# Az Európai Unió C 107/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.107.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 107 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. május 9. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.107.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 107

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. május 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 107/01 | A Bizottság Közleménye – Italok csomagolása, betétdíjas rendszerek és az áruk szabad mozgása | 1 |
| 2009/C 107/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése – (Ügyszám COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S) (
  1
  ) | 10 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 107/01

A Bizottság Közleménye – Italok csomagolása, betétdíjas rendszerek és az áruk szabad mozgása

1

2009/C 107/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése – (Ügyszám COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S) (
  1
  )

1

10

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 107/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 11 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 107/04 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 12 |
| 2009/C 107/05 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról | 18 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 107/03

Euro-átváltási árfolyamok

11

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 107/04

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

12

2009/C 107/05

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

18

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| 2009/C 107/06 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 23 |

V   Vélemények

Bizottság

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

2009/C 107/06

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 9.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 107/1

---

A Bizottság Közleménye – Italok csomagolása, betétdíjas rendszerek és az áruk szabad mozgása

2009/C 107/01

1.   BEVEZETÉS

A csomagolás kulcsfontosságú társadalmi és gazdasági funkciót tölt be. A modern árukezelés elengedhetetlen része. A csomagolás előbb-utóbb a hulladékáram részévé is válik. Az EU-ban 2006-ban körülbelül 81 millió tonna csomagolási hulladék keletkezett. Környezeti hatásának korlátozása és a csomagolás végleges ártalmatlanításának csökkentése érdekében a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv (1) intézkedéseket ír elő a csomagolási hulladék előállításának megakadályozására, illetve az ilyen hulladék újrafelhasználására, újrafeldolgozására és újrahasznosítására. Ez az irányelv felkéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak róla, hogy a használt csomagolás összegyűjtésére, újrafelhasználása és a csomagolási hulladék újrafeldolgozására vagy újrahasznosítására irányítási rendszerek kerüljenek alkalmazásra, hogy ezáltal a legmegfelelőbb hulladékfeldolgozási alternatívákkal lehessen őket kezelni. Ebből a célból elsődleges prioritásként a csomagolási hulladék keletkezésének megakadályozását célzó intézkedéseket, további alapelvként pedig a csomagolás újrafelhasználását, az újrafeldolgozást és a csomagolási hulladék egyéb újrahasznosítását irányozza elő.

Nemzeti újrafelhasználási rendszerek a csomagolás több típusára is alkalmazásban állnak. Ezek közül a rendszerek közül néhány nagyon jól működik, különösen a szállítási csomagolás, mint pl. rekeszek és raklapok esetében, de a vendéglátóiparban az italcsomagolás terén is. Más területeken az újrafelhasználási rendszerek alkalmazásának ösztönzésére azonban állami beavatkozásra lehet szükség, függetlenül tényleges piacképességüktől. Ebből a szempontból az Európai Unióban a legtöbb vita az italok fogyasztói csomagolásáról szól (amely a csomagolás össztömegének kb. 20 %-át teszi ki) (2).

Noha a tagállami szinten az italcsomagolás újrafelhasználására irányuló rendszerek bevezetése érdekében hozott szabályozó intézkedéseket környezetvédelmi szempontok vezérlik, egyben a belső piac megosztásához is vezethetnek. Azon piaci szereplők számára, akik több tagállamban vesznek részt ilyen tevékenységekben, a rendszerek gyakran megnehezítik, hogy kiaknázhassák a belső piac által nyújtott üzleti lehetőségek előnyeit. Ahelyett, hogy ugyanazt a terméket a különböző piacokon ugyanabban a csomagolásban árusítanák, csomagolásukat az egyes tagállamok követelményeihez kell igazítaniuk, ami általában többletköltségekkel jár.

A 94/62/EK irányelv harmonizáló hatása, amely irányelv a belső piac működésének biztosítását is célul tűzi ki, ezen a területen továbbra is korlátozott. Ehelyett az irányelv rendelkezéseit a közösségi jog alapelvei és az EK-Szerződésben foglalt kötelezettségek (különösen a 28–30., 81., 82., 86. és 90. cikk) fényében kell kezelni.

A 94/62/EK irányelv a tagállamok újrafeldolgozási aránya terén jelentős mértékű konvergenciát hozott létre, és a 98/34/EK irányelvben (3) foglalt értesítési eljárás lehetővé tette számos belső piaci probléma megoldását még azelőtt, hogy jogszabályjavaslatot elfogadták volna, és a gyakorlatban problémákat okozott volna. A belső piac működésére és a kereskedelmi akadályok elhárítására irányuló célkitűzések azonban még nem mindegyik csomagolási típus esetében teljesültek maradéktalanul. A korábbi tapasztalatok és a jelenlegi esetek arra utalnak, hogy a különböző tagállamokban az egyoldalú intézkedések elfogadása még mindig problémát okoz. Az üdítőital-ágazatban például számos jogsértési eljárás során derült ki, hogy a nemzeti intézkedések a verseny torzulásához vagy más esetekben a belső piac megosztásához vezettek, ami ellentétes a 94/62/EK irányelv belső piacot érintő céljaival.

A 94/62/EK irányelv végrehajtásáról szóló 2006. évi jelentésében a Bizottság ezen a téren tovább értékelte az egyértelműsítés igényét (4). Ez a közlemény ebbe az irányba mutató, nem-szabályozó lépésnek tekintendő, és azáltal, hogy meghatározza közösségi szempontból a szükséges és elkerülendő teendők listáját, a hatályos közösségi szintű jogi keretben nagyobb átláthatóságot szándékozik kialakítani.

Ez a közlemény többek között arra törekszik, hogy azáltal, hogy átfogó és naprakész áttekintést bocsát rendelkezésükre az EK szerződései és másodlagos jogszabályai elveiről, támogassa azokat az érintett gazdasági szereplőket és tagállami hatóságokat, amelyek az italcsomagolással és italcsomagolási hulladékkal foglalkoznak. Az irányelv bizottsági értelmezését, a szerződések rendelkezéseit, valamint a Bíróság ítélkezési gyakorlatát tükrözi.

A Bizottság továbbra is figyelemmel kíséri a jelenlegi elvek helyes végrehajtását, és gondoskodik róla, hogy reagáljon minden olyan intézkedésre, amely akadályozhatja a belső piac zökkenőmentes működését, vagy környezetvédelmi okokból nem indokolt.

2.   AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA ÉS ITALCSOMAGOLÁSI KÖVETELMÉNYEK

2.1.   Az italcsomagolási kvóták problémája

Az elmúlt években néhány tagállam célértékeket (kvótákat) tűzött ki bizonyos italok újrafelhasználható tárolóedényeinek számára vonatkozóan. Ilyen kvóták ellen semmi kifogás nincs egészen addig, amíg általános szakpolitikai célokat határoznak meg. Ezek a kvóták azonban többlet vagy hiány esetén bizonyos különleges kötelezettségekhez köthetők. Ezek a kötelezettségek belső piaci aggályokra adhatnak okot. Egyik ilyen ok az, hogy mivel az újrafelhasználási rendszerek megszervezése és a szállítási távolságok többletköltségekkel járnak, az üdítőitalok importőrei rendszerint sokkal nagyobb arányban alkalmaznak olyan csomagolást, amely nem használható fel újra, mint a hazai gyártók.

Ha ezek a kvóták mennyiségi korlátozásokhoz vezetnének, azaz a kvóta elérésével egy adott csomagolású italt a továbbiakban nem lehetne forgalomba hozni, az a kereskedelem akadályozásának minősülne, amely ellentétes az EK-Szerződés 81. cikkével (5).

A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a belső piac szempontjából különösen óvatosan kell kezelni az olyan tagállami rendelkezéseket, amelyek közvetlen összefüggést teremtenek a között, hogy egyes italokhoz milyen arányban használnak újrahasználható csomagolást, illetve hogy ki kell-e alakítani betétdíj- és visszaváltórendszert az egyszer használatos csomagoláshoz. Az a veszély fenyeget, hogy egy – a jelenlegi kvótáktól függő – kvázi matematikai képleten alapuló mechanizmus torzul az általános tendenciát nem tükröző rövid távú változásoktól. Ilyen körülmények között előfordulhat, hogy a nemzeti jogszabályi rendelkezésekben megállapított közvetlen összefüggés az említett számadatokkal nem bizonyul elég rugalmasnak és különösen elég megbízhatónak az érintett vállalkozások számára kereskedelmi döntéseik tervezése során. Ezért célszerűbb lehet, ha rendszeresen áttekintik a csomagoló ágazatban bekövetkező fejleményeket, és ezen értékelés alapján döntenek az újrafelhasználási rendszerek ösztönzéséhez, illetve a csomagolási fajták arányainak befolyásolásához szükséges intézkedésekről.

2.2.   Az italok csomagolását érintő tilalom

Az 94/62/EK irányelv megállapítja a csomagolás összetételére vonatkozó lényeges követelményeket. Az említett irányelv 18. cikkének értelmében a tagállamok nem tilthatják meg olyan csomagolás forgalomba hozatalát területükön, amely eleget tesz az említett irányelv rendelkezéseinek. Ebből következik, hogy a tagállamok nem tilthatják be az italcsomagolások bizonyos fajtáinak forgalomba hozatalát, amennyiben megfelelnek a közösségi jogszabályoknak (6). Az irányelv e tekintetben például a csomagolásra vonatkozó lényeges követelmények megállapításával, valamint a csomagolásban jelen lévő nehézfémek mennyiségének korlátozásával igyekszik elérni azt a kettős célt, hogy egyszerre biztosítsa a környezet védelmét és a belső piac működését.

Az olyan tagállami rendelkezések, amelyek korlátozzák az egy bizonyos fajtájú italcsomagolásban importálható termékek mennyiségét az említett irányelv 18. cikkének az áruk szabad mozgására vonatkozó rendelkezését is sértenék (7).

2.3.   Az italcsomagolások előzetes engedélyezése

Az olyan tagállami rendszerek, amelyek előzetes engedélyezéshez kötik az áruk forgalomba hozatalát, korlátozzák az importáló tagállam piacára való bejutást, ezért az EK-Szerződés 28. cikke értelmében a behozatalra vonatkozó mennyiségi korlátozással azonos hatású intézkedésnek kell őket tekinteni (8). Továbbá konkrétan az italok csomagolásának esetében minden olyan italcsomagolás piacra jutásának korlátozása, amely egyébként megfelel az irányelv lényeges követelményeinek, sértené az irányelvet, valamint az EK-Szerződés 28. cikkét. Ez még akkor is igaz lehet, ha az engedélyeztetési kötelezettség az érintett ágazat és a tagállam önkéntes megállapodásán alapul, tekintettel arra, hogy egy ilyen megállapodásban való részvétellel, illetve annak ösztönzésével a tagállam támogatja a megállapodás eredményét, és fennáll a veszély, hogy nem teljesíti a közösségi jog szerinti kötelezettségeit, amelyek megtiltják az irányelvnek megfelelő italcsomagolások piacra jutásának akadályozását. Úgy kell tekinteni, hogy a más tagállamban forgalomba hozott italcsomagolások megfelelnek az irányelv lényeges követelményeinek; a belső piacon történő forgalmazásukat ezért nem lehet akadályozni.

3.   AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA ÉS AZ ITALCSOMAGOLÁS-KEZELŐ RENDSZEREK

3.1.   Az italcsomagolások újrafelhasználása, hasznosítása és újrahasznosítása

Italcsomagolások esetén az „újrafelhasználás” azt jelenti, hogy egy bizonyos tárolóedényt, amelyet úgy terveztek és arra szántak, hogy életciklusa alatt egy minimális számú visszatérést teljesítsen, újratöltik ugyanarra a célra, mint amelyre eredetileg forgalomba hozták (9). Az újrafelhasznált italcsomagolást gyakran újratölthetőnek nevezik.

Az 94/62/EK irányelv nem állapít meg egyértelmű fontossági sorrendet a csomagolás újrafelhasználása és a csomagolási hulladék újrahasznosítása között (10). Az irányelv preambulumának nyolcadik bekezdése kimondja azonban, hogy „amíg nem következik be tudományos és technológiai fejlődés a hasznosítási eljárások terén, az újrafelhasználást és az újrahasznosítást kell előnyben részesíteni tekintettel környezeti hatásaikra”.

Ettől eltekintve a 94/62/EK irányelv 5. cikke lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a Szerződésnek megfelelően előmozdítsák az olyan csomagolás újrahasználati rendszereit, amely csomagolást környezetkímélő módon lehet újrahasználni. Ezzel az 5. cikk olyan lehetőségre világít rá, amelyet a tagállamok saját belátásuk szerint választhatnak. Ha ilyen szakpolitikáról rendelkeznek, a tagállamoknak nem csak az irányelv, hanem a Szerződés rendelkezéseiből következő követelményeknek is meg kell felelniük, különösen azoknak, amelyek az áruk szabad mozgására vonatkoznak (11).

3.2.   Általános italcsomagolás-gyűjtő rendszerek

A csomagolás és a csomagolási hulladék kezelése szükségessé teszi, hogy a tagállamok visszavételi, gyűjtési és hasznosítási rendszereket hozzanak létre. Ezeknek a rendszereknek kettős célja van: egyrészt a használt csomagolás és a csomagolási hulladék visszavétele és/vagy gyűjtése, másrészt az összegyűjtött csomagolás újrafelhasználása vagy a csomagolási hulladék újrahasznosítása (12). Italcsomagolás esetén az újrafelhasználás és az újrahasznosítás közötti választást az befolyásolja, hogy a tárolóedény újratölthető vagy sem.

Az újratölthető rendszereket szokás szerint betétdíj-fizetéssel egészítik ki, amely azt hivatott biztosítani, hogy a tárolóedények nagy többsége visszakerüljön újratöltés céljából. Ezeket a betétdíjas visszaváltórendszereket gyakran az érintett töltők működtetik önkéntesen. Vagy saját rendszert hoznak létre az általuk forgalmazott termékekhez, vagy összefognak más gyártókkal úgy, hogy azonos tárolóedényeket és rekeszeket használnak. A jogszabályok ritkán szabályozzák az ilyen fajta újratölthető csomagolásokra vonatkozó önkéntes rendszereket. Mindazonáltal bizonyos egységes paraméterek megállapítása érdekében néhány tagállam szabályozást fogadott el. Ezek a paraméterek általában általános szabályokra korlátozódnak, mint például az egységes betétdíjak. A belső piac szempontjából nem valószínű, hogy az önkéntes rendszerek akadályoznák a kereskedelmet, mivel ezek az érintett ágazatok önként hozott döntésein alapulnak. Ha azonban a tagállamok úgy döntenek, hogy nemzeti jogszabályi keretet alkotnak az újratölthető csomagolások rendszereinek szabályozása érdekében, legalább a 94/62/EK irányelv 7. cikkében megállapított feltételeket be kell tartaniuk:

| — | A megállapított követelmények – hátrányos megkülönböztetés nélkül – az importált termékekre is vonatkoznak, valamint |
| --- | --- |

—

A megállapított követelmények – hátrányos megkülönböztetés nélkül – az importált termékekre is vonatkoznak, valamint

| — | A verseny torzulását el kell kerülni. |
| --- | --- |

—

A verseny torzulását el kell kerülni.

Üzleti szempontból figyelembe kell venni, hogy az újratölthető rendszereket többnyire a belföldi töltők alkalmazzák, mivel a tárolóedények bizonyos forgalmát igénylik, a költségek pedig a töltő és az értékesítési pont közötti távolsággal általában emelkednek.

A nem újratölthető tárolóedények esetében továbbra is az általános gyűjtőrendszerek dominálnak. Néhány tagállam azonban a nem újrafelhasználható italcsomagolások esetében is kötelező betétdíjas rendszert vezetett be. A közösségi jog a jelenlegi állás szerint az egyes tagállamokra bízza egyrészt a betétdíjas visszaváltórendszer, másrészt az általános csomagolásgyűjtő rendszer közötti választást, vagy a termék fajtájától függően a két rendszer kombinációjának a bevezetését, azzal a feltétellel, hogy a választott rendszereket úgy kell megtervezni, hogy azok a legmegfelelőbb ártalmatlanítási megoldásokat alkalmazzák a csomagolásra, és az összes csomagolásra és csomagolási hulladékra kiterjedő politika részét képezzék (13).

Ennek a választásnak azonban továbbra is meg kell felelnie a 94/62/EK irányelv 7. cikkének, valamint az Szerződés vonatkozó rendelkezéseinek:

| — | A rendszerben az érintett ágazatok piaci szereplői és az illetékes hatóságok vehetnek részt. |
| --- | --- |

—

A rendszerben az érintett ágazatok piaci szereplői és az illetékes hatóságok vehetnek részt.

| — | A választott rendszer – hátrányos megkülönböztetés nélkül – az importált termékekre is vonatkozik, beleértve a részletes rendelkezéseket és a rendszerekbe való belépésre megállapított díjakat. Ez utóbbiakat illetően a tagállamoknak kerülniük kell az olyan rendszereket, amelyek – ugyanazon szolgáltatás tekintetében – különböző szinteken a részvételi díjak indokolatlan megkétszereződéséhez vezetnek, ami különösen a kisvállalkozásokat hozhatná nehéz helyzetbe. |
| --- | --- |

—

A választott rendszer – hátrányos megkülönböztetés nélkül – az importált termékekre is vonatkozik, beleértve a részletes rendelkezéseket és a rendszerekbe való belépésre megállapított díjakat. Ez utóbbiakat illetően a tagállamoknak kerülniük kell az olyan rendszereket, amelyek – ugyanazon szolgáltatás tekintetében – különböző szinteken a részvételi díjak indokolatlan megkétszereződéséhez vezetnek, ami különösen a kisvállalkozásokat hozhatná nehéz helyzetbe.

| — | A rendszer ne akadályozza indokolatlanul a kereskedelmet, megsértve ezzel az EK-Szerződés 28–30. cikkét. |
| --- | --- |

—

A rendszer ne akadályozza indokolatlanul a kereskedelmet, megsértve ezzel az EK-Szerződés 28–30. cikkét.

| — | A rendszer az EK-Szerződés 81., 82. és 86. cikkében leírtak szerint nem torzíthatja a versenyt. |
| --- | --- |

—

A rendszer az EK-Szerződés 81., 82. és 86. cikkében leírtak szerint nem torzíthatja a versenyt.

3.3.   A kötelező betétdíjas rendszerek mint a kereskedelem akadályai

Akadályozza a kereskedelmet, ha a nem újratölthető italcsomagolás tekintetében kötelező betétdíjas visszaváltórendszert vezetnek be, mivel ezek a rendszerek lehetővé teszik, hogy ugyanazt a terméket azonos csomagolásban több tagállamban értékesítsék. Ehelyett előfordulhat, hogy a gyártóknak és a forgalmazóknak módosítaniuk kell az importált termékek csomagolását vagy címkézését, továbbá viselniük kell a visszaváltórendszer megszervezésével, a betétdíjként kifizetett összegek visszatérítésével, valamint ezeknek az összegeknek a forgalmazók közötti elosztásával kapcsolatos pluszköltségeket. Ezekben az esetekben noha ezek a rendszerek ténylegesen nem tiltják az italok nem újrafelhasználható csomagolásban történő behozatalát, jelentős módosításokat és beruházásokat igényelnek, és ezáltal akadályozzák az importált italok piacra jutását (14).

Attól azonban, hogy kereskedelmi akadálynak minősülnének, nem kevésbé igaz, hogy a környezet védelme érdekében ezek a tagállami rendelkezések indokoltak. A Bíróság szerint a betétdíjas visszaváltórendszerek növelhetik a visszaváltott üres csomagolás arányát, ugyanakkor a csomagolási hulladék célzottabb szétválogatásához is vezethet. Továbbá a szemetelést is segíthet megelőzni, mivel arra ösztönzi a fogyasztókat, hogy váltsák vissza az üres csomagolást (15). Végül mivel ezek a tagállami rendelkezések arra buzdítják az érintett gyártókat, illetve forgalmazókat, hogy újrafelhasználható csomagolást használjanak, hozzájárulnak az ártalmatlanításra kerülő hulladék összmennyiségének általános csökkentéséhez, ami a környezetvédelmi szakpolitika általános célkitűzése.

A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a tagállamok bevezethetnek kötelező betétdíjas rendszert, ha a tagállamok saját belátásuk szerint úgy ítélik meg, hogy környezetvédelmi okokból szükség van rá.

Ha egy tagállam kötelező betétdíjas visszaváltórendszer bevezetése mellett dönt, mindazonáltal be kell tartania bizonyos követelményeket annak érdekében, hogy biztosítsa a környezetvédelmi célkitűzések és a belső piac igényei közti igazságos egyensúlyt. Az importált termékeket sújtó pluszterhekre tekintettel ezeknek a rendszereknek tekintettel kell lenniük a különleges helyzetre, és olyan eszközöket kell alkalmazniuk, amelyek nem lépnek túl a tervezett cél eléréséhez szükséges mértéken.

A 94/62/EK irányelv alapján, valamint az EK-Szerződés 28–30. cikke szerinti arányosság elve alapján a Bíróság több olyan biztosítékot is azonosított, amelyet a rendszer megtervezése során tekintetbe kell venni.

3.3.1.   Átmeneti időszak

Az egyik hulladékkezelési rendszerről egy másikra történő átállás jó és alapos előkészítést igényel minden kulcsfontosságú résztvevő részéről, tekintettel arra, hogy ez a szakasz kritikus fontosságú a piaci résztvevők számára, mivel a jogi és a tényleges helyzettel kapcsolatos bizonytalanságok instabilitást okozhatnak a piacon. Az új rendszerre történő átállásnak zökkenőmentesnek kell lennie, és nem akadályozhatja az érintett vállalkozásokat abban, hogy ténylegesen részt vegyenek az új rendszerben, amint működőképessé válik. Ez azt jelenti, hogy a rendszer funkcióit ki kell dolgozni és be kell vezetni, a gyártósorokat és az értékesítési láncot ki kell igazítani, a fogyasztókat pedig tájékoztatni kell. Mindez időt és energiát igényel. Ezért a gyártók és a forgalmazók számára elég hosszú átmeneti időszakot kell biztosítani, hogy alkalmazkodni tudjanak az új rendszer követelményeihez, mielőtt a betétdíjas visszaváltórendszer életbe lépne. Egy teljes átállás esetében, amelynek az elején új rendszert kell kidolgozni, a jogszabály kihirdetése és a hatályba lépés között eltelt hat hónapos időszak nem bizonyult elegendőnek (16). Úgy tűnik, hogy ilyen körülmények között legalább egyéves időszakra van szükség.

Viszont ha már kialakult a betétdíjas visszaváltórendszer, a későbbi módosításokra a kezdeti kialakításkor adott átmeneti időszaknál rövidebb határidővel is sor kerülhet. Összességében a nemzeti hatóságoknak minden egyes esetben külön kell értékelniük az időigényt az átmeneti időszak hosszának megállapításához.

3.3.2.   A rendszer kialakítása igazságos, nyitott és átlátható

A rendszer további kulcsfontosságú jellemzője, hogy a nem újratölthető csomagolásra vonatkozó kötelező betétdíjas rendszernek milyen működési feltételeknek kell megfelelnie. E paraméterek közül néhány a 94/62/EK irányelv 7. cikkéből következik, másokat a Bíróság dolgozott ki az EK-Szerződés 28. cikkén alapuló esetjogban.

| a) | Olyan országos rendszert kell üzemeltetni, amely lefedi a kötelező betétdíjas rendszer által érintett teljes területet. Ebből nem következik azonban, hogy egyetlen rendszerüzemeltető létezhet csupán. Több szolgáltató is elképzelhető, amennyiben a rendszerek együttműködnek egymással és senkit nem zárnak ki. Az országos rendszer kialakításának az a célja, hogy elegendő számú visszaváltópont legyen ahhoz, hogy a fogyasztók az eredeti vásárlás helyétől függetlenül visszakaphassák a betétdíjat. Ennek köszönhetően ugyanis a fogyasztók nagyobb mértékben elfogadják az ilyen rendszereket, megkönnyíti az üres csomagolás visszaváltását, és kétségkívül növeli az összegyűjtött anyag mennyiségét. A múltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy az országos rendszer hiánya a kiskereskedők saját megoldásainak (elszigetelt megoldások) elterjedéséhez vezet, ami egy egymással nem együttműködő, különböző visszaváltórendszerekből álló hevenyészett rendszer kialakulását jelenti. Az elszigetelt megoldások továbbá gyakran lehetővé teszik, hogy a kiskereskedők előírják szállítóik számára, hogy a csomagolást a kiskereskedők saját márkakövetelményeihez igazítsák, amivel pluszköltségeket kényszerítenek a szállítókra. Ez valószínűleg súlyosbítja a belső piacra gyakorolt negatív hatást. Ebben az összefüggésben vizsgálva elsődleges, hogy létezzen egy országos rendszer (17). |
| --- | --- |

a)

Olyan országos rendszert kell üzemeltetni, amely lefedi a kötelező betétdíjas rendszer által érintett teljes területet. Ebből nem következik azonban, hogy egyetlen rendszerüzemeltető létezhet csupán. Több szolgáltató is elképzelhető, amennyiben a rendszerek együttműködnek egymással és senkit nem zárnak ki. Az országos rendszer kialakításának az a célja, hogy elegendő számú visszaváltópont legyen ahhoz, hogy a fogyasztók az eredeti vásárlás helyétől függetlenül visszakaphassák a betétdíjat. Ennek köszönhetően ugyanis a fogyasztók nagyobb mértékben elfogadják az ilyen rendszereket, megkönnyíti az üres csomagolás visszaváltását, és kétségkívül növeli az összegyűjtött anyag mennyiségét. A múltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy az országos rendszer hiánya a kiskereskedők saját megoldásainak (elszigetelt megoldások) elterjedéséhez vezet, ami egy egymással nem együttműködő, különböző visszaváltórendszerekből álló hevenyészett rendszer kialakulását jelenti. Az elszigetelt megoldások továbbá gyakran lehetővé teszik, hogy a kiskereskedők előírják szállítóik számára, hogy a csomagolást a kiskereskedők saját márkakövetelményeihez igazítsák, amivel pluszköltségeket kényszerítenek a szállítókra. Ez valószínűleg súlyosbítja a belső piacra gyakorolt negatív hatást. Ebben az összefüggésben vizsgálva elsődleges, hogy létezzen egy országos rendszer (17).

| b) | A kötelező betétdíjas visszaváltórendszerben az érintett ágazatok valamennyi piaci szereplője részt vehet. A rendszer – hátrányos megkülönböztetés nélkül – az importált termékekre is vonatkozik. Idetartoznak a rendszer részletes rendelkezései és a rendszert üzemeltető szervezet által megállapított díjak. Ezeknek a garanciáknak az a célja, hogy megelőzzék a verseny akadályozását vagy a verseny torzulását. |
| --- | --- |

b)

A kötelező betétdíjas visszaváltórendszerben az érintett ágazatok valamennyi piaci szereplője részt vehet. A rendszer – hátrányos megkülönböztetés nélkül – az importált termékekre is vonatkozik. Idetartoznak a rendszer részletes rendelkezései és a rendszert üzemeltető szervezet által megállapított díjak. Ezeknek a garanciáknak az a célja, hogy megelőzzék a verseny akadályozását vagy a verseny torzulását.

| c) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy se a betétdíjtól mentes, se a betétdíjas termékeket ne különböztessék meg hátrányosan, illetve bármilyen megkülönböztetés objektív kritériumokon alapuljon. Ezért a Bizottság azon a véleményen van, hogy a megkülönböztetés alapja elvben a tárolóedényekhez használt anyag, ne pedig a bennük lévő ital legyen, mivel magának a tartalomnak nincs semmi köze a csomagolás környezetvédelmi tulajdonságaihoz. |
| --- | --- |

c)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy se a betétdíjtól mentes, se a betétdíjas termékeket ne különböztessék meg hátrányosan, illetve bármilyen megkülönböztetés objektív kritériumokon alapuljon. Ezért a Bizottság azon a véleményen van, hogy a megkülönböztetés alapja elvben a tárolóedényekhez használt anyag, ne pedig a bennük lévő ital legyen, mivel magának a tartalomnak nincs semmi köze a csomagolás környezetvédelmi tulajdonságaihoz.

A tagállamok választhatnak a között, hogy saját maguk létrehoznak egy ilyen rendszert, vagy az érintett ágazatra (pl. a gyártókra és forgalmazókra) bízzák a feladatot. Mindenesetre ez utóbbi lehetőség nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettségük alól, hogy megfelelően működő rendszerről gondoskodjanak. E tekintetben a tagállamokat terheli a felelősség a végeredményért. Ez aktív közreműködést igényel a nemzeti hatóságok részéről. E garanciának a teljesítéséhez a tagállamok jogszabályi rendelkezésekben rögzítheti a rendszer bizonyos jellemzőit, illetve bizonyos ellenőrzési és felügyeleti feladatokra támaszthatnak igényt a rendszer üzemeltetéséért felelős szervezettel szemben.

3.3.3.   Bevált gyakorlatok

Néhány fent említett kérdés megoldására a tagállamok mérlegelhetik az alábbi gyakorlati megoldások alkalmazását:

| a) | Címkézés: Annak érdekében, hogy a fogyasztó könnyebben felismerhesse a betétdíj- és visszaváltó rendszer keretébe tartozó italt vagy italcsomagolást, hasznos lehet az érintett termékek címkézése pl. egy közös logó segítségével (18). Mindazonáltal a fogyasztónál megjelenő haszon többletköltséget generálhat a gyártónál vagy a forgalmazónál, hiszen a címkét a nemzeti piac sajátos követelményeihez kell igazítani. A csomagolás megváltoztatására irányuló bármilyen kötelezettség az EK-Szerződés 28. cikke (19) szerinti potenciális kereskedelmi akadályt képezhet. Az egymásnak ellentmondó érdekek – vagyis a fogyasztó tájékoztatása és a könnyű piacra jutás – kiegyensúlyozása érdekében az ilyen címkézési követelményt a szükséges minimumszinten kell tartani. A kötelező betétdíjjelzés használatának elősegítéséhez hasznos, ha a gyártó könnyen hozzáfér a design leírásához és a nyomtatási specifikációhoz. Ezen túlmenően a kis mennyiséget behozó importőröket el lehet látni öntapadó matricával. A kis mennyiségeket forgalmazónak így az eredeti címkézést csupán egy további matricával kellene kiegészítenie, ahelyett hogy az egész címkézést megváltoztatná. Végül ajánlott, hogy az italcsomagolás címkézésére ne egy kizárólagos logó legyen előírva, hanem más tagállamokban használatos logókat is lehessen alkalmazni. Ez lehetővé tenné a gyártónak, hogy ugyanazt a logót több tagállamban is használhassa. Sajátos körülmények között csalásellenes megfontolásokból természetesen korlátozható, hogy az érintett csomagolás számos betétdíjlogóval párhuzamosan legyen címkézve. Hasonló megfontolások vonatkoznak egy másik címkézési rendszerre, az európai gyártmánykódra (EAN-vonalkód) is. El kellene kerülni az országspecifikus EAN-vonalkódok alkalmazásának szükségességét, hiszen ezek a kódok is országonkénti csomagolást kívánhatnak meg, ami újfent a határokon átnyúló kereskedelem akadályozásával fenyegetne. |
| --- | --- |

a)

Címkézés: Annak érdekében, hogy a fogyasztó könnyebben felismerhesse a betétdíj- és visszaváltó rendszer keretébe tartozó italt vagy italcsomagolást, hasznos lehet az érintett termékek címkézése pl. egy közös logó segítségével (18). Mindazonáltal a fogyasztónál megjelenő haszon többletköltséget generálhat a gyártónál vagy a forgalmazónál, hiszen a címkét a nemzeti piac sajátos követelményeihez kell igazítani. A csomagolás megváltoztatására irányuló bármilyen kötelezettség az EK-Szerződés 28. cikke (19) szerinti potenciális kereskedelmi akadályt képezhet. Az egymásnak ellentmondó érdekek – vagyis a fogyasztó tájékoztatása és a könnyű piacra jutás – kiegyensúlyozása érdekében az ilyen címkézési követelményt a szükséges minimumszinten kell tartani. A kötelező betétdíjjelzés használatának elősegítéséhez hasznos, ha a gyártó könnyen hozzáfér a design leírásához és a nyomtatási specifikációhoz. Ezen túlmenően a kis mennyiséget behozó importőröket el lehet látni öntapadó matricával. A kis mennyiségeket forgalmazónak így az eredeti címkézést csupán egy további matricával kellene kiegészítenie, ahelyett hogy az egész címkézést megváltoztatná. Végül ajánlott, hogy az italcsomagolás címkézésére ne egy kizárólagos logó legyen előírva, hanem más tagállamokban használatos logókat is lehessen alkalmazni. Ez lehetővé tenné a gyártónak, hogy ugyanazt a logót több tagállamban is használhassa. Sajátos körülmények között csalásellenes megfontolásokból természetesen korlátozható, hogy az érintett csomagolás számos betétdíjlogóval párhuzamosan legyen címkézve. Hasonló megfontolások vonatkoznak egy másik címkézési rendszerre, az európai gyártmánykódra (EAN-vonalkód) is. El kellene kerülni az országspecifikus EAN-vonalkódok alkalmazásának szükségességét, hiszen ezek a kódok is országonkénti csomagolást kívánhatnak meg, ami újfent a határokon átnyúló kereskedelem akadályozásával fenyegetne.

| b) | Elszámolási rendszer: Egy elszámolási rendszer segítene annak garantálásában, hogy az érintett szereplők között kiegyenlítődjenek a begyűjtött és kifizetett betétdíjak különböző összegei. Tanácsos a rendszert könnyen hozzáférhetővé tenni, tekintet nélkül arra, hogy az érintett gyártónak vagy forgalmazónak melyik tagállamban van a székhelye. |
| --- | --- |

b)

Elszámolási rendszer: Egy elszámolási rendszer segítene annak garantálásában, hogy az érintett szereplők között kiegyenlítődjenek a begyűjtött és kifizetett betétdíjak különböző összegei. Tanácsos a rendszert könnyen hozzáférhetővé tenni, tekintet nélkül arra, hogy az érintett gyártónak vagy forgalmazónak melyik tagállamban van a székhelye.

| c) | Kisvállalkozásoknak adott mentességek: A tagállamok a részt vevő kisvállalkozások esetében csökkenthetik a betétdíjrendszerre vonatkozó működési kötelezettségek egy részét, például de minimis megfontolások alapján. Erre szolgálhatnak például azok a kis büfék, amelyeknek esetleg nincs elegendő raktárterük a visszavételi kötelezettségek teljesítéséhez. Ezért ésszerű lehet számukra bizonyos mentességeket adni. Tanácsos azonban felmérni, hogy egy-egy ilyen mentesség nem befolyásolja-e hátrányosan a betétdíj- és visszaváltó rendszer egészének átfogó minőségét és működését, vagy nem vezet-e a feltételek diszkriminatív alkalmazásához. |
| --- | --- |

c)

Kisvállalkozásoknak adott mentességek: A tagállamok a részt vevő kisvállalkozások esetében csökkenthetik a betétdíjrendszerre vonatkozó működési kötelezettségek egy részét, például de minimis megfontolások alapján. Erre szolgálhatnak például azok a kis büfék, amelyeknek esetleg nincs elegendő raktárterük a visszavételi kötelezettségek teljesítéséhez. Ezért ésszerű lehet számukra bizonyos mentességeket adni. Tanácsos azonban felmérni, hogy egy-egy ilyen mentesség nem befolyásolja-e hátrányosan a betétdíj- és visszaváltó rendszer egészének átfogó minőségét és működését, vagy nem vezet-e a feltételek diszkriminatív alkalmazásához.

| d) | Könnyű import / export: A kötelező betétdíjas visszaváltó rendszerek megnehezítik az importált termékek piacra jutását, hiszen megkövetelik a termék átcsomagolását. Az ilyen rendszerek ugyanakkor az exportot is akadályozhatják: nehéznek bizonyulhat egy másik tagállamban forgalmazni egy olyan terméket, amelyet kifejezetten annak a tagállamnak a betétdíj- és visszaváltó rendszeréhez terveztek, amelyben először kezdték forgalmazni. Az ilyen kereskedelmi nehézségek némelyike bizonyosan elkerülhetetlen következménye ezeknek az rendszereknek, hiszen ezek egy-egy adott tagállamban fennálló körülményekhez kapcsolódnak, nem pedig az EU egészét jellemző helyzethez. A tagállamoknak mindazonáltal el kellene kerülniük minden olyan szabályozást, amely a sajátos csomagolási előírások miatt gyakorlatilag ellehetetlenítené az ital kivitelét, újrabehozatalát vagy párhuzamos behozatalát. |
| --- | --- |

d)

Könnyű import / export: A kötelező betétdíjas visszaváltó rendszerek megnehezítik az importált termékek piacra jutását, hiszen megkövetelik a termék átcsomagolását. Az ilyen rendszerek ugyanakkor az exportot is akadályozhatják: nehéznek bizonyulhat egy másik tagállamban forgalmazni egy olyan terméket, amelyet kifejezetten annak a tagállamnak a betétdíj- és visszaváltó rendszeréhez terveztek, amelyben először kezdték forgalmazni. Az ilyen kereskedelmi nehézségek némelyike bizonyosan elkerülhetetlen következménye ezeknek az rendszereknek, hiszen ezek egy-egy adott tagállamban fennálló körülményekhez kapcsolódnak, nem pedig az EU egészét jellemző helyzethez. A tagállamoknak mindazonáltal el kellene kerülniük minden olyan szabályozást, amely a sajátos csomagolási előírások miatt gyakorlatilag ellehetetlenítené az ital kivitelét, újrabehozatalát vagy párhuzamos behozatalát.

3.4.   A verseny torzulásának elkerülése

A 94/622/EK irányelv 7. cikke előírja, hogy a visszaváltó, begyűjtő vagy újrahasznosító rendszerek létrehozásánál a tagállamok elkerülik a verseny torzulását. Ha a rendszer felállítását magánszervezetre bízták, akkor a nemzeti hatóságoknak el kell kerülniük, hogy a rendszert potenciálisan az új versenytársak piacra lépésének akadályozására használják fel. A megfelelő biztosítékokról a jogszabályi keretben kell rendelkezni. Hangsúlyozni kell, hogy az EK-Szerződés 81. és 82. cikke szerinti erőfölénnyel való visszaélésért vagy versenyellenes magatartásért mindenekelőtt a magánszervezet tartozik felelősséggel. A tagállamok mindenesetre felkéretnek, hogy a betétdíj- és visszaváltó rendszer megtervezését és működését vizsgálják meg minden olyan lehetséges kockázat tekintetében, amely megkönnyíthetné a vele való visszaélést.

4.   ALTERNATÍV MEGKÖZELÍTÉSEK

4.1.   Adóalapú rendszerek

A 94/62/EK irányelv 15. cikke rávilágít a tagállamok azon jogkörére, hogy – harmonizált rendelkezések híján – fogadjanak el gazdasági intézkedéseket a környezetvédelmi politika célkitűzéseinek előmozdítására. Ezeknek az intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk többek között „a szennyező fizet” elvet és a Szerződésből eredő kötelezettségeket.

A gazdasági eszközök egy formájaként és a fenntartható csomagolás felé történő irányítás elérésének egy alternatív módjaként a tagállamok nemzeti adóalapú rendszerek bevezetését is mérlegelhetik. Egy nemzeti környezetvezérelt adórendszernek való megfelelés költségei gyakran alacsonyabbak, mint a fent leírt kötelező betétdíjrendszerhez kapcsolódó járulékos költségek. A csomagolás megadóztatásának hatásai ugyanakkor egyáltalán nem semlegesek a belső piacra nézve. Az ilyen adók – amennyiben a felhasznált anyaghoz kapcsolódnak – előidézhetik egy másik anyagra történő átállást, hiszen az italcsomagolásban az anyagok általában helyettesíthetők egymással. Ráadásul ezek az adók – mivel gyakran továbbhárítják őket –, növelik a kiskereskedelmi árat, és így a fogyasztó döntését is befolyásolhatják.

Mindezeket szem előtt tartva a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti adózás megfeleljen a Szerződés 90. cikkének. Ennek a rendelkezésnek az a célja, hogy garantálja a belső adók teljes semlegességét a hazai és a valamely más tagállamból importált termékek versenyhelyzetének szempontjából (20). Megakadályozza a tagállamokat, hogy olyan nemzeti adózást alkalmazzanak, amely a hazai gazdasági szereplőket részesíti előnyben azon más tagállamokból származó versenytársaikkal szemben, akik hasonló vagy konkurens terméket gyártanak. Ezt a diszkriminációmentességi elvet a törvényben és a valóságban egyaránt tiszteletben kell tartani. A Bizottság eseti alapon értékeli, hogy a nemzeti adórendszerek esetlegesen összeegyeztethetetlenek-e a 90. cikkel.

Ezzel a rendelkezéssel szemben megengedhető a hasonló termékek közötti differenciálás, ha az olyan gazdasági, társadalmi vagy környezeti célkitűzésekre irányul, amelyek maguk is összeegyeztethetők az EK-Szerződéssel és a másodlagos közösségi joganyaggal, és feltéve, hogy a részletes szabályok kerülik a diszkrimináció minden formáját (21). Ebből a kritériumból következik, hogy a tagállamok – objektív kritériumok, például a felhasznált nyersanyag jellege vagy az alkalmazott gyártási folyamat alapján – elfogadhatnak a különböző termékek között különbséget tevő adózási szabályokat (22).

A jelenlegi összefüggésben egy differenciálási kritérium akkor tekinthető objektívnek, ha a felhasznált anyag környezeti hatását tükrözi. Az ilyen környezeti kritériumokat következetesen kell alkalmazni. Amennyiben a csomagolás újrahasznosíthatatlansága miatt vetnek ki adót, különös elővigyázatossággal kell szemlélni a tartalma szerinti differenciálást, hiszen a tartalom olyan tényező, amely önmagában független a csomagolás környezeti hatásától.

A fenti megfontolások a teljes adórendszerre, többek között az adókedvezményekre is vonatkoznak. A preferenciális elbánásokat megkülönböztetés nélkül ki kell terjeszteni az azonos feltételeknek megfelelő, más tagállamból származó termékekre is.

4.2.   Önkéntes rendszerek

Az önkéntes rendszereket vagy a gyártók saját visszaváltó rendszereit általában újrafelhasználható tárolóedények esetében alkalmazzák, mert ezekben az esetekben jórészt a gyártók érdeke, hogy a felhasznált csomagolás nagy részét begyűjtsék, és így működtetni tudják az „újratöltési ciklust”. Belső piaci nézőpontból ezek a rendszerek nem jelentenek kereskedelmi akadályt. A tagállamok mindazonáltal megállapíthatnak bizonyos paramétereket azzal a céllal, hogy gondoskodjanak az interoperabilitásról, a hozzáférhetőségről és a fogyasztóvédelemről.

5.   TAGÁLLAMOKRA VONATKOZÓ BEJELENTÉSI KÖVETELMÉNYEK

A 98/34/EK irányelv (23) egy bejelentési eljárást ír elő a műszaki szabványok és szabályok terén annak érdekében, hogy megelőzze a belső piacon belül új kereskedelmi akadályt képező nemzeti szabványok és műszaki szabályok elfogadását. Az irányelv szerint a tagállamok műszaki szabályaikról még előkészítésük szakaszában kötelesek tájékoztatni a Bizottságot. Ez az eljárás lehetőséget ad a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy még az elfogadás előtt elemezzék a (másik) tagállamok műszakiszabály-tervezeteit, ami lehetővé teszi számukra, hogy már a kezdeteknél kiküszöböljék az áruk szabad mozgása előtti akadályokat.

A bejelentési (notifikációs) kötelezettség a műszakiszabály-tervezetekre vonatkozik. Az irányelv 1. cikkének 11. pontja szerint „műszaki szabály” az a műszaki leírás és más követelmény vagy szolgáltatásra vonatkozó szabály, beleértve a vonatkozó közigazgatási rendelkezéseket is, amelyek betartása kötelező.

Az irányelv 1. cikkének 3. pontja szerint a „műszaki leírás” az a valamely dokumentumban szereplő részletes leírás, amely egy termék előírt tulajdonságait határozza meg, ilyen például a minőségi színvonal, a teljesítmény, a biztonság vagy a méretek, beleértve a termékre alkalmazandó olyan követelményeket, mint a termék megnevezése, a terminológia, a jelképek, a vizsgálat és a vizsgálati módszerek, a csomagolás, a jelölés vagy címkézés és a megfelelőségértékelési eljárások. A „műszaki leírás” kifejezés kiterjed a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatosan használt gyártási módszerekre és eljárásokra, valamint az emberi és állati fogyasztásra szánt termékekre is.

Az irányelv 1. cikkének 4. pontja szerint „egyéb követelmény” a műszaki leíráson kívüli egyéb olyan követelmény, amelyet a termékre különösen a fogyasztók vagy a környezet védelme céljából írnak elő, és amely befolyásolja a termék forgalomba hozatal utáni életciklusát; ilyen követelmény például a használat, az újrafeldolgozás, az újrafelhasználás vagy az ártalmatlanítás feltételei, ha ezek a feltételek jelentősen befolyásolhatják a termék összetételét vagy természetét, valamint értékesítését.

A csomagolási hulladék kezelésére vonatkozó vagy a csomagolás visszaváltásának vagy újrafelhasználásának előírására, sőt egyes termékek szelektív gyűjtésére irányuló nemzeti szabályok is várhatóan tartalmazni fognak olyan rendelkezéseket, amelyek az „egyéb követelmény” kategóriába tartoznak, és ezért a 98/34/EK irányelv szerinti notifikációs eljárással be kell őket jelenteni a Bizottságnak.

Ezáltal a bejelentési kötelezettséget alkalmazni kell az összes – de jure vagy de facto – kötelező műszaki szabályra, köztük az olyan önkéntes megállapodásokra is, amelyek egyik szerződő fele egy állami hatóság.

Ráadásul a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv 16. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak még az elfogadás előtt értesíteniük kell a Bizottságot az általuk a 94/62/EK irányelv keretében elfogadni szándékozott minden intézkedéstervezetről, hogy a Bizottság megállapíthassa, megfelelnek-e a 94/62/EK irányelvnek.

A 16. cikk így kiterjeszti a bejelentési kötelezettséget, hiszen a tagállamoknak azokat az intézkedéseket is be kell jelenteniük a Bizottságnak, amelyek ugyan a 98/34/EK irányelv értelmében nem műszaki szabályok, ám a 94/62/EK irányelv hatálya alá tartoznak. A műszaki szabályt tartalmazó intézkedéseket mind a 94/62/EK mind pedig a 98/34/EK irányelv szerint be kell jelenteni.

A notifikációs eljárások gördülékeny működésének biztosítása végett „egyablakos ügyintézést” vezettek be ezekre az intézkedéstervezetekre: a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárás szerint kell bejelenteni őket, és az elemzésük is ugyanezen eljárás szerint zajlik.

A tagállamok a 98/34/EK irányelv szerint valóban rendszeresen bejelentik jogszabálytervezeteiket, különösen a betétdíj-, visszaváltó és begyűjtő rendszerekre vonatkozókat. Ennek segítségével a Bizottság bepillanthat a nemzeti szabályozási kezdeményezésekbe, ami egyrészt egy valódi vitafórumot hozott létre (többek között az iparág képviselőinek részvételével), továbbá segített a problémák megelőzésében, vagyis a költséges és ellentmondásos jogsértési eljárások elkerülésében, amelyeket csak az intézkedés hatálybalépését követően lehet megindítani.

6.   KÖVETKEZTETÉS

Ez a közlemény azon különböző jogi szempontokat mutatta be, amelyeken keresztül az italcsomagolásra vonatkozó szabályozási intézkedések kihatnak a valóban belső piacként működő piacra. A tagállamok felkérést kapnak, hogy ennek tudatában és a jobb szabályozás érdekében jelentsék be és megelőző jelleggel ellenőrizzék nemzeti intézkedéseik ezen vonatkozásait annak érdekében, hogy megkönnyítsék az áruk szabad áramlását, és a lehető leginkább gondoskodjanak a nemzeti rendszerek interoperabilitásáról.

A Bizottság a maga részéről folytatja az italcsomagolási ágazat fejleményeinek figyelemmel kísérését, szükség esetén pedig ellenőrzi, milyen – szabályozási vagy nem szabályozási szintű – lépésekre lesz szükség, ideértve ennek a közleménynek az esetleges felülvizsgálatát is.

---

(1)  A legutóbb a 2005. március 9-i 2005/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 70., 2005.3.16.) módosított, a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 365., 1994.12.31.)

(2)  A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv végrehajtásáról, illetve annak a környezetre és a belső piac működésére gyakorolt hatásáról, 2006. december 6., COM(2006) 767, 8. o.

(3)  A legutóbb a 2006. november 20-i 2006/96/EK tanácsi irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20.) módosított, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 204., 1998.7.21.).

(4)  A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv végrehajtásáról, illetve annak a környezetre és a belső piac működésére gyakorolt hatásáról, 2006. december 6., COM(2006) 767 végleges.

(5)  A C-309/02. sz. Radlberger Spitz ügyben hozott ítélet 62. pontja (EBHT 2004, I-11763. o.); továbbá vö.: a 302/86. sz. Bizottság kontra Dánia ügy (EBHT 1988, 4607. o.)

(6)  Lásd Colomer főtanácsnok a C-246/99. sz. Bizottság kontra Dánia ügyben előterjesztett indítványának 40. pontját, valamint a C-233/99. sz. ügyben előterjesztett indítványának 24. pontját (mindkét ügyet határozat nélkül törölték a Bíróság nyilvántartásából). Ez nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése értelmében eltérésre vonatkozó kérelmet nyújtsanak be az adott tagállamra jellemző olyan probléma miatt, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel.

(7)  A C-309/02. sz. Radlberger Spitz ügyben hozott ítélet 62. pontja (EBHT 2004, I-11763. o.).

(8)  Lásd például a C-432/03. sz. Bizottság kontra Portugália ügyben hozott ítélet 41. pontját (EBHT 2005., I-9665. o.).

(9)  Vö. 94/62/EK irányelv 3. cikk (5) bekezdés (Fogalommeghatározások).

(10)  A C-309/02. sz. Radlberger Spitz ügyben hozott ítélet 33. pontja (EBHT 2004, I-11763. o.); továbbá a C-463/01. sz. Bizottság kontra Németország ügyben hozott ítélet 40. pontja (EBHT 2004, I-11705. o.). A közelmúltban átdolgozott, hulladékokról szóló keretirányelv (2008/98/EK), amelyhez a csomagolási irányelv mint lex specialis kapcsolódik, csak ott és olyan mértékben állapít meg fontossági sorrendet a hulladékképződés megelőzésére, valamint a hulladékgazdálkodásra vonatkozó jogszabályok és szakpolitikák között (megelőzés, újrafelhasználásra való előkészítés, újrahasznosítás, egyéb, például energetikai hasznosítás és ártalmatlanítás), ahol és amilyen mértékben ez a sorrend biztosítja összességében a legjobb eredményt a környezet szempontjából. Gondolva a hulladéktermelődés és -kezelés által összességében gyakorolt hatásokra, ez szükségessé teheti, hogy meghatározott hulladékáramok eltérjenek ettől a sorrendtől, amennyiben az életciklusuk indokolttá teszi, figyelembe véve többek között a műszaki kivitelezhetőséget, a gazdasági életképességet és a környezet védelmét.

(11)  A C-309/02. sz. Radlberger Spitz ügyben hozott ítélet 36. pontja (EBHT 2004, I-11763. o.).

(12)  Lásd a 94/62/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdését.

(13)  A C-309/02. sz. Radlberger Spitz ügyben hozott ítélet 42. pontja (EBHT 2004, I-11763. o.).

(14)  A C-463/01. sz. Bizottság kontra Németország ügyben hozott ítélet 61. és 62. pontja (EBHT 2004., I-11705. o.).

(15)  A C-309/02. sz. Radlberger Spitz ügyben hozott ítélet 77. pontja (EBHT 2004, I-11763. o.).

(16)  A C-463/01. sz. Bizottság kontra Németország ügyben hozott ítélet 81. pontja (EBHT 2004., I-11705. o.).

(17)  Vö.: a C-309/02. sz. Radlberger Spitz ügyben hozott ítélet 46. pontja (EBHT 2004., I-11763 o.).

(18)  A 94/62/EK irányelv 8. cikkében meghatározott jelölési és azonosítási rendszerek jelenleg a csomagolóanyagok azonosítási rendszerének a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő meghatározásáról szóló 1997. január 28-i 97/129/EK határozatra korlátozódnak, amely határozat a csomagolóanyagokra vonatkozik. A valamely betétdíj- és visszaváltó rendszer keretébe tartozó csomagolás címkézésre viszont jelenleg nem vonatkozik harmonizált közösségi jogszabály.

(19)  A C-315/92. sz. Clinique Laboratoires ügyben hozott ítélet 19. pontja (EBHT 1994., I-317. o.).

(20)  A C-167/05. sz. Bizottság kontra Svédország ügyben hozott ítélet 40. pontja.

(21)  Vö. a C-221/06. sz. Stadtgemeinde Frohnleiten ügyben hozott ítélet 56. pontja (EBHT 2007., I-9643 o.), és a C-213/96. sz. Outokumpu Oy ügyben hozott ítélet 30. pontja (EBHT 1998., I-1777. o.).

(22)  A C-90/94. sz. Haahr Petroleum ügyben hozott ítélet 29. pontja (EBHT 1997., I-4085. o.).

(23)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

---

| 9.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 107/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 107/10

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 107/02

2009. április 20-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32009M5347. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32009M5347. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 9.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 107/11

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. május 8.

2009/C 107/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3425 |
| JPY | Japán yen | 133,36 |
| DKK | Dán korona | 7,4486 |
| GBP | Angol font | 0,89070 |
| SEK | Svéd korona | 10,5120 |
| CHF | Svájci frank | 1,5142 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,6415 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,650 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 277,75 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7091 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3510 |
| RON | Román lej | 4,1335 |
| TRY | Török líra | 2,0833 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7702 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5582 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,4044 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,2531 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9676 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 668,53 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,2542 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,1583 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3582 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 915,01 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7216 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 63,185 |
| RUB | Orosz rubel | 43,5980 |
| THB | Thaiföldi baht | 46,800 |
| BRL | Brazil real | 2,8066 |
| MXN | Mexikói peso | 17,5465 |
| INR | Indiai rúpia | 66,1620 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3425

JPY

Japán yen

133,36

DKK

Dán korona

7,4486

GBP

Angol font

0,89070

SEK

Svéd korona

10,5120

CHF

Svájci frank

1,5142

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,6415

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,650

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

277,75

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7091

PLN

Lengyel zloty

4,3510

RON

Román lej

4,1335

TRY

Török líra

2,0833

AUD

Ausztrál dollár

1,7702

CAD

Kanadai dollár

1,5582

HKD

Hongkongi dollár

10,4044

NZD

Új-zélandi dollár

2,2531

SGD

Szingapúri dollár

1,9676

KRW

Dél-Koreai won

1 668,53

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,2542

CNY

Kínai renminbi

9,1583

HRK

Horvát kuna

7,3582

IDR

Indonéz rúpia

13 915,01

MYR

Maláj ringgit

4,7216

PHP

Fülöp-szigeteki peso

63,185

RUB

Orosz rubel

43,5980

THB

Thaiföldi baht

46,800

BRL

Brazil real

2,8066

MXN

Mexikói peso

17,5465

INR

Indiai rúpia

66,1620

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 9.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 107/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 107/12

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

2009/C 107/04

Támogatás sz.: XA 2/09

Tagállam: Dánia

Régió: Dánia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø.

Jogalap: Bekendtgørelsen nr. 1360 af 19. december 2008. om tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø udstedt med hjemmel i Finansloven for finansåret 2009.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 10 000 000 DKR

A támogatás maximális intenzitása: 50 %

A végrehajtás időpontja: A gabona- és egyéb vetőmagok hitelesített tételeire vonatkozó támogatási felhívás 2009. január 1-jén lép hatályba, a rendszer szerinti támogatás ettől az időponttól kezdve nyújtható.

A támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatási rendszert a 2009-es költségvetési év költségvetési előirányzata fedezi. Ennek megfelelően a rendszer szerinti támogatás kizárólag 2009 január 1.és 2009. december 31. között nyújtható.

A támogatás célja: A támogatás célja a mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó mezőgazdasági üzemek (gazdaságok) azon ellenőrző intézkedésekkel kapcsolatos költségeinek megtérítéséhez nyújtott támogatás, amelyek a gabona- és egyéb vetőmagok hitelesítésével kapcsolatosak. A támogatást a 1857/2006/EK bizottsági rendelet 14. cikke (2) bekezdésének e) pontjával összhangban nyújtják.

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság (gabona- és egyéb vetőmagok)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Plantedirektoratet |
| --- |
| Skovbrynet 20 |
| 2800 Kgs. Lyngby |
| DANMARK |

Plantedirektoratet

Skovbrynet 20

2800 Kgs. Lyngby

DANMARK

Internetcím: https://www.lovtidende.dk/Forms/L0700.aspx?s31=10&s19=1360&s32=2008

Egyéb információk: —

Támogatás sz.: XA 19/09

Tagállam: Hollandia

Régió: Provincie Fryslân (Friesland)

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten

Jogalap:

| — | Kadersubsidieverordening pMJP Fryslân 2009 |
| --- | --- |

—

Kadersubsidieverordening pMJP Fryslân 2009

| — | Subsidieverordening pMJP Fryslân 2009, Hoofdstuk 1.1.3. Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten |
| --- | --- |

—

Subsidieverordening pMJP Fryslân 2009, Hoofdstuk 1.1.3. Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten

| — | Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54 |
| --- | --- |

—

Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Az éves kiadások becsült összege: 600 000 EUR

2009–2013 közötti időszakra vonatkozó kiadások becsült összege: 3 millió EUR.

A támogatás maximális intenzitása: Az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 4. és 6. cikke értelmében a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásra a következő formában kerül sor:

A beruházások célja különösen a következők előmozdítása:

| — | a termelési költségek csökkentése; |
| --- | --- |

—

a termelési költségek csökkentése;

| — | a termelés javítása és átszervezése; |
| --- | --- |

—

a termelés javítása és átszervezése;

| — | minőségnövelés; |
| --- | --- |

—

minőségnövelés;

| — | a természeti környezet megóvására és minőségének javítására, vagy a higiéniai körülmények vagy az állatjóllét színvonalának javítása. |
| --- | --- |

—

a természeti környezet megóvására és minőségének javítására, vagy a higiéniai körülmények vagy az állatjóllét színvonalának javítása.

Az elszámolható kiadások közé tartoznak az alábbi kiadások:

| — | ingatlanok építése, megszerzése vagy fejlesztése; |
| --- | --- |

—

ingatlanok építése, megszerzése vagy fejlesztése;

| — | gépek és berendezések – ideértve a számítógépes szoftvereket is – vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig; |
| --- | --- |

—

gépek és berendezések – ideértve a számítógépes szoftvereket is – vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;

| — | a fenti kiadásokhoz kapcsolódó – például építészek, mérnökök és tanácsadók díjazásából, megvalósíthatósági tanulmányokból, valamint szabadalmak és használati engedélyek megszerzéséből eredő – általános költségek. |
| --- | --- |

—

a fenti kiadásokhoz kapcsolódó – például építészek, mérnökök és tanácsadók díjazásából, megvalósíthatósági tanulmányokból, valamint szabadalmak és használati engedélyek megszerzéséből eredő – általános költségek.

Valamennyi, az érintett területen mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó és a rendelet feltételeinek megfelelő kis- és középvállalkozás támogatható, és jogosult a támogatási kérelem benyújtására.

A nehéz helyzetben lévő mezőgazdasági vállalkozások nem részesülhetnek támogatásban.

Nem nyújtható támogatás a közös piacszervezések létrehozásáról szóló tanácsi rendeletekben megállapított tilalmak vagy korlátozások megszegésével még akkor sem, ha az ilyen tilalmak és korlátozások csak a közösségi támogatásokra vonatkoznak.

Nem nyújtható támogatás a következő célokra:

| — | termelési jogok, állatok és egynyári növények vásárlása; |
| --- | --- |

—

termelési jogok, állatok és egynyári növények vásárlása;

| — | egynyári növények telepítése; |
| --- | --- |

—

egynyári növények telepítése;

| — | drénezési munkálatok, öntözőberendezések megvásárlása, illetve öntözési tevékenység folytatása, kivéve ha a beruházás a vízfelhasználást a korábbi szint legalább 25 %-ával csökkenti; |
| --- | --- |

—

drénezési munkálatok, öntözőberendezések megvásárlása, illetve öntözési tevékenység folytatása, kivéve ha a beruházás a vízfelhasználást a korábbi szint legalább 25 %-ával csökkenti;

| — | egyszerű állománypótló beruházások. |
| --- | --- |

—

egyszerű állománypótló beruházások.

Nem nyújtható támogatás földterület vásárlásához.

Az 1–4. pont alatt felsorolt támogatások maximális értéke összesen 400 000 EUR.

A végrehajtás időpontja: A végrehajtás az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő, az 1857/2006/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett közzétételt követően kezdődik meg, de legkorábban a tartományi tanács általi jóváhagyást és a jövedelemadóról szóló törvény végrehajtásáról szóló 2001. évi határozat (Uitvoeringsbesluit inkomstenbelasting 2001) módosításáról szóló 2007. szeptember 3-i határozat (Staatsblad 2007, 328.) hatálybalépéséről szóló határozat közzétételét követően.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2013. december 31-ig.

A támogatás célja: Mezőgazdasági üzemek közérdekből történő áthelyezése a térszerkezet vagy a mezőgazdasági szerkezet javítása, a természet, a táj, a vizek vagy a környezet védelme és ezzel összefüggő beruházások megvalósítása érdekében.

A mezőgazdasági vállalkozások szabadpiaci áron (reprezentatív piaci érték) értékesítik régi telephelyüket és az ahhoz kapcsolódó termőföldeket a földterület-igazgatási hivatalnak (BBL) vagy valamely regionális hatóságnak, és a mezőgazdasági vállalkozás folytatása céljából máshol új telephelyet és termőföldet vásárolnak. A következő költségek támogathatók:

A gazdasági épületek áthelyezésének ténylegesen felmerülő költségeinek 100 %-a (meglévő létesítmény lebontása, átszállítása, felépítése, valamint az épület áthelyezésével összefüggő, az áttelepítésre és a pénzügyi elszámolásra vonatkozó tanácsadási, tervezési és kutatási költségek). Tanácsadási, tervezési és kutatási költségnek minősülnek a következő költségek: közjegyzői költségek, telekkönyvi költségek, az áthelyezéssel kapcsolatos tanácsadás költségei, valamint a közvetítői, könyvelési, építészi költségek stb. A gazdasági épületek áthelyezése adóügyi következménnyel is jár az érintett vállalkozások számára. Azok a vállalkozások ugyanis, amelyek a gazdaságuk áthelyezése miatt vállalkozásukat adóügyi értelemben szüneteltetik, kötelesek (volt) vállalkozásuk rejtett tartalékait az adóhatóságnál elszámolni. Ez a vállalkozások számára olyan költséget jelent, amely közvetlenül és elválaszthatatlanul kapcsolódik az üzem áthelyezéséhez. Emiatt az érintett vállalkozások gyakran nem képesek pénzügyi forrásaikból megvalósítani az áthelyezést, és a mezőgazdasági termelőüzemek régi telephelyükön maradnak (pl. veszélyeztetett természetvédelmi területek közvetlen közelében). Ezzel a támogatási intézkedéssel lehetővé válik a felmerülő költségek 100 %-ának támogatása az 1857/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint.

Az érintett létesítmények áthelyezés utáni értéknövekedésének 40 %-a, amennyiben a közérdekből történő áthelyezés folytán létrejött korszerűbb létesítmények eredményeképpen a mezőgazdasági termelőnek előnye származik, azzal a feltétellel, hogy a gazdálkodó legalább 60 %-ban hozzájárul az ezzel összefüggő költségekhez (az 1857/2006/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint).

A termelési kapacitás növekedésével összefüggő költségek legfeljebb 40 %-a, amennyiben a közérdekből történő áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, feltéve, hogy a gazdálkodó legalább 60 %-ban hozzájárul az ezzel összefüggő költségekhez (az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 6. cikkének (4) bekezdése szerint).

Az áthelyezéssel összefüggő beruházások 40 %-a, amelyek tekintetében az okirat hitelesítését követő két éven belül kérelmet kell benyújtani (az 1857/2006/EK rendelet 4. cikke szerint).

Az egyes termelőüzemek legfeljebb 400 000 EUR támogatásban részesülhetnek.

Az érintett ágazat(ok): Valamennyi olyan mezőgazdasági kis- és középvállalkozás (elsődleges termelő), amely az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek előállításával foglalkozik.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincie Fryslân (Friesland) |
| --- |
| Sneekertrekweg 1 |
| Leeuwarden |
| Postbus 20120 |
| 8900 HM Leeuwarden |
| NEDERLAND |

Provincie Fryslân (Friesland)

Sneekertrekweg 1

Leeuwarden

Postbus 20120

8900 HM Leeuwarden

NEDERLAND

Internetcím: www.fryslan.nl/regelgevingeuropa

Felhasználónév: europa

Jelszó: regelgeving

Egyéb információk: —

Támogatás sz.: XA 22/09

Tagállam: Olaszország

Régió: Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caserta e zone limitrofe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Indennizzi connessi con l’attuazione del Piano Operativo per fronteggiare il rischio sanitario connesso alla diffusione della brucellosi negli allevamenti bufalini nel territorio della provincia di Caserta e zone limitrofe

Jogalap: Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 3 agosto 2007. e successivo Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 4 luglio 2008.

Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri 21 Dicembre 2007. n. 3634 modificata con Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri 28 maggio 2008. n. 3675

Decreto Commissariale n. 4 del 6 maggio 2008. e Decreto Commissariale n. 10 del 31 luglio 2008.;

Decreto Commissariale n. 21 del 22 ottobre 2008.

Decreto Commissariale n. 49 del 28 novembre 2008.

Decreto ministeriale 27 dicembre 2007.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| — | A 3634/2007. számú miniszterelnöki rendelet (Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri) 3. cikke (1) bekezdésének a. és b. pontja szerinti kártalanítás, összesen 3 700 000 000 EUR értékben – egyszeri támogatás |
| --- | --- |

—

A 3634/2007. számú miniszterelnöki rendelet (Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri) 3. cikke (1) bekezdésének a. és b. pontja szerinti kártalanítás, összesen 3 700 000 000 EUR értékben – egyszeri támogatás

| — | A 3634/2007. számú miniszterelnöki rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c. pontja szerinti kártalanítás, összesen 460 000 000 EUR értékben – egyszeri támogatás |
| --- | --- |

—

A 3634/2007. számú miniszterelnöki rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c. pontja szerinti kártalanítás, összesen 460 000 000 EUR értékben – egyszeri támogatás

A támogatás maximális intenzitása: A felmerült kár 100 %-a.

A végrehajtás időpontja: A támogatások folyósítására attól az időponttól kezdődően kerül sor, hogy a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján közzéteszik a mentességi kérelem azonosító számát.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatás nyújtásának időtartama a 2007. augusztus 3-i miniszterelnöki rendelet, illetve későbbi módosításainak tárgyát képező rendkívüli állapot időtartamáig, azaz 2008. december 31-ig tart. A kártalanítás folyósítására azonban – a fertőzött állatok levágása, illetve a gazdaságok tenyészállat-állományának újbóli létrehozása tekintetében – ezen időpontot követően is sor kerülhet. Az esemény bekövetkeztét követő négy éven túl azonban semmilyen körülmények között nem folyósítható támogatás.

A támogatás célja: 10 cikk (2) bekezdés:

az 1964. június 9-i 615. számú törvényben, illetve későbbi módosításaiban és kiegészítéseiben szereplő kártalanítás, amelyet azon jogosultak számára folyósítanak, akik az olasz egészségügyi miniszter 2006. november 14-i rendeletének megfelelően állataikat levágták és megsemmisítették. A kártalanítás összegéből le kell vonni a hús eladásából származó bevétel összegét.

további kártalanítás, amelynek összegét a rendelet közzétélének időpontjában (2007. december 21.) érvényes, az ISMEA (Istituto di Servizi per il Mercato Agricolo Alimentare – mezőgazdasági és élelmiszer-piaci szolgáltató intézet) hivatalos lapjában szereplő piaci érték figyelembevételével kell meghatározni, és amelynek összegéből le kell vonni az 1964. június 9-i 615. számú törvény, illetve későbbi módosításai és kiegészítései alapján kapott kártalanítás összegét, továbbá a hús eladásából származó bevétel összegét.

a zárlat alá helyezési kötelezettségből és az állatállomány újratelepítéséből fakadó egyéb károk.

A támogatási program keretében a kedvezményezetteknek támogatási kérelmet kell benyújtaniuk, amelyet a kormány által létrehozott testület megvizsgál és kedvező elbírálás esetén hivatalosan dönt a támogatás odaítélésről. Minden kedvezményezett esetében egyértelműen meg kell jelölni a folyósításra kerülő támogatási összeget és az annak kiszámítására szolgáló módszert. A támogatások folyósítására a 3634/2007 számú miniszterelnöki rendelet értelmében elkülönített összeg kimerüléséig kerül sor.

Az érintett ágazat(ok): Állattenyésztési ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe, illetve internetcíme: Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caserta e zone limitrofe

A támogatási program teljes szövege és a kapcsolódó dokumentumok az alábbi internetcímen érhetők el: http://www.sito.regione.campania.it/agricoltura/brucellosi/brucellosi.html

Egyéb információk: A bivalytelepeken tapasztalható jelentős mértékű brucellózis-veszélyből származó egészségügyi kockázatok kezelése érdekében – amennyiben a szükséges feltételek fennállnak – egy újabb miniszterelnöki rendelettel esetlegesen meghosszabbítható a Caserta-megye és a környező területeken kihirdetett társadalmi és gazdasági rendkívüli állapot.

Támogatás sz.: XA 28/09

Tagállam: Franciaország

Régió: Bourgogne

A támogatási program megnevezése: Aide Régionale Jeune Agriculteur HCF (Hors Cadre Familial)

Jogalap: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Circulaire DGFAR/SDEA/C2008-5002 (16.1.08.)

Délibération du Conseil régional de Bourgogne

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: 400 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás összege mezőgazdasági üzemenként 3 375 EUR –13 500 EUR

A végrehajtás időpontja: 2009-től

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2013-ig

A támogatás célja: A támogatási program a 2006. december 15-i 1857/2006/EK rendelet 7. cikkének keretében valósul meg.

A támogatás célja azoknak a mezőgazdasági termelőknek a támogatása és ösztönzése, akik a családi vállalkozáson kívül kezdik meg tevékenységüket és akik megfelelnek az alábbi feltételeknek:

40 évnél fiatalabb életkor és mezőgazdasági tevékenység első alkalommal való megkezdése a mezőgazdasági üzem vezetőjeként

az európai jogszabályok szerinti megfelelő szakismeret és szakmai alkalmasság,

mezőgazdasági tevékenység fejlesztésére irányuló üzleti terv benyújtása,

mezőgazdasági társadalombiztosítási pénztárban („mutualité sociale agricole”) való tagság igazolása.

A támogatást közvetlenül a mezőgazdasági termelő kapja.

A támogatás megkülönböztetendő a helyi kezdeményezések létrehozására és fejlesztésére szolgáló, XA 25/07. szám alatt nyújtható támogatástól („programme pour l'installation et le développement des initiatives locales PIDIL”).

Az érintett ágazat(ok): mezőgazdasági ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Internetcím: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/jeune_agriculteur.doc

Támogatás sz.: XA 32/09

Tagállam: Franciaország

Régió: Bourgogne

A támogatási program megnevezése: Conseil aux Agriculteurs

Jogalap: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Délibération du Conseil régional de Bourgogne.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: 600 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: Az alábbi témákra vonatkozó tanácsadási tevékenységgel kapcsolatos támogatható – tervezési, dokumentációs, kommunikációs – költségek 80 %-a:

energia, mezőgazdasági hulladék, integrált termelési módszer, a termelés javítása területi projekt keretében,

mezőgazdasági eszközök,

tevékenységek diverzifikációja,

termelési módszerek az ágazati kollektív intézkedések keretében (egészség, genetika, inputcsökkentés).

A végrehajtás időpontja: 2009-től

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2013-ig

A támogatás célja: A támogatási program a 2006. december 15-i 1857/2006/EK rendelet 15. cikkének keretében valósul meg.

A tanácsadói tevékenység csak átmeneti jellegű és nem áll kapcsolatban a mezőgazdasági üzem szokásos működésével.

A támogatási program lehetővé teszi a mezőgazdasági kollektív szervezetek tevékenységeihez kapcsolódó egyedi költségek finanszírozását. A mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 15. cikkének 3. és 4. pontjával összhangban a mezőgazdasági termelő nem részesül kifizetésben, valamint a kollektív szervezetek által megvalósított tevékenységek minden jogosult előtt nyitva állnak tekintet nélkül arra, hogy a jogosult tagja-e az érintett szervezetnek.

Az érintett ágazat(ok): mezőgazdasági termelőágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Internetcím: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_agroequipt.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_amelioration_modes_production.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_diversification.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs.doc

---

| 9.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 107/18

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

2009/C 107/05

Támogatás sz.: XA 34/09

Tagállam: Franciaország

Régió: Département de Saône-et-Loire

A támogatási program megnevezése: Aide Relative Aux Pertes Entrainées Par la fièvre catarrhale ovine (FCO) dans les élevages ovins et caprins de Saône-et-Loire

Jogalap:

| — | Art L 1511-2-3-5 du Code général des collectivités territoriales, |
| --- | --- |

—

Art L 1511-2-3-5 du Code général des collectivités territoriales,

| — | Arrêté du 15 décembre 2008. du ministère de l’agriculture et de la pêche modifiant l’arrêté du 1er avril 2008. définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine, |
| --- | --- |

—

Arrêté du 15 décembre 2008. du ministère de l’agriculture et de la pêche modifiant l’arrêté du 1er avril 2008. définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine,

| — | Délibération du Conseil général de Saône et Loire du 20 novembre 2008. |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Saône et Loire du 20 novembre 2008.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: 200 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A Saône-et-Loire megye által nyújtott támogatás összege a kéknyelv betegség miatt elhullott vagy levágott állatonként 25–75 EUR, az állat jellemzőinek a függvényében (hím, nőstény, nyilvántartásba vett vagy sem).

A támogatás maximális intenzitása – az összes állami támogatást figyelembe véve – 100 %.

A biztosítási jogviszonyok keretében beszedett összegek a támogatás intenzitásának ellenőrzésekor figyelembe lesznek véve.

A támogatást azok a mezőgazdasági termelők kapják, akik megfelelnek az alábbi összes feltételnek:

2007-ben és 2008-ban bejelentettéka kéknyelv betegség kitörését,

„prime Brebis Chèvre”-ben részesülnek,

az elhullott és levágott állatok után a francia államtól egészségügyi kártérítést kaptak,

vállalják állományuk lecserélését; a vásárlásra rendelkezésre álló időszak: 2007. július 1-jétől2009. június 30-ig.

A végrehajtás időpontja: Az Európai Bizottság átvételi elismervényének kézhezvételétől, de legkorábban 2009. február 16-tól.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2009 végéig, az európai jogszabályi változások és a rendelkezésre álló költségvetés függvényében

A támogatás célja: A támogatás célja azoknak a juh- és a kecsketenyésztőknek a kártalanítása, akik a kéknyelv betegség következtében állatállományuk nagy részét elvesztették, megkönnyítve számukra új egyedek vásárlását vagy az állomány megújítását a betegség megjelenése előtti tenyészpopuláció helyreállítása érdekében.

A támogatás szigorúan a kéknyelv betegség következtében keletkezett károk azon eseteire korlátozódik, ahol a kéknyelv betegség kitörését a francia állategészségügyi hatóságok hivatalosan elismerték, és a támogatás a regionális szinten hozott állami intézkedés részét képezi.

A megyei szintű támogatásra jogosult fentebb felsorolt költségek a 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban támogathatóak.

Az érintett ágazat(ok): Juh- és kecsketenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Monsieur Le President Du Conseil General De Saone-Et-Loire |
| --- |
| Direction de l’Equipement rural et de l’agriculture |
| Service des Affaires Agricoles |
| Espace Duhesme — 18 rue de Flacé |
| 71026 Macon Cedex 9 |
| FRANCE |

Monsieur Le President Du Conseil General De Saone-Et-Loire

Direction de l’Equipement rural et de l’agriculture

Service des Affaires Agricoles

Espace Duhesme — 18 rue de Flacé

71026 Macon Cedex 9

FRANCE

Internetcím: http://www.cg71.fr/jahia/webdav/site/internet_cg71/shared/Missions/Agriculture/Aides%20exemptees%20CE/Texte_integral_FCO.pdf

Támogatás sz.: XA 43/09

Tagállam: Spanyolország

Régió: Principado de Asturias

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA)

Jogalap: Convenio de colaboración entre el Gobierno del Principado de Asturias y la Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA) para el desarrollo del programa de conservación de la raza autóctona asturiana Oveya Xalda durante el trienio 2009-2011

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A jogalapként szolgáló megállapodás hatálya alá tartozó költségvetési években a támogatás maximális összege a következő lesz:

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás kedvezményezettje által elvégzendő tevékenységeket meghatározó program egyes jogcímei esetében a támogatás maximális intenzitása a következő lesz:

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól kezdődően, hogy az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzétették a mentességi kérelem jegyzékszámát.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2011. december 31-ig.

A támogatás célja: Program végrehajtása a Xalda őshonos juhfajta megőrzése érdekében.

A támogatás nyújtására az 1857/2006/EK rendelet következő cikkei alapján kerül sor:

15. cikk: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban. A támogatható költségek: az állattartóknak szánt szakképzési programok szervezésének költségei, harmadik személyek által nyújtott tanácsadási szolgáltatások költségei, ismeretcsere-fórumok, szakmai versenyek és kiállítások szervezési költségei, tudományos ismeretek terjesztésének költségei, kiadványok szerkesztési költségei.

16. cikk: Az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás. A támogatható költségek: a törzskönyv vezetésével kapcsolatos költségek.

Az érintett ágazat(ok): Juhtenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias |
| --- |
| C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta |
| E-33071 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |

Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias

C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta

E-33071 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

Internetcím: Az együttműködési megállapodás a www.asturias.es portálon keresztül érhető el, és a következő internetcímen olvasható:

http://www.asturias.es/Asturias/descargas/CONVENIOS%20GANADERIA/ACOXA%2009%20convenio.pdf

Egyéb információk: —

Luis Miguel ÁLVAREZ MORALES

El director general de ganadería y agroalimentación

Támogatás sz.: XA 48/09

Tagállam: Észtország

Régió: Észtország

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Põllumajandusloomade aretustoetus (Támogatás mezőgazdasági haszonállatok tartására)

Jogalap:

| 1. | Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 3 lg 2 p 2, § 7 lg 1 p 3, § 11 (RTI, 18.7.2008., 33, 202); |
| --- | --- |

1.

Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 3 lg 2 p 2, § 7 lg 1 p 3, § 11 (RTI, 18.7.2008., 33, 202);

| 2. | Põllumajandusministri 18.1.2005. a määrus nr 6 „Põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” |
| --- | --- |

2.

Põllumajandusministri 18.1.2005. a määrus nr 6 „Põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord”

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Évi 20 000 000 EEK

A támogatás maximális intenzitása: legfeljebb 70 %

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Állattenyésztési ágazat.

A támogatást az 1857/2006/EK rendelet 16. cikkével összhangban nyújtják.

A támogatásra jogosult költségek a törzskönyvek és nyilvántartások vezetésével, valamint a teljesítményellenőrzéssel és a genetikai minőség értékelésével kapcsolatos költségek.

A támogatás támogatott szolgáltatások formájában nyújtható a mezőgazdasági termelők részére, és nem vonhat maga után közvetlen kifizetést.

Az érintett ágazat(ok): Szarvasmarha-, ló-, juh- és baromfitenyésztés (NACE-kód: A104)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3 |
| Tartu 51009 |
| EESTI/ESTONIA |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3

Tartu 51009

EESTI/ESTONIA

Internetcím: http://www.agri.ee/siseriiklikud-toetused

Egyéb információk: A fenti adatok módosítják a XA93/08 számú támogatásra vonatkozó adatokat.

Támogatás sz.: XA 58/09

Tagállam: Spanyolország

Régió: Principado de Asturias

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Laboratorio Interprofesional Lechero y Agroalimentario de Asturias (L.I.L.A.).

Jogalap: Convenio de colaboración entre el Principado de Asturias y el Laboratorio Interprofesional Lechero y Agroalimentario de Asturias (L.I.L.A.) suscrito el 7 de abril de 2008. para la realización de los análisis de control lechero oficial. Adenda al citado Convenio de colaboración de 27 de enero de 2009.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A 2009. évben folyósítható támogatás maximális összege 420 000 EUR.

A támogatás maximális intenzitása: A kedvezményezett által végzett tevékenység költségeinek legfeljebb 70 %-a.

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól kezdődően, hogy az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzétették a mentességi kérelem jegyzékszámát.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2009 decemberéig.

A támogatás célja: A hatósági tejellenőrzés keretében a tej összetételének vizsgálata az Asztúriai Hercegség területén. Ez a tevékenység központi szerepet játszik a tejtermelési célból tartott egyes fajokhoz és fajtákhoz tartozó tenyészállatok genetikai fejlődésének értékelésében, ezen keresztül pedig alapvető jelentőségű az állatállomány javítását célzó programok szempontjából.

A támogatás nyújtására az 1857/2006/EK rendelet következő cikke alapján kerül sor:

16. cikk: az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás. Támogatható költségek: az állatállomány genetikai minőségének és termelékenységének megállapítása érdekében elvégzett vizsgálatok költségei.

16. cikk: az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás

Az érintett ágazat(ok): Tejtermelési célú szarvasmarha-tenyésztés.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 4a planta |
| E-33071 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |

Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 4a planta

a

E-33071 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

Internetcím: Az együttműködési megállapodás a www.asturias.es portálon keresztül érhető el, és a következő internetcímen olvasható:

http://www.asturias.es/portal/site/Asturias/menuitem.fe57bf7c5fd38046e44f5310bb30a0a0/?vgnextoid=959f4749be187110VgnVCM10000097030a0aRCRD&Vgnextchannel=D2907989c258f010VgnVCM100000b0030a0aRCRD&I18n.http.lang=es

Egyéb információk: —

Luis Miguel ÁLVAREZ MORALES

El director general de ganadería y agroalimentación

Támogatás sz.: XA 59/09

Tagállam: Egyesült Királyság

Régió: Anglia – Cornwall

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Caradon Hill Area Heritage Project

Jogalap: The National Heritage Act 1980 set up a fund called the National Heritage Memorial Fund (NHMF) as amended by the National Heritage Act 1997 and the National Lottery Act 1993 and 1998.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| (GBP) |
| --- |
| Időszak | Összeg |
| 1. év – 2009 márciusa – 2010 februárja | 184 845,00 GBP |
| 2. év – 2010 márciusa – 2011 februárja | 87 828,00 GBP |
| 3. év – 2011 márciusa – 2012 februárja | 90 177,00 GBP |
| Teljes összeg | 362 850,00 GBP |

(GBP)

Időszak

Összeg

1. év – 2009 márciusa – 2010 februárja

184 845,00 GBP

2. év – 2010 márciusa – 2011 februárja

87 828,00 GBP

3. év – 2011 márciusa – 2012 februárja

90 177,00 GBP

Teljes összeg

Teljes összeg

362 850,00 GBP

362 850,00 GBP

A támogatás maximális intenzitása: A technikai segítségnyújtás maximális támogatási intenzitása az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 15. cikkének megfelelően 100 %-ig terjedhet.

A hagyományos tájkép megőrzésére vonatkozó intézkedések esetében a maximális támogatási intenzitás 100 %, amennyiben a támogatás az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a nem termelési célt szolgáló kulturális örökségek megőrzésére irányul. Amennyiben a támogatás termelési célt szolgál, a maximális intenzitás az 1857/2006/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott arányoknak megfelelően csökken.

A végrehajtás időpontja: A támogatási program 2009. március 18-án indul.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatási program 2009. március 18-án indul és három éven át tart. Az új pályázók számára 2012. március 1-jén lezárul, az utómunkálatoknak pedig 2012. március 17-ig be kell fejeződniük. Az utolsó kifizetés folyósítására 2012. szeptember 1-jén kerül sor.

A támogatás célja: A vadon élő fajok fontosabb élőhelyeinek, valamint a történelmi és földtani/ásványtani szempontból jelentősebb helyszíneknek a megőrzése és javítása, valamint hosszú távú kezelésének elősegítése. Az intézkedés összhangban van az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 5. cikkével. Amennyiben a támogatás termelési célt szolgál, a támogatás maximális intenzitása az 1857/2006/EK rendelet 4. cikkében meghatározott arányoknak megfelelően csökken.

2. program – Történelmi környezet

2. program

A program keretében végrehajtott valamennyi intézkedés mezőgazdasági területet érint, e bejelentés hatálya alá tartozik, és összhangban van az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 5. cikkével. A program az alábbi intézkedéseket tartalmazza:

Olyan munkák elvégzése és/vagy elősegítése, amelyek bemutatják e fontos történelmi helyeket és tájképi jellegzetességeket, és javítják azok állapotát.

A javaslatok között szerepel a páfránymentesítés és a mezőgazdasági területeken található történelmi határjelek rendbehozatala.

4. program – Területgazdálkodás és területhez való hozzáférés

4. program

A program mezőgazdasági és nem mezőgazdasági területeket egyaránt érint. A program azon elemei, amelyek mezőgazdasági területeket érintenek és e bejelentés hatálya alá tartoznak, az alábbiakban felsorolásra kerülnek, és összhangban vannak az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 5. cikkével.

Cornwall történelmi sövénykerítéseinek/falainak mint jelentős tájképi jellegzetességeknek a rendbetétele

Régészeti műemlékek rendbehozatala

Bozótirtás régészeti lelőhelyek környékén

A program elősegíti a releváns szakképzést, mindenekelőtt a megőrzésirányítással kapcsolatos hivatalos képzést, amely szakmaiműhely-program keretében biztosítja az ismeretek átadását, a tanácsadást és a visszacsatolást, valamint az adott projekt területén a földtulajdonosok, a mezőgazdasági termelők, a helyi lakosok és vállalkozók testreszabott szakmai fejlődését. Az intézkedés összhangban van az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 15. cikkével.

1. program – Természeti környezet

1. program

A természeti környezettel kapcsolatos program földtulajdonosokra és mezőgazdasági termelőkre vonatkozik, és az élőhelyek és fajok megőrzése terén bevált gyakorlatok alkalmazásának elősegítésére és támogatására irányul. Mindez a projekt által érintett terület valamennyi földtulajdonosa és mezőgazdasági termelője számára biztosított tanácsadási és képzési alkalmak során valósul meg.

Valamennyi program mezőgazdasági területeken megvalósuló intézkedéseket érint, és összhangban van az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 15. cikkével.

5. program – Oktatás, képzés, ismeretterjesztés

5. program

A program mezőgazdasági és nem mezőgazdasági területeket egyaránt érint. A program azon elemei, amelyek mezőgazdasági területeket érintenek és e bejelentés hatálya alá tartoznak, az alábbiakban felsorolásra kerülnek, és összhangban vannak a 15. cikkel.

Védekezés gyorsan terjedő gyomnövények ellen

Képzés a régészeti értékek tudatos megóvása érdekében

3. program – Bányaművelési kulturális örökség

3. program

A program nem mezőgazdasági területeket érint, ezért az NN 11/2002 hatálya alá tartozik.

Az érintett ágazat(ok): A programot a mezőgazdasági termelési ágazatban tevékenykedő kis- és középvállalkozások vonatkozásában alkalmazzák.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Cornwall County Council County Hall |
| --- |
| Treyew Road |
| Truro |
| Cornwall |
| TR1 3AY |
| EGYESÜLT KIRÁLYSÁG |

Cornwall County Council County Hall

Treyew Road

Truro

Cornwall

TR1 3AY

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

A támogatási programért felelős hatósági szerv:

| Cornwall County Council |
| --- |
| County Hall |
| Treyew Road |
| Truro |
| Cornwall |
| TR1 3AY |
| EGYESÜLT KIRÁLYSÁG |

Cornwall County Council

County Hall

Treyew Road

Truro

Cornwall

TR1 3AY

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

A támogatási programot működtető szervezet:

| Caradon Hill Area Heritage Project |
| --- |
| Luxstowe House |
| Liskeard |
| Cornwall |
| PL14 3DZ |
| EGYESÜLT KIRÁLYSÁG |

Caradon Hill Area Heritage Project

Luxstowe House

Liskeard

Cornwall

PL14 3DZ

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Internetcím: http://www.cornwall.gov.uk/index.cfm?articleid=6835

Egyéb információk: A program részét alkotó nem mezőgazdasági intézkedésekre az NN 11/2002 feltételei vonatkoznak, ezért összeegyeztethetők az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal.

A támogathatóság feltételei és a programra vonatkozó szabályok további részletei a fenti címeken olvashatók.

---

V Vélemények

Bizottság

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

| 9.5.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 107/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 107/23

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 107/06

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK (1) tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számított hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„MARRONE DI COMBAI”

EK-szám: IT-PGI-0005-0565-08.11.2006

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

„Marrone di Combai”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa (II. melléklet):

| 1.6. osztály: | Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva |
| --- | --- |

1.6. osztály:

Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A Marrone di Combai (combai gesztenye) egy ökotípus, amely az Alpok Treviso melletti nyúlványainak tipikus környezetében alakult ki. Fogyasztásra bocsátásakor alaktani és kereskedelmi tulajdonságai a következők:

ellipszisszerű alak, süllyesztett csúcs. A köldök körvonala szabályosan bolyhos, jól látható csillagszerű sugaras rajzolattal. A perikarpium színe a világosbarnától a sötétbarnáig terjedhet, mindenesetre soha sem matt, jól kivehetően barázdált, és könnyen elválik a maghéjtól. Az ehető részt borító világosbarna maghéj helyenként nem túlzottan mély behajlásokkal rendelkezik, ami lehetővé teszi, hogy a hámozáskor könnyedén el lehessen választani a terméshústól. A mag – általában gyümölcsönként egy, ritkán több – egységes testet alkot, a felszínén barázdákkal. A terméshús állaga lisztszerű, színe fehéres, főzéssel ropogóssá és ízletessé válik.

A forgalmazáskor a gyümölcsnek növény-egészségügyi szempontból kitűnő állapotban kell lennie, és a következő követelményeknek kell megfelelnie:

| | Extra kategória:
  a szokásosnál nagyobb méretű gyümölcs: | 50–80 darab/kg; |
| --- | --- | --- |

Extra kategória:

a szokásosnál nagyobb méretű gyümölcs:

50–80 darab/kg;

| | a rovarok által megtámadott endokarpiumú gyümölcsök aránya legfeljebb 4 tömegszázalék; |
| --- | --- |

a rovarok által megtámadott endokarpiumú gyümölcsök aránya legfeljebb 4 tömegszázalék;

| | a sérült perikarpiumú gyümölcsök aránya legfeljebb 3 tömegszázalék. |
| --- | --- |

a sérült perikarpiumú gyümölcsök aránya legfeljebb 3 tömegszázalék.

| | Első kategória: | 81–105 darab/kg; |
| --- | --- | --- |

Első kategória:

81–105 darab/kg;

| | a rovarok által megtámadott endokarpiumú gyümölcsök aránya legfeljebb 6 tömegszázalék; |
| --- | --- |

a rovarok által megtámadott endokarpiumú gyümölcsök aránya legfeljebb 6 tömegszázalék;

| | a sérült perikarpiumú gyümölcsök aránya legfeljebb 5 tömegszázalék. |
| --- | --- |

a sérült perikarpiumú gyümölcsök aránya legfeljebb 5 tömegszázalék.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termék esetén):

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termék esetén):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A termék eredetének és ellenőrzésének szavatolása végett a termesztési műveleteknek a 4. pontban leírt termesztési térségben kell történniük.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A csomagolásra, amely magában foglalja a termék áztatását (curatura) is, a 4. pontban meghatározott területen kívül is sor kerülhet, ám a termékminőség módosulásának elkerülése érdekében a begyűjtést követő 24 órán belül meg kell történnie.

Alternatív megoldásként a termék hűtőkamrában is tárolható legfeljebb 3 napig 0,5–2 °C hőmérsékleten és 95–98 %-os páratartalom mellett. Ezt követően alá kell vetni az áztatásnak.

Az áztatás (curatura) művelete abból áll, hogy a termést környezeti hőmérsékletű vízbe merítik 5–7 napra, és az időszak közepén kicserélik a vizet. Alternatív módon a gesztenye 45 percre 45–48 °C hőmérsékletű vízbe is meríthető, ezt követően pedig a teljes lehűlésig gyorsan hideg vízbe. Ezt követően a gyümölcsöt megszárítják meleg levegőt fújó szárítógéppel és ventillátorral vagy alternatív módon egy farácsozaton, a teljes megszáradásig naponta megforgatva.

A terméket a következő típusú csomagolásokban hozzák forgalomba: 1, 2, 3, 5 és 25 kg-os jutazsák; 1, 2, 3, 5 és 25 kg-os műanyagháló; legalább 1 kg-os és legfeljebb 5 kg-os fakosár és fadoboz. A csomagolás lezárása történhet fémkapcsokkal egy mechanikus eszköz alkalmazásával, nejlonszálas levarrással varrógéppel vagy csomózott zsineggel, ólomzárral lepecsételve. A lepecsételést úgy kell végrehajtani, hogy a logót is tartalmazó címkét is rögzítse. A kosarat és a dobozt celofánba kell csomagolni, és ólomzáras zsineggel kell lepecsételni oly módon, hogy a logó is jól látható legyen.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Az ellenőrző szerv ellenőrzi, hogy a termék azonosítható legyen a logót és a többi feliratnál lényegesen nagyobb méretű „Marrone di Combai” feliratot viselő címkével. A címke vagy a csomagolás a következő információkat tartalmazhatja: a termelő vagy a csomagoló cég neve és védjegye, az eredeti nettó tömeg és a kategória, élelmezési és étkezési jellegű információk, a termelés éve, a termék helyes tárolására és felhasználására vonatkozó tájékoztatás. A logó egy stilizált gesztenyét ábrázol, amelyet egy stilizált kupacs világosbarna tövisei vesznek körbe, és az egész egy sötétbarna négyzetben található (világosbarna: pantone 465U, sötétbarna: pantone 4625U). A logó méretei a következők lehetnek: 65 × 102 mm, 33 × 51 mm, 17 × 25 mm, 8 × 12 mm.

Image

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A Marrone di Combai termesztésének földrajzi területe Treviso megye következő településeire terjed ki: Cison di Valmarino, Cordignano, Follina, Fregona, Miane, Revine Lago, Sarmede, Segusino, Tarzo, Valdobbiadene és Vittorio Veneto.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A 4. cikkben meghatározott terület teljes egészében az Alpok szélső nyúlványait alkotó dombokon helyezkedik el.

A Marrone di Combait tipikusan hegyvidéki (előalpesi) területen termesztik. Geológiai szempontból a terület egy kovás mészkőből álló, karsztos formájú sziklaegyüttesből és egy dombvidékből áll, amely mély bevágásokkal, meredek lejtőkkel és kiterjedt talajdegradációs folyamatokkal jellemezhető, a felszínre kerülő kemény és ellenálló kőzet miatt. Ez a hegyrajz éghajlati szempontból figyelemreméltó jelentőséggel bír: az előalpesi hegylánc és a „domböv” elhelyezkedése akadályt képez a keleti szelek előtt, és szabad áramlást enged az észak felől érkező áramlatoknak. Ez mérsékli az éves hőingást a közeli síksághoz képest. A napéjegyenlőség körüli mintázatot követő bőséges csapadék, és a – pó-venetói síkságon egyébként mindenütt jelen lévő – köd teljes hiánya szintén hozzájárul a környezet jellemzéséhez, amely így különösen alkalmassá válik a Marrone di Combai OFJ termesztésére.

5.2.   A termék sajátosságai:

Csoportos érzékszervi felmérések pozitív összefüggést mutattak ki a terméshús jellemzői, különösen a tésztaszerűség és a gyümölcs általános élvezeti értéke között. A tapintást meghatározó vonatkozásokon túl kiemelendő a különleges aroma, amely nagyra becsült a termékben a fogyasztáskor markánsan érzékelhető fűszer-, virág- és gyógynövényszerű érzetek miatt. A kifejezetten az érzékeléselemzéshez használt jellemzőkkel kifejezett számszerűsített értékek magas intenzitást mutattak az aroma, az aromaőrzés, és az édesség esetében, ellenben rendkívül alacsonyat a gyümölcs általános élvezeti értékével negatív összefüggést mutató fanyarság és keserűség esetében. A Marrone di Combai aromatikus jellemzői a termesztési terület talajainak tulajdonságaihoz kötődnek, és így kifejezik ki a növény, a talaj és a termesztési környezet közötti szoros kapcsolatot.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A Marrone di Combai OFJ-ként történő bejegyzése iránti kérelem a termék sajátos jellemzői mellett lényegében a termék hírnevén alapul.

A Marrone di Combai térségében a gesztenyefa jelenlétét és sajátos jellemzőit számos történelmi feljegyzés megerősíti, amelyek egészen a XII. századig nyúlnak vissza. Ezek arról tanúskodnak, hogy a termék jellemzésében a környezeti és az emberi tényezők egyaránt rendkívül fontosak, hiszen a gesztenye mindig is alapvető szerepet játszott a dombok lakóinak létfenntartásában. Sőt a különböző történelmi emlékek között egy 1665. szeptember 18-án keltezett írás a gesztenye betakarításához kapcsolódó társadalmi és participációs vonatkozásokat is kiemeli: az egész lakosság – köztük a nők és a gyermekek is – részt vettek a gyümölcs betakarításában, amelyet bizonyos kvótáknak a család összetétele alapján történő odaítélésével szabályoztak.

A későbbi korokban a Marrone di Combai hírneve Veneto tartományból egész Olaszország fogyasztói között elterjedt. Ez többek között azoknak a falusi népünnepélyeknek köszönhető, köztük a Festa dei Marroni di Combainak, amely 1945-től kezdődően helyi és országos jelentőségű eseményt jelent.

A termék sajátossága szorosan kötődik a termesztés földrajzi környezetéhez.

A termesztési terület geológiai jellemzői, különösen a kovás mészkőből álló, karsztos formájú sziklák és a dombos területek meredek lejtői összességükben teljes mértékben megakadályozzák az elmocsarasodást, és kiváló föld alatti vízelvezetést nyújtanak. Ez biztosítja a terméshús tésztásságát és édességét, valamint aromásságát és aromatartását, illetve a fanyar és keserű jegyek hiányát.

Ezenkívül a keleti szelet akadályozó dombok és az északi áramlatok jelenléte, amelyek mérséklik az éves hőingást a közeli síksághoz képest és megakadályozzák a ködképződést, pozitívan befolyásolják a növények növény-egészségügyi állapotát és fejlődését, ami egészséges és jó minőségű termékeket eredményez.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

A kormányzat megindította a kifogással kapcsolatos nemzeti eljárást azzal, hogy a „Marrone di Combai” oltalom alatt álló földrajzi jelzés elismerésére irányuló javaslatot közzétette az Olasz Köztársaság hivatalos közlönyének (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) 2005. november 23-i 273. számában.

A termesztési szabályok egységes szerkezetbe foglalt szövege:

| — | az alábbi weboldalon tekinthető meg
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop%20Igp%20e%20Stg
  vagy |
| --- | --- |

—

az alábbi weboldalon tekinthető meg

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop%20Igp%20e%20Stg

vagy

| — | közvetlenül a minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) a képernyő bal oldalán a „Prodotti di Qualità” (minőségi termékek) linket választva a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)” (közösségi vizsgálatnak alávetett termelési szabályok) menüpont alatt. |
| --- | --- |

—

közvetlenül a minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) a képernyő bal oldalán a „Prodotti di Qualità” (minőségi termékek) linket választva a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)” (közösségi vizsgálatnak alávetett termelési szabályok) menüpont alatt.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---