet av det ekologiska och sociala systemet i marsklanden och skyddet av träskaraberna och deras unika arv; instrumentet för utvecklingssamarbete bör användas för att tillhandahålla teknisk expertis och kapacitetsuppbyggnad som stöd åt irakiska initiativ för fastställande och återställande av de ekologiska skadorna och effekterna av klimatförändringarna,

| — | de europeiska icke-statliga organisationerna bör uppmuntras att samarbeta med de irakiska motparterna som redan är särskilt aktiva i den kurdiska regionen och det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (8) bör utnyttjas i så hög grad som möjligt för att ge tekniskt och ekonomiskt bistånd till civila samhällsorganisationer och möjliggöra insatser på följande områden: kvinnors och mäns lika deltagande i det politiska, ekonomiska och sociala livet, våld riktat mot kvinnor, dvs. tvångsäktenskap, ”hedersrelaterat” våld, människohandel och könsstympning; rätten för ursprungsbefolkningar och för personer som tillhör minoriteter och etniska grupper, inbegripet assyrier (kaldéer, syrianer och andra kristna minoriteter), jezider och turkmener; barns rättigheter, framför allt inom ramen för kampen mot barnarbete, barnprostitution och barnhandel; kampen mot godtyckligt fängslande och tortyr samt dödsstraffets avskaffande, |
| --- | --- |

—

de europeiska icke-statliga organisationerna bör uppmuntras att samarbeta med de irakiska motparterna som redan är särskilt aktiva i den kurdiska regionen och det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (8) bör utnyttjas i så hög grad som möjligt för att ge tekniskt och ekonomiskt bistånd till civila samhällsorganisationer och möjliggöra insatser på följande områden: kvinnors och mäns lika deltagande i det politiska, ekonomiska och sociala livet, våld riktat mot kvinnor, dvs. tvångsäktenskap, ”hedersrelaterat” våld, människohandel och könsstympning; rätten för ursprungsbefolkningar och för personer som tillhör minoriteter och etniska grupper, inbegripet assyrier (kaldéer, syrianer och andra kristna minoriteter), jezider och turkmener; barns rättigheter, framför allt inom ramen för kampen mot barnarbete, barnprostitution och barnhandel; kampen mot godtyckligt fängslande och tortyr samt dödsstraffets avskaffande,

| — | det är av största vikt att Iraks regering uppmuntras och får hjälp att införa undantagslagar om ekonomiskt stöd till över en miljon utblottade kvinnliga familjeförsörjare och deras anhöriga, |
| --- | --- |

—

det är av största vikt att Iraks regering uppmuntras och får hjälp att införa undantagslagar om ekonomiskt stöd till över en miljon utblottade kvinnliga familjeförsörjare och deras anhöriga,

| — | de ekonomiska anslagen till Erasmus Mundusprogrammet för Irak bör utökas; EU bör stödja pågående och ny verksamhet för att skapa nätverk mellan irakiska och utländska akademiska institutioner, enskilda akademiker och intellektuella och studentorganisationer för att ge nytt liv till den akademiska miljön, |
| --- | --- |

—

de ekonomiska anslagen till Erasmus Mundusprogrammet för Irak bör utökas; EU bör stödja pågående och ny verksamhet för att skapa nätverk mellan irakiska och utländska akademiska institutioner, enskilda akademiker och intellektuella och studentorganisationer för att ge nytt liv till den akademiska miljön,

| — | de irakiska myndigheternas förmåga att utöva effektiva gränskontroller bör stärkas, vilket bland annat bör minska inflödet av vapen till landet; EU bör bidra till att stoppa det olagliga införandet av små och lätta vapen till Irak, bl.a. genom att göra EU:s uppförandekod för vapenexport juridiskt bindande, genom att förbättra EUFOR (European Union Force) Altheas uppsikt över lagren i Bosnien och Hercegovina, genom att påskynda destruktionen av vapenlager på hela Balkan, och genom att hjälpa de irakiska myndigheterna att ”rensa upp” överskott av små och lätta vapen genom nedrustning på bred front, demobiliserings- och återintegreringsprogram där både ESFP och gemenskapens instrument kan utnyttjas, |
| --- | --- |

—

de irakiska myndigheternas förmåga att utöva effektiva gränskontroller bör stärkas, vilket bland annat bör minska inflödet av vapen till landet; EU bör bidra till att stoppa det olagliga införandet av små och lätta vapen till Irak, bl.a. genom att göra EU:s uppförandekod för vapenexport juridiskt bindande, genom att förbättra EUFOR (European Union Force) Altheas uppsikt över lagren i Bosnien och Hercegovina, genom att påskynda destruktionen av vapenlager på hela Balkan, och genom att hjälpa de irakiska myndigheterna att ”rensa upp” överskott av små och lätta vapen genom nedrustning på bred front, demobiliserings- och återintegreringsprogram där både ESFP och gemenskapens instrument kan utnyttjas,

| — | de välkomna och givande förhandlingarna om det nya handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak bör fortsätta med betoning på vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna som en faktor som påverkar EU:s avtalsmässiga förbindelser med alla tredjeländer, även inom ramen för terrorismbekämpning, |
| --- | --- |

—

de välkomna och givande förhandlingarna om det nya handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak bör fortsätta med betoning på vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna som en faktor som påverkar EU:s avtalsmässiga förbindelser med alla tredjeländer, även inom ramen för terrorismbekämpning,

| — | administrativt och tekniskt stöd bör ges och lokalt kapacitetsbyggande bör främjas för att hjälpa den irakiska regeringen att genomföra det nya mikrolånprogrammet och för att sprida bästa praxis i fråga om den positiva roll som mikrokrediter kan spela för att ge kvinnor större befogenheter i samhället, särskilt de utblottade änkor som uppgår till över en miljon, |
| --- | --- |

—

administrativt och tekniskt stöd bör ges och lokalt kapacitetsbyggande bör främjas för att hjälpa den irakiska regeringen att genomföra det nya mikrolånprogrammet och för att sprida bästa praxis i fråga om den positiva roll som mikrokrediter kan spela för att ge kvinnor större befogenheter i samhället, särskilt de utblottade änkor som uppgår till över en miljon,

| — | rådet uppmanas att med kraft uppmana kommissionen att lindra lidandet för de irakiska flyktingarna i Jordanien och Syrien och i andra länder i regionen som påverkats av den irakiska flyktingkrisen och att kraftigt öka öppenheten och effektiviteten i EU:s stöd till de irakiska flyktingarna i dessa länder, |
| --- | --- |

—

rådet uppmanas att med kraft uppmana kommissionen att lindra lidandet för de irakiska flyktingarna i Jordanien och Syrien och i andra länder i regionen som påverkats av den irakiska flyktingkrisen och att kraftigt öka öppenheten och effektiviteten i EU:s stöd till de irakiska flyktingarna i dessa länder,

| — | EU bör öka sitt stöd, dvs. via kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd (GD ECHO), till icke-statliga organisationer, internationella organisationer i deras insatser för att minska nödlidandet bland irakiska flyktingar i grannländer och för irakiska internflyktingar, inbegripet de 4 000 assyrianska familjer som flytt till Nineveslätten; de irakiska myndigheterna bör med kraft uppmanas att ta sitt ansvar för att ge ekonomiskt och annat stöd till återintegrering av flyktingar och de irakiska internflyktingarna, |
| --- | --- |

—

EU bör öka sitt stöd, dvs. via kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd (GD ECHO), till icke-statliga organisationer, internationella organisationer i deras insatser för att minska nödlidandet bland irakiska flyktingar i grannländer och för irakiska internflyktingar, inbegripet de 4 000 assyrianska familjer som flytt till Nineveslätten; de irakiska myndigheterna bör med kraft uppmanas att ta sitt ansvar för att ge ekonomiskt och annat stöd till återintegrering av flyktingar och de irakiska internflyktingarna,

| — | möjligheterna bör förbättras för irakiska flyktingar att tas emot i EU:s medlemsstater via program för vidarebosättning som godkänts av UNHCR (25 000 ärenden) eller via enskilda asylansökningar och man bör avskaffa de nuvarande godtyckliga kriterierna för tillhandahållande av skydd och förhindra påtvingade återvändanden till alla delar av Irak; rådet uppmanas att omedelbart avhjälpa den svåra situationen för palestinska flyktingar som fastnat i gränsområdena mellan Irak och Syrien, Rådet uppmanas att omedelbart avhjälpa den svåra situationen för palestinska flyktingar som fastnat i gränsområdena mellan Irak och Syrien, |
| --- | --- |

—

möjligheterna bör förbättras för irakiska flyktingar att tas emot i EU:s medlemsstater via program för vidarebosättning som godkänts av UNHCR (25 000 ärenden) eller via enskilda asylansökningar och man bör avskaffa de nuvarande godtyckliga kriterierna för tillhandahållande av skydd och förhindra påtvingade återvändanden till alla delar av Irak; rådet uppmanas att omedelbart avhjälpa den svåra situationen för palestinska flyktingar som fastnat i gränsområdena mellan Irak och Syrien, Rådet uppmanas att omedelbart avhjälpa den svåra situationen för palestinska flyktingar som fastnat i gränsområdena mellan Irak och Syrien,

| — | den irakiska regeringen och internationella organ bör uppmanas att återlämna antikviteter som togs från Iraks nationalmuseum i Bagdad och från andra delar av Irak efter ingripandet 2003 så att irakisk historia och kultur kan bevaras för kommande generationer, |
| --- | --- |

—

den irakiska regeringen och internationella organ bör uppmanas att återlämna antikviteter som togs från Iraks nationalmuseum i Bagdad och från andra delar av Irak efter ingripandet 2003 så att irakisk historia och kultur kan bevaras för kommande generationer,

| h) | Rådet uppmanas att bygga vidare på de värdefulla erfarenheter som EU och dess medlemsstater har vunnit genom framgångsrika operationer med provinsiella återuppbyggnadsteam i Afghanistan och att överväga att delta i sådana insatser i Irak, i första hand när det gäller att tillhandahålla viktiga tjänster och infrastrukturer. |
| --- | --- |

h)

Rådet uppmanas att bygga vidare på de värdefulla erfarenheter som EU och dess medlemsstater har vunnit genom framgångsrika operationer med provinsiella återuppbyggnadsteam i Afghanistan och att överväga att delta i sådana insatser i Irak, i första hand när det gäller att tillhandahålla viktiga tjänster och infrastrukturer.

| i) | Rådet uppmanas att uppmuntra europeiska företag att investera i återuppbyggandet av Irak i samband med upphandlingar som finansieras av såväl medlemsstaternas regeringar som irakiska regeringen och/eller i nära samarbete mellan dem. |
| --- | --- |

i)

Rådet uppmanas att uppmuntra europeiska företag att investera i återuppbyggandet av Irak i samband med upphandlingar som finansieras av såväl medlemsstaternas regeringar som irakiska regeringen och/eller i nära samarbete mellan dem.

| j) | Rådet uppmanas att uppmuntra och hjälpa europeiska företag att lämna in anbud på kontrakt för att återuppbygga Irak, att vara närvarande på fältet och att utnyttja tidigare erfarenheter från Irak, såväl under perioden före kriget som under återuppbyggnadsperioden. |
| --- | --- |

j)

Rådet uppmanas att uppmuntra och hjälpa europeiska företag att lämna in anbud på kontrakt för att återuppbygga Irak, att vara närvarande på fältet och att utnyttja tidigare erfarenheter från Irak, såväl under perioden före kriget som under återuppbyggnadsperioden.

| k) | Rådet uppmanas att välkomna Iraks observatörsstatus i Världshandelsorganisationen (WTO) som ett mycket viktigt steg på vägen mot Iraks återintegrering i världsekonomin, ett steg som på ett positivt sätt bidrar till att komplettera förhandlingarna mellan EU och Irak om ett handels- och samarbetsavtal. Rådet bör också se fram emot att Irak ska bli en fullvärdig medlem av WTO vid en lämplig tidpunkt i framtiden. |
| --- | --- |

k)

Rådet uppmanas att välkomna Iraks observatörsstatus i Världshandelsorganisationen (WTO) som ett mycket viktigt steg på vägen mot Iraks återintegrering i världsekonomin, ett steg som på ett positivt sätt bidrar till att komplettera förhandlingarna mellan EU och Irak om ett handels- och samarbetsavtal. Rådet bör också se fram emot att Irak ska bli en fullvärdig medlem av WTO vid en lämplig tidpunkt i framtiden.

| l) | Rådet uppmanas att leda förhandlingarna om handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak på ett sätt som underlättar och främjar interna reformer i Irak och som leder det irakiska handelssystemet mot överensstämmelse med lagar och regler för multilaterala system. Rådet uppmanas att regelbundet informera parlamentet om läget i förhandlingarna mellan EU och Irak om handels- och samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

l)

Rådet uppmanas att leda förhandlingarna om handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak på ett sätt som underlättar och främjar interna reformer i Irak och som leder det irakiska handelssystemet mot överensstämmelse med lagar och regler för multilaterala system. Rådet uppmanas att regelbundet informera parlamentet om läget i förhandlingarna mellan EU och Irak om handels- och samarbetsavtalet.

| m) | Rådet uppmanas att uppmuntra den irakiska regeringen att använda vinsterna från försäljningen av olja på ett sådant sätt att de säkert återinvesteras i Irak och att de förvaltas av offentliga inköpare som ytterst lyder under den irakiska regeringen. Rådet bör betrakta detta som en grundförutsättning för att EU ska stödja återuppbyggnaden och utvecklingen av den irakiska ekonomin. |
| --- | --- |

m)

Rådet uppmanas att uppmuntra den irakiska regeringen att använda vinsterna från försäljningen av olja på ett sådant sätt att de säkert återinvesteras i Irak och att de förvaltas av offentliga inköpare som ytterst lyder under den irakiska regeringen. Rådet bör betrakta detta som en grundförutsättning för att EU ska stödja återuppbyggnaden och utvecklingen av den irakiska ekonomin.

| n) | Rådet uppmanas att se till att den multinationella styrkan i Irak (MNF-I) samarbetar med regeringen i Irak och redovisar situationen för de över 24 000 fångar som bevakas av MNF-I för att säkerställa respekten för rättssäkerheten och fångarnas grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

n)

Rådet uppmanas att se till att den multinationella styrkan i Irak (MNF-I) samarbetar med regeringen i Irak och redovisar situationen för de över 24 000 fångar som bevakas av MNF-I för att säkerställa respekten för rättssäkerheten och fångarnas grundläggande mänskliga rättigheter.

| o) | Rådet uppmanas att inom ramen för FN inleda en dialog med Förenta staterna och sträva efter en ökad multilateralisering av den roll som det internationella samfundet spelar i landet. Rådet uppmanas även att stöda Irak i dess ansträngningar att öka och fördjupa samtalen om Iraks framtid med dess grannar, dvs. Iran, Syrien, Saudiarabien och Turkiet, utan att detta påverkar andra viktiga frågor. Rådet uppmanas kräva att Turkiet respekterar Iraks territoriala integritet och att Turkiet inte svarar på terroristaktioner genom militära åtgärder på Iraks territorium. Rådet uppmanas kräva att de irakiska myndigheterna inte tillåter att det irakiska territoriet används som en bas för terroristaktioner mot Turkiet. |
| --- | --- |

o)

Rådet uppmanas att inom ramen för FN inleda en dialog med Förenta staterna och sträva efter en ökad multilateralisering av den roll som det internationella samfundet spelar i landet. Rådet uppmanas även att stöda Irak i dess ansträngningar att öka och fördjupa samtalen om Iraks framtid med dess grannar, dvs. Iran, Syrien, Saudiarabien och Turkiet, utan att detta påverkar andra viktiga frågor. Rådet uppmanas kräva att Turkiet respekterar Iraks territoriala integritet och att Turkiet inte svarar på terroristaktioner genom militära åtgärder på Iraks territorium. Rådet uppmanas kräva att de irakiska myndigheterna inte tillåter att det irakiska territoriet används som en bas för terroristaktioner mot Turkiet.

| p) | Rådet uppmanas att lämna ut information om vilka privata militära företag och privata säkerhetsföretag som beskyddar EU:s personal i Irak och att godkänna ett upplägg för hur privata militära företag/privata säkerhetsföretag kan anlitas vid ESFP-operationer samt att fastställa tydliga riktlinjer för EU-institutionernas utnyttjande av privata militära organisationer och säkerhetsbolag. |
| --- | --- |

p)

Rådet uppmanas att lämna ut information om vilka privata militära företag och privata säkerhetsföretag som beskyddar EU:s personal i Irak och att godkänna ett upplägg för hur privata militära företag/privata säkerhetsföretag kan anlitas vid ESFP-operationer samt att fastställa tydliga riktlinjer för EU-institutionernas utnyttjande av privata militära organisationer och säkerhetsbolag.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det åtagit sig att följa principer och praxis för parlamentarisk demokrati och erinrar därför om att det i 2008 års budget tog initiativ till att stödja demokratisk uppbyggnad av parlament i tredjeländer, om dess åtagande att aktivt stödja det irakiska representantrådet genom att erbjuda stöd för kapacitetsuppbyggnad och om dess arbete via sin ad hoc-delegation för Irak för att främja de bilaterala förbindelserna. Därför föresätter sig Europaparlamentet att stödja ytterligare utveckling av det irakiska representantrådet genom att






  a) | ta fram initiativ som stärker de valda irakiska representanternas kapacitet att uppfylla sin konstitutionella uppgift i samhället genom god parlamentarisk praxis, effektiva förbindelser med den verkställande makten och med väljarna, |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att det åtagit sig att följa principer och praxis för parlamentarisk demokrati och erinrar därför om att det i 2008 års budget tog initiativ till att stödja demokratisk uppbyggnad av parlament i tredjeländer, om dess åtagande att aktivt stödja det irakiska representantrådet genom att erbjuda stöd för kapacitetsuppbyggnad och om dess arbete via sin ad hoc-delegation för Irak för att främja de bilaterala förbindelserna. Därför föresätter sig Europaparlamentet att stödja ytterligare utveckling av det irakiska representantrådet genom att

a)

ta fram initiativ som stärker de valda irakiska representanternas kapacitet att uppfylla sin konstitutionella uppgift i samhället genom god parlamentarisk praxis, effektiva förbindelser med den verkställande makten och med väljarna,

| b) | uppmuntra till överföring av erfarenhet av effektiv förvaltning, utbildning av tjänstemän, utveckling av en fullt fungerande utskottsstruktur, omfattande regler för förfaranden samt institutionell insyn och ansvarsskyldighet, |
| --- | --- |

b)

uppmuntra till överföring av erfarenhet av effektiv förvaltning, utbildning av tjänstemän, utveckling av en fullt fungerande utskottsstruktur, omfattande regler för förfaranden samt institutionell insyn och ansvarsskyldighet,

| c) | tillhandahålla sakkunskap i utarbetandet av lagstiftning som är avgörande för ett effektivt genomförande av den federala statsstrukturen. |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla sakkunskap i utarbetandet av lagstiftning som är avgörande för ett effektivt genomförande av den federala statsstrukturen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Republiken Iraks regering och representantråd. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Republiken Iraks regering och representantråd.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0481.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0357.

(3)  EUT L 62, 9.3.2005, s. 37.

(4)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 287.

(5)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 171.

(6)  Se Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument (EUT L 327, 24.11.2006, s. 1).

(7)  Se Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).

(8)  Se Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EUT L 386, 29.12.2006, s. 1).

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Onsdag 12 mars 2008

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/82

---

Begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet

P6_TA(2008)0089

Europaparlamentets beslut av den 12 mars 2008 om begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet (2007/2215(IMM))

(2009/C 66 E/16)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet som översändes av Österrikes ständige representant den 24 september 2007 och som tillkännagavs i kammaren den 27 september 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet som översändes av Österrikes ständige representant den 24 september 2007 och som tillkännagavs i kammaren den 27 september 2007,

| — | efter att ha hört Hans-Peter Martin i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Hans-Peter Martin i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artikel 57 i Bundesverfassungsgesetz (Österrikes grundlag), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 57 i Bundesverfassungsgesetz (Österrikes grundlag),

| — | med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0071/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0071/2008).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Hans-Peter Martins immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Hans-Peter Martins immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till lämplig myndighet i Republiken Österrike. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till lämplig myndighet i Republiken Österrike.

---

(1)  Dom i mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, REG 1964, s. 383; svensk specialutgåva, volym 1, s. 203, och dom i mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., REG 1986, s. 2391; svensk specialutgåva, volym 8, s. 703.

---

III Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Tisdag 11 mars 2008

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/83

---

Förvaltningen av tillgångarna i EKSG och Kol- och stålforskningsfonden *

P6_TA(2008)0073

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/77/EG om fastställande av fleråriga ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, av Kol- och stålforskningsfondens tillgångar (KOM(2007)0435 – C6-0276/2007 – 2007/0150(CNS))

(2009/C 66 E/17)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0435), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0435),

| — | med beaktande av artikel 2.2 i rådets beslut 2003/76/EG, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0276/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2.2 i rådets beslut 2003/76/EG, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0276/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0062/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0062/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/84

---

Avtal mellan EG och Förenade Arabemiraten om vissa luftfartsaspekter *

P6_TA(2008)0074

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Förenade Arabemiraten om vissa luftfartsaspekter (KOM(2007)0134 – C6-0472/2007 – 2007/0052(CNS))

(2009/C 66 E/18)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2007)0134), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2007)0134),

| — | med beaktande av artiklarna 80.2 och 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80.2 och 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0472/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0472/2007),

| — | med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0043/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0043/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Förenade Arabemiraten parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Förenade Arabemiraten parlamentets ståndpunkt.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/84

---

Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna (”ändring av enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) *

P6_TA(2008)0075

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (KOM(2007)0854 – C6-0033/2008 – 2007/0290(CNS))

(2009/C 66 E/19)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0854), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0854),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0033/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0033/2008),

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0044/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0044/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/85 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/85

---

Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) *

P6_TA(2008)0076

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (KOM(2008)0027 – C6-0061/2008 – 2008/0011(CNS))

(2009/C 66 E/20)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0027), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0027),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0061/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0061/2008),

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0045/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0045/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/86

---

Statistisk näringsgrensindelning i EG (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0077

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen (kodifierad version) (KOM(2007)0755 – C6-0437/2007 – 2007/0256(COD))

(2009/C 66 E/21)

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0755), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0755),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0437/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0437/2007),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0055/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0055/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/86

---

Identifikation och registrering av svin (kodifierad version) *

P6_TA(2008)0078

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets direktiv om identifikation och registrering av svin (kodifierad version) (KOM(2007)0829 – C6-0037/2008 – 2007/0294(CNS))

(2009/C 66 E/22)

(Samrådsförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0829), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0829),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0037/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0037/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0057/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0057/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/87

---

Saluförande av plantmaterial av grönsaker (kodifierad version) *

P6_TA(2008)0079

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets direktiv om saluförande av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde (kodifierad version) (KOM(2007)0852 – C6-0038/2008 – 2007/0296(CNS))

(2009/C 66 E/23)

(Samrådsförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0852), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0852),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0038/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0038/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0056/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0056/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/88

---

Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***III

P6_TA(2008)0080

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002 (PE-CONS 3601/2008 – C6-0029/2008 – 2005/0191(COD))

(2009/C 66 E/24)

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast och kommissionens uttalanden om detta (PE-CONS 3601/2008–C6-0029/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast och kommissionens uttalanden om detta (PE-CONS 3601/2008–C6-0029/2008),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0429), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0429),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (3),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2007)0475), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2007)0475),

| — | med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 65 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 65 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A6-0049/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A6-0049/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 300 E, 9.12.2006, s. 463.

(2)  Antagna texter, 25.4.2007, P6_TA(2007)0142.

(3)  EUT C 70 E, 27.3.2007, s. 21.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/89

---

Europeiska institutet för innovation och teknik ***II

P6_TA(2008)0081

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (15647/1/2007 – C6-0035/2008 – 2006/0197(COD))

(2009/C 66 E/25)

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15647/1/2007–C6-0035/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15647/1/2007–C6-0035/2008),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0604), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0604),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0041/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0041/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet 26.9.2007, P6_TA(2007)0409.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/89

---

Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond

P6_TA(2008)0082

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av EU:s solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2008)0014 – C6-0036/2008 – 2008/2019(ACI))

(2009/C 66 E/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0014),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A6-0065/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A6-0065/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det beslut som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det beslut som bifogas denna resolution.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underteckna beslutet tillsammans med rådets ordförande och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underteckna beslutet tillsammans med rådets ordförande och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 11 mars 2008

om utnyttjande av EU:s solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning,

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen inrättade Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan fonden) för att visa solidaritet med regioner som drabbats av katastrofer. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen inrättade Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan fonden) för att visa solidaritet med regioner som drabbats av katastrofer.

| (2) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom det årliga taket på 1 000 000 000euro. |
| --- | --- |

(2)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom det årliga taket på 1 000 000 000euro.

| (3) | Förordning (EG) nr 2012/2002 innehåller bestämmelser för hur fonden får användas. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 2012/2002 innehåller bestämmelser för hur fonden får användas.

| (4) | Förenade kungariket har inlämnat en ansökan om att fonden ska användas med anledning av den katastrof som förorsakats av översvämningar i juni och juli 2007. |
| --- | --- |

(4)

Förenade kungariket har inlämnat en ansökan om att fonden ska användas med anledning av den katastrof som förorsakats av översvämningar i juni och juli 2007.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Ur Europeiska unionens allmänna budget för 2008 ska Europeiska unionens solidaritetsfond belastas med 162 387 985euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 11 mars 2008.

På Europaparlamentets vägnar

Talman

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

1

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

2

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/91

---

Ändringsbudget nr 1/2008

P6_TA(2008)0083

Ändring av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2008 för budgetåret 2008, Avsnitt III – Kommissionen (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD))

(2009/C 66 E/27)

Ändring 1

Volym 4 (avsnitt 3) – Kommissionen

Punkt 06 01 04 12 Galileoprogrammet – Utgifter för administration

Ändra beloppen på följande sätt:

| 06 01 04 12 | Budget 2007 | Preliminärt budgetförslag 2008 | Förslag till ändringsbudget 2008 | ÄNDRINGSFÖRSLAG | BUDGETFÖRSLAG + ÄNDRINGSFÖRSLAG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| Anslag | | | | | 2 000 000 | 2 000 000 | – 2 000 000 | – 2 000 000 | p.m. | p.m. |
| Reserver | | | | | | | | | | |

06 01 04 12

Budget 2007

Preliminärt budgetförslag 2008

Förslag till ändringsbudget 2008

ÄNDRINGSFÖRSLAG

BUDGETFÖRSLAG + ÄNDRINGSFÖRSLAG

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Anslag

2 000 000

2 000 000

– 2 000 000

– 2 000 000

p.m.

p.m.

Reserver

Volym 4 (avsnitt 3) – Kommissionen

Artikel 06 02 10 Galileoprogrammet

Ändra beloppen på följande sätt:

| 06 02 10 | Budget 2007 | Preliminärt budgetförslag 2008 | Förslag till ändringsbudget 2008 | ÄNDRINGSFÖRSLAG | BUDGETFÖRSLAG + ÄNDRINGSFÖRSLAG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| Anslag | 100 000 000 | p.m | 151 000 000 | 100 000 000 | 888 000 000 | 198 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 890 000 000 | 200 000 000 |
| Reserver | | | | | | | | | | |

06 02 10

Budget 2007

Preliminärt budgetförslag 2008

Förslag till ändringsbudget 2008

ÄNDRINGSFÖRSLAG

BUDGETFÖRSLAG + ÄNDRINGSFÖRSLAG

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Anslag

100 000 000

p.m

151 000 000

100 000 000

888 000 000

198 000 000

2 000 000

2 000 000

890 000 000

200 000 000

Reserver

Rättslig grund:

Referensrättsakter:

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/92

---

Ändringsbudget nr 1/2008 – Solidaritetsfonden

P6_TA(2008)0084

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2008 för budgetåret 2008, Avsnitt III – Kommissionen (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD))

(2009/C 66 E/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008, slutgiltigt antagen den 13 december 2007 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008, slutgiltigt antagen den 13 december 2007 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2008 för budgetåret 2008 som kommissionen lade fram den 18 januari 2008 (KOM(2008)0015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2008 för budgetåret 2008 som kommissionen lade fram den 18 januari 2008 (KOM(2008)0015),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2008 som rådet fastställde den 4 mars 2008 (7259/2008–C6-0124/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2008 som rådet fastställde den 4 mars 2008 (7259/2008–C6-0124/2008),

| — | med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0058/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0058/2008), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 1 till den allmänna budgeten för 2008 tar upp följande områden:






  — | Användning av medel ur EU:s solidaritetsfond med ett belopp av 162 387 985euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden med anledning av kraftiga oväder i Förenade kungariket i juni och juli 2007. |
| --- | --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 1 till den allmänna budgeten för 2008 tar upp följande områden:

—

Användning av medel ur EU:s solidaritetsfond med ett belopp av 162 387 985euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden med anledning av kraftiga oväder i Förenade kungariket i juni och juli 2007.

| — | Inrättande av nödvändig budgetstruktur för att tillgodose behov i Genomförandeorganet för forskning och Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet. |
| --- | --- |

—

Inrättande av nödvändig budgetstruktur för att tillgodose behov i Genomförandeorganet för forskning och Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet.

| — | Ändring av tjänsteförteckningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex). |
| --- | --- |

—

Ändring av tjänsteförteckningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex).

| — | Inrättande av budgetpunkt 06 01 04 12 Programmet Galileo – utgifter för administration, i enlighet med kommissionens reviderade förslag KOM(2007)0535. |
| --- | --- |

—

Inrättande av budgetpunkt 06 01 04 12 Programmet Galileo – utgifter för administration, i enlighet med kommissionens reviderade förslag KOM(2007)0535.

| — | Inrättande av budgetartikel 27 01 11 Utgifter för exceptionella krissituationer, för att möjliggöra finansiering av exceptionella utgifter föranledda av officiellt utlysta kristillstånd. Budgetposten kommer att förses med ett symboliskt anslag (p.m). |
| --- | --- |

—

Inrättande av budgetartikel 27 01 11 Utgifter för exceptionella krissituationer, för att möjliggöra finansiering av exceptionella utgifter föranledda av officiellt utlysta kristillstånd. Budgetposten kommer att förses med ett symboliskt anslag (p.m).

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget 1/2008 är att formellt föra in dessa budgetjusteringar i budgeten för 2008. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget 1/2008 är att formellt föra in dessa budgetjusteringar i budgeten för 2008.

| 1. | Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 1/2008. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 1/2008.

| 2. | Europaparlamentet påminner om sitt ändringsförslag till förslaget till ändringsbudget nr 1/2008, som syftar till att inrätta en budgetpost för administrativa utgifter och återställer det ursprungliga beloppet i den operativa budgetposten för Galileo. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om sitt ändringsförslag till förslaget till ändringsbudget nr 1/2008, som syftar till att inrätta en budgetpost för administrativa utgifter och återställer det ursprungliga beloppet i den operativa budgetposten för Galileo.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

(2)  EUT L 71, 14.3.2008.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/93

---

Partnerskapsavtal om fiske mellan EG och Guinea-Bissau *

P6_TA(2008)0085

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (KOM(2007)0580 – C6-0391/2007 – 2007/0209(CNS))

(2009/C 66 E/29)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2007)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2007)0580),

| — | med beaktande av artiklarna 37 och 300.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 37 och 300.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0391/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0391/2007),

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A6-0053/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A6-0053/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Guinea-Bissau parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Guinea-Bissau parlamentets ståndpunkt.

| (2a) | Det är viktigt att förbättra informationen till Europaparlamentet. Kommissionen bör därför översända slutsatserna från de sammanträden som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet. |
| --- | --- |

(2a)

Det är viktigt att förbättra informationen till Europaparlamentet. Kommissionen bör därför översända slutsatserna från de sammanträden som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet.

Kommissionen ska årligen utvärdera om de medlemsstater vars fartyg omfattas av detta protokoll har iakttagit rapporteringskraven. Om så inte är fallet ska kommissionen avslå deras ansökan om fiskelicenser för följande kalenderår
  .

Artikel 3a

Kommissionen ska årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av det fleråriga sektorsprogram som beskrivs i artikel 7 i protokollet, och även om medlemsstaternas uppfyllande av rapporteringskraven.

Artikel 3b

Under protokollets sista giltighetsår, och innan ett nytt avtal om att förnya protokollet ingås, ska kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om avtalets tillämpning och genomförandevillkor.

Artikel 3c

På grundval av den rapport som avses i artikel 3b, och efter att ha hört Europaparlamentet ska rådet, vid behov, ge kommissionen befogenhet att inleda förhandlingar i syfte att anta ett nytt protokoll.

Artikel 3d

Kommissionen ska till Europaparlamentet slutsatserna från de sammanträden som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/95

---

Partnerskapsavtal om fiske mellan EG och Elfenbenskusten *

P6_TA(2008)0086

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Elfenbenskusten, å andra sidan (KOM(2007)0648 – C6-0429/2007 – 2007/0226(CNS))

(2009/C 66 E/30)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2007)0648), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2007)0648),

| — | med beaktande av artiklarna 37 och 300.2 andra stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 37 och 300.2 andra stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0429/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0429/2007),

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet och (A6-0054/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet och (A6-0054/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Elfenbenskusten parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Elfenbenskusten parlamentets ståndpunkt.

| (2a) | Det är viktigt att förbättra informationen till Europaparlamentet. Kommissionen bör därför översända slutsatserna från de sammanträden som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet
  . |
| --- | --- |

(2a)

Det är viktigt att förbättra informationen till Europaparlamentet. Kommissionen bör därför översända slutsatserna från de sammanträden som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet
  .

Kommissionen ska årligen utvärdera om de medlemsstater vars fartyg omfattas av protokollet har iakttagit rapporteringskraven. Om så inte är fallet ska kommissionen avslå deras ansökan om fiskelicenser för följande kalenderår.

Artikel 3a

Kommissionen ska årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av det fleråriga sektorsprogram som beskrivs i artikel 7 i protokollet, och även om medlemsstaternas uppfyllande av rapporteringskraven.

Artikel 3b

Under protokollets sista giltighetsår, och innan ett avtal om att förnya protokollet ingås, ska kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om avtalets tillämpning och genomförandevillkor.

Artikel 3c

På grundval av den rapport som avses i artikel 3b, och efter att ha hört Europaparlamentet, ska rådet, vid behov, ge kommissionen befogenhet att inleda förhandlingar i syfte att anta ett nytt protokoll.

Artikel 3d

Kommissionen ska till Europaparlamentet översända slutsatserna från de sammanträden som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet.

---

Onsdag 12 mars 2008

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/97

---

Energistatistik ***I

P6_TA(2008)0090

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om energistatistik (KOM(2006)0850 – C6-0035/2007 – 2007/0002(COD))

(2009/C 66 E/31)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0850), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0850),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0035/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0035/2007),

| — | med beaktande av artikel 285.1 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 285.1 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0487/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0487/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0002

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om enerigstatistik

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr .../2008.)

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/98

---

Statistik om växtskyddsmedel ***I

P6_TA(2008)0091

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om växtskyddsmedel (KOM(2006)0778 – C6-0457/2006 – 2006/0258(COD))

(2009/C 66 E/32)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0778), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0778),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0457/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0457/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0004/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0004/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2006)0258

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 mars 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om statistik om bekämpningsmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag
Image,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4) framfördes att bekämpningsmedlens inverkan på människors hälsa och på miljön måste minskas ytterligare, särskilt när det gäller
  bekämpningsmedel
  i jordbruket. Här betonades behovet av en hållbarare användning av bekämpningsmedel och manades till avsevärt minskade risker och en användning av bekämpningsmedel som tar hänsyn till det berättigade behovet av att skydda grödorna. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4) framfördes att bekämpningsmedlens inverkan på människors hälsa och på miljön måste minskas ytterligare, särskilt när det gäller
  bekämpningsmedel
  i jordbruket. Här betonades behovet av en hållbarare användning av bekämpningsmedel och manades till avsevärt minskade risker och en användning av bekämpningsmedel som tar hänsyn till det berättigade behovet av att skydda grödorna.

| (2) | I sitt meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Mot en temainriktad strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel”

  lyfte kommissionen fram behovet av utförlig, harmoniserad och aktuell statistik om försäljning och användning av bekämpningsmedel på gemenskapsnivå. Sådan statistik krävs för att bedöma Europeiska unionens politik för hållbar utveckling och för beräkning av relevanta indikatorer på hälso- och miljöriskerna med användningen av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(2)

Image

| (3) | Harmoniserad och jämförbar gemenskapsstatistik om
  produktion, import, export,
  försäljning
  , distribution
  och användning av bekämpningsmedel är central för utformningen och övervakningen av gemenskapens lagstiftning och politik i samband med den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(3)

Harmoniserad och jämförbar gemenskapsstatistik om
  produktion, import, export,
  försäljning
  , distribution
  och användning av bekämpningsmedel är central för utformningen och övervakningen av gemenskapens lagstiftning och politik i samband med den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel.

| (4) | Eftersom konsekvenserna av Europaparlamentets och rådets förhållandevis nya direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (5) inte kommer att bli uppenbara förrän efter 2006, när den första utvärderingen av verksamma ämnen för användning i biocidprodukter kommer att bli färdig, har varken kommissionen eller medlemsstaterna för närvarande tillräcklig kunskap eller erfarenhet för att föreslå ytterligare åtgärder om biocider. Den här
  förordningen bör därför
  begränsas


  till
  bekämpningsmedel
  som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden
   (6), för vilka omfattande erfarenheter av uppgiftsinsamling redan föreligger.
  Kommissionen bör dock
  vid behov
  ta med i bilaga III i denna förordning också användningen av biocidprodukter som innehåller ämnen som omfattas av förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden]. Längre fram, när tillräckliga erfarenheter samlats efter offentliggörandet av den första rapporten av det slag som avses i direktiv 98/8/EG, bör kommissionen utvidga förordningens tillämpningsområde till att omfatta användningen av relevanta biocider och för detta ändamål låta dessa ämnen ingå i bilaga III
  . |
| --- | --- |

(4)

Image

| (5) | Kommissionens mångåriga erfarenheter av insamling av uppgifter om försäljning och användning av
  bekämpningsmedel
  har visat på vikten av att ha harmoniserade metoder för insamling av statistik på gemenskapsnivå, såväl från distributionskedjan som från användarna. Dessutom behöver statistiken vara uppdelad efter de verksamma ämnena, med tanke på målet att beräkna precisa riskindikatorer som ett led i den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens mångåriga erfarenheter av insamling av uppgifter om försäljning och användning av
  bekämpningsmedel
  har visat på vikten av att ha harmoniserade metoder för insamling av statistik på gemenskapsnivå, såväl från distributionskedjan som från användarna. Dessutom behöver statistiken vara uppdelad efter de verksamma ämnena, med tanke på målet att beräkna precisa riskindikatorer som ett led i den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel.

| (6) | Av de olika alternativ för uppgiftsinsamling som övervägdes i konsekvensbedömningen inom den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel förordades obligatorisk uppgiftsinsamling, eftersom det skulle möjliggöra en snabb och kostnadseffektiv framtagning av precisa och tillförlitliga uppgifter om produktion, distribution och användning av
  bekämpningsmedel
  . |
| --- | --- |

(6)

Av de olika alternativ för uppgiftsinsamling som övervägdes i konsekvensbedömningen inom den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel förordades obligatorisk uppgiftsinsamling, eftersom det skulle möjliggöra en snabb och kostnadseffektiv framtagning av precisa och tillförlitliga uppgifter om produktion, distribution och användning av
  bekämpningsmedel
  .

| (7) | Åtgärderna i denna förordning för sammanställning av statistik är nödvändiga för gemenskapens verksamhet. Eftersom målet för denna förordning, nämligen att inrätta en ram för sammanställning av gemenskapsstatistik om utsläppande på marknaden och användning av
  bekämpningsmedel
  , inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.. |
| --- | --- |

(7)

Åtgärderna i denna förordning för sammanställning av statistik är nödvändiga för gemenskapens verksamhet. Eftersom målet för denna förordning, nämligen att inrätta en ram för sammanställning av gemenskapsstatistik om utsläppande på marknaden och användning av
  bekämpningsmedel
  , inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål..

| (8) | Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (7)
  utgör referensramen för bestämmelserna i den här förordningen. Särskilt måste principerna om opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende,
  noggrannhet,
  kostnadseffektivitet samt förtrolighet med avseende på statistik följas. |
| --- | --- |

(8)

Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (7)
  utgör referensramen för bestämmelserna i den här förordningen. Särskilt måste principerna om opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende,
  noggrannhet,
  kostnadseffektivitet samt förtrolighet med avseende på statistik följas.

| (9) | Det nödvändiga insynskyddet för kommersiellt känsliga uppgifter
  måste, med hänsyn tagen till skyldigheterna enligt FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 (Århuskonventionen),
  säkerställas genom lämplig aggregering när statistiken offentliggörs. |
| --- | --- |

(9)

Det nödvändiga insynskyddet för kommersiellt känsliga uppgifter
  måste, med hänsyn tagen till skyldigheterna enligt FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 (Århuskonventionen),
  säkerställas genom lämplig aggregering när statistiken offentliggörs.

| (10) | För att se till att resultaten blir jämförbara bör statistiken om
  bekämpningsmedel
  framställas enligt en särskild uppdelning, i lämplig form och inom en fastslagen tid från slutet av ett referensår, i enlighet med vad som sägs i bilagorna till denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

För att se till att resultaten blir jämförbara bör statistiken om
  bekämpningsmedel
  framställas enligt en särskild uppdelning, i lämplig form och inom en fastslagen tid från slutet av ett referensår, i enlighet med vad som sägs i bilagorna till denna förordning.

| (11) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (12) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att fastställa kriterier för kvalitetsutvärdering, anta särskilda definitioner och anpassa bilagorna. Eftersom dessa åtgärder har allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll


  i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(12)

Image

| (13) | Kommittén för det statistiska programmet, som inrättats genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (9), har rådfrågats. |
| --- | --- |

(13)

Kommittén för det statistiska programmet, som inrättats genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (9), har rådfrågats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Syfte
  ,

  tillämpningsområde

  och mål

1.   I denna förordning anges en ram för sammanställning av gemenskapsstatistik om
  produktion,
  utsläppande på marknaden och användning av
  bekämpningsmedel
  .

2.   Statistiken ska omfatta

| — | de årliga mängder
  bekämpningsmedel
  som
  produceras och
  släpps ut på marknaden i enlighet med bilaga I, |
| --- | --- |

—

de årliga mängder
  bekämpningsmedel
  som
  produceras och
  släpps ut på marknaden i enlighet med bilaga I,

| — | de årliga mängder av
  bekämpningsmedel

  som används i enlighet med bilaga II, |
| --- | --- |

—

de årliga mängder av
  bekämpningsmedel

  som används i enlighet med bilaga II,

| — | de årliga mängder av biocidprodukter som används och som hör till produkttyperna 14–19 enligt definitionerna i bilaga V till direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

—

de årliga mängder av biocidprodukter som används och som hör till produkttyperna 14–19 enligt definitionerna i bilaga V till direktiv 98/8/EG.

3.   Statistiken ska framför allt vara till nytta för

| — | genomförandet och utvärderingen av den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

—

genomförandet och utvärderingen av den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel,

| — | utvecklingen av harmoniserade riskindikatorer på nationell nivå och gemenskapsnivå, fastställandet av tendenser inom användningen av bekämpningsmedel och bedömningen av hur effektiva de nationella handlingsplaner är som upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EG av den ... om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (6)
   (10), |
| --- | --- |

—

utvecklingen av harmoniserade riskindikatorer på nationell nivå och gemenskapsnivå, fastställandet av tendenser inom användningen av bekämpningsmedel och bedömningen av hur effektiva de nationella handlingsplaner är som upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EG av den ... om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (6)
   (10),

| — | undersökning av ämnesflödena vid produktion av, handel med och användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

—

undersökning av ämnesflödena vid produktion av, handel med och användning av bekämpningsmedel.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | ”bekämpningsmedel”






  — | växtskyddsmedel enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden], |
| --- | --- | --- |

a)

”bekämpningsmedel”

—

växtskyddsmedel enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden],

| — | biocidprodukter enligt definitionen i direktiv 98/8/EG som hör till produkttyperna 14–19 såsom definieras i bilaga V till denna. |
| --- | --- |

—

biocidprodukter enligt definitionen i direktiv 98/8/EG som hör till produkttyperna 14–19 såsom definieras i bilaga V till denna.

| b) | ”ämne”: ämne enligt definitionen i artikel [3.2] i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden], inbegripet verksamma ämnen, safeners och synergister. |
| --- | --- |

b)

”ämne”: ämne enligt definitionen i artikel [3.2] i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden], inbegripet verksamma ämnen, safeners och synergister.

| c) | ”utsläppande på marknaden”: utsläppande på marknaden enligt definitionen i artikel [3.13] i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden]. |
| --- | --- |

c)

”utsläppande på marknaden”: utsläppande på marknaden enligt definitionen i artikel [3.13] i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden].

| d) | ”leverantör”: en fysisk eller juridisk person som innehar ett godkännande för utsläppande på marknaden av
  bekämpningsmedel
  enligt definitionen i artikel [3.16] i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden]. |
| --- | --- |

d)

”leverantör”: en fysisk eller juridisk person som innehar ett godkännande för utsläppande på marknaden av
  bekämpningsmedel
  enligt definitionen i artikel [3.16] i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden].

| e) | ”användning i jordbruket”: varje slags tillämpning av ett
  bekämpningsmedel
  för egen eller annans räkning som direkt eller indirekt har anknytning till produktion av vegetabiliska produkter i anslutning till ett jordbruksföretags näringsverksamhet. |
| --- | --- |

e)

”användning i jordbruket”: varje slags tillämpning av ett
  bekämpningsmedel
  för egen eller annans räkning som direkt eller indirekt har anknytning till produktion av vegetabiliska produkter i anslutning till ett jordbruksföretags näringsverksamhet.

| f) | ”yrkesmässig användare”: en fysisk eller juridisk person som använder bekämpningsmedel i sin yrkesmässiga verksamhet, inbegripet operatörer, tekniker, arbetsgivare eller egenföretagare inom och utanför jordbrukssektorn, enligt definitionen i artikel 3 i


  direktiv .../.../EG [om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel]


  . |
| --- | --- |

f)

Image

Image

| g) | ”jordbruksföretag”: jordbruksföretag enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 571/88 av den 29 februari 1988 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket (11). |
| --- | --- |

g)

”jordbruksföretag”: jordbruksföretag enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 571/88 av den 29 februari 1988 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket (11).

Artikel 3

Insamling, översändande och behandling av uppgifter

1.   Medlemsstaterna ska samla in de uppgifter som krävs för att specificera de egenskaper som förtecknas i bilagorna I och II med hjälp av

| — | uppgifter från tillverkare av, handlare med och importörer av bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

—

uppgifter från tillverkare av, handlare med och importörer av bekämpningsmedel,

| — | rapporteringskrav tillämpliga på leverantörer avseende växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden, varvid separata godkännanden för yrkesmässig och icke-yrkesmässig användning kan tillämpas,
  framför allt kraven i artikel 64.2 i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden], |
| --- | --- |

—

rapporteringskrav tillämpliga på leverantörer avseende växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden, varvid separata godkännanden för yrkesmässig och icke-yrkesmässig användning kan tillämpas,
  framför allt kraven i artikel 64.2 i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden],

| — | rapporteringskrav tillämpliga på yrkesmässiga användare på grundval av förda journaler över användningen av växtskyddsmedel,
  framför allt kraven i artikel 64.1 i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden], |
| --- | --- |

—

rapporteringskrav tillämpliga på yrkesmässiga användare på grundval av förda journaler över användningen av växtskyddsmedel,
  framför allt kraven i artikel 64.1 i förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden],

| — | undersökningar, |
| --- | --- |

—

undersökningar,

| — | förvaltningskällor, eller |
| --- | --- |

—

förvaltningskällor, eller

| — | en kombination av dessa metoder, inbegripet förfaranden för statistisk skattning på grundval av expertomdömen eller modeller. |
| --- | --- |

—

en kombination av dessa metoder, inbegripet förfaranden för statistisk skattning på grundval av expertomdömen eller modeller.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen uppge sitt val av metod för uppgiftsinsamling i enlighet med punkt 1, och kommissionen ska godkänna metoden i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 5.3.

3.   Medlemsstaterna ska se till att tillverkare av bekämpningsmedel samt de ansvariga för utsläppande på marknaden eller import av bekämpningsmedel årligen avlägger rapport till den behöriga myndigheten om följande:

| — | tillverkade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

—

tillverkade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel,

| — | till förädlingsföretag eller grossister i Europeiska unionen levererade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

—

till förädlingsföretag eller grossister i Europeiska unionen levererade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel,

| — | exporterade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

—

exporterade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel.

Dessa uppgifter ska utvärderas av den behöriga myndigheten och offentliggöras, vid behov efter bearbetning för att skydda konfidentiella uppgifter.

4.   Medlemsstaterna ska till kommissionen översända de statistiska resultaten, inbegripet konfidentiella uppgifter, enligt den tidsplan och med den periodicitet som anges i bilagorna I och II. Uppgifterna ska läggas fram enligt den klassificering som anges i bilaga III.
  Medlemsstaterna får aggregera uppgifterna av sekretesskäl.

5.   Medlemsstaterna ska se till att de uppgifter som samlas in används av de behöriga nationella myndigheterna och deras rådgivande organ för en adekvat utvärdering med avseende på de mål som finns i medlemsstaternas respektive nationella handlingsplaner, av det slag som avses i direktiv .../.../EG [om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel]. Denna utvärdering ska läggas ut på Internet, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till känsliga affärshemligheter och respekten för privatlivet.

6.   Medlemsstaterna ska översända uppgifterna i elektronisk form i enlighet med ett lämpligt tekniskt format som fastställs av kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 5.2.

7.   Medlemsstaterna ska sammanställa rapporter om statistikens kvalitet i enlighet med bilagorna I och II.

8.   Kommissionen ska fastställa kriterier för kvalitetsutvärdering i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 5.3.

9.   Image Av sekretesskäl ska kommissionen
  vid behov
  före offentliggörandet aggregera uppgifterna efter de kemiska klasser eller produktkategorier som anges i bilaga III
  , varvid vederbörlig hänsyn ska tas till känsliga affärshemligheter och respekten för privatlivet
  .

I enlighet med förordning (EG) nr 322/97 ska konfidentiella uppgifter användas av nationella myndigheter och gemenskapsmyndigheten enbart för de ändamål som avses i denna förordning.

Artikel 4

Genomförandeåtgärder

1.   Följande åtgärder som är nödvändiga för genomförande av denna förordning, inbegripet åtgärder för att beakta den ekonomiska och tekniska utvecklingen, ska anpassas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 5.2:

| a) | antagande av lämpligt tekniskt format för översändande av uppgifter (artikel 3.6), |
| --- | --- |

a)

antagande av lämpligt tekniskt format för översändande av uppgifter (artikel 3.6),

| b) | fastställande av format och innehåll för de kvalitetsrapporter som medlemsstaterna ska lämna (avsnitt 7 i bilaga I och avsnitt 6 i bilaga II), |
| --- | --- |

b)

fastställande av format och innehåll för de kvalitetsrapporter som medlemsstaterna ska lämna (avsnitt 7 i bilaga I och avsnitt 6 i bilaga II),

2.   Följande åtgärder ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 5.3:

| a) | fastställande av kriterier för kvalitetsutvärdering (artikel 3.8), |
| --- | --- |

a)

fastställande av kriterier för kvalitetsutvärdering (artikel 3.8),

| b) | definition av behandlade arealer och odlingssäsong som avses i avsnitt 2 respektive avsnitt 4 i bilaga II, |
| --- | --- |

b)

definition av behandlade arealer och odlingssäsong som avses i avsnitt 2 respektive avsnitt 4 i bilaga II,

| c) | antagande av de specifikationer som anges i avsnitt 4 i bilaga I och avsnitt 3 i bilaga II avseende enheter för rapporteringen, |
| --- | --- |

c)

antagande av de specifikationer som anges i avsnitt 4 i bilaga I och avsnitt 3 i bilaga II avseende enheter för rapporteringen,

| d) | anpassning av förteckningen över ämnen som omfattas och deras klassificering i produktkategorier och kemiska klasser enligt bilaga III.
  Anpassningen av förteckningen över ämnen måste ske regelbundet och med beaktande av den pågående behandlingen av verksamma ämnen. |
| --- | --- |

d)

anpassning av förteckningen över ämnen som omfattas och deras klassificering i produktkategorier och kemiska klasser enligt bilaga III.
  Anpassningen av förteckningen över ämnen måste ske regelbundet och med beaktande av den pågående behandlingen av verksamma ämnen.

Artikel 5

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det statistiska programmet.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska
  Image artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 6

Rapport

Kommissionen ska överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning till Europaparlamentet och rådet vart femte år. I rapporten ska särskilt bedömas kvaliteten på de översända uppgifterna
  samt möjligheterna att jämföra dem sinsemellan
  , bördan på
  jordbruksföretag, företag inom trädgårdsodling samt andra företag
  samt statistikens nytta i anslutning till den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel
  , framför allt med hänsyn tagen till de mål som fastställs i artikel 1. I rapporten ska vid behov ingå förslag avsedda att ytterligare förbättra kvaliteten på uppgifterna och minska bördan på jordbruksföretagen och andra företag
  .

Den första rapporten ska överlämnas senast i slutet av ... (12).

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning ska träda i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 256, 27.10.2007, s. 86.

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 mars 2008.

3

(4)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EGT L 123, 24.4.1998, s 1. Direktivet senast ändrat genom
Image direktiv 2008/31/EG (EUT L 81, 20.3.2008, s. 57).

5

(6)  EUT L ...

6

(7)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

8

(9)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

9

(10)  EUT L ...

10

(11)  EGT L 56, 2.3.1988, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1928/2006 (EGT L 406, 30.12.2006, s. 7).

11

(12)  Det sjunde kalenderåret efter året för denna förordnings ikraftträdande.

12

BILAGA I

Statistik om
  produktion och
  utsläppande
  på marknaden
  av
  bekämpningsmedel

AVSNITT 1

Omfattning

Statistiken ska omfatta alla ämnen som förtecknas i bilaga III, bestående av verksamma ämnen, safeners eller synergister, och som ingår i
  bekämpningsmedel
  som släpps ut på marknaden i var och en av medlemsstaterna. Särskild vikt bör läggas vid att undvika att produkter räknas två gånger vid rekonditionering av produkter eller överlåtelse av godkännanden mellan leverantörer.

AVSNITT 2

Variabler

Mängderna av varje ämne som förtecknas i bilaga III och som ingår i
  bekämpningsmedel och i biocidprodukter
  som släpps ut på marknaden ska redovisas
  i varje medlemsstat
  .

AVSNITT 3

Anmälningsskyldighet

Tillverkare av bekämpningsmedel samt de som ansvarar för utsläppande på marknaden eller import av bekämpningsmedel ska årligen avlägga rapport till den behöriga myndigheten om följande:

| — | tillverkade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

—

tillverkade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel,

| — | till förädlingsföretag eller grossister i Europeiska unionen levererade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

—

till förädlingsföretag eller grossister i Europeiska unionen levererade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel,

| — | exporterade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

—

exporterade mängder av ett visst verksamt ämne eller bekämpningsmedel.

AVSNITT 4

Enhet för rapportering

Uppgifterna ska uttryckas i kilogram av ämnena.

AVSNITT 5

Referensperiod

Referensperioden ska vara kalenderår.

AVSNITT 6

Första referensperiod, periodicitet och översändande av resultat

| 1. | Den första referensperioden är ... (1). |
| --- | --- |

1.

Den första referensperioden är ... (1).

| 2. | Medlemsstaterna ska lämna uppgifter för varje kalenderår efter den första referensperioden
  och offentliggöra dem på Internet, vid behov i aggregerad form, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till känsliga affärshemligheter och respekten för privatlivet
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska lämna uppgifter för varje kalenderår efter den första referensperioden
  och offentliggöra dem på Internet, vid behov i aggregerad form, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till känsliga affärshemligheter och respekten för privatlivet
  .

| 3. | Uppgifterna ska översändas till kommissionen inom tolv månader efter referensårets slut. |
| --- | --- |

3.

Uppgifterna ska översändas till kommissionen inom tolv månader efter referensårets slut.

AVSNITT 7

Kvalitetsrapport

Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en kvalitetsrapport med upplysningar om

| — | de metoder som används för att samla in uppgifterna, |
| --- | --- |

—

de metoder som används för att samla in uppgifterna,

| — | relevanta kvalitetsaspekter beroende på de metoder som används för att samla in uppgifterna, |
| --- | --- |

—

relevanta kvalitetsaspekter beroende på de metoder som används för att samla in uppgifterna,

| — | de skattningar, aggregeringar och uteslutningsmetoder som använts. |
| --- | --- |

—

de skattningar, aggregeringar och uteslutningsmetoder som använts.

Denna rapport ska lämnas till kommissionen inom femton månader efter referensårets slut.

Rapporten om det andra referensåret ska innehålla en obearbetad skattning av andelarna av de totala ämnesmängderna i varje huvudgrupp i bilaga III som ingår i
  bekämpningsmedel
  som släpps ut på marknaden för användning i och utanför jordbruket. Dessa skattningar ska förnyas vart femte år.

---

(1)  Det andra kalenderåret efter denna förordnings ikraftträdande.

BILAGA II

Statistik om användning i jordbruket av
  bekämpningsmedel

AVSNITT 1

Omfattning

| 1. | Statistiken ska omfatta användningen i jordbruket
  , trädgårdsodlingen samt den professionella användningen utanför jordbruket, såsom inom grönområden för allmänheten och vid väg- och järnvägsunderhåll,
  av
  bekämpningsmedel
  i var och en av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Statistiken ska omfatta användningen i jordbruket
  , trädgårdsodlingen samt den professionella användningen utanför jordbruket, såsom inom grönområden för allmänheten och vid väg- och järnvägsunderhåll,
  av
  bekämpningsmedel
  i var och en av medlemsstaterna.

| 2. | Varje medlemsstat ska välja en uppsättning av de grödor som förtecknas i kategorierna D, F, G och I av de variabler som definieras i bilaga I till


  förordning (EEG) nr 571/88 och ska sammanställa statistik för de grödorna. Statistiken ska omfatta minst 75 % av den totala mängden ämnen som släpps ut på marknaden årligen för användning i jordbruket enligt skattningarna i den kvalitetsrapport för det andra referensåret som avses i avsnitt 7 i bilaga I. |
| --- | --- |

2.

Image

| 3. | Statistiken ska omfatta alla ämnen som förtecknas i bilaga III, bestående av verksamma ämnen, safeners eller synergister, och som ingår i
  bekämpningsmedel
  som använts på de valda grödorna under referensperioden. |
| --- | --- |

3.

Statistiken ska omfatta alla ämnen som förtecknas i bilaga III, bestående av verksamma ämnen, safeners eller synergister, och som ingår i
  bekämpningsmedel
  som använts på de valda grödorna under referensperioden.

AVSNITT 2

Variabler

| 1. | Mängderna av varje ämne som förtecknas i bilaga III och som ingår i växtskyddsmedel som används på varje vald gröda ska sammanställas med angivande av total odlad areal samt areal av grödan som behandlats med varje ämne. |
| --- | --- |

1.

Mängderna av varje ämne som förtecknas i bilaga III och som ingår i växtskyddsmedel som används på varje vald gröda ska sammanställas med angivande av total odlad areal samt areal av grödan som behandlats med varje ämne.

| 2. | Definitionen av behandlad areal av grödan ska fastställas i enlighet med i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 5.3. |
| --- | --- |

2.

Definitionen av behandlad areal av grödan ska fastställas i enlighet med i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 5.3.

AVSNITT 3

Enheter för rapportering

| 1. | Mängder av använda ämnen ska anges i kilogram. |
| --- | --- |

1.

Mängder av använda ämnen ska anges i kilogram.

| 2. | Odlade arealer och behandlade arealer ska anges i hektar. |
| --- | --- |

2.

Odlade arealer och behandlade arealer ska anges i hektar.

AVSNITT 4

Referensperiod

| 1. | Referensperioden ska vara odlingssäsongen, vilket omfattar odlingsverksamhet som avser den aktuella grödan och innefattar samtliga växtskyddsbehandlingar som direkt eller indirekt är knutna till den grödan. |
| --- | --- |

1.

Referensperioden ska vara odlingssäsongen, vilket omfattar odlingsverksamhet som avser den aktuella grödan och innefattar samtliga växtskyddsbehandlingar som direkt eller indirekt är knutna till den grödan.

| 2. | Med odlingssäsong menas det år under vilket skörden bärgades. |
| --- | --- |

2.

Med odlingssäsong menas det år under vilket skörden bärgades.

| 3. | Definitionen av odlingssäsongen ska fastställas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 5.3. |
| --- | --- |

3.

Definitionen av odlingssäsongen ska fastställas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 5.3.

AVSNITT 5

Första referensperioden, periodicitet och översändande av resultat

| 1. | För varje femårsperiod ska medlemsstaterna sammanställa statistik om användning av
  bekämpningsmedel
  för varje vald gröda inom en referensperiod enligt definitionen i avsnitt 4. |
| --- | --- |

1.

För varje femårsperiod ska medlemsstaterna sammanställa statistik om användning av
  bekämpningsmedel
  för varje vald gröda inom en referensperiod enligt definitionen i avsnitt 4.

| 2. | Medlemsstaterna får förlägga referensperioden när som helst under femårsperioden. Den kan förläggas individuellt för varje vald gröda. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får förlägga referensperioden när som helst under femårsperioden. Den kan förläggas individuellt för varje vald gröda.

| 3. | Den första femårsperioden ska inledas ... (1). |
| --- | --- |

3.

Den första femårsperioden ska inledas ... (1).

| 4. | Medlemsstaterna ska lämna uppgifter för varje femårsperiod. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterna ska lämna uppgifter för varje femårsperiod.

| 5. | Uppgifterna ska översändas till kommissionen inom tolv månader efter slutet av varje femårsperiod
  och offentliggöras på Internet, vid behov i aggregerad form, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till känsliga affärshemligheter och respekten för privatlivet
  . |
| --- | --- |

5.

Uppgifterna ska översändas till kommissionen inom tolv månader efter slutet av varje femårsperiod
  och offentliggöras på Internet, vid behov i aggregerad form, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till känsliga affärshemligheter och respekten för privatlivet
  .

AVSNITT 6

Kvalitetsrapport

Medlemsstaterna ska när de översänder sina resultat lämna en kvalitetsrapport till kommissionen med upplysningar om

| — | urvalsmetodernas utformning, |
| --- | --- |

—

urvalsmetodernas utformning,

| — | de metoder som används för att samla in uppgifterna, |
| --- | --- |

—

de metoder som används för att samla in uppgifterna,

| — | en skattning av de ingående grödornas relativa betydelse i förhållande till den totala mängden använda
  bekämpningsmedel
  , |
| --- | --- |

—

en skattning av de ingående grödornas relativa betydelse i förhållande till den totala mängden använda
  bekämpningsmedel
  ,

| — | relevanta kvalitetsaspekter beroende på de metoder som används för att samla in uppgifterna, |
| --- | --- |

—

relevanta kvalitetsaspekter beroende på de metoder som används för att samla in uppgifterna,

| — | en jämförelse mellan uppgifterna om
  bekämpningsmedel
  som använts under femårsperioden och
  bekämpningsmedel
  som släppts ut på marknaden under de fem motsvarande åren. |
| --- | --- |

—

en jämförelse mellan uppgifterna om
  bekämpningsmedel
  som använts under femårsperioden och
  bekämpningsmedel
  som släppts ut på marknaden under de fem motsvarande åren.

---

(1)  Det första kalenderåret efter förordningens ikraftträdande.

BILAGA III

Harmoniserad klassificering av ämnen

När medlemsstaterna redovisar uppgifter om
  bekämpningsmedel

  ska de använda nedanstående förteckning över ämnen (bestående av verksamma ämnen, safeners och synergister) och använda följande kemiska klassificering inom de olika produktkategorierna. När ingen officiell översättning finns ska ämnesnamnen vara de engelska trivialnamnen som offentliggörs av British Crop Production Council (BCPC) (1) enligt nedan. När kommissionen offentliggör uppgifter ska den använda samma klassificering. Om så är nödvändigt för skydd av konfidentiella uppgifter ska endast uppgifter aggregerade efter kemisk klass eller produktkategori offentliggöras.

Kommissionen ska se över förteckningen över ämnen och klassificeringen i kemiska klasser och produktkategorier i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 5.3 och under hänsynstagande till utvecklingen av förordning (EG) nr .../... [om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden],

| HUVUDGRUPPER | Kod | Kemisk klass | Ämnen Trivialnamn | CAS RN (2) | CIPAC (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktkategori | | | Gemensam nomenklatur | | |
| Fungicider och baktericider | F0 | | | | |
| Oorganiska fungicider | F1 | | | | |
| | F1.1 | KOPPARFÖRENINGAR | ALLA KOPPARFÖRENINGAR | | 44 |
| | F1.1 | | KOPPARHYDROXID | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | KOPPAROXIKLORID | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | KOPPARSULFAT | 7758-98-7 | 44 |
| | F1.1 | | ANDRA KOPPARSALTER | | 44 |
| | F1.2 | OORGANISKT SVAVEL | SVAVEL | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | ANDRA OORGANISKA FUNGICIDER | ANDRA OORGANISKA FUNGICIDER | | |
| Fungicider baserade på karbamater och ditiokarbamater | F2 | | | | |
| | F2.1 | KARBANILATFUNGICIDER | DIETHOFENCARB | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | KARBAMATFUNGICIDER | PROPAMOCARB | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.2 | | IPROVALICARB | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.3 | DITIOKARBAMATFUNGICIDER | MANCOZEB | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEB | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAM | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEB | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | THIRAM | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | ZIRAM | 137-30-4 | 31 |
| Fungicider baserade på bensimidazoler | F3 | | | | |
| | F3.1 | BENSIMIDAZOLFUNGICIDER | CARBENDAZIM | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDAZOLE | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | THIABENDAZOLE | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | THIOPHANATE-METHYL | 23564-05-8 | 262 |
| Fungicider baserade på imidazoler och triazoler | F4 | | | | |
| | F4.1 | CONAZOLFUNGICIDER | BITERTANOL | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMUCONAZOLE | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | CYPROCONAZOLE | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOCONAZOLE | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINICONAZOLE | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOXICONAZOLE | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIAZOLE | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUCONAZOLE | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUQUINCONAZOLE | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUSILAZOLE | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOL | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEXACONAZOLE | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMAZALIL (ENILCONAZOLE) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METCONAZOLE | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MYCLOBUTANIL | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENCONAZOLE | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPICONAZOLE | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | TEBUCONAZOLE | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRACONAZOLE | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOL | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRICYCLAZOLE | 41814-78-2 | 547 |
| | F4.1 | | TRIFLUMIZOLE | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITICONAZOLE | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | IMIDAZOLFUNGICIDER | CYAZOFAMIDE | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDONE | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIAZOXIDE | 72459-58-6 | 729 |
| Fungicider baserade på morfoliner | F5 | | | | |
| | F5.1 | MORFOLINFUNGICIDER | DIMETHOMORPH | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORPH | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORPH | 67564-91-4 | 427 |
| Andra fungicider | F6 | | | | |
| | F6.1 | ALIFATISKA KVÄVEFUNGICIDER | CYMOXANIL | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODINE | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUAZATINE | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | AMIDFUNGICIDER | BENALAXYL | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSCALID | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANIL | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONIL | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAXYL | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAXYL-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROCHLORAZ | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SILTHIOFAM | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLYLFLUANID | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | ZOXAMIDE | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | ANILIDFUNGICIDER | CARBOXIN | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEXAMID | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | ANTIBIOTISKA FUNGICIDER OCH BAKTERICIDER | KASUGAMYCIN | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLYOXINS | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | STREPTOMYCIN | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | AROMATISKA FUNGICIDER | CHLOROTHALONIL | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DICLORAN | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | DIKARBOXIMIDFUNGICIDER | IPRODIONE | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROCYMIDONE | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | DINITROANILINFUNGICIDER | FLUAZINAM | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | DINITROFENOLFUNGICIDER | DINOCAP | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | FUNGICIDER MED ORGANISKT FOSFOR | FOSETYL | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | TOLCLOFOS-METHYL | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | OXAZOLFUNGICIDER | HYMEXAZOL | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOXADONE | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINCLOZOLIN | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | FENYLPYRROLFUNGICIDER | FLUDIOXONIL | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | FTALIMIDFUNGICIDER | CAPTAN | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPET | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | PYRIMIDINFUNGICIDER | BUPIRIMATE | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | CYPRODINIL | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOL | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPYRIM | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PYRIMETHANIL | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | KINOLINFUNGICIDER | QUINOXYFEN | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HYDROXYQUINOLINE SULFATE | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | KINONFUNGICIDER | DITHIANON | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | STROBILURINFUNGICIDER | AZOXYSTROBIN | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOXYSTROBIN | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | KRESOXIM-METHYL | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PICOXYSTROBINE | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PYRACLOSTROBINE | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOXYSTROBINE | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | UREAFUNGICIDER | PENCYCURON | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | OKLASSIFICERADE FUNGICIDER | ACIBENZOLAR | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | BENSOESYRA | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DICHLOROPHEN | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDIN | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | 2-PHENYPHENOL | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROXAMINE | 118134-30-8 | 572 |
| | F6.18 | | ANDRA FUNGICIDER | | |
| Herbicider, blastnedbrytande och mossdödande medel | H0 | | | | |
| Herbicider baserade på fenoxi-fytohormoner | H1 | | | | |
| | H1.1 | FENOXIHERBICIDER | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DICHLORPROP-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MECOPROP | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MECOPROP-P | 16484-77-8 | 475 |
| Herbicider baserade på triaziner och triazinoner | H2 | | | | |
| | H2.1 | METYLTIOTRIAZINHERBICIDER | METHOPROTRYNE | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | TRIAZINHERBICIDER | SIMETRYN | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTHYLAZINE | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | TRIAZINONHERBICIDER | METAMITRON | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUZIN | 21087-64-9 | 283 |
| Herbicider baserade på amider och anilider | H3 | | | | |
| | H3.1 | AMIDHERBICIDER | DIMETHENAMID | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOXAM | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | ISOXABEN | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMIDE | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PROPYZAMIDE | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ANILIDHERBICIDER | DIFLUFENICAN | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASULAM | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENACET | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAM | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METAZACHLOR | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANIL | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | KLORACETANILIDHERBICIDER | ACETOCHLOR | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALACHLOR | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETHACHLOR | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILACHLOR | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPACHLOR | 1918-16-7 | 176 |
| Herbicider baserade på karbamater och biskarbamater | H4 | | | | |
| | H4.1 | BISKARBAMATHERBICIDER | CHLORPROPHAM | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DESMEDIPHAM | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | PHENMEDIPHAM | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | KARBAMATHERBICIDER | ASULAM | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | CARBETAMIDE | 16118-49-3 | 95 |
| Herbicider baserade på dinitroanilinderivat | H5 | | | | |
| | H5.1 | DINITROANILINHERBICIDER | BENFLURALIN | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALIN | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETHALFLURALIN | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORYZALIN | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETHALIN | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALIN | 2582-09-8 | 183 |
| Herbicider baserade på derivat av urea, uracil eller sulfonylurea | H6 | | | | |
| | H6.1 | SULFONYLUREAHERBICIDER | AMIDOSULFURON | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | AZIMSULFURON | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSULFURON | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | CHLORSULFURON | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | CINOSULFURON | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETHOXYSULFURON | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLAZASULFURON | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPYRSULFURON | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAMSULFURON | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMAZOSULFURON | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | IODOSULFURON | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MESOSULFURON | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSULFURON | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NICOSULFURON | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OXASULFURON | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISULFURON | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSULFURON | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSULFURON | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SULFOSULFURON | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | THIFENSULFURON | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASULFURON | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENURON | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSULFURON | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSULFURON | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | URACILHERBICIDER | LENACIL | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | UREAHERBICIDER | CHLORTOLURON | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIURON | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETURON | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | ISOPROTURON | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINURON | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | METHABENZTHIAZURON | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | METOBROMURON | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | METOXURON | 19937-59-8 | 219 |
| Andra herbicider | H7 | | | | |
| | H7.1 | ARYLOXIFENOXIPROPIONHERBICIDER | CLODINAFOP | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | CYHALOFOP | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | DICLOFOP | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | FENOXAPROP-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | FLUAZIFOP-P-BUTYL | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | HALOXYFOP | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | HALOXYFOP-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | PROPAQUIZAFOP | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | QUIZALOFOP | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | QUIZALOFOP-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | BENSOFURANHERBICIDER | ETHOFUMESATE | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | BENSOESYREHERBICIDER | CHLORTHAL | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DICAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | BIPYRIDYLIUMHERBICIDER | DIQUAT | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAQUAT | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | CYKLOHEXANDIONHERBICIDER | CLETHODIM | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | CYCLOXYDIM | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOXYDIM | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOXYDIM | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | DIAZINHERBICIDER | PYRIDATE | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | DIKARBOXIMIDHERBICIDER | CINIDON-ETHYL | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOXAZIN | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | DIFENYLETERHERBICIDER | ACLONIFEN | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOX | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFEN | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OXYFLUORFEN | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | IMIDAZOLINONHERBICIDER | IMAZAMETHABENZ | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMAZAMOX | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMAZETHAPYR | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | OORGANISKA HERBICIDER | AMMONIUM SULFAMATE | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | KLORATER | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | ISOXAZOLHERBICIDER | ISOXAFLUTOLE | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | MORFAKTINHERBICIDER | FLURENOL | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | NITRILHERBICIDER | BROMOXYNIL | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DICHLOBENIL | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | IOXYNIL | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | HERBICIDER MED ORGANISKT FOSFOR | GLUFOSINATE | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLYPHOSATE | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | FENYLPYRAZOLHERBICIDER | PYRAFLUFEN | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | PYRIDAZINONHERBICIDER | CHLORIDAZON | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMONE | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | PYRIDINKARBOXAMIDHERBICIDER | PICOLINAFEN | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | PYRIDINKARBOXYLSYREHERBICIDER | CLOPYRALID | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PICLORAM | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | PYRIDYLOXYÄTTIKSYREHERBICIDER | FLUROXYPYR | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRICLOPYR | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | KINOLINHERBICIDER | QUINCLORAC | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | QUINMERAC | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | TIADIAZINHERBICIDER | BENTAZONE | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | TIOKARBAMATHERBICIDER | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINATE | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSULFOCARB | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | THIOBENCARB | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRI-ALLATE | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | TRIAZOLHERBICIDER | AMITROL | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | TRIAZOLINONHERBICIDER | CARFENTRAZONE | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | TRIAZOLONHERBICIDER | PROPOXYCARBAZONE | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | TRIKETONHERBICIDER | MESOTRIONE | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SULCOTRIONE | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | OKLASSIFICERADE HERBICIDER | CLOMAZONE | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLUROCHLORIDONE | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | QUINOCLAMINE | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METHAZOLE | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OXADIARGYL | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OXADIAZON | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | | ANDRA HERBICIDER, BLASTNEDBRYTANDE ELLER MOSSDÖDANDE MEDEL | | |
| Insekticider och akaricider | I0 | | | | |
| Insekticider baserade på pyretroider | I1 | | | | |
| | I1.1 | PYRETROIDINSEKTICIDER | ACRINATHRIN | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALPHA-CYPERMETHRIN | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BETA-CYFLUTHRIN | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BETA-CYPERMETHRIN | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTHRIN | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | CYFLUTHRIN | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | CYPERMETHRIN | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETHRIN | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESFENVALERATE | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFENPROX | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMMA-CYHALOTHRIN | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA-CYHALOTHRIN | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU-FLUVALINATE | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTHRIN | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | ZETA-CYPERMETHRIN | 52315-07-8 | 733 |
| Insekticider baserade på klorerade kolväten | I2 | | | | |
| | I2.1 | KLORERADE ORGANISKA INSEKTICIDER | DICOFOL | 115-32-2 | 123 |
| | I2.1 | | TETRASUL | 2227-13-6 | 114 |
| Insekticider baserade på karbamater och oximkarbamater | I3 | | | | |
| | I3.1 | OXIMKARBAMATINSECTICIDER | METHOMYL | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OXAMYL | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | KARBAMATINSEKTICIDER | BENFURACARB | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | CARBARYL | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | CARBOFURAN | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | CARBOSULFAN | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOXYCARB | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANATE | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METHIOCARB | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMICARB | 23103-98-2 | 231 |
| Insekticider baserade på organiska fosfater | I4 | | | | |
| | I4.1 | INSEKTICIDER MED ORGANISKT FOSFOR | AZINPHOS-METHYL | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | CADUSAFOS | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | CHLORPYRIFOS | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | CHLORPYRIFOS-METHYL | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | COUMAPHOS | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIAZINON | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DICHLORVOS | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETHOATE | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETHOPROPHOS | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIPHOS | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTHION | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSTHIAZATE | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | ISOFENPHOS | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATHION | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METHAMIDOPHOS | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALED | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | OXYDEMETON-METHYL | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | PHOSALONE | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | PHOSMET | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | PHOXIM | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | PIRIMIPHOS-METHYL | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRICHLORFON | 52-68-6 | 68 |
| Insekticider baserade på biologiska och botaniska produkter | I5 | | | | |
| | I5.1 | BIOLOGISKA INSEKTICIDER | AZADIRACHTIN | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NIKOTIN | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PYRETHRINS | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENONE | 83-79-4 | 671 |
| Andra insekticider | I6 | | | | |
| | I6.1 | ANTIBIOTISKA INSEKTICIDER | ABAMECTIN | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMECTIN | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOSAD | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | BENSOYLUREAINSEKTICIDER | DIFLUBENZURON | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOXURON | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEXAFLUMURON | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENURON | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALURON | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENZURON | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMURON | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | KARBAZATINSEKTICIDER | BIFENAZATE | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | DIAZYLHYDRAZININSEKTICIDER | METHOXYFENOZIDE | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOZIDE | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | TILLVÄXTREGLERANDE MEDEL FÖR INSEKTER | BUPROFEZIN | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | CYROMAZINE | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEXYTHIAZOX | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | INSEKTSFEROMONER | (E,Z)-9-DODECENYL ACETATE | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | NITROGUANIDININSEKTICIDER | CLOTHIANIDIN | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | THIAMETHOXAM | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | ORGANOTININSEKTICIDER | AZOCYCLOTIN | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | CYHEXATIN | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATIN OXIDE | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | OXADIAZININSEKTICIDER | INDOXACARB | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | FENYL-ETERINSEKTICIDER | PYRIPROXYFEN | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | PYRAZOL-(FENYL)INSEKTICIDER | FENPYROXIMATE | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONIL | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPYRAD | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | PYRIDININSEKTICIDER | PYMETROZINE | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | PYRIDYLMETYLAMININSEKTICIDER | ACETAMIPRID | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDACLOPRID | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | THIACLOPRID | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | SULFITESTERINSEKTICIDER | PROPARGITE | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | TETRAZININSEKTICIDER | CLOFENTEZINE | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | TETRONSYREINSEKTICIDER | SPIRODICLOFEN | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | (KARBAMOYL-)TRIAZOLINSEKTICIDER | TRIAZAMATE | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | UREAINSEKTICIDER | DIAFENTHIURON | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | OKLASSIFICERADE INSEKTICIDER | ETOXAZOLE | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENAZAQUIN | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PYRIDABEN | 96489-71-3 | 583 |
| | I6.20 | | ANDRA INSEKTICIDER OCH AKARICIDER | | |
| Molluskicider, totalt: | M0 | | | | |
| Molluskicider | M1 | | | | |
| | M1.1 | KARBAMATMOLLUSKICIDER | THIODICARB | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | ANDRA MOLLUSKICIDER | JÄRNFOSFAT | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHYD | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | ANDRA MOLLUSKICIDER | | |
| Tillväxtreglerande medel, totalt: | PGR0 | | | | |
| Fysiologiska tillväxtreglerande medel för växter | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | FYSIOLOGISKA TILLVÄXTREGLERANDE MEDEL FÖR VÄXTER | CHLORMEQUAT | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | CYCLANILIDE | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOZIDE | 1596-84-5 | 330 |
| | H7.27 | | DIMETHIPIN | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIPHENYLAMINE | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETHEPHON | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETHOXYQUIN | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FLORCHLORFENURON | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOL | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMAZAQUIN | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEIC HYDRAZIDE | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIQUAT | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METHYLCYCLOPROPENE | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PACLOBUTRAZOL | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHEXADIONE-CALCIUM | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | SODIUM 5-NITROGUAIACOLATE | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | SODIUM O-NITROPHENOLATE | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | TRINEXAPAC-ETHYL | 95266-40-3 | 8349 |
| Groningshindrande medel | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | GRONINGSHINDRANDE MEDEL | CARVONE | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | CHLORPROPHAM | 101-21-3 | 43 |
| Andra tillväxtreglerande ämnen för växter | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | ANDRA TILLVÄXTREGLERANDE ÄMNEN FÖR VÄXTER | ANDRA TILLVÄXTREGLERANDE ÄMNEN FÖR VÄXTER | | |
| Andra växtskyddsmedel, totalt: | ZR0 | | | | |
| Mineraloljor | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | MINERALOLJA | PETROLEUMOLJOR | 64742-55-8 | 29 |
| Vegetabiliska oljor | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | VEGETABILISKA OLJOR | TJÄROLJOR | | 30 |
| Markdesinficerande medel (inklusive nematicider) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | METYLBROMID | METYLBROMID | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | ANDRA MARKDESINFICERANDE MEDEL | CHLOROPICRIN | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DAZOMET | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DICHLOROPROPENE | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAM-SODIUM | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | ANDRA MARKDESINFICERANDE MEDEL | | |
| Rodenticider | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RODENTICIDER | BRODIFACOUM | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLONE | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | CHLORALOSE | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | CHLOROPHACINONE | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | COUMATETRALYL | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENACOUM | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETHIALONE | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOCOUMAFEN | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | WARFARIN | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | ANDRA RODENTICIDER | | |
| Alla andra
  bekämpningsmedel | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | DESINFICERANDE MEDEL | ANDRA DESINFICERANDE MEDEL | | |
| | ZR5.2 | ANDRA
  BEKÄMPNINGSMEDEL | ANDRA
  BEKÄMPNINGSMEDEL | | |

HUVUDGRUPPER

Kod

Kemisk klass

Ämnen Trivialnamn

CAS RN (2)

CIPAC (3)

Produktkategori

Gemensam nomenklatur

Fungicider och baktericider

F0

Oorganiska fungicider

F1

F1.1

KOPPARFÖRENINGAR

ALLA KOPPARFÖRENINGAR

44

F1.1

KOPPARHYDROXID

20427-59-2

44

F1.1

KOPPAROXIKLORID

1332-40-7

44

F1.1

KOPPARSULFAT

7758-98-7

44

F1.1

ANDRA KOPPARSALTER

44

F1.2

OORGANISKT SVAVEL

SVAVEL

7704-34-9

18

F1.3

ANDRA OORGANISKA FUNGICIDER

ANDRA OORGANISKA FUNGICIDER

Fungicider baserade på karbamater och ditiokarbamater

F2

F2.1

KARBANILATFUNGICIDER

DIETHOFENCARB

87130-20-9

513

F2.2

KARBAMATFUNGICIDER

PROPAMOCARB

24579-73-5

399

F2.2

IPROVALICARB

140923-17-7

620

F2.3

DITIOKARBAMATFUNGICIDER

MANCOZEB

8018-01-7

34

F2.3

MANEB

12427-38-2

61

F2.3

METIRAM

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEB

12071-83-9

177

F2.3

THIRAM

137-26-8

24

F2.3

ZIRAM

137-30-4

31

Fungicider baserade på bensimidazoler

F3

F3.1

BENSIMIDAZOLFUNGICIDER

CARBENDAZIM

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDAZOLE

3878-19-1

525

F3.1

THIABENDAZOLE

148-79-8

323

F3.1

THIOPHANATE-METHYL

23564-05-8

262

Fungicider baserade på imidazoler och triazoler

F4

F4.1

CONAZOLFUNGICIDER

BITERTANOL

55179-31-2

386

F4.1

BROMUCONAZOLE

116255-48-2

680

F4.1

CYPROCONAZOLE

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOCONAZOLE

119446-68-3

687

F4.1

DINICONAZOLE

83657-24-3

690

F4.1

EPOXICONAZOLE

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIAZOLE

2593-15-9

518

F4.1

FENBUCONAZOLE

114369-43-6

694

F4.1

FLUQUINCONAZOLE

136426-54-5

474

F4.1

FLUSILAZOLE

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F4.1

HEXACONAZOLE

79983-71-4

465

F4.1

IMAZALIL (ENILCONAZOLE)

58594-72-2

335

F4.1

METCONAZOLE

125116-23-6

706

F4.1

MYCLOBUTANIL

88671-89-0

442

F4.1

PENCONAZOLE

66246-88-6

446

F4.1

PROPICONAZOLE

60207-90-1

408

F4.1

TEBUCONAZOLE

107534-96-3

494

F4.1

TETRACONAZOLE

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F4.1

TRICYCLAZOLE

41814-78-2

547

F4.1

TRIFLUMIZOLE

99387-89-0

730

F4.1

TRITICONAZOLE

131983-72-7

652

F4.2

IMIDAZOLFUNGICIDER

CYAZOFAMIDE

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDONE

161326-34-7

650

F4.2

TRIAZOXIDE

72459-58-6

729

Fungicider baserade på morfoliner

F5

F5.1

MORFOLINFUNGICIDER

DIMETHOMORPH

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORPH

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORPH

67564-91-4

427

Andra fungicider

F6

F6.1

ALIFATISKA KVÄVEFUNGICIDER

CYMOXANIL

57966-95-7

419

F6.1

DODINE

2439-10-3

101

F6.1

GUAZATINE

108173-90-6

361

F6.2

AMIDFUNGICIDER

BENALAXYL

71626-11-4

416

F6.2

BOSCALID

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONIL

55814-41-0

533

F6.2

METALAXYL

57837-19-1

365

F6.2

METALAXYL-M

70630-17-0

580

F6.2

PROCHLORAZ

67747-09-5

407

F6.2

SILTHIOFAM

175217-20-6

635

F6.2

TOLYLFLUANID

731-27-1

275

F6.2

ZOXAMIDE

156052-68-5

640

F6.3

ANILIDFUNGICIDER

CARBOXIN

5234-68-4

273

F6.3

FENHEXAMID

126833-17-8

603

F6.4

ANTIBIOTISKA FUNGICIDER OCH BAKTERICIDER

KASUGAMYCIN

6980-18-3

703

F6.4

POLYOXINS

11113-80-7

710

F6.4

STREPTOMYCIN

57-92-1

312

F6.5

AROMATISKA FUNGICIDER

CHLOROTHALONIL

1897-45-6

288

F6.5

DICLORAN

99-30-9

150

F6.6

DIKARBOXIMIDFUNGICIDER

IPRODIONE

36734-19-7

278

F6.6

PROCYMIDONE

32809-16-8

383

F6.7

DINITROANILINFUNGICIDER

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F6.8

DINITROFENOLFUNGICIDER

DINOCAP

39300-45-3

98

F6.9

FUNGICIDER MED ORGANISKT FOSFOR

FOSETYL

15845-66-6

384

F6.9

TOLCLOFOS-METHYL

57018-04-9

479

F6.10

OXAZOLFUNGICIDER

HYMEXAZOL

10004-44-1

528

F6.10

FAMOXADONE

131807-57-3

594

F6.10

VINCLOZOLIN

50471-44-8

280

F6.11

FENYLPYRROLFUNGICIDER

FLUDIOXONIL

131341-86-1

522

F6.12

FTALIMIDFUNGICIDER

CAPTAN

133-06-2

40

F6.12

FOLPET

133-07-3

75

F6.13

PYRIMIDINFUNGICIDER

BUPIRIMATE

41483-43-6

261

F6.13

CYPRODINIL

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOL

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPYRIM

110235-47-7

611

F6.13

PYRIMETHANIL

53112-28-0

714

F6.14

KINOLINFUNGICIDER

QUINOXYFEN

124495-18-7

566

F6.14

8-HYDROXYQUINOLINE SULFATE

134-31-6

677

F6.15

KINONFUNGICIDER

DITHIANON

3347-22-6

153

F6.16

STROBILURINFUNGICIDER

AZOXYSTROBIN

131860-33-8

571

F6.16

DIMOXYSTROBIN

149961-52-4

739

F6.16

KRESOXIM-METHYL

143390-89-0

568

F6.16

PICOXYSTROBINE

117428-22-5

628

F6.16

PYRACLOSTROBINE

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOXYSTROBINE

141517-21-7

617

F6.17

UREAFUNGICIDER

PENCYCURON

66063-05-6

402

F6.18

OKLASSIFICERADE FUNGICIDER

ACIBENZOLAR

126448-41-7

597

F6.18

BENSOESYRA

65-85-0

622

F6.18

DICHLOROPHEN

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F6.18

2-PHENYPHENOL

90-43-7

246

F6.18

SPIROXAMINE

118134-30-8

572

F6.18

ANDRA FUNGICIDER

Herbicider, blastnedbrytande och mossdödande medel

H0

Herbicider baserade på fenoxi-fytohormoner

H1

H1.1

FENOXIHERBICIDER

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DICHLORPROP-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MECOPROP

7085-19-0

51

H1.1

MECOPROP-P

16484-77-8

475

Herbicider baserade på triaziner och triazinoner

H2

H2.1

METYLTIOTRIAZINHERBICIDER

METHOPROTRYNE

841-06-5

94

H2.2

TRIAZINHERBICIDER

SIMETRYN

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTHYLAZINE

5915-41-3

234

H2.3

TRIAZINONHERBICIDER

METAMITRON

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUZIN

21087-64-9

283

Herbicider baserade på amider och anilider

H3

H3.1

AMIDHERBICIDER

DIMETHENAMID

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOXAM

119126-15-7

8158

H3.1

ISOXABEN

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMIDE

15299-99-7

271

H3.1

PROPYZAMIDE

23950-58-5

315

H3.2

ANILIDHERBICIDER

DIFLUFENICAN

83164-33-4

462

H3.2

FLORASULAM

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENACET

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAM

139528-85-1

707

H3.2

METAZACHLOR

67129-08-2

411

H3.2

PROPANIL

709-98-8

205

H3.3

KLORACETANILIDHERBICIDER

ACETOCHLOR

34256-82-1

496

H3.3

ALACHLOR

15972-60-8

204

H3.3

DIMETHACHLOR

50563-36-5

688

H3.3

PRETILACHLOR

51218-49-6

711

H3.3

PROPACHLOR

1918-16-7

176

Herbicider baserade på karbamater och biskarbamater

H4

H4.1

BISKARBAMATHERBICIDER

CHLORPROPHAM

101-21-3

43

H4.1

DESMEDIPHAM

13684-56-5

477

H4.1

PHENMEDIPHAM

13684-63-4

77

H4.2

KARBAMATHERBICIDER

ASULAM

3337-71-1

240

H4.2

CARBETAMIDE

16118-49-3

95

Herbicider baserade på dinitroanilinderivat

H5

H5.1

DINITROANILINHERBICIDER

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALIN

33629-47-9

504

H5.1

ETHALFLURALIN

55283-68-6

516

H5.1

ORYZALIN

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETHALIN

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALIN

2582-09-8

183

Herbicider baserade på derivat av urea, uracil eller sulfonylurea

H6

H6.1

SULFONYLUREAHERBICIDER

AMIDOSULFURON

120923-37-7

515

H6.1

AZIMSULFURON

120162-55-2

584

H6.1

BENSULFURON

99283-01-9

502

H6.1

CHLORSULFURON

64902-72-3

391

H6.1

CINOSULFURON

94593-91-6

507

H6.1

ETHOXYSULFURON

126801-58-9

591

H6.1

FLAZASULFURON

104040-78-0

595

H6.1

FLUPYRSULFURON

150315-10-9

577

H6.1

FORAMSULFURON

173159-57-4

659

H6.1

IMAZOSULFURON

122548-33-8

590

H6.1

IODOSULFURON

185119-76-0

634

H6.1

MESOSULFURON

400852-66-6

663

H6.1

METSULFURON

74223-64-6

441

H6.1

NICOSULFURON

111991-09-4

709

H6.1

OXASULFURON

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISULFURON

113036-87-6

712

H6.1

PROSULFURON

94125-34-5

579

H6.1

RIMSULFURON

122931-48-0

716

H6.1

SULFOSULFURON

141776-32-1

601

H6.1

THIFENSULFURON

79277-67-1

452

H6.1

TRIASULFURON

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENURON

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSULFURON

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSULFURON

142469-14-5

735

H6.2

URACILHERBICIDER

LENACIL

2164-08-1

163

H6.3

UREAHERBICIDER

CHLORTOLURON

15545-48-9

217

H6.3

DIURON

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H6.3

ISOPROTURON

34123-59-6

336

H6.3

LINURON

330-55-2

76

H6.3

METHABENZTHIAZURON

18691-97-9

201

H6.3

METOBROMURON

3060-89-7

168

H6.3

METOXURON

19937-59-8

219

Andra herbicider

H7

H7.1

ARYLOXIFENOXIPROPIONHERBICIDER

CLODINAFOP

114420-56-3

683

H7.1

CYHALOFOP

122008-85-9

596

H7.1

DICLOFOP

40843-25-2

358

H7.1

FENOXAPROP-P

113158-40-0

484

H7.1

FLUAZIFOP-P-BUTYL

79241-46-6

395

H7.1

HALOXYFOP

69806-34-4

438

H7.1

HALOXYFOP-R

72619-32-0

526

H7.1

PROPAQUIZAFOP

111479-05-1

713

H7.1

QUIZALOFOP

76578-12-6

429

H7.1

QUIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H7.2

BENSOFURANHERBICIDER

ETHOFUMESATE

26225-79-6

233

H7.3

BENSOESYREHERBICIDER

CHLORTHAL

2136-79-0

328

H7.3

DICAMBA

1918-00-9

85

H7.4

BIPYRIDYLIUMHERBICIDER

DIQUAT

85-00-7

55

H7.4

PARAQUAT

4685-14-7

56

H7.5

CYKLOHEXANDIONHERBICIDER

CLETHODIM

99129-21-2

508

H7.5

CYCLOXYDIM

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOXYDIM

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOXYDIM

87820-88-0

544

H7.6

DIAZINHERBICIDER

PYRIDATE

55512-33-9

447

H7.7

DIKARBOXIMIDHERBICIDER

CINIDON-ETHYL

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOXAZIN

103361-09-7

578

H7.8

DIFENYLETERHERBICIDER

ACLONIFEN

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOX

42576-02-3

413

H7.8

NITROFEN

1836-75-5

170

H7.8

OXYFLUORFEN

42874-03-3

538

H7.9

IMIDAZOLINONHERBICIDER

IMAZAMETHABENZ

100728-84-5

529

H7.9

IMAZAMOX

114311-32-9

619

H7.9

IMAZETHAPYR

81335-77-5

700

H7.10

OORGANISKA HERBICIDER

AMMONIUM SULFAMATE

7773-06-0

679

H7.10

KLORATER

7775-09-9

7

H7.11

ISOXAZOLHERBICIDER

ISOXAFLUTOLE

141112-29-0

575

H7.12

MORFAKTINHERBICIDER

FLURENOL

467-69-6

304

H7.13

NITRILHERBICIDER

BROMOXYNIL

1689-84-5

87

H7.13

DICHLOBENIL

1194-65-6

73

H7.13

IOXYNIL

1689-83-4

86

H7.14

HERBICIDER MED ORGANISKT FOSFOR

GLUFOSINATE

51276-47-2

437

H7.14

GLYPHOSATE

1071-83-6

284

H7.15

FENYLPYRAZOLHERBICIDER

PYRAFLUFEN

129630-19-9

605

H7.16

PYRIDAZINONHERBICIDER

CHLORIDAZON

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMONE

96525-23-4

569

H7.17

PYRIDINKARBOXAMIDHERBICIDER

PICOLINAFEN

137641-05-5

639

H7.18

PYRIDINKARBOXYLSYREHERBICIDER

CLOPYRALID

1702-17-6

455

H7.18

PICLORAM

1918-02-1

174

H7.19

PYRIDYLOXYÄTTIKSYREHERBICIDER

FLUROXYPYR

69377-81-7

431

H7.19

TRICLOPYR

55335-06-3

376

H7.20

KINOLINHERBICIDER

QUINCLORAC

84087-01-4

493

H7.20

QUINMERAC

90717-03-6

563

H7.21

TIADIAZINHERBICIDER

BENTAZONE

25057-89-0

366

H7.22

TIOKARBAMATHERBICIDER

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINATE

2212-67-1

235

H7.22

PROSULFOCARB

52888-80-9

539

H7.22

THIOBENCARB

28249-77-6

388

H7.22

TRI-ALLATE

2303-17-5

97

H7.23

TRIAZOLHERBICIDER

AMITROL

61-82-5

90

H7.24

TRIAZOLINONHERBICIDER

CARFENTRAZONE

128639-02-1

587

H7.25

TRIAZOLONHERBICIDER

PROPOXYCARBAZONE

145026-81-9

655

H7.26

TRIKETONHERBICIDER

MESOTRIONE

104206-82-8

625

H7.26

SULCOTRIONE

99105-77-8

723

H7.27

OKLASSIFICERADE HERBICIDER

CLOMAZONE

81777-89-1

509

H7.27

FLUROCHLORIDONE

61213-25-0

430

H7.27

QUINOCLAMINE

2797-51-5

648

H7.27

METHAZOLE

20354-26-1

369

H7.27

OXADIARGYL

39807-15-3

604

H7.27

OXADIAZON

19666-30-9

213

H7.27

ANDRA HERBICIDER, BLASTNEDBRYTANDE ELLER MOSSDÖDANDE MEDEL

Insekticider och akaricider

I0

Insekticider baserade på pyretroider

I1

I1.1

PYRETROIDINSEKTICIDER

ACRINATHRIN

101007-06-1

678

I1.1

ALPHA-CYPERMETHRIN

67375-30-8

454

I1.1

BETA-CYFLUTHRIN

68359-37-5

482

I1.1

BETA-CYPERMETHRIN

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTHRIN

82657-04-3

415

I1.1

CYFLUTHRIN

68359-37-5

385

I1.1

CYPERMETHRIN

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETHRIN

52918-63-5

333

I1.1

ESFENVALERATE

66230-04-4

481

I1.1

ETOFENPROX

80844-07-1

471

I1.1

GAMMA-CYHALOTHRIN

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA-CYHALOTHRIN

91465-08-6

463

I1.1

TAU-FLUVALINATE

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTHRIN

79538-32-2

451

I1.1

ZETA-CYPERMETHRIN

52315-07-8

733

Insekticider baserade på klorerade kolväten

I2

I2.1

KLORERADE ORGANISKA INSEKTICIDER

DICOFOL

115-32-2

123

I2.1

TETRASUL

2227-13-6

114

Insekticider baserade på karbamater och oximkarbamater

I3

I3.1

OXIMKARBAMATINSECTICIDER

METHOMYL

16752-77-5

264

I3.1

OXAMYL

23135-22-0

342

I3.2

KARBAMATINSEKTICIDER

BENFURACARB

82560-54-1

501

I3.2

CARBARYL

63-25-2

26

I3.2

CARBOFURAN

1563-66-2

276

I3.2

CARBOSULFAN

55285-14-8

417

I3.2

FENOXYCARB

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANATE

22259-30-9

697

I3.2

METHIOCARB

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMICARB

23103-98-2

231

Insekticider baserade på organiska fosfater

I4

I4.1

INSEKTICIDER MED ORGANISKT FOSFOR

AZINPHOS-METHYL

86-50-0

37

I4.1

CADUSAFOS

95465-99-9

682

I4.1

CHLORPYRIFOS

2921-88-2

221

I4.1

CHLORPYRIFOS-METHYL

5589-13-0

486

I4.1

COUMAPHOS

56-72-4

121

I4.1

DIAZINON

333-41-5

15

I4.1

DICHLORVOS

62-73-7

11

I4.1

DIMETHOATE

60-51-5

59

I4.1

ETHOPROPHOS

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIPHOS

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTHION

122-14-5

35

I4.1

FOSTHIAZATE

98886-44-3

585

I4.1

ISOFENPHOS

25311-71-1

412

I4.1

MALATHION

121-75-5

12

I4.1

METHAMIDOPHOS

10265-92-6

355

I4.1

NALED

300-76-5

195

I4.1

OXYDEMETON-METHYL

301-12-2

171

I4.1

PHOSALONE

2310-17-0

109

I4.1

PHOSMET

732-11-6

318

I4.1

PHOXIM

14816-18-3

364

I4.1

PIRIMIPHOS-METHYL

29232-93-7

239

I4.1

TRICHLORFON

52-68-6

68

Insekticider baserade på biologiska och botaniska produkter

I5

I5.1

BIOLOGISKA INSEKTICIDER

AZADIRACHTIN

11141-17-6

627

I5.1

NIKOTIN

54-11-5

8

I5.1

PYRETHRINS

8003-34-7

32

I5.1

ROTENONE

83-79-4

671

Andra insekticider

I6

I6.1

ANTIBIOTISKA INSEKTICIDER

ABAMECTIN

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMECTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOSAD

168316-95-8

636

I6.3

BENSOYLUREAINSEKTICIDER

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOXURON

101463-69-8

470

I6.3

HEXAFLUMURON

86479-06-3

698

I6.3

LUFENURON

103055-07-8

704

I6.3

NOVALURON

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I6.4

KARBAZATINSEKTICIDER

BIFENAZATE

149877-41-8

736

I6.5

DIAZYLHYDRAZININSEKTICIDER

METHOXYFENOZIDE

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOZIDE

112410-23-8

724

I6.6

TILLVÄXTREGLERANDE MEDEL FÖR INSEKTER

BUPROFEZIN

69327-76-0

681

I6.6

CYROMAZINE

66215-27-8

420

I6.6

HEXYTHIAZOX

78587-05-0

439

I6.7

INSEKTSFEROMONER

(E,Z)-9-DODECENYL ACETATE

35148-19-7

422

I6.8

NITROGUANIDININSEKTICIDER

CLOTHIANIDIN

210880-92-5

738

I6.8

THIAMETHOXAM

153719-23-4

637

I6.9

ORGANOTININSEKTICIDER

AZOCYCLOTIN

41083-11-8

404

I6.9

CYHEXATIN

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATIN OXIDE

13356-08-6

359

I6.10

OXADIAZININSEKTICIDER

INDOXACARB

173584-44-6

612

I6.11

FENYL-ETERINSEKTICIDER

PYRIPROXYFEN

95737-68-1

715

I6.12

PYRAZOL-(FENYL)INSEKTICIDER

FENPYROXIMATE

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONIL

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPYRAD

119168-77-3

725

I6.13

PYRIDININSEKTICIDER

PYMETROZINE

123312-89-0

593

I6.14

PYRIDYLMETYLAMININSEKTICIDER

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I6.14

IMIDACLOPRID

138261-41-3

582

I6.14

THIACLOPRID

111988-49-9

631

I6.15

SULFITESTERINSEKTICIDER

PROPARGITE

2312-35-8

216

I6.16

TETRAZININSEKTICIDER

CLOFENTEZINE

74115-24-5

418

I6.17

TETRONSYREINSEKTICIDER

SPIRODICLOFEN

148477-71-8

737

I6.18

(KARBAMOYL-)TRIAZOLINSEKTICIDER

TRIAZAMATE

112143-82-5

728

I6.19

UREAINSEKTICIDER

DIAFENTHIURON

80060-09-9

8097

I6.20

OKLASSIFICERADE INSEKTICIDER

ETOXAZOLE

153233-91-1

623

I6.20

FENAZAQUIN

120928-09-8

693

I6.20

PYRIDABEN

96489-71-3

583

I6.20

ANDRA INSEKTICIDER OCH AKARICIDER

Molluskicider, totalt:

M0

Molluskicider

M1

M1.1

KARBAMATMOLLUSKICIDER

THIODICARB

59669-26-0

543

M1.2

ANDRA MOLLUSKICIDER

JÄRNFOSFAT

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHYD

108-62-3

62

M1.2

ANDRA MOLLUSKICIDER

Tillväxtreglerande medel, totalt:

PGR0

Fysiologiska tillväxtreglerande medel för växter

PGR1

PGR1.1

FYSIOLOGISKA TILLVÄXTREGLERANDE MEDEL FÖR VÄXTER

CHLORMEQUAT

999-81-5

143

PGR1.1

CYCLANILIDE

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOZIDE

1596-84-5

330

H7.27

DIMETHIPIN

55290-64-7

689

PGR1.1

DIPHENYLAMINE

122-39-4

460

PGR1.1

ETHEPHON

16672-87-0

373

PGR1.1

ETHOXYQUIN

91-53-2

517

PGR1.1

FLORCHLORFENURON

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR1.1

IMAZAQUIN

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEIC HYDRAZIDE

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIQUAT

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METHYLCYCLOPROPENE

3100-04-7

767

PGR1.1

PACLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHEXADIONE-CALCIUM

127277-53-6

567

PGR1.1

SODIUM 5-NITROGUAIACOLATE

67233-85-6

718

PGR1.1

SODIUM O-NITROPHENOLATE

824-39-5

720

PGR1.1

TRINEXAPAC-ETHYL

95266-40-3

8349

Groningshindrande medel

PGR2

PGR2.2

GRONINGSHINDRANDE MEDEL

CARVONE

99-49-0

602

PGR2.2

CHLORPROPHAM

101-21-3

43

Andra tillväxtreglerande ämnen för växter

PGR3

PGR3.1

ANDRA TILLVÄXTREGLERANDE ÄMNEN FÖR VÄXTER

ANDRA TILLVÄXTREGLERANDE ÄMNEN FÖR VÄXTER

Andra växtskyddsmedel, totalt:

ZR0

Mineraloljor

ZR1

ZR1.1

MINERALOLJA

PETROLEUMOLJOR

64742-55-8

29

Vegetabiliska oljor

ZR2

ZR2.1

VEGETABILISKA OLJOR

TJÄROLJOR

30

Markdesinficerande medel (inklusive nematicider)

ZR3

ZR3.1

METYLBROMID

METYLBROMID

74-83-9

128

ZR3.2

ANDRA MARKDESINFICERANDE MEDEL

CHLOROPICRIN

76-06-2

298

ZR3.2

DAZOMET

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DICHLOROPROPENE

542-75-6

675

ZR3.2

METAM-SODIUM

137-42-8

20

ZR3.2

ANDRA MARKDESINFICERANDE MEDEL

Rodenticider

ZR4

ZR4.1

RODENTICIDER

BRODIFACOUM

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLONE

28772-56-7

371

ZR4.1

CHLORALOSE

15879-93-3

249

ZR4.1

CHLOROPHACINONE

3691-35-8

208

ZR4.1

COUMATETRALYL

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENACOUM

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETHIALONE

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOCOUMAFEN

90035-08-8

453

ZR4.1

WARFARIN

81-81-2

70

ZR4.1

ANDRA RODENTICIDER

Alla andra
  bekämpningsmedel

ZR5

ZR5.1

DESINFICERANDE MEDEL

ANDRA DESINFICERANDE MEDEL

ZR5.2

ANDRA
  BEKÄMPNINGSMEDEL

ANDRA
  BEKÄMPNINGSMEDEL

---

(1)  British Crop Production Council (BCPC) offentliggör regelbundet The Pesticide Manual, en världsomfattande sammanställning av bekämpningsmedel med trivialnamn för de flesta kemiska bekämpningsmedlen. Namnen är godkända formellt eller preliminärt av Internationella standardiseringsorganisationen (ISO).

(2)  Chemical Abstracts Service Registry Numbers.

(3)  Collaborative International Pesticides Analytical Council.

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/124 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/124

---

Gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och särskilda bestämmelser *

P6_TA(2008)0092

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) vad gäller de nationella kvoterna för mjölk (KOM(2007)0802 – C6-0015/2008 – 2007/0281(CNS))

(2009/C 66 E/33)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0802), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0802),

| — | med beaktande av artikel i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0015/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0015/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0046/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0046/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (3) | Rådet begärde att kommissionen ska ta fram en rapport om marknadsutsikterna när 2003 års reformer av den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter har genomförts fullt ut
  i syfte att bedöma lämpligheten av att tilldela ytterligare kvoter
  . |
| --- | --- |

(3)

Rådet begärde att kommissionen ska ta fram en rapport om marknadsutsikterna när 2003 års reformer av den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter har genomförts fullt ut
  i syfte att bedöma lämpligheten av att tilldela ytterligare kvoter
  .

| (3) | Rådet begärde att kommissionen ska ta fram en rapport om marknadsutsikterna när 2003 års reformer av den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter har genomförts fullt ut
  och med utgångspunkt i denna kommer sedan ett beslut att fattas
  . |
| --- | --- |

(3)

Rådet begärde att kommissionen ska ta fram en rapport om marknadsutsikterna när 2003 års reformer av den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter har genomförts fullt ut
  och med utgångspunkt i denna kommer sedan ett beslut att fattas
  .

| (4) | Denna rapport har tagits fram och man kom fram till att den nuvarande situationen för gemenskapen och världsmarknaderna och prognosen för perioden fram till 2014, gör att det
  är
  berättigat att ytterligare öka kvoten
  med 2 %
  för att underlätta för produktionen av mer mjölk i gemenskapen i syfte att bidra till att tillväxtmarknadernas krav på mejeriprodukter uppfylls. |
| --- | --- |

(4)

Denna rapport har tagits fram och man kom fram till att den nuvarande situationen för gemenskapen och världsmarknaderna och prognosen för perioden fram till 2014, gör att det
  är
  berättigat att ytterligare öka kvoten
  med 2 %
  för att underlätta för produktionen av mer mjölk i gemenskapen i syfte att bidra till att tillväxtmarknadernas krav på mejeriprodukter uppfylls.

| (4) | Denna rapport har tagits fram och man kom fram till att den nuvarande situationen för gemenskapen och världsmarknaderna och prognosen för perioden fram till 2014, gör att det
  kan vara
  berättigat att ytterligare öka kvoten för att underlätta för produktionen av mer mjölk i gemenskapen i syfte att bidra till att tillväxtmarknadernas krav på mejeriprodukter uppfylls. |
| --- | --- |

(4)

Denna rapport har tagits fram och man kom fram till att den nuvarande situationen för gemenskapen och världsmarknaderna och prognosen för perioden fram till 2014, gör att det
  kan vara
  berättigat att ytterligare öka kvoten för att underlätta för produktionen av mer mjölk i gemenskapen i syfte att bidra till att tillväxtmarknadernas krav på mejeriprodukter uppfylls.

| (4a) | Mjölkkvoten underutnyttjas inom EU. |
| --- | --- |

(4a)

Mjölkkvoten underutnyttjas inom EU.

| (4b) | I sin resolution av den 25 oktober 2007 om stigande priser på foder och livsmedel

   (1)

  uppmanade Europaparlamentet kommissionen att utan dröjsmål tillfälligt öka mjölkkvoterna för att stabilisera priserna på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(4b)

I sin resolution av den 25 oktober 2007 om stigande priser på foder och livsmedel

   (1)

  uppmanade Europaparlamentet kommissionen att utan dröjsmål tillfälligt öka mjölkkvoterna för att stabilisera priserna på den inre marknaden.

| (4c) | Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att inrätta ett omstruktureringsprogram för mjölkfonderna
  . |
| --- | --- |

(4c)

Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att inrätta ett omstruktureringsprogram för mjölkfonderna
  .

| (4d) | Den nuvarande situationen på marknaden för mjölkprodukter i unionen erbjuder tillväxtmöjligheter för de producenter som så önskar, eftersom produktionen är otillräcklig i förhållande till den stigande efterfrågan. |
| --- | --- |

(4d)

Den nuvarande situationen på marknaden för mjölkprodukter i unionen erbjuder tillväxtmöjligheter för de producenter som så önskar, eftersom produktionen är otillräcklig i förhållande till den stigande efterfrågan.

| (5) | Det är därför lämpligt att
  öka alla medlemsstaters
  kvoter med
  2 %
  från och med den 1 april 2008 såsom visas i bilaga IX till förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att
  öka alla medlemsstaters
  kvoter med
  2 %
  från och med den 1 april 2008 såsom visas i bilaga IX till förordning (EG) nr 1234/2007.

| (5) | Det är därför lämpligt att
  låta medlemsstaterna på frivillig basis öka sina
  kvoter med 2 %
  utöver den nuvarande kvottilldelningen
  från och med den 1 april 2008 såsom visas i bilaga IX till förordning (EG) nr 1234/2007
  , samtidigt som det kan konstateras att inte alla medlemsstater för närvarade utnyttjar hela sin kvottilldelning och att vissa medlemsstater inte komma att utnyttja kvotökningen
  . |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att
  låta medlemsstaterna på frivillig basis öka sina
  kvoter med 2 %
  utöver den nuvarande kvottilldelningen
  från och med den 1 april 2008 såsom visas i bilaga IX till förordning (EG) nr 1234/2007
  , samtidigt som det kan konstateras att inte alla medlemsstater för närvarade utnyttjar hela sin kvottilldelning och att vissa medlemsstater inte komma att utnyttja kvotökningen
  .

| (5a) | Genom ökningen av mjölkkvoterna från den 1 april 2008 föregrips inte resultatet av den översyn av marknaden för mjölk och mjölkprodukter som ska göras inom ramen för ”hälsokontrollen” av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(5a)

Genom ökningen av mjölkkvoterna från den 1 april 2008 föregrips inte resultatet av den översyn av marknaden för mjölk och mjölkprodukter som ska göras inom ramen för ”hälsokontrollen” av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (5b) | Ökningen av mjölkkvoterna under kvotåret 2008/09 påverkar inte för närvarande stabiliteten på EU:s mjölkmarknad och minskar inte kvoternas betydelse som instrument för stabilisering av mjölkmarknaden och garanti för en lönsam produktion. |
| --- | --- |

(5b)

Ökningen av mjölkkvoterna under kvotåret 2008/09 påverkar inte för närvarande stabiliteten på EU:s mjölkmarknad och minskar inte kvoternas betydelse som instrument för stabilisering av mjölkmarknaden och garanti för en lönsam produktion.

| (5c) | Producenternas beteende bör även undersökas eftersom kvoterna i flera av medlemsstaterna inte utnyttjats fullt ut. |
| --- | --- |

(5c)

Producenternas beteende bör även undersökas eftersom kvoterna i flera av medlemsstaterna inte utnyttjats fullt ut.

| (5d) | Det finns ett behov av att öka undersökningarna om konsumenternas beteende med avseende på mjölkmarknaden eftersom marknaden är mycket känslig för förändringar. Kommissionen bör vidta omedelbara åtgärder för att öka undersökningar på detta område. |
| --- | --- |

(5d)

Det finns ett behov av att öka undersökningarna om konsumenternas beteende med avseende på mjölkmarknaden eftersom marknaden är mycket känslig för förändringar. Kommissionen bör vidta omedelbara åtgärder för att öka undersökningar på detta område.

| (6a) | Marknadsutvecklingen på den internationella marknaden och på många EU-marknader har under de senaste veckorna, redan utan produktionsökningar, lett till betydligt lägre prisnoteringar på råvarubörserna. Det är därför nödvändigt att beräkna de medelfristiga konsekvenserna av en kvotökning på 2 %. |
| --- | --- |

(6a)

Marknadsutvecklingen på den internationella marknaden och på många EU-marknader har under de senaste veckorna, redan utan produktionsökningar, lett till betydligt lägre prisnoteringar på råvarubörserna. Det är därför nödvändigt att beräkna de medelfristiga konsekvenserna av en kvotökning på 2 %.

| (6b) | Mjölkproduktionen spelar en avgörande roll när det gäller att generera inkomster i EU:s mindre gynnade regioner där likvärdiga alternativ sällan finns att tillgå inom jordbruksproduktionen. Därför bör särskild hänsyn tas till de särskilda konsekvenser som dessa marknadsåtgärder får för mervärdet och upprätthållandet av en regionalt hållbar och jordbruksekonomiskt nödvändig mjölkproduktion. |
| --- | --- |

(6b)

Mjölkproduktionen spelar en avgörande roll när det gäller att generera inkomster i EU:s mindre gynnade regioner där likvärdiga alternativ sällan finns att tillgå inom jordbruksproduktionen. Därför bör särskild hänsyn tas till de särskilda konsekvenser som dessa marknadsåtgärder får för mervärdet och upprätthållandet av en regionalt hållbar och jordbruksekonomiskt nödvändig mjölkproduktion.

Artikel -1

I artikel 78.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska följande stycke läggas till:

”För kvotåret 2008/09 ska en överskottsavgift erläggas för mjölk och andra mjölkprodukter som saluförs utöver den nationella kvoten i enlighet med underavsnitt II om ett överskott fortfarande finns efter en utjämning på EU-nivå.”

Punkt 1 i bilaga IX till förordning (EG) nr 1234/2007 ska
  ersättas med bilagan till den här förordningen
  .

Medlemsstaternas kvoter kan på frivillig basis ökas med 2 % från den 1 april 2008.
  Punkt 1 i bilaga IX till förordning (EG) nr 1234/2007 ska
  anpassas på motsvarande sätt
  .

Artikel 1a

Kommissionen ska senast den 1 januari 2009 lägga fram en analys av de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av ökningen av mjölkkvoterna, i vilken särskild hänsyn tas till bergsområden och andra regioner med jämförbara svårigheter när det gäller produktionsförhållanden.

Artikel 1b

Kommissionen ska senast den 1 januari 2009 lägga fram en rapport om konsumentbeteendet på mjölkmarknaden samt de särskilda förhållanden för mjölkproduktion som råder i mindre gynnade regioner.

---

(1)  
  Antagna texter, P6_TA(2007)0480.

---

Torsdag 13 mars 2008

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/128 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/128

---

Förbättring av de äldres livskvalitet ***I

P6_TA(2008)0098

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att öka livskvaliteten för äldre människor genom användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och som inletts av flera medlemsstater (KOM(2007)0329 – C6-0178/2007 – 2007/0116(COD))

(2009/C 66 E/34)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0329), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0329),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 169 och 172.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0178/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 169 och 172.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0178/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0027/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0027/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0116

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 mars 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som inletts av flera medlemsstater och som syftar till att öka livskvaliteten för äldre människor genom användning av ny informations- och kommunikationsteknik

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr .../2008.)

---

| 20.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 66/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 66/129

---

Beskattning av blyfri bensin och diesel *

P6_TA(2008)0099

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller anpassning av särskilda skatteregler för dieselbrännolja som yrkesmässigt används som motorbränsle och samordning av beskattningen av blyfri bensin och dieselbrännolja som används som motorbränsle (KOM(2007)0052 – C6-0109/2007 – 2007/0023(CNS))

(2009/C 66 E/35)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0052), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0052),

| — | med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0109/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0109/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0030/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0030/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (4) | Samtidigt som bränsle utgör en stor andel av ett vägtransportföretags löpande kostnader finns det stora skillnader i de skattenivåer som medlemsstaterna tillämpar på dieselbrännolja. Dessa skillnader
  leder
  till ”bränsleturism” och konkurrenssnedvridning. En ökad tillnärmning på gemenskapsnivå av skattenivåerna för dieselbrännolja för yrkesmässig användning skulle effektivt ta itu med problemet med illojal konkurrens och med tiden leda till en bättre fungerande inre marknad och minskade skador på miljön. |
| --- | --- |

(4)

Samtidigt som bränsle utgör en stor andel av ett vägtransportföretags löpande kostnader finns det stora skillnader i de skattenivåer som medlemsstaterna tillämpar på dieselbrännolja. Dessa skillnader
  leder
  till ”bränsleturism” och konkurrenssnedvridning. En ökad tillnärmning på gemenskapsnivå av skattenivåerna för dieselbrännolja för yrkesmässig användning skulle effektivt ta itu med problemet med illojal konkurrens och med tiden leda till en bättre fungerande inre marknad och minskade skador på miljön.

| (4) | Samtidigt som bränsle utgör en stor andel av ett vägtransportföretags löpande kostnader finns det stora skillnader i de skattenivåer som medlemsstaterna tillämpar på dieselbrännolja. Dessa skillnader
  kan leda
  till ”bränsleturism” och konkurrenssnedvridning
  i gränsregioner
  . En ökad tillnärmning på gemenskapsnivå av skattenivåerna för dieselbrännolja för yrkesmässig användning skulle effektivt ta itu med problemet med illojal konkurrens och med tiden leda till en bättre fungerande inre marknad och minskade skador på miljön.
  Tillnärmningen av punkskattesatserna bör även beakta inflationseffekter och behovet av att stärka Europeiska unionens konkurrenskraft. Tillnärmningen av punktskattesatserna på blyfri bensin och dieselbrännolja får inte leda till oproportionerliga krav på de medlemsstater som har en stram finanspolitik och en uttalad antiinflationspolitik. |
| --- | --- |

(4)

Samtidigt som bränsle utgör en stor andel av ett vägtransportföretags löpande kostnader finns det stora skillnader i de skattenivåer som medlemsstaterna tillämpar på dieselbrännolja. Dessa skillnader
  kan leda
  till ”bränsleturism” och konkurrenssnedvridning
  i gränsregioner
  . En ökad tillnärmning på gemenskapsnivå av skattenivåerna för dieselbrännolja för yrkesmässig användning skulle effektivt ta itu med problemet med illojal konkurrens och med tiden leda till en bättre fungerande inre marknad och minskade skador på miljön.
  Tillnärmningen av punkskattesatserna bör även beakta inflationseffekter och behovet av att stärka Europeiska unionens konkurrenskraft. Tillnärmningen av punktskattesatserna på blyfri bensin och dieselbrännolja får inte leda till oproportionerliga krav på de medlemsstater som har en stram finanspolitik och en uttalad antiinflationspolitik.

| (5) | Kommissionens konsekvensanalys visade att det bästa sättet att genomföra en ökad tillnärmning av skattenivåerna för dieselbrännolja för yrkesmässig användning består i att höja minimiskattesatsen för sådan dieselbrännolja, eftersom detta kombinerar minskad konkurrenssnedvridning och bränsleturism med en minskad sammanlagd förbrukning. Det bör således föreskrivas att minimiskattesatsen för dieselbrännolja från och med 2012 skall vara lika med minimiskattesatsen för blyfri bensin, i syfte att avspegla det faktum att dessa två bränslen är likartat skadliga för miljön. Från och med 
  2014
  bör minimiskattesatsen vara
  380 euro/1 000 l
  , så att den reala miniminivån är konstant och för att ytterligare minska konkurrenssnedvridning och miljöskador. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens konsekvensanalys visade att det bästa sättet att genomföra en ökad tillnärmning av skattenivåerna för dieselbrännolja för yrkesmässig användning består i att höja minimiskattesatsen för sådan dieselbrännolja, eftersom detta kombinerar minskad konkurrenssnedvridning och bränsleturism med en minskad sammanlagd förbrukning. Det bör således föreskrivas att minimiskattesatsen för dieselbrännolja från och med 2012 skall vara lika med minimiskattesatsen för blyfri bensin, i syfte att avspegla det faktum att dessa två bränslen är likartat skadliga för miljön. Från och med 
  2014
  bör minimiskattesatsen vara
  380 euro/1 000 l
  , så att den reala miniminivån är konstant och för att ytterligare minska konkurrenssnedvridning och miljöskador.

| (5) | Kommissionens konsekvensanalys visade att det bästa sättet att genomföra en ökad tillnärmning av skattenivåerna för dieselbrännolja för yrkesmässig användning består i att höja minimiskattesatsen för sådan dieselbrännolja, eftersom detta kombinerar minskad konkurrenssnedvridning och bränsleturism med en minskad sammanlagd förbrukning. Det bör således föreskrivas att minimiskattesatsen för dieselbrännolja från och med 2012 ska vara lika med minimiskattesatsen för blyfri bensin, i syfte att avspegla det faktum att dessa två bränslen är likartat skadliga för miljön. Från och med 
  2015
  bör minimiskattesatsen vara
  359 EUR/1 000 l
  , så att den reala miniminivån är konstant och för att ytterligare minska konkurrenssnedvridning och miljöskador. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens konsekvensanalys visade att det bästa sättet att genomföra en ökad tillnärmning av skattenivåerna för dieselbrännolja för yrkesmässig användning består i att höja minimiskattesatsen för sådan dieselbrännolja, eftersom detta kombinerar minskad konkurrenssnedvridning och bränsleturism med en minskad sammanlagd förbrukning. Det bör således föreskrivas att minimiskattesatsen för dieselbrännolja från och med 2012 ska vara lika med minimiskattesatsen för blyfri bensin, i syfte att avspegla det faktum att dessa två bränslen är likartat skadliga för miljön. Från och med 
  2015
  bör minimiskattesatsen vara
  359 EUR/1 000 l
  , så att den reala miniminivån är konstant och för att ytterligare minska konkurrenssnedvridning och miljöskador.

| (6) | Ur miljösynvinkel framstår det i detta skede som lämpligt att fastställa samma minimiskattesats för blyfri bensin som för dieselbrännolja. Det finns inga giltiga skäl att fastställa nationella skattesatser för dieselbränsle för icke-yrkesmässig användning och för blyfri bensin som understiger den nationella skattesatsen för dieselbränsle för yrkesmässig användning. För de medlemsstater som skiljer mellan yrkesmässig och icke-yrkesmässig användning av dieselbrännolja som drivmedel bör det därför klargöras att den nationella skattesatsen för dieselbrännolja för icke-yrkesmässig användning som drivmedel inte får understiga den nationella skattesatsen för dieselbrännolja för yrkesmässig användning. Detsamma bör gälla relationen mellan blyfri bensin och dieselbrännolja för yrkesmässig användning som drivmedel. |
| --- | --- |

(6)

Ur miljösynvinkel framstår det i detta skede som lämpligt att fastställa samma minimiskattesats för blyfri bensin som för dieselbrännolja. Det finns inga giltiga skäl att fastställa nationella skattesatser för dieselbränsle för icke-yrkesmässig användning och för blyfri bensin som understiger den nationella skattesatsen för dieselbränsle för yrkesmässig användning. För de medlemsstater som skiljer mellan yrkesmässig och icke-yrkesmässig användning av dieselbrännolja som drivmedel bör det därför klargöras att den nationella skattesatsen för dieselbrännolja för icke-yrkesmässig användning som drivmedel inte får understiga den nationella skattesatsen för dieselbrännolja för yrkesmässig användning. Detsamma bör gälla relationen mellan blyfri bensin och dieselbrännolja för yrkesmässig användning som drivmedel.

| (6) | Ur miljösynvinkel framstår det i detta skede som lämpligt att fastställa samma minimiskattesats för blyfri bensin som för dieselbrännolja. Det finns inga giltiga skäl att fastställa nationella skattesatser för dieselbränsle för icke-yrkesmässig användning och för blyfri bensin som understiger den nationella skattesatsen för dieselbränsle för yrkesmässig användning. För de medlemsstater som skiljer mellan yrkesmässig och icke-yrkesmässig användning av dieselbrännolja som drivmedel bör det därför klargöras att den nationella skattesatsen för dieselbrännolja för icke-yrkesmässig användning som drivmedel inte får understiga den nationella skattesatsen för dieselbrännolja för yrkesmässig användning
  , utan att för den skull påverka användare av dieselbränsle för icke-yrkesmässig användning negativt
  . Detsamma bör gälla relationen mellan blyfri bensin och dieselbrännolja för yrkesmässig användning som drivmedel. |
| --- | --- |

(6)

Ur miljösynvinkel framstår det i detta skede som lämpligt att fastställa samma minimiskattesats för blyfri bensin som för dieselbrännolja. Det finns inga giltiga skäl att fastställa nationella skattesatser för dieselbränsle för icke-yrkesmässig användning och för blyfri bensin som understiger den nationella skattesatsen för dieselbränsle för yrkesmässig användning. För de medlemsstater som skiljer mellan yrkesmässig och icke-yrkesmässig användning av dieselbrännolja som drivmedel bör det därför klargöras att den nationella skattesatsen för dieselbrännolja för icke-yrkesmässig användning som drivmedel inte får understiga den nationella skattesatsen för dieselbrännolja för yrkesmässig användning
  , utan att för den skull påverka användare av dieselbränsle för icke-yrkesmässig användning negativt
  . Detsamma bör gälla relationen mellan blyfri bensin och dieselbrännolja för yrkesmässig användning som drivmedel.

| (6a) | Medlemsstaterna som utnyttjar övergångsperioder tenderar tyvärr att inte vidta åtgärder för att justera upp punktskatterna till miniminivåerna, i strid mot de åtaganden som gjorts. En automatisk förlängning av övergångsperioden är därför helt oacceptabel. Kommissionen bör 2010 rapportera om i vilken grad de medlemsstater som närmar sig slutet på övergångsperioden har uppfyllt sina förpliktelser. |
| --- | --- |

(6a)

Medlemsstaterna som utnyttjar övergångsperioder tenderar tyvärr att inte vidta åtgärder för att justera upp punktskatterna till miniminivåerna, i strid mot de åtaganden som gjorts. En automatisk förlängning av övergångsperioden är därför helt oacceptabel. Kommissionen bör 2010 rapportera om i vilken grad de medlemsstater som närmar sig slutet på övergångsperioden har uppfyllt sina förpliktelser.

| (6b) | För att se till att direktiv 2003/96/EG är förenligt med den gemensamma transportpolitiken och för att undvika möjliga konkurrenssnedvridningar på vägtransportmarknaderna bör definitionen av dieselbrännolja som används som drivmedel ändras. Definitionen av yrkesmässig användning avser godstransporter på väg med fordon med en högsta tillåten bruttovikt på minst 3,5 ton. |
| --- | --- |

(6b)

För att se till att direktiv 2003/96/EG är förenligt med den gemensamma transportpolitiken och för att undvika möjliga konkurrenssnedvridningar på vägtransportmarknaderna bör definitionen av dieselbrännolja som används som drivmedel ändras. Definitionen av yrkesmässig användning avser godstransporter på väg med fordon med en högsta tillåten bruttovikt på minst 3,5 ton.

| (7) | Vissa medlemsstater har beviljats övergångsperioder för att på ett smidigt sätt kunna anpassa sig till de skattenivåer som anges i direktiv 2003/96/EG.
  Av samma skäl
  bör dessa övergångsperioder kompletteras till följd av det här direktivet. |
| --- | --- |

(7)

Vissa medlemsstater har beviljats övergångsperioder för att på ett smidigt sätt kunna anpassa sig till de skattenivåer som anges i direktiv 2003/96/EG.
  Av samma skäl
  bör dessa övergångsperioder kompletteras till följd av det här direktivet.

| (7) | Vissa medlemsstater har beviljats övergångsperioder för att på ett smidigt sätt kunna anpassa sig till de skattenivåer som anges i direktiv 2003/96/EG.
  För vissa av dessa medlemsstater
  bör dessa övergångsperioder kompletteras till följd av det här direktivet. |
| --- | --- |

(7)

Vissa medlemsstater har beviljats övergångsperioder för att på ett smidigt sätt kunna anpassa sig till de skattenivåer som anges i direktiv 2003/96/EG.
  För vissa av dessa medlemsstater
  bör dessa övergångsperioder kompletteras till följd av det här direktivet.

| (10) | Medlemsstaterna bör få utvidgade möjligheter att fastställa en skattesats för dieselbrännolja för yrkesmässig användning som understiger den gällande nationella nivån den 1 januari 2003, om de inför eller tillämpar ett system med vägavgifter som medför att det totala skattetrycket i stort förblir på samma nivå. I detta syfte och mot bakgrund av erfarenheterna bör man avskaffa kravet på att den nationella skattenivån per den 1 januari 2003 för dieselbrännolja som används som drivmedel måste vara minst dubbelt så hög som minimiskattenivån per den 1 januari 2004. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör få utvidgade möjligheter att fastställa en skattesats för dieselbrännolja för yrkesmässig användning som understiger den gällande nationella nivån den 1 januari 2003, om de inför eller tillämpar ett system med vägavgifter som medför att det totala skattetrycket i stort förblir på samma nivå. I detta syfte och mot bakgrund av erfarenheterna bör man avskaffa kravet på att den nationella skattenivån per den 1 januari 2003 för dieselbrännolja som används som drivmedel måste vara minst dubbelt så hög som minimiskattenivån per den 1 januari 2004.

| (10) | Medlemsstaterna bör få utvidgade möjligheter att fastställa en skattesats för dieselbrännolja för yrkesmässig användning, om de inför eller tillämpar ett system med vägavgifter som medför att det totala skattetrycket i stort förblir på samma nivå.
  Medlemsstaterna bör även kunna främja användningen av icke-fossila drivmedel och drivmedel med lågt kolinnehåll genom både skatteincitament och system som syftar till att garantera en viss förbrukningsnivå för dessa drivmedel.
  I detta syfte och mot bakgrund av erfarenheterna bör man avskaffa kravet på att den nationella skattenivån per den 1 januari 2003 för dieselbrännolja som används som drivmedel måste vara minst dubbelt så hög som minimiskattenivån per den 1 januari 2004. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör få utvidgade möjligheter att fastställa en skattesats för dieselbrännolja för yrkesmässig användning, om de inför eller tillämpar ett system med vägavgifter som medför att det totala skattetrycket i stort förblir på samma nivå.
  Medlemsstaterna bör även kunna främja användningen av icke-fossila drivmedel och drivmedel med lågt kolinnehåll genom både skatteincitament och system som syftar till att garantera en viss förbrukningsnivå för dessa drivmedel.
  I detta syfte och mot bakgrund av erfarenheterna bör man avskaffa kravet på att den nationella skattenivån per den 1 januari 2003 för dieselbrännolja som används som drivmedel måste vara minst dubbelt så hög som minimiskattenivån per den 1 januari 2004.

| (10a) | Under fullt beaktande av subsidiaritetsprincipen bör medlemsstater som erhåller ytterligare intäkter till följd av genomförandet av detta direktiv uppmuntras att återinvestera dessa främst i infrastruktur, biobränslen och nya miljöåtgärder som syftar till att minska CO2-utsläppen. |
| --- | --- |

(10a)

Under fullt beaktande av subsidiaritetsprincipen bör medlemsstater som erhåller ytterligare intäkter till följd av genomförandet av detta direktiv uppmuntras att återinvestera dessa främst i infrastruktur, biobränslen och nya miljöåtgärder som syftar till att minska CO2-utsläppen.

1.   Från och med den 1 januari 2004, den 1 januari 2010, den 1 januari 2012 och den
  1 januari 2014

  skall minimiskattenivåerna för motorbränsle enligt tabell A i bilaga I tillämpas.

1.   Från och med den 1 januari 2004, den 1 januari 2010, den 1 januari 2012 och den
  1 januari 2015

  ska minimiskattenivåerna för motorbränsle enligt tabell A i bilaga I tillämpas.

2.   Medlemsstaterna får differentiera mellan yrkesmässig och icke-yrkesmässig användning av dieselbrännolja som drivmedel, under förutsättning att gemenskapens miniminivåer iakttas
  och att skattesatsen för dieselbrännolja för yrkesmässig användning som drivmedel inte är lägre än den gällande nationella skattenivån den 1 januari 2003
  .

2.   Medlemsstaterna får differentiera mellan yrkesmässig och icke-yrkesmässig användning av dieselbrännolja som drivmedel, under förutsättning att gemenskapens miniminivåer iakttas.

| (aa) | Punkt 3 a ska ersättas med följande:










  (a) | Godstransport som för annans eller egen räkning utförs med motorfordon eller fordonskombinationer som är avsedda uteslutande för godstransport på väg och vars totala tillåtna bruttovikt är minst 3,5 ton. |
| --- | --- | --- |

(aa)

Punkt 3 a ska ersättas med följande:

(a)

Godstransport som för annans eller egen räkning utförs med motorfordon eller fordonskombinationer som är avsedda uteslutande för godstransport på väg och vars totala tillåtna bruttovikt är minst 3,5 ton.

4.   
  De medlemsstater som tillämpar
  eller
  inför
  ett system med vägavgifter för motorfordon som använder dieselbrännolja för yrkesmässig användning som avses i punkt 3
  får tillämpa en nedsatt skattesats på sådan dieselbrännolja, och denna skattesats får vara lägre än den gällande nationella skattenivån den 1 januari 2003
  , förutsatt att
  det totala skattetrycket i stort förblir på samma nivå och att
  gemenskapens miniminivåer för dieselbrännolja iakttas.

4.   
  Medlemsstaterna får tillämpa
  eller
  införa
  ett system med vägavgifter för motorfordon som använder dieselbrännolja för yrkesmässig användning som avses i punkt 3, förutsatt att gemenskapens miniminivåer för dieselbrännolja iakttas.

Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 27.2, anta gemensamma bestämmelser för de system som avses i första stycket.

Senast ...

   (1)
  ska kommissionen, i enlighet med förfarandet i artikel 27.2, anta gemensamma bestämmelser för de system som avses i första stycket.

| (2) | Artikel 18 skall ändras på följande sätt: |
| --- | --- |

(2)

Artikel 18 skall ändras på följande sätt:

| (2) | Artikel 18 ska ändras på följande sätt: |
| --- | --- |

(2)

Artikel 18 ska ändras på följande sätt:

| (a) | I punkt 3 skall den första meningen
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(a)

I punkt 3 skall den första meningen
  ersättas med följande:

| (a) | I punkt 3 ska den första meningen
  utgå. |
| --- | --- |

(a)

I punkt 3 ska den första meningen
  utgå.

Konungariket Spanien får tillämpa en övergångsperiod till och med den 1 januari 2007 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro, till och med den 1 januari 2012 för att nå 330 euro, till och med den 1 januari 2014 för att nå 359 euro och till och med den 1 januari 2016 för att nå 380 euro.

| (b) | I punkt 4 skall den första meningen
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(b)

I punkt 4 skall den första meningen
  ersättas med följande:

| (b) | I punkt 4 ska den första meningen
  utgå. |
| --- | --- |

(b)

I punkt 4 ska den första meningen
  utgå.

Republiken Österrike får tillämpa en övergångsperiod till och med den 1 januari 2007 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro, till och med den 1 januari 2012 för att nå 330 euro, till och med den 1 januari 2014 för att nå 359 euro och till och med den 1 januari 2016 för att nå 380 euro.

| (c) | I punkt 5 skall den första meningen
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(c)

I punkt 5 skall den första meningen
  ersättas med följande:

| (c) | I punkt 5 ska den första meningen
  utgå. |
| --- | --- |

(c)

I punkt 5 ska den första meningen
  utgå.

Konungariket Belgien får tillämpa en övergångsperiod till och med den 1 januari 2007 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro, till och med den 1 januari 2012 för att nå 330 euro, till och med den 1 januari 2014 för att nå 359 euro och till och med den 1 januari 2016 för att nå 380 euro.

| (d) | I punkt 6 skall den första meningen
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(d)

I punkt 6 skall den första meningen
  ersättas med följande:

| (d) | I punkt 6 ska den första meningen
  utgå. |
| --- | --- |

(d)

I punkt 6 ska den första meningen
  utgå.

Storhertigdömet Luxemburg får tillämpa en övergångsperiod till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro, till och med den 1 januari 2012 för att nå 330 euro, till och med den 1 januari 2014 för att nå 359 euro och till och med den 1 januari 2016 för att nå 380 euro.

| (e) | I punkt 7 andra stycket ska den första meningen
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(e)

I punkt 7 andra stycket ska den första meningen
  ersättas med följande:

| (e) | I punkt 7 andra stycket ska den första meningen
  utgå. |
| --- | --- |

(e)

I punkt 7 andra stycket ska den första meningen
  utgå.

Republiken Portugal får tillämpa en övergångsperiod till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro, till och med den 1 januari 2012 för att nå 330 euro, till och med den 1 januari 2014 för att nå 359 euro och till och med den 1 januari 2016 för att nå 380 euro.

| (f) | I punkt 8 tredje stycket skall den första meningen
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(f)

I punkt 8 tredje stycket skall den första meningen
  ersättas med följande:

| (f) | I punkt 8 tredje stycket ska den första meningen
  utgå. |
| --- | --- |

(f)

I punkt 8 tredje stycket ska den första meningen
  utgå.

Republiken Grekland får tillämpa en övergångsperiod till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro, till och med den 1 januari 2012 för att nå 330 euro, till och med den 1 januari 2014 för att nå 359 euro och till och med den 1 januari 2016 för att nå 380 euro.

| (a) | I punkt 5 skall

  den första meningen
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(a)

I punkt 5 skall

  den första meningen
  ersättas med följande:

| (a) | I punkt 5 ska

  det första stycket
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(a)

I punkt 5 ska

  det första stycket
  ersättas med följande:

Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod till och med den
  1 januari 2011
  för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter, till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro och, för dieselbrännolja som används som drivmedel, till och med den
  1 januari 2015
  för att nå 359 euro

  och till och med den 1 januari 2017 för att nå 380 euro
  .

5.   Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod till och med den
  1 januari 2012
  för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter, till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro och, för dieselbrännolja som används som drivmedel, till och med den
  1 januari 2016
  för att nå 359 euro. Skattenivån för dieselbrännolja och fotogen får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

| (b) | I punkt 6 skall

  den första meningen
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(b)

I punkt 6 skall

  den första meningen
  ersättas med följande:

| (b) | I punkt 6 ska

  det första stycket
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(b)

I punkt 6 ska

  det första stycket
  ersättas med följande:

Republiken Litauen får tillämpa en övergångsperiod till och med den
  1 januari 2011
  för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 litertill och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro och, för dieselbrännolja som används som drivmedel, till och med den
  1 januari 2015
  för att nå 359 euro

  och till och med den 1 januari 2017 för att nå 380 euro
  .

6.   Republiken Litauen får tillämpa en övergångsperiod till och med den
  1 januari 2012
  för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter, till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro och, för dieselbrännolja som används som drivmedel, till och med den
  1 januari 2016
  för att nå 359 euro. Skattenivån för dieselbrännolja och fotogen får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

| (c) | I punkt 9 andra stycket skall

  den första meningen
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

(c)

I punkt 9 andra stycket skall

  den första meningen
  ersättas med följande:

| (c) | I punkt 9 andra stycket ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(c)

I punkt 9 andra stycket ska ersättas med följande:

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod till och med den
  1 januari 2010
  för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter, till och med den
  1 januari 2012
  för att nå 330 euro

  ,
  till och med den
  1 januari 2014
  för att nå 359 euro

  och till och med den 1 januari 2016 för att nå 380 euro
  .

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod till och med den
  1 januari 2012
  för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter, till och med den
  1 januari 2013
  för att nå 330 euro

  och
  till och med den
  1 januari 2016
  för att nå 359 euro.
  Skattenivån för dieselbrännolja får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

Utan att det påverkar tillämpningen av de undantag från artikel 7 som anges i fördraget om republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen får dessa två medlemsstater tillämpa en ytterligare övergångsperiod för dieselbrännolja som används som drivmedel till och med den
  1 januari 2015
  för att nå 359 euro

  och till och med den 1 januari 2017 för att nå 380 euro
  .

Utan att det påverkar tillämpningen av de undantag från artikel 7 som anges i fördraget om republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen får dessa två medlemsstater tillämpa en ytterligare övergångsperiod för dieselbrännolja som används som drivmedel till och med den
  1 januari 2016
  för att nå 359 euro.

Kommissionens förslag

| | 1 januari 2004 | 1 januari 2010 | 1 januari 2012 | 1 januari 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blyfri bensin
  (euro per 1 000 l)
  KN-nummer 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 och 2710 11 49 | 359 | 359 | 359 | 380 |
| Dieselbrännolja
  (euro per 1 000 l)
  KN-nummer 2710 19 41–2710 19 49 | 302 | 330 | 359 | 380 |

1 januari 2004

1 januari 2010

1 januari 2012

1 januari 2014

Blyfri bensin

(euro per 1 000 l)

KN-nummer 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 och 2710 11 49

359

359

359

380

Dieselbrännolja

(euro per 1 000 l)

KN-nummer 2710 19 41–2710 19 49

302

330

359

380

Parlamentets ändringar

| | 1 januari 2004 | 1 januari 2010 | 1 januari 2012 | 1 januari 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blyfri bensin
  (euro per 1 000 l)
  KN-nummer 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 och 2710 11 49 | 359 | 359 | 359 | 359 |
| Dieselbrännolja
  (euro per 1 000 l)
  KN-nummer 2710 19 41–2710 19 49 | 302 | 330 | 340 | 359 |

1 januari 2004

1 januari 2010

1 januari 2012

1 januari 2015

Blyfri bensin

(euro per 1 000 l)

KN-nummer 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 och 2710 11 49

359

359

359

359

Dieselbrännolja

(euro per 1 000 l)

KN-nummer 2710 19 41–2710 19 49

302

330

340

359

Utan att påverka de tidsperioder som anges i artikel 18a.5, 18a.6 och 18a.9 samt artikel 18c ska följande bestämmelser gälla:

| — | punktskattesatserna för både blyfri bensin och dieselbränsle får inte understiga 359 EUR per 1 000 liter före den 1 januari 2015, |
| --- | --- |

—

punktskattesatserna för både blyfri bensin och dieselbränsle får inte understiga 359 EUR per 1 000 liter före den 1 januari 2015,

| — | de medlemsstater som enligt gemenskapslagstiftningen är tvungna att öka sina punktskattesatser på dieselbränsle till 340 EUR per 1 000 liter före den 1 januari 2012 måste införa en skattesats på minst 359 EUR per 1 000 liter före den 1 januari 2015, |
| --- | --- |

—

de medlemsstater som enligt gemenskapslagstiftningen är tvungna att öka sina punktskattesatser på dieselbränsle till 340 EUR per 1 000 liter före den 1 januari 2012 måste införa en skattesats på minst 359 EUR per 1 000 liter före den 1 januari 2015,

| — | de medlemsstater där punkskatterna på dieselbränsle översteg 400 EUR per 1 000 liter den 1 januari 2008 får inte höja punkskatterna på dieselbränsle ytterligare förrän den 1 januari 2015, |
| --- | --- |

—

de medlemsstater där punkskatterna på dieselbränsle översteg 400 EUR per 1 000 liter den 1 januari 2008 får inte höja punkskatterna på dieselbränsle ytterligare förrän den 1 januari 2015,

| — | de medlemsstater där punktskattesatserna på blyfri bensin översteg 500 EUR per 1 000 liter den 1 januari 2008 får inte öka denna skattesats ytterligare förrän den 1 januari 2015. |
| --- | --- |

—

de medlemsstater där punktskattesatserna på blyfri bensin översteg 500 EUR per 1 000 liter den 1 januari 2008 får inte öka denna skattesats ytterligare förrän den 1 januari 2015.

(5a)
     
  Följande artikel 29a ska införas:

Artikel 29a

Kommissionen ska rapportera om hur de medlemsstater vars övergångsperioder löper ut 2010 uppfyllt sina förpliktelser.

---

(1)  
  Sex månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

---