# Euroopan unionin C 45/2009

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 45 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta24. helmikuu 2009 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 45

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta24. helmikuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2009/C 045/01 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 7 päivänä marraskuuta 2008, luonnoksesta komission päätökseksi Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean perustamisesta (CON/2008/63) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan keskuspankki

2009/C 045/01

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 7 päivänä marraskuuta 2008, luonnoksesta komission päätökseksi Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean perustamisesta (CON/2008/63)

1

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 045/02 | Komission tiedonanto — Ohjeita komission ensisijaisista täytäntöönpanotavoitteista sovellettaessa EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa yritysten määräävän aseman väärinkäyttöön perustuvaan markkinoiden sulkemiseen (
  1
  ) | 7 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 045/02

Komission tiedonanto — Ohjeita komission ensisijaisista täytäntöönpanotavoitteista sovellettaessa EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa yritysten määräävän aseman väärinkäyttöön perustuvaan markkinoiden sulkemiseen (
  1
  )

1

7

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 045/03 | Euron kurssi | 21 |
| | Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| 2009/C 045/04 | Erityiskertomus N:o 8/2008 Onko täydentävien ehtojen käyttö vaikuttava toimintatapa? | 22 |
| 2009/C 045/05 | Erityiskertomus N:o 11/2008 Viljan julkiseen varastointiin myönnetyn Euroopan unionin tuen hallinnointi | 23 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 045/03

Euron kurssi

21

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

2009/C 045/04

Erityiskertomus N:o 8/2008 Onko täydentävien ehtojen käyttö vaikuttava toimintatapa?

22

2009/C 045/05

Erityiskertomus N:o 11/2008 Viljan julkiseen varastointiin myönnetyn Euroopan unionin tuen hallinnointi

23

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 045/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 24 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 045/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

24

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2009/C 045/07 | Oikaistaan vuoden 2009 vapaapäivät (EUVL C 14, 21.1.2009) | 25 |

Oikaisuja

2009/C 045/07

Oikaistaan vuoden 2009 vapaapäivät (EUVL C 14, 21.1.2009)

(EUVL C 14, 21.1.2009)

25

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 045/08 | Huomautus lukijalle(katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

2009/C 045/08

Huomautus lukijalle(katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan keskuspankki

| 24.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 45/1

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2008,

luonnoksesta komission päätökseksi Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean perustamisesta

(CON/2008/63)

(2009/C 45/01)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 10 päivänä lokakuuta 2008 Euroopan komissiosta pyynnön antaa lausunto luonnoksesta komission päätökseksi Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean perustamisesta (jäljempänä ’päätösluonnos’). Päätösluonnoksen on tarkoitus korvata marraskuussa 2003 tehty komission päätös (1).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohtaan, sillä päätösluonnos vaikuttaa yhden EU:n rahoituspalvelualan komiteajärjestelmään kuuluvan komitean rakenteeseen ja toimintaan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) rooliin myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen perustamissopimuksen 105 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

1.   Yleiset huomautukset

| 1.1 | Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto (Ecofin) kehotti toukokuussa 2008 komissiota tarkistamaan komission päätöksiä kolmannen tason komiteoiden perustamisesta ja antamaan komiteoille nimenomaisia tehtäviä valvontaviranomaisten yhteistyön ja niiden roolien lähentämisen edistämiseksi rahoitusalan vakauteen kohdistuvien riskien arvioinnissa; Ecofin-neuvosto mainitsi myös tiettyjä tehtäviä, joita tähän voisi kuulua (2). Ecofin-neuvoston päätelmissä viitataan myös seikkoihin, jotka olisi otettava huomioon kehitettäessä kolmannen tason komiteoiden roolia rahoitusjärjestelmän vakautta koskevien riskien seurannassa EU:n tasolla, ja Ecofin-neuvosto nimenomaisesti kehotti Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komiteaa (CEBS) ja EKPJ:n pankkivalvontakomiteaa varmistamaan, että niiden keskinäinen työnjako on selvä ja tarkoituksenmukainen (3). Tätä taustaa vasten EKP suhtautuu yleisesti ottaen myönteisesti päätösluonnokseen siltä osin kuin komission ehdottamat muutokset heijastavat päätelmiä Lamfalussy-prosessin uudelleentarkastelun yhteydessä vuonna 2007 (4), johon myös eurojärjestelmä osallistui (5). Samalla EKP toteaa, että rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisten tapahtumien johdosta Euroopan unionin neuvosto painotti lokakuussa 2008 tarvetta vahvistaa Euroopan rahoitussektorin valvontaa, jotta parannettaisiin valvonnan yhteensovittamista Euroopan tasolla (6). Tarkemmin sanottuna Euroopan unionin neuvosto suhtautui myönteisesti komission asettaman korkean tason työryhmän perustamiseen (7). Tässä yhteydessä EKP korostaa, että tässä lausunnossa esitetyt yksityiskohtaiset huomautukset eivät rajoita jatkossa mahdollisesti esitettäviä kannanottoja, jotka liittyvät korkean tason työryhmän työtä koskevaan laajempaan keskusteluun. |
| --- | --- |

1.1

Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto (Ecofin) kehotti toukokuussa 2008 komissiota tarkistamaan komission päätöksiä kolmannen tason komiteoiden perustamisesta ja antamaan komiteoille nimenomaisia tehtäviä valvontaviranomaisten yhteistyön ja niiden roolien lähentämisen edistämiseksi rahoitusalan vakauteen kohdistuvien riskien arvioinnissa; Ecofin-neuvosto mainitsi myös tiettyjä tehtäviä, joita tähän voisi kuulua (2). Ecofin-neuvoston päätelmissä viitataan myös seikkoihin, jotka olisi otettava huomioon kehitettäessä kolmannen tason komiteoiden roolia rahoitusjärjestelmän vakautta koskevien riskien seurannassa EU:n tasolla, ja Ecofin-neuvosto nimenomaisesti kehotti Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komiteaa (CEBS) ja EKPJ:n pankkivalvontakomiteaa varmistamaan, että niiden keskinäinen työnjako on selvä ja tarkoituksenmukainen (3). Tätä taustaa vasten EKP suhtautuu yleisesti ottaen myönteisesti päätösluonnokseen siltä osin kuin komission ehdottamat muutokset heijastavat päätelmiä Lamfalussy-prosessin uudelleentarkastelun yhteydessä vuonna 2007 (4), johon myös eurojärjestelmä osallistui (5). Samalla EKP toteaa, että rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisten tapahtumien johdosta Euroopan unionin neuvosto painotti lokakuussa 2008 tarvetta vahvistaa Euroopan rahoitussektorin valvontaa, jotta parannettaisiin valvonnan yhteensovittamista Euroopan tasolla (6). Tarkemmin sanottuna Euroopan unionin neuvosto suhtautui myönteisesti komission asettaman korkean tason työryhmän perustamiseen (7). Tässä yhteydessä EKP korostaa, että tässä lausunnossa esitetyt yksityiskohtaiset huomautukset eivät rajoita jatkossa mahdollisesti esitettäviä kannanottoja, jotka liittyvät korkean tason työryhmän työtä koskevaan laajempaan keskusteluun.

| 1.2 | EKP tukee Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean työtä sekä taloudellisesti että asiakysymyksissä. Valvontaviranomaisten ja keskuspankkien välisen läheisen yhteistyön ja tietojenvaihdon merkitys korostuu ja vahvistuu rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen myötä, mikä myös tällä hetkellä näkyy Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean ja EKPJ:n pankkivalvontakomitean välisessä, säännölliseen riskinarviointiin ja rahoitusjärjestelmän vakauden valvontaan liittyvässä läheisessä yhteistoiminnassa. |
| --- | --- |

1.2

EKP tukee Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean työtä sekä taloudellisesti että asiakysymyksissä. Valvontaviranomaisten ja keskuspankkien välisen läheisen yhteistyön ja tietojenvaihdon merkitys korostuu ja vahvistuu rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen myötä, mikä myös tällä hetkellä näkyy Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean ja EKPJ:n pankkivalvontakomitean välisessä, säännölliseen riskinarviointiin ja rahoitusjärjestelmän vakauden valvontaan liittyvässä läheisessä yhteistoiminnassa.

| 1.3. | EKP tukee pyrkimystä yhtenäistää komission päätöksiä, joilla perustettiin ns. Lamfalussy-prosessin valvontakomiteat (kolmannen tason komiteat) eli Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea, Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea (CEIOPS) ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) (8). Komissio voi myös harkintansa mukaan ottaa huomioon tässä lausunnossa esitetyt, päätösluonnokseen liittyvät kahta muuta kolmannen tason komiteaa koskevat erityiset huomautukset, joiden osalta EKP:lta ei ole pyydetty lausuntoa. |
| --- | --- |

1.3.

EKP tukee pyrkimystä yhtenäistää komission päätöksiä, joilla perustettiin ns. Lamfalussy-prosessin valvontakomiteat (kolmannen tason komiteat) eli Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea, Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea (CEIOPS) ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) (8). Komissio voi myös harkintansa mukaan ottaa huomioon tässä lausunnossa esitetyt, päätösluonnokseen liittyvät kahta muuta kolmannen tason komiteaa koskevat erityiset huomautukset, joiden osalta EKP:lta ei ole pyydetty lausuntoa.

2.   Erityiset huomautukset

2.1   Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitealle osoitetut uudet tehtävät (4 artikla)

Päätösluonnoksessa mainittujen uusien tehtävien osalta EKP esittää seuraavat huomautukset:

Ensinnäkin EKP kannattaa sitä, että päätösluonnokseen sisällytetään maininta kolmannen tason komiteoiden roolista valvontaviranomaisten välisessä sovittelussa ja tehtävänjaossa (9). Kukin näistä kolmesta kolmannen tason komiteasta on hiljattain ottanut käyttöön sovittelumekanismin, jonka tarkoituksena on ratkaista mahdolliset erimielisyydet ja vahvistaa yhteisymmärrystä valvontaviranomaisten välillä, parantaa viranomaisten välistä jokapäiväistä yhteistyötä ja vahvistaa valvonnan lähentymistä (10). Kun säännöksen toimivuutta ei ole vielä tutkittu käytännössä, olisi toivottavaa, että sen täytäntöönpanoa tarkasteltaisiin lähiaikoina. Sikäli kuin on kyse Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean roolista valvontaviranomaisten välisessä tehtävänjaossa, EKP katsoo, että tämä kehitys voi osoittautua hyödylliseksi valvontaviranomaisten välisen tehtävänjaon tehokkuuden ja vaikuttavuuden edistämiseksi rajat ylittävissä tilanteissa, sekä auttaa rajat ylittävien pankkiryhmien ja valvontaviranomaisten välisen yhteistyön tehostamisessa.

Lisäksi päätösluonnoksessa viitataan Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean myötävaikutukseen, jolla pyritään yhteisön lainsäädännön yleisen ja yhtenäisen täytäntöönpanon sekä yhdenmukaisen soveltamisen edistämiseen oikeudellisesti sitomattomien suuntaviivojen, suositusten ja standardien avulla (11). Kun otetaan huomioon valvonnan yhtenäisyyden tärkeys Euroopan rahoitusjärjestelmän tehokkaan integraation kannalta, EKP ehdottaa, että Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean tehtäviin lisättäisiin maininta sen roolista, joka liittyy edellä mainittujen oikeudellisesti sitomattomien toimenpiteiden käytännön toteutuksen arvioinnin edistämiseen vastavuoroisen arvioinnin (peer review) avulla.

Toiseksi EKP toteaa, että Ecofin-neuvoston 14 päivänä toukokuuta 2008 hyväksymien päätelmien mukaisesti komissio säätää Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean roolista, johon kuuluu toiminnallisten suuntaviivojen antaminen valvojien kollegioiden tehokkaan ja yhdenmukaisen toiminnan varmistamiseksi (12). Tämä heijastaa nykyistä vakavaraisuusdirektiivien (13) uudelleentarkasteluun liittyvää aloitetta, jonka tavoitteena on vahvistaa valvojien kollegioiden oikeudellista perustaa. Tältä osin EKP korostaa, että on erityisen tärkeää varmistaa yhtenäisyys päätösluonnoksen ja edellä mainittujen direktiivien kesken.

2.2   Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean ja EKPJ:n pankkivalvontakomitean välinen yhteistyö (5 artikla)

Ecofin-neuvosto kehotti varmistamaan, että Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean ja EKPJ:n pankkivalvontakomitean keskinäinen työnjako on selvä ja tarkoituksenmukainen (14); komissio korostaa tämän mandaatin mukaisesti päätösluonnoksessaan, että on tarpeen estää näiden kahden komitean tehtävien päällekkäisyydet (15). Komissio on todennut, että tehtävienjako voi tiettyyn määrään saakka perustua makrotason ja mikrotason vakausanalyysien välillä tehtävään erotteluun (16). Tässä yhteydessä EKP korostaa aiemman lausuntonsa mukaisesti, että on tärkeää tunnustaa EKPJ:n pankkivalvontakomitean roolin merkitys, sillä se on jo kehittänyt puitteet makrotason vakauden kehityksen seurannalle (17). Päätösluonnoksessa mainitaan, että rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamiseksi tarvitaan valvojien komitean tasolla oleva järjestelmä tunnistamaan rajat ylittävät ja eri sektoreihin liittyvät mahdolliset riskit aikaisessa vaiheessa ja että Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean rooli tässä yhteydessä liittyy pankkisektorin mikrotason riskien tunnistamiseen ja näiden tulosten säännölliseen raportointiin (18). Tätä taustaa vasten EKP esittää seuraavat huomautukset.

Ensinnäkin EKP korostaa, että päätösluonnoksessa olevan maininnan EKPJ:n pankkivalvontakomitean ja Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean välisestä vuorovaikutuksesta tulisi olla sävyltään myönteisempi, niin että se heijastaisi nykyistä yhteistoimintaa kolmannen tason komiteoiden ja pankkivalvontakomitean välillä. Sen sijaan että päätösluonnoksessa mainitaan tarve estää päällekkäisyydet EKPJ:n pankkivalvontakomitean työn kanssa, siinä voitaisiin pikemminkin korostaa näiden komiteoiden ja EKPJ:n pankkivalvontakomitean välisen läheisen yhteistoiminnan tarvetta (19).

Lisäksi Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea ja EKPJ:n pankkivalvontakomitea ovat jo sopineet säännöllisiä riskiarvioita ja rahoitusjärjestelmän vakauden valvontaa koskevan yhteistoiminnan järjestämisestä, jotta voidaan välttää saman työn tekeminen kahdesti. Kun EKPJ:n pankkivalvontakomitea sille annetun tehtävän mukaisesti keskittyy rahoitusjärjestelmän ja pankkisektorin vakautta uhkaavien keskeisten riskien tunnistamiseen, Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea puolestaan keskittyy spesifisten riskien ennakoivaan tunnistamiseen, valvonnallisiin näkökohtiin ja mahdollisiin poliittisiin toimiin.

Toiseksi Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitealla on velvollisuus päätösluonnoksen mukaan tarvittaessa tiedottaa valvontaviranomaisten komiteoille, valtiovarainministeriöille ja kansallisille keskuspankeille mahdollisista tai lähestyvistä ongelmista, jotta voidaan ryhtyä ajoissa ehkäiseviin tai korjaaviin toimenpiteisiin (20). EKP ehdottaa, että tätä säännöstä selvennettäisiin, jotta vältettäisiin mahdolliset tietojen salassapitoon liittyvät ongelmat siinä tapauksessa, että yksittäisiä pankkeja koskevia valvontatietoja luovutetaan valtiovarainministeriöille.

Kolmanneksi päätösluonnoksessa todetaan, että Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea toimittaa komissiolle, talous- ja rahoituskomitealle ja Euroopan parlamentille vähintään neljännesvuosittaisin arviointinsa pankkisektorin keskeisistä riskeistä ja pankkialan haavoittuvuudesta (21). EKPJ:n pankkivalvontakomitean kokemukset makrovakausanalyysin tulosten ilmoittamisesta talous- ja rahoituskomitealle viittaavat siihen, että puolivuosittainen raportointi olisi normaaleina aikoina tarkoituksenmukaisempi.

2.3   Rahoitusalan ryhmittymät (11 artikla)

Päätösluonnoksessa todetaan, että Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean ja Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean välinen yhteistyö rahoitusalan ryhmittymien valvonnan alalla tapahtuu rahoitusalan ryhmittymiä käsittelevässä sekakomiteassa. Kun EKP osallistuu jo nykyisin finanssiryhmittymiä käsittelevän väliaikaisen työryhmän (Interim Working Committee on Financial Conglomerates) sekä Euroopan finanssiryhmittymäkomitean (European Financial Conglomerates Committee) työhön, sen osallistuminen tarkkailijana tulisi mainita yhdessä komission ja Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean kanssa.

2.4   Määräenemmistöpäätökset (14 artikla)

Ecofin-neuvosto pani 7. lokakuuta 2008 tyytyväisenä merkille, että valvontaviranomaiset ovat kolmannen tason komiteoissa päässeet yhteisymmärrykseen siitä, että niiden työjärjestyksiin sisällytetään määräenemmistöpäätösten tekeminen (22). Päätösluonnoksessa todetaan, että Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean päätökset on tehtävä 1) vähintään määräenemmistöllä 255/345 painotetuista äänistä ja 2) jäsenvaltioiden yksinkertaisella enemmistöllä (23). Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean johtosäännössä puolestaan määrätään, että ”päätöksen edellytyksenä on vähintään 255 puoltavaa ääntä, jotka edustavat ainakin kahta kolmasosaa jäsenvaltioista”. EKP toteaa, että kummastakin menettelystä määrätään perustamissopimuksen määräenemmistöpäätöksiä koskevissa artikloissa (24). Oikeudellisen selvyyden vuoksi EKP suosittelee kuitenkin varmistamaan, että päätösluonnoksen ja toisaalta Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean johtosäännön äänestämistä koskevat säännökset ovat yhteneväiset, mikä saattaa edellyttää perustamissopimuksen asianomaisia määräyksiä koskevan suoran viittauksen lisäämistä päätösluonnokseen.

3.   Muutosehdotukset

Muutokset, joita ehdotettuun asetukseen olisi EKP:n edellä olevien ehdotusten mukaan tehtävä, esitetään tämän lausunnon liitteessä.

Tämä lausunto julkaistaan EKP:n verkkosivuilla sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt ja julkaissut päätöksen Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean perustamisesta.

Tehty Frankfurt am Mainissa 7 päivänä marraskuuta 2008.

EKP:n varapuheenjohtaja

Lucas D. PAPADEMOS

---

(1)  Komission päätös 2004/5/EY, tehty 5 päivänä marraskuuta 2003, Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean perustamisesta (EUVL L 3, 7.1.2004, s. 28).

1

(2)  Neuvoston päätelmät EU:n valvontakehyksestä ja rahoitusalan vakautta koskevista järjestelyistä sellaisina kuin Ecofin-neuvosto hyväksyi ne istunnossaan 14. toukokuuta 2008, s. 3–5, saatavilla osoitteesta:

2

http://register.consilium.europa.eu/pdf/fi/08/st08/st08515-re03.fi08.pdf

(3)  Neuvoston päätelmät, s. 5–6.

3

(4)  Komission tiedonanto: Lamfalussy-prosessin uudelleentarkastelu — Valvonnan lähentäminen, KOM(2007)727 lopullinen.

4

(5)  Lamfalussy-prosessin uudelleentarkastelua koskevat eurojärjestelmän päätelmät (”Review of the Lamfalussy framework — Eurosystem Contribution”), marraskuu 2007, saatavissa EKP:n verkkosivuilta: www.ecb.int

5

(6)  Puheenjohtajan päätelmät, Euroopan unionin neuvosto, 15. ja 16. lokakuuta 2008, 8 kohta. Päätelmät on saatavissa osoitteesta:

6

http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/Applications/newsRoom/related.asp?BID=76&GRP=14127&LANG=1&cmsId=339

(7)  Katso komission tiedonanto ”Finanssikriisistä talouden elpymiseen: eurooppalainen toimintakehys”, KOM(2008) 706 lopullinen, 29. lokakuuta 2008, saatavissa osoitteesta:

7

http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/COMM_20081029.pdf

(8)  Ks. päätösluonnoksen johdanto-osan 6 kappale.

8

(9)  Ks. päätösluonnoksen johdanto-osan 14 kappale ja 4 artiklan 1 kohdan a alakohta (sovittelun osalta) sekä johdanto-osan 17 kappale ja 4 artiklan 1 kohdan d alakohta (tehtävänjaon osalta).

9

(10)  Katso sovittelumekanismeja koskevat pöytäkirjat ”Protocol on mediation mechanism of the CESR”, CESR/06-286b, elokuu 2006, saatavissa Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean verkkosivustolta http://www.cesr-eu.org, ”Protocol of the CEBS mediation mechanism”, 25. syyskuuta 2007, saatavissa Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean verkkosivustolta http://www.c-ebs.org sekä ”Protocol on mediation mechanism between insurance and pensions supervisors”, CEIOPS-DOC-14/07, lokakuu 2007, saatavissa Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean verkkosivustolta: http://www.ceiops.eu

10

(11)  Päätösluonnoksen 3 artikla.

11

(12)  Päätösluonnoksen 4 artiklan 1 kohdan e alakohta.

12

(13)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta keskuslaitoksiin kuuluvien pankkien, tiettyjen omien varojen erien, suurten riskikeskittymien, valvontajärjestelyjen ja kriisinhallinnan osalta, KOM(2008) 602 lopullinen. Vakavaraisuusdirektiiveillä tarkoitetaan luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/48/EY (uudelleenlaadittu teksti) (EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1) sekä sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/49/EY (uudelleenlaadittu teksti) (EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201).

13

(14)  Neuvoston päätelmät EU:n valvontakehyksestä ja rahoitusalan vakautta koskevista järjestelyistä sellaisina kuin Ecofin-neuvosto hyväksyi ne istunnossaan 14. toukokuuta 2008, saatavissa osoitteesta:

14

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st08/st08515-re03.en08.pdf

(15)  Päätösluonnoksen johdanto-osan 21 kappale sekä 5 artiklan 5 kohta.

15

(16)  Euroopan komissio (sisämarkkinoiden pääosasto), Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean, Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean ja Euroopan vakuustus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean perustamisesta tehtyjen komission päätösten muuttamista koskeva keskusteluasiakirja (Public Consultation Paper on amendments to Commission Decisions establishing CESR, CEBS & CEIOPS), 23. toukokuuta 2008, s. 11, saatavissa osoitteesta:

16

http://ec.europa.eu/internal_market/finances/docs/committees/consultation_en.pdf

(17)  EKP:n lausunto CON/2004/7, annettu 20 päivänä helmikuuta 2004, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, joka koskee ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivien 73/239/ETY, 85/611/ETY, 91/675/ETY, 93/6/ETY ja 94/19/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/12/EY, 2002/83/EY ja 2002/87/EY muuttamisesta rahoituspalvelualan komiteajärjestelmän uudistamiseksi (KOM(2003) 659 lopullinen) (EUVL C 58, 6.3.2004, s. 23).

17

(18)  Päätösluonnoksen johdanto-osan 20 kappale sekä 5 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta.

18

(19)  Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean ja EKPJ:n pankkivalvontakomitean välinen läheinen yhteistyö heijastuu jo Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean johtosäännön tarkistetussa versiossa, joka tuli voimaan 10. heinäkuuta 2008 ja joka on saatavissa komitean verkkosivustolta: http://www.c-ebs.org (ks. esim. johtosäännön 1.4 artikla, 4.5 artikla ja 6.4 artikla).

19

(20)  Päätösluonnoksen 5 artiklan 1 kohta.

20

(21)  Päätösluonnoksen 5 artiklan 2 kohta.

21

(22)  Neuvoston päätelmät sellaisina kuin niistä sovittiin Ecofin-neuvostossa 7. lokakuuta 2008, saatavissa osoitteesta:

22

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/NewsWord/fi/ecofin/103590.doc

(23)  Päätösluonnoksen 14 artikla.

23

(24)  Perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Bulgarian ja Romanian liityttyä Euroopan unioniin) määrätään kahdesta vaihtoehdosta. Riippuen neuvoston tekemän ratkaisun tyypistä eli siitä, onko ratkaisu perustamissopimuksen mukaan tehtävä komission ehdotuksesta vai ei, ratkaisun edellytyksenä on vähintään 255 puoltavaa ääntä, jotka edustavat joko i) jäsenten enemmistöä; tai ii) vähintään kahta kolmasosaa jäsenistä.

24

---

LIITE

MUUTOSEHDOTUKSET

| Komission ehdottama teksti (1) | EKP:n ehdottamat muutokset |
| --- | --- |
| Muutos 1 |
| Päätösluonnoksen johdanto-osan 21 kappale |
| (21) | Sen varmistamiseksi, että monialaisia kysymyksiä käsitellään asiaankuuluvalla tavalla, komitean työllä tulisi olla läheinen yhteys Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean toimintaan. Tämä on erityisen tärkeää mahdollisten rahoitusalan vakauteen kohdistuvien eri aloille ulottuvien riskien käsittelyssä. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään päällekkäisyydet Euroopan keskuspankkijärjestelmän pankkivalvontakomitean työn kanssa. |

Komission ehdottama teksti (1)

EKP:n ehdottamat muutokset

Muutos 1

Päätösluonnoksen johdanto-osan 21 kappale

(21)

Sen varmistamiseksi, että monialaisia kysymyksiä käsitellään asiaankuuluvalla tavalla, komitean työllä tulisi olla läheinen yhteys Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean toimintaan. Tämä on erityisen tärkeää mahdollisten rahoitusalan vakauteen kohdistuvien eri aloille ulottuvien riskien käsittelyssä. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään päällekkäisyydet Euroopan keskuspankkijärjestelmän pankkivalvontakomitean työn kanssa.

| (21) | Sen varmistamiseksi, että monialaisia kysymyksiä käsitellään asiaankuuluvalla tavalla, komitean työllä tulisi olla läheinen yhteys Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean toimintaan. Tämä on erityisen tärkeää mahdollisten rahoitusalan vakauteen kohdistuvien eri aloille ulottuvien riskien käsittelyssä. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään päällekkäisyydet Euroopan keskuspankkijärjestelmän pankkivalvontakomitean työn kanssa.
  Komitea tekee myös läheistä yhteistyötä Euroopan keskuspankkijärjestelmän pankkivalvontakomitean kanssa. |
| --- | --- |

(21)

Sen varmistamiseksi, että monialaisia kysymyksiä käsitellään asiaankuuluvalla tavalla, komitean työllä tulisi olla läheinen yhteys Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean toimintaan. Tämä on erityisen tärkeää mahdollisten rahoitusalan vakauteen kohdistuvien eri aloille ulottuvien riskien käsittelyssä. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään päällekkäisyydet Euroopan keskuspankkijärjestelmän pankkivalvontakomitean työn kanssa.
  Komitea tekee myös läheistä yhteistyötä Euroopan keskuspankkijärjestelmän pankkivalvontakomitean kanssa.

Perustelu — katso lausunnon 2.2 kohta

Muutos 2

Päätösluonnoksen 4 artiklan 1 kohdan (uusi) g alakohta

| (g) | Edistää komitean hyväksymien oikeudellisesti ei-sitovien suuntaviivojen, suositusten ja standardien käytännön soveltamisen valvontaa. |
| --- | --- |

(g)

Perustelu — katso lausunnon 2.1 kohta

Muutos 3

Päätösluonnoksen 5 artiklan 2 kohta

2.   Komitea toimittaa komissiolle, talous- ja rahoituskomitealle ja Euroopan parlamentille vähintään neljännesvuosittain arvioinnit mikrotason vakavaraisuusvalvonnan kehityssuuntauksista, riskeistä ja pankkialan haavoittuvuudesta.

2.   Komitea toimittaa komissiolle, talous- ja rahoituskomitealle ja Euroopan parlamentille vähintään neljännesvuosittaisin
  puolivuosittain arvioinnit mikrotason vakavaraisuusvalvonnan kehityssuuntauksista, riskeistä ja pankkialan haavoittuvuudesta.

Perustelu — katso lausunnon 2.2 kohta

Muutos 4

Päätösluonnoksen 5 artiklan 4 kohta

4.   Komitea varmistaa Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean kanssa tehtävällä tiiviillä yhteistyöllä, että eri alojen kehityssuuntaukset sekä riski- ja haavoittuvuustekijät otetaan asiaankuuluvalla tavalla huomioon.

4.   Komitea varmistaa Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean ja
  , Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän pankkivalvontakomitean kanssa tehtävällä tiiviillä yhteistyöllä, että eri alojen kehityssuuntaukset sekä riski- ja haavoittuvuustekijät otetaan asiaankuuluvalla tavalla huomioon.

Perustelu — katso lausunnon 2.2 kohta

Muutos 5

Päätösluonnoksen 5 artiklan 5 kohta

5.   Komitea kiinnittää huomiota erityisesti siihen, että vältetään päällekkäisyydet Euroopan keskuspankkijärjestelmän pankkivalvontakomitean työn kanssa.

5.   Komitea kiinnittää huomiota erityisesti siihen, että vältetään päällekkäisyydet Euroopan keskuspankkijärjestelmän pankkivalvontakomitean työn kanssa.

Perustelu — katso lausunnon 2.2 kohta

Muutos 6

Päätösluonnoksen 11 artikla

Rahoitusalan ryhmittymien valvonnan alalla komitea tekee yhteistyötä Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean kanssa rahoitusalan ryhmittymiä käsittelevässä sekakomiteassa. Komissio ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea kutsutaan rahoitusalan ryhmittymiä käsittelevän sekakomitean kokouksiin tarkkailijoiksi.

Rahoitusalan ryhmittymien valvonnan alalla komitea tekee yhteistyötä Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean kanssa rahoitusalan ryhmittymiä käsittelevässä sekakomiteassa. Komissio ja
  , Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea ja Euroopan keskuspankki kutsutaan rahoitusalan ryhmittymiä käsittelevän sekakomitean kokouksiin tarkkailijoiksi.

Perustelu — katso lausunnon 2.3 kohta

---

(1)  Teksti, josta EKP:lta on pyydetty lausuntoa, on ollut saatavilla vain englanninkielisenä. Sen vuoksi tämän liitteen käännökset perustuvat 23 päivänä tammikuuta 2009 tehdyn päätöksen (K(2009) 177 lopullinen) kieliversioihin, mutta eivät ole sen kanssa identtisiä.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 24.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 45/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 45/7

---

Komission tiedonanto — Ohjeita komission ensisijaisista täytäntöönpanotavoitteista sovellettaessa EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa yritysten määräävän aseman väärinkäyttöön perustuvaan markkinoiden sulkemiseen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 45/02)

I   JOHDANTO

| 1. | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 82 artiklassa, jäljempänä ’82 artikla’, kielletään määräävän aseman väärinkäyttö. Oikeuskäytännön mukaisesti yrityksen määräävä asema ei sinänsä ole sääntöjenvastainen, ja määräävässä asemassa oleva yritys voi kilpailla omilla ansioillaan. Yrityksellä on kuitenkin erityinen vastuu huolehtia siitä, että sen menettelytapa ei haittaa aitoa vääristymätöntä kilpailua yhteismarkkinoilla. Perustamissopimuksen 82 artikla muodostaa kilpailupolitiikan olennaisen osan oikeudellisen perustan, ja sen tehokas täytäntöönpano auttaa markkinoita toimimaan paremmin yritysten ja kuluttajien eduksi. Tämä on erityisen tärkeää laajemman tavoitteen eli yhdentyneiden sisämarkkinoiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

1.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 82 artiklassa, jäljempänä ’82 artikla’, kielletään määräävän aseman väärinkäyttö. Oikeuskäytännön mukaisesti yrityksen määräävä asema ei sinänsä ole sääntöjenvastainen, ja määräävässä asemassa oleva yritys voi kilpailla omilla ansioillaan. Yrityksellä on kuitenkin erityinen vastuu huolehtia siitä, että sen menettelytapa ei haittaa aitoa vääristymätöntä kilpailua yhteismarkkinoilla. Perustamissopimuksen 82 artikla muodostaa kilpailupolitiikan olennaisen osan oikeudellisen perustan, ja sen tehokas täytäntöönpano auttaa markkinoita toimimaan paremmin yritysten ja kuluttajien eduksi. Tämä on erityisen tärkeää laajemman tavoitteen eli yhdentyneiden sisämarkkinoiden saavuttamisen kannalta.

II   TÄMÄN ASIAKIRJAN TARKOITUS

| 2. | Tässä asiakirjassa vahvistetaan täytäntöönpanoa koskevat ensisijaiset tavoitteet, jotka ohjaavat komission toimintaa sen soveltaessa 82 artiklaa määräävän aseman väärinkäyttöön perustuvaan markkinoiden sulkemiseen. Yhdessä komission erityisten täytäntöönpanopäätösten kanssa sen tarkoituksena on selkeyttää yleistä analyysikehystä ja parantaa sen ennustettavuutta. Komissio käyttää kyseistä analyysikehystä päättäessään, olisiko sen jatkettava erilaisiin markkinoiden sulkemismuotoihin liittyvien tapausten tarkastelua. Tarkoituksena on myös auttaa yrityksiä arvioimaan paremmin, onko todennäköistä, että komissio puuttuu tiettyyn menettelytapaan 82 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

2.

Tässä asiakirjassa vahvistetaan täytäntöönpanoa koskevat ensisijaiset tavoitteet, jotka ohjaavat komission toimintaa sen soveltaessa 82 artiklaa määräävän aseman väärinkäyttöön perustuvaan markkinoiden sulkemiseen. Yhdessä komission erityisten täytäntöönpanopäätösten kanssa sen tarkoituksena on selkeyttää yleistä analyysikehystä ja parantaa sen ennustettavuutta. Komissio käyttää kyseistä analyysikehystä päättäessään, olisiko sen jatkettava erilaisiin markkinoiden sulkemismuotoihin liittyvien tapausten tarkastelua. Tarkoituksena on myös auttaa yrityksiä arvioimaan paremmin, onko todennäköistä, että komissio puuttuu tiettyyn menettelytapaan 82 artiklan nojalla.

| 3. | Tämän asiakirjan tarkoituksena ei ole muodostaa selvitystä sovellettavasta laista eikä se vaikuta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tai Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tulkintaan 82 artiklasta. Lisäksi tässä asiakirjassa vahvistettua yleistä kehystä sovelletaan rajoittamatta komission mahdollisuutta hylätä kantelu silloin, kun se katsoo, että asia ei ole ensisijainen muiden syiden vuoksi, esimerkiksi siksi, että siihen ei liity yhteisön etua. |
| --- | --- |

3.

Tämän asiakirjan tarkoituksena ei ole muodostaa selvitystä sovellettavasta laista eikä se vaikuta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tai Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tulkintaan 82 artiklasta. Lisäksi tässä asiakirjassa vahvistettua yleistä kehystä sovelletaan rajoittamatta komission mahdollisuutta hylätä kantelu silloin, kun se katsoo, että asia ei ole ensisijainen muiden syiden vuoksi, esimerkiksi siksi, että siihen ei liity yhteisön etua.

| 4. | Perustamissopimuksen 82 artiklaa sovelletaan yrityksiin, joilla on määräävä asema vähintään yksillä merkityksellisillä markkinoilla. Tällainen asema voi olla yhdellä yrityksellä (yhden yrityksen määräävä asema) tai kahdella tai useammalla yrityksellä (yhteinen määräävä asema). Tässä asiakirjassa käsitellään ainoastaan yhden yrityksen määräävän aseman väärinkäyttöä. |
| --- | --- |

4.

Perustamissopimuksen 82 artiklaa sovelletaan yrityksiin, joilla on määräävä asema vähintään yksillä merkityksellisillä markkinoilla. Tällainen asema voi olla yhdellä yrityksellä (yhden yrityksen määräävä asema) tai kahdella tai useammalla yrityksellä (yhteinen määräävä asema). Tässä asiakirjassa käsitellään ainoastaan yhden yrityksen määräävän aseman väärinkäyttöä.

| 5. | Soveltaessaan 82 artiklaa yritysten määräävän aseman väärinkäyttöön komissio keskittää toimensa kuluttajia eniten haittaaviin menettelytapoihin. Kuluttajat hyötyvät kilpailusta, sillä sen myötä hinnat alenevat, laatu paranee ja saatavilla on laajempi valikoima uusia tai parannettuja tuotteita ja palveluja. Tämän vuoksi komission täytäntöönpanotoimien tarkoituksena on varmistaa, että markkinat toimivat moitteettomasti ja kuluttajat hyötyvät yritysten väliseen todelliseen kilpailuun perustuvasta tehokkuudesta ja tuottavuudesta. |
| --- | --- |

5.

Soveltaessaan 82 artiklaa yritysten määräävän aseman väärinkäyttöön komissio keskittää toimensa kuluttajia eniten haittaaviin menettelytapoihin. Kuluttajat hyötyvät kilpailusta, sillä sen myötä hinnat alenevat, laatu paranee ja saatavilla on laajempi valikoima uusia tai parannettuja tuotteita ja palveluja. Tämän vuoksi komission täytäntöönpanotoimien tarkoituksena on varmistaa, että markkinat toimivat moitteettomasti ja kuluttajat hyötyvät yritysten väliseen todelliseen kilpailuun perustuvasta tehokkuudesta ja tuottavuudesta.

| 6. | Markkinoiden sulkemiseen tähtääviin menettelytapoihin kohdistuvien komission täytäntöönpanotoimien tavoitteena on turvata kilpailu sisämarkkinoilla ja varmistaa, että määräävässä asemassa olevat yritykset eivät sulje markkinoilta kilpailijoitaan muilla keinoin kuin kilpailemalla tuotteidensa tai palveluidensa ansioilla. Täytäntöönpanotoimia toteuttaessaan komissio ottaa huomioon sen, että on ensisijaisen tärkeää suojella tehokasta kilpailuprosessia, ei pelkästään kilpailijoita. Tämä saattaa tarkoittaa sitä, että markkinoilta poistuvat kilpailijat, jotka tarjoavat kuluttajille vähemmän hinnan, valikoiman, laadun ja innovoinnin suhteen. |
| --- | --- |

6.

Markkinoiden sulkemiseen tähtääviin menettelytapoihin kohdistuvien komission täytäntöönpanotoimien tavoitteena on turvata kilpailu sisämarkkinoilla ja varmistaa, että määräävässä asemassa olevat yritykset eivät sulje markkinoilta kilpailijoitaan muilla keinoin kuin kilpailemalla tuotteidensa tai palveluidensa ansioilla. Täytäntöönpanotoimia toteuttaessaan komissio ottaa huomioon sen, että on ensisijaisen tärkeää suojella tehokasta kilpailuprosessia, ei pelkästään kilpailijoita. Tämä saattaa tarkoittaa sitä, että markkinoilta poistuvat kilpailijat, jotka tarjoavat kuluttajille vähemmän hinnan, valikoiman, laadun ja innovoinnin suhteen.

| 7. | Myös menettelytapa, joka perustuu suoraan kuluttajien hyväksikäyttöön, esimerkiksi veloittamalla liian korkeita hintoja, tai joka haittaa pyrkimyksiä saavuttaa yhdentyneet sisämarkkinat, on todennäköisesti 82 artiklan vastainen. Komissio voi puuttua tällaiseen menettelytapaan erityisesti silloin, kun kuluttajansuojaa ja sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ei muuten voida varmistaa riittävästi. Ohjeiden antamiseksi ensisijaisista täytäntöönpanotavoitteista komissio käsittelee tässä vaiheessa vain markkinoiden sulkemista ja erityisesti sellaisia menettelytapoja, jotka sen kokemuksen mukaan näyttävät olevan tavallisimpia. |
| --- | --- |

7.

Myös menettelytapa, joka perustuu suoraan kuluttajien hyväksikäyttöön, esimerkiksi veloittamalla liian korkeita hintoja, tai joka haittaa pyrkimyksiä saavuttaa yhdentyneet sisämarkkinat, on todennäköisesti 82 artiklan vastainen. Komissio voi puuttua tällaiseen menettelytapaan erityisesti silloin, kun kuluttajansuojaa ja sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ei muuten voida varmistaa riittävästi. Ohjeiden antamiseksi ensisijaisista täytäntöönpanotavoitteista komissio käsittelee tässä vaiheessa vain markkinoiden sulkemista ja erityisesti sellaisia menettelytapoja, jotka sen kokemuksen mukaan näyttävät olevan tavallisimpia.

| 8. | Soveltaessaan tässä tiedonannossa vahvistettuja yleisiä täytäntöönpanoperiaatteita komissio ottaa huomioon kuhunkin tapaukseen liittyvät seikat ja olosuhteet. Esimerkiksi säänneltyihin markkinoihin liittyvissä asioissa komissio ottaa arviossaan huomioon sääntely-ympäristön (1). Sen vuoksi komissio voi mukauttaa tässä tiedonannossa vahvistettua lähestymistapaa siten, että se on kohtuullinen ja tarkoituksenmukainen kyseisen asian kannalta. |
| --- | --- |

8.

Soveltaessaan tässä tiedonannossa vahvistettuja yleisiä täytäntöönpanoperiaatteita komissio ottaa huomioon kuhunkin tapaukseen liittyvät seikat ja olosuhteet. Esimerkiksi säänneltyihin markkinoihin liittyvissä asioissa komissio ottaa arviossaan huomioon sääntely-ympäristön (1). Sen vuoksi komissio voi mukauttaa tässä tiedonannossa vahvistettua lähestymistapaa siten, että se on kohtuullinen ja tarkoituksenmukainen kyseisen asian kannalta.

III   MARKKINOIDEN SULKEMISTA KOSKEVA YLEINEN LÄHESTYMISTAPA

A.   Markkinavoima

| 9. | Perustamissopimuksen 82 artiklaa sovellettaessa arvioidaan ensimmäiseksi, onko yrityksellä määräävä asema ja mikä on sen markkinavoiman aste. Oikeuskäytännön mukaan määräävä asema antaa kyseiselle yritykselle erityisvastuun, jonka soveltamisalaa on tarkasteltava kunkin tapauksen erityisolosuhteiden valossa (2). |
| --- | --- |

9.

Perustamissopimuksen 82 artiklaa sovellettaessa arvioidaan ensimmäiseksi, onko yrityksellä määräävä asema ja mikä on sen markkinavoiman aste. Oikeuskäytännön mukaan määräävä asema antaa kyseiselle yritykselle erityisvastuun, jonka soveltamisalaa on tarkasteltava kunkin tapauksen erityisolosuhteiden valossa (2).

| 10. | Yhteisön lainsäädännössä määräävä asema on määritelty yrityksellä olevana taloudellisena vahvuutena, jonka ansiosta se pystyy estämään tehokkaan kilpailun säilymisen merkityksellisillä markkinoilla, koska se voi käyttäytyä merkittävässä määrin kilpailijoistaan, asiakkaistaan ja viime kädessä kuluttajista riippumattomasti (3). Riippumattomuuden käsite liittyy kyseiseen yritykseen kohdistuvan kilpailupaineen suuruuteen. Määräävään asemaan liittyy se, että kilpailupaine ei ole riittävän voimakas ja sen vuoksi kyseisellä yrityksellä on huomattava markkinavoima tietyllä ajanjaksolla. Tämä tarkoittaa sitä, että kilpailijoiden, asiakkaiden ja viime kädessä kuluttajien toimet ja reaktiot eivät juurikaan vaikuta yrityksen päätöksiin. Komissio voi katsoa, että tehokasta kilpailupainetta ei ole, vaikka markkinoilla olisi jonkin verran todellista tai mahdollista kilpailua (4). Yleensä määräävä asema johtuu useiden sellaisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta, jotka erikseen eivät välttämättä ole määrääviä (5). |
| --- | --- |

10.

Yhteisön lainsäädännössä määräävä asema on määritelty yrityksellä olevana taloudellisena vahvuutena, jonka ansiosta se pystyy estämään tehokkaan kilpailun säilymisen merkityksellisillä markkinoilla, koska se voi käyttäytyä merkittävässä määrin kilpailijoistaan, asiakkaistaan ja viime kädessä kuluttajista riippumattomasti (3). Riippumattomuuden käsite liittyy kyseiseen yritykseen kohdistuvan kilpailupaineen suuruuteen. Määräävään asemaan liittyy se, että kilpailupaine ei ole riittävän voimakas ja sen vuoksi kyseisellä yrityksellä on huomattava markkinavoima tietyllä ajanjaksolla. Tämä tarkoittaa sitä, että kilpailijoiden, asiakkaiden ja viime kädessä kuluttajien toimet ja reaktiot eivät juurikaan vaikuta yrityksen päätöksiin. Komissio voi katsoa, että tehokasta kilpailupainetta ei ole, vaikka markkinoilla olisi jonkin verran todellista tai mahdollista kilpailua (4). Yleensä määräävä asema johtuu useiden sellaisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta, jotka erikseen eivät välttämättä ole määrääviä (5).

| 11. | Komissio katsoo, että yritykseen, joka voi kannattavasti korottaa hintoja kilpailukykyistä tasoa korkeammiksi huomattavan pitkäksi ajaksi, ei kohdistu riittävästi todellista kilpailupainetta ja sen vuoksi sillä voidaan yleensä katsoa olevan määräävä asema (6). Tässä tiedonannossa ilmaisuun ”korottaa hintoja” sisältyy yrityksen kyky säilyttää hinnat kilpailukykyisen tason yläpuolella ja sitä käytetään halutessa ilmaista lyhyesti erilaiset tavat, joilla kilpailun eri tekijöihin — kuten hinnat, tuotanto, innovointi, hyödykkeiden tai palveluiden valikoima ja laatu — voidaan vaikuttaa määräävässä asemassa olevan yrityksen eduksi ja kuluttajien vahingoksi (7). |
| --- | --- |

11.

Komissio katsoo, että yritykseen, joka voi kannattavasti korottaa hintoja kilpailukykyistä tasoa korkeammiksi huomattavan pitkäksi ajaksi, ei kohdistu riittävästi todellista kilpailupainetta ja sen vuoksi sillä voidaan yleensä katsoa olevan määräävä asema (6). Tässä tiedonannossa ilmaisuun ”korottaa hintoja” sisältyy yrityksen kyky säilyttää hinnat kilpailukykyisen tason yläpuolella ja sitä käytetään halutessa ilmaista lyhyesti erilaiset tavat, joilla kilpailun eri tekijöihin — kuten hinnat, tuotanto, innovointi, hyödykkeiden tai palveluiden valikoima ja laatu — voidaan vaikuttaa määräävässä asemassa olevan yrityksen eduksi ja kuluttajien vahingoksi (7).

| 12. | Määräävän aseman arvioinnissa otetaan huomioon markkinoiden kilpailurakenne ja erityisesti seuraavat tekijät:






  — | kilpailupaine, jota aiheuttavat hankinnat todellisilta kilpailijoilta ja näiden kilpailijoiden markkina-asema (määräävässä asemassa olevan yrityksen ja kilpailijoiden markkina-asema), |
| --- | --- | --- |

12.

Määräävän aseman arvioinnissa otetaan huomioon markkinoiden kilpailurakenne ja erityisesti seuraavat tekijät:

—

kilpailupaine, jota aiheuttavat hankinnat todellisilta kilpailijoilta ja näiden kilpailijoiden markkina-asema (määräävässä asemassa olevan yrityksen ja kilpailijoiden markkina-asema),

| — | kilpailupaine, jota aiheuttaa todellisten kilpailijoiden toiminnan laajentumisen tai mahdollisten kilpailijoiden markkinoille tulon uskottava uhka (laajentuminen ja markkinoille tulo), |
| --- | --- |

—

kilpailupaine, jota aiheuttaa todellisten kilpailijoiden toiminnan laajentumisen tai mahdollisten kilpailijoiden markkinoille tulon uskottava uhka (laajentuminen ja markkinoille tulo),

| — | kilpailupaine, jota aiheuttaa yrityksen asiakkaiden neuvotteluvoima (tasapainottava neuvotteluvoima). |
| --- | --- |

—

kilpailupaine, jota aiheuttaa yrityksen asiakkaiden neuvotteluvoima (tasapainottava neuvotteluvoima).

a)   Määräävässä asemassa olevan yrityksen ja sen kilpailijoiden markkina-asema

| 13. | Markkinaosuudet ovat komissiolle ensimmäinen osoitus markkinarakenteesta ja markkinoilla toimivien eri yritysten suhteellisesta merkityksestä (8). Komissio tulkitsee kuitenkin markkinaosuuksia markkinaolosuhteiden ja erityisesti markkinadynamiikan perusteella ottaen huomioon, missä määrin tuotteet on erilaistettu. Markkinaosuuksien kehitys voidaan myös ottaa huomioon epävakailla tai tarjouskilpailuun perustuvilla markkinoilla. |
| --- | --- |

13.

Markkinaosuudet ovat komissiolle ensimmäinen osoitus markkinarakenteesta ja markkinoilla toimivien eri yritysten suhteellisesta merkityksestä (8). Komissio tulkitsee kuitenkin markkinaosuuksia markkinaolosuhteiden ja erityisesti markkinadynamiikan perusteella ottaen huomioon, missä määrin tuotteet on erilaistettu. Markkinaosuuksien kehitys voidaan myös ottaa huomioon epävakailla tai tarjouskilpailuun perustuvilla markkinoilla.

| 14. | Komissio katsoo, että alhainen markkinaosuus on yleensä luotettava merkki huomattavan markkinavoiman puuttumisesta. Komission kokemuksen mukaan määräävä asema ei ole todennäköinen, jos yrityksen markkinaosuus on alle 40 prosenttia merkityksellisillä markkinoilla. Tämän rajan alla voi kuitenkin olla tapauksia, joissa kilpailijat eivät voi rajoittaa määräävässä asemassa olevan yrityksen käyttäytymistä tehokkaasti, esimerkiksi silloin, kun ne kärsivät merkittävistä kapasiteettirajoituksista. Myös tällaiset tapaukset voivat kiinnostaa komissiota. |
| --- | --- |

14.

Komissio katsoo, että alhainen markkinaosuus on yleensä luotettava merkki huomattavan markkinavoiman puuttumisesta. Komission kokemuksen mukaan määräävä asema ei ole todennäköinen, jos yrityksen markkinaosuus on alle 40 prosenttia merkityksellisillä markkinoilla. Tämän rajan alla voi kuitenkin olla tapauksia, joissa kilpailijat eivät voi rajoittaa määräävässä asemassa olevan yrityksen käyttäytymistä tehokkaasti, esimerkiksi silloin, kun ne kärsivät merkittävistä kapasiteettirajoituksista. Myös tällaiset tapaukset voivat kiinnostaa komissiota.

| 15. | Kokemus on osoittanut, että mitä suurempi markkinaosuus on ja mitä kauemmin yritys on säilyttänyt sen, sitä todennäköisemmin markkinaosuus on tärkeä alustava osoitus määräävästä asemasta ja tietyissä tapauksissa väärinkäytön mahdollisista vakavista vaikutuksista ja sen vuoksi peruste komission 82 artiklan mukaisille toimille (9). Komissio ei kuitenkaan yleensä tee lopullista päätelmää asian tutkimisesta tarkastelematta kaikkia tekijöitä, jotka saattavat riittää rajoittamaan yrityksen käyttäytymistä. |
| --- | --- |

15.

Kokemus on osoittanut, että mitä suurempi markkinaosuus on ja mitä kauemmin yritys on säilyttänyt sen, sitä todennäköisemmin markkinaosuus on tärkeä alustava osoitus määräävästä asemasta ja tietyissä tapauksissa väärinkäytön mahdollisista vakavista vaikutuksista ja sen vuoksi peruste komission 82 artiklan mukaisille toimille (9). Komissio ei kuitenkaan yleensä tee lopullista päätelmää asian tutkimisesta tarkastelematta kaikkia tekijöitä, jotka saattavat riittää rajoittamaan yrityksen käyttäytymistä.

b)   Laajentuminen tai markkinoille tulo

| 16. | Kilpailu on dynaaminen prosessi eikä yritykseen kohdistuvan kilpailupaineen arviointi voi perustua pelkästään olemassa olevaan markkinatilanteeseen. Todellisten kilpailijoiden laajentumisen tai mahdollisten kilpailijoiden markkinoille tulon mahdollinen vaikutus, myös laajentumisen tai markkinoille tulon uhka, on myös otettava huomioon. Yritys voi pidättäytyä hintojen korottamisesta, jos laajentuminen tai markkinoille tulo on todennäköinen, oikea-aikainen ja riittävä. Komissio katsoo laajentumisen tai markkinoille tulon todennäköiseksi, jos se on kilpailijan tai markkinoille tulijan kannalta riittävän kannattava. Komissio ottaa tällöin huomioon sellaiset tekijät kuin laajentumisen tai markkinoille tulon esteet, väitetyssä määräävässä asemassa olevan yrityksen ja muiden kilpailijoiden todennäköisen reaktion ja epäonnistumisen riskin ja kustannukset. Jotta laajentuminen tai markkinoille tulo katsottaisiin oikea-aikaiseksi, sen olisi tapahduttava riittävän nopeasti merkittävän markkinavoiman käytön estämiseksi tai kumoamiseksi. Jotta laajentuminen tai markkinoille tulo katsottaisiin riittäväksi, kyse ei voi olla pelkästään pienimuotoisesta tulosta esimerkiksi jollekin markkinoiden kapealle segmentille, vaan sen on oltava niin laaja, että se estää oletettavasti määräävässä asemassa olevan yrityksen hinnankorotusyritykset merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

16.

Kilpailu on dynaaminen prosessi eikä yritykseen kohdistuvan kilpailupaineen arviointi voi perustua pelkästään olemassa olevaan markkinatilanteeseen. Todellisten kilpailijoiden laajentumisen tai mahdollisten kilpailijoiden markkinoille tulon mahdollinen vaikutus, myös laajentumisen tai markkinoille tulon uhka, on myös otettava huomioon. Yritys voi pidättäytyä hintojen korottamisesta, jos laajentuminen tai markkinoille tulo on todennäköinen, oikea-aikainen ja riittävä. Komissio katsoo laajentumisen tai markkinoille tulon todennäköiseksi, jos se on kilpailijan tai markkinoille tulijan kannalta riittävän kannattava. Komissio ottaa tällöin huomioon sellaiset tekijät kuin laajentumisen tai markkinoille tulon esteet, väitetyssä määräävässä asemassa olevan yrityksen ja muiden kilpailijoiden todennäköisen reaktion ja epäonnistumisen riskin ja kustannukset. Jotta laajentuminen tai markkinoille tulo katsottaisiin oikea-aikaiseksi, sen olisi tapahduttava riittävän nopeasti merkittävän markkinavoiman käytön estämiseksi tai kumoamiseksi. Jotta laajentuminen tai markkinoille tulo katsottaisiin riittäväksi, kyse ei voi olla pelkästään pienimuotoisesta tulosta esimerkiksi jollekin markkinoiden kapealle segmentille, vaan sen on oltava niin laaja, että se estää oletettavasti määräävässä asemassa olevan yrityksen hinnankorotusyritykset merkityksellisillä markkinoilla.

| 17. | Laajentumisen tai markkinoille tulon esteitä voi olla monenlaisia. Ne voivat olla oikeudellisia esteitä, kuten tariffeja tai kiintiöitä, tai ne voivat olla määräävässä asemassa olevan yrityksen saamia etuja, kuten mittakaavaetuja tai tuotevarioinnin etuja, etuoikeuksia olennaisten tuotantopanosten tai luonnonvarojen käyttöön, tärkeää tekniikkaa (10) tai vakiintuneita jakelu- ja myyntiverkostoja (11). Niitä voivat olla myös esimerkiksi verkostovaikutuksista johtuvat kustannukset ja muut esteet, jotka kohdistuvat uuteen toimittajaan vaihtaviin asiakkaisiin. Myös määräävässä asemassa olevan yrityksen oma menettelytapa voi luoda markkinoille tulon esteitä esimerkiksi silloin, kun se on tehnyt merkittäviä investointeja, joihin markkinoille tulijoiden tai kilpailijoiden on vastattava (12) tai kun se on tehnyt asiakkaidensa kanssa pitkäaikaisia sopimuksia, joilla on tuntuva markkinat sulkeva vaikutus. Jatkuvasti korkeat markkinaosuudet voivat olla osoitus markkinoille tulon ja laajentumisen esteistä. |
| --- | --- |

17.

Laajentumisen tai markkinoille tulon esteitä voi olla monenlaisia. Ne voivat olla oikeudellisia esteitä, kuten tariffeja tai kiintiöitä, tai ne voivat olla määräävässä asemassa olevan yrityksen saamia etuja, kuten mittakaavaetuja tai tuotevarioinnin etuja, etuoikeuksia olennaisten tuotantopanosten tai luonnonvarojen käyttöön, tärkeää tekniikkaa (10) tai vakiintuneita jakelu- ja myyntiverkostoja (11). Niitä voivat olla myös esimerkiksi verkostovaikutuksista johtuvat kustannukset ja muut esteet, jotka kohdistuvat uuteen toimittajaan vaihtaviin asiakkaisiin. Myös määräävässä asemassa olevan yrityksen oma menettelytapa voi luoda markkinoille tulon esteitä esimerkiksi silloin, kun se on tehnyt merkittäviä investointeja, joihin markkinoille tulijoiden tai kilpailijoiden on vastattava (12) tai kun se on tehnyt asiakkaidensa kanssa pitkäaikaisia sopimuksia, joilla on tuntuva markkinat sulkeva vaikutus. Jatkuvasti korkeat markkinaosuudet voivat olla osoitus markkinoille tulon ja laajentumisen esteistä.

c)   Tasapainottava neuvotteluvoima

| 18. | Kilpailupainetta voivat aiheuttaa todellisten tai mahdollisten kilpailijoiden lisäksi myös asiakkaat. Edes yritys, jolla on suuri markkinaosuus, ei ehkä pysty toimimaan kovinkaan asiakkaista riippumattomasti, jos näillä on riittävästi neuvotteluvoimaa (13). Tasapainottava neuvotteluvoima voi olla tulosta asiakkaiden koosta tai niiden kaupallisesta merkityksestä määräävässä asemassa olevalle yritykselle ja niiden kyvystä vaihtaa nopeasti kilpailevaan toimittajaan, edistää markkinoille tuloa tai integroitua vertikaalisesti ja uhata uskottavasti tekevänsä niin. Jos tasapainottavaa neuvotteluvoimaa on riittävästi, sillä voidaan estää yritystä korottamasta kannattavasti hintojaan tai tehdä tyhjäksi tällainen yritys. Neuvotteluvoimaa ei kuitenkaan katsota riittäväksi kilpailupaineeksi, jos se ainoastaan varmistaa, että tietty tai rajoitettu asiakasryhmä on suojassa määräävässä asemassa olevan yrityksen markkinavoimalta. |
| --- | --- |

18.

Kilpailupainetta voivat aiheuttaa todellisten tai mahdollisten kilpailijoiden lisäksi myös asiakkaat. Edes yritys, jolla on suuri markkinaosuus, ei ehkä pysty toimimaan kovinkaan asiakkaista riippumattomasti, jos näillä on riittävästi neuvotteluvoimaa (13). Tasapainottava neuvotteluvoima voi olla tulosta asiakkaiden koosta tai niiden kaupallisesta merkityksestä määräävässä asemassa olevalle yritykselle ja niiden kyvystä vaihtaa nopeasti kilpailevaan toimittajaan, edistää markkinoille tuloa tai integroitua vertikaalisesti ja uhata uskottavasti tekevänsä niin. Jos tasapainottavaa neuvotteluvoimaa on riittävästi, sillä voidaan estää yritystä korottamasta kannattavasti hintojaan tai tehdä tyhjäksi tällainen yritys. Neuvotteluvoimaa ei kuitenkaan katsota riittäväksi kilpailupaineeksi, jos se ainoastaan varmistaa, että tietty tai rajoitettu asiakasryhmä on suojassa määräävässä asemassa olevan yrityksen markkinavoimalta.

B.   Kuluttajille haittaa aiheuttava markkinoiden sulkeminen (”kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen”)

| 19. | Komission tavoitteena on varmistaa markkinoiden sulkemiseen kohdistuvien täytäntöönpanotoimien avulla, että määräävässä asemassa olevat yritykset eivät estä tehokasta kilpailua sulkemalla kilpailijansa markkinoilta kilpailunvastaisesti, koska sillä olisi haitallinen vaikutus kuluttajien hyvinvointiin. Tämä voisi ilmetä esimerkiksi tavallista korkeampina hintoina, laadun rajoittamisena tai kuluttajien valikoiman supistumisena. Tässä asiakirjassa käsitettä ”kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen” käytetään kuvaamaan tilannetta, jossa todellisten tai mahdollisten kilpailijoiden tehokas toimitusten saanti tai markkinoille pääsy vaikeutuu tai estyy määräävässä asemassa olevan yrityksen menettelytavan johdosta. Tällöin on todennäköistä, että määräävässä asemassa oleva yritys voi kannattavasti korottaa hintoja (14) kuluttajien vahingoksi. Kuluttajille todennäköisesti aiheutuvan haitan määrittäminen voi perustua laadullisiin ja — mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa — määrällisiin todisteisiin. Komissio tarkastelee kilpailunvastaista markkinoiden sulkemista joko välitasolla tai loppukuluttajien tasolla taikka näillä molemmilla tasoilla (15). |
| --- | --- |

19.

Komission tavoitteena on varmistaa markkinoiden sulkemiseen kohdistuvien täytäntöönpanotoimien avulla, että määräävässä asemassa olevat yritykset eivät estä tehokasta kilpailua sulkemalla kilpailijansa markkinoilta kilpailunvastaisesti, koska sillä olisi haitallinen vaikutus kuluttajien hyvinvointiin. Tämä voisi ilmetä esimerkiksi tavallista korkeampina hintoina, laadun rajoittamisena tai kuluttajien valikoiman supistumisena. Tässä asiakirjassa käsitettä ”kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen” käytetään kuvaamaan tilannetta, jossa todellisten tai mahdollisten kilpailijoiden tehokas toimitusten saanti tai markkinoille pääsy vaikeutuu tai estyy määräävässä asemassa olevan yrityksen menettelytavan johdosta. Tällöin on todennäköistä, että määräävässä asemassa oleva yritys voi kannattavasti korottaa hintoja (14) kuluttajien vahingoksi. Kuluttajille todennäköisesti aiheutuvan haitan määrittäminen voi perustua laadullisiin ja — mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa — määrällisiin todisteisiin. Komissio tarkastelee kilpailunvastaista markkinoiden sulkemista joko välitasolla tai loppukuluttajien tasolla taikka näillä molemmilla tasoilla (15).

| 20. | Komissio puuttuu asiaan 82 artiklan nojalla yleensä silloin, kun painavien ja vakuuttavien todisteiden perusteella voidaan päätellä, että väitetty määräävän aseman väärinkäyttö todennäköisesti johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen. Komissio katsoo, että seuraavat tekijät ovat yleensä merkityksellisiä kyseisessä arvioinnissa:






  — | määräävässä asemassa olevan yrityksen asema: mitä vahvempi määräävä asema on, sitä suuremmalla todennäköisyydellä tätä asemaa suojeleva menettelytapa johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen, |
| --- | --- | --- |

20.

Komissio puuttuu asiaan 82 artiklan nojalla yleensä silloin, kun painavien ja vakuuttavien todisteiden perusteella voidaan päätellä, että väitetty määräävän aseman väärinkäyttö todennäköisesti johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen. Komissio katsoo, että seuraavat tekijät ovat yleensä merkityksellisiä kyseisessä arvioinnissa:

—

määräävässä asemassa olevan yrityksen asema: mitä vahvempi määräävä asema on, sitä suuremmalla todennäköisyydellä tätä asemaa suojeleva menettelytapa johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen,

| — | olosuhteet merkityksellisillä markkinoilla: tähän sisältyvät markkinoille tulon ja laajentumisen edellytykset, kuten mittakaavaedut ja/tai tuotevarioinnin edut sekä verkostovaikutukset. Mittakaavaedut tarkoittavat sitä, kilpailijat eivät kovin todennäköisesti tule markkinoille tai pysy niillä, jos määräävässä asemassa oleva yritys sulkee merkittävän osan markkinoista. Samoin määräävässä asemassa oleva yritys voi menettelytapansa turvin ”kallistaa” puolelleen markkinat, joille verkostovaikutukset ovat tyypillisiä, tai vahvistaa entisestään asemaansa kyseisillä markkinoilla. Samoin jos markkinoille tulon esteet tuotantoketjun alkupään ja/tai loppupään markkinoilla ovat huomattavat, se tarkoittaa, että kilpailijoiden kannalta saattaa olla kallista ehkäistä mahdollinen markkinoiden sulkeminen vertikaalisen integroitumisen avulla, |
| --- | --- |

—

olosuhteet merkityksellisillä markkinoilla: tähän sisältyvät markkinoille tulon ja laajentumisen edellytykset, kuten mittakaavaedut ja/tai tuotevarioinnin edut sekä verkostovaikutukset. Mittakaavaedut tarkoittavat sitä, kilpailijat eivät kovin todennäköisesti tule markkinoille tai pysy niillä, jos määräävässä asemassa oleva yritys sulkee merkittävän osan markkinoista. Samoin määräävässä asemassa oleva yritys voi menettelytapansa turvin ”kallistaa” puolelleen markkinat, joille verkostovaikutukset ovat tyypillisiä, tai vahvistaa entisestään asemaansa kyseisillä markkinoilla. Samoin jos markkinoille tulon esteet tuotantoketjun alkupään ja/tai loppupään markkinoilla ovat huomattavat, se tarkoittaa, että kilpailijoiden kannalta saattaa olla kallista ehkäistä mahdollinen markkinoiden sulkeminen vertikaalisen integroitumisen avulla,

| — | määräävässä asemassa olevan yrityksen kilpailijoiden asema: tähän sisältyy kilpailijoiden merkitys tehokkaan kilpailun säilymisen kannalta. Tietyllä kilpailijalla voi olla merkittävä kilpailuasema vaikka sen markkinaosuus olisikin pieni muihin kilpailijoihin verrattuna. Se voi olla esimerkiksi määräävässä asemassa olevan yrityksen tärkein kilpailija tai erityisen innovatiivinen kilpailija tai se voidaan tuntea järjestelmällisestä hintojen alentamisesta. Arvioinnissaan komissio voi tarvittaessa tarkastella saatavissa olevien tietojen perusteella, onko olemassa realistisia, tehokkaita ja oikea-aikaisia vastastrategioita, joita kilpailijat todennäköisesti käyttäisivät, |
| --- | --- |

—

määräävässä asemassa olevan yrityksen kilpailijoiden asema: tähän sisältyy kilpailijoiden merkitys tehokkaan kilpailun säilymisen kannalta. Tietyllä kilpailijalla voi olla merkittävä kilpailuasema vaikka sen markkinaosuus olisikin pieni muihin kilpailijoihin verrattuna. Se voi olla esimerkiksi määräävässä asemassa olevan yrityksen tärkein kilpailija tai erityisen innovatiivinen kilpailija tai se voidaan tuntea järjestelmällisestä hintojen alentamisesta. Arvioinnissaan komissio voi tarvittaessa tarkastella saatavissa olevien tietojen perusteella, onko olemassa realistisia, tehokkaita ja oikea-aikaisia vastastrategioita, joita kilpailijat todennäköisesti käyttäisivät,

| — | asiakkaiden tai tuotantopanoksia toimittavien asema: tähän voi sisältyä kyseisen menettelytavan mahdollisen valikoivuuden tarkastelu. Määräävässä asemassa oleva yritys voi soveltaa menettelytapaa vain tiettyihin asiakkaisiin tai tuotantopanosten toimittajiin, jotka saattavat olla erityisen tärkeitä kilpailijoiden markkinoille tulon tai laajentumisen kannalta. Tämä lisää kilpailunvastaisen markkinoiden sulkemisen todennäköisyyttä (16). Asiakkaiden osalta kyse saattaa olla esimerkiksi niistä, jotka todennäköisimmin vastaavat vaihtoehtoisten toimittajien tarjouksiin, jotka saattavat edustaa tiettyä, uudelle markkinoille tulijalle soveltuvaa tuotteen jakelutapaa, jotka voivat sijaita markkinoille tulolle sopivalla maantieteellisellä alueella tai jotka voivat vaikuttaa toisten asiakkaiden käyttäytymiseen. Tuotantopanosten toimittajien osalta puolestaan ne, joiden kanssa määräävässä asemassa oleva yritys on tehnyt yksinoikeudellisia toimitusjärjestelyjä, saattavat olla niitä, jotka todennäköisimmin vastaavat sellaisten asiakkaiden pyyntöihin, jotka ovat määräävässä asemassa olevan yrityksen kilpailijoita tuotantoketjun loppupään markkinoilla, tai niitä, jotka mahdollisesti valmistavat tuotteesta markkinoille tulijalle erityisen hyvin soveltuvaa laatua tai valmistavat tuotetta markkinoille tulijan kannalta erityisen hyvin soveltuvassa paikassa. Lisäksi tarkastellaan asiakkaiden tai tuotantopanosten toimittajien käytettävissä olevia strategioita, jotka saattavat auttaa vastaamaan määräävässä asemassa olevan yrityksen menettelytapaan, |
| --- | --- |

—

asiakkaiden tai tuotantopanoksia toimittavien asema: tähän voi sisältyä kyseisen menettelytavan mahdollisen valikoivuuden tarkastelu. Määräävässä asemassa oleva yritys voi soveltaa menettelytapaa vain tiettyihin asiakkaisiin tai tuotantopanosten toimittajiin, jotka saattavat olla erityisen tärkeitä kilpailijoiden markkinoille tulon tai laajentumisen kannalta. Tämä lisää kilpailunvastaisen markkinoiden sulkemisen todennäköisyyttä (16). Asiakkaiden osalta kyse saattaa olla esimerkiksi niistä, jotka todennäköisimmin vastaavat vaihtoehtoisten toimittajien tarjouksiin, jotka saattavat edustaa tiettyä, uudelle markkinoille tulijalle soveltuvaa tuotteen jakelutapaa, jotka voivat sijaita markkinoille tulolle sopivalla maantieteellisellä alueella tai jotka voivat vaikuttaa toisten asiakkaiden käyttäytymiseen. Tuotantopanosten toimittajien osalta puolestaan ne, joiden kanssa määräävässä asemassa oleva yritys on tehnyt yksinoikeudellisia toimitusjärjestelyjä, saattavat olla niitä, jotka todennäköisimmin vastaavat sellaisten asiakkaiden pyyntöihin, jotka ovat määräävässä asemassa olevan yrityksen kilpailijoita tuotantoketjun loppupään markkinoilla, tai niitä, jotka mahdollisesti valmistavat tuotteesta markkinoille tulijalle erityisen hyvin soveltuvaa laatua tai valmistavat tuotetta markkinoille tulijan kannalta erityisen hyvin soveltuvassa paikassa. Lisäksi tarkastellaan asiakkaiden tai tuotantopanosten toimittajien käytettävissä olevia strategioita, jotka saattavat auttaa vastaamaan määräävässä asemassa olevan yrityksen menettelytapaan,

| — | väitetyn määräävän aseman väärinkäytön laajuus: mitä suurempi kokonaismyynnin prosenttiosuus on merkityksellisillä markkinoilla, joihin menettelytapa vaikuttaa, mitä pitempi menettelytavan kesto on ja mitä useammin menettelytapaa sovelletaan, sitä suurempi on markkinoiden sulkemisen vaikutus, |
| --- | --- |

—

väitetyn määräävän aseman väärinkäytön laajuus: mitä suurempi kokonaismyynnin prosenttiosuus on merkityksellisillä markkinoilla, joihin menettelytapa vaikuttaa, mitä pitempi menettelytavan kesto on ja mitä useammin menettelytapaa sovelletaan, sitä suurempi on markkinoiden sulkemisen vaikutus,

| — | mahdolliset todisteet todellisesta markkinoiden sulkemisesta: jos menettelytapa on ollut käytössä riittävän kauan, määräävässä asemassa olevan yrityksen ja sen kilpailijoiden toiminnan tulos markkinoilla voi tarjota välittömän todisteen kilpailunvastaisesta markkinoiden sulkemisesta; väitettyyn määräävän aseman väärinkäyttöön liittyvistä syistä määräävässä asemassa olevan yrityksen markkinaosuus on voinut kasvaa tai markkinaosuuden supistuminen on saattanut hidastua. Samantapaisista syistä todelliset kilpailijat ovat saattaneet joutua marginaaliseen asemaan tai poistua markkinoilta tai mahdolliset kilpailijat ovat saattaneet yrittää tulla markkinoille mutta epäonnistuneet, |
| --- | --- |

—

mahdolliset todisteet todellisesta markkinoiden sulkemisesta: jos menettelytapa on ollut käytössä riittävän kauan, määräävässä asemassa olevan yrityksen ja sen kilpailijoiden toiminnan tulos markkinoilla voi tarjota välittömän todisteen kilpailunvastaisesta markkinoiden sulkemisesta; väitettyyn määräävän aseman väärinkäyttöön liittyvistä syistä määräävässä asemassa olevan yrityksen markkinaosuus on voinut kasvaa tai markkinaosuuden supistuminen on saattanut hidastua. Samantapaisista syistä todelliset kilpailijat ovat saattaneet joutua marginaaliseen asemaan tai poistua markkinoilta tai mahdolliset kilpailijat ovat saattaneet yrittää tulla markkinoille mutta epäonnistuneet,

| — | välittömät todisteet markkinoiden sulkemiseen tähtäävästä strategiasta: tähän sisältyvät sisäiset asiakirjat, joissa on välittömiä todisteita kilpailijoiden markkinoilta sulkemiseen tähtäävästä strategiasta, kuten yksityiskohtainen suunnitelma toteuttaa tiettyä menettelytapaa kilpailijan sulkemiseksi markkinoilta, markkinoille tulon estämiseksi tai markkinoiden syntymisen estämiseksi, tai todisteita markkinoiden sulkemisen todellisesta uhasta. Tällaiset välittömät todisteet voivat auttaa tulkitsemaan määräävässä asemassa olevan yrityksen menettelytapaa. |
| --- | --- |

—

välittömät todisteet markkinoiden sulkemiseen tähtäävästä strategiasta: tähän sisältyvät sisäiset asiakirjat, joissa on välittömiä todisteita kilpailijoiden markkinoilta sulkemiseen tähtäävästä strategiasta, kuten yksityiskohtainen suunnitelma toteuttaa tiettyä menettelytapaa kilpailijan sulkemiseksi markkinoilta, markkinoille tulon estämiseksi tai markkinoiden syntymisen estämiseksi, tai todisteita markkinoiden sulkemisen todellisesta uhasta. Tällaiset välittömät todisteet voivat auttaa tulkitsemaan määräävässä asemassa olevan yrityksen menettelytapaa.

| 21. | Tapausta tutkiessaan komissio analysoi 20 kohdassa esitettyjä tekijöitä ja tietyntyyppisiä markkinoilta sulkemiseen tähtääviä menettelytapoja koskevissa jaksoissa kuvailtuja tekijöitä yhdessä sekä kaikkia muita asianmukaisiksi katsomiaan tekijöitä. Arvioinnissa verrataan yleensä todellista tai todennäköistä tulevaa tilannetta merkityksellisillä markkinoilla (joilla määräävässä asemassa oleva yritys toteuttaa tiettyä menettelytapaa) asianmukaiseen vaihtoehtoiseen tilanteeseen, kuten tilanteeseen, jossa kyseistä menettelytapaa ei toteuteta, tai toiseen realistiseen vaihtoehtoiseen tilanteeseen, ottaen huomioon vakiintuneet liiketoimintatavat. |
| --- | --- |

21.

Tapausta tutkiessaan komissio analysoi 20 kohdassa esitettyjä tekijöitä ja tietyntyyppisiä markkinoilta sulkemiseen tähtääviä menettelytapoja koskevissa jaksoissa kuvailtuja tekijöitä yhdessä sekä kaikkia muita asianmukaisiksi katsomiaan tekijöitä. Arvioinnissa verrataan yleensä todellista tai todennäköistä tulevaa tilannetta merkityksellisillä markkinoilla (joilla määräävässä asemassa oleva yritys toteuttaa tiettyä menettelytapaa) asianmukaiseen vaihtoehtoiseen tilanteeseen, kuten tilanteeseen, jossa kyseistä menettelytapaa ei toteuteta, tai toiseen realistiseen vaihtoehtoiseen tilanteeseen, ottaen huomioon vakiintuneet liiketoimintatavat.

| 22. | Tietyissä olosuhteissa komission ei tarvitse tehdä yksityiskohtaista arviointia ennen kuin se voi päätellä, että kyseinen menettelytapa todennäköisesti aiheuttaa haittaa kuluttajille. Jos näyttää siltä, että menettelytapa johtaa ainoastaan kilpailun esteisiin eikä luo tehokkuusetuja, voidaan päätellä, että sillä on kilpailunvastaisia vaikutuksia. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun määräävässä asemassa oleva yritys estää asiakkaitaan kokeilemasta kilpailijoiden tuotteita tai tarjoaa taloudellisia kannustimia asiakkailleen sillä ehdolla, että ne eivät kokeile kyseisiä tuotteita, tai maksaa jakelijalle tai asiakkaalle kilpailijan tuotteen markkinoille tulon viivyttämisestä. |
| --- | --- |

22.

Tietyissä olosuhteissa komission ei tarvitse tehdä yksityiskohtaista arviointia ennen kuin se voi päätellä, että kyseinen menettelytapa todennäköisesti aiheuttaa haittaa kuluttajille. Jos näyttää siltä, että menettelytapa johtaa ainoastaan kilpailun esteisiin eikä luo tehokkuusetuja, voidaan päätellä, että sillä on kilpailunvastaisia vaikutuksia. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun määräävässä asemassa oleva yritys estää asiakkaitaan kokeilemasta kilpailijoiden tuotteita tai tarjoaa taloudellisia kannustimia asiakkailleen sillä ehdolla, että ne eivät kokeile kyseisiä tuotteita, tai maksaa jakelijalle tai asiakkaalle kilpailijan tuotteen markkinoille tulon viivyttämisestä.

C.   Hinnoitteluun perustuva markkinoiden sulkeminen

| 23. | Komissio tarkastelee 23–27 kohdan seikkoja arvioidessaan hinnoitteluun perustuvaa markkinoiden sulkemista. Voimakas hintakilpailu hyödyttää yleensä kuluttajia. Kilpailunvastaisen markkinoiden sulkemisen estämiseksi komissio puuttuu asiaan yleensä vain silloin, kun kyseinen menettelytapa on haitannut tai voi haitata sellaisten kilpailijoiden suunnalta tulevaa kilpailua, joiden katsotaan olevan yhtä tehokkaita kuin määräävässä asemassa oleva yritys (17). |
| --- | --- |

23.

Komissio tarkastelee 23–27 kohdan seikkoja arvioidessaan hinnoitteluun perustuvaa markkinoiden sulkemista. Voimakas hintakilpailu hyödyttää yleensä kuluttajia. Kilpailunvastaisen markkinoiden sulkemisen estämiseksi komissio puuttuu asiaan yleensä vain silloin, kun kyseinen menettelytapa on haitannut tai voi haitata sellaisten kilpailijoiden suunnalta tulevaa kilpailua, joiden katsotaan olevan yhtä tehokkaita kuin määräävässä asemassa oleva yritys (17).

| 24. | Komissio myöntää kuitenkin, että eräissä tapauksissa tehokkuudeltaan heikompi kilpailija voi myös aiheuttaa kilpailupainetta, joka olisi otettava huomioon arvioitaessa, johtaako tietty hinnoitteluun perustuva menettelytapa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen. Komissio soveltaa dynaamista näkemystä kilpailupainetta tarkastellessaan, sillä ilman määräävän aseman väärinkäyttöä kyseinen kilpailija voi hyötyä kysyntään liittyvistä eduista, kuten verkosto- ja kokemusvaikutuksista, joilla on taipumus parantaa sen tehokkuutta. |
| --- | --- |

24.

Komissio myöntää kuitenkin, että eräissä tapauksissa tehokkuudeltaan heikompi kilpailija voi myös aiheuttaa kilpailupainetta, joka olisi otettava huomioon arvioitaessa, johtaako tietty hinnoitteluun perustuva menettelytapa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen. Komissio soveltaa dynaamista näkemystä kilpailupainetta tarkastellessaan, sillä ilman määräävän aseman väärinkäyttöä kyseinen kilpailija voi hyötyä kysyntään liittyvistä eduista, kuten verkosto- ja kokemusvaikutuksista, joilla on taipumus parantaa sen tehokkuutta.

| 25. | Määrittääkseen, olisiko todennäköistä, että kyseisellä menettelytavalla voitaisiin sulkea markkinoilta jopa sellainen oletettu kilpailija, joka olisi yhtä tehokas kuin määräävässä asemassa oleva yritys, komissio tarkastelee kustannuksiin ja myyntihintoihin liittyviä taloudellisia tietoja ja erityisesti sitä, harjoittaako määräävässä asemassa oleva yritys kustannukset alittavaa hinnoittelua. Tarkastelu edellyttää, että käytettävissä on riittävän luotettavia tietoja. Komissio käyttää määräävässä asemassa olevan yrityksen kustannuksia koskevia tietoja, jos ne ovat saatavilla. Jos näistä kustannuksista ei ole saatavilla luotettavia tietoja, komissio voi käyttää kilpailijoiden kustannuksia koskevia tietoja tai muita vastaavia luotettavia tietoja. |
| --- | --- |

25.

Määrittääkseen, olisiko todennäköistä, että kyseisellä menettelytavalla voitaisiin sulkea markkinoilta jopa sellainen oletettu kilpailija, joka olisi yhtä tehokas kuin määräävässä asemassa oleva yritys, komissio tarkastelee kustannuksiin ja myyntihintoihin liittyviä taloudellisia tietoja ja erityisesti sitä, harjoittaako määräävässä asemassa oleva yritys kustannukset alittavaa hinnoittelua. Tarkastelu edellyttää, että käytettävissä on riittävän luotettavia tietoja. Komissio käyttää määräävässä asemassa olevan yrityksen kustannuksia koskevia tietoja, jos ne ovat saatavilla. Jos näistä kustannuksista ei ole saatavilla luotettavia tietoja, komissio voi käyttää kilpailijoiden kustannuksia koskevia tietoja tai muita vastaavia luotettavia tietoja.

| 26. | Kustannusten vertailuarvot, joita komissio todennäköisesti käyttää, ovat keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset (average avoidable cost, AAC) ja pitkän aikavälin keskimääräiset lisäkustannukset (long-run average incremental cost, LRAIC) (18). Jos keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset eivät tule katetuksi, se on merkki siitä, että määräävässä asemassa oleva yritys uhraa lyhyen aikavälin voitot ja että yhtä tehokas kilpailija ei voi tarjota tuotteita asiakkaille ilman tappiota. Pitkän aikavälin keskimääräiset lisäkustannukset ovat yleensä keskimääräisiä vältettävissä olevia kustannuksia suuremmat, koska toisin kuin jälkimmäiset (jotka sisältävät kiinteät kustannukset vain, jos ne ovat kertyneet tarkastelukauden aikana), ne sisältävät tuotekohtaiset kiinteät kustannukset, jotka ovat kertyneet ennen väitetyn määräävän aseman väärinkäytön kattamaa ajanjaksoa. Jos määräävässä asemassa oleva yritys ei kata pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia, se on merkki siitä, että yritys ei saa takaisin kaikkia kyseisen hyödykkeen tai palvelun tuottamiseen liittyviä kiinteitä kustannuksia ja että yhtä tehokkaasti toimiva kilpailija saatettaisiin sulkea markkinoilta (19). |
| --- | --- |

26.

Kustannusten vertailuarvot, joita komissio todennäköisesti käyttää, ovat keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset (average avoidable cost, AAC) ja pitkän aikavälin keskimääräiset lisäkustannukset (long-run average incremental cost, LRAIC) (18). Jos keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset eivät tule katetuksi, se on merkki siitä, että määräävässä asemassa oleva yritys uhraa lyhyen aikavälin voitot ja että yhtä tehokas kilpailija ei voi tarjota tuotteita asiakkaille ilman tappiota. Pitkän aikavälin keskimääräiset lisäkustannukset ovat yleensä keskimääräisiä vältettävissä olevia kustannuksia suuremmat, koska toisin kuin jälkimmäiset (jotka sisältävät kiinteät kustannukset vain, jos ne ovat kertyneet tarkastelukauden aikana), ne sisältävät tuotekohtaiset kiinteät kustannukset, jotka ovat kertyneet ennen väitetyn määräävän aseman väärinkäytön kattamaa ajanjaksoa. Jos määräävässä asemassa oleva yritys ei kata pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia, se on merkki siitä, että yritys ei saa takaisin kaikkia kyseisen hyödykkeen tai palvelun tuottamiseen liittyviä kiinteitä kustannuksia ja että yhtä tehokkaasti toimiva kilpailija saatettaisiin sulkea markkinoilta (19).

| 27. | Jos tietojen perusteella on ilmeistä, että yhtä tehokas kilpailija voi kilpailla tehokkaasti määräävässä asemassa olevan yrityksen hinnoittelukäytännön kanssa, komissio periaatteessa päättelee, että määräävässä asemassa olevan yrityksen menettelytavalla ei todennäköisesti ole kielteistä vaikutusta tehokkaaseen kilpailuun eikä sen vuoksi kuluttajiin. Tämän johdosta on epätodennäköistä, että komissio puuttuu asiaan. Jos taas tietojen perusteella näyttää siltä, että määräävässä asemassa olevan yrityksen veloittama hinta voi mahdollisesti sulkea markkinoilta yhtä tehokkaat kilpailijat, komissio ottaa tämän ja muut merkitykselliset määrälliset ja/tai laadulliset todisteet huomioon arvioidessaan yleisesti kilpailunvastaista markkinoiden sulkemista (ks. B jakso edellä). |
| --- | --- |

27.

Jos tietojen perusteella on ilmeistä, että yhtä tehokas kilpailija voi kilpailla tehokkaasti määräävässä asemassa olevan yrityksen hinnoittelukäytännön kanssa, komissio periaatteessa päättelee, että määräävässä asemassa olevan yrityksen menettelytavalla ei todennäköisesti ole kielteistä vaikutusta tehokkaaseen kilpailuun eikä sen vuoksi kuluttajiin. Tämän johdosta on epätodennäköistä, että komissio puuttuu asiaan. Jos taas tietojen perusteella näyttää siltä, että määräävässä asemassa olevan yrityksen veloittama hinta voi mahdollisesti sulkea markkinoilta yhtä tehokkaat kilpailijat, komissio ottaa tämän ja muut merkitykselliset määrälliset ja/tai laadulliset todisteet huomioon arvioidessaan yleisesti kilpailunvastaista markkinoiden sulkemista (ks. B jakso edellä).

D.   Objektiivinen välttämättömyys ja tehokkuusedut

| 28. | Soveltaessaan 82 artiklaa komissio tutkii myös määräävässä asemassa olevan yrityksen väitteet siitä, että sen menettelytapa on perusteltu (20). Määräävässä asemassa oleva yritys voi joko osoittaa, että sen menettelytapa on objektiivisesti tarkasteltuna välttämätön tai että sen menettelytapa luo huomattavia tehokkuusetuja, jotka ovat kuluttajille mahdollisesti aiheutuvia kilpailunvastaisia vaikutuksia suuremmat. Komissio arvioi tässä yhteydessä, onko kyseinen menettelytapa välttämätön ja oikeassa suhteessa yrityksen väitettyyn tavoitteeseen. |
| --- | --- |

28.

Soveltaessaan 82 artiklaa komissio tutkii myös määräävässä asemassa olevan yrityksen väitteet siitä, että sen menettelytapa on perusteltu (20). Määräävässä asemassa oleva yritys voi joko osoittaa, että sen menettelytapa on objektiivisesti tarkasteltuna välttämätön tai että sen menettelytapa luo huomattavia tehokkuusetuja, jotka ovat kuluttajille mahdollisesti aiheutuvia kilpailunvastaisia vaikutuksia suuremmat. Komissio arvioi tässä yhteydessä, onko kyseinen menettelytapa välttämätön ja oikeassa suhteessa yrityksen väitettyyn tavoitteeseen.

| 29. | Kysymys siitä, onko menettelytapa objektiivisesti tarkasteltuna välttämätön ja oikeasuhteinen, on ratkaistava määräävässä asemassa olevan yrityksen ulkopuolisten tekijöiden perusteella. Markkinoiden sulkemiseen johtava menettelytapa voidaan katsoa objektiivisesti välttämättömäksi esimerkiksi kyseisen tuotteen luonteeseen liittyvistä terveys- tai turvallisuussyistä. Tällaisen menettelytavan objektiivista välttämättömyyttä koskevissa todisteissa on otettava huomioon, että viranomaisten tehtävänä on yleensä määrittää ja panna täytäntöön kansanterveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset. Määräävässä asemassa olevan yrityksen tehtävänä ei ole ryhtyä oma-aloitteisesti sulkemaan markkinoilta tuotteita, jotka sen mielestä ovat — oikein tai väärin — vaarallisia tai sen omia tuotteita huonompia (21). |
| --- | --- |

29.

Kysymys siitä, onko menettelytapa objektiivisesti tarkasteltuna välttämätön ja oikeasuhteinen, on ratkaistava määräävässä asemassa olevan yrityksen ulkopuolisten tekijöiden perusteella. Markkinoiden sulkemiseen johtava menettelytapa voidaan katsoa objektiivisesti välttämättömäksi esimerkiksi kyseisen tuotteen luonteeseen liittyvistä terveys- tai turvallisuussyistä. Tällaisen menettelytavan objektiivista välttämättömyyttä koskevissa todisteissa on otettava huomioon, että viranomaisten tehtävänä on yleensä määrittää ja panna täytäntöön kansanterveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset. Määräävässä asemassa olevan yrityksen tehtävänä ei ole ryhtyä oma-aloitteisesti sulkemaan markkinoilta tuotteita, jotka sen mielestä ovat — oikein tai väärin — vaarallisia tai sen omia tuotteita huonompia (21).

| 30. | Komissio katsoo, että määräävässä asemassa oleva yritys voi perustella kilpailijat markkinoilta sulkevaa menettelytapaansa tehokkuuseduilla, jotka riittävät varmistamaan, että kuluttajille ei todennäköisesti aiheudu todellista haittaa. Tällaisessa tapauksessa määräävässä asemassa olevan yrityksen odotetaan yleensä osoittavan riittävällä todennäköisyydellä ja todennettavissa olevan näytön perusteella, että seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät (22):






  — | tehokkuusedut ovat toteutuneet tai todennäköisesti toteutuvat menettelytavan tuloksena. Niitä voivat olla esimerkiksi hyödykkeiden laadun tekniset parannukset tai tuotanto- tai jakelukustannusten alentuminen, |
| --- | --- | --- |

30.

Komissio katsoo, että määräävässä asemassa oleva yritys voi perustella kilpailijat markkinoilta sulkevaa menettelytapaansa tehokkuuseduilla, jotka riittävät varmistamaan, että kuluttajille ei todennäköisesti aiheudu todellista haittaa. Tällaisessa tapauksessa määräävässä asemassa olevan yrityksen odotetaan yleensä osoittavan riittävällä todennäköisyydellä ja todennettavissa olevan näytön perusteella, että seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät (22):

—

tehokkuusedut ovat toteutuneet tai todennäköisesti toteutuvat menettelytavan tuloksena. Niitä voivat olla esimerkiksi hyödykkeiden laadun tekniset parannukset tai tuotanto- tai jakelukustannusten alentuminen,

| — | menettelytapa on välttämätön tehokkuusetujen toteuttamiseksi: menettelytavalle ei saa olla vähemmän kilpailunvastaisia vaihtoehtoja, joilla voitaisiin saavuttaa samat tehokkuusedut, |
| --- | --- |

—

menettelytapa on välttämätön tehokkuusetujen toteuttamiseksi: menettelytavalle ei saa olla vähemmän kilpailunvastaisia vaihtoehtoja, joilla voitaisiin saavuttaa samat tehokkuusedut,

| — | kyseisen menettelytavan johdosta saavutetut tehokkuusedut ovat suuremmat kuin kilpailuun ja kuluttajien hyvinvointiin kohdistuvat todennäköiset kielteiset vaikutukset merkityksellisillä markkinoilla, |
| --- | --- |

—

kyseisen menettelytavan johdosta saavutetut tehokkuusedut ovat suuremmat kuin kilpailuun ja kuluttajien hyvinvointiin kohdistuvat todennäköiset kielteiset vaikutukset merkityksellisillä markkinoilla,

| — | menettelytapa ei hävitä tehokasta kilpailua poistamalla kaikki olemassa olevat todellisen tai mahdollisen kilpailun lähteet tai suurimman osan niistä. Yritysten välinen kilpailu on olennaista taloudellisen tehokkuuden motivoijana, mukaan lukien innovointina ilmenevät dynaamiset tehokkuusedut. Ilman sitä määräävässä asemassa olevalla yrityksellä ei ole riittäviä kannustimia luoda tehokkuusetuja ja siirtää niitä eteenpäin. Jos kilpailua ei enää ole eikä näköpiirissä ole uhkaa markkinoille tulosta, kilpailun ja kilpailuprosessin suojeleminen on tehokkuusetuja tärkeämpää. Komissio katsoo, että markkinoiden sulkemiseen tähtäävää menettelytapaa, jolla säilytetään tai luodaan monopolia lähenevä markkina-asema tai vahvistetaan sitä, ei yleensä voida perustella sillä, että sen avulla luodaan myös tehokkuusetuja. |
| --- | --- |

—

menettelytapa ei hävitä tehokasta kilpailua poistamalla kaikki olemassa olevat todellisen tai mahdollisen kilpailun lähteet tai suurimman osan niistä. Yritysten välinen kilpailu on olennaista taloudellisen tehokkuuden motivoijana, mukaan lukien innovointina ilmenevät dynaamiset tehokkuusedut. Ilman sitä määräävässä asemassa olevalla yrityksellä ei ole riittäviä kannustimia luoda tehokkuusetuja ja siirtää niitä eteenpäin. Jos kilpailua ei enää ole eikä näköpiirissä ole uhkaa markkinoille tulosta, kilpailun ja kilpailuprosessin suojeleminen on tehokkuusetuja tärkeämpää. Komissio katsoo, että markkinoiden sulkemiseen tähtäävää menettelytapaa, jolla säilytetään tai luodaan monopolia lähenevä markkina-asema tai vahvistetaan sitä, ei yleensä voida perustella sillä, että sen avulla luodaan myös tehokkuusetuja.

| 31. | Määräävässä asemassa olevan yrityksen vastuulla on toimittaa kaikki todisteet, joita tarvitaan osoittamaan, että kyseinen menettelytapa on objektiivisesti tarkasteltuna perusteltu. Sen jälkeen komissio arvioi, onko kyseinen menettelytapa objektiivisesti tarkasteltuna välttämätön ja, punniten mahdollisia kilpailunvastaisia vaikutuksia suhteessa mahdollisiin väitettyihin tehokkuusetuihin, joiden tueksi on esitetty näyttöä, aiheuttaako se todennäköisesti haittaa kuluttajille. |
| --- | --- |

31.

Määräävässä asemassa olevan yrityksen vastuulla on toimittaa kaikki todisteet, joita tarvitaan osoittamaan, että kyseinen menettelytapa on objektiivisesti tarkasteltuna perusteltu. Sen jälkeen komissio arvioi, onko kyseinen menettelytapa objektiivisesti tarkasteltuna välttämätön ja, punniten mahdollisia kilpailunvastaisia vaikutuksia suhteessa mahdollisiin väitettyihin tehokkuusetuihin, joiden tueksi on esitetty näyttöä, aiheuttaako se todennäköisesti haittaa kuluttajille.

IV   MÄÄRÄÄVÄN ASEMAN VÄÄRINKÄYTÖN ERITYISMUODOT

A.   Yksinmyynti

| 32. | Määräävässä asemassa oleva yritys voi yrittää sulkea kilpailijansa markkinoilta estämällä niitä myymästä asiakkaille siten, että se käyttää yksinostovelvoitteita tai alennuksia, joita yhdessä kutsutaan yksinmyynniksi (23). Tässä jaksossa käsitellään olosuhteita, joiden johdosta komissio hyvin todennäköisesti puuttuu määräävässä asemassa olevien yritysten yksinmyyntijärjestelyihin. |
| --- | --- |

32.

Määräävässä asemassa oleva yritys voi yrittää sulkea kilpailijansa markkinoilta estämällä niitä myymästä asiakkaille siten, että se käyttää yksinostovelvoitteita tai alennuksia, joita yhdessä kutsutaan yksinmyynniksi (23). Tässä jaksossa käsitellään olosuhteita, joiden johdosta komissio hyvin todennäköisesti puuttuu määräävässä asemassa olevien yritysten yksinmyyntijärjestelyihin.

a)   Yksinostojärjestelyt

| 33. | Yksinostovelvoite edellyttää, että asiakas ostaa tietyillä markkinoilla yksinomaan tai suurelta osin vain määräävässä asemassa olevalta yritykseltä. Joillakin muilla velvoitteilla, kuten varastointivaatimuksilla, jotka eivät aivan näytä vastaavan yksinostovelvoitetta, voi käytännössä olla sama vaikutus (24). |
| --- | --- |

33.

Yksinostovelvoite edellyttää, että asiakas ostaa tietyillä markkinoilla yksinomaan tai suurelta osin vain määräävässä asemassa olevalta yritykseltä. Joillakin muilla velvoitteilla, kuten varastointivaatimuksilla, jotka eivät aivan näytä vastaavan yksinostovelvoitetta, voi käytännössä olla sama vaikutus (24).

| 34. | Saadakseen asiakkaat hyväksymään yksinostojärjestelyt määräävässä asemassa olevan yrityksen on ehkä korvattava heille joko kokonaan tai osittain järjestelystä aiheutuva kilpailun menetys. Jos korvauksia annetaan, saattaa olla asiakkaan edun mukaista hyväksyä määräävässä asemassa olevan yrityksen tarjoama yksinostovelvoite. Olisi kuitenkin väärin päätellä automaattisesti tämän perusteella, että kaikki yksinostovelvoitteet hyödyttäisivät asiakkaita, myös loppukuluttajia ja niitä, jotka tällä hetkellä eivät osta määräävässä asemassa olevalta yritykseltä. Komissio keskittää huomionsa tapauksiin, joissa on todennäköistä, että kuluttajat eivät hyödy yksinostojärjestelystä. Näin on erityisesti silloin, jos asiakkaita on monia ja määräävässä asemassa olevan yrityksen tarjoamat yksinostovelvoitteet yhdessä estävät kilpailevien yritysten tulon markkinoille tai laajentumisen. |
| --- | --- |

34.

Saadakseen asiakkaat hyväksymään yksinostojärjestelyt määräävässä asemassa olevan yrityksen on ehkä korvattava heille joko kokonaan tai osittain järjestelystä aiheutuva kilpailun menetys. Jos korvauksia annetaan, saattaa olla asiakkaan edun mukaista hyväksyä määräävässä asemassa olevan yrityksen tarjoama yksinostovelvoite. Olisi kuitenkin väärin päätellä automaattisesti tämän perusteella, että kaikki yksinostovelvoitteet hyödyttäisivät asiakkaita, myös loppukuluttajia ja niitä, jotka tällä hetkellä eivät osta määräävässä asemassa olevalta yritykseltä. Komissio keskittää huomionsa tapauksiin, joissa on todennäköistä, että kuluttajat eivät hyödy yksinostojärjestelystä. Näin on erityisesti silloin, jos asiakkaita on monia ja määräävässä asemassa olevan yrityksen tarjoamat yksinostovelvoitteet yhdessä estävät kilpailevien yritysten tulon markkinoille tai laajentumisen.

| 35. | Edellä 20 kohdassa mainittujen tekijöiden lisäksi seuraavat seikat ovat yleensä olennaisia määritettäessä, puuttuuko komissio yksinostojärjestelyihin. |
| --- | --- |

35.

Edellä 20 kohdassa mainittujen tekijöiden lisäksi seuraavat seikat ovat yleensä olennaisia määritettäessä, puuttuuko komissio yksinostojärjestelyihin.

| 36. | Yksinostovelvoitteet voivat johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen erityisesti silloin, kun ilman kyseisiä velvoitteita huomattavaa kilpailupainetta aiheuttavat kilpailijat, jotka joko eivät vielä ole markkinoilla, kun velvoitteet tulevat voimaan, tai eivät pysty kilpailemaan asiakkaan koko toimituksesta. Kilpailijat eivät ehkä pysty kilpailemaan yksittäisen asiakkaan koko kysynnästä, koska määräävässä asemassa olevaa yritystä ei voi välttää kauppakumppanina ainakaan joltain osin markkinoiden kysyntää, esimerkiksi siksi, että monet loppukuluttajat suosivat sen tuotemerkkiä ja sen vuoksi tuotetta on pakko pitää varastossa, tai koska muiden toimittajien kapasiteettirajoitusten vuoksi vain määräävässä asemassa oleva toimittaja voi vastata osaan kysynnästä (25). Jos kilpailijat voivat kilpailla tasapuolisesti kunkin yksittäisen asiakkaan koko kysynnästä, yksinostovelvoitteet eivät todennäköisesti haittaa tehokasta kilpailua, ellei asiakkaiden ole vaikea vaihtaa toimittajaa yksinostovelvoitteen voimassaoloajan vuoksi. Mitä kauemmin velvoite on voimassa, sitä suurempi on markkinoiden sulkemisen todennäköinen vaikutus. Jos kaikki tai useimmat asiakkaat eivät voi välttää määräävässä asemassa olevaa yritystä kauppakumppanina, jopa lyhytaikainen yksinostovelvoite voi johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen. |
| --- | --- |

36.

Yksinostovelvoitteet voivat johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen erityisesti silloin, kun ilman kyseisiä velvoitteita huomattavaa kilpailupainetta aiheuttavat kilpailijat, jotka joko eivät vielä ole markkinoilla, kun velvoitteet tulevat voimaan, tai eivät pysty kilpailemaan asiakkaan koko toimituksesta. Kilpailijat eivät ehkä pysty kilpailemaan yksittäisen asiakkaan koko kysynnästä, koska määräävässä asemassa olevaa yritystä ei voi välttää kauppakumppanina ainakaan joltain osin markkinoiden kysyntää, esimerkiksi siksi, että monet loppukuluttajat suosivat sen tuotemerkkiä ja sen vuoksi tuotetta on pakko pitää varastossa, tai koska muiden toimittajien kapasiteettirajoitusten vuoksi vain määräävässä asemassa oleva toimittaja voi vastata osaan kysynnästä (25). Jos kilpailijat voivat kilpailla tasapuolisesti kunkin yksittäisen asiakkaan koko kysynnästä, yksinostovelvoitteet eivät todennäköisesti haittaa tehokasta kilpailua, ellei asiakkaiden ole vaikea vaihtaa toimittajaa yksinostovelvoitteen voimassaoloajan vuoksi. Mitä kauemmin velvoite on voimassa, sitä suurempi on markkinoiden sulkemisen todennäköinen vaikutus. Jos kaikki tai useimmat asiakkaat eivät voi välttää määräävässä asemassa olevaa yritystä kauppakumppanina, jopa lyhytaikainen yksinostovelvoite voi johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen.

b)   Ehdolliset alennukset

| 37. | Ehdolliset alennukset ovat asiakkaille myönnettäviä alennuksia, joilla palkitaan tietynlainen ostokäyttäytyminen. Ehdollinen alennus tarkoittaa yleensä sitä, että asiakas saa alennuksen, jos sen ostot määrätyllä viitejaksolla ylittävät tietyn rajan. Alennus myönnetään joko kaikista ostoista (jälkikäteen annettu alennus) tai vain niistä, jotka ylittävät kyseisen kynnysrajan (lisäalennus). Ehdollisia alennuksia myönnetään yleisesti. Yritykset voivat tarjota näitä alennuksia tuotteidensa kysynnän edistämiseksi ja näin lisätä kysyntää ja hyödyttää kuluttajia. Jos määräävässä asemassa oleva yritys myöntää tällaisia alennuksia, niillä voi olla samanlaisia todellisia tai mahdollisia markkinoiden sulkemiseen johtavia vaikutuksia kuin yksinostovelvoitteilla. Ehdollisilla alennuksilla voi olla tällaisia vaikutuksia ilman, että määräävässä asemassa olevan yrityksen tarvitsisi myydä tappiolla (26). |
| --- | --- |

37.

Ehdolliset alennukset ovat asiakkaille myönnettäviä alennuksia, joilla palkitaan tietynlainen ostokäyttäytyminen. Ehdollinen alennus tarkoittaa yleensä sitä, että asiakas saa alennuksen, jos sen ostot määrätyllä viitejaksolla ylittävät tietyn rajan. Alennus myönnetään joko kaikista ostoista (jälkikäteen annettu alennus) tai vain niistä, jotka ylittävät kyseisen kynnysrajan (lisäalennus). Ehdollisia alennuksia myönnetään yleisesti. Yritykset voivat tarjota näitä alennuksia tuotteidensa kysynnän edistämiseksi ja näin lisätä kysyntää ja hyödyttää kuluttajia. Jos määräävässä asemassa oleva yritys myöntää tällaisia alennuksia, niillä voi olla samanlaisia todellisia tai mahdollisia markkinoiden sulkemiseen johtavia vaikutuksia kuin yksinostovelvoitteilla. Ehdollisilla alennuksilla voi olla tällaisia vaikutuksia ilman, että määräävässä asemassa olevan yrityksen tarvitsisi myydä tappiolla (26).

| 38. | Edellä 20 kohdassa mainittujen tekijöiden lisäksi seuraavat tekijät ovat erityisen tärkeitä komission määrittäessä, voiko tietty ehdollisten alennusten järjestelmä johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen. Sen vuoksi ne ovat osa komission ensisijaisia täytäntöönpanotavoitteita. |
| --- | --- |

38.

Edellä 20 kohdassa mainittujen tekijöiden lisäksi seuraavat tekijät ovat erityisen tärkeitä komission määrittäessä, voiko tietty ehdollisten alennusten järjestelmä johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen. Sen vuoksi ne ovat osa komission ensisijaisia täytäntöönpanotavoitteita.

| 39. | Kuten yksinostovelvoitteiden tapauksessa, kilpailunvastaisen markkinoilta sulkemisen todennäköisyys on suurempi, jos kilpailijat eivät voi kilpailla tasapuolisesti kunkin yksittäisen asiakkaan koko kysynnästä. Myöntämällä ehdollisia alennuksia määräävässä asemassa oleva yritys voi mahdollisesti hyödyntää kilpailun ulkopuolelle kuuluvaa osaa kunkin asiakkaan kysynnästä (toisin sanoen määrää, jonka asiakas joka tapauksessa ostaisi määräävässä asemassa olevalta yritykseltä) alentaakseen kilpailun piiriin kuuluvasta kysynnästä (toisin sanoen siitä määrästä, jolle asiakas saattaa haluta ja voi löytää vaihtoehtoja) maksettavaa hintaa (27). |
| --- | --- |

39.

Kuten yksinostovelvoitteiden tapauksessa, kilpailunvastaisen markkinoilta sulkemisen todennäköisyys on suurempi, jos kilpailijat eivät voi kilpailla tasapuolisesti kunkin yksittäisen asiakkaan koko kysynnästä. Myöntämällä ehdollisia alennuksia määräävässä asemassa oleva yritys voi mahdollisesti hyödyntää kilpailun ulkopuolelle kuuluvaa osaa kunkin asiakkaan kysynnästä (toisin sanoen määrää, jonka asiakas joka tapauksessa ostaisi määräävässä asemassa olevalta yritykseltä) alentaakseen kilpailun piiriin kuuluvasta kysynnästä (toisin sanoen siitä määrästä, jolle asiakas saattaa haluta ja voi löytää vaihtoehtoja) maksettavaa hintaa (27).

| 40. | Jälkikäteen annettavilla alennuksilla voidaan sulkea markkinat merkittävältä osin, koska niiden johdosta asiakkaat eivät ehkä halua vaihtaa toimittajaa, kun on kyse pienistä hankintamääristä, sillä ne menettäisivät kyseiset alennukset (28). Jälkikäteen annettavien alennusten mahdollinen markkinoiden sulkemisvaikutus on periaatteessa vahvimmillaan viimeisen, juuri ennen alennusajan ylittämistä ostetun tuoteyksikön kohdalla. Komission tarkastellessa alennuksen asiakasuskollisuutta lisäävää vaikutusta se katsoo, että olennaista ei ole pelkästään vaikutus viimeisen yksittäisen yksikön tarjoamista koskevaan kilpailuun, vaan alennusjärjestelmän markkinat sulkeva vaikutus määräävässä asemassa olevan toimittajan (todellisiin tai mahdollisiin) kilpailijoihin. Mitä suurempi alennus on prosentteina kokonaishinnasta ja mitä korkeampi alennusraja on, sitä suurempi on alennusrajan alapuolinen kannustin ja sen vuoksi sitä vahvempi todellisten tai mahdollisten kilpailijoiden markkinoilta sulkemisen vaikutus. |
| --- | --- |

40.

Jälkikäteen annettavilla alennuksilla voidaan sulkea markkinat merkittävältä osin, koska niiden johdosta asiakkaat eivät ehkä halua vaihtaa toimittajaa, kun on kyse pienistä hankintamääristä, sillä ne menettäisivät kyseiset alennukset (28). Jälkikäteen annettavien alennusten mahdollinen markkinoiden sulkemisvaikutus on periaatteessa vahvimmillaan viimeisen, juuri ennen alennusajan ylittämistä ostetun tuoteyksikön kohdalla. Komission tarkastellessa alennuksen asiakasuskollisuutta lisäävää vaikutusta se katsoo, että olennaista ei ole pelkästään vaikutus viimeisen yksittäisen yksikön tarjoamista koskevaan kilpailuun, vaan alennusjärjestelmän markkinat sulkeva vaikutus määräävässä asemassa olevan toimittajan (todellisiin tai mahdollisiin) kilpailijoihin. Mitä suurempi alennus on prosentteina kokonaishinnasta ja mitä korkeampi alennusraja on, sitä suurempi on alennusrajan alapuolinen kannustin ja sen vuoksi sitä vahvempi todellisten tai mahdollisten kilpailijoiden markkinoilta sulkemisen vaikutus.

| 41. | Soveltaessaan 23–27 kohdassa esitettyä menetelmää komissio tutkii siinä määrin kuin saatavilla on luotettavia tietoja, pystytäänkö alennusjärjestelmän avulla estämään jopa yhtä tehokkaiden kilpailijoiden laajentuminen tai markkinoille tulo vaikeuttamalla niiden mahdollisuuksia täyttää osa yksittäisten asiakkaiden hankintatarpeesta. Tässä yhteydessä komissio arvioi, mikä hinta kilpailijan olisi tarjottava korvatakseen asiakkaalle ehdollisen alennuksen menetyksen, jos kyseinen asiakas hankkisi osan kysynnästään (”asianomainen hankintaosuus”) toiselta toimittajalta määräävässä asemassa olevan yrityksen sijaan. Hinta, joka kilpailijan olisi tarjottava, ei ole määräävässä asemassa olevan yrityksen veloittama keskihinta, vaan normaali listahinta, josta on vähennetty alennus, jonka asiakas menettää toimittajaa vaihtaessaan, laskettuna asianomaiselta myyntiosuudelta ja asianomaiselta ajanjaksolta. Komissio ottaa huomioon virhemarginaalin, jonka voivat aiheuttaa tämäntapaiseen analyysiin luontaisesti liittyvät epävarmuudet. |
| --- | --- |

41.

Soveltaessaan 23–27 kohdassa esitettyä menetelmää komissio tutkii siinä määrin kuin saatavilla on luotettavia tietoja, pystytäänkö alennusjärjestelmän avulla estämään jopa yhtä tehokkaiden kilpailijoiden laajentuminen tai markkinoille tulo vaikeuttamalla niiden mahdollisuuksia täyttää osa yksittäisten asiakkaiden hankintatarpeesta. Tässä yhteydessä komissio arvioi, mikä hinta kilpailijan olisi tarjottava korvatakseen asiakkaalle ehdollisen alennuksen menetyksen, jos kyseinen asiakas hankkisi osan kysynnästään (”asianomainen hankintaosuus”) toiselta toimittajalta määräävässä asemassa olevan yrityksen sijaan. Hinta, joka kilpailijan olisi tarjottava, ei ole määräävässä asemassa olevan yrityksen veloittama keskihinta, vaan normaali listahinta, josta on vähennetty alennus, jonka asiakas menettää toimittajaa vaihtaessaan, laskettuna asianomaiselta myyntiosuudelta ja asianomaiselta ajanjaksolta. Komissio ottaa huomioon virhemarginaalin, jonka voivat aiheuttaa tämäntapaiseen analyysiin luontaisesti liittyvät epävarmuudet.

| 42. | Asianomainen hankintaosuus, jonka osalta hinta lasketaan, riippuu kuhunkin tapaukseen liittyvistä seikoista ja siitä, onko alennus lisäalennus vai myönnetäänkö se jälkikäteen. Lisäalennuksissa asianomaiseen hankintaosuuteen kuuluvat yleensä tarkastelun kohteena olevat lisäostot. Jälkikäteen myönnettävien alennusten osalta on yleensä arvioitava tietyssä markkinayhteydessä, kuinka paljon asiakkaan ostotarpeesta voidaan todellisuudessa hankkia kilpailijalta (”kilpailun piiriin kuuluva osuus”). Jos on todennäköistä, että asiakkaat haluaisivat ja voisivat hankkia suuren osan kysynnästään (mahdolliselta) toiselta kilpailijalta suhteellisen nopeasti, asianomainen hankintaosuus on todennäköisesti suhteellisen suuri. Toisaalta jos on todennäköistä, että asiakkaat haluaisivat tai voisivat hankkia vain pieniä lisämääriä, asianomainen hankintaosuus on suhteellisen pieni. Olemassa olevien kilpailijoiden kyky lisätä myyntiään asiakkaille ja kyseisen myynnin vaihtelut ajan mittaan voivat myös kertoa asianomaisesta osuudesta. Mahdollisten kilpailijoiden osalta saatetaan mahdollisuuksien mukaan arvioida, miten laajasti uusi tulija voisi realistisesti tarkasteltuna tulla markkinoille. Voi olla mahdollista katsoa, että samoille tai samantapaisille markkinoille tulleiden aikaisempi kasvukehitys on osoitus uuden markkinoille tulijan realistisesta markkinaosuudesta (29). |
| --- | --- |

42.

Asianomainen hankintaosuus, jonka osalta hinta lasketaan, riippuu kuhunkin tapaukseen liittyvistä seikoista ja siitä, onko alennus lisäalennus vai myönnetäänkö se jälkikäteen. Lisäalennuksissa asianomaiseen hankintaosuuteen kuuluvat yleensä tarkastelun kohteena olevat lisäostot. Jälkikäteen myönnettävien alennusten osalta on yleensä arvioitava tietyssä markkinayhteydessä, kuinka paljon asiakkaan ostotarpeesta voidaan todellisuudessa hankkia kilpailijalta (”kilpailun piiriin kuuluva osuus”). Jos on todennäköistä, että asiakkaat haluaisivat ja voisivat hankkia suuren osan kysynnästään (mahdolliselta) toiselta kilpailijalta suhteellisen nopeasti, asianomainen hankintaosuus on todennäköisesti suhteellisen suuri. Toisaalta jos on todennäköistä, että asiakkaat haluaisivat tai voisivat hankkia vain pieniä lisämääriä, asianomainen hankintaosuus on suhteellisen pieni. Olemassa olevien kilpailijoiden kyky lisätä myyntiään asiakkaille ja kyseisen myynnin vaihtelut ajan mittaan voivat myös kertoa asianomaisesta osuudesta. Mahdollisten kilpailijoiden osalta saatetaan mahdollisuuksien mukaan arvioida, miten laajasti uusi tulija voisi realistisesti tarkasteltuna tulla markkinoille. Voi olla mahdollista katsoa, että samoille tai samantapaisille markkinoille tulleiden aikaisempi kasvukehitys on osoitus uuden markkinoille tulijan realistisesta markkinaosuudesta (29).

| 43. | Mitä alhaisempi asianomaisen hankintaosuuden arvioitu tosiasiallinen hinta on, kun sitä verrataan määräävässä asemassa olevan toimittajan keskihintaan, sitä vahvempi on alennuksen asiakasuskollisuutta vahvistava vaikutus. Niin kauan kuin tosiasiallinen hinta on jatkuvasti määräävässä asemassa olevan yrityksen pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia korkeampi, yhtä tehokas kilpailija voi yleensä kilpailla kannattavasti alennuksesta huolimatta. Tällöin alennuksella ei yleensä pystytä sulkemaan markkinoita kilpailunvastaisella tavalla. |
| --- | --- |

43.

Mitä alhaisempi asianomaisen hankintaosuuden arvioitu tosiasiallinen hinta on, kun sitä verrataan määräävässä asemassa olevan toimittajan keskihintaan, sitä vahvempi on alennuksen asiakasuskollisuutta vahvistava vaikutus. Niin kauan kuin tosiasiallinen hinta on jatkuvasti määräävässä asemassa olevan yrityksen pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia korkeampi, yhtä tehokas kilpailija voi yleensä kilpailla kannattavasti alennuksesta huolimatta. Tällöin alennuksella ei yleensä pystytä sulkemaan markkinoita kilpailunvastaisella tavalla.

| 44. | Kun tosiasiallinen hinta alittaa keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset, alennusjärjestelmän avulla pystytään yleensä sulkemaan markkinoilta jopa yhtä tehokkaat kilpailijat. Kun tosiasiallinen hinta on keskimääräisten vältettävissä olevien kustannusten ja pitkän aikavälin keskimääräisten lisäkustannusten välillä, komissio tutkii, voidaanko muiden tekijöiden perusteella päätellä, että alennus vaikuttaa todennäköisesti jopa yhtä tehokkaiden kilpailijoiden markkinoille tuloon tai laajentumiseen. Tässä yhteydessä komissio tutkii, onko kilpailijoiden käytössä realistisia ja tehokkaita vastastrategioita ja missä määrin. Esimerkkinä mainittakoon kilpailijoiden mahdollisuus käyttää hyväkseen myös kilpailun ulkopuolelle kuuluvaa osuutta ostajan kysynnästään alentaakseen asianomaisen hankintaosuuden hintaa. Jos kilpailijoilla ei ole käytettävissään tällaisia vastastrategioita, komissio katsoo, että alennusjärjestelmän avulla voidaan sulkea yhtä tehokkaat kilpailijat markkinoilta. |
| --- | --- |

44.

Kun tosiasiallinen hinta alittaa keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset, alennusjärjestelmän avulla pystytään yleensä sulkemaan markkinoilta jopa yhtä tehokkaat kilpailijat. Kun tosiasiallinen hinta on keskimääräisten vältettävissä olevien kustannusten ja pitkän aikavälin keskimääräisten lisäkustannusten välillä, komissio tutkii, voidaanko muiden tekijöiden perusteella päätellä, että alennus vaikuttaa todennäköisesti jopa yhtä tehokkaiden kilpailijoiden markkinoille tuloon tai laajentumiseen. Tässä yhteydessä komissio tutkii, onko kilpailijoiden käytössä realistisia ja tehokkaita vastastrategioita ja missä määrin. Esimerkkinä mainittakoon kilpailijoiden mahdollisuus käyttää hyväkseen myös kilpailun ulkopuolelle kuuluvaa osuutta ostajan kysynnästään alentaakseen asianomaisen hankintaosuuden hintaa. Jos kilpailijoilla ei ole käytettävissään tällaisia vastastrategioita, komissio katsoo, että alennusjärjestelmän avulla voidaan sulkea yhtä tehokkaat kilpailijat markkinoilta.

| 45. | Kuten 27 kohdassa todettiin, tämä analyysi yhdistetään yleiseen arviointiin ottaen huomioon muut merkitykselliset määrälliset tai laadulliset todisteet. Yleensä on tärkeää tarkastella, onko alennusten myöntämisen ehtona oleva raja yksilöllinen vai vakioitu. Käyttäessään yksilöllisten alennusten myöntämisen ehtona olevaa rajaa — joka perustuu prosenttiosuuteen asiakkaan kokonaistarpeesta tai yksilölliseen volyymitavoitteeseen — määräävässä asemassa oleva toimittaja voi asettaa kyseisen rajan tasolle, joka vaikeuttaa toimittajan vaihtamista ja johtaa näin ollen mahdollisimman suureen asiakasuskollisuuteen (30). Sen sijaan vakioitu volyymiraja, jolloin alennuksen myöntämisen ehtona oleva raja on sama kaikille asiakkaille tai tietylle asiakasryhmälle, saattaa olla liian korkea eräiden pienempien asiakkaiden kannalta ja/tai liian alhainen suurempien asiakkaiden kannalta, jotta sillä olisi asiakasuskollisuutta vahvistava vaikutus. Jos kuitenkin voidaan osoittaa, että vakioitu volyymiraja vastaa suurin piirtein vaatimuksia, joita tuntuvalla osalla asiakkaista on, komissio todennäköisesti katsoo, että kyseinen vakioitu alennusjärjestelmä voi johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen. |
| --- | --- |

45.

Kuten 27 kohdassa todettiin, tämä analyysi yhdistetään yleiseen arviointiin ottaen huomioon muut merkitykselliset määrälliset tai laadulliset todisteet. Yleensä on tärkeää tarkastella, onko alennusten myöntämisen ehtona oleva raja yksilöllinen vai vakioitu. Käyttäessään yksilöllisten alennusten myöntämisen ehtona olevaa rajaa — joka perustuu prosenttiosuuteen asiakkaan kokonaistarpeesta tai yksilölliseen volyymitavoitteeseen — määräävässä asemassa oleva toimittaja voi asettaa kyseisen rajan tasolle, joka vaikeuttaa toimittajan vaihtamista ja johtaa näin ollen mahdollisimman suureen asiakasuskollisuuteen (30). Sen sijaan vakioitu volyymiraja, jolloin alennuksen myöntämisen ehtona oleva raja on sama kaikille asiakkaille tai tietylle asiakasryhmälle, saattaa olla liian korkea eräiden pienempien asiakkaiden kannalta ja/tai liian alhainen suurempien asiakkaiden kannalta, jotta sillä olisi asiakasuskollisuutta vahvistava vaikutus. Jos kuitenkin voidaan osoittaa, että vakioitu volyymiraja vastaa suurin piirtein vaatimuksia, joita tuntuvalla osalla asiakkaista on, komissio todennäköisesti katsoo, että kyseinen vakioitu alennusjärjestelmä voi johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen.

c)   Tehokkuusedut

| 46. | Jos III D jaksossa vahvistetut edellytykset täyttyvät, komissio tarkastelee määräävässä asemassa olevien yritysten väitteitä siitä, että alennusjärjestelmien avulla saavutetaan kustannus- tai muita etuja, jotka siirtyvät asiakkaille (31). Liiketoimeen liittyvät kustannusedut saavutetaan usein pikemminkin vakioiduilla kuin yksilöllisillä volyymitavoitteilla. Samoin on todennäköisempää, että lisäalennusjärjestelmät — toisin kuin jälkikäteen annettavat alennukset — antavat jälleenmyyjille kannustimen tuottaa ja myydä enemmän (32). Samojen edellytysten täyttyessä komissio tutkii todisteet siitä, että tietyt asiakkaat saavat etua yksinmyyntijärjestelyistä, jos määräävässä asemassa oleva yritys tarvitsee kyseisiä järjestelyjä tehdäkseen tiettyjä liikesuhteeseen liittyviä investointeja, jotta se voi toimittaa tuotteita kyseisille asiakkaille. |
| --- | --- |

46.

Jos III D jaksossa vahvistetut edellytykset täyttyvät, komissio tarkastelee määräävässä asemassa olevien yritysten väitteitä siitä, että alennusjärjestelmien avulla saavutetaan kustannus- tai muita etuja, jotka siirtyvät asiakkaille (31). Liiketoimeen liittyvät kustannusedut saavutetaan usein pikemminkin vakioiduilla kuin yksilöllisillä volyymitavoitteilla. Samoin on todennäköisempää, että lisäalennusjärjestelmät — toisin kuin jälkikäteen annettavat alennukset — antavat jälleenmyyjille kannustimen tuottaa ja myydä enemmän (32). Samojen edellytysten täyttyessä komissio tutkii todisteet siitä, että tietyt asiakkaat saavat etua yksinmyyntijärjestelyistä, jos määräävässä asemassa oleva yritys tarvitsee kyseisiä järjestelyjä tehdäkseen tiettyjä liikesuhteeseen liittyviä investointeja, jotta se voi toimittaa tuotteita kyseisille asiakkaille.

B.   Sitominen ja niputtaminen

| 47. | Määräävässä asemassa oleva yritys voi pyrkiä sulkemaan kilpailijansa markkinoilta sitomisen tai niputtamisen avulla. Tässä jaksossa esitellään tilanteita, joihin komissio todennäköisesti puuttuu arvioidessaan määräävässä asemassa olevien yritysten harjoittamaa sitomista ja niputtamista. |
| --- | --- |

47.

Määräävässä asemassa oleva yritys voi pyrkiä sulkemaan kilpailijansa markkinoilta sitomisen tai niputtamisen avulla. Tässä jaksossa esitellään tilanteita, joihin komissio todennäköisesti puuttuu arvioidessaan määräävässä asemassa olevien yritysten harjoittamaa sitomista ja niputtamista.

| 48. | ’Sitomisella’ tarkoitetaan yleensä tilanteita, joissa tietyn tuotteen (nk. sitovan tuotteen) ostavien asiakkaiden edellytetään ostavan määräävässä asemassa olevalta yritykseltä myös toinen tuote (nk. sidottu tuote). Tuotteiden sitominen voi perustua teknisiin seikkoihin tai sopimukseen (33). ’Niputtamisella’ tarkoitetaan yleensä tapaa, jolla määräävässä asemassa oleva yritys tarjoaa ja hinnoittelee tuotteitaan. Varsinaisen niputtamisen tapauksessa tuotteita myydään vain yhtenä kokonaisuutena, josta kukin tuote muodostaa määrätyn osuuden. Kun on kyse sekaniputtamisesta (usein puhutaan myös pakettialennuksesta), tuotteet ovat saatavilla myös yksittäin, mutta yksittäin myytävien tuotteiden yhteenlaskettu hinta on korkeampi kuin niputettuina myytyjen tuotteiden yhteishinta. |
| --- | --- |

48.

’Sitomisella’ tarkoitetaan yleensä tilanteita, joissa tietyn tuotteen (nk. sitovan tuotteen) ostavien asiakkaiden edellytetään ostavan määräävässä asemassa olevalta yritykseltä myös toinen tuote (nk. sidottu tuote). Tuotteiden sitominen voi perustua teknisiin seikkoihin tai sopimukseen (33). ’Niputtamisella’ tarkoitetaan yleensä tapaa, jolla määräävässä asemassa oleva yritys tarjoaa ja hinnoittelee tuotteitaan. Varsinaisen niputtamisen tapauksessa tuotteita myydään vain yhtenä kokonaisuutena, josta kukin tuote muodostaa määrätyn osuuden. Kun on kyse sekaniputtamisesta (usein puhutaan myös pakettialennuksesta), tuotteet ovat saatavilla myös yksittäin, mutta yksittäin myytävien tuotteiden yhteenlaskettu hinta on korkeampi kuin niputettuina myytyjen tuotteiden yhteishinta.

| 49. | Sitominen ja niputtaminen ovat yleisiä käytäntöjä, joiden tarkoituksena on tarjota asiakkaille parempia tuotteita tai tehdä tarjouksia entistä kustannustehokkaammin. Yksillä (tai useammilla) sitovan tai niputtavan tuotteen tuotemarkkinoilla (sitovan tuotteen markkinat) määräävässä asemassa oleva yritys voi kuitenkin aiheuttaa haittaa kuluttajille sitomisen tai niputtamisen välityksellä siten, että se sulkee markkinat muilta tuotteilta, jotka ovat osa sidontaa tai niputusta (sidotun tuotteen markkinat), ja sen myötä sulkee epäsuorasti myös sitovan tuotteen markkinat. |
| --- | --- |

49.

Sitominen ja niputtaminen ovat yleisiä käytäntöjä, joiden tarkoituksena on tarjota asiakkaille parempia tuotteita tai tehdä tarjouksia entistä kustannustehokkaammin. Yksillä (tai useammilla) sitovan tai niputtavan tuotteen tuotemarkkinoilla (sitovan tuotteen markkinat) määräävässä asemassa oleva yritys voi kuitenkin aiheuttaa haittaa kuluttajille sitomisen tai niputtamisen välityksellä siten, että se sulkee markkinat muilta tuotteilta, jotka ovat osa sidontaa tai niputusta (sidotun tuotteen markkinat), ja sen myötä sulkee epäsuorasti myös sitovan tuotteen markkinat.

| 50. | Komissio ryhtyy yleensä 82 artiklan mukaisiin toimiin, jos yritys on määräävässä asemassa sitovan tuotteen markkinoilla (34) ja lisäksi seuraavat edellytykset täyttyvät: i) sitovat ja sidotut tuotteet ovat erillisiä tuotteita ja ii) sitomiskäytäntö johtaa todennäköisesti kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen (35). |
| --- | --- |

50.

Komissio ryhtyy yleensä 82 artiklan mukaisiin toimiin, jos yritys on määräävässä asemassa sitovan tuotteen markkinoilla (34) ja lisäksi seuraavat edellytykset täyttyvät: i) sitovat ja sidotut tuotteet ovat erillisiä tuotteita ja ii) sitomiskäytäntö johtaa todennäköisesti kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen (35).

a)   Erilliset tuotteet

| 51. | Komissio tarkastelee tuotteiden erillisyyttä asiakaskysynnän perusteella. Kaksi tuotetta on erillisiä, jos sidonnan ja niputtamisen puuttuessa merkittävä joukko asiakkaita ostaisi tai olisi ostanut sitovan tuotteen ostamatta myös sidottua tuotetta samalta toimittajalta, jolloin sekä sitovaa että sidottua tuotetta voidaan tuottaa yksitellen (36). Kahden tuotteen erillisyydestä kertovia todisteita voivat olla välittömät todisteet siitä, että saadessaan valinnanmahdollisuuden asiakkaat hankkivat sitovan ja sidotun tuotteen erikseen eri hankintalähteistä. Erillisyydestä voivat kertoa myös välilliset todisteet, kuten se, että markkinoilla on yrityksiä, jotka ovat erikoistuneet sidotun tuotteen valmistamiseen tai myyntiin ilman sitovaa tuotetta (37) tai kunkin määräävässä asemassa olevan yrityksen niputtaman tuotteen valmistukseen tai myyntiin. Välilliset todisteet voivat myös osoittaa, että yritykset, joilla on vain vähän markkinavoimaa, erityisesti kilpailun leimaamilla markkinoilla, eivät yleensä sido tai niputa tällaisia tuotteita. |
| --- | --- |

51.

Komissio tarkastelee tuotteiden erillisyyttä asiakaskysynnän perusteella. Kaksi tuotetta on erillisiä, jos sidonnan ja niputtamisen puuttuessa merkittävä joukko asiakkaita ostaisi tai olisi ostanut sitovan tuotteen ostamatta myös sidottua tuotetta samalta toimittajalta, jolloin sekä sitovaa että sidottua tuotetta voidaan tuottaa yksitellen (36). Kahden tuotteen erillisyydestä kertovia todisteita voivat olla välittömät todisteet siitä, että saadessaan valinnanmahdollisuuden asiakkaat hankkivat sitovan ja sidotun tuotteen erikseen eri hankintalähteistä. Erillisyydestä voivat kertoa myös välilliset todisteet, kuten se, että markkinoilla on yrityksiä, jotka ovat erikoistuneet sidotun tuotteen valmistamiseen tai myyntiin ilman sitovaa tuotetta (37) tai kunkin määräävässä asemassa olevan yrityksen niputtaman tuotteen valmistukseen tai myyntiin. Välilliset todisteet voivat myös osoittaa, että yritykset, joilla on vain vähän markkinavoimaa, erityisesti kilpailun leimaamilla markkinoilla, eivät yleensä sido tai niputa tällaisia tuotteita.

b)   Kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen sidotun ja/tai sitovan tuotteen markkinoilla

| 52. | Sitominen tai niputtaminen voi johtaa kilpailunvastaisiin vaikutuksiin sidotun tuotteen markkinoilla, sitovan tuotteen markkinoilla tai molemmilla markkinoilla samanaikaisesti. Vaikka sitomisen tai niputtamisen tavoitteena olisikin suojella määräävässä asemassa olevan yrityksen asemaa sitovan tuotteen markkinoilla, se toteutetaan epäsuorasti sulkemalla sidotun tuotteen markkinat. Komissio katsoo, että 20 kohdassa mainittujen tekijöiden lisäksi jäljempänä esitettävät tekijät ovat yleensä erityisen tärkeitä määritettäessä, milloin on kyseessä todennäköinen tai todellinen kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen. |
| --- | --- |

52.

Sitominen tai niputtaminen voi johtaa kilpailunvastaisiin vaikutuksiin sidotun tuotteen markkinoilla, sitovan tuotteen markkinoilla tai molemmilla markkinoilla samanaikaisesti. Vaikka sitomisen tai niputtamisen tavoitteena olisikin suojella määräävässä asemassa olevan yrityksen asemaa sitovan tuotteen markkinoilla, se toteutetaan epäsuorasti sulkemalla sidotun tuotteen markkinat. Komissio katsoo, että 20 kohdassa mainittujen tekijöiden lisäksi jäljempänä esitettävät tekijät ovat yleensä erityisen tärkeitä määritettäessä, milloin on kyseessä todennäköinen tai todellinen kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen.

| 53. | Markkinoiden sulkemisen riskin odotetaan olevan suurempi silloin, kun määräävässä asemassa oleva yritys laatii sitomis- tai niputtamisstrategiansa luonteeltaan pysyväksi, esimerkiksi teknisiin seikkoihin perustuvan sitomisen kautta, jota on kallista purkaa. Teknisiin seikkoihin perustuva sitominen vähentää myös mahdollisuuksia myydä yksittäisiä komponentteja edelleen. |
| --- | --- |

53.

Markkinoiden sulkemisen riskin odotetaan olevan suurempi silloin, kun määräävässä asemassa oleva yritys laatii sitomis- tai niputtamisstrategiansa luonteeltaan pysyväksi, esimerkiksi teknisiin seikkoihin perustuvan sitomisen kautta, jota on kallista purkaa. Teknisiin seikkoihin perustuva sitominen vähentää myös mahdollisuuksia myydä yksittäisiä komponentteja edelleen.

| 54. | Kun kyseessä on niputtaminen, yrityksellä saattaa olla määräävä asema useammankin kuin vain yhden nippuun kuuluvan tuotteen osalta. Mitä suurempi on tällaisten nippuun kuuluvien tuotteiden määrä, sitä voimakkaampi on todennäköinen kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen. Tämä pitää erityisen selkeästi paikkansa silloin, kun kilpailijan on vaikea tuottaa vastaavaa tuotenippua yksinään tai yhdessä muiden kanssa. |
| --- | --- |

54.

Kun kyseessä on niputtaminen, yrityksellä saattaa olla määräävä asema useammankin kuin vain yhden nippuun kuuluvan tuotteen osalta. Mitä suurempi on tällaisten nippuun kuuluvien tuotteiden määrä, sitä voimakkaampi on todennäköinen kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen. Tämä pitää erityisen selkeästi paikkansa silloin, kun kilpailijan on vaikea tuottaa vastaavaa tuotenippua yksinään tai yhdessä muiden kanssa.

| 55. | Sitominen saattaa johtaa kilpailun vähenemiseen asiakkaista, jotka ovat kiinnostuneita ostamaan sidotun tuotteen, mutta eivät sitovaa tuotetta. Ellei pelkästään sidotun tuotteen ostavia asiakkaita ole riittävästi, jotta määräävässä asemassa olevan yrityksen kilpailijat sidotun tuotteen markkinoilla tulevat toimeen, sitominen voi johtaa siihen, että näiltä asiakkailta pyydetyt hinnat kohoavat. |
| --- | --- |

55.

Sitominen saattaa johtaa kilpailun vähenemiseen asiakkaista, jotka ovat kiinnostuneita ostamaan sidotun tuotteen, mutta eivät sitovaa tuotetta. Ellei pelkästään sidotun tuotteen ostavia asiakkaita ole riittävästi, jotta määräävässä asemassa olevan yrityksen kilpailijat sidotun tuotteen markkinoilla tulevat toimeen, sitominen voi johtaa siihen, että näiltä asiakkailta pyydetyt hinnat kohoavat.

| 56. | Jos sitovaa ja sidottua tuotetta voidaan käyttää tuotantoprosessin panoksena eri laajuudessa, asiakkaat voivat reagoida sitovan tuotteen hinnannousuun lisäämällä sidotun tuotteen kysyntää ja vähentämällä sitovan tuotteen kysyntää. Sitomalla kaksi tuotetta toisiinsa määräävässä asemassa oleva yritys voi pyrkiä välttämään tällaista korvaustilannetta ja sen tuloksena pystyä korottamaan hintojaan. |
| --- | --- |

56.

Jos sitovaa ja sidottua tuotetta voidaan käyttää tuotantoprosessin panoksena eri laajuudessa, asiakkaat voivat reagoida sitovan tuotteen hinnannousuun lisäämällä sidotun tuotteen kysyntää ja vähentämällä sitovan tuotteen kysyntää. Sitomalla kaksi tuotetta toisiinsa määräävässä asemassa oleva yritys voi pyrkiä välttämään tällaista korvaustilannetta ja sen tuloksena pystyä korottamaan hintojaan.

| 57. | Jos hinnat, joita määräävässä asemassa oleva yritys voi veloittaa sitovan tuotteen markkinoilla, ovat sääntelyn kohteena, sitominen voi antaa määräävässä asemassa olevalle yritykselle mahdollisuuden korottaa hintojaan sidotun tuotteen markkinoilla kompensoidakseen sitovan tuotteen markkinoilla toteutettavan sääntelyn aiheuttamia tulonmenetyksiä. |
| --- | --- |

57.

Jos hinnat, joita määräävässä asemassa oleva yritys voi veloittaa sitovan tuotteen markkinoilla, ovat sääntelyn kohteena, sitominen voi antaa määräävässä asemassa olevalle yritykselle mahdollisuuden korottaa hintojaan sidotun tuotteen markkinoilla kompensoidakseen sitovan tuotteen markkinoilla toteutettavan sääntelyn aiheuttamia tulonmenetyksiä.

| 58. | Jos sidottu tuote on sitovan tuotteen asiakkaille tärkeä täydentävä tuote, sidotun tuotteen vaihtoehtoisten toimittajien väheneminen ja sen myötä tämän tuotteen saatavuuden supistuminen voi tehdä pelkästään sitovan tuotteen markkinoille tulon vaikeammaksi. |
| --- | --- |

58.

Jos sidottu tuote on sitovan tuotteen asiakkaille tärkeä täydentävä tuote, sidotun tuotteen vaihtoehtoisten toimittajien väheneminen ja sen myötä tämän tuotteen saatavuuden supistuminen voi tehdä pelkästään sitovan tuotteen markkinoille tulon vaikeammaksi.

c)   Pakettialennukset

| 59. | Pakettialennus voi olla kilpailunvastainen sidotun tai sitovan tuotteen markkinoilla, jos se on niin suuri, että yhtä tehokkaat kilpailijat, jotka tarjoavat vain joitakin tuotteista, eivät pysty kilpailemaan alennettua nippua vastaan. |
| --- | --- |

59.

Pakettialennus voi olla kilpailunvastainen sidotun tai sitovan tuotteen markkinoilla, jos se on niin suuri, että yhtä tehokkaat kilpailijat, jotka tarjoavat vain joitakin tuotteista, eivät pysty kilpailemaan alennettua nippua vastaan.

| 60. | Teoriassa olisi ihanteellista, jos alennuksen vaikutusta voitaisiin arvioida tarkastelemalla sitä, kattavatko lisätulot määräävässä asemassa olevan yrityksen nippuun kuuluvista tuotteista aiheutuneet lisäkustannukset. Käytännössä lisätulojen arvioiminen on kuitenkin monimutkaista. Sen vuoksi komissio käyttää täytäntöönpanokäytännössään useimmissa tilanteissa hyvänä indikaattorina lisähintaa. Jos asiakkaan kustakin määräävässä asemassa olevan yrityksen nippuun kuuluvasta tuotteesta maksama lisähinta jää korkeammaksi kuin pitkän aikavälin keskimääräiset lisäkustannukset, jotka määräävässä asemassa olevalle yritykselle aiheutuvat kyseisen tuotteen sisällyttämisestä nippuun, komissio ei yleensä puutu asiaan, sillä yhtä tehokkaan kilpailijan, jolla on vain yksi tuote, pitäisi periaatteessa pystyä kilpailemaan kannattavasti nippua vastaan. Jos lisähinta kuitenkin jää pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia alhaisemmaksi, täytäntöönpanotoimet saattavat olla aiheellisia, sillä tällaisessa tapauksessa jopa yhtä tehokasta kilpailijaa saatetaan estää laajentumasta tai pääsemästä markkinoille (38). |
| --- | --- |

60.

Teoriassa olisi ihanteellista, jos alennuksen vaikutusta voitaisiin arvioida tarkastelemalla sitä, kattavatko lisätulot määräävässä asemassa olevan yrityksen nippuun kuuluvista tuotteista aiheutuneet lisäkustannukset. Käytännössä lisätulojen arvioiminen on kuitenkin monimutkaista. Sen vuoksi komissio käyttää täytäntöönpanokäytännössään useimmissa tilanteissa hyvänä indikaattorina lisähintaa. Jos asiakkaan kustakin määräävässä asemassa olevan yrityksen nippuun kuuluvasta tuotteesta maksama lisähinta jää korkeammaksi kuin pitkän aikavälin keskimääräiset lisäkustannukset, jotka määräävässä asemassa olevalle yritykselle aiheutuvat kyseisen tuotteen sisällyttämisestä nippuun, komissio ei yleensä puutu asiaan, sillä yhtä tehokkaan kilpailijan, jolla on vain yksi tuote, pitäisi periaatteessa pystyä kilpailemaan kannattavasti nippua vastaan. Jos lisähinta kuitenkin jää pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia alhaisemmaksi, täytäntöönpanotoimet saattavat olla aiheellisia, sillä tällaisessa tapauksessa jopa yhtä tehokasta kilpailijaa saatetaan estää laajentumasta tai pääsemästä markkinoille (38).

| 61. | Jos todisteet viittaavat siihen, että määräävässä asemassa olevan yrityksen kilpailijat myyvät samanlaisia nippuja, tai voisivat tehdä niin sopivaan aikaan ilman että mahdolliset ylimääräiset kustannukset ovat esteenä, komissio näkee tilanteen yleensä nipun kilpailuna toista nippua vastaan. Tällöin olennainen kysymys ei ole, kattavatko lisätulot kunkin nippuun kuuluvan tuotteen aiheuttamat lisäkustannukset, vaan pikemminkin se,onko nipun hinnoissa kokonaisuudessaan kyse saalistushinnoista. |
| --- | --- |

61.

Jos todisteet viittaavat siihen, että määräävässä asemassa olevan yrityksen kilpailijat myyvät samanlaisia nippuja, tai voisivat tehdä niin sopivaan aikaan ilman että mahdolliset ylimääräiset kustannukset ovat esteenä, komissio näkee tilanteen yleensä nipun kilpailuna toista nippua vastaan. Tällöin olennainen kysymys ei ole, kattavatko lisätulot kunkin nippuun kuuluvan tuotteen aiheuttamat lisäkustannukset, vaan pikemminkin se,onko nipun hinnoissa kokonaisuudessaan kyse saalistushinnoista.

d)   Tehokkuusedut

| 62. | Jos III D jaksossa vahvistetut edellytykset täyttyvät, komissio tarkastelee määräävässä asemassa olevien yritysten väitteitä siitä, että niiden sitomis- ja niputuskäytännöt saattavat johtaa asiakkaita hyödyttäviin säästöihin tuotannossa tai jakelussa. Komissio voi tarkastella myös sitä, vähentävätkö tällaiset käytännöt sellaisten asiakkaiden liiketoimikustannuksia, jotka muutoin joutuisivat ostamaan osatuotteet erikseen, ja mahdollistavatko ne toimittajille huomattavia säästöjä pakkaus- ja jakelukustannuksista. Komissio voi tutkia myös, voisiko kahden riippumattoman tuotteen yhdistäminen yhdeksi uudeksi tuotteeksi parantaa mahdollisuuksia tuoda tällainen tuote markkinoille asiakkaiden hyödyksi. Lisäksi komissio voi tarkastella sitä, antavatko sitomis- ja niputtamiskäytännöt toimittajalle mahdollisuuden siirtää eteenpäin tehokkuusetuja, jotka syntyvät siitä, kun se tuottaa tai ostaa suuria määriä sidottua tuotetta. |
| --- | --- |

62.

Jos III D jaksossa vahvistetut edellytykset täyttyvät, komissio tarkastelee määräävässä asemassa olevien yritysten väitteitä siitä, että niiden sitomis- ja niputuskäytännöt saattavat johtaa asiakkaita hyödyttäviin säästöihin tuotannossa tai jakelussa. Komissio voi tarkastella myös sitä, vähentävätkö tällaiset käytännöt sellaisten asiakkaiden liiketoimikustannuksia, jotka muutoin joutuisivat ostamaan osatuotteet erikseen, ja mahdollistavatko ne toimittajille huomattavia säästöjä pakkaus- ja jakelukustannuksista. Komissio voi tutkia myös, voisiko kahden riippumattoman tuotteen yhdistäminen yhdeksi uudeksi tuotteeksi parantaa mahdollisuuksia tuoda tällainen tuote markkinoille asiakkaiden hyödyksi. Lisäksi komissio voi tarkastella sitä, antavatko sitomis- ja niputtamiskäytännöt toimittajalle mahdollisuuden siirtää eteenpäin tehokkuusetuja, jotka syntyvät siitä, kun se tuottaa tai ostaa suuria määriä sidottua tuotetta.

C.   Saalistushinnoittelu

| 63. | Ensisijaisten täytäntöönpanotavoitteidensa mukaisesti komissio puuttuu yleensä asiaan, jos on todisteita siitä, että määräävässä asemassa oleva yritys harjoittaa saalistushinnoittelua siten, että se tarkoituksella saattaa itsensä alttiiksi tappioille tai luopuu voitosta lyhyellä aikavälillä (jäljempänä ’tappiolla myyminen’) sulkeakseen tai saadakseen todennäköisesti suljettua markkinoilta yhden tai useamman todellisista tai mahdollisista kilpailijoistaan ja vahvistaakseen markkina-asemaansa tai säilyttääkseen sen, ja aiheuttaa näin haittaa kuluttajille (39). |
| --- | --- |

63.

Ensisijaisten täytäntöönpanotavoitteidensa mukaisesti komissio puuttuu yleensä asiaan, jos on todisteita siitä, että määräävässä asemassa oleva yritys harjoittaa saalistushinnoittelua siten, että se tarkoituksella saattaa itsensä alttiiksi tappioille tai luopuu voitosta lyhyellä aikavälillä (jäljempänä ’tappiolla myyminen’) sulkeakseen tai saadakseen todennäköisesti suljettua markkinoilta yhden tai useamman todellisista tai mahdollisista kilpailijoistaan ja vahvistaakseen markkina-asemaansa tai säilyttääkseen sen, ja aiheuttaa näin haittaa kuluttajille (39).

a)   Tappiolla myyminen

| 64. | Komissio katsoo tietyn käytännön sisältävän tappiolla myymisen elementin, jos määräävässä asemassa oleva yritys veloittaa tarkasteltavana olevan ajanjakson ajan alemman hinnan koko tuotannostaan tai sen tietystä osasta taikka laajentaa tuotantoaan tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana siten, että sille on aiheutunut tai aiheutuu tappioita, jotka olisi voitu välttää. Arvioidessaan, aiheutuuko määräävässä asemassa olevalle yritykselle tai onko sille aiheutunut vältettävissä olevia tappioita, komissio ottaa lähtökohdaksi keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset. Jos määräävässä asemassa oleva yritys veloittaa koko tuotannostaan tai osasta sitä hintaa, joka on keskimääräisiä vältettävissä olevia kustannuksia alhaisempi, se ei saa takaisin kustannuksia, jotka olisi voitu välttää siten, ettei tätä tuotantoa olisi tuotettu: sille aiheutuu tappiota, joka olisi voitu välttää (40). Useimmissa tapauksissa komissio katsoo, että hinnoittelu keskimääräisiä vältettävissä olevia kustannuksia alhaisemmalle tasolle on selkeä merkki tappiolla myymisestä (41). |
| --- | --- |

64.

Komissio katsoo tietyn käytännön sisältävän tappiolla myymisen elementin, jos määräävässä asemassa oleva yritys veloittaa tarkasteltavana olevan ajanjakson ajan alemman hinnan koko tuotannostaan tai sen tietystä osasta taikka laajentaa tuotantoaan tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana siten, että sille on aiheutunut tai aiheutuu tappioita, jotka olisi voitu välttää. Arvioidessaan, aiheutuuko määräävässä asemassa olevalle yritykselle tai onko sille aiheutunut vältettävissä olevia tappioita, komissio ottaa lähtökohdaksi keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset. Jos määräävässä asemassa oleva yritys veloittaa koko tuotannostaan tai osasta sitä hintaa, joka on keskimääräisiä vältettävissä olevia kustannuksia alhaisempi, se ei saa takaisin kustannuksia, jotka olisi voitu välttää siten, ettei tätä tuotantoa olisi tuotettu: sille aiheutuu tappiota, joka olisi voitu välttää (40). Useimmissa tapauksissa komissio katsoo, että hinnoittelu keskimääräisiä vältettävissä olevia kustannuksia alhaisemmalle tasolle on selkeä merkki tappiolla myymisestä (41).

| 65. | Tappiolla myymisen käsite sisältää kuitenkin muutakin kuin pelkästään hinnoittelun keskimääräisiä vältettävissä olevia kustannuksia alhaisemmalle tasolle (42). Saadakseen selville saalistushinnoitteluun perustuvan strategian olemassaolon komissio voi tutkia myös sitä, onko väitetty saalistushinnoittelu johtanut lyhyellä aikavälillä nettotuloihin, jotka ovat alemmat kuin tulot, jotka olisi voitu todennäköisesti saada kohtuullista vaihtoehtoista toimintamallia käyttäen, toisin sanoen, onko määräävässä asemassa olevalle yritykselle aiheutunut tappiota, jonka se olisi voinut välttää (43). Komissio ei vertaa varsinaista menettelytapaa oletettuihin tai teoreettisiin vaihtoehtoihin, jotka olisivat voineet olla kannattavampia. Huomioon otetaan vain taloudellisesti järkevät ja toteutettavissa olevat vaihtoehdot, joiden voidaan realistisesti odottaa olevan kannattavampia kyseistä määräävässä asemassa olevaa yritystä koskevat markkinaolosuhteet ja liiketaloudellinen todellisuus huomioiden. |
| --- | --- |

65.

Tappiolla myymisen käsite sisältää kuitenkin muutakin kuin pelkästään hinnoittelun keskimääräisiä vältettävissä olevia kustannuksia alhaisemmalle tasolle (42). Saadakseen selville saalistushinnoitteluun perustuvan strategian olemassaolon komissio voi tutkia myös sitä, onko väitetty saalistushinnoittelu johtanut lyhyellä aikavälillä nettotuloihin, jotka ovat alemmat kuin tulot, jotka olisi voitu todennäköisesti saada kohtuullista vaihtoehtoista toimintamallia käyttäen, toisin sanoen, onko määräävässä asemassa olevalle yritykselle aiheutunut tappiota, jonka se olisi voinut välttää (43). Komissio ei vertaa varsinaista menettelytapaa oletettuihin tai teoreettisiin vaihtoehtoihin, jotka olisivat voineet olla kannattavampia. Huomioon otetaan vain taloudellisesti järkevät ja toteutettavissa olevat vaihtoehdot, joiden voidaan realistisesti odottaa olevan kannattavampia kyseistä määräävässä asemassa olevaa yritystä koskevat markkinaolosuhteet ja liiketaloudellinen todellisuus huomioiden.

| 66. | Joissakin tapauksissa on mahdollista nojautua välittömiin todisteisiin, jotka koostuvat määräävässä asemassa olevan yrityksen saalistushinnoittelun selvästi osoittavista asiakirjoista (44); tällaisia voivat olla yksityiskohtainen suunnitelma myydä tappiolla kilpailijan sulkemiseksi pois, markkinoille tulon estämiseksi tai markkinoiden syntymisen ehkäisemiseksi, tai todisteet konkreettisesta saalistushinnoittelun uhasta (45). |
| --- | --- |

66.

Joissakin tapauksissa on mahdollista nojautua välittömiin todisteisiin, jotka koostuvat määräävässä asemassa olevan yrityksen saalistushinnoittelun selvästi osoittavista asiakirjoista (44); tällaisia voivat olla yksityiskohtainen suunnitelma myydä tappiolla kilpailijan sulkemiseksi pois, markkinoille tulon estämiseksi tai markkinoiden syntymisen ehkäisemiseksi, tai todisteet konkreettisesta saalistushinnoittelun uhasta (45).

b)   Kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen

| 67. | Jos käytettävissä on riittävästi luotettavaa tietoa, komissio soveltaa 25–27 kohdassa kuvailtua yhtä tehokkaan kilpailijan analyysia määrittääkseen, voiko menettelytapa aiheuttaa kuluttajille haittaa. Tavallisesti ainoastaan pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia alhaisemmalle tasolle hinnoittelu mahdollistaa yhtä tehokkaiden kilpailijoiden markkinoilta sulkemisen. |
| --- | --- |

67.

Jos käytettävissä on riittävästi luotettavaa tietoa, komissio soveltaa 25–27 kohdassa kuvailtua yhtä tehokkaan kilpailijan analyysia määrittääkseen, voiko menettelytapa aiheuttaa kuluttajille haittaa. Tavallisesti ainoastaan pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia alhaisemmalle tasolle hinnoittelu mahdollistaa yhtä tehokkaiden kilpailijoiden markkinoilta sulkemisen.

| 68. | Edellä 20 kohdassa jo mainittujen tekijöiden lisäksi komissio tutkii yleisesti, vähentääkö epäilty menettelytapa kilpailijoiden kilpailuun ryhtymisen todennäköisyyttä ja millä tavoin. Jos määräävässä asemassa olevalla yrityksellä on esimerkiksi paremmat tiedot kustannuksista tai muista markkinaehdoista tai se pystyy vääristämään kannattavuudesta kertovia markkinasignaaleja, se saattaa harjoittaa saalistushinnoittelua vaikuttaakseen mahdollisten markkinoille tulijoiden odotuksiin ja estääkseen sen kautta markkinoille tulon. Jos menettelytapa ja sen todennäköiset vaikutukset tuntuvat useilla markkinoilla ja/tai useampina peräkkäisinä mahdollisen markkinoille tulon ajankohtina, voidaan ehkä osoittaa, että määräävässä asemassa oleva yritys pyrkii hankkimaan itselleen saalistushinnoittelun harjoittajan maineen. Jos kohteena oleva kilpailija on riippuvainen ulkoisesta rahoituksesta, määräävässä asemassa olevan yrityksen tekemät merkittävät hinnanalennukset tai muu saalistushinnoitteluun liittyvä menettelytapa voi vaikuttaa kielteisesti kilpailijan toimintakykyyn, niin että sen mahdollisuudet saada lisärahoitusta voivat heikentyä merkittävästi. |
| --- | --- |

68.

Edellä 20 kohdassa jo mainittujen tekijöiden lisäksi komissio tutkii yleisesti, vähentääkö epäilty menettelytapa kilpailijoiden kilpailuun ryhtymisen todennäköisyyttä ja millä tavoin. Jos määräävässä asemassa olevalla yrityksellä on esimerkiksi paremmat tiedot kustannuksista tai muista markkinaehdoista tai se pystyy vääristämään kannattavuudesta kertovia markkinasignaaleja, se saattaa harjoittaa saalistushinnoittelua vaikuttaakseen mahdollisten markkinoille tulijoiden odotuksiin ja estääkseen sen kautta markkinoille tulon. Jos menettelytapa ja sen todennäköiset vaikutukset tuntuvat useilla markkinoilla ja/tai useampina peräkkäisinä mahdollisen markkinoille tulon ajankohtina, voidaan ehkä osoittaa, että määräävässä asemassa oleva yritys pyrkii hankkimaan itselleen saalistushinnoittelun harjoittajan maineen. Jos kohteena oleva kilpailija on riippuvainen ulkoisesta rahoituksesta, määräävässä asemassa olevan yrityksen tekemät merkittävät hinnanalennukset tai muu saalistushinnoitteluun liittyvä menettelytapa voi vaikuttaa kielteisesti kilpailijan toimintakykyyn, niin että sen mahdollisuudet saada lisärahoitusta voivat heikentyä merkittävästi.

| 69. | Komission näkemyksen mukaan ei ole välttämätöntä osoittaa, että kilpailijat ovat poistuneet markkinoilta, jotta voitaisiin osoittaa kyseessä olleen kilpailunvastaisen markkinoiden sulkemisen. On mahdollista, että määräävässä asemassa oleva yritys pitää parempana estää kilpailijaa harjoittamasta kovaa kilpailua ja saada sen pikemminkin noudattamaan omaa hinnoitteluaan kuin poistaa sitä markkinoilta kokonaan. Tällaisella pakottamisella samanlaiseen hinnoitteluun vältetään kilpailijoiden markkinoilta poistamiseen liittyvät riskit, varsinkin se riski, että kilpailijan omaisuus myydään halvalla, mutta se jää markkinoille niin, että niille tulee uusi, tuotteita edullisesti tarjoava toimija. |
| --- | --- |

69.

Komission näkemyksen mukaan ei ole välttämätöntä osoittaa, että kilpailijat ovat poistuneet markkinoilta, jotta voitaisiin osoittaa kyseessä olleen kilpailunvastaisen markkinoiden sulkemisen. On mahdollista, että määräävässä asemassa oleva yritys pitää parempana estää kilpailijaa harjoittamasta kovaa kilpailua ja saada sen pikemminkin noudattamaan omaa hinnoitteluaan kuin poistaa sitä markkinoilta kokonaan. Tällaisella pakottamisella samanlaiseen hinnoitteluun vältetään kilpailijoiden markkinoilta poistamiseen liittyvät riskit, varsinkin se riski, että kilpailijan omaisuus myydään halvalla, mutta se jää markkinoille niin, että niille tulee uusi, tuotteita edullisesti tarjoava toimija.

| 70. | Yleisesti ottaen kuluttajille aiheutuu todennäköisesti haittaa, jos määräävässä asemassa oleva yritys voi kohtuudella olettaa markkinavoimansa olevan saalistushinnoittelukäytännön loputtua suurempi kuin se olisi ollut, jos yritys ei olisi ryhtynyt tähän menettelytapaan lainkaan, toisin sanoen, jos yritys todennäköisesti hyötyy tappiolla myynnistä. |
| --- | --- |

70.

Yleisesti ottaen kuluttajille aiheutuu todennäköisesti haittaa, jos määräävässä asemassa oleva yritys voi kohtuudella olettaa markkinavoimansa olevan saalistushinnoittelukäytännön loputtua suurempi kuin se olisi ollut, jos yritys ei olisi ryhtynyt tähän menettelytapaan lainkaan, toisin sanoen, jos yritys todennäköisesti hyötyy tappiolla myynnistä.

| 71. | Tämä ei tarkoita sitä, että komissio puuttuu asiaan vain, jos määräävässä asemassa oleva yritys todennäköisesti pystyy nostamaan hintojaan markkinoilla ennen menettelytapaa vallinnutta tasoa korkeammiksi. Riittää, että menettelytapa esimerkiksi todennäköisesti estäisi tai viivyttäisi hintojen halpenemista, joka muussa tapauksessa olisi toteutunut. Kuluttajalle aiheutuneen haitan määrittäminen ei ole mekaanista voittojen ja tappioiden laskemista eikä siihen vaadita todisteita kokonaisvoitoista. Todennäköinen kuluttajalle aiheutuva haitta voidaan osoittaa arvioimalla menettelytavan todennäköistä markkinoiden sulkemisvaikutusta yhdistettynä muiden tekijöiden kuten markkinoille tulon esteiden tarkasteluun (46). Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon myös mahdollisuudet palata markkinoille. |
| --- | --- |

71.

Tämä ei tarkoita sitä, että komissio puuttuu asiaan vain, jos määräävässä asemassa oleva yritys todennäköisesti pystyy nostamaan hintojaan markkinoilla ennen menettelytapaa vallinnutta tasoa korkeammiksi. Riittää, että menettelytapa esimerkiksi todennäköisesti estäisi tai viivyttäisi hintojen halpenemista, joka muussa tapauksessa olisi toteutunut. Kuluttajalle aiheutuneen haitan määrittäminen ei ole mekaanista voittojen ja tappioiden laskemista eikä siihen vaadita todisteita kokonaisvoitoista. Todennäköinen kuluttajalle aiheutuva haitta voidaan osoittaa arvioimalla menettelytavan todennäköistä markkinoiden sulkemisvaikutusta yhdistettynä muiden tekijöiden kuten markkinoille tulon esteiden tarkasteluun (46). Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon myös mahdollisuudet palata markkinoille.

| 72. | Määräävässä asemassa olevan yrityksen saattaa olla helpompaa harjoittaa saalistushinnoittelua, jos se kohdistaa halvat hinnat valikoivasti tiettyihin asiakkaisiin, sillä tämä rajoittaa sille aiheutuvia tappioita. |
| --- | --- |

72.

Määräävässä asemassa olevan yrityksen saattaa olla helpompaa harjoittaa saalistushinnoittelua, jos se kohdistaa halvat hinnat valikoivasti tiettyihin asiakkaisiin, sillä tämä rajoittaa sille aiheutuvia tappioita.

| 73. | Määräävässä asemassa olevan yrityksen saalistushinnoittelu on vähemmän todennäköistä, jos menettelytavassa on kyse alhaisesta hinnasta, jota on sovellettu yleisesti pitkän aikaa. |
| --- | --- |

73.

Määräävässä asemassa olevan yrityksen saalistushinnoittelu on vähemmän todennäköistä, jos menettelytavassa on kyse alhaisesta hinnasta, jota on sovellettu yleisesti pitkän aikaa.

c)   Tehokkuusedut

| 74. | Yleensä saalistushinnoittelun ei uskota tuovan mukanaan tehokkuusetuja. Jos kuitenkin III D jaksossa vahvistetut edellytykset täyttyvät, komissio ottaa huomioon määräävässä asemassa olevan yrityksen väitteet siitä, että alhainen hinnoittelu antaa sille mahdollisuuden saavuttaa mittakaavaetuja tai tehokkuusetuja, jotka liittyvät markkinoiden laajentamiseen. |
| --- | --- |

74.

Yleensä saalistushinnoittelun ei uskota tuovan mukanaan tehokkuusetuja. Jos kuitenkin III D jaksossa vahvistetut edellytykset täyttyvät, komissio ottaa huomioon määräävässä asemassa olevan yrityksen väitteet siitä, että alhainen hinnoittelu antaa sille mahdollisuuden saavuttaa mittakaavaetuja tai tehokkuusetuja, jotka liittyvät markkinoiden laajentamiseen.

D.   Toimittamisen epääminen ja hintaruuvi

| 75. | Määritellessään ensisijaisia täytäntöönpanotavoitteitaan komissio lähtee liikkeelle siitä, että yleisesti ottaen jokaisella yrityksellä, olipa se määräävässä asemassa tai ei, olisi oltava oikeus valita kauppakumppaninsa ja käyttää omaisuuttaan vapaasti. Sen vuoksi komissio katsoo, että asioihin puuttuminen kilpailulainsäädännön perusteella vaatii huolellista harkintaa silloin, kun 82 artiklan soveltaminen johtaisi toimittamista koskevan velvoitteen asettamiseen määräävässä asemassa olevalle yritykselle (47). Vaikka tällaisesta velvoitteesta maksettaisiinkin kohtuullinen korvaus, sen olemassaolo saattaa heikentää yrityksen kannustimia investoida ja innovoida, mikä puolestaan voi aiheuttaa haittaa kuluttajille. Tieto siitä, että yrityksellä saattaa olla velvollisuus toimittaa vastoin tahtoaan, saattaa johtaa siihen, että määräävässä asemassa olevat yritykset tai yritykset, jotka katsovat voivansa saavuttaa määräävän aseman, eivät investoi tai investoivat vähemmän kyseessä olevaan toimintaan. Lisäksi kilpailijoilla voi olla kiusaus käyttää hyväkseen määräävässä asemassa olevan yrityksen investointeja sen sijaan, että ne investoisivat itse. Kumpikaan mainituista seurauksista ei pitkällä aikavälillä ole kuluttajien edun mukaista. |
| --- | --- |

75.

Määritellessään ensisijaisia täytäntöönpanotavoitteitaan komissio lähtee liikkeelle siitä, että yleisesti ottaen jokaisella yrityksellä, olipa se määräävässä asemassa tai ei, olisi oltava oikeus valita kauppakumppaninsa ja käyttää omaisuuttaan vapaasti. Sen vuoksi komissio katsoo, että asioihin puuttuminen kilpailulainsäädännön perusteella vaatii huolellista harkintaa silloin, kun 82 artiklan soveltaminen johtaisi toimittamista koskevan velvoitteen asettamiseen määräävässä asemassa olevalle yritykselle (47). Vaikka tällaisesta velvoitteesta maksettaisiinkin kohtuullinen korvaus, sen olemassaolo saattaa heikentää yrityksen kannustimia investoida ja innovoida, mikä puolestaan voi aiheuttaa haittaa kuluttajille. Tieto siitä, että yrityksellä saattaa olla velvollisuus toimittaa vastoin tahtoaan, saattaa johtaa siihen, että määräävässä asemassa olevat yritykset tai yritykset, jotka katsovat voivansa saavuttaa määräävän aseman, eivät investoi tai investoivat vähemmän kyseessä olevaan toimintaan. Lisäksi kilpailijoilla voi olla kiusaus käyttää hyväkseen määräävässä asemassa olevan yrityksen investointeja sen sijaan, että ne investoisivat itse. Kumpikaan mainituista seurauksista ei pitkällä aikavälillä ole kuluttajien edun mukaista.

| 76. | Kilpailuongelmia syntyy tyypillisesti silloin, kun määräävässä asemassa oleva yritys kilpailee tuotantoketjun loppupään markkinoilla ostajan kanssa, jolta se epää toimittamisen. Ilmaisua ”tuotantoketjun loppupään markkinat” käytetään viittaamaan markkinoihin, joita varten evättyä tuotantopanosta tarvitaan jonkin tuotteen valmistamiseksi tai palvelun tarjoamiseksi. Tässä jaksossa käsitellään ainoastaan tämäntyyppistä epäämistä. |
| --- | --- |

76.

Kilpailuongelmia syntyy tyypillisesti silloin, kun määräävässä asemassa oleva yritys kilpailee tuotantoketjun loppupään markkinoilla ostajan kanssa, jolta se epää toimittamisen. Ilmaisua ”tuotantoketjun loppupään markkinat” käytetään viittaamaan markkinoihin, joita varten evättyä tuotantopanosta tarvitaan jonkin tuotteen valmistamiseksi tai palvelun tarjoamiseksi. Tässä jaksossa käsitellään ainoastaan tämäntyyppistä epäämistä.

| 77. | Tässä jaksossa ei käsitellä muuntyyppisiä, mahdollisesti sääntöjenvastaisia toimittamisen epäämisiä, joissa toimittamisen ehdoksi asetetaan se, että ostaja hyväksyy menettelytapojaan koskevia rajoituksia. Esimerkiksi toimittamisen keskeyttäminen asiakkaiden rankaisemiseksi siitä, että ne ovat käyneet kauppaa kilpailijoiden kanssa, tai toimittamisen epääminen asiakkailta, jotka eivät suostu sitomisjärjestelyihin, ovat menettelytapoja, jotka komissio tutkii yksinmyyntiä sekä sitomista ja niputtamista koskevissa jaksoissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Tässä jaksossa ei myöskään käsitellä toimittamisen epäämistä, jonka tarkoituksena on estää ostajaa ryhtymästä harjoittamaan rinnakkaiskauppaa (48) tai alentamasta jälleenmyyntihintaa. |
| --- | --- |

77.

Tässä jaksossa ei käsitellä muuntyyppisiä, mahdollisesti sääntöjenvastaisia toimittamisen epäämisiä, joissa toimittamisen ehdoksi asetetaan se, että ostaja hyväksyy menettelytapojaan koskevia rajoituksia. Esimerkiksi toimittamisen keskeyttäminen asiakkaiden rankaisemiseksi siitä, että ne ovat käyneet kauppaa kilpailijoiden kanssa, tai toimittamisen epääminen asiakkailta, jotka eivät suostu sitomisjärjestelyihin, ovat menettelytapoja, jotka komissio tutkii yksinmyyntiä sekä sitomista ja niputtamista koskevissa jaksoissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Tässä jaksossa ei myöskään käsitellä toimittamisen epäämistä, jonka tarkoituksena on estää ostajaa ryhtymästä harjoittamaan rinnakkaiskauppaa (48) tai alentamasta jälleenmyyntihintaa.

| 78. | Toimittamisen epäämisen käsite kattaa laajan kirjon käytäntöjä, kuten tuotteiden toimittamisen epääminen olemassa oleville tai uusille asiakkaille (49), immateriaalioikeuksia koskevien käyttölupien epääminen (50), esimerkiksi silloin, kun tämä on välttämätöntä rajapintoja koskevien tietojen luovuttamiseksi (51), tai olennaiseen toimintoon tai verkostoon pääsyn epääminen (52). |
| --- | --- |

78.

Toimittamisen epäämisen käsite kattaa laajan kirjon käytäntöjä, kuten tuotteiden toimittamisen epääminen olemassa oleville tai uusille asiakkaille (49), immateriaalioikeuksia koskevien käyttölupien epääminen (50), esimerkiksi silloin, kun tämä on välttämätöntä rajapintoja koskevien tietojen luovuttamiseksi (51), tai olennaiseen toimintoon tai verkostoon pääsyn epääminen (52).

| 79. | Komissio ei pidä välttämättömänä edellytyksenä, että tuotteella, jonka toimittaminen evätään, on jo käyty kauppaa: riittävää on, että mahdollisten ostajien taholta on kysyntää ja että kyseessä oleville tuotantopanoksille voidaan yksilöidä mahdolliset markkinat (53). Välttämätöntä ei ole myöskään, että määräävässä asemassa oleva yritys varsinaisesti epää toimittamisen — tulkinnallinen kieltäytyminen on riittävä. Tulkinnallinen kieltäytyminen voi tapahtua esimerkiksi siinä muodossa, että tuotteen toimittamista viivytetään aiheettomasti tai haitataan muuten, taikka siihen saattaa liittyä kohtuuttomien ehtojen määräämistä korvaukseksi toimituksesta. |
| --- | --- |

79.

Komissio ei pidä välttämättömänä edellytyksenä, että tuotteella, jonka toimittaminen evätään, on jo käyty kauppaa: riittävää on, että mahdollisten ostajien taholta on kysyntää ja että kyseessä oleville tuotantopanoksille voidaan yksilöidä mahdolliset markkinat (53). Välttämätöntä ei ole myöskään, että määräävässä asemassa oleva yritys varsinaisesti epää toimittamisen — tulkinnallinen kieltäytyminen on riittävä. Tulkinnallinen kieltäytyminen voi tapahtua esimerkiksi siinä muodossa, että tuotteen toimittamista viivytetään aiheettomasti tai haitataan muuten, taikka siihen saattaa liittyä kohtuuttomien ehtojen määräämistä korvaukseksi toimituksesta.

| 80. | Sen sijaan, että määräävässä asemassa oleva yritys epää toimittamisen, se voi veloittaa tuotantoketjun alkupään markkinoilla tuotteesta hinnan, joka verrattuna sen tuotantoketjun loppupään markkinoilla veloittamaan hintaan (54) ei anna edes yhtä tehokkaalle kilpailijalle mahdollisuutta käydä kauppaa kannattavasti ja kestävällä pohjalla tuotantoketjun loppupään markkinoilla (nk. ”hintaruuvi”, kustannusten ja hintojen välinen epäsuhta). Määrittääkseen yhtä tehokkaan kilpailijan kustannukset hintaruuvitapauksissa komissio käyttää yleensä vertailukohtana integroituneen määräävässä asemassa olevan yrityksen tuotantoketjun loppupään toimintayksikön pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia (55). |
| --- | --- |

80.

Sen sijaan, että määräävässä asemassa oleva yritys epää toimittamisen, se voi veloittaa tuotantoketjun alkupään markkinoilla tuotteesta hinnan, joka verrattuna sen tuotantoketjun loppupään markkinoilla veloittamaan hintaan (54) ei anna edes yhtä tehokkaalle kilpailijalle mahdollisuutta käydä kauppaa kannattavasti ja kestävällä pohjalla tuotantoketjun loppupään markkinoilla (nk. ”hintaruuvi”, kustannusten ja hintojen välinen epäsuhta). Määrittääkseen yhtä tehokkaan kilpailijan kustannukset hintaruuvitapauksissa komissio käyttää yleensä vertailukohtana integroituneen määräävässä asemassa olevan yrityksen tuotantoketjun loppupään toimintayksikön pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia (55).

| 81. | Komissio katsoo näiden menettelytapojen kuuluvan ensisijaisten täytäntöönpanotavoitteiden piiriin, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:






  — | epääminen liittyy tuotteeseen tai palveluun, joka on objektiivisesti välttämätön, jotta yritys voisi kilpailla tehokkaasti tuotantoketjun loppupään markkinoilla, |
| --- | --- | --- |

81.

Komissio katsoo näiden menettelytapojen kuuluvan ensisijaisten täytäntöönpanotavoitteiden piiriin, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

—

epääminen liittyy tuotteeseen tai palveluun, joka on objektiivisesti välttämätön, jotta yritys voisi kilpailla tehokkaasti tuotantoketjun loppupään markkinoilla,

| — | epääminen johtaa todennäköisesti tehokkaan kilpailun loppumiseen tuotantoketjun loppupään markkinoilta, ja |
| --- | --- |

—

epääminen johtaa todennäköisesti tehokkaan kilpailun loppumiseen tuotantoketjun loppupään markkinoilta, ja

| — | epääminen aiheuttaa todennäköisesti haittaa kuluttajille. |
| --- | --- |

—

epääminen aiheuttaa todennäköisesti haittaa kuluttajille.

| 82. | Tietyissä tapauksissa voi olla selvää, että toimittamista koskevan velvoitteen määräämisellä ei selvästikään voi olla etukäteen eikä jälkikäteen kielteisiä vaikutuksia tuotantopanoksen omistajan ja/tai muiden toimijoiden kannustimiin investoida ja innovoida tuotantoketjun alkupäässä. Komissio katsoo, että tilanne on erityisen todennäköisesti tällainen silloin, kun yhteisön lainsäädännön mukaisella sääntelyllä jo määrätään toimittamista koskeva velvoite määräävässä asemassa olevalle yritykselle, ja kun tällaisen sääntelyn perustana olevista näkökohdista käy selvästi ilmi, että toimittamista koskevaa velvoitetta määrätessään viranomainen on jo suorittanut tarpeellisen kannustimien arvioinnin. Näin voi olla myös silloin, kun määräävässä asemassa olevan yrityksen tuotantoketjun alkupään markkina-asema on syntynyt erityis- tai yksinoikeuksien suojassa tai sitä on rahoitettu valtion varoin. Tällaisissa erityistapauksissa komissiolla ei ole mitään syytä poiketa yleisestä täytäntöönpanolinjastaan, ja se voi osoittaa myös tarkastelematta 81 kohdassa tarkoitetun kolmen edellytyksen täyttymistä, että kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen on todennäköinen. |
| --- | --- |

82.

Tietyissä tapauksissa voi olla selvää, että toimittamista koskevan velvoitteen määräämisellä ei selvästikään voi olla etukäteen eikä jälkikäteen kielteisiä vaikutuksia tuotantopanoksen omistajan ja/tai muiden toimijoiden kannustimiin investoida ja innovoida tuotantoketjun alkupäässä. Komissio katsoo, että tilanne on erityisen todennäköisesti tällainen silloin, kun yhteisön lainsäädännön mukaisella sääntelyllä jo määrätään toimittamista koskeva velvoite määräävässä asemassa olevalle yritykselle, ja kun tällaisen sääntelyn perustana olevista näkökohdista käy selvästi ilmi, että toimittamista koskevaa velvoitetta määrätessään viranomainen on jo suorittanut tarpeellisen kannustimien arvioinnin. Näin voi olla myös silloin, kun määräävässä asemassa olevan yrityksen tuotantoketjun alkupään markkina-asema on syntynyt erityis- tai yksinoikeuksien suojassa tai sitä on rahoitettu valtion varoin. Tällaisissa erityistapauksissa komissiolla ei ole mitään syytä poiketa yleisestä täytäntöönpanolinjastaan, ja se voi osoittaa myös tarkastelematta 81 kohdassa tarkoitetun kolmen edellytyksen täyttymistä, että kilpailunvastainen markkinoiden sulkeminen on todennäköinen.

a)   Tuotantopanoksen objektiivinen välttämättömyys

| 83. | Kun komissio tarkastelee, onko sen tutkittava toimittamisen epäämistä ensisijaisena kysymyksenä, se pohtii, onko evätyn tuotantopanoksen toimittaminen objektiivisesti tarpeen toimijoille, jotta nämä voivat kilpailla markkinoilla tehokkaasti. Tämä ei tarkoita sitä, että ilman evättyä tuotantopanosta mikään kilpailija ei voisi milloinkaan tulla tuotantoketjun loppupään markkinoille tai selviytyä niillä (56). Pikemminkin tuotantopanos on välttämätön, jos sille ei ole tosiasiallista tai mahdollista korvaajaa, johon tuotantoketjun loppupään markkinoilla toimivat kilpailijat voisivat turvautua puolustautuakseen ainakin pitkällä aikavälillä epäämisen kielteisiä vaikutuksia vastaan (57). Tässä yhteydessä komissio yleensä arvioi, pystyisivätkö kilpailijat näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa todella tuottamaan uudelleen määräävässä asemassa olevan yrityksen tuottaman tuotantopanoksen (58). Tuotantopanoksen uudelleen tuottamisella tarkoitetaan sitä, että luodaan vaihtoehtoinen tehokas toimituslähde, joka antaa kilpailijoille mahdollisuuden kohdistaa kilpailupainetta määräävässä asemassa olevaan yritykseen tuotantoketjun loppupään markkinoilla (59). |
| --- | --- |

83.

Kun komissio tarkastelee, onko sen tutkittava toimittamisen epäämistä ensisijaisena kysymyksenä, se pohtii, onko evätyn tuotantopanoksen toimittaminen objektiivisesti tarpeen toimijoille, jotta nämä voivat kilpailla markkinoilla tehokkaasti. Tämä ei tarkoita sitä, että ilman evättyä tuotantopanosta mikään kilpailija ei voisi milloinkaan tulla tuotantoketjun loppupään markkinoille tai selviytyä niillä (56). Pikemminkin tuotantopanos on välttämätön, jos sille ei ole tosiasiallista tai mahdollista korvaajaa, johon tuotantoketjun loppupään markkinoilla toimivat kilpailijat voisivat turvautua puolustautuakseen ainakin pitkällä aikavälillä epäämisen kielteisiä vaikutuksia vastaan (57). Tässä yhteydessä komissio yleensä arvioi, pystyisivätkö kilpailijat näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa todella tuottamaan uudelleen määräävässä asemassa olevan yrityksen tuottaman tuotantopanoksen (58). Tuotantopanoksen uudelleen tuottamisella tarkoitetaan sitä, että luodaan vaihtoehtoinen tehokas toimituslähde, joka antaa kilpailijoille mahdollisuuden kohdistaa kilpailupainetta määräävässä asemassa olevaan yritykseen tuotantoketjun loppupään markkinoilla (59).

| 84. | Edellä 81 kohdassa vahvistettuja perusteita sovelletaan sekä tapauksiin, joissa aikaisempi toimittaminen keskeytetään, että sellaisen tavaran tai palvelun toimittamisen epäämiseen, jota määräävässä asemassa oleva yritys ei ole aikaisemmin toimittanut muille (uusi palvelun toimittamisen epääminen). On kuitenkin todennäköisempää, että voimassa olevan toimitusjärjestelyn päättäminen katsotaan väärinkäytöksi kuin kokonaan uusi toimittamisen epääminen. Jos esimerkiksi määräävässä asemassa oleva yritys on aikaisemmin toimittanut tarvitsevalle yritykselle, ja jälkimmäinen on tehnyt tähän suhteeseen liittyviä investointeja käyttääkseen sittemmin evättyjä tuotantopanoksia, komissio saattaa todennäköisemmin pitää kyseistä tuotantopanosta välttämättömänä. Samalla tavoin se, että olennaisen tuotantopanoksen omistaja on aikaisemmin katsonut olevan etujensa mukaista toimittaa, merkitsee, että tuotantopanoksen toimittamiseen ei liity riskiä siitä, että omistaja saisi alkuperäisestä investoinnista riittämättömän korvauksen. Sen vuoksi olisi määräävässä asemassa olevan yrityksen asia osoittaa, miksi olosuhteet ovat tosiasiassa muuttuneet niin, että olemassa olevan toimittamista koskevan suhteen jatkaminen vaarantaisi sen asianmukaisen korvauksen. |
| --- | --- |

84.

Edellä 81 kohdassa vahvistettuja perusteita sovelletaan sekä tapauksiin, joissa aikaisempi toimittaminen keskeytetään, että sellaisen tavaran tai palvelun toimittamisen epäämiseen, jota määräävässä asemassa oleva yritys ei ole aikaisemmin toimittanut muille (uusi palvelun toimittamisen epääminen). On kuitenkin todennäköisempää, että voimassa olevan toimitusjärjestelyn päättäminen katsotaan väärinkäytöksi kuin kokonaan uusi toimittamisen epääminen. Jos esimerkiksi määräävässä asemassa oleva yritys on aikaisemmin toimittanut tarvitsevalle yritykselle, ja jälkimmäinen on tehnyt tähän suhteeseen liittyviä investointeja käyttääkseen sittemmin evättyjä tuotantopanoksia, komissio saattaa todennäköisemmin pitää kyseistä tuotantopanosta välttämättömänä. Samalla tavoin se, että olennaisen tuotantopanoksen omistaja on aikaisemmin katsonut olevan etujensa mukaista toimittaa, merkitsee, että tuotantopanoksen toimittamiseen ei liity riskiä siitä, että omistaja saisi alkuperäisestä investoinnista riittämättömän korvauksen. Sen vuoksi olisi määräävässä asemassa olevan yrityksen asia osoittaa, miksi olosuhteet ovat tosiasiassa muuttuneet niin, että olemassa olevan toimittamista koskevan suhteen jatkaminen vaarantaisi sen asianmukaisen korvauksen.

b)   Tehokkaan kilpailun poistuminen

| 85. | Jos 83 ja 84 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät, komissio katsoo, että määräävässä asemassa olevan yrityksen toimittamisen epääminen todennäköisesti yleensä poistaa tehokkaan kilpailun tuotantoketjun loppupään markkinoilta, joko välittömästi tai jonkin ajan kuluttua. Tehokkaan kilpailun poistamisen todennäköisyys on yleensä sitä suurempi, mitä suurempi on määräävässä asemassa olevan yrityksen markkinaosuus tuotantoketjun loppupään markkinoilla, mitä vähemmän määräävässä asemassa olevalla yrityksellä on kapasiteetin rajoituksia suhteessa kilpailijoihin tuotantoketjun loppupään markkinoilla, mitä tiiviimpi on korvattavuus määräävässä asemassa olevan yrityksen ja sen kilpailijoiden tuotannon välillä tuotantoketjun loppupään markkinoilla, mitä suurempi on niiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla toimivien kilpailijoiden osuus, joihin asia vaikuttaa, ja mitä todennäköisempää on, että kysyntä, johon markkinoilta suljetut kilpailijat voisivat vastata, ohjautuisi niiltä pois määräävässä asemassa olevan yrityksen eduksi. |
| --- | --- |

85.

Jos 83 ja 84 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät, komissio katsoo, että määräävässä asemassa olevan yrityksen toimittamisen epääminen todennäköisesti yleensä poistaa tehokkaan kilpailun tuotantoketjun loppupään markkinoilta, joko välittömästi tai jonkin ajan kuluttua. Tehokkaan kilpailun poistamisen todennäköisyys on yleensä sitä suurempi, mitä suurempi on määräävässä asemassa olevan yrityksen markkinaosuus tuotantoketjun loppupään markkinoilla, mitä vähemmän määräävässä asemassa olevalla yrityksellä on kapasiteetin rajoituksia suhteessa kilpailijoihin tuotantoketjun loppupään markkinoilla, mitä tiiviimpi on korvattavuus määräävässä asemassa olevan yrityksen ja sen kilpailijoiden tuotannon välillä tuotantoketjun loppupään markkinoilla, mitä suurempi on niiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla toimivien kilpailijoiden osuus, joihin asia vaikuttaa, ja mitä todennäköisempää on, että kysyntä, johon markkinoilta suljetut kilpailijat voisivat vastata, ohjautuisi niiltä pois määräävässä asemassa olevan yrityksen eduksi.

c)   Kuluttajille aiheutuva haitta

| 86. | Tarkastellessaan toimittamisen epäämisestä kuluttajien hyvinvoinnille todennäköisesti aiheutuvaa vaikutusta komissio tarkastelee, ovatko kuluttajille toimittamisen epäämisestä merkityksellisillä markkinoilla todennäköisesti aiheutuvat kielteiset seuraukset ajan mittaan suuremmat kuin toimittamista koskevan velvoitteen määräämisestä aiheutuvat kielteiset seuraukset. Jos näin on, komissio yleensä jatkaa asian käsittelyä. |
| --- | --- |

86.

Tarkastellessaan toimittamisen epäämisestä kuluttajien hyvinvoinnille todennäköisesti aiheutuvaa vaikutusta komissio tarkastelee, ovatko kuluttajille toimittamisen epäämisestä merkityksellisillä markkinoilla todennäköisesti aiheutuvat kielteiset seuraukset ajan mittaan suuremmat kuin toimittamista koskevan velvoitteen määräämisestä aiheutuvat kielteiset seuraukset. Jos näin on, komissio yleensä jatkaa asian käsittelyä.

| 87. | Komission näkemyksen mukaan haittaa kuluttajille saattaa aiheutua esimerkiksi silloin, kun määräävässä asemassa olevan yrityksen markkinoilta sulkemia kilpailijoita estetään epäämisen tuloksena tuomasta markkinoille innovatiivisia tuotteita tai palveluja ja/tai todennäköisesti tukahdutetaan seuraavat innovaatiot (60). Tilanne saattaa olla tällainen erityisesti silloin, jos toimituksia tarvitseva yritys ei aio pelkästään rajoittua toisintamaan tuotteita tai palveluja, joita määräävässä asemassa oleva yritys jo tarjoaa tuotantoketjun loppupään markkinoilla, vaan aikoo tuottaa uusia tai parannettuja tuotteita tai palveluja, joille on olemassa mahdollista kulutuskysyntää, tai jos se todennäköisesti edistää teknistä kehitystä (61). |
| --- | --- |

87.

Komission näkemyksen mukaan haittaa kuluttajille saattaa aiheutua esimerkiksi silloin, kun määräävässä asemassa olevan yrityksen markkinoilta sulkemia kilpailijoita estetään epäämisen tuloksena tuomasta markkinoille innovatiivisia tuotteita tai palveluja ja/tai todennäköisesti tukahdutetaan seuraavat innovaatiot (60). Tilanne saattaa olla tällainen erityisesti silloin, jos toimituksia tarvitseva yritys ei aio pelkästään rajoittua toisintamaan tuotteita tai palveluja, joita määräävässä asemassa oleva yritys jo tarjoaa tuotantoketjun loppupään markkinoilla, vaan aikoo tuottaa uusia tai parannettuja tuotteita tai palveluja, joille on olemassa mahdollista kulutuskysyntää, tai jos se todennäköisesti edistää teknistä kehitystä (61).

| 88. | Komissio katsoo lisäksi, että toimittamisen epääminen saattaa johtaa kuluttajille aiheutuvaan haittaan silloin, kun hinta tuotantoketjun alkupään tuotantopanosten markkinoilla on säännelty, mutta hintaa tuotantoketjun loppupään markkinoilla ei säännellä, ja määräävässä asemassa oleva yritys pystyy hankkimaan sääntelyn ulkopuolella olevilla tuotantoketjun loppupään markkinoilla enemmän voittoa kuin mitä se muuten saisi, jos se sulkee kilpailijat tuotantoketjun loppupään markkinoilta epäämällä toimittamisen. |
| --- | --- |

88.

Komissio katsoo lisäksi, että toimittamisen epääminen saattaa johtaa kuluttajille aiheutuvaan haittaan silloin, kun hinta tuotantoketjun alkupään tuotantopanosten markkinoilla on säännelty, mutta hintaa tuotantoketjun loppupään markkinoilla ei säännellä, ja määräävässä asemassa oleva yritys pystyy hankkimaan sääntelyn ulkopuolella olevilla tuotantoketjun loppupään markkinoilla enemmän voittoa kuin mitä se muuten saisi, jos se sulkee kilpailijat tuotantoketjun loppupään markkinoilta epäämällä toimittamisen.

d)   Tehokkuusedut

| 89. | Komissio ottaa huomioon määräävässä asemassa olevan yrityksen esittämät väitteet siitä, että toimittamisen epääminen on välttämätöntä, jotta määräävässä asemassa oleva yritys pystyy saamaan asianmukaisen tuoton investoinneista, jotka on tehtävä sen tuotantopanosliiketoiminnan kehittämiseksi, mikä tuo mukanaan kannustimia jatkaa investoimista tulevaisuudessa huolimatta hankkeiden epäonnistumisen riskistä. Komissio ottaa huomioon myös määräävässä asemassa olevan yrityksen väitteet siitä, että toimittamista koskeva velvoite tai tällaisen velvoitteen määräämisen mukanaan tuomat markkinaolosuhteiden rakenteelliset muutokset, kuten kilpailijoiden kehittämät seuraavat innovaatiot, vaikuttavat kielteisesti sen omaan innovaatiotoimintaan. |
| --- | --- |

89.

Komissio ottaa huomioon määräävässä asemassa olevan yrityksen esittämät väitteet siitä, että toimittamisen epääminen on välttämätöntä, jotta määräävässä asemassa oleva yritys pystyy saamaan asianmukaisen tuoton investoinneista, jotka on tehtävä sen tuotantopanosliiketoiminnan kehittämiseksi, mikä tuo mukanaan kannustimia jatkaa investoimista tulevaisuudessa huolimatta hankkeiden epäonnistumisen riskistä. Komissio ottaa huomioon myös määräävässä asemassa olevan yrityksen väitteet siitä, että toimittamista koskeva velvoite tai tällaisen velvoitteen määräämisen mukanaan tuomat markkinaolosuhteiden rakenteelliset muutokset, kuten kilpailijoiden kehittämät seuraavat innovaatiot, vaikuttavat kielteisesti sen omaan innovaatiotoimintaan.

| 90. | Tällaisia väitteitä tarkastellessaan komissio kuitenkin varmistaa, että III D jaksossa vahvistetut edellytykset täyttyvät. Määräävässä asemassa olevan yrityksen tehtävänä on erityisesti osoittaa todennäköiset toimittamista koskevan velvoitteen aiheuttamat kielteiset vaikutukset sen omaan innovoinnin tasoon (62). Jos määräävässä asemassa oleva yritys on aikaisemmin toimittanut kyseisiä tuotantopanoksia, tämä voi olla merkityksellistä arvioitaessa väitettä, että toimittamisen epääminen olisi perusteltavissa tehokkuussyillä. |
| --- | --- |

90.

Tällaisia väitteitä tarkastellessaan komissio kuitenkin varmistaa, että III D jaksossa vahvistetut edellytykset täyttyvät. Määräävässä asemassa olevan yrityksen tehtävänä on erityisesti osoittaa todennäköiset toimittamista koskevan velvoitteen aiheuttamat kielteiset vaikutukset sen omaan innovoinnin tasoon (62). Jos määräävässä asemassa oleva yritys on aikaisemmin toimittanut kyseisiä tuotantopanoksia, tämä voi olla merkityksellistä arvioitaessa väitettä, että toimittamisen epääminen olisi perusteltavissa tehokkuussyillä.

---

(1)  Ks. esimerkiksi 82 kohta.

(2)  Asia 322/81, Nederlandsche Banden Industrie Michelin (Michelin I) v. komissio (Kok. 1983, s. 3461, 57 kohta); asia T-83/91, Tetra Pak v. komissio (Tetra Pak II) (Kok. 1993, s. II-755, 114 kohta); asia T-111/96, ITT Promedia v. komissio (Kok. 1998, s. II-2937, 139 kohta); asia T-228/97, Irish Sugar v. komissio (Kok. 1999, s. II-2969, 112 kohta) ja asia T-203/01, Michelin v. komissio (Michelin II) (Kok. 2003, s. II-4071, 97 kohta).

(3)  Ks. asia 27/76, United Brands Company ja United Brands Continentaal v. komissio (Kok. 1978, s. 207, 65 kohta); asia 85/76, Hoffmann-La Roche & Co. v. komissio (Kok. 1979, s. 461, 38 kohta).

(4)  Ks. asia 27/76, United Brands Company ja United Brands Continentaal v. komissio (Kok. 1978, s. 207, 113–121 kohta); asia T-395/94 Atlantic Container Line ym. v. komissio (Kok. 2002, s. II-875, 330 kohta).

(5)  Ks. asia 27/76, United Brands ja United Brands Continentaal v. komissio (Kok. 1978, s. 207, 65 ja 66 kohta); asia C-250/92, Gøttrup-Klim e.a. Grovvareforeninger v. Dansk Landbrugs Grovvareselskab (Kok. 1994, s. I-5641, 47 kohta); asia T-30/89, Hilti v. komissio (Kok. 1991, s. II-1439, 90 kohta).

(6)  Se, mikä on huomattavan pitkä aika, riippuu tuotteesta ja kyseisistä markkinaolosuhteista, mutta yleensä kaksi vuotta riittää.

(7)  Kirjanpidollinen kannattavuus ei välttämättä ole hyvä osoitus markkinavoiman käytöstä. Ks. asia 27/76, United Brands Company ja United Brands Continentaal v. komissio (Kok. 1978, s. 207, 126 kohta).

(8)  Asia 85/76, Hoffmann-La Roche & Co. v. komissio (Kok. 1979, s. 461, 39–41 kohta); asia C-62/86, AKZO v. komissio (Kok. 1991, s. I-3359, 60 kohta); asia T-30/89, Hilti v. komissio (Kok. 1991, s. II-1439, 90, 91 ja 92 kohta); asia T-340/03, France Télécom v. komissio (Kok. 2007, s. II-107, 100 kohta).

(9)  Määräävyyden asteen ja väärinkäytön toteamisen suhteen osalta ks. yhdistetyt asiat C-395/96 P ja C-396/96 P, Compagnie Maritime Belge Transports, Compagnie Maritime Belge ja Dafra-Lines v. komissio (Kok. 2000, s. I-1365, 119 kohta); asia T-228/97 Irish Sugar v. komissio (Kok. 1999, s. II-2969, 186 kohta).

(10)  Asia T-30/89, Hilti v. komissio (Kok. 1991, s. II-1439, 19 kohta).

(11)  Asia 85/76, Hoffmann-La Roche v. komissio (Kok. 1979, s. 461, 48 kohta).

(12)  Asia 27/76, United Brands v. komissio (Kok. 1978, s. 207, 91 kohta).

(13)  Ks. asia T-228/97, Irish Sugar v. komissio (Kok. 1999, s. II-2969, 97–104 kohta), jossa yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin tutki, olisiko yrityksen väitetyn riippumattomuuden puute asiakkaiden suhteen katsottava poikkeukselliseksi olosuhteeksi, joka esti katsomasta, että yrityksellä on määräävä asema, huolimatta siitä, että yrityksen osuus teollisuussokerin markkinoilla Irlannissa oli erittäin suuri.

(14)  Ilmaisun ”korottaa hintaa” merkitystä käsitellään 11 kohdassa.

(15)  Käsitteeseen ”kuluttajat” sisältyvät kaikki tuotteiden suorat tai välilliset käyttäjät, joihin yrityksen menettelytapa vaikuttaa, mukaan lukien välituottajat, jotka käyttävät tuotteita tuotantopanoksena, ja sekä välittömän tuotteen että välituottajien tarjoamien tuotteiden jakelijat ja loppukuluttajat. Kun välikäyttäjät ovat määräävässä asemassa olevan yrityksen todellisia tai mahdollisia kilpailijoita, arvioinnissa keskitytään vaikutuksiin, joita menettelytavalla on tuotantoketjun loppupäässä oleviin käyttäjiin.

(16)  Asia T-228/97, Irish Sugar v. komissio (Kok. 1999, s. II-2969, 188 kohta).

(17)  Asia 62/86, AKZO Chemie v. komissio (Kok. 1991, s. I-3359, 72 kohta): keskimääräisiä kokonaiskustannuksia alhaisempien hintojen osalta yhteisöjen tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Näillä hinnoilla voidaan nimittäin poistaa markkinoilta yrityksiä, jotka ovat ehkä yhtä tehokkaita kuin määräävässä asemassa oleva yritys, mutta jotka taloudellisilta voimavaroiltaan heikompina eivät selviydy siitä kilpailutilanteesta, johon ne joutuvat.” Ks. myös asia T-271/03, Deutsche Telekom v. komissio, tuomio 10 päivänä huhtikuuta 2008, ei vielä julkaistu, 194 kohta.

(18)  Keskimääräisillä vältettävissä olevilla kustannuksilla tarkoitetaan niiden kustannusten keskiarvoa, jotka olisi voitu välttää, jos yritys ei olisi tuottanut diskreettiä määrää (ylimääräistä) tuotantoa, tässä tapauksessa määrää, johon määräävän aseman väärinkäytön väitetään vaikuttaneen. Useimmissa tapauksissa keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset ja keskimääräiset muuttuvat kustannukset (average variable cost, AVC) ovat samat, sillä usein vain muuttuvat kustannukset ovat vältettävissä. Pitkän aikavälin keskimääräiset lisäkustannukset ovat kaikkien yritykselle tietyn tuotteen valmistamisesta aiheutuvien (muuttuvien ja kiinteiden) kustannusten keskiarvo. Pitkän aikavälin keskimääräiset lisäkustannukset ja keskimääräiset kokonaiskustannukset (average total cost, ATC) ovat hyviä toistensa indikaattoreita ja samoja yrityksissä, jotka valmistavat yhtä ainoaa tuotetta. Jos monia tuotteita valmistavat yritykset saavat mittakaavaetuja, pitkän aikavälin keskimääräiset lisäkustannukset alittaisivat kunkin yksittäisen tuotteen keskimääräiset kokonaiskustannukset, sillä todellisia yhteisiä kustannuksia ei oteta huomioon pitkän aikavälin keskimääräisissä lisäkustannuksissa. Kun tuotteita on monia, yhteisiä kustannuksia eivät ole kustannukset, jotka olisi voitu välttää, jos tiettyä tuotetta tai tuotelajitelmaa ei olisi valmistettu. Jos yhteiset kustannukset ovat huomattavan suuret, ne on ehkä otettava huomioon arvioitaessa kykyä sulkea yhtä tehokkaat kilpailijat markkinoilta.

(19)  Näiden kustannusten vertailuarvojen soveltamiseksi voi olla tarpeen tarkastella määräävässä asemassa olevan yrityksen ja sen kilpailijoiden tuottoja ja kustannuksia laajemmin. Ei ehkä riitä, että tarkastellaan vain sitä, kattaako hinta tai tuotto kyseisen tuotteen kustannukset, vaan saattaa olla tarpeen tarkastella lisätuottoja, jos määräävässä asemassa olevan yrityksen menettelytapa vaikuttaa kielteisesti sen muilta markkinoilta tai muista tuotteista saataviin tuottoihin. Samoin kaksipuolisilla markkinoilla saattaa olla tarpeen tarkastella samanaikaisesti markkinoiden kummankin puolen tuottoja ja kustannuksia.

(20)  Ks. asia 27/76, United Brands v. komissio (Kok. 1978, s. 207, 184 kohta); asia 311/84, Centre Belge d'études de marché — Télémarketing (CBEM) v. Compagnie luxembourgeoise de télédiffusion (CLT) ja Information publicité Benelux (IPB) (Kok. 1985, s. 3261, 27 kohta); asia T-30/89, Hilti v. komissio (Kok. 1991, s. II-1439, 102–119 kohta); asia T-83/91, Tetra Pak International v. komissio (Tetra Pak II) (Kok. 1994, s. II-755, 136 ja 207 kohta); asia C-95/04 P, British Airways v. komissio (Kok. 2007, s. I-2331, 69 ja 86 kohta).

(21)  Ks. esim. asia T-30/89, Hilti v. komissio (Kok. 1991, s. II-1439, 118–119 kohta); asia T-83/91, Tetra Pak International v. komissio (Tetra Pak II) (Kok. 1994, s. II-755, 83 ja 84 ja 138 kohta).

(22)  Ks. 81 artiklan soveltamisesta eri asiayhteydessä komission tiedonanto ”Suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta” (EUVL C 101, 27.4.2004, s. 97).

(23)  Yksinmyynnin käsitteeseen sisältyvät myös yksinoikeudelliset toimitusvelvoitteet tai kannustimet, joilla on sama vaikutus. Tällaisessa tapauksessa määräävässä asemassa oleva yritys pyrkii sulkemaan kilpailijansa markkinoilta estämällä niitä ostamasta toimittajilta. Komissio katsoo, että tällainen tuotantopanosmarkkinoiden sulkeminen johtaa periaatteessa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen, jos yksinoikeudellinen toimitusvelvoite tai kannustin sitoo suurimman osan tehokkaista tuotantopanosten toimittajista ja määräävässä asemassa olevan yrityksen kanssa kilpailevat asiakkaat eivät löydä vaihtoehtoisia tuotantopanosten hankintalähteitä.

(24)  Asia T-65/98, Van den Bergh Foods v. komissio (Kok. 2003, s. II-4653). Tässä tapauksessa katsottiin, että velvoite käyttää pakastesäilyttimiä yksinomaan määräävässä asemassa olevan yrityksen tuotteille johtaa myyntipisteelle asetettuun yksinmyyntiehtoon.

(25)  Asia T-65/98, Van den Bergh Foods v. komissio (Kok. 2003, s. II-4653, 104 ja 156 kohta).

(26)  Tältä osin ehdollisten alennusten arviointi eroaa saalistushinnoittelun arvioinnista, sillä saalistushinnoitteluun liittyy aina jonkinlainen myyntitappio.

(27)  Ks. asia T-203/01, Michelin v. komissio (Michelin II) (Kok. 2003, s. II-4071, 162 ja 163 kohta). Ks. myös asia T-219/99, British Airways v. komissio (Kok. 2003, s. II-5917, 277 ja 278 kohta).

(28)  Asia 322/81, Nederlandsche Banden Industrie Michelin v. komissio (Michelin I) (Kok. 1983, s. 3461, 70–73 kohta).

(29)  Asianomaisen hankintaosuuden arvioinnissa käytettävien tietojen tarkkuus saattaa vaihdella. Komissio ottaa tämän huomioon laatiessaan mahdollisia päätelmiä määräävässä asemassa olevan yrityksen kyvystä sulkea markkinoilta yhtä tehokkaat kilpailijat. Saattaa myös olla hyödyllistä laskea, kuinka suuri osuus asiakkaiden tarpeista markkinoille tulijan olisi keskimäärin vähintään vallattava, jotta hinta olisi vähintään yhtä korkea kuin määräävässä asemassa olevan yrityksen pitkän aikavälin keskimääräiset lisäkustannukset. Vertaamalla tätä osuutta kilpailijoiden todellisiin markkinaosuuksiin ja niiden osuuksiin asiakkaiden tarpeista voidaan eräissä tapauksissa selvittää, voiko alennusjärjestelmä johtaa kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen.

(30)  Ks. asia 85/76, Hoffmann-La Roche & Co. v. komissio (Kok. 1979, s. 461, 89 ja 90 kohta); asia T-288/97, Irish Sugar v. komissio (Kok. 1999, s. II-2969, 213 kohta); asia T-219/99, British Airways v. komissio (Kok. 2003, s. II-5917, 7–11 kohta ja 270–273 kohta).

(31)  Alennusten osalta ks. esimerkiksi asia C-95/04 P, British Airways v. komissio (Kok. 2007, s. I-2331, 86 kohta).

(32)  Ks. asia T-203/01, Michelin v. komissio (Michelin II) (Kok. 2003, s. II-4071, 56–60 ja 74 ja 75 kohta).

(33)  Tuotteita sidotaan teknisesti toisiinsa silloin, kun sitova tuote suunnitellaan siten, että se toimii moitteettomasti vain sidotun tuotteen kanssa (eikä kilpailijoiden tarjoamien vaihtoehtoisten tuotteiden kanssa). Sopimukseen perustuvalla sitomisella tarkoitetaan tilannetta, jossa sitovan tuotteen ostava asiakas sitoutuu ostamaan myös sidotun tuotteen (eikä kilpailijoiden tarjoamia vaihtoehtoisia tuotteita).

(34)  Yrityksen olisi oltava määräävässä asemassa sitovan tuotteen markkinoilla, mutta ei välttämättä sidotun tuotteen markkinoilla. Niputtamiseen liittyvissä asioissa yrityksen on oltava määräävässä asemassa yksillä niputetun tuotteen markkinoilla. Kun on kyse toissijaisilla markkinoilla tapahtuvasta sitomisesta, edellytyksenä on, että yritys on määräävässä asemassa sitovan tuotteen markkinoilla ja/tai sidotun tuotteen toissijaisilla markkinoilla.

(35)  Asia T-201/04, Microsoft v. komissio (Kok. 2007, s. II-3601, erityisesti 842, 859–862, 867 ja 869 kohta).

(36)  Asia T-201/04, Microsoft v. komissio (Kok. 2007, s. II-3601, 917, 921 ja 922 kohta).

(37)  Asia T-30/89, Hilti v. komissio (Kok. 1991, s. II-1439, 67 kohta).

(38)  Periaatteessa pitkän aikavälin keskimääräisiin lisäkustannuksiin perustuva kustannuskriteeri on tässä yhteydessä olennainen niin kauan kuin kilpailijat eivät pysty myymään nippuja (ks. 23–27 kohta ja 61 kohta).

(39)  Komissio saattaa seurata määräävässä asemassa olevien yritysten saalistushinnoittelukäytäntöjä myös toissijaisilla markkinoilla, joilla ne eivät vielä ole määräävässä asemassa. Todennäköisimmin komissio havaitsee tällaista väärinkäyttöä aloilla, joilla toimintoja suojaa lakiin perustuva monopoli. Vaikka määräävässä asemassa olevan yrityksen ei tarvitse harjoittaa saalistushinnoittelua määräävän asemansa suojaamiseksi lakiin perustuvan monopolin suojaamilla markkinoilla, se voi käyttää monopolimarkkinoilla saavuttamiaan voittoja antaakseen ristikkäistukea toiminnoilleen toisilla markkinoilla ja tätä kautta uhata poistaa tehokkaan kilpailun näillä toisilla markkinoilla.

(40)  Useimmissa tapauksissa muuttuvat keskimääräiset kustannukset ja keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset ovat samat, sillä usein ainoastaan muuttuvat kustannukset ovat vältettävissä. Olosuhteissa, joissa muuttuvat keskimääräiset kustannukset ja keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset eroavat toisistaan, jälkimmäiset kustannukset antavat paremman kuvan mahdollisesta tappiolla myymisestä. Jos määräävässä asemassa olevan yrityksen olisi esimerkiksi laajennettava kapasiteettiaan voidakseen harjoittaa saalistushinnoittelua, tämän ylimääräisen kapasiteetin uponneet kustannukset olisi otettava huomioon tarkasteltaessa määräävässä asemassa olevan yrityksen tappioita. Nämä kustannukset näkyisivät keskimääräisissä vältettävissä olevissa kustannuksissa, mutta eivät muuttuvissa keskimääräisissä kustannuksissa.

(41)  Asiassa 62/86, AKZO Chemie v. komissio (Kok. 1991, s. I-3359, 71 kohta) yhteisöjen tuomioistuin katsoi hintojen asettamisesta muuttuvia keskimääräisiä kustannuksia alhaisemmiksi seuraavaa: ”Määräävässä asemassa olevalle yritykselle ei nimittäin ole mitään etua sellaisten hintojen käyttämisestä, paitsi jos sen tarkoituksena on syrjäyttää kilpailijansa voidakseen sitten nostaa hintojaan käyttäen hyväkseen monopoliasemaansa, koska jokainen myyntitapahtuma tuottaa sille (...) menetyksen.”.

(42)  Jos arvio kustannuksista perustuu tuotannon välittömiin kustannuksiin (sellaisina kuin ne on merkitty yrityksen kirjanpitoon), se ei välttämättä anna tarkkaa kuvaa siitä, onko tapahtunut tappiolla myymistä.

(43)  Yrityksiä ei kuitenkaan pitäisi rangaista jälkikäteen aiheutuneista tappioista, jos ennakkopäätös menettelytapaan ryhtymisestä tehtiin hyvässä uskossa, toisin sanoen jos ne pystyvät esittämään kattavat todisteet siitä, että niillä oli hyvät syyt odottaa toiminnan osoittautuvan kannattavaksi.

(44)  Ks. asia T-83/91, Tetra Pak International v. komissio (Tetra Pak II) (Kok. 1994 s. II-755, 151 ja 171 kohta) ja asia T-340/03, France Télécom v. komissio (Kok. 2007, s. II-107, 198–215 kohta).

(45)  Asiassa 62/86, AKZO Chemie v. komissio (Kok. 1991, s. I-3359) yhteisöjen tuomioistuin katsoi olevan selviä todisteita siitä, että AKZO oli kahdessa kokouksessa suoraan uhkaillut ECS:ää kustannuksia alhaisemmilla hinnoilla, ellei tämä vetäytyisi orgaanisten peroksidien markkinoilta. Lisäksi oli olemassa yksityiskohtainen suunnitelma numerotietoineen toimenpiteistä, joita AKZO toteuttaisi, ellei ECS vetäytyisi markkinoilta (ks. 76–82, 115 ja 131–140 kohta).

(46)  Tämä vahvistettiin asiassa T-83/91, Tetra Pak International v. komissio (Tetra Pak II) (Kok. 1994, s. II-755), jossa yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että varojen takaisin saamista ei ole tarpeen todistaa erityisesti (150 kohta, loppuosa). Kyseinen kanta vahvistettiin valitusasiassa C-333/94 P, Tetra Pak International v. komissio (Kok. 1996, s. I-5951). Yleisemmällä tasolla saalistushinnoittelu saattaa alkuvaiheessaan osoittautua odotettua vaikeammaksi, joten määräävässä asemassa olevalle yritykselle saalistushinnoittelusta aiheutuvat kokonaiskustannukset voivat olla suuremmat kuin sen myöhemmät voitot, mikä saattaa tehdä varsinaisen varojen takaisin saamisen mahdottomaksi, vaikka ehkä onkin järkevää jatkaa aiemmin aloitettua saalistushinnoittelustrategiaa. Ks. myös COMP/38.233 — Wanadoo Interactive, komission päätös 16 päivänä heinäkuuta 2003, 332–367 kohta.

(47)  Yhdistetyt asiat C-241/91 P ja C-242/91 P, Radio Telefis Eireann (RTE) ja Independent Television Publications Ltd (ITP) v. komissio (Magill) (Kok. 1995, s. I-743, 50 kohta); asia C-418/01, IMS Health v. NDC Health (Kok. 2004, s. I-5039, 35 kohta); asia T-201/04, Microsoft v. komissio (Kok. 2007, s. II-3601, 319, 330, 331 ja 332 ja 336 kohta).

(48)  Ks. yhdistetyt asiat C-468/06–C-478/06, Sot. Lélos kai Sia ym. v. GlaxoSmithKline, tuomio 16 päivänä syyskuuta 2008 (ei vielä julkaistu).

(49)  Yhdistetyt asiat 6/73 ja 7/73, Istituto Chemioterapico Italiano ja Commercial Solvents v. komissio (Kok. 1974, s. 223).

(50)  Yhdistetyt asiat C-241/91 P ja C-242/91 P, Radio Telefis Eireann (RTE) ja Independent Television Publications Ltd (ITP) v. komissio (Magill)(Kok. 1995, s. 743); asia C-418/01, IMS Health v. NDC Health (Kok. 2004, s. I-5039). Näistä tuomioista käy ilmi, että poikkeuksellisissa olosuhteissa immateriaalioikeuksia koskevien käyttölupien epääminen on väärinkäytös.

(51)  Asia T-201/04, Microsoft v. komissio (Kok. 2007, s. II-3601).

(52)  Ks. komission päätös 94/19/EY, tehty 21 päivänä joulukuuta 1993, asiassa IV/34.689 — Sea Containers v. Stena Sealink — Interim Measures (EYVL L 15, 18.1.1994, s. 8); ja komission päätös 92/213/ETY, tehty 26 päivänä helmikuuta 1992, asiassa IV/33.544 — British Midland v. Aer Lingus (EYVL L 96, 10.4.1992, s. 34).

(53)  Asia C-418/01, IMS Health v. NDC Health (Kok. 2004, s. I-5039, 44 kohta).

(54)  Tähän kuuluu myös tilanne, jossa integroitunut yritys, joka myy täydentävien tuotteiden ”järjestelmää”, kieltäytyy myymästä yhtä täydentävistä tuotteista niputtamattomana kilpailijalle, joka tuottaa toista täydentävää tuotetta.

(55)  Joissakin tapauksissa vertailukohtana saatetaan kuitenkin käyttää tuotantoketjun loppupään integroitumattoman kilpailijan pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia — esimerkiksi silloin, kun ei ole mahdollista kohdistaa määräävässä asemassa olevan yrityksen kustannuksia selkeästi tuotantoketjun loppupään ja alkupään toimintoihin.

(56)  Asia T-201/04, Microsoft v. komissio (Kok. 2007, s. II-3601, 428 ja 560–563 kohta).

(57)  Yhdistetyt asiat C-241/91 P ja C-242/91 P, Radio Telefis Eireann (RTE) ja Independent Television Publications Ltd (ITP) v. komissio (Magill) (Kok. 1995, s. 743, 52 ja 53 kohta); asia 7/97, Oscar Bronner v. Mediaprint Zeitungs- und Zeitschriftenverlag, Mediaprint Zeitungsvertriebsgesellschaft ja Mediaprint Anzeigengesellschaft (Kok. 1998, s. I-7791, 44 ja 45 kohta); asia T-201/04, Microsoft v. komissio (Kok. 2007, s. II-3601, 421 kohta).

(58)  Tuotantopanosta on yleensä todennäköisesti mahdoton tuottaa uudelleen, jos tuotantopanokseen liittyy luonnollinen monopoliasema mittakaava- ja tuotevariointietujen johdosta, voimakkaita verkostovaikutuksia tai jos se koskee ns. yhdestä lähteestä saatavia tietoja. Kaikissa tapauksissa olisi kuitenkin otettava huomioon alan dynaaminen luonne ja erityisesti se, voiko markkinavoima kadota nopeasti.

(59)  Asia 7/97, Oscar Bronner v. Mediaprint Zeitungs- und Zeitschriftenverlag, Mediaprint Zeitungsvertriebsgesellschaft ja Mediaprint Anzeigengesellschaft (Kok. 1998, s. I-7791, 46 kohta); asia C-418/01, IMS Health v. NDC Health (Kok. 2004, s. I-5039, 29 kohta).

(60)  Asia T-201/04, Microsoft v. komissio (Kok. 2007, s. II-3601, 643, 647, 648, 649, 652, 653 ja 656 kohta).

(61)  Asia C-418/01, IMS Health v. NDC Health (Kok. 2004, s. I-5039, 49 kohta); asia T-201/04, Microsoft v. komissio (Kok. 2007, s. II-3601, 658 kohta).

(62)  Asia T-201/04, Microsoft v. komissio (Kok. 2007, s. II-3601, 659 kohta).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 24.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 45/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 45/21

---

Euron kurssi (1)

23. helmikuuta 2009

(2009/C 45/03)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2798 |
| JPY | Japanin jeniä | 121,09 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4504 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,878 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,135 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,4908 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,719 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,451 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 297,05 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,707 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6435 |
| RON | Romanian leuta | 4,2822 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,1552 |
| AUD | Australian dollaria | 1,9796 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6001 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,9226 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,4967 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9537 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 910,81 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,7708 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,7487 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4617 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 255,22 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6783 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 61,37 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 46,0205 |
| THB | Thaimaan bahtia | 45,593 |
| BRL | Brasilian realia | 3,0459 |
| MXN | Meksikon pesoa | 18,8611 |
| INR | Intian rupiaa | 63,766 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2798

JPY

Japanin jeniä

121,09

DKK

Tanskan kruunua

7,4504

GBP

Englannin puntaa

0,878

SEK

Ruotsin kruunua

11,135

CHF

Sveitsin frangia

1,4908

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,719

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

28,451

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

297,05

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,707

PLN

Puolan zlotya

4,6435

RON

Romanian leuta

4,2822

TRY

Turkin liiraa

2,1552

AUD

Australian dollaria

1,9796

CAD

Kanadan dollaria

1,6001

HKD

Hongkongin dollaria

9,9226

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,4967

SGD

Singaporin dollaria

1,9537

KRW

Etelä-Korean wonia

1 910,81

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,7708

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,7487

HRK

Kroatian kunaa

7,4617

IDR

Indonesian rupiaa

15 255,22

MYR

Malesian ringgitiä

4,6783

PHP

Filippiinien pesoa

61,37

RUB

Venäjän ruplaa

46,0205

THB

Thaimaan bahtia

45,593

BRL

Brasilian realia

3,0459

MXN

Meksikon pesoa

18,8611

INR

Intian rupiaa

63,766

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

| 24.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 45/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 45/22

---

Erityiskertomus N:o 8/2008 ”Onko täydentävien ehtojen käyttö vaikuttava toimintatapa?”

(2009/C 45/04)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että sen laatima erityiskertomus N:o 8/2008 ”Onko täydentävien ehtojen käyttö vaikuttava toimintatapa?” on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen Internet-sivustolla: www.eca.europa.eu

Kertomus on saatavilla maksutta paperiversiona ja CD-ROM-levynä. Sen voi pyytää tilintarkastustuomioistuimelta osoitteesta:

| Cour des comptes européennes |
| --- |
| Unité ”Communication et Rapports” |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| L-1615 Luxembourg |
| Puh. (352) 4398-1 |
| Sähköposti: euraud@eca.europa.eu |

Cour des comptes européennes

Unité ”Communication et Rapports”

12, rue Alcide De Gasperi

L-1615 Luxembourg

Puh. (352) 4398-1

Sähköposti: euraud@eca.europa.eu

Kertomuksen saa myös täyttämällä online-tilauslomakkeen EU-Bookshop-sivustolla.

---

| 24.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 45/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 45/23

---

Erityiskertomus N:o 11/2008 ”Viljan julkiseen varastointiin myönnetyn Euroopan unionin tuen hallinnointi”

(2009/C 45/05)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että sen laatima erityiskertomus N:o 11/2008 ”Viljan julkiseen varastointiin myönnetyn Euroopan unionin tuen hallinnointi” on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen Internet-sivustolla: www.eca.europa.eu

Kertomus on saatavilla maksutta paperiversiona ja CD-ROM-levynä. Ne voi pyytää tilintarkastustuomioistuimelta osoitteesta:

| Cour des comptes européennes |
| --- |
| Unité ”Communication et Rapports” |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| L-1615 Luxembourg |
| Puh. (352) 4398-1 |
| Sähköposti: euraud@eca.europa.eu |

Cour des comptes européennes

Unité ”Communication et Rapports”

12, rue Alcide De Gasperi

L-1615 Luxembourg

Puh. (352) 4398-1

Sähköposti: euraud@eca.europa.eu

Kertomuksen saa myös täyttämällä sähköisen tilauslomakkeen EU-Bookshop-sivustolla.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 24.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 45/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 45/24

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 45/06)

| 1. | Komissio vastaanotti 13. helmikuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaiseen yhtymään Fortress Investment Group LLC (Fortress) kuuluva luxemburgilainen yritys Fortezza RE S.ar.l. (Fortezza) ja italialaiseen yhtymään Unicredit Group (Unicredit) kuuluva italialainen yritys Pioneer Investment Management S.G.R.p.A. (Pioneer) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan Fortezzan määräysvallassa oleva italialaisessa yrityksessä Torre SGR S.p.A. (Torre) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 13. helmikuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaiseen yhtymään Fortress Investment Group LLC (Fortress) kuuluva luxemburgilainen yritys Fortezza RE S.ar.l. (Fortezza) ja italialaiseen yhtymään Unicredit Group (Unicredit) kuuluva italialainen yritys Pioneer Investment Management S.G.R.p.A. (Pioneer) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan Fortezzan määräysvallassa oleva italialaisessa yrityksessä Torre SGR S.p.A. (Torre) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Fortezza: luxemburgilaisissa ja ulkomaisissa yrityksissä olevien osuuksien ja osakkuuksien hankinta, hallussapito, hoito ja myynti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Fortezza: luxemburgilaisissa ja ulkomaisissa yrityksissä olevien osuuksien ja osakkuuksien hankinta, hallussapito, hoito ja myynti,

| — | Fortress: Yhdysvalloissa päämajaansa pitävä maailmanlaajuinen vaihtoehtoinen sijoitus- ja omaisuudenhoitoyhtiö, joka hoitaa erityyppisten sijoittajien (muun muassa eläkerahastojen, lahjarahastojen, säätiöiden, rahoituslaitosten, rahasto-osuusrahastojen ja varakkaiden yksityishenkilöiden) varoja, |
| --- | --- |

—

Fortress: Yhdysvalloissa päämajaansa pitävä maailmanlaajuinen vaihtoehtoinen sijoitus- ja omaisuudenhoitoyhtiö, joka hoitaa erityyppisten sijoittajien (muun muassa eläkerahastojen, lahjarahastojen, säätiöiden, rahoituslaitosten, rahasto-osuusrahastojen ja varakkaiden yksityishenkilöiden) varoja,

| — | Pioneer: maailmanlaajuinen sijoitusten hoitaja, joka tarjoaa asiakkailleen pääasiassa sijoitus- ja hedge-rahastoja, |
| --- | --- |

—

Pioneer: maailmanlaajuinen sijoitusten hoitaja, joka tarjoaa asiakkailleen pääasiassa sijoitus- ja hedge-rahastoja,

| — | Unicredit: Italiassa päämajaansa pitävä kansainvälinen pankki, joka tarjoaa monenlaisia pankki- ja rahoituspalveluja, kuten vähittäis-, yritys- ja investointipankkipalveluja sekä omaisuudenhoitopalveluja, |
| --- | --- |

—

Unicredit: Italiassa päämajaansa pitävä kansainvälinen pankki, joka tarjoaa monenlaisia pankki- ja rahoituspalveluja, kuten vähittäis-, yritys- ja investointipankkipalveluja sekä omaisuudenhoitopalveluja,

| — | Torre: italialainen omaisuudenhoitoyhtiö, jonka toimialaa on kiinteistöalan rahoitustuotteiden kehittäminen ja hoitaminen Italiassa. |
| --- | --- |

—

Torre: italialainen omaisuudenhoitoyhtiö, jonka toimialaa on kiinteistöalan rahoitustuotteiden kehittäminen ja hoitaminen Italiassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

Oikaisuja

| 24.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 45/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 45/25

---

Oikaistaan vuoden 2009 vapaapäivät

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 14, 21. tammikuuta 2009
  )

(2009/C 45/07)

Sivulla 6 rivillä ”Belgique/België”:

korvataan:

”[...] 1.6, 21.7, 22.7, 15.8, [...]”

seuraavasti:

”[...] 1.6, 20.7, 21.7, 15.8, [...]”.

---

24.2.2009

| 24.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 45/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 45/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---