# Euroopa Liidu L 14/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 14 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik16. jaanuar 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 14

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik16. jaanuar 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO eeskiri nr 49: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite survesüütemootorite ja sädesüütemootorite gaasiliste ja tahkete saasteainete heite vähendamise meetmeid [2023/64] | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO eeskiri nr 49: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite survesüütemootorite ja sädesüütemootorite gaasiliste ja tahkete saasteainete heite vähendamise meetmeid [2023/64]

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 16.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 14/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

ÜRO eeskiri nr 49: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite survesüütemootorite ja sädesüütemootorite gaasiliste ja tahkete saasteainete heite vähendamise meetmeid [2023/64]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

07-seeria muudatused – jõustumisekuupäev: 7. jaanuar 2022

07-seeria muudatuste 1. täienduseni – jõustumiskuupäev:

SISUKORD

Eeskiri

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nõuded ja katsed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Paigaldamine sõidukile |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mootoritüüpkond |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kasutusel olevate sõidukite/mootorite vastavus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

14.

| 1. liide. | Toodangu vastavuse katsetamise menetlus rahuldava standardhälbe korral |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Toodangu vastavuse katsetamise menetlus, kui standardhälve on mitterahuldav või ei ole teada |
| --- | --- |

2. liide.

| 3. liide. | Toodangu vastavuse katsetamise menetlus tootja taotluse korral |
| --- | --- |

3. liide.

| 4. liide. | Tüübikinnitusprotsessi kokkuvõte maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul |
| --- | --- |

4. liide.

Lisad

| 1. | Teabedokumendi näidised |
| --- | --- |

1.

Teabedokumendi liide

| 2.A | Teatis, milles käsitletakse mootoritüübi või -tüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitust seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele |
| --- | --- |

2.A

Addendum tüübikinnitusteatisele nr ..., milles käsitletakse mootoritüübi või -tüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitust seoses heitgaasiga vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele

Addendum

| 2.B | Teatis, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootoriga varustatud sõidukitüübi tüübikinnitust seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele |
| --- | --- |

2.B

| 2.C | Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübi tüübikinnitust seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele |
| --- | --- |

2.C

Addendum tüübikinnitusteatisele nr ..., milles käsitletakse sõidukitüübi tüübikinnitust seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele

Addendum

| 2.D | Heitekontrolli abistrateegia dokumentatsioon |
| --- | --- |

2.D

| 3. | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katsemenetlus |
| --- | --- |

4.

| 1. liide. | WHTC mootori andmed veojõustendil |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Mõõtevahendid |
| --- | --- |

2. liide.

| 3. liide. | Statistika |
| --- | --- |

3. liide.

| 4. liide. | Süsiniku vooluhulga kontrollimine |
| --- | --- |

4. liide.

| 5. liide. | Arvutuskäigu näide |
| --- | --- |

5. liide.

| 6. liide. | Lisaseadmete ja varustuse paigaldamine heitekatseks |
| --- | --- |

6. liide.

| 7. liide. | Ammoniaagi mõõtmise kord |
| --- | --- |

7. liide.

| 8. liide. | Mõõtevahendid tahkete osakeste arvu mõõtmiseks heitgaasis |
| --- | --- |

8. liide.

| 5. | Etalonkütuste tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tüübikinnitusel tehnoülevaatuseks vajalikud heitkoguste andmed |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mootorisüsteemide vastupidavuse kontrollimine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kasutusel olevate sõidukite ja mootorite vastavus |
| --- | --- |

8.

| 1. liide. | Mobiilsete heitemõõtmissüsteemide abil sõidukite heitkoguste mõõtmise kord |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Mobiilne heitemõõtmissüsteem |
| --- | --- |

2. liide.

| 3. liide. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi kalibreerimine |
| --- | --- |

3. liide.

| 4. liide. | Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavuse kontrollimise meetod |
| --- | --- |

4. liide.

| 9.A | Pardadiagnostikasüsteemid |
| --- | --- |

9.A

| 1. liide. | Pardadiagnostikasüsteemi talitluse hindamine |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Pardadiagnostikasüsteemi talitluse nõuetelevastavuse kinnituse näidis |
| --- | --- |

2. liide.

| 9.B | Pardadiagnostikasüsteemi tehnilised nõuded |
| --- | --- |

9.B

| 1. liide. | Pardadiagnostikasüsteemide paigaldamise tüübikinnitus |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Rikked. Diagnostika veakoodi seisundi näide. Rikkenäidiku ja loendurite rakendumisskeemide näide |
| --- | --- |

2. liide.

| 3. liide. | Seirenõuded |
| --- | --- |

3. liide.

| 4. liide. | Tehnilise vastavuse aruanne |
| --- | --- |

4. liide.

| 5. liide. | Teave hetkeseisundi ja andmevoo kohta |
| --- | --- |

5. liide.

| 6. liide. | Viited standarditele |
| --- | --- |

6. liide.

| 7. liide. | Talitluse seire |
| --- | --- |

7. liide.

| 8. liide. | Tõendamisnõuded diislikütuse tahmafiltri talitluse seire korral |
| --- | --- |

8. liide.

| 9.C | Tehnilised nõuded pardadiagnostikasüsteemi talitluse hindamiseks |
| --- | --- |

9.C

| 1. liide. | Seireseadmete rühmad |
| --- | --- |

1. liide.

| 10. | Tsükliväliste heidete piiramise nõuded ja kasutuses oleva sõiduki heide |
| --- | --- |

10.

| 1. liide. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse tüübikinnitusel |
| --- | --- |

1. liide.

| 11. | NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamise nõuded |
| --- | --- |

11.

| 1. liide. | Tõendamisnõuded |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Juhi hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi rakendumise ja väljalülitumise töökorra kirjeldus |
| --- | --- |

2. liide.

| 3. liide. | Esimese taseme meeldetuletussüsteemi pöördemomendi vähendamise skeem |
| --- | --- |

3. liide.

| 4. liide. | Sõidukile õige paigaldamise tõendamine, kui mootorile on antud tüübikinnitus eraldi seadmestikuna |
| --- | --- |

4. liide.

| 5. liide. | Juurdepääs NOx-i piiramisteabele |
| --- | --- |

5. liide.

| 6. liide. | Reagendi minimaalse lubatud kontsentratsiooni CDmin tõendamine |
| --- | --- |

6. liide.

min

| 12. | CO2 heide ja kütusekulu |
| --- | --- |

12.

2

| 1. liide. | CO2 heite ja kütusekulu nõuded tüübikinnituse laiendamiseks sõidukile, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel ja mille tuletatud mass on suurem kui 2 380 kg, kuid ei ületa 2 610 kg |
| --- | --- |

1. liide.

2

| 13. | Varu-saastetõrjeseadme kui eraldi seadmestiku tüübikinnitus |
| --- | --- |

13.

| 1. liide. | Teabedokumendi näidis |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Teatis, milles käsitletakse tüübikinnituse andmist seoses varu-saastetõrjeseadmetega eeskirja nr 49 07-seeria muudatuste kohaselt |
| --- | --- |

2. liide.

| 3. liide. | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

3. liide.

| 4. liide. | Varu-saastetõrjeseadme heitenäitajate püsivuse hindamise kord |
| --- | --- |

4. liide.

| 5. liide. | Termilise vanandamise katsetsükkel |
| --- | --- |

5. liide.

| 6. liide. | Veojõustendi katsetsükkel või andmekogumine maanteesõidul |
| --- | --- |

6. liide.

| 7. liide. | Tühjendamine ja kaalumine |
| --- | --- |

7. liide.

| 8. liide. | Kasutuskestuse saavutamise katseplaani näide, sealhulgas termilise, määrdeainekulu ja regenereerimise tsüklid |
| --- | --- |

8. liide.

| 9. liide. | Kasutuskestuse saavutamise katseplaani vooskeem |
| --- | --- |

9. liide.

| 14. | Juurdepääs sõiduki pardadiagnostikasüsteemi teabele |
| --- | --- |

14.

| 15. | Diisli- ja gaaskütusel töötavate segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite täiendavad tehnilised nõuded |
| --- | --- |

15.

| 1. liide. | Segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja sõidukite tüübid – määratluste ja nõuete näide |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite loenduri(te), hoiatussüsteemi, talitluspiirangu ja hooldusrežiimi sisse ja välja lülitamise kord. Kirjeldus ja näited |
| --- | --- |

2. liide.

| 3. liide. | Segakahekütuselise raskesõiduki näidik, hoiatussüsteem, talitluspiirang. Tõendamisnõuded |
| --- | --- |

3. liide.

| 4. liide. | Segakahekütuseliste mootorite täiendava heitekatse nõuded |
| --- | --- |

4. liide.

| 5. liide. | Segakahekütuseliste mootorite täiendava heitekatse nõuded mobiilse heitemõõtmissüsteemiga |
| --- | --- |

5. liide.

| 6. liide. | Segakahekütuseliste mootorite moolisuhe ja ugas
  väärtused |
| --- | --- |

6. liide.

ugas

1.   Kohaldamisala

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-, M2-, N1- ja N2-kategooria mootorsõidukite (tuletatud massiga üle 2 610 kg) ning kõigi M3- ja N3-kategooria mootorsõidukite suhtes (1).
  Tootja taotluse korral võib käesoleva eeskirja kohaselt antud komplekteeritud sõiduki tüübikinnitust laiendada ka mittekomplektsele sõidukile, mille tuletatud mass on kuni 2 610 kg. Tüübikinnitust laiendatakse juhul, kui tootja tõendab, et kõigi kerekombinatsioonide puhul, mida mittekomplektsele sõidukile võidakse monteerida, ületab sõiduki tuletatud mass 2 610 kg.
  Tootja taotluse korral võib käesoleva eeskirja kohaselt antud sõiduki tüübikinnitust laiendada ka sõiduki variantidele ja versioonidele, mille tuletatud mass ületab 2 380 kg, tingimusel et sõiduk vastab ka kasvuhoonegaaside heitkoguste mõõtmise ja kütusekuluga seotud nõuetele, mis on kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktis 4.2. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1

2

1

2

3

3

1

Tootja taotluse korral võib käesoleva eeskirja kohaselt antud komplekteeritud sõiduki tüübikinnitust laiendada ka mittekomplektsele sõidukile, mille tuletatud mass on kuni 2 610 kg. Tüübikinnitust laiendatakse juhul, kui tootja tõendab, et kõigi kerekombinatsioonide puhul, mida mittekomplektsele sõidukile võidakse monteerida, ületab sõiduki tuletatud mass 2 610 kg.

Tootja taotluse korral võib käesoleva eeskirja kohaselt antud sõiduki tüübikinnitust laiendada ka sõiduki variantidele ja versioonidele, mille tuletatud mass ületab 2 380 kg, tingimusel et sõiduk vastab ka kasvuhoonegaaside heitkoguste mõõtmise ja kütusekuluga seotud nõuetele, mis on kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktis 4.2.

| 1.2. | Samaväärsed tüübikinnitused
  Käesoleva eeskirja kohaselt ei ole tüübikinnitust vaja mootori jaoks, mis on paigaldatud sõidukile, mille tuletatud mass on kuni 2 840 kg, ja millele on antud ÜRO eeskirja nr 83 või nr 154 kohane tüübikinnituse laiendus. |
| --- | --- |

1.2.

Samaväärsed tüübikinnitused

Käesoleva eeskirja kohaselt ei ole tüübikinnitust vaja mootori jaoks, mis on paigaldatud sõidukile, mille tuletatud mass on kuni 2 840 kg, ja millele on antud ÜRO eeskirja nr 83 või nr 154 kohane tüübikinnituse laiendus.

2.   Mõisted

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „vanandamistsükkel“ – sõiduki või mootori funktsioonide (kiirus, koormus, võimsus) talitlus kasutuskestuse vältel; |
| --- | --- |

2.1.

„vanandamistsükkel

| 2.2. | „mootori (mootoritüüpkonna) tüübikinnitus“ – mootoritüübi (mootoritüüpkonna) tüübikinnitus lähtuvalt gaasiliste ja tahkete saasteainete ja suitsususe tasemest ning pardadiagnostikasüsteemist; |
| --- | --- |

2.2.

„mootori (mootoritüüpkonna) tüübikinnitus

| 2.3. | „sõiduki tüübikinnitus“ – sõidukitüübi kinnitus lähtuvalt selle mootori gaasiliste ja tahkete saasteainete ja suitsususe tasemest, samuti pardadiagnostikasüsteemist ja mootori sõidukile paigaldamisest; |
| --- | --- |

2.3.

„sõiduki tüübikinnitus

| 2.4. | „heitekontrolli abistrateegia“ – heitekontrollistrateegia, mis rakendub ja asendab või muudab heitekontrolli põhistrateegiat teataval konkreetsel eesmärgil ja konkreetsete ümbritseva keskkonna ja/või töötingimuste korral ning on kehtib ainult seni, kuni esinevad nimetatud tingimused; |
| --- | --- |

2.4.

„heitekontrolli abistrateegia

| 2.5. | „heitekontrolli põhistrateegia“ – heitekontrollistrateegia, mis kehtib mootori pöörlemissageduse ja koormuse käitusvahemikus, kui heitekontrolli abistrateegia ei ole rakendunud; |
| --- | --- |

2.5.

„heitekontrolli põhistrateegia

| 2.6. | „pidev regenereerimine“ – heitgaasi järeltöötlussüsteemi regenereerimisprotsess, mis toimub pidevalt või vähemalt üks kord ülemaailmsete ühtlustatud siirdekatsetsüklite (WHTC) kuumkäivituskatse vältel; |
| --- | --- |

2.6.

„pidev regenereerimine

| 2.7. | „karter“ – mootori sees või väljaspool mootorit paiknev ruum, mis on õlivanniga ühendatud sisemiste või välimiste kanalite abil gaaside ja auru eemaldamiseks; |
| --- | --- |

2.7.

„karter

| 2.8. | „heitetaset mõjutavad kriitilised osad“ – järgmised osad, mis on välja töötatud peamiselt heitekontrolliks: kõik heitgaasi järeltöötlussüsteemid, mootori elektrooniline juhtseade ja selle andurid ja ajamid ning heitgaasitagastussüsteem koos kõigi asjaomaste filtrite, jahutite, juhtventiilide ja torudega; |
| --- | --- |

2.8.

„heitetaset mõjutavad kriitilised osad

| 2.9. | „heitetaset mõjutav kriitiline hooldus“ – heitetaset mõjutavate kriitiliste osade hooldus; |
| --- | --- |

2.9.

„heitetaset mõjutav kriitiline hooldus

| 2.10. | „katkestusstrateegia“ – heitekontrollistrateegia, mis ei vasta käesolevas lisas kindlaks määratud heitekontrolli põhi- ja/või abistrateegia talitlusnõuetele; |
| --- | --- |

2.10.

„katkestusstrateegia

| 2.11. | „deNOx-i süsteem“ – heitgaaside järeltöötlussüsteem lämmastikoksiidide (NOx) heite vähendamiseks (näiteks passiivsed ja aktiivsed lahjad NOx-i katalüsaatorid, NOx-i püüdurid ja selektiivse katalüütilise taandamise süsteemid); |
| --- | --- |

2.11.

„deNOx

x

x

x

| 2.12. | „diagnostika veakood“ – konkreetse rikke numbriline või tähtnumbriline tähis; |
| --- | --- |

2.12.

„diagnostika veakood

| 2.13. | „diislirežiim“ – segakahekütuselise mootori tavaline töörežiim, mille käigus ei kasutata mootoris ühegi töötingimuse korral mingit gaaskütust; |
| --- | --- |

2.13.

„diislirežiim

| 2.14. | „sõidutsükkel“ – järjestikuste tegevuste kogum, mis koosneb mootori käivitamisest, (sõiduki) tööperioodist, mootori seiskamisest ja ajavahemikust järgmise käivitamiseni; |
| --- | --- |

2.14.

„sõidutsükkel

| 2.15. | „segakahekütuseline mootor“ – mootorisüsteem, mis on välja töötatud käitamiseks korraga nii diisli- kui ka gaaskütusega, mõlemat kütust mõõdetakse eraldi, sest töötingimustest olenevalt võib ühe või teise kütuse kulu olla erinev; |
| --- | --- |

2.15.

„segakahekütuseline mootor

| 2.16. | „segakahekütuserežiim“ – segakahekütuselise mootori tavaline töörežiim, kui teatavatel töötingimustel käitatakse mootorit korraga diisli- ja gaaskütusega; |
| --- | --- |

2.16.

„segakahekütuserežiim

| 2.17. | „segakahekütuseline sõiduk“ – sõiduk, mille segakahekütuselist mootorit käitatakse kütustega kahest sõidukis paiknevast kütusemahutisüsteemist; |
| --- | --- |

2.17.

„segakahekütuseline sõiduk

| 2.18. | „konstruktsioonielement“ – sõiduki või mootori puhul:






  a) | mootorisüsteemi mis tahes element, |
| --- | --- | --- |

2.18.

„konstruktsioonielement

a)

mootorisüsteemi mis tahes element,

| b) | iga juhtsüsteem, kaasa arvatud arvutitarkvara, elektroonilised juhtsüsteemid ja arvuti loogikaskeemid, |
| --- | --- |

b)

iga juhtsüsteem, kaasa arvatud arvutitarkvara, elektroonilised juhtsüsteemid ja arvuti loogikaskeemid,

| c) | mis tahes juhtsüsteemi kalibreering või |
| --- | --- |

c)

mis tahes juhtsüsteemi kalibreering või

| d) | süsteemide koostoime tulemus; |
| --- | --- |

d)

süsteemide koostoime tulemus;

| 2.19. | „heitekontrolli seiresüsteem“ – süsteem, mis tagab mootorisüsteemiga punkti 5.5 kohaselt integreeritud NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase töö;

  „
  heitekontrollisüsteem
  “ – konstruktsioonielemendid ja heitekontrollistrateegiad, mis on välja töötatud või kalibreeritud heitkoguste piiramiseks; |
| --- | --- |

2.19.

„heitekontrolli seiresüsteem

x

„
  heitekontrollisüsteem
  “ – konstruktsioonielemendid ja heitekontrollistrateegiad, mis on välja töötatud või kalibreeritud heitkoguste piiramiseks;

heitekontrollisüsteem

| 2.20. | „heitetaset mõjutav hooldus“ – hooldus, mis mõjutab märgatavalt heitkoguseid või mis võib tõenäoliselt suurendada sõiduki või mootori heitkoguseid tavakasutuse vältel; |
| --- | --- |

2.20.

„heitetaset mõjutav hooldus

| 2.21. | „heitekontrollistrateegia“ – konstruktsioonielement või konstruktsioonielementide kogum, mis on sõiduki või mootori üldkonstruktsiooni osa ja mida kasutatakse heitkoguste piiramiseks; |
| --- | --- |

2.21.

„heitekontrollistrateegia

| 2.22. | „mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkond“ – tootja moodustatud mootorite rühm, mis vastab mootoritüüpkonna määratlusele, kuid on seejärel rühmitatud mootoriteks, milles on kasutusel sarnane heitgaasi järeltöötlussüsteem; |
| --- | --- |

2.22.

„mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkond

| 2.23. | „mootoritüüpkond“ – tootja moodustatud mootorite rühm, mille konstruktsioon, nagu kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktis 7, on samalaadsete heitekarakteristikutega; |
| --- | --- |

2.23.

„mootoritüüpkond

| 2.24. | „mootorisüsteem“ – mootor, heitekontrollisüsteem ja sideliides (riistvara ja sõnumid) mootorisüsteemi elektroonilis(t)e juhtseadme(te) ja mis tahes muu jõuseadme või sõiduki juhtseadme vahel; |
| --- | --- |

2.24.

„mootorisüsteem

| 2.25. | „mootori käivitamine“ – hõlmab süüte sisselülitamist, väntvõlli pöörlemahakkamist ja kütuse põlemisprotsessi algust ning lõpeb siis, kui mootori pöörlemissagedus suureneb väärtuseni, mis on 150 p/min võrra väiksem töösooja mootori tavalisest pöörlemissagedusest tühikäigul; |
| --- | --- |

2.25.

„mootori käivitamine

| 2.26. | „mootoritüüp“ – mootorite kategooria, millesse kuuluvad mootorid ei erine üksteisest 1. lisas kindlaks määratud oluliste mootorikarakteristikute poolest; |
| --- | --- |

2.26.

„mootoritüüp

| 2.27. | „heitgaasi järeltöötlussüsteem“ – katalüsaator (oksüdatsioonikatalüsaator, kolmeastmeline või mis tahes muu katalüsaator), tahmafilter, deNOx-i süsteem, deNOx-i ja tahkete osakeste ühisfilter või mõni muu heitkogust vähendav seade, mis on paigaldatud mootorist allavoolu; |
| --- | --- |

2.27.

„heitgaasi järeltöötlussüsteem

x

x

| 2.28. | „gaasilised saasteained“ – heitgaas, mis koosneb süsinikmonooksiidist, lämmastikoksiididest (NOx), väljendatuna NO2 ekvivalendina, ning süsivesinikest (st kõik süsivesinikud, mitte-metaansed süsivesinikud ja metaan); |
| --- | --- |

2.28.

„gaasilised saasteained

x

2

| 2.29. | „üldnimetaja“ – loendur, mis näitab sõiduki kasutuskordade arvu, võttes arvesse üldisi tingimusi; |
| --- | --- |

2.29.

„üldnimetaja

| 2.30. | „seireseadmete rühm“ – pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete komplekt, mida kasutatakse heitekontrollisüsteemi nõuetekohase töötamise kindlaksmääramiseks, et hinnata pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna talitlust; |
| --- | --- |

2.30.

„seireseadmete rühm

| 2.31. | „käivituskordade loendur“ – loendur, mis näitab katsealuse sõiduki käivituskordade arvu; |
| --- | --- |

2.31.

„käivituskordade loendur

| 2.32. | „talitluskoefitsient“ – koefitsient, mis mõõdab nende tingimuste esinemiskordade arvu määra, mille puhul seireseade või seireseadmete rühm oleks pidanud tuvastama kõnealuse seireseadme või seireseadmete rühma talitluse kohase sõidutsüklite arvuga seotud tõrke; |
| --- | --- |

2.32.

„talitluskoefitsient

| 2.33. | „minimaalne pöörlemissagedus (nlo)“ – mootori väikseim pöörlemissagedus, mille puhul on võimalik saavutada 50 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest; |
| --- | --- |

2.33.

„minimaalne pöörlemissagedus (nlo

| 2.34. | „rike“ – mootorisüsteemi, sh pardadiagnostikasüsteemi tõrge või seisundi halvenemine, mille kohta on mõistlik eeldada, et see põhjustab mõne mootorisüsteemist eralduva reguleeritud saasteaine koguse suurenemise või pardadiagnostikasüsteemi tõhususe vähenemise; |
| --- | --- |

2.34.

„rike

| 2.35. | „rikkenäidik“ – hoiatussüsteemi osa, mis rikke puhul selgelt teavitab sõiduki juhti; |
| --- | --- |

2.35.

„rikkenäidik

| 2.36. | „tootja“ – isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees kõigi tüübikinnitus- või heakskiiduprotsessi aspektide eest ning toodangu vastavuse tagamise eest. See isik või asutus ei pea olema otseselt seotud selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tootmise kõikide etappidega, millele tüübikinnitust taotletakse; |
| --- | --- |

2.36.

„tootja

| 2.37. | „maksimaalne kasulik võimsus“ – mootori täiskoormusel mõõdetud kasuliku võimsuse suurim väärtus; |
| --- | --- |

2.37.

„maksimaalne kasulik võimsus

| 2.38. | „kasulik võimsus“ – võimsus, mis saadakse katsestendil vastaval mootori või elektrimootori pöörlemissagedusel väntvõlli või samaväärse seadise otsalt ÜRO eeskirja nr 85 kohaste lisaseadmete abil ning atmosfääri kindlaksmääratud võrdlustingimustes; |
| --- | --- |

2.38.

„kasulik võimsus

| 2.39. | „heitetaset mittemõjutav hooldus“ – hooldus, mis ei mõjuta märgatavalt heitkoguseid ja mis ei suurenda püsivalt sõiduki või mootori heitkoguseid tavakasutuse vältel, kui hooldus on tehtud; |
| --- | --- |

2.39.

„heitetaset mittemõjutav hooldus

| 2.40. | „pardadiagnostikasüsteem“ – sõidukis või mootoril olev süsteem, mis suudab






  a) | tuvastada mootorisüsteemi heitenäitajat mõjutavaid rikkeid, |
| --- | --- | --- |

2.40.

„pardadiagnostikasüsteem

a)

tuvastada mootorisüsteemi heitenäitajat mõjutavaid rikkeid,

| b) | osutada nende esinemisele hoiatussüsteemi abil, |
| --- | --- |

b)

osutada nende esinemisele hoiatussüsteemi abil,

| c) | teha arvutimällu salvestatud info abil kindlaks rikke tõenäolise paiknemiskoha ja edastada selle teabe välisarvutisse; |
| --- | --- |

c)

teha arvutimällu salvestatud info abil kindlaks rikke tõenäolise paiknemiskoha ja edastada selle teabe välisarvutisse;

| 2.41. | „pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond“ – tootja moodustatud mootorisüsteemide rühm, milles heidetega seotud rikete seireks ja diagnoosimiseks kasutatakse samu meetodeid; |
| --- | --- |

2.41.

„pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond

| 2.42. | „talitlustsükkel“ – järjestikuste tegevuste kogum, mis koosneb mootori käivitamisest, tööperioodist, seiskamisest ja ajavahemikust järgmise käivitamiseni ning mille ajal pardadiagnostikasüsteemi konkreetne seireseadis töötab seiretsükli lõpuni ja rike tuvastatakse, kui see esineb; |
| --- | --- |

2.42.

„talitlustsükkel

| 2.43. | „originaal-saastetõrjeseade“ – saastetõrjeseade või selliste seadmete koost, mille kohta on asjaomasele sõidukile antud tüübikinnitus; |
| --- | --- |

2.43.

„originaal-saastetõrjeseade

| 2.44. | „algmootor“ – mootoritüüpkonnast valitud mootor, millel on kõnealusele mootoritüüpkonnale iseloomulikud heitekarakteristikud; |
| --- | --- |

2.44.

„algmootor

| 2.45. | „tahkete osakeste järeltöötlusseade“ – tahke saasteaine heite vähendamiseks kavandatud heitgaasi järeltöötlussüsteem mehaanilise, aerodünaamilise, difusioon- või inertseraldamisega; |
| --- | --- |

2.45.

„tahkete osakeste järeltöötlusseade

| 2.46. | „tahked osakesed“ – aine, mis kogutakse spetsiaalsesse filtrisse pärast heitgaasi lahjendamist puhta filtreeritud lahjendusõhuga temperatuuril 315–325 K (42–52 °C). Sellised osakesed koosnevad eelkõige süsinikust, kondenseerunud süsivesinikest, sulfaatidest ja nendega seondunud veest; |
| --- | --- |

2.46.

„tahked osakesed

| 2.46.1. | „tahkete osakeste arv“ – heitgaasist eralduvate tahkete osakeste koguarv, mis on kvantifitseeritud 4. lisa kohaste lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismeetoditega; |
| --- | --- |

2.46.1.

„tahkete osakeste arv

| 2.47. | „osakoormus“ – mootori teataval pöörlemissagedusel võimaliku suurima pöördemomendi protsentosa; |
| --- | --- |

2.47.

„osakoormus

| 2.48. | „talitluse seire“ – funktsionaalsuse kontrollimist ja heite läviväärtusega vahetult mitteseotud parameetrite jälgimist hõlmav osade või süsteemide rikkeseire, mida tehakse kontrollimaks, et need töötavad ettenähtud tööpiirkonnas; |
| --- | --- |

2.48.

„talitluse seire

| 2.49. | „perioodiline regenereerimine“ – heitekontrolliseadme perioodiline regenereerimisprotsess, mis toimub mootori normaalsel tööajal vähem kui 100-tunnise välbaga; |
| --- | --- |

2.49.

„perioodiline regenereerimine

| 2.50. | „mobiilne heitemõõtmissüsteem“ – käesoleva eeskirja 8. lisa 2. liite nõuetele vastav mobiilne heitemõõtmissüsteem; |
| --- | --- |

2.50.

„mobiilne heitemõõtmissüsteem

| 2.51. | „jõuvõtuseade“ – mootoriga käitatav väljundseade, mille ülesanne on käitada sõidukile paigutatud lisavarustust; |
| --- | --- |

2.51.

„jõuvõtuseade

| 2.52. | „kvalifitseeritud rikutud osa või süsteem“ – osa või süsteem, mis on tahtlikult rikutud, näiteks kiirendatud vanandamise või kontrollitud viisil muutmisega, ning mille kasutamise mootorisüsteemi pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamiseks on tüübikinnitusasutus heaks kiitnud käesoleva eeskirja 9.B lisa kohaselt; |
| --- | --- |

2.52.

„kvalifitseeritud rikutud osa või süsteem

| 2.53. | „reagent“ – mis tahes aine, mida hoitakse sõidukis asuvas paagis ning mida heitekontrollisüsteemi nõudmisel suunatakse heitgaasi järeltöötlussüsteemi (kui see on vajalik); |
| --- | --- |

2.53.

„reagent

| 2.54. | „korduskalibreerimine“ – maagaasil töötava mootori peenreguleerimine samade näitajate (võimsus, kütusekulu) saamiseks maagaasi eri rühmade puhul; |
| --- | --- |

2.54.

„korduskalibreerimine

| 2.55. | „tuletatud mass“ – töökorras sõiduki mass, millest on lahutatud juhi ühtsustatud mass 75 kg ja millele on liidetud ühtsustatud mass 100 kg; |
| --- | --- |

2.55.

„tuletatud mass

| 2.56. | „varu-saastetõrjeseade“ – saastetõrjeseade või selliste seadmete koost, mis on ette nähtud originaal-saastetõrjeseadme asendamiseks ja millele saab tüübikinnituse anda kui eraldi seadmestikule; |
| --- | --- |

2.56.

„varu-saastetõrjeseade

| 2.57. | „skanner“ – väline katseseade, mida kasutatakse standarditud väliseks andmesideks pardadiagnostikasüsteemiga vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele; |
| --- | --- |

2.57.

„skanner

| 2.58. | „kasutuskestuse saavutamise katseplaan“ – vanandamistsükkel ja kasutuskestuse periood mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna halvendustegurite kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

2.58.

„kasutuskestuse saavutamise katseplaan

| 2.59. | „hooldusrežiim“ – segakahekütuselise mootori erirežiim, mis lülitatakse sisse remondi ajaks või sõidukiga liiklusest väljumiseks, kui segakahekütuserežiimi kasutamine ei ole võimalik (2); |
| --- | --- |

2.59.

„hooldusrežiim

2

| 2.60. | „väljalasketoru heide“ – gaasiliste ja tahkete saasteainete heide; |
| --- | --- |

2.60.

„väljalasketoru heide

| 2.61. | „omavoliline muutmine“ – sõiduki heitekontrollisüsteemi või jõuseadme, sealhulgas nende süsteemide mis tahes tarkvara või muude loogiliste juhtseadmete väljalülitamine, reguleerimine või ümbertegemine, mis tahtlikult või tahtmatult suurendab sõiduki heitenäitajat; |
| --- | --- |

2.61.

„omavoliline muutmine

| 2.62. | „tühimass“ – töökorras sõiduki mass 90 % ulatuses täidetud kütusepaagi, tavapärase tööriistakomplekti ja varurattaga (vajaduse korral) ning ilma juhi ühtsustatud massi (75 kg), sõitjate ja koormata; |
| --- | --- |

2.62.

„tühimass

| 2.63. | „kasulik tööiga“ teatav läbisõit ja/või ajavahemik, mille vältel tuleb tagada vastavus asjakohastele gaasiliste ja tahkete saasteainete heite piirnormidele; |
| --- | --- |

2.63.

„kasulik tööiga

| 2.64. | „sõidukitüüp lähtuvalt heitest“ – sõidukirühm, millesse kuuluvad sõidukid ei erine üksteisest 1. lisas kindlaks määratud oluliste mootori- ja sõidukikarakteristikute poolest; |
| --- | --- |

2.64.

„sõidukitüüp lähtuvalt heitest

| 2.65. | „diislikütuse tahkete osakeste suletud filter“ – diislikütuse tahmafilter, mille puhul kogu heitgaas surutakse läbi filtriseina, mis eraldab tahked osakesed heitgaasist; |
| --- | --- |

2.65.

„diislikütuse tahkete osakeste suletud filter

| 2.66. | „Wobbe indeks (alumine Wl või ülemine Wu)“ – gaasi mahuühiku kütteväärtuse ja gaasi suhtelise tiheduse ruutjuure suhe samades võrdlustingimustes: |
| --- | --- |

2.66.

„Wobbe indeks (alumine Wl või ülemine Wu)

Formula

| 2.67. | „λ-nihketegur (Sλ)“ – funktsioon, mis iseloomustab mootori juhtploki paindlikkust liigõhuteguri λ muutumisel, kui mootori kütusena kasutatakse puhtast metaanist erineva koostisega gaasisegu (Sλ arvutamise kohta vt 4. lisa 5. liidet). |
| --- | --- |

2.67.

„λ-nihketegur (Sλ

λ

3.   Tüübikinnituse taotlemine

| 3.1. | Tüübikinnituse taotlemine mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule |
| --- | --- |

3.1.

Tüübikinnituse taotlemine mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule

| 3.1.1. | Tootja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule. |
| --- | --- |

3.1.1.

Tootja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule.

| 3.1.2. | Punktis 3.1.1 nimetatud taotlus koostatakse 1. lisas esitatud teabedokumendi näidise kohaselt. Sel eesmärgil kohaldatakse 1. lisa 1. osa. |
| --- | --- |

3.1.2.

Punktis 3.1.1 nimetatud taotlus koostatakse 1. lisas esitatud teabedokumendi näidise kohaselt. Sel eesmärgil kohaldatakse 1. lisa 1. osa.

| 3.1.3. | Koos taotlusega esitab tootja dokumentatsiooni, milles kirjeldatakse põhjalikult kõiki konstruktsioonielemente, mis mõjutavad heitkoguseid, mootorisüsteemi heitekontrolli strateegiat, seda, kuidas toimub heitkogust mõjutavate väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine mootorisüsteemis, omavolilist muutmist tõkestavaid meetmeid ning 11. lisa punktides 4 ja 5 nõutavat hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi.
  Tüübikinnitusasutus identifitseerib ja dateerib dokumentatsiooni ning säilitab seda vähemalt kümme aastat pärast tüübikinnituse andmist.
  Dokumentatsioon koosneb järgmistest osadest:






  a) | punkti 5.1.4 kohane teave; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Koos taotlusega esitab tootja dokumentatsiooni, milles kirjeldatakse põhjalikult kõiki konstruktsioonielemente, mis mõjutavad heitkoguseid, mootorisüsteemi heitekontrolli strateegiat, seda, kuidas toimub heitkogust mõjutavate väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine mootorisüsteemis, omavolilist muutmist tõkestavaid meetmeid ning 11. lisa punktides 4 ja 5 nõutavat hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi.

Tüübikinnitusasutus identifitseerib ja dateerib dokumentatsiooni ning säilitab seda vähemalt kümme aastat pärast tüübikinnituse andmist.

Dokumentatsioon koosneb järgmistest osadest:

a)

punkti 5.1.4 kohane teave;

| b) | käesoleva eeskirja 2.D lisas kirjeldatud heitekontrolli abistrateegia dokumentatsioon selleks, et tüübikinnitusasutused saaksid hinnata heitekontrolli abistrateegia nõuetekohast kasutamist. |
| --- | --- |

b)

käesoleva eeskirja 2.D lisas kirjeldatud heitekontrolli abistrateegia dokumentatsioon selleks, et tüübikinnitusasutused saaksid hinnata heitekontrolli abistrateegia nõuetekohast kasutamist.

Tootja taotluse korral annab tüübikinnitusasutus uute sõidukitüüpide heitekontrolli abistrateegiale esialgse hinnangu. Sellisel juhul esitab tootja heitekontrolli abistrateegia dokumentatsiooni kavandi tüübikinnitusasutusele 2–12 kuud enne tüübikinnitusmenetluse algust.

Tüübikinnitusasutus annab esialgse hinnangu tootja esitatud heitekontrolli abistrateegia dokumentatsiooni kavandi põhjal. Tüübikinnitusasutus teeb esialgse hindamise 10. lisa 2. liites kirjeldatud metoodika kohaselt. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib tüübikinnitusasutus sellest metoodikast kõrvale kalduda.

Uute sõidukitüüpide heitekontrolli abistrateegiale antud esialgne hinnang kehtib tüübikinnituse otstarbel 18 kuud. Seda tähtaega võib pikendada veel 12 kuu võrra juhul, kui tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid selle kohta, et turul ei ole kättesaadavaks tehtud uut tehnoloogiat, mis heitekontrolli abistrateegiale antud esialgset hinnangut muudaks.

| 3.1.4. | Peale punktis 3.1.3 osutatud teabe esitab tootja järgmise teabe:






  a) | sädesüütemootoriga sõidukite puhul tootja avaldus selliste töötakti vahelejättude minimaalse protsendimäära kohta töötaktide koguarvust, mille tulemusena tekkivad heitkogused oleksid ületanud 9.A lisas esitatud piirnorme, kui kõnealune protsendimäär oleks esinenud alates käesoleva eeskirja 4. lisas kirjeldatud heitekatse algusest, või võiksid viia katalüsaatori või katalüsaatorite ülekuumenemiseni ning põhjustada pöördumatu kahjustuse; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Peale punktis 3.1.3 osutatud teabe esitab tootja järgmise teabe:

a)

sädesüütemootoriga sõidukite puhul tootja avaldus selliste töötakti vahelejättude minimaalse protsendimäära kohta töötaktide koguarvust, mille tulemusena tekkivad heitkogused oleksid ületanud 9.A lisas esitatud piirnorme, kui kõnealune protsendimäär oleks esinenud alates käesoleva eeskirja 4. lisas kirjeldatud heitekatse algusest, või võiksid viia katalüsaatori või katalüsaatorite ülekuumenemiseni ning põhjustada pöördumatu kahjustuse;

| b) | heitekontrolliarvuti(te) omavolilise muutmise vältimiseks võetud meetmete kirjeldus, sealhulgas ajakohastamisvõimalus tootja heakskiidetud programmi või kalibreerimise abil; |
| --- | --- |

b)

heitekontrolliarvuti(te) omavolilise muutmise vältimiseks võetud meetmete kirjeldus, sealhulgas ajakohastamisvõimalus tootja heakskiidetud programmi või kalibreerimise abil;

| c) | pardadiagnostikasüsteemi dokumendid vastavalt 9.B lisa punkti 8 nõuetele; |
| --- | --- |

c)

pardadiagnostikasüsteemi dokumendid vastavalt 9.B lisa punkti 8 nõuetele;

| d) | teave pardadiagnostikasüsteemi kohta, eesmärgiga tagada süsteemile juurdepääs vastavalt käesoleva eeskirja 14. lisa nõuetele; |
| --- | --- |

d)

teave pardadiagnostikasüsteemi kohta, eesmärgiga tagada süsteemile juurdepääs vastavalt käesoleva eeskirja 14. lisa nõuetele;

| e) | kinnitus tsükliväliste heidete vastavuse kohta punktile 5.1.3 ja 10. lisa punktile 10; |
| --- | --- |

e)

kinnitus tsükliväliste heidete vastavuse kohta punktile 5.1.3 ja 10. lisa punktile 10;

| f) | kinnitus pardadiagnostikasüsteemi talitluse nõuetelevastavuse kohta 9.A lisa 2. liite nõuetele; |
| --- | --- |

f)

kinnitus pardadiagnostikasüsteemi talitluse nõuetelevastavuse kohta 9.A lisa 2. liite nõuetele;

| g) | kasutusel olevate sõidukite katsetamise algne kava vastavalt 8. lisa punktile 2.4; |
| --- | --- |

g)

kasutusel olevate sõidukite katsetamise algne kava vastavalt 8. lisa punktile 2.4;

| h) | vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad koos tüübikinnituste laiendamist ja halvendustegurite kindlaksmääramist võimaldavate andmetega; |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad koos tüübikinnituste laiendamist ja halvendustegurite kindlaksmääramist võimaldavate andmetega;

| i) | vajaduse korral käesoleva eeskirjaga nõutav dokumentatsioon sellise mootori nõuetekohaseks paigaldamiseks, mis on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna. |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral käesoleva eeskirjaga nõutav dokumentatsioon sellise mootori nõuetekohaseks paigaldamiseks, mis on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna.

| 3.1.5. | Tootja esitab tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele mootori või asjakohasel juhul algmootori, mis esindab kinnitatavat tüüpi. |
| --- | --- |

3.1.5.

Tootja esitab tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele mootori või asjakohasel juhul algmootori, mis esindab kinnitatavat tüüpi.

| 3.1.6. | Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastetõrjesüsteemi talitlust. |
| --- | --- |

3.1.6.

Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastetõrjesüsteemi talitlust.

| 3.2. | Tüübikinnituse taotlus sõidukile, mille mootorisüsteemile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest |
| --- | --- |

3.2.

Tüübikinnituse taotlus sõidukile, mille mootorisüsteemile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest

| 3.2.1. | Tootja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteemile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest. |
| --- | --- |

3.2.1.

Tootja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteemile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest.

| 3.2.2. | Punktis 3.2.1. nimetatud taotlus koostatakse 1. lisa 2. osas esitatud teabedokumendi näidise kohaselt. Koos kõnealuse taotlusega esitatakse mootorisüsteemi või mootoritüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitustunnistuse koopia. |
| --- | --- |

3.2.2.

Punktis 3.2.1. nimetatud taotlus koostatakse 1. lisa 2. osas esitatud teabedokumendi näidise kohaselt. Koos kõnealuse taotlusega esitatakse mootorisüsteemi või mootoritüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitustunnistuse koopia.

| 3.2.3. | Tootja esitab dokumentatsiooni, mis sisaldab põhjalikke selgitusi sõidukile paigaldatud ja 11. lisas nõutava hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi osade kohta. Dokumentatsioon esitatakse kooskõlas punktiga 3.1.3. |
| --- | --- |

3.2.3.

Tootja esitab dokumentatsiooni, mis sisaldab põhjalikke selgitusi sõidukile paigaldatud ja 11. lisas nõutava hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi osade kohta. Dokumentatsioon esitatakse kooskõlas punktiga 3.1.3.

| 3.2.4. | Peale punktis 3.2.3 osutatud teabe esitab tootja järgmise teabe:






  a) | käesoleva eeskirjaga hõlmatud sõiduki kontrollseadmete omavolilise muutmise vältimiseks võetud meetmete kirjeldus, sealhulgas ajakohastamisvõimalus tootja heakskiidetud programmi või kalibreerimise abil; |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Peale punktis 3.2.3 osutatud teabe esitab tootja järgmise teabe:

a)

käesoleva eeskirjaga hõlmatud sõiduki kontrollseadmete omavolilise muutmise vältimiseks võetud meetmete kirjeldus, sealhulgas ajakohastamisvõimalus tootja heakskiidetud programmi või kalibreerimise abil;

| b) | sõidukil paiknevate pardadiagnostikasüsteemi osade kirjeldus vastavalt 9.B lisa punkti 8 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

sõidukil paiknevate pardadiagnostikasüsteemi osade kirjeldus vastavalt 9.B lisa punkti 8 nõuetele;

| c) | teave sõidukile paigaldatud pardadiagnostikasüsteemi osade kohta, eesmärgiga tagada pardadiagnostikasüsteemile juurdepääs; |
| --- | --- |

c)

teave sõidukile paigaldatud pardadiagnostikasüsteemi osade kohta, eesmärgiga tagada pardadiagnostikasüsteemile juurdepääs;

| d) | vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad koos tüübikinnituse laiendamist võimaldavate andmetega. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad koos tüübikinnituse laiendamist võimaldavate andmetega.

| 3.2.5. | Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastetõrjesüsteemi talitlust. |
| --- | --- |

3.2.5.

Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastetõrjesüsteemi talitlust.

| 3.3. | Tüübikinnituse taotlemine sõidukile lähtuvalt heitkogusest |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituse taotlemine sõidukile lähtuvalt heitkogusest

| 3.3.1. | Tootja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse sõiduki tüübikinnituse saamiseks lähtuvalt heitkogusest. |
| --- | --- |

3.3.1.

Tootja või tema volitatud esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse sõiduki tüübikinnituse saamiseks lähtuvalt heitkogusest.

| 3.3.2. | Punktis 3.3.1 nimetatud taotlus koostatakse 1. lisas esitatud teabedokumendi näidise kohaselt. Sel eesmärgil kohaldatakse kõnealuse lisa 1. ja 2. osa. |
| --- | --- |

3.3.2.

Punktis 3.3.1 nimetatud taotlus koostatakse 1. lisas esitatud teabedokumendi näidise kohaselt. Sel eesmärgil kohaldatakse kõnealuse lisa 1. ja 2. osa.

| 3.3.3. | Tootja esitab dokumentatsiooni, milles kirjeldatakse põhjalikult kõiki konstruktsioonielemente, mis mõjutavad heitkoguseid, mootorisüsteemi heitekontrolli strateegiat, seda, kuidas toimub heitkogust mõjutavate väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine mootorisüsteemis, ning 11. lisas nõutavat hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi. Dokumentatsioon esitatakse kooskõlas punktiga 3.1.3. |
| --- | --- |

3.3.3.

Tootja esitab dokumentatsiooni, milles kirjeldatakse põhjalikult kõiki konstruktsioonielemente, mis mõjutavad heitkoguseid, mootorisüsteemi heitekontrolli strateegiat, seda, kuidas toimub heitkogust mõjutavate väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine mootorisüsteemis, ning 11. lisas nõutavat hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi. Dokumentatsioon esitatakse kooskõlas punktiga 3.1.3.

| 3.3.4. | Peale punktis 3.3.3 osutatud teabe esitab tootja punkti 3.1.4 alapunktides a–h ja punkti 3.2.4 alapunktides a–d nõutava teabe. |
| --- | --- |

3.3.4.

Peale punktis 3.3.3 osutatud teabe esitab tootja punkti 3.1.4 alapunktides a–h ja punkti 3.2.4 alapunktides a–d nõutava teabe.

| 3.3.5. | Tootja esitab tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele kinnitatavat tüüpi esindava mootori. |
| --- | --- |

3.3.5.

Tootja esitab tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele kinnitatavat tüüpi esindava mootori.

| 3.3.6. | Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastetõrjesüsteemi talitlust. |
| --- | --- |

3.3.6.

Süsteemides, osades või eraldi seadmestikes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete karakteristikute või tehniliste näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastetõrjesüsteemi talitlust.

| 3.4. | Tüübikinnituse taotlemine varu-saastetõrjeseadme tüübile kui eraldi seadmestikule |
| --- | --- |

3.4.

Tüübikinnituse taotlemine varu-saastetõrjeseadme tüübile kui eraldi seadmestikule

| 3.4.1. | Tootja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks varu-saastetõrjeseadme tüübile kui eraldi seadmestikule. |
| --- | --- |

3.4.1.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse tüübikinnituse saamiseks varu-saastetõrjeseadme tüübile kui eraldi seadmestikule.

| 3.4.2. | Taotlus koostatakse 13. lisa 1. liites esitatud teabedokumendi näidise kohaselt. |
| --- | --- |

3.4.2.

Taotlus koostatakse 13. lisa 1. liites esitatud teabedokumendi näidise kohaselt.

| 3.4.3. | Tootja esitab kinnituse selle kohta, et pardadiagnostikasüsteemi teabele juurdepääsu nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

3.4.3.

Tootja esitab kinnituse selle kohta, et pardadiagnostikasüsteemi teabele juurdepääsu nõuded on täidetud.

| 3.4.4. | Tootja esitab tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele järgmised seadmed:






  a) | käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüüpi kuuluva mootorisüsteemi või mootorisüsteemid, mis on varustatud uue originaal-saastetõrjeseadmega; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Tootja esitab tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele järgmised seadmed:

a)

käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüüpi kuuluva mootorisüsteemi või mootorisüsteemid, mis on varustatud uue originaal-saastetõrjeseadmega;

| b) | ühe varu-saastetõrjeseadme tüübi näidise; |
| --- | --- |

b)

ühe varu-saastetõrjeseadme tüübi näidise;

| c) | varu-saastetõrjeseadme lisanäidise, juhul kui varu-saastetõrjeseade on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile. |
| --- | --- |

c)

varu-saastetõrjeseadme lisanäidise, juhul kui varu-saastetõrjeseade on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile.

| 3.4.5. | Punkti 3.4.4 alapunkti a kohaldamise korral valib katsemootorid välja taotleja tüübikinnitusasutuse nõusolekul.
  Katsetingimused peavad vastama 4. lisa punkti 6 nõuetele.
  Katsemootorid peavad vastama järgmistele nõuetele:






  a) | heitekontrollisüsteem on vigadeta; |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

Punkti 3.4.4 alapunkti a kohaldamise korral valib katsemootorid välja taotleja tüübikinnitusasutuse nõusolekul.

Katsetingimused peavad vastama 4. lisa punkti 6 nõuetele.

Katsemootorid peavad vastama järgmistele nõuetele:

a)

heitekontrollisüsteem on vigadeta;

| b) | iga heitega seotud rikkis või ülemäära kulunud originaalosa parandatakse või asendatakse; |
| --- | --- |

b)

iga heitega seotud rikkis või ülemäära kulunud originaalosa parandatakse või asendatakse;

| c) | katsemootorid on enne heitekatseid nõuetekohaselt reguleeritud ning tootja spetsifikatsiooni kohaselt seadistatud. |
| --- | --- |

c)

katsemootorid on enne heitekatseid nõuetekohaselt reguleeritud ning tootja spetsifikatsiooni kohaselt seadistatud.

| 3.4.6. | Punkti 3.4.4 alapunktide b ja c kohaldamise korral tuleb näidistele selgelt ja kustumatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja toote nimetus. |
| --- | --- |

3.4.6.

Punkti 3.4.4 alapunktide b ja c kohaldamise korral tuleb näidistele selgelt ja kustumatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja toote nimetus.

| 3.4.7. | Punkti 3.4.4 alapunkti c korral kasutatakse näidisena kvalifitseeritud rikutud osa. |
| --- | --- |

3.4.7.

Punkti 3.4.4 alapunkti c korral kasutatakse näidisena kvalifitseeritud rikutud osa.

4.   Tüübikinnitus

| 4.1. | Tüübikinnituse saamiseks mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule, tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteemile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest, või tüübikinnituse saamiseks sõidukile lähtuvalt heitkogusest tõendab tootja kooskõlas käesoleva eeskirja nõuetega, et neid sõidukeid või mootorisüsteeme katsetatakse vastavalt punktile 5 ning 4., 6., 7., 9.A, 9.B, 9.C, 10., 11. ja 12. lisale ning need vastavad seal esitatud nõuetele. Tootja tagab ka vastavuse 5. lisas esitatud etalonkütuste spetsifikatsioonidele.
  Tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteemile on lähtuvalt heitkogusest juba tüübikinnitus antud, või tüübikinnituse saamiseks sõidukile lähtuvalt heitkogusest tagab tootja vastavuse punktis 6 esitatud paigaldusnõuetele. |
| --- | --- |

4.1.

Tüübikinnituse saamiseks mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule, tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteemile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitkogusest, või tüübikinnituse saamiseks sõidukile lähtuvalt heitkogusest tõendab tootja kooskõlas käesoleva eeskirja nõuetega, et neid sõidukeid või mootorisüsteeme katsetatakse vastavalt punktile 5 ning 4., 6., 7., 9.A, 9.B, 9.C, 10., 11. ja 12. lisale ning need vastavad seal esitatud nõuetele. Tootja tagab ka vastavuse 5. lisas esitatud etalonkütuste spetsifikatsioonidele.

Tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteemile on lähtuvalt heitkogusest juba tüübikinnitus antud, või tüübikinnituse saamiseks sõidukile lähtuvalt heitkogusest tagab tootja vastavuse punktis 6 esitatud paigaldusnõuetele.

| 4.2. | Selleks et laiendada heitkogusest lähtuvat tüübikinnitust sõidukile, millele on antud tüübikinnitus käesoleva eeskirja alusel ning mille tuletatud mass on suurem kui 2 380 kg, kuid ei ületa 2 610 kg, peab tootja täitma 12. lisa 1. liite nõuded. |
| --- | --- |

4.2.

Selleks et laiendada heitkogusest lähtuvat tüübikinnitust sõidukile, millele on antud tüübikinnitus käesoleva eeskirja alusel ning mille tuletatud mass on suurem kui 2 380 kg, kuid ei ületa 2 610 kg, peab tootja täitma 12. lisa 1. liite nõuded.

| 4.3. | Tüübikinnituse saamiseks segakahekütuselisele mootorile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule või tüübikinnituse saamiseks segakahekütuselisele sõidukile, mille segakahekütuselisele mootorile on juba antud heitkogusest lähtuv tüübikinnitus, või tüübikinnituse saamiseks segakahekütuselisele sõidukile lähtuvalt heitkogusest tõendab tootja peale punkti 4.1 nõuete täitmise, et segakahekütuselisi sõidukeid või mootoreid katsetatakse 15. lisa kohaselt ning need vastavad kõnealuse lisa nõuetele. |
| --- | --- |

4.3.

Tüübikinnituse saamiseks segakahekütuselisele mootorile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule või tüübikinnituse saamiseks segakahekütuselisele sõidukile, mille segakahekütuselisele mootorile on juba antud heitkogusest lähtuv tüübikinnitus, või tüübikinnituse saamiseks segakahekütuselisele sõidukile lähtuvalt heitkogusest tõendab tootja peale punkti 4.1 nõuete täitmise, et segakahekütuselisi sõidukeid või mootoreid katsetatakse 15. lisa kohaselt ning need vastavad kõnealuse lisa nõuetele.

| 4.4. | Reserveeritud (3) |
| --- | --- |

4.4.

Reserveeritud (3

| 4.5. | Tüübikinnituse saamiseks mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule või tüübikinnituse saamiseks sõidukile lähtuvalt heitkogusest tagab tootja vastavuse kütuserühmade universaalse kütusekasutuse nõuetele või maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötava sädesüütemootori puhul kütuserühmade piiranguga tüübikinnitusele, nagu on ette nähtud punktis 4.6. |
| --- | --- |

4.5.

Tüübikinnituse saamiseks mootorisüsteemile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule või tüübikinnituse saamiseks sõidukile lähtuvalt heitkogusest tagab tootja vastavuse kütuserühmade universaalse kütusekasutuse nõuetele või maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötava sädesüütemootori puhul kütuserühmade piiranguga tüübikinnitusele, nagu on ette nähtud punktis 4.6.

| 4.5.1. | Tabelid, milles esitatakse nõuded maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötavate ning segakahekütuseliste mootorite tüübikinnituse saamiseks, on esitatud 4. liites. |
| --- | --- |

4.5.1.

Tabelid, milles esitatakse nõuded maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötavate ning segakahekütuseliste mootorite tüübikinnituse saamiseks, on esitatud 4. liites.

| 4.6. | Kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded
  Kütuserühmade universaalne tüübikinnitus antakse vastavalt punktides 4.6.1 kuni 4.6.6.1 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

4.6.

Kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded

Kütuserühmade universaalne tüübikinnitus antakse vastavalt punktides 4.6.1 kuni 4.6.6.1 esitatud nõuetele.

| 4.6.1. | Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja 5. lisas loetletud asjaomaste etalonkütuste suhtes kehtestatud nõuetele. Maagaasil/biometaanil töötavate (sealhulgas segakahekütuseliste) mootorite suhtes kohaldatakse erinõudeid, nagu on ette nähtud punktis 4.6.3. |
| --- | --- |

4.6.1.

Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja 5. lisas loetletud asjaomaste etalonkütuste suhtes kehtestatud nõuetele. Maagaasil/biometaanil töötavate (sealhulgas segakahekütuseliste) mootorite suhtes kohaldatakse erinõudeid, nagu on ette nähtud punktis 4.6.3.

| 4.6.2. | Kui tootja lubab mootoritüüpkonna jaoks kasutada turul saadaolevat kütust, mis ei vasta 5. lisaga ega CEN-standardiga EN 228 (pliivaba bensiini puhul) või CEN-standardiga EN 590 (diislikütuse puhul) hõlmatud etalonkütustele, näiteks kütust FAME B100 (CEN-standard EN14214), FAME diislisegusid B20/B30 (CEN-standard EN 16709), parafiinseid kütteõlisid (CEN-standard EN 15940) või muid kütuseid, täidab tootja peale punkti 4.6.1 nõuete järgmisi nõudeid:






  a) | deklareerib kütused, mida mootoritüüpkonna puhul võib kasutada 1. lisa 1. osas esitatud teabedokumendi punktis 3.2.2.2.1, osutades kas ametlikule standardile või sellise turul saadaoleva tootemargispetsiifilise kütuse spetsifikatsioonile, mis ei vasta ühelegi ametlikule standardile, näiteks punktis 4.6.2 nimetatud standarditele. Tootja deklareerib ühtlasi, et deklareeritud kütuse kasutamine ei mõjuta pardadiagnostikasüsteemi talitlust; |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

Kui tootja lubab mootoritüüpkonna jaoks kasutada turul saadaolevat kütust, mis ei vasta 5. lisaga ega CEN-standardiga EN 228 (pliivaba bensiini puhul) või CEN-standardiga EN 590 (diislikütuse puhul) hõlmatud etalonkütustele, näiteks kütust FAME B100 (CEN-standard EN14214), FAME diislisegusid B20/B30 (CEN-standard EN 16709), parafiinseid kütteõlisid (CEN-standard EN 15940) või muid kütuseid, täidab tootja peale punkti 4.6.1 nõuete järgmisi nõudeid:

a)

deklareerib kütused, mida mootoritüüpkonna puhul võib kasutada 1. lisa 1. osas esitatud teabedokumendi punktis 3.2.2.2.1, osutades kas ametlikule standardile või sellise turul saadaoleva tootemargispetsiifilise kütuse spetsifikatsioonile, mis ei vasta ühelegi ametlikule standardile, näiteks punktis 4.6.2 nimetatud standarditele. Tootja deklareerib ühtlasi, et deklareeritud kütuse kasutamine ei mõjuta pardadiagnostikasüsteemi talitlust;

| b) | määrab igale deklareeritud kütusele punkti 9.4.2.8 kohaselt võimsuse parandusteguri, kui see on asjakohane vastavalt punktis 9.4.2.7 esitatud nõuetele. Vajaduse korral deklareerib tootja kõnealuse teguri iga kütuse kohta 1. lisa 1. osas esitatud teabedokumendi punktis 3.2.2.2.2; |
| --- | --- |

b)

määrab igale deklareeritud kütusele punkti 9.4.2.8 kohaselt võimsuse parandusteguri, kui see on asjakohane vastavalt punktis 9.4.2.7 esitatud nõuetele. Vajaduse korral deklareerib tootja kõnealuse teguri iga kütuse kohta 1. lisa 1. osas esitatud teabedokumendi punktis 3.2.2.2.2;

| c) | tõendab, et algmootor vastab deklareeritud kütuste korral käesoleva eeskirja 4. lisas ja 10. lisa 1. liites esitatud nõuetele; tüübikinnitusasutus võib nõuda tõendamisnõuete laiendamist 7. lisas ja 9.A lisas esitatule; |
| --- | --- |

c)

tõendab, et algmootor vastab deklareeritud kütuste korral käesoleva eeskirja 4. lisas ja 10. lisa 1. liites esitatud nõuetele; tüübikinnitusasutus võib nõuda tõendamisnõuete laiendamist 7. lisas ja 9.A lisas esitatule;

| d) | on kohustatud täitma 8. lisas esitatud kasutusel olevate sõidukite vastavusnõudeid deklareeritud kütuste, sealhulgas deklareeritud kütuste ning asjaomase turu standarditele vastavate mis tahes segude puhul. |
| --- | --- |

d)

on kohustatud täitma 8. lisas esitatud kasutusel olevate sõidukite vastavusnõudeid deklareeritud kütuste, sealhulgas deklareeritud kütuste ning asjaomase turu standarditele vastavate mis tahes segude puhul.

Tootja taotluse korral kohaldatakse käesolevas lõikes esitatud nõudeid sõjalisel otstarbel kasutatavate kütuste suhtes.

Kui punkti 4.6.2 alapunkti a kohaldamisel tehakse käesoleva eeskirja nõuetelevastavuse tõendamiseks heitekatsed, siis lisatakse katsearuandele katsekütuse analüüsi aruanne, mis sisaldab vähemalt kütusetootja ametlikus spetsifikatsioonis esitatud näitajaid.

| 4.6.3. | Maagaasil/biometaanil töötava (sealhulgas segakahekütuselise) mootori puhul tõendab tootja, et algmootor võib sobib turul saadaoleval mis tahes koostisega kütuse jaoks. Tõendamine toimub käesoleva punkti kohaselt ning segakahekütuselise mootori puhul ka vastavalt käesoleva eeskirja 15. lisa punktis 6.4 esitatud kütusega kohanemise korda käsitlevatele lisanõuetele. |
| --- | --- |

4.6.3.

Maagaasil/biometaanil töötava (sealhulgas segakahekütuselise) mootori puhul tõendab tootja, et algmootor võib sobib turul saadaoleval mis tahes koostisega kütuse jaoks. Tõendamine toimub käesoleva punkti kohaselt ning segakahekütuselise mootori puhul ka vastavalt käesoleva eeskirja 15. lisa punktis 6.4 esitatud kütusega kohanemise korda käsitlevatele lisanõuetele.

| 4.6.3.1. | Üldiselt esineb kaks surumaagaasi/biometaani tüüpi: suure kütteväärtusega kütus (H-rühma gaas) ja väikese kütteväärtusega kütus (L-rühma gaas), mille kütteväärtus mõlemas rühmas kõigub märkimisväärselt; need erinevad märkimisväärselt energiasisalduse poolest, mida väljendatakse Wobbe indeksiga, ning λ-nihketeguri (Sλ) poolest. Maagaasi, mille λ-nihketegur jääb 0,89 ja 1,08 vahele (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08), käsitletakse H-rühma gaasina; maagaasi, mille λ-nihketegur jääb 1,08 ja 1,19 vahele (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19), käsitletakse L-rühma gaasina. Olenevalt etalonkütuste koostisest varieeruvad nende Sλ väärtused laiades piirides.
  5. lisas loetletud etalonkütuste GR (kütus 1) ja G25 (kütus 2) kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja nõuetele, ilma et mootori kütusesüsteemi kahe katse vahel käsitsi reguleeritaks (peab olema isereguleeruv). Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel. Pärast kohanemisperioodi jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Üldiselt esineb kaks surumaagaasi/biometaani tüüpi: suure kütteväärtusega kütus (H-rühma gaas) ja väikese kütteväärtusega kütus (L-rühma gaas), mille kütteväärtus mõlemas rühmas kõigub märkimisväärselt; need erinevad märkimisväärselt energiasisalduse poolest, mida väljendatakse Wobbe indeksiga, ning λ-nihketeguri (Sλ

λ

λ

λ

5. lisas loetletud etalonkütuste GR (kütus 1) ja G25 (kütus 2) kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja nõuetele, ilma et mootori kütusesüsteemi kahe katse vahel käsitsi reguleeritaks (peab olema isereguleeruv). Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel. Pärast kohanemisperioodi jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1.

R

25

| 4.6.3.1.1. | Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada ka kolmanda kütusega (kütus 3), mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piir) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piir) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on turul saadaolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu vastavuse hindamisel. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada ka kolmanda kütusega (kütus 3), mille λ-nihketegur (Sλ

R

25

| 4.6.3.2. | Veeldatud maagaasi / bio-LNG korral peab algmootor 5. lisas loetletud etalonkütuste GR (kütus 1) ja G20 (kütus 2) kasutamisel vastama käesoleva eeskirja nõuetele, ilma et mootori kütusesüsteemi kahe katse vahel käsitsi reguleeritaks (peab olema isereguleeruv). Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel. Pärast kohanemisperioodi jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1. |
| --- | --- |

4.6.3.2.

Veeldatud maagaasi / bio-LNG korral peab algmootor 5. lisas loetletud etalonkütuste GR

20

| 4.6.4. | Surumaagaasil/biometaanil töötava mootori puhul, mis töötab isereguleeruvalt nii H-rühma gaaside kui ka L-rühma gaasidega ning mille ümberlülitamine H-rühma gaasilt L-rühma gaasile toimub lüliti abil, katsetatakse algmootorit 5. lisas loetletud asjakohase etalonkütuse lüliti kõigis asendites. H-rühma gaasidele vastavas asendis katsetatakse mootorit kütusega GR (kütus 1) ja kütusega G23 (kütus 3), L-rühma gaasidele vastavas asendis aga kütusega G25 (kütus 2) ja kütusega G23 (kütus 3). Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja nõuetele lüliti mõlemas asendis, ilma et mootori kütusetoidet kahe katse vahel üheski lüliti asendis reguleeritaks. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel. Pärast kohanemisperioodi jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1. |
| --- | --- |

4.6.4.

Surumaagaasil/biometaanil töötava mootori puhul, mis töötab isereguleeruvalt nii H-rühma gaaside kui ka L-rühma gaasidega ning mille ümberlülitamine H-rühma gaasilt L-rühma gaasile toimub lüliti abil, katsetatakse algmootorit 5. lisas loetletud asjakohase etalonkütuse lüliti kõigis asendites. H-rühma gaasidele vastavas asendis katsetatakse mootorit kütusega GR

23

25

23

| 4.6.4.1. | Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel ka kolmanda kütusega (kütus 3), mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piir) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piir) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on turul saadaolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu vastavuse hindamisel. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada G23

λ

R

25

| 4.6.5. | Maagaasil/biometaanil töötava mootori puhul määratakse iga saasteaine heitetaseme suhe r kindlaks järgmiselt:






  r = | mõõdetud heitetase etalonkütuse 2 puhul |
| --- | --- | --- |
| mõõdetud heitetase etalonkütuse 1 puhul |

4.6.5.

Maagaasil/biometaanil töötava mootori puhul määratakse iga saasteaine heitetaseme suhe r kindlaks järgmiselt:

r =

mõõdetud heitetase etalonkütuse 2 puhul

mõõdetud heitetase etalonkütuse 1 puhul

või

| ra = | mõõdetud heitetase etalonkütuse 2 puhul |
| --- | --- |
| mõõdetud heitetase etalonkütuse 3 puhul |

ra =

a

mõõdetud heitetase etalonkütuse 2 puhul

mõõdetud heitetase etalonkütuse 3 puhul

ning

| rb = | mõõdetud heitetase etalonkütuse 1 puhul |
| --- | --- |
| mõõdetud heitetase etalonkütuse 3 puhul |

rb =

b

mõõdetud heitetase etalonkütuse 1 puhul

mõõdetud heitetase etalonkütuse 3 puhul

| 4.6.6. | Veeldatud naftagaasi puhul tõendab tootja, et töötav algmootor sobib turul saadaoleva mis tahes koostisega kütuse jaoks.
  Veeldatud naftagaasi C3/C4 koostis varieerub. See varieerumine kajastub ka etalonkütustes. 5. lisas loetletud etalonkütuste A ja B kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja heitenõuetele, ilma et mootori kütusetoidet kahe katse vahel reguleeritaks. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel. Pärast kohanemisperioodi jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1. |
| --- | --- |

4.6.6.

Veeldatud naftagaasi puhul tõendab tootja, et töötav algmootor sobib turul saadaoleva mis tahes koostisega kütuse jaoks.

Veeldatud naftagaasi C3/C4 koostis varieerub. See varieerumine kajastub ka etalonkütustes. 5. lisas loetletud etalonkütuste A ja B kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja heitenõuetele, ilma et mootori kütusetoidet kahe katse vahel reguleeritaks. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel. Pärast kohanemisperioodi jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1.

| 4.6.6.1. | Iga saasteaine mõõdetud heitetaseme suhe r määratakse kindlaks järgmiselt:






  r = | mõõdetud heitetase etalonkütuse B puhul |
| --- | --- | --- |
| mõõdetud heitetase etalonkütuse A puhul |

4.6.6.1.

Iga saasteaine mõõdetud heitetaseme suhe r määratakse kindlaks järgmiselt:

r =

mõõdetud heitetase etalonkütuse B puhul

mõõdetud heitetase etalonkütuse A puhul

| 4.7. | Kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse nõuded maagaasil/biometaanil või veeldatud naftagaasil töötava mootori, sealhulgas segakahekütuselise mootori puhul.
  Kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus antakse punktides 4.7.1 kuni 4.7.2.3 esitatud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

4.7.

Kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse nõuded maagaasil/biometaanil või veeldatud naftagaasil töötava mootori, sealhulgas segakahekütuselise mootori puhul.

Kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus antakse punktides 4.7.1 kuni 4.7.2.3 esitatud nõuete kohaselt.

| 4.7.1. | Heitgaasist lähtuv tüübikinnitus surumaagaasil töötava H-rühma gaaside või L-rühma gaaside jaoks reguleeritud mootori puhul. |
| --- | --- |

4.7.1.

Heitgaasist lähtuv tüübikinnitus surumaagaasil töötava H-rühma gaaside või L-rühma gaaside jaoks reguleeritud mootori puhul.

| 4.7.1.1. | Algmootorit katsetatakse asjakohasesse kütuserühma kuuluva 5. lisas loetletud etalonkütusega. H-rühma gaasidele vastavas asendis katsetatakse mootorit kütusega GR (kütus 1) ja kütusega G23 (kütus 3), L-rühma gaasidele vastavas asendis aga kütusega G25 (kütus 2) ja kütusega G23 (kütus 3). Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja nõuetele, ilma et mootori kütusetoidet kahe katse vahel reguleeritaks. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanemisperiood ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel. Pärast kohanemisperioodi jahutatakse mootor maha vastavalt 4. lisa punktile 7.6.1. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Algmootorit katsetatakse asjakohasesse kütuserühma kuuluva 5. lisas loetletud etalonkütusega. H-rühma gaasidele vastavas asendis katsetatakse mootorit kütusega GR

23

25

23

| 4.7.1.2. | Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel ka kolmanda kütusega (kütus 3), mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piir) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piir) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on turul saadaolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu vastavuse hindamisel. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada G23

λ

R

25

| 4.7.1.3. | Iga saasteaine mõõdetud heitetaseme suhe r määratakse kindlaks järgmiselt:






  r = | mõõdetud heitetase etalonkütuse 2 puhul |
| --- | --- | --- |
| mõõdetud heitetase etalonkütuse 1 puhul |

4.7.1.3.

Iga saasteaine mõõdetud heitetaseme suhe r määratakse kindlaks järgmiselt:

r =

mõõdetud heitetase etalonkütuse 2 puhul

mõõdetud heitetase etalonkütuse 1 puhul

või

| ra = | mõõdetud heitetase etalonkütuse 2 puhul |
| --- | --- |
| mõõdetud heitetase etalonkütuse 3 puhul |

ra =

a

mõõdetud heitetase etalonkütuse 2 puhul

mõõdetud heitetase etalonkütuse 3 puhul

ning

| rb = | mõõdetud heitetase etalonkütuse 1 puhul |
| --- | --- |
| mõõdetud heitetase etalonkütuse 3 puhul |

rb =

b

mõõdetud heitetase etalonkütuse 1 puhul

mõõdetud heitetase etalonkütuse 3 puhul

| 4.7.1.4. | Tarbijale üleantaval mootoril peab olema punktis 4.12.8 osutatud märgis selle kohta, millisesse kütuserühma kuuluvate kütuste kasutamiseks on mootor tüübikinnituse saanud. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Tarbijale üleantaval mootoril peab olema punktis 4.12.8 osutatud märgis selle kohta, millisesse kütuserühma kuuluvate kütuste kasutamiseks on mootor tüübikinnituse saanud.

| 4.7.2. | Heitgaasist lähtuv tüübikinnitus maagaasil või veeldatud naftagaasil töötava, ühele kindla koostisega kütuse jaoks reguleeritud mootori puhul. |
| --- | --- |

4.7.2.

Heitgaasist lähtuv tüübikinnitus maagaasil või veeldatud naftagaasil töötava, ühele kindla koostisega kütuse jaoks reguleeritud mootori puhul.

| 4.7.2.1. | Surumaagaasil töötav algmootor peab vastama etalonkütuste GR ja G25 puhul esitatavatele heitenõuetele, veeldatud maagaasil töötav algmootor peab vastama etalonkütuste GR ja G20 puhul esitatavatele heitenõuetele ning veeldatud naftagaasil töötav algmootor peab vastama etalonkütuste A ja B puhul esitatavatele heitenõuetele, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 5. lisas. Katsete vahel on lubatud kütusetoitesüsteemi peenreguleerimine. Peenreguleerimine seisneb kütusetoitesüsteemi andmebaasi korduskalibreerimises, kusjuures ei muudeta andmebaasi juhtimise põhistrateegiat ega andmebaasi põhistruktuuri. Vajaduse korral võib asendada vahetult kütusevooluga seotud osad, näiteks pihustusotsikud. |
| --- | --- |

4.7.2.1.

Surumaagaasil töötav algmootor peab vastama etalonkütuste GR

25

R

20

| 4.7.2.2. | Surumaagaasi puhul võib tootja taotlusel mootorit katsetada etalonkütustega GR ja G23 või etalonkütustega G25 ja G23; sel juhul kehtib tüübikinnitus vastavalt ainult H-rühma või L-rühma gaaside suhtes. |
| --- | --- |

4.7.2.2.

Surumaagaasi puhul võib tootja taotlusel mootorit katsetada etalonkütustega GR

23

25

23

| 4.7.2.3. | Tarbijale üleantaval mootoril peab olema allpool punktis 4.12.8 osutatud märgis selle kohta, millise koostisega kütuserühma jaoks on mootor kalibreeritud. |
| --- | --- |

4.7.2.3.

Tarbijale üleantaval mootoril peab olema allpool punktis 4.12.8 osutatud märgis selle kohta, millise koostisega kütuserühma jaoks on mootor kalibreeritud.

| 4.8. | Kütusepõhise tüübikinnituse nõuded veeldatud maagaasil / bio-LNG-l töötavate mootorite puhul
  Veeldatud maagaasi / bio-LNG kasutamise korral võib kütusepõhise tüübikinnituse anda punktides 4.8.1 kuni 4.8.2 esitatud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

4.8.

Kütusepõhise tüübikinnituse nõuded veeldatud maagaasil / bio-LNG-l töötavate mootorite puhul

Veeldatud maagaasi / bio-LNG kasutamise korral võib kütusepõhise tüübikinnituse anda punktides 4.8.1 kuni 4.8.2 esitatud nõuete kohaselt.

| 4.8.1. | Kütusepõhise tüübikinnituse taotlemise tingimused veeldatud maagaasil / bio-LNG-l töötavate mootorite puhul. |
| --- | --- |

4.8.1.

Kütusepõhise tüübikinnituse taotlemise tingimused veeldatud maagaasil / bio-LNG-l töötavate mootorite puhul.

| 4.8.1.1. | Tootja võib taotleda kütusepõhist tüübikinnitust ainult juhul, kui mootor on kalibreeritud konkreetse veeldatud maagaasi koostise (4) jaoks, mille λ-nihketegur ei erine 5. lisas loetletud kütuse G20 λ-nihketegurist rohkem kui 3 % ning mille etaanisisaldus ei ole suurem kui 1,5 %. |
| --- | --- |

4.8.1.1.

Tootja võib taotleda kütusepõhist tüübikinnitust ainult juhul, kui mootor on kalibreeritud konkreetse veeldatud maagaasi koostise (4

20

| 4.8.1.2. | Kõigil muudel juhtudel taotleb tootja kütuserühmade universaalse tüübikinnituse andmist punkti 4.6.3.2. nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

4.8.1.2.

Kõigil muudel juhtudel taotleb tootja kütuserühmade universaalse tüübikinnituse andmist punkti 4.6.3.2. nõuete kohaselt.

| 4.8.2. | Katsetega seotud erinõuded kütusepõhise (veeldatud maagaas) tüübikinnituse puhul |
| --- | --- |

4.8.2.

Katsetega seotud erinõuded kütusepõhise (veeldatud maagaas) tüübikinnituse puhul

| 4.8.2.1. | Segakahekütuselise mootoritüüpkonna puhul, kui mootor on kalibreeritud konkreetse veeldatud maagaasi koostise2 jaoks, mille λ-nihketegur ei erine 5. lisas loetletud kütuse G20 λ-nihketegurist rohkem kui 3 % ning mille etaanisisaldus ei ole suurem kui 1,5 %, katsetatakse algmootorit ainult etalon-gaaskütusega G20, nagu on ette nähtud 5. lisas. |
| --- | --- |

4.8.2.1.

Segakahekütuselise mootoritüüpkonna puhul, kui mootor on kalibreeritud konkreetse veeldatud maagaasi koostise2

20

20

| 4.9. | Tüüpkonda kuuluva mootori tüübikinnitus lähtuvalt heitgaasist |
| --- | --- |

4.9.

Tüüpkonda kuuluva mootori tüübikinnitus lähtuvalt heitgaasist

| 4.9.1. | Algmootori tüübikinnitust laiendatakse edasiste katseteta kõigile samasse tüüpkonda kuuluvatele mootoritüüpidele mis tahes koostisega kütuse puhul, mis kuulub algmootori tüübikinnitamisel kasutatud kütuste hulka (punktis 4.7.2 kirjeldatud mootorid) või algmootori tüübikinnitamisel kasutatud kütuserühma (punktis 4.6 või 4.7 kirjeldatud mootorid), välja arvatud punktis 4.8.2 kirjeldatud juhtumi korral. |
| --- | --- |

4.9.1.

Algmootori tüübikinnitust laiendatakse edasiste katseteta kõigile samasse tüüpkonda kuuluvatele mootoritüüpidele mis tahes koostisega kütuse puhul, mis kuulub algmootori tüübikinnitamisel kasutatud kütuste hulka (punktis 4.7.2 kirjeldatud mootorid) või algmootori tüübikinnitamisel kasutatud kütuserühma (punktis 4.6 või 4.7 kirjeldatud mootorid), välja arvatud punktis 4.8.2 kirjeldatud juhtumi korral.

| 4.9.2. | Kui tehniline teenistus teeb kindlaks, et valitud algmootor ei esinda 1. lisa 1. osas kindlaksmääratud mootoritüüpkonda täielikult, võib tehniline teenistus valida katsetamiseks mõne teise katsemootori või teha vajaduse korral lisakatse uue katsemootoriga. |
| --- | --- |

4.9.2.

Kui tehniline teenistus teeb kindlaks, et valitud algmootor ei esinda 1. lisa 1. osas kindlaksmääratud mootoritüüpkonda täielikult, võib tehniline teenistus valida katsetamiseks mõne teise katsemootori või teha vajaduse korral lisakatse uue katsemootoriga.

| 4.10. | Pardadiagnostikasüsteemide tüübikinnituse nõuded |
| --- | --- |

4.10.

Pardadiagnostikasüsteemide tüübikinnituse nõuded

| 4.10.1. | Tootjad tagavad, et kõik mootorisüsteemid ja sõidukid on varustatud pardadiagnostikasüsteemiga. |
| --- | --- |

4.10.1.

Tootjad tagavad, et kõik mootorisüsteemid ja sõidukid on varustatud pardadiagnostikasüsteemiga.

| 4.10.2. | Pardadiagnostikasüsteem tuleb projekteerida, valmistada ja sõidukile paigaldada vastavalt 9.A lisale nii, et see võimaldab kõnealuses lisas loetletud seisundi halvenemise ja rikete liiki kindlaks määrata, salvestada ja neist teavitada sõiduki kogu tööea jooksul. |
| --- | --- |

4.10.2.

Pardadiagnostikasüsteem tuleb projekteerida, valmistada ja sõidukile paigaldada vastavalt 9.A lisale nii, et see võimaldab kõnealuses lisas loetletud seisundi halvenemise ja rikete liiki kindlaks määrata, salvestada ja neist teavitada sõiduki kogu tööea jooksul.

| 4.10.3. | Tootja tagab, et pardadiagnostikasüsteem vastab 9.A lisa nõuetele, sealhulgas pardadiagnostikasüsteemi talitlusnõuetele, kõigis tavapärastes ja mõistlikult ettenähtavates sõidutingimustes, sealhulgas 9.B lisas osutatud tavakasutuse tingimustes. |
| --- | --- |

4.10.3.

Tootja tagab, et pardadiagnostikasüsteem vastab 9.A lisa nõuetele, sealhulgas pardadiagnostikasüsteemi talitlusnõuetele, kõigis tavapärastes ja mõistlikult ettenähtavates sõidutingimustes, sealhulgas 9.B lisas osutatud tavakasutuse tingimustes.

| 4.10.4. | Kvalifitseeritud rikutud osaga katsetamisel lülitub sisse 9.B lisa kohaselt pardadiagnostikasüsteemi rikkenäidik. Pardadiagnostikasüsteemi rikkenäidik võib sisse lülituda ka allpool 9.A lisas esitatud pardadiagnostikasüsteemi läviväärtust. |
| --- | --- |

4.10.4.

Kvalifitseeritud rikutud osaga katsetamisel lülitub sisse 9.B lisa kohaselt pardadiagnostikasüsteemi rikkenäidik. Pardadiagnostikasüsteemi rikkenäidik võib sisse lülituda ka allpool 9.A lisas esitatud pardadiagnostikasüsteemi läviväärtust.

| 4.10.5. | Tootja tagab, et järgitakse 9.A lisas ette nähtud pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna talitluse nõudeid. |
| --- | --- |

4.10.5.

Tootja tagab, et järgitakse 9.A lisas ette nähtud pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna talitluse nõudeid.

| 4.10.6. | Pardadiagnostikasüsteemi talitlusega seotud andmeid säilitatakse ja need tehakse 9.A lisa kohaselt krüpteerimata kättesaadavaks süsteemi standardse sideprotokolli kaudu. |
| --- | --- |

4.10.6.

Pardadiagnostikasüsteemi talitlusega seotud andmeid säilitatakse ja need tehakse 9.A lisa kohaselt krüpteerimata kättesaadavaks süsteemi standardse sideprotokolli kaudu.

| 4.10.7. | Kui tootja nii otsustab, võivad uute tüübikinnituste puhul pardadiagnostikasüsteemid kuni punktis 13.2.3 nimetatud kuupäevani vastata 9.A lisas ette nähtud ja käesolevale punktile viitavatele alternatiivsetele nõuetele. |
| --- | --- |

4.10.7.

Kui tootja nii otsustab, võivad uute tüübikinnituste puhul pardadiagnostikasüsteemid kuni punktis 13.2.3 nimetatud kuupäevani vastata 9.A lisas ette nähtud ja käesolevale punktile viitavatele alternatiivsetele nõuetele.

| 4.10.8. | Kui tootja nii otsustab, võib ta uute tüübikinnituste puhul kohaldada kuni punktis 13.2.3 nimetatud kuupäevani diislikütuse tahmafiltri seire suhtes 9.A lisa punktis 2.3.2.2 ette nähtud alternatiivseid nõudeid. |
| --- | --- |

4.10.8.

Kui tootja nii otsustab, võib ta uute tüübikinnituste puhul kohaldada kuni punktis 13.2.3 nimetatud kuupäevani diislikütuse tahmafiltri seire suhtes 9.A lisa punktis 2.3.2.2 ette nähtud alternatiivseid nõudeid.

| 4.11. | Varu-saastetõrjeseadme tüübikinnituse nõuded |
| --- | --- |

4.11.

Varu-saastetõrjeseadme tüübikinnituse nõuded

| 4.11.1. | Tootja tagab, et varu-saastetõrjeseadmetel, mis on ette nähtud paigaldamiseks tüübikinnitusega mootorisüsteemidesse või käesoleva eeskirjaga hõlmatud sõidukitesse, on tüübikinnitus eraldi seadmestikuna vastavalt punktidele 4.11.2 kuni 4.11.5.
  Käesoleva eeskirja kohaldamisel käsitatakse katalüüsmuundureid, deNOx-seadmeid ja tahmafiltreid saastetõrjeseadmetena. |
| --- | --- |

4.11.1.

Tootja tagab, et varu-saastetõrjeseadmetel, mis on ette nähtud paigaldamiseks tüübikinnitusega mootorisüsteemidesse või käesoleva eeskirjaga hõlmatud sõidukitesse, on tüübikinnitus eraldi seadmestikuna vastavalt punktidele 4.11.2 kuni 4.11.5.

Käesoleva eeskirja kohaldamisel käsitatakse katalüüsmuundureid, deNOx-seadmeid ja tahmafiltreid saastetõrjeseadmetena.

x

| 4.11.2. | Originaal-varu-saastetõrjeseadmed, mis kuuluvad 1. lisa 1. osa punktiga 3.2.12 hõlmatud tüüpi ja on ette nähtud paigaldamiseks sellisele sõidukile, millele on viidatud asjakohases tüübikinnitusdokumendis, ei pea vastama 13. lisa kõigile nõuetele, tingimusel et need vastavad kõnealuse lisa punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 nõuetele. |
| --- | --- |

4.11.2.

Originaal-varu-saastetõrjeseadmed, mis kuuluvad 1. lisa 1. osa punktiga 3.2.12 hõlmatud tüüpi ja on ette nähtud paigaldamiseks sellisele sõidukile, millele on viidatud asjakohases tüübikinnitusdokumendis, ei pea vastama 13. lisa kõigile nõuetele, tingimusel et need vastavad kõnealuse lisa punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 nõuetele.

| 4.11.3. | Tootja tagab identifitseerimismärgiste olemasolu originaal-saastetõrjeseadmel. |
| --- | --- |

4.11.3.

Tootja tagab identifitseerimismärgiste olemasolu originaal-saastetõrjeseadmel.

| 4.11.4. | Punktis 4.11.3 osutatud identifitseerimismärgis sisaldab järgmist:






  a) | sõiduki või mootori tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

4.11.4.

Punktis 4.11.3 osutatud identifitseerimismärgis sisaldab järgmist:

a)

sõiduki või mootori tootja nimi või kaubamärk;

| b) | originaal-saastetõrjeseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, nagu on märgitud 1. lisa 1. osa punktis 3.2.12.2. |
| --- | --- |

b)

originaal-saastetõrjeseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, nagu on märgitud 1. lisa 1. osa punktis 3.2.12.2.

| 4.11.5. | Varu-saastetõrjeseadmetele antakse tüübikinnitus käesoleva eeskirja 13. lisas ette nähtud katsetamise erinõuete kohaselt (5). |
| --- | --- |

4.11.5.

Varu-saastetõrjeseadmetele antakse tüübikinnitus käesoleva eeskirja 13. lisas ette nähtud katsetamise erinõuete kohaselt (5

| 4.12. | Mootorisüsteemide ja sõidukite tüübikinnitusmärk ja muu märgistus |
| --- | --- |

4.12.

Mootorisüsteemide ja sõidukite tüübikinnitusmärk ja muu märgistus

| 4.12.1. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 07, mis vastab 07-seeria muudatustele) näitavad tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud olulisemate tehniliste muudatuste seeriat. Kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele mootori- või sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.12.1.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 07, mis vastab 07-seeria muudatustele) näitavad tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud olulisemate tehniliste muudatuste seeriat. Kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele mootori- või sõidukitüübile.

| 4.12.2. | Teade mootori- või sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmata jätmise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud näidiste kohasel vormil. Esitatakse ka tüübikinnituskatse käigus mõõdetud parameetrite väärtused. |
| --- | --- |

4.12.2.

Teade mootori- või sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmata jätmise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud näidiste kohasel vormil. Esitatakse ka tüübikinnituskatse käigus mõõdetud parameetrite väärtused.

| 4.12.3. | Iga mootori külge, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile, ja iga sõiduki külge, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, tuleb hästi juurdepääsetavasse kohta kinnitada hästi märgatav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest. |
| --- | --- |

4.12.3.

Iga mootori külge, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile, ja iga sõiduki külge, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, tuleb hästi juurdepääsetavasse kohta kinnitada hästi märgatav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest.

| 4.12.3.1. | Ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (6). |
| --- | --- |

4.12.3.1.

Ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (6

| 4.12.3.2. | Punktis 4.12.3.1 ette nähtud ringist paremal pool paikneb käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht R, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.12.3.2.

Punktis 4.12.3.1 ette nähtud ringist paremal pool paikneb käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht R, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.

| 4.12.3.3. | Tüübikinnitusnumbri järel on mõttekriips ja täiendav täht, mis märgib etappi, millele on punkti 13.2 kohaselt antud tüübikinnitus; need täiendavad tähed on esitatud 3. lisa tabelis 1. |
| --- | --- |

4.12.3.3.

Tüübikinnitusnumbri järel on mõttekriips ja täiendav täht, mis märgib etappi, millele on punkti 13.2 kohaselt antud tüübikinnitus; need täiendavad tähed on esitatud 3. lisa tabelis 1.

| 4.12.3.3.1. | Diislikütusel töötava survesüütemootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel täht D, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud. |
| --- | --- |

4.12.3.3.1.

Diislikütusel töötava survesüütemootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel täht D, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud.

| 4.12.3.3.2. | Etanoolil (ED95) töötava survesüütemootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel märge ED, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2.

Etanoolil (ED95) töötava survesüütemootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel märge ED, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud.

| 4.12.3.3.3. | Etanoolil (E85) töötava sädesüütemootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel märge E85, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3.

Etanoolil (E85) töötava sädesüütemootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel märge E85, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud.

| 4.12.3.3.4. | Bensiinil töötava sädesüütemootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel täht P, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4.

Bensiinil töötava sädesüütemootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel täht P, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud.

| 4.12.3.3.5. | Veeldatud naftagaasil töötava sädesüütemootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel täht Q, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5.

Veeldatud naftagaasil töötava sädesüütemootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel täht Q, mis märgib mootori tüüpi, millele tüübikinnitus on antud.

| 4.12.3.3.6. | Maagaasil/biometaanil töötava mootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel täht/tähekombinatsioon, mis näitab, millise gaaskütuserühma suhtes on tüübikinnitus antud. Täht/tähekombinatsioon on järgmine:






  a) | H, kui mootor on saanud tüübikinnituse H-rühma gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6.

Maagaasil/biometaanil töötava mootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel täht/tähekombinatsioon, mis näitab, millise gaaskütuserühma suhtes on tüübikinnitus antud. Täht/tähekombinatsioon on järgmine:

a)

H, kui mootor on saanud tüübikinnituse H-rühma gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud;

| b) | L, kui mootor on saanud tüübikinnituse L-rühma gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud; |
| --- | --- |

b)

L, kui mootor on saanud tüübikinnituse L-rühma gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud;

| c) | HL, kui mootor on saanud tüübikinnituse nii H- kui ka L-rühma gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud; |
| --- | --- |

c)

HL, kui mootor on saanud tüübikinnituse nii H- kui ka L-rühma gaasi kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud;

| d) | Ht, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H-rühma gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on kütusetoite peenreguleerimise abil võimalik kohandada ka mõne muu erikoostisega H-rühma gaaside segu kasutamiseks; |
| --- | --- |

d)

Ht, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H-rühma gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on kütusetoite peenreguleerimise abil võimalik kohandada ka mõne muu erikoostisega H-rühma gaaside segu kasutamiseks;

t

| e) | Lt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega L-rühma gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on kütusetoite peenreguleerimise abil võimalik kohandada ka mõne muu erikoostisega L-rühma gaaside segu kasutamiseks; |
| --- | --- |

e)

Lt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega L-rühma gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on kütusetoite peenreguleerimise abil võimalik kohandada ka mõne muu erikoostisega L-rühma gaaside segu kasutamiseks;

t

| f) | HLt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H- või L-rühma gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on kütusetoite peenreguleerimise abil võimalik kohandada ka mõne muu erikoostisega H- või L-rühma gaaside segu kasutamiseks. |
| --- | --- |

f)

HLt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H- või L-rühma gaaside segu kasutamiseks ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on kütusetoite peenreguleerimise abil võimalik kohandada ka mõne muu erikoostisega H- või L-rühma gaaside segu kasutamiseks.

t

| g) | CNGfr kõigil muudel juhtudel, kui mootor töötab surumaagaasil/biometaanil ning on kavandatud töötamiseks ühe konkreetse koostisega gaaskütusel; |
| --- | --- |

g)

CNGfr kõigil muudel juhtudel, kui mootor töötab surumaagaasil/biometaanil ning on kavandatud töötamiseks ühe konkreetse koostisega gaaskütusel;

fr

| h) | LNGfr, kui mootor töötab veeldatud maagaasil ning on kavandatud töötamiseks ühe konkreetse koostisega gaaskütusel; |
| --- | --- |

h)

LNGfr, kui mootor töötab veeldatud maagaasil ning on kavandatud töötamiseks ühe konkreetse koostisega gaaskütusel;

fr

| i) | LPGfr, kui mootor töötab veeldatud naftagaasil ning on kavandatud töötamiseks ühe konkreetse koostisega gaaskütusel; |
| --- | --- |

i)

LPGfr, kui mootor töötab veeldatud naftagaasil ning on kavandatud töötamiseks ühe konkreetse koostisega gaaskütusel;

fr

| j) | LNG20, kui mootor on saanud tüübikinnituse ja kalibreeritud konkreetse veeldatud maagaasi / bio-LNG koostise jaoks, mille λ-nihketegur ei erine 5. lisas loetletud kütuse G20 λ-nihketegurist rohkem kui 3 % ning mille etaanisisaldus ei ole suurem kui 1,5 %; |
| --- | --- |

j)

LNG20, kui mootor on saanud tüübikinnituse ja kalibreeritud konkreetse veeldatud maagaasi / bio-LNG koostise jaoks, mille λ-nihketegur ei erine 5. lisas loetletud kütuse G20 λ-nihketegurist rohkem kui 3 % ning mille etaanisisaldus ei ole suurem kui 1,5 %;

20

| k) | LNG, kui mootor on saanud tüübikinnituse mis tahes muu veeldatud maagaasi / bio-LNG koostise jaoks ning on vastavalt kalibreeritud. |
| --- | --- |

k)

LNG, kui mootor on saanud tüübikinnituse mis tahes muu veeldatud maagaasi / bio-LNG koostise jaoks ning on vastavalt kalibreeritud.

| 4.12.3.3.7. | Segakahekütuselise mootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel tähtnumbriline kombinatsioon, mis näitab, millisele segakahekütuselise mootori tüübile ja milliste gaaskütuserühmade suhtes on tüübikinnitus antud.
  Selle tähtnumbrilise kombinatsiooni esimesed kaks kohta tähistavad segakahekütuselise mootori tüüpi, nagu on määratletud 15. lisas, ning sellele järgneb punktides 4.12.3.3.1 kuni 4.12.3.3.6 täpsustatud täht või tähekombinatsioon, mis vastab maagaasi/biometaani koostisele, mida mootor kasutab.
  Tähtnumbrilise kombinatsiooni kaks esimest kohta, millega tähistatakse 15. lisas määratletud segakahekütuselise mootori tüüpe, on järgmised:






  a) | 1A segakahekütuselise mootori tüübi 1A puhul; |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7.

Segakahekütuselise mootori tüübikinnitusmärgil on riigi tunnusnumbri järel tähtnumbriline kombinatsioon, mis näitab, millisele segakahekütuselise mootori tüübile ja milliste gaaskütuserühmade suhtes on tüübikinnitus antud.

Selle tähtnumbrilise kombinatsiooni esimesed kaks kohta tähistavad segakahekütuselise mootori tüüpi, nagu on määratletud 15. lisas, ning sellele järgneb punktides 4.12.3.3.1 kuni 4.12.3.3.6 täpsustatud täht või tähekombinatsioon, mis vastab maagaasi/biometaani koostisele, mida mootor kasutab.

Tähtnumbrilise kombinatsiooni kaks esimest kohta, millega tähistatakse 15. lisas määratletud segakahekütuselise mootori tüüpe, on järgmised:

a)

1A segakahekütuselise mootori tüübi 1A puhul;

| b) | 1B segakahekütuselise mootori tüübi 1B puhul; |
| --- | --- |

b)

1B segakahekütuselise mootori tüübi 1B puhul;

| c) | 2A segakahekütuselise mootori tüübi 2A puhul; |
| --- | --- |

c)

2A segakahekütuselise mootori tüübi 2A puhul;

| d) | 2B segakahekütuselise mootori tüübi 2B puhul; |
| --- | --- |

d)

2B segakahekütuselise mootori tüübi 2B puhul;

| e) | 3B segakahekütuselise mootori tüübi 3B puhul. |
| --- | --- |

e)

3B segakahekütuselise mootori tüübi 3B puhul.

| 4.12.3.4. | Peale mootorile kinnitatud märgi võib tüübikinnitusmärgi teha kättesaadavaks ka näidikuploki kaudu. Sel juhul peab olema võimalik seda hõlpsasti kontrollida ning sõiduki kasutusjuhendisse tuleb lisada juhised selle leidmiseks. |
| --- | --- |

4.12.3.4.

Peale mootorile kinnitatud märgi võib tüübikinnitusmärgi teha kättesaadavaks ka näidikuploki kaudu. Sel juhul peab olema võimalik seda hõlpsasti kontrollida ning sõiduki kasutusjuhendisse tuleb lisada juhised selle leidmiseks.

| 4.12.4. | Kui sõiduk või mootor vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel kinnitatud tüübile riigis, mis on sellele käesoleva eeskirja alusel andnud tüübikinnituse, ei ole punktis 4.12.3.1 ette nähtud tähist vaja korrata. Sel juhul paigutatakse kõigi käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.12.3.1 ette nähtud tähisest paremale. |
| --- | --- |

4.12.4.

Kui sõiduk või mootor vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel kinnitatud tüübile riigis, mis on sellele käesoleva eeskirja alusel andnud tüübikinnituse, ei ole punktis 4.12.3.1 ette nähtud tähist vaja korrata. Sel juhul paigutatakse kõigi käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.12.3.1 ette nähtud tähisest paremale.

| 4.12.5. | Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja paigaldatud andmeplaadile või selle lähedusse. |
| --- | --- |

4.12.5.

Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja paigaldatud andmeplaadile või selle lähedusse.

| 4.12.6. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas. |
| --- | --- |

4.12.6.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

| 4.12.7. | Mootoril, millele on antud tüübikinnitus kui eraldi seadmestikule, peavad peale tüübikinnitusmärgi olema veel: |
| --- | --- |

4.12.7.

Mootoril, millele on antud tüübikinnitus kui eraldi seadmestikule, peavad peale tüübikinnitusmärgi olema veel:

| 4.12.7.1. | mootori tootja kaubamärk või kaubanimi; |
| --- | --- |

4.12.7.1.

mootori tootja kaubamärk või kaubanimi;

| 4.12.7.2. | mootori tootja koostatud kaubanduslik kirjeldus. |
| --- | --- |

4.12.7.2.

mootori tootja koostatud kaubanduslik kirjeldus.

| 4.12.8. | Maagaasil/biometaanil ja veeldatud naftagaasil töötavate mootorite märgised
  Maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul, millel on kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus, kasutatakse järgmisi märgiseid. |
| --- | --- |

4.12.8.

Maagaasil/biometaanil ja veeldatud naftagaasil töötavate mootorite märgised

Maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul, millel on kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus, kasutatakse järgmisi märgiseid.

| 4.12.8.1. | Sisu
  Esitada tuleb järgmine teave.
  Punkti 4.7.1.4 kohaldamisel peab märgisel olema lause „KÜTUSENA KASUTADA AINULT H-RÜHMA MAAGAASI“. Vajaduse korral asendatakse täht H tähega L.
  Punkti 4.7.2.3 kohaldamisel peab märgisel olema lause „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT MAAGAASI“ või „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT VEELDATUD NAFTAGAASI“. Esitada tuleb kogu 5. lisa asjakohases tabelis (asjakohastes tabelites) märgitud teave ning mootori tootja kindlaksmääratud koostisained ja piirnormid.
  Tähtede ja numbrite kõrgus peab olema vähemalt 4 mm.

  Märkus. Kui selline märgistus ei ole ruumipuudusel võimalik, võib kasutada lihtsustatud koodi. Sel juhul peavad kogu eelnimetatud teavet sisaldavad selgitused olema kergesti kättesaadavad igale isikule, kes täidab kütusepaaki või tegeleb mootori ja selle lisaseadmete hooldus- või remonditöödega, ning asjaomastele asutustele. Nende selgitavate märkuste asukoht ja sisu määratakse kindlaks mootori tootja ning tüübikinnitusasutuse vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- |

4.12.8.1.

Sisu

Esitada tuleb järgmine teave.

Punkti 4.7.1.4 kohaldamisel peab märgisel olema lause „KÜTUSENA KASUTADA AINULT H-RÜHMA MAAGAASI“. Vajaduse korral asendatakse täht H tähega L.

Punkti 4.7.2.3 kohaldamisel peab märgisel olema lause „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT MAAGAASI“ või „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT VEELDATUD NAFTAGAASI“. Esitada tuleb kogu 5. lisa asjakohases tabelis (asjakohastes tabelites) märgitud teave ning mootori tootja kindlaksmääratud koostisained ja piirnormid.

Tähtede ja numbrite kõrgus peab olema vähemalt 4 mm.

Märkus. Kui selline märgistus ei ole ruumipuudusel võimalik, võib kasutada lihtsustatud koodi. Sel juhul peavad kogu eelnimetatud teavet sisaldavad selgitused olema kergesti kättesaadavad igale isikule, kes täidab kütusepaaki või tegeleb mootori ja selle lisaseadmete hooldus- või remonditöödega, ning asjaomastele asutustele. Nende selgitavate märkuste asukoht ja sisu määratakse kindlaks mootori tootja ning tüübikinnitusasutuse vastastikusel kokkuleppel.

Märkus.

| 4.12.8.2. | Omadused
  Märgised peavad püsima mootori kogu kasuliku tööea jooksul. Märgised peavad olema selgesti loetavad ning tähed ja numbrid peavad olema kustumiskindlad. Peale selle tuleb märgised kinnitada nii, et kinnitus peab vastu mootori kogu kasuliku tööea vältel ning märgiseid ei saa eemaldada ilma neid purustamata või rikkumata. |
| --- | --- |

4.12.8.2.

Omadused

Märgised peavad püsima mootori kogu kasuliku tööea jooksul. Märgised peavad olema selgesti loetavad ning tähed ja numbrid peavad olema kustumiskindlad. Peale selle tuleb märgised kinnitada nii, et kinnitus peab vastu mootori kogu kasuliku tööea vältel ning märgiseid ei saa eemaldada ilma neid purustamata või rikkumata.

| 4.12.8.3. | Paigutus
  Märgised kinnitatakse mootori osale, mis on vajalik mootori normaalseks tööks ja mida mootori tööea jooksul harilikult ei asendata. Peale selle tuleb märgised paigutada nii, et need oleksid selgesti nähtavad ka pärast mootori tööks vajalike lisaseadmete paigaldamist. |
| --- | --- |

4.12.8.3.

Paigutus

Märgised kinnitatakse mootori osale, mis on vajalik mootori normaalseks tööks ja mida mootori tööea jooksul harilikult ei asendata. Peale selle tuleb märgised paigutada nii, et need oleksid selgesti nähtavad ka pärast mootori tööks vajalike lisaseadmete paigaldamist.

| 4.13. | Sõidukitüübile mootoriga seotud tüübikinnituse taotlemise korral tuleb punktis 4.12.8 kirjeldatud märgistus paigutada ka kütuse tankimisava lähedusse. |
| --- | --- |

4.13.

Sõidukitüübile mootoriga seotud tüübikinnituse taotlemise korral tuleb punktis 4.12.8 kirjeldatud märgistus paigutada ka kütuse tankimisava lähedusse.

| 4.14. | Kui tüübikinnitust taotletakse sõidukitüübile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus, paigutatakse punktis 4.12.8 kirjeldatud märgistus ka tankimisava lähedusse. |
| --- | --- |

4.14.

Kui tüübikinnitust taotletakse sõidukitüübile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus, paigutatakse punktis 4.12.8 kirjeldatud märgistus ka tankimisava lähedusse.

5.   Nõuded ja katsed

| 5.1. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.1.

Üldnõuded

| 5.1.1. | Tootja varustab sõidukid ja mootorid heitetaset mõjutavate osadega selliselt, et nende osade konstrueerimisel, valmistamisel ja kokkumonteerimisel on tagatud, et sõiduk või mootor vastab tavapärase kasutamise korral käesoleva eeskirja ja selle rakendusmeetmete nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.1.

Tootja varustab sõidukid ja mootorid heitetaset mõjutavate osadega selliselt, et nende osade konstrueerimisel, valmistamisel ja kokkumonteerimisel on tagatud, et sõiduk või mootor vastab tavapärase kasutamise korral käesoleva eeskirja ja selle rakendusmeetmete nõuetele.

| 5.1.2. | Tootja võtab tehnilised meetmed, et tagada väljalasketoru heite tõhus piiramine käesoleva eeskirja kohaselt sõiduki tavapärastes kasutustingimustes kogu tavapärase kasutusaja jooksul. |
| --- | --- |

5.1.2.

Tootja võtab tehnilised meetmed, et tagada väljalasketoru heite tõhus piiramine käesoleva eeskirja kohaselt sõiduki tavapärastes kasutustingimustes kogu tavapärase kasutusaja jooksul.

| 5.1.2.1. | Punktis 5.1.2 osutatud meetmetega tagatakse muu hulgas heitekontrollisüsteemi voolikute ning nende ühenduste ja liitmike ohutus ning vastavus originaalkonstruktsiooni eesmärkidele. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Punktis 5.1.2 osutatud meetmetega tagatakse muu hulgas heitekontrollisüsteemi voolikute ning nende ühenduste ja liitmike ohutus ning vastavus originaalkonstruktsiooni eesmärkidele.

| 5.1.2.2. | Tootja tagab, et heitekatsete tulemused vastavad kõigile käesoleva eeskirja katsetingimustes ettenähtud piirnormide väärtustele. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Tootja tagab, et heitekatsete tulemused vastavad kõigile käesoleva eeskirja katsetingimustes ettenähtud piirnormide väärtustele.

| 5.1.2.3. | Kõik mootorisüsteemid ja konstruktsioonielemendid, mis võivad mõjutada gaasiliste ja tahkete saasteainete heidet, tuleb konstrueerida, valmistada, kokku monteerida ja paigaldada nii, et mootor vastab tavapärase kasutamise korral käesoleva eeskirja nõuetele. Tootja tagab ka tsükliväliste heidete vastavuse punktis 5.1.3 ja 10. lisas kindlaks määratud nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Kõik mootorisüsteemid ja konstruktsioonielemendid, mis võivad mõjutada gaasiliste ja tahkete saasteainete heidet, tuleb konstrueerida, valmistada, kokku monteerida ja paigaldada nii, et mootor vastab tavapärase kasutamise korral käesoleva eeskirja nõuetele. Tootja tagab ka tsükliväliste heidete vastavuse punktis 5.1.3 ja 10. lisas kindlaks määratud nõuetele.

| 5.1.2.4. | Ei tohi kasutada katkestusstrateegiaid, mis vähendavad heitekontrolliseadmete tõhusust. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Ei tohi kasutada katkestusstrateegiaid, mis vähendavad heitekontrolliseadmete tõhusust.

| 5.1.2.5. | Bensiinil või etanoolil (E85) töötava mootori tüübikinnituse saamiseks tagab tootja bensiinil ja etanoolil (E85) töötavate sõidukite kütusepaakide täiteavade vastavuse punktis 6.3 kehtestatud erinõuetele. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Bensiinil või etanoolil (E85) töötava mootori tüübikinnituse saamiseks tagab tootja bensiinil ja etanoolil (E85) töötavate sõidukite kütusepaakide täiteavade vastavuse punktis 6.3 kehtestatud erinõuetele.

| 5.1.3. | Tsükliväliste heidete piiramise nõuded |
| --- | --- |

5.1.3.

Tsükliväliste heidete piiramise nõuded

| 5.1.3.1. | Punkti 5.1.2 nõuete täitmise tehniliste meetmete puhul võetakse arvesse järgmist:






  a) | üldnõuded, sealhulgas talitlusnõuded ja katkestusstrateegiate keeld, nagu on kindlaks määratud 10. lisas; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

Punkti 5.1.2 nõuete täitmise tehniliste meetmete puhul võetakse arvesse järgmist:

a)

üldnõuded, sealhulgas talitlusnõuded ja katkestusstrateegiate keeld, nagu on kindlaks määratud 10. lisas;

| b) | nõue tõhusalt piirata väljalasketoru heidet mitmesugustel keskkonna- ja töötingimustel, milles sõidukit eeldatavasti võidakse käitada; |
| --- | --- |

b)

nõue tõhusalt piirata väljalasketoru heidet mitmesugustel keskkonna- ja töötingimustel, milles sõidukit eeldatavasti võidakse käitada;

| c) | nõudeid tsükliväliste heidete laborikatsete kohta tüübikinnituse saamiseks; |
| --- | --- |

c)

nõudeid tsükliväliste heidete laborikatsete kohta tüübikinnituse saamiseks;

| d) | nõuded mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse kohta tüübikinnitusel ja mis tahes muud täiendavad nõuded kasutuses oleva sõiduki tsükliväliste heidete katsete kohta, nagu kindlaks määratud käesolevas eeskirjas; |
| --- | --- |

d)

nõuded mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse kohta tüübikinnitusel ja mis tahes muud täiendavad nõuded kasutuses oleva sõiduki tsükliväliste heidete katsete kohta, nagu kindlaks määratud käesolevas eeskirjas;

| e) | tootjale kehtestatud nõue esitada tsükliväliste heidete piiramise nõuetelevastavuse kinnitus. |
| --- | --- |

e)

tootjale kehtestatud nõue esitada tsükliväliste heidete piiramise nõuetelevastavuse kinnitus.

| 5.1.3.2. | Tootja täidab 10. lisas kindlaks määratud erinõudeid ja järgib asjakohaseid katse käigu nõudeid. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Tootja täidab 10. lisas kindlaks määratud erinõudeid ja järgib asjakohaseid katse käigu nõudeid.

| 5.1.4. | Dokumentatsiooni nõuded |
| --- | --- |

5.1.4.

Dokumentatsiooni nõuded

| 5.1.4.1. | Käesoleva eeskirja punktis 3 kindlaks määratud dokumentatsioon, mis võimaldab tüübikinnitusasutusel hinnata heitekontrollistrateegiaid ning süsteeme sõidukis ja mootoril, et tagada NOx-i piiramismeetmete nõuetekohane toimimine, ning käesoleva eeskirja 10. lisas (tsüklivälised heited), 9.A ja 9.B lisas (pardadiagnostikasüsteem) ja 15. lisas (segakahekütuselised mootorid) kindlaks määratud dokumentatsioon peavad sisaldama järgmist:






  a) | 11. lisas kindlaks määratud meeldetuletussüsteemi ja sellega seotud seirestrateegiate täielik kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

Käesoleva eeskirja punktis 3 kindlaks määratud dokumentatsioon, mis võimaldab tüübikinnitusasutusel hinnata heitekontrollistrateegiaid ning süsteeme sõidukis ja mootoril, et tagada NOx

a)

11. lisas kindlaks määratud meeldetuletussüsteemi ja sellega seotud seirestrateegiate täielik kirjeldus;

| b) | punkti 3.1.4 alapunktis b ja punkti 3.2.4 alapunktis a käsitletud omavolilist muutmist tõkestavate meetmete kirjeldus. |
| --- | --- |

b)

punkti 3.1.4 alapunktis b ja punkti 3.2.4 alapunktis a käsitletud omavolilist muutmist tõkestavate meetmete kirjeldus.

| 5.1.4.2. | Ametlik dokumentatsioon võib olla lühike, kui see sisaldab tõendeid, et on kindlaks tehtud kõik väljundparameetrid, mis on saadud konkreetse üksuse sisendparameetrite reguleerimispiirkonna maatriksi alusel. Dokumentatsioonis peab olema 11. lisas kindlaks määratud meeldetuletussüsteemi talitluse, sealhulgas kõnealuse süsteemiga seonduva teabe vastuvõtmiseks vajalike parameetrite kirjeldus. Seda materjali säilitab tüübikinnitusasutus. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Ametlik dokumentatsioon võib olla lühike, kui see sisaldab tõendeid, et on kindlaks tehtud kõik väljundparameetrid, mis on saadud konkreetse üksuse sisendparameetrite reguleerimispiirkonna maatriksi alusel. Dokumentatsioonis peab olema 11. lisas kindlaks määratud meeldetuletussüsteemi talitluse, sealhulgas kõnealuse süsteemiga seonduva teabe vastuvõtmiseks vajalike parameetrite kirjeldus. Seda materjali säilitab tüübikinnitusasutus.

| 5.1.4.3. | Laiendatud dokumentatsioon sisaldab järgmist:






  a) | teave heitekontrolli kõigi abi- ja põhistrateegiate toimimise kohta, sealhulgas heitekontrolli mis tahes abistrateegiaga muudetud parameetrite kirjeldus ja heitekontrolli abistrateegia töö piirtingimused, ning märge selle kohta, milline heitekontrolli abi- ja põhistrateegia on tõenäoliselt rakendunud käesoleva eeskirja 10. lisas kindlaks määratud katsetingimuste korral; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3.

Laiendatud dokumentatsioon sisaldab järgmist:

a)

teave heitekontrolli kõigi abi- ja põhistrateegiate toimimise kohta, sealhulgas heitekontrolli mis tahes abistrateegiaga muudetud parameetrite kirjeldus ja heitekontrolli abistrateegia töö piirtingimused, ning märge selle kohta, milline heitekontrolli abi- ja põhistrateegia on tõenäoliselt rakendunud käesoleva eeskirja 10. lisas kindlaks määratud katsetingimuste korral;

| b) | kütusesüsteemi juhtimisloogika, gaasijaotuspõhimõtete ja lülituspunktide kirjeldus kõigi kasutusrežiimide korral; |
| --- | --- |

b)

kütusesüsteemi juhtimisloogika, gaasijaotuspõhimõtete ja lülituspunktide kirjeldus kõigi kasutusrežiimide korral;

| c) | käesoleva eeskirja 11. lisas kindlaks määratud meeldetuletussüsteemi täielik kirjeldus, sealhulgas sellega seotud seirestrateegiad; |
| --- | --- |

c)

käesoleva eeskirja 11. lisas kindlaks määratud meeldetuletussüsteemi täielik kirjeldus, sealhulgas sellega seotud seirestrateegiad;

| d) | käesoleva eeskirja punkti 3.1.4 alapunktis b ja punkti 3.2.4 alapunktis a käsitletud omavolilist muutmist tõkestavate meetmete kirjeldus. |
| --- | --- |

d)

käesoleva eeskirja punkti 3.1.4 alapunktis b ja punkti 3.2.4 alapunktis a käsitletud omavolilist muutmist tõkestavate meetmete kirjeldus.

| 5.1.4.4. | Laiendatud dokumentatsioon on rangelt konfidentsiaalne. Seda võib säilitada tüübikinnitusasutus või tüübikinnitusasutuse äranägemisel tootja. Kui dokumentatsiooni säilitab tootja, idendib ja kuupäevastab tüübikinnitusasutus dokumentatsiooni pärast selle läbivaatamist ja kinnitamist. See tehakse kontrollimise jaoks tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks tüübikinnituse andmise ajal ning igal ajal tüübikinnituse kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

5.1.4.4.

Laiendatud dokumentatsioon on rangelt konfidentsiaalne. Seda võib säilitada tüübikinnitusasutus või tüübikinnitusasutuse äranägemisel tootja. Kui dokumentatsiooni säilitab tootja, idendib ja kuupäevastab tüübikinnitusasutus dokumentatsiooni pärast selle läbivaatamist ja kinnitamist. See tehakse kontrollimise jaoks tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks tüübikinnituse andmise ajal ning igal ajal tüübikinnituse kehtivusaja jooksul.

| 5.1.5. | Elektrooniliste süsteemide turvalisuse nõuded |
| --- | --- |

5.1.5.

Elektrooniliste süsteemide turvalisuse nõuded

| 5.1.5.1. | Elektrooniliste süsteemide turvalisuse üld- ja erinõuded on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 9.B lisa punktis 4 ja neid on kirjeldatud 9.A lisa punktis 2. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Elektrooniliste süsteemide turvalisuse üld- ja erinõuded on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 9.B lisa punktis 4 ja neid on kirjeldatud 9.A lisa punktis 2.

| 5.2. | Gaasiliste ja tahkete saasteainete heite spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

5.2.

Gaasiliste ja tahkete saasteainete heite spetsifikatsioonid

| 5.2.1. | 4. lisas kindlaks määratud katsetamisel ei tohi gaasiliste ja tahkete saasteainete heitkogus ületada tabelis 1 esitatud väärtusi. |
| --- | --- |

5.2.1.

4. lisas kindlaks määratud katsetamisel ei tohi gaasiliste ja tahkete saasteainete heitkogus ületada tabelis 1 esitatud väärtusi.

| 5.2.2. | Kui 6. lisas kindlaks määratud katse tehakse sädesüütemootoriga, siis on heitgaasi maksimaalne lubatav süsinikmonooksiidisisaldus tühikäigu tavapöörlemissagedusel võrdne sõiduki tootja deklareeritud väärtusega. Süsinikmonooksiidi maksimaalne sisaldus ei tohi siiski ületada 0,3 mahuprotsenti.
  Suure pöörlemissagedusega tühikäigul ei tohi süsinikmonooksiidi sisaldus heitgaasis ületada 0,2 mahuprotsenti, kusjuures mootori pöörlemissagedus peab olema vähemalt 2 000 min-1 ning λ-väärtus 1 ± 0,03 vastavalt tootja spetsifikatsioonidele. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kui 6. lisas kindlaks määratud katse tehakse sädesüütemootoriga, siis on heitgaasi maksimaalne lubatav süsinikmonooksiidisisaldus tühikäigu tavapöörlemissagedusel võrdne sõiduki tootja deklareeritud väärtusega. Süsinikmonooksiidi maksimaalne sisaldus ei tohi siiski ületada 0,3 mahuprotsenti.

Suure pöörlemissagedusega tühikäigul ei tohi süsinikmonooksiidi sisaldus heitgaasis ületada 0,2 mahuprotsenti, kusjuures mootori pöörlemissagedus peab olema vähemalt 2 000 min-1 ning λ-väärtus 1 ± 0,03 vastavalt tootja spetsifikatsioonidele.

-1

| 5.2.3. | Tootja tagab, et 4. lisa punktides 6.10. ja 6.11 kindlaks määratud katses ei toimu suletud karteri puhul karterituulutussüsteemi kaudu karterigaaside heidet atmosfääri. Avatud tüüpi karteri korral heitkogus mõõdetakse ja lisatakse väljalasketoru heitkogusele 4. lisa punkti 6.10 kohaselt. |
| --- | --- |

5.2.3.

Tootja tagab, et 4. lisa punktides 6.10. ja 6.11 kindlaks määratud katses ei toimu suletud karteri puhul karterituulutussüsteemi kaudu karterigaaside heidet atmosfääri. Avatud tüüpi karteri korral heitkogus mõõdetakse ja lisatakse väljalasketoru heitkogusele 4. lisa punkti 6.10 kohaselt.

| 5.2.4. | Sädesüütemootori korral on lahjendussüsteemi abil heitgaasi lahjendamiseks lubatud kasutada analüsaatorisüsteemi, mis vastab ÜRO eeskirja nr 83 või nr 154 üldnõuetele ja kalibreerimismenetlustele. Sellisel juhul ei kohaldata käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 9 ja 2. liite nõudeid.
  Siiski kohaldatakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 7 kindlaks määratud katse käiku ja 4. lisa punktis 8 kindlaks määratud heitearvutusi. |
| --- | --- |

5.2.4.

Sädesüütemootori korral on lahjendussüsteemi abil heitgaasi lahjendamiseks lubatud kasutada analüsaatorisüsteemi, mis vastab ÜRO eeskirja nr 83 või nr 154 üldnõuetele ja kalibreerimismenetlustele. Sellisel juhul ei kohaldata käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 9 ja 2. liite nõudeid.

Siiski kohaldatakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 7 kindlaks määratud katse käiku ja 4. lisa punktis 8 kindlaks määratud heitearvutusi.

| 5.3. | Heite piirnormid
  Tabelis 1 on esitatud käesoleva eeskirja kohased heitkoguste piirnormid.

  Tabel 1


  Heite piirnormid | Piirnorm |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (*1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 10 11 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 11
   (*2) |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 11
   (*2) |
| Märkused







  PI | sädesüüde |

5.3.

Heite piirnormid

Tabelis 1 on esitatud käesoleva eeskirja kohased heitkoguste piirnormid.

Tabel 1

Tabel 1

Heite piirnormid

Heite piirnormid

Piirnorm

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

4

(mg/kWh)

NOX
   (*1)

X

*1

(mg/kWh)

NH3

3

(ppm)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 10 11

11

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 10 11
   (*2)

11

*2

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 10 11
   (*2)

11

*2

Märkused

Märkused

PI

sädesüüde

| CI | survesüüde |
| --- | --- |

CI

survesüüde

| 5.4. | Vastupidavus- ja halvendustegurid
  Tootja määrab halvendustegurid, mida kasutatakse tõendamaks, et mootoritüüpkonna või mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna gaasiline ja tahkete osakeste heide vastab punktis 5.3 kindlaks määratud heite piirnormidele allpool kindlaks määratud tavapärase kasutusaja jooksul.
  Mootorisüsteemi või mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna tavapärase kasutusaja jooksul vastavuse tõendamise kord on kindlaks määratud 7. lisas.
  Läbisõit ja ajavahemik, mille kohta tüübikinnituse saamiseks tehtavad saastetõrjeseadmete vastupidavuse katsed ja kasutusel olevate sõidukite või mootorite vastavuskontroll tuleb teha, on:






  a) | 160 000 km või viis aastat (olenevalt sellest, kumb täitub esimesena) mootori puhul, mis on paigaldatud M1-, N1- või M2-kategooria sõidukisse; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Vastupidavus- ja halvendustegurid

Tootja määrab halvendustegurid, mida kasutatakse tõendamaks, et mootoritüüpkonna või mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna gaasiline ja tahkete osakeste heide vastab punktis 5.3 kindlaks määratud heite piirnormidele allpool kindlaks määratud tavapärase kasutusaja jooksul.

Mootorisüsteemi või mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna tavapärase kasutusaja jooksul vastavuse tõendamise kord on kindlaks määratud 7. lisas.

Läbisõit ja ajavahemik, mille kohta tüübikinnituse saamiseks tehtavad saastetõrjeseadmete vastupidavuse katsed ja kasutusel olevate sõidukite või mootorite vastavuskontroll tuleb teha, on:

a)

160 000 km või viis aastat (olenevalt sellest, kumb täitub esimesena) mootori puhul, mis on paigaldatud M1-, N1- või M2-kategooria sõidukisse;

1

1

2

| b) | 300 000 km või kuus aastat (olenevalt sellest, kumb täitub esimesena) mootori puhul, mis on paigaldatud N2-kategooria sõidukisse, N3-kategooria sõidukisse, mille täismass ei ületa 16 tonni, või M3-kategooria I-, II-, A- või B-klassi sõidukisse, mille täismass ei ületa 7,5 tonni; |
| --- | --- |

b)

300 000 km või kuus aastat (olenevalt sellest, kumb täitub esimesena) mootori puhul, mis on paigaldatud N2-kategooria sõidukisse, N3-kategooria sõidukisse, mille täismass ei ületa 16 tonni, või M3-kategooria I-, II-, A- või B-klassi sõidukisse, mille täismass ei ületa 7,5 tonni;

2

3

3

| c) | 700 000 km või seitse aastat (olenevalt sellest, kumb täitub esimesena) mootorite puhul, mis on paigaldatud N3-kategooria sõidukisse, mille täismass on üle 16 tonni, või M3-kategooria III- või B-klassi sõidukisse, mille täismass on üle 7,5 tonni. |
| --- | --- |

c)

700 000 km või seitse aastat (olenevalt sellest, kumb täitub esimesena) mootorite puhul, mis on paigaldatud N3-kategooria sõidukisse, mille täismass on üle 16 tonni, või M3-kategooria III- või B-klassi sõidukisse, mille täismass on üle 7,5 tonni.

3

3

| 5.5. | NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamise nõuded |
| --- | --- |

5.5.

NOx

| 5.5.1. | Tüübikinnituse taotlemisel esitab tootja tüübikinnitusasutusele teabe, mis tõendab, et NOx-i süsteemi heitekontrollifunktsioon säilib kõigi tingimuste korral, mis piirkonnas (näiteks Euroopa Liidus) üldjuhul valitsevad, eelkõige madala temperatuuri korral.
  Peale selle esitab tootja tüübikinnitusasutusele andmed heitgaasitagastussüsteemi tööpõhimõtte kohta, sealhulgas selle toimimise kohta madala keskkonnatemperatuuri korral.
  Neis andmetes tuleb kirjeldada ka võimalikku mõju heitele süsteemi töötamisel madala keskkonnatemperatuuri korral.
  Teave katsete ja menetluste kohta, mis vastavad nendele nõuetele, on esitatud 11. lisas. |
| --- | --- |

5.5.1.

Tüübikinnituse taotlemisel esitab tootja tüübikinnitusasutusele teabe, mis tõendab, et NOx

Peale selle esitab tootja tüübikinnitusasutusele andmed heitgaasitagastussüsteemi tööpõhimõtte kohta, sealhulgas selle toimimise kohta madala keskkonnatemperatuuri korral.

Neis andmetes tuleb kirjeldada ka võimalikku mõju heitele süsteemi töötamisel madala keskkonnatemperatuuri korral.

Teave katsete ja menetluste kohta, mis vastavad nendele nõuetele, on esitatud 11. lisas.

6.   Paigaldamine sõidukile

| 6.1. | Mootor paigaldatakse sõidukile nii, et tüübikinnitusnõuete täitmine on tagatud. Mootori tüübikinnituse puhul võetakse arvesse järgmisi omadusi. |
| --- | --- |

6.1.

Mootor paigaldatakse sõidukile nii, et tüübikinnitusnõuete täitmine on tagatud. Mootori tüübikinnituse puhul võetakse arvesse järgmisi omadusi.

| 6.1.1. | Sisselaskesüsteemi hõrendus ei ületa 1. lisa 1. osas esitatud väärtust mootori tüübikinnituse jaoks. |
| --- | --- |

6.1.1.

Sisselaskesüsteemi hõrendus ei ületa 1. lisa 1. osas esitatud väärtust mootori tüübikinnituse jaoks.

| 6.1.2. | Väljalasketorustiku vasturõhk ei ületa 1. lisa 1. osas esitatud väärtust mootori tüübikinnituse jaoks. |
| --- | --- |

6.1.2.

Väljalasketorustiku vasturõhk ei ületa 1. lisa 1. osas esitatud väärtust mootori tüübikinnituse jaoks.

| 6.1.3. | Mootoriga käitatavate lisaseadmete võimsustarve ei ületa 1. lisa 1. osas esitatud väärtust mootori tüübikinnituse jaoks. |
| --- | --- |

6.1.3.

Mootoriga käitatavate lisaseadmete võimsustarve ei ületa 1. lisa 1. osas esitatud väärtust mootori tüübikinnituse jaoks.

| 6.1.4. | Heitgaasi järeltöötlussüsteemi karakteristikud vastavad 1. lisa 1. osas esitatud väärtusele mootori tüübikinnituse jaoks. |
| --- | --- |

6.1.4.

Heitgaasi järeltöötlussüsteemi karakteristikud vastavad 1. lisa 1. osas esitatud väärtusele mootori tüübikinnituse jaoks.

| 6.2. | Tüübikinnitusega mootori paigaldamine sõidukile |
| --- | --- |

6.2.

Tüübikinnitusega mootori paigaldamine sõidukile

| 6.2.1. | Peale selle järgitakse eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud mootori sõidukile paigaldamisel järgmisi nõudeid:






  a) | pardadiagnostikasüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks peab paigaldamine vastama käesoleva eeskirja 9.B lisa 1. liite kohaselt tootja paigaldusnõuetele, mis on kindlaks määratud 1. lisa 1. osas; |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

Peale selle järgitakse eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud mootori sõidukile paigaldamisel järgmisi nõudeid:

a)

pardadiagnostikasüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks peab paigaldamine vastama käesoleva eeskirja 9.B lisa 1. liite kohaselt tootja paigaldusnõuetele, mis on kindlaks määratud 1. lisa 1. osas;

| b) | NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist tagava süsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks peab paigaldamine vastama käesoleva eeskirja 11. lisa 4. liite kohaselt tootja paigaldusnõuetele, mis on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 1. lisa 1. osas; |
| --- | --- |

b)

NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist tagava süsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks peab paigaldamine vastama käesoleva eeskirja 11. lisa 4. liite kohaselt tootja paigaldusnõuetele, mis on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 1. lisa 1. osas;

x

| c) | eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud segakahekütuselise mootori paigaldamine sõidukile peab peale selle vastama paigaldamise erinõuetele ja tootja paigaldusnõuetele, mis on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 15. lisas. |
| --- | --- |

c)

eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud segakahekütuselise mootori paigaldamine sõidukile peab peale selle vastama paigaldamise erinõuetele ja tootja paigaldusnõuetele, mis on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 15. lisas.

| 6.3. | Kütusepaagi täiteava bensiinil või etanoolil (E85) töötava mootori puhul |
| --- | --- |

6.3.

Kütusepaagi täiteava bensiinil või etanoolil (E85) töötava mootori puhul

| 6.3.1. | Bensiini või etanooli (E85) paagi täiteava peab olema konstrueeritud nii, et paaki ei ole võimalik täita tankuri püstolist, mille välisläbimõõt on 23,6 mm või suurem. |
| --- | --- |

6.3.1.

Bensiini või etanooli (E85) paagi täiteava peab olema konstrueeritud nii, et paaki ei ole võimalik täita tankuri püstolist, mille välisläbimõõt on 23,6 mm või suurem.

| 6.3.2. | Punkti 6.3.1 ei kohaldata sõiduki suhtes, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  a) | sõiduk on konstrueeritud ja toodetud nii, et pliibensiin ei kahjusta ühtki gaasiliste saasteainete heitekontrolliks ettenähtud seadet; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

Punkti 6.3.1 ei kohaldata sõiduki suhtes, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

a)

sõiduk on konstrueeritud ja toodetud nii, et pliibensiin ei kahjusta ühtki gaasiliste saasteainete heitekontrolliks ettenähtud seadet;

| b) | sõidukil on ISO 2575:2004 kohane hästi märgatav, loetav ja kustumatu pliivaba bensiini märgis kohas, mis on kütusepaaki täitvale isikule kohe nähtav. Lisamärgistus on lubatud. |
| --- | --- |

b)

sõidukil on ISO 2575:2004 kohane hästi märgatav, loetav ja kustumatu pliivaba bensiini märgis kohas, mis on kütusepaaki täitvale isikule kohe nähtav. Lisamärgistus on lubatud.

| 6.3.3. | Tuleb võtta meetmeid, et vältida kütuseaurude ülemäärast eraldumist ning kütuse väljavoolamist kütusepaagi täiteava korgi puudumise tõttu. Selleks võib kasutada ühte järgmistest lahendustest:






  a) | automaatselt avanev ja sulguv kütusepaagi täiteava kork, mis ei ole eemaldatav; |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Tuleb võtta meetmeid, et vältida kütuseaurude ülemäärast eraldumist ning kütuse väljavoolamist kütusepaagi täiteava korgi puudumise tõttu. Selleks võib kasutada ühte järgmistest lahendustest:

a)

automaatselt avanev ja sulguv kütusepaagi täiteava kork, mis ei ole eemaldatav;

| b) | konstruktsioon, mis kütusepaagi täiteava korgi puudumise korral ei võimalda kütuseaurude ülemäärast eraldumist; |
| --- | --- |

b)

konstruktsioon, mis kütusepaagi täiteava korgi puudumise korral ei võimalda kütuseaurude ülemäärast eraldumist;

| c) | M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul mis tahes muu sama mõjuga meede. Selliseks lahenduseks võib muu hulgas olla kütusepaagi täiteava korgi ketiga või muul viisil sõiduki külge kinnitamine või sõiduki süütevõtme kasutamine täiteava lukustamiseks. Sellisel juhul peab võtit saama kütusepaagi täiteava korgist eemaldada ainult juhul, kui kork on lukustatud. |
| --- | --- |

c)

M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul mis tahes muu sama mõjuga meede. Selliseks lahenduseks võib muu hulgas olla kütusepaagi täiteava korgi ketiga või muul viisil sõiduki külge kinnitamine või sõiduki süütevõtme kasutamine täiteava lukustamiseks. Sellisel juhul peab võtit saama kütusepaagi täiteava korgist eemaldada ainult juhul, kui kork on lukustatud.

1

1

7.   Mootoritüüpkond

| 7.1. | Mootoritüüpkonda määratlevad parameetrid
  Mootori tootja kindlaksmääratud mootoritüüpkond peab vastama 4. lisa punkti 5.2 nõuetele.
  Segakahekütuselise mootori puhul peab mootoritüüpkond peale selle vastama ka 15. lisa punktis 3.1.1. kindlaks määratud täiendavatele nõuetele. |
| --- | --- |

7.1.

Mootoritüüpkonda määratlevad parameetrid

Mootori tootja kindlaksmääratud mootoritüüpkond peab vastama 4. lisa punkti 5.2 nõuetele.

Segakahekütuselise mootori puhul peab mootoritüüpkond peale selle vastama ka 15. lisa punktis 3.1.1. kindlaks määratud täiendavatele nõuetele.

| 7.2. | Algmootori valik
  Tüüpkonna algmootori valimisel lähtutakse 4. lisa punkti 5.2.4 nõuetest.
  Segakahekütuselise mootori puhul peab algmootori tüüpkond peale selle vastama ka 15. lisa punktis 3.1.2. kindlaks määratud täiendavatele nõuetele. |
| --- | --- |

7.2.

Algmootori valik

Tüüpkonna algmootori valimisel lähtutakse 4. lisa punkti 5.2.4 nõuetest.

Segakahekütuselise mootori puhul peab algmootori tüüpkond peale selle vastama ka 15. lisa punktis 3.1.2. kindlaks määratud täiendavatele nõuetele.

| 7.3. | Mootoritüüpkonna laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks |
| --- | --- |

7.3.

Mootoritüüpkonna laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks

| 7.3.1. | Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib sertifitseeritud mootoritüüpkonda lisada uue mootorisüsteemi, kui punktis 7.1 kindlaks määratud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

7.3.1.

Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib sertifitseeritud mootoritüüpkonda lisada uue mootorisüsteemi, kui punktis 7.1 kindlaks määratud nõuded on täidetud.

| 7.3.2. | Kui punkti 7.2 kohaselt või segakahekütuselise mootori puhul 15. lisa punkti 3.1.2 kohaselt on algmootorisüsteemi konstruktsioonielemendid iseloomulikud ka uuele mootorisüsteemile, siis algmootorisüsteemi ei muudeta ning tootja muudab 1. lisas kindlaks määratud teabedokumenti. |
| --- | --- |

7.3.2.

Kui punkti 7.2 kohaselt või segakahekütuselise mootori puhul 15. lisa punkti 3.1.2 kohaselt on algmootorisüsteemi konstruktsioonielemendid iseloomulikud ka uuele mootorisüsteemile, siis algmootorisüsteemi ei muudeta ning tootja muudab 1. lisas kindlaks määratud teabedokumenti.

| 7.3.3. | Kui punkti 7.2 kohaselt või segakahekütuselise mootori puhul 15. lisa punkti 3.1.2 kohaselt sisaldab uus mootorisüsteem konstruktsioonielemente, mis ei ole algmootorisüsteemile iseloomulikud, ning uus mootorisüsteem esindab nimetatud punktide kohaselt kogu tüüpkonda, käsitatakse uut mootorisüsteemi kui uut algmootorisüsteemi. Sellisel juhul tuleb tõendada, et uued konstruktsioonielemendid vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, ning muuta 1. lisas kindlaks määratud teabedokumenti. |
| --- | --- |

7.3.3.

Kui punkti 7.2 kohaselt või segakahekütuselise mootori puhul 15. lisa punkti 3.1.2 kohaselt sisaldab uus mootorisüsteem konstruktsioonielemente, mis ei ole algmootorisüsteemile iseloomulikud, ning uus mootorisüsteem esindab nimetatud punktide kohaselt kogu tüüpkonda, käsitatakse uut mootorisüsteemi kui uut algmootorisüsteemi. Sellisel juhul tuleb tõendada, et uued konstruktsioonielemendid vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, ning muuta 1. lisas kindlaks määratud teabedokumenti.

| 7.4. | Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda määratlevad parameetrid
  Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond määratakse kindlaks põhiliste konstruktsiooniparameetrite alusel, mis on mootoritüüpkonna mootorisüsteemidel ühised vastavalt 9.B lisa punktile 6.1. |
| --- | --- |

7.4.

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda määratlevad parameetrid

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond määratakse kindlaks põhiliste konstruktsiooniparameetrite alusel, mis on mootoritüüpkonna mootorisüsteemidel ühised vastavalt 9.B lisa punktile 6.1.

8.   Toodangu vastavus

| 8.1. | Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnitusmärgiga märgistatud mootor või sõiduk peab olema toodetud selliselt, et see vastab tüübikinnituse vormil ja selle lisades kirjeldatud kinnitatud tüübile. Toodangu vastavuse kontrollimisel tuleb järgida 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liidet ja järgmisi punktides 8.2.–8.5 kindlaks määratud nõudeid. |
| --- | --- |

8.1.

Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnitusmärgiga märgistatud mootor või sõiduk peab olema toodetud selliselt, et see vastab tüübikinnituse vormil ja selle lisades kirjeldatud kinnitatud tüübile. Toodangu vastavuse kontrollimisel tuleb järgida 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liidet ja järgmisi punktides 8.2.–8.5 kindlaks määratud nõudeid.

| 8.1.1. | Toodangu vastavust kontrollitakse vajaduse korral käesoleva eeskirja 2.A, 2.B ja 2.C lisas kindlaks määratud tüübikinnitustunnistustes esitatud kirjelduse põhjal. |
| --- | --- |

8.1.1.

Toodangu vastavust kontrollitakse vajaduse korral käesoleva eeskirja 2.A, 2.B ja 2.C lisas kindlaks määratud tüübikinnitustunnistustes esitatud kirjelduse põhjal.

| 8.1.2. | Toodangu vastavuse hindamisel lähtutakse käesolevas punktis esitatud asjakohastest tingimustest ning asjakohastest statistilistest meetoditest, mis on kindlaks määratud 1., 2. ja 3. liites. |
| --- | --- |

8.1.2.

Toodangu vastavuse hindamisel lähtutakse käesolevas punktis esitatud asjakohastest tingimustest ning asjakohastest statistilistest meetoditest, mis on kindlaks määratud 1., 2. ja 3. liites.

| 8.2. | Üldnõuded |
| --- | --- |

8.2.

Üldnõuded

| 8.2.1. | 1., 2. ja 3. liite kohaldamisel korrigeeritakse toodangu vastavuse suhtes kontrollitava mootori gaasiliste ja tahkete saasteainete mõõdetud heidet sellele mootorile vastavate halvendusteguritega, mis on esitatud käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitustunnistuse addendum’is. |
| --- | --- |

8.2.1.

1., 2. ja 3. liite kohaldamisel korrigeeritakse toodangu vastavuse suhtes kontrollitava mootori gaasiliste ja tahkete saasteainete mõõdetud heidet sellele mootorile vastavate halvendusteguritega, mis on esitatud käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitustunnistuse addendum

| 8.2.2. | 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liite sätteid kohaldatakse juhul, kui tüübikinnitusasutus ei ole rahul tootja kontrollimenetlusega. |
| --- | --- |

8.2.2.

1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liite sätteid kohaldatakse juhul, kui tüübikinnitusasutus ei ole rahul tootja kontrollimenetlusega.

| 8.2.3. | Kõik katsetes kasutatavad mootorid valitakse seeriatoodangust juhuslikult. |
| --- | --- |

8.2.3.

Kõik katsetes kasutatavad mootorid valitakse seeriatoodangust juhuslikult.

| 8.3. | Saasteainete heide |
| --- | --- |

8.3.

Saasteainete heide

| 8.3.1. | Kui saasteainete heidet tuleb mõõta mootoril, mille tüübikinnitust on üks või mitu korda laiendatud, tehakse katsed asjaomase laiendamisega kaasnevas infopaketis kirjeldatud mootoritel. |
| --- | --- |

8.3.1.

Kui saasteainete heidet tuleb mõõta mootoril, mille tüübikinnitust on üks või mitu korda laiendatud, tehakse katsed asjaomase laiendamisega kaasnevas infopaketis kirjeldatud mootoritel.

| 8.3.2. | Saasteainete kindlaksmääramise katses kasutatava mootori vastavus:
  pärast mootori esitamist tüübikinnitusasutusele ei tohi tootja valitud mootoreid enam reguleerida. |
| --- | --- |

8.3.2.

Saasteainete kindlaksmääramise katses kasutatava mootori vastavus:

pärast mootori esitamist tüübikinnitusasutusele ei tohi tootja valitud mootoreid enam reguleerida.

| 8.3.2.1. | Vaatlusaluste mootorite seeriatoodangust võetakse kolm mootorit. Toodangu vastavuse kontrollimiseks katsetatakse mootorite toimimist nii WHTC kui vajaduse korral ka WHSC käigus. Piirnormid on esitatud punktis 5.3. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

Vaatlusaluste mootorite seeriatoodangust võetakse kolm mootorit. Toodangu vastavuse kontrollimiseks katsetatakse mootorite toimimist nii WHTC kui vajaduse korral ka WHSC käigus. Piirnormid on esitatud punktis 5.3.

| 8.3.2.2. | Kui tüübikinnitusasutus tunnistab vastuvõetavaks toodangu standardhälbe, mille tootja esitab vastavalt 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitele, tehakse katsed 1. liite kohaselt.
  Kui tüübikinnitusasutus ei tunnista vastuvõetavaks toodangu standardhälvet, mille tootja esitab vastavalt 1958. aasta kokkuleppe 2. liitele (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), tehakse katsed 2. liite kohaselt.
  Tootja taotluse korral võib katsed teha vastavalt 3. liitele. |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Kui tüübikinnitusasutus tunnistab vastuvõetavaks toodangu standardhälbe, mille tootja esitab vastavalt 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitele, tehakse katsed 1. liite kohaselt.

Kui tüübikinnitusasutus ei tunnista vastuvõetavaks toodangu standardhälvet, mille tootja esitab vastavalt 1958. aasta kokkuleppe 2. liitele (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), tehakse katsed 2. liite kohaselt.

Tootja taotluse korral võib katsed teha vastavalt 3. liitele.

| 8.3.2.3. | Mootori seeriatoodangu valimi katsetamise põhjal vastavalt punktile 8.3.2.2 loetakse katsealuste mootorite seeriatoodang nõuetele vastavaks juhul, kui asjakohases liites kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbib valim katsed positiivse tulemusega kõikide saasteainete suhtes, ning mittevastavaks juhul, kui valimi katse on vähemalt ühe saasteaine suhtes negatiivse tulemusega.
  Kui ühe saasteaine suhtes on saadud positiivne tulemus, ei saa seda otsust muuta täiendavate katsete tulemusel, mis on tehtud muude saasteainete kohta.
  Kui kõigi saasteainete suhtes ei saa langetada positiivset otsust ning ühegi saasteaine suhtes ei saa langetada negatiivset otsust, tehakse katse teise mootoriga (vt joonis 1).
  Kui otsusele ei jõuta, siis võib tootja otsustada katsetamise igal ajal lõpetada. Sellisel juhul registreeritakse otsus katse mitteläbimise kohta. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

Mootori seeriatoodangu valimi katsetamise põhjal vastavalt punktile 8.3.2.2 loetakse katsealuste mootorite seeriatoodang nõuetele vastavaks juhul, kui asjakohases liites kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbib valim katsed positiivse tulemusega kõikide saasteainete suhtes, ning mittevastavaks juhul, kui valimi katse on vähemalt ühe saasteaine suhtes negatiivse tulemusega.

Kui ühe saasteaine suhtes on saadud positiivne tulemus, ei saa seda otsust muuta täiendavate katsete tulemusel, mis on tehtud muude saasteainete kohta.

Kui kõigi saasteainete suhtes ei saa langetada positiivset otsust ning ühegi saasteaine suhtes ei saa langetada negatiivset otsust, tehakse katse teise mootoriga (vt joonis 1).

Kui otsusele ei jõuta, siis võib tootja otsustada katsetamise igal ajal lõpetada. Sellisel juhul registreeritakse otsus katse mitteläbimise kohta.

Joonis 1

Joonis 1

Toodangu vastavuse katsetamise skeem

Toodangu vastavuse katsetamise skeem

Image 1

| 8.3.3. | Katsed tehakse äsja toodetud mootoritega. |
| --- | --- |

8.3.3.

Katsed tehakse äsja toodetud mootoritega.

| 8.3.3.1. | Tootja taotluse korral võib katseid teha mootoritega, mida on kuni 125 tundi sisse töötatud. Sel juhul teeb mootori sissetöötamise tootja, kes kohustub hoiduma kõnealuste mootorite mis tahes viisil kohandamisest. |
| --- | --- |

8.3.3.1.

Tootja taotluse korral võib katseid teha mootoritega, mida on kuni 125 tundi sisse töötatud. Sel juhul teeb mootori sissetöötamise tootja, kes kohustub hoiduma kõnealuste mootorite mis tahes viisil kohandamisest.

| 8.3.3.2. | Kui tootja esitab taotluse mootori sissetöötamiseks punktis 8.3.3.1 ettenähtud korras, võib sisse töötada:






  a) | kõik katsetatavad mootorid; |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2.

Kui tootja esitab taotluse mootori sissetöötamiseks punktis 8.3.3.1 ettenähtud korras, võib sisse töötada:

a)

kõik katsetatavad mootorid;

| b) | ainult esimese katsetatava mootori ja määrata kindlaks heitetaseme muutumisteguri järgmiselt:






  i) | saasteainete heidet mõõdetakse uuel mootoril ja enne punktis 8.3.3.1 osutatud 125 tunni möödumist ka esimesel katsetataval mootoril; |
| --- | --- | --- |

b)

ainult esimese katsetatava mootori ja määrata kindlaks heitetaseme muutumisteguri järgmiselt:

i)

saasteainete heidet mõõdetakse uuel mootoril ja enne punktis 8.3.3.1 osutatud 125 tunni möödumist ka esimesel katsetataval mootoril;

| ii) | iga saasteaine heitetaseme muutumistegur kahe katse vahel arvutatakse järgmiselt:
  teise katse heitkogus jagatud esimese katse heitkogusega;
  heitetaseme muutumisteguri väärtus võib olla väiksem kui üks. |
| --- | --- |

ii)

iga saasteaine heitetaseme muutumistegur kahe katse vahel arvutatakse järgmiselt:

teise katse heitkogus jagatud esimese katse heitkogusega;

heitetaseme muutumisteguri väärtus võib olla väiksem kui üks.

Järgmisi katsetatavaid mootoreid ei töötata sisse, kuid nende puhul korrigeeritakse uuena mõõdetud heitkogust heitetaseme muutumisteguriga.

Sel juhul võetakse aluseks järgmised väärtused:

| a) | esimese mootori puhul teise katse käigus mõõdetud väärtused; |
| --- | --- |

a)

esimese mootori puhul teise katse käigus mõõdetud väärtused;

| b) | muude mootorite puhul uutel mootoritel mõõdetud väärtused, mida on korrutatud heitetaseme muutumisteguriga. |
| --- | --- |

b)

muude mootorite puhul uutel mootoritel mõõdetud väärtused, mida on korrutatud heitetaseme muutumisteguriga.

| 8.3.3.3. | Diislikütuse, etanooli ED95, bensiini, etanooli E85, veeldatud maagaasi LNG20, veeldatud maagaasi ja veeldatud naftagaasiga töötavate (sealhulgas segakahekütuseliste) mootorite puhul võib kõik need katsed teha sobivate turul saadaolevate kütustega. Tootja taotluse korral võib siiski kasutada ka käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud etalonkütuseid. Sel juhul tehakse käesoleva eeskirja 4. punktis kirjeldatud katsed. |
| --- | --- |

8.3.3.3.

Diislikütuse, etanooli ED95, bensiini, etanooli E85, veeldatud maagaasi LNG20

| 8.3.3.4. | Surumaagaasiga töötavate mootorite puhul (sealhulgas segakahekütuselised mootorid) võib kõik kõnealused katsed teha turul saadaoleva kütusega järgmiselt:






  a) | H-märgisega mootorite puhul turul saadaoleva H-rühma kütusega (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00); |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4.

Surumaagaasiga töötavate mootorite puhul (sealhulgas segakahekütuselised mootorid) võib kõik kõnealused katsed teha turul saadaoleva kütusega järgmiselt:

a)

H-märgisega mootorite puhul turul saadaoleva H-rühma kütusega (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00);

λ

| b) | L-märgisega mootorite puhul turul saadaoleva L-rühma kütusega (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19); |
| --- | --- |

b)

L-märgisega mootorite puhul turul saadaoleva L-rühma kütusega (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19);

λ

| c) | HL-märgisega mootorite puhul turul saadaoleva kütusega, mille λ-nihketegur jääb vahemikku 0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19. |
| --- | --- |

c)

HL-märgisega mootorite puhul turul saadaoleva kütusega, mille λ-nihketegur jääb vahemikku 0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19.

λ

Tootja taotluse korral võib siiski kasutada ka 5. lisas kirjeldatud etalonkütuseid. Sel juhul tehakse 4. punktis kirjeldatud katsed.

| 8.3.3.5. | Gaasi- ja segakahekütuseliste mootorite mittevastavus
  Kui gaasimootorid (sealhulgas segakahekütuselised mootorid), mille katsetamisel kasutatakse turul saadaolevat kütust, ei vasta nõuetele ning katsetulemused vaidlustatakse, siis tehakse katsed iga etalonkütusega, millega algmootorit on katsetatud, ning tootja taotluse korral punktides 4.6.4.1 ja 4.7.1.2 osutatud võimaliku kolmanda kütusega, kui algmootorit on sellega katsetatud.
  Vajaduse korral tuleb katsetulemus ümber arvutada asjaomaste koefitsientide r, ra või rb alusel, nagu on kirjeldatud käesoleva eeskirja punktides 4.6.5, 4.6.6.1 ja 4.7.1.3. Korrektsiooni ei tehta, kui r, ra või rb on väiksem kui üks.
  Mõõdetud tulemused ja vajaduse korral arvutatud tulemused peavad tõendama, et mootor vastab piirnormidele kõikide asjakohaste kütuste puhul (maagaasil töötavate mootorite puhul kütused 1 ja 2 ning vajaduse korral kolmas kütus, veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul kütused A ja B). |
| --- | --- |

8.3.3.5.

Gaasi- ja segakahekütuseliste mootorite mittevastavus

Kui gaasimootorid (sealhulgas segakahekütuselised mootorid), mille katsetamisel kasutatakse turul saadaolevat kütust, ei vasta nõuetele ning katsetulemused vaidlustatakse, siis tehakse katsed iga etalonkütusega, millega algmootorit on katsetatud, ning tootja taotluse korral punktides 4.6.4.1 ja 4.7.1.2 osutatud võimaliku kolmanda kütusega, kui algmootorit on sellega katsetatud.

Vajaduse korral tuleb katsetulemus ümber arvutada asjaomaste koefitsientide r, ra või rb alusel, nagu on kirjeldatud käesoleva eeskirja punktides 4.6.5, 4.6.6.1 ja 4.7.1.3. Korrektsiooni ei tehta, kui r, ra või rb on väiksem kui üks.

a

b

a

b

Mõõdetud tulemused ja vajaduse korral arvutatud tulemused peavad tõendama, et mootor vastab piirnormidele kõikide asjakohaste kütuste puhul (maagaasil töötavate mootorite puhul kütused 1 ja 2 ning vajaduse korral kolmas kütus, veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul kütused A ja B).

| 8.3.3.6. | Ühe kindla koostisega kütusel töötamiseks ette nähtud gaasimootori vastavuse katsed tehakse selle kütusega, mille jaoks mootor on kalibreeritud. |
| --- | --- |

8.3.3.6.

Ühe kindla koostisega kütusel töötamiseks ette nähtud gaasimootori vastavuse katsed tehakse selle kütusega, mille jaoks mootor on kalibreeritud.

| 8.4. | Pardadiagnostikasüsteem |
| --- | --- |

8.4.

Pardadiagnostikasüsteem

| 8.4.1. | Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et toodangu kvaliteet ei pruugi olla piisav, võib ta nõuda, et kontrollitaks pardadiagnostikasüsteemi vastavust toodangule esitatavatele nõuetele. Kontroll tehakse vastavalt järgmistele tingimustele.
  Seeriatoodangust valitakse juhuslik mootor ja sellega tehakse 9.B lisas kirjeldatud katsed ning segakahekütuseliste mootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa punktis 7 nõutud lisakatsed. Katseid võib teha mootoriga, mida on kuni 125 tundi sisse töötatud. |
| --- | --- |

8.4.1.

Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et toodangu kvaliteet ei pruugi olla piisav, võib ta nõuda, et kontrollitaks pardadiagnostikasüsteemi vastavust toodangule esitatavatele nõuetele. Kontroll tehakse vastavalt järgmistele tingimustele.

Seeriatoodangust valitakse juhuslik mootor ja sellega tehakse 9.B lisas kirjeldatud katsed ning segakahekütuseliste mootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa punktis 7 nõutud lisakatsed. Katseid võib teha mootoriga, mida on kuni 125 tundi sisse töötatud.

| 8.4.2. | Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui see mootor vastab käesoleva eeskirja 9.B lisas kirjeldatud katsete nõuetele ja segakahekütuseliste mootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa punktis 7 ette nähtud katsete nõuetele. |
| --- | --- |

8.4.2.

Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui see mootor vastab käesoleva eeskirja 9.B lisas kirjeldatud katsete nõuetele ja segakahekütuseliste mootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa punktis 7 ette nähtud katsete nõuetele.

| 8.4.3. | Kui seeriatoodangust valitud mootor ei vasta punkti 8.4.1 nõuetele, siis võetakse seeriatoodangust neljast mootorist koosnev juhuslik lisavalim, millega tehakse 9.B lisas kirjeldatud katsed ja segakahekütuseliste mootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa punktis 7 ette nähtud lisakatsed. Katseid võib teha mootoritega, mida on kuni 125 tundi sisse töötatud. |
| --- | --- |

8.4.3.

Kui seeriatoodangust valitud mootor ei vasta punkti 8.4.1 nõuetele, siis võetakse seeriatoodangust neljast mootorist koosnev juhuslik lisavalim, millega tehakse 9.B lisas kirjeldatud katsed ja segakahekütuseliste mootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa punktis 7 ette nähtud lisakatsed. Katseid võib teha mootoritega, mida on kuni 125 tundi sisse töötatud.

| 8.4.4. | Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui neljast mootorist koosneva juhusliku lisavalimi vähemalt kolm mootorit vastavad 9.B lisas kirjeldatud katsete nõuetele. |
| --- | --- |

8.4.4.

Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui neljast mootorist koosneva juhusliku lisavalimi vähemalt kolm mootorit vastavad 9.B lisas kirjeldatud katsete nõuetele.

| 8.5. | Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks vajalik teave elektroonilise juhtseadme kohta |
| --- | --- |

8.5.

Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks vajalik teave elektroonilise juhtseadme kohta

| 8.5.1. | Punktis 9.4.2.1 nõutud andmevoo teabe kättesaadavuse tõendamiseks vastavalt punkti 9.4.2.2 nõuetele kasutatakse 9.B lisas kirjeldatud välist pardadiagnostikasüsteemi skannerit. |
| --- | --- |

8.5.1.

Punktis 9.4.2.1 nõutud andmevoo teabe kättesaadavuse tõendamiseks vastavalt punkti 9.4.2.2 nõuetele kasutatakse 9.B lisas kirjeldatud välist pardadiagnostikasüsteemi skannerit.

| 8.5.2. | Kui seda teavet ei ole võimalik 9.B lisa nõuete kohaselt töötava skanneri abil asjakohasel viisil saada, peetakse mootorit nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

8.5.2.

Kui seda teavet ei ole võimalik 9.B lisa nõuete kohaselt töötava skanneri abil asjakohasel viisil saada, peetakse mootorit nõuetele mittevastavaks.

| 8.5.3. | Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavust punktide 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 nõuetele tõendatakse vastavalt 4. lisale WHSC katsega. |
| --- | --- |

8.5.3.

Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavust punktide 9.4.2.2 ja 9.4.2.3 nõuetele tõendatakse vastavalt 4. lisale WHSC katsega.

| 8.5.4. | Kui katseseadmed ei vasta eeskirjas nr 85 esitatud nõuetele lisaseadmete kohta, korrigeeritakse mõõdetud pöördemomenti 4. lisas kindlaks määratud korrigeerimismeetodi kohaselt. |
| --- | --- |

8.5.4.

Kui katseseadmed ei vasta eeskirjas nr 85 esitatud nõuetele lisaseadmete kohta, korrigeeritakse mõõdetud pöördemomenti 4. lisas kindlaks määratud korrigeerimismeetodi kohaselt.

| 8.5.5. | Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaal loetakse piisavaks, kui arvutatud pöördemoment jääb punktis 9.4.2.5 kindlaks määratud lubatava hälbe piiridesse. |
| --- | --- |

8.5.5.

Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaal loetakse piisavaks, kui arvutatud pöördemoment jääb punktis 9.4.2.5 kindlaks määratud lubatava hälbe piiridesse.

| 8.5.6. | Tootja kontrollib kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks vajaliku elektroonilist juhtseadet käsitleva teabe kättesaadavust ja nõuetelevastavust korrapäraselt iga toodetud mootoritüübi puhul igas toodetud mootoritüüpkonnas. |
| --- | --- |

8.5.6.

Tootja kontrollib kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks vajaliku elektroonilist juhtseadet käsitleva teabe kättesaadavust ja nõuetelevastavust korrapäraselt iga toodetud mootoritüübi puhul igas toodetud mootoritüüpkonnas.

| 8.5.7. | Tootja uuringu tulemused tehakse tüübikinnitusasutuse taotluse korral asutusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

8.5.7.

Tootja uuringu tulemused tehakse tüübikinnitusasutuse taotluse korral asutusele kättesaadavaks.

| 8.5.8. | Tüübikinnitusasutuse taotluse korral tõendab tootja mootori elektroonilist juhtseadet käsitleva teabe kättesaadavust või nõuetelevastavust seeriatoodangu puhul punktides 8.5.1–8.5.4 nimetatud asjaomaste katsetega samast mootoritüübist valitud mootorite valimil. Valimi koostamise eeskirjad, sealhulgas valimi suuruse ja katse läbimise või mitteläbimise statistilisteks kriteeriumideks on punktides 8.1–8.3 kindlaks määratud kriteeriumid heitkoguste nõuetelevastavuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

8.5.8.

Tüübikinnitusasutuse taotluse korral tõendab tootja mootori elektroonilist juhtseadet käsitleva teabe kättesaadavust või nõuetelevastavust seeriatoodangu puhul punktides 8.5.1–8.5.4 nimetatud asjaomaste katsetega samast mootoritüübist valitud mootorite valimil. Valimi koostamise eeskirjad, sealhulgas valimi suuruse ja katse läbimise või mitteläbimise statistilisteks kriteeriumideks on punktides 8.1–8.3 kindlaks määratud kriteeriumid heitkoguste nõuetelevastavuse kontrollimiseks.

9.   Kasutusel olevate sõidukite/mootorite vastavus

| 9.1. | Sissejuhatus
  Käesoleva punktiga nähakse ette käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud kasutusel olevate sõidukite vastavusnõuded. |
| --- | --- |

9.1.

Sissejuhatus

Käesoleva punktiga nähakse ette käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud kasutusel olevate sõidukite vastavusnõuded.

| 9.2. | Kasutusel olevate sõidukite vastavus |
| --- | --- |

9.2.

Kasutusel olevate sõidukite vastavus

| 9.2.1. | Meetmed, millega tagatakse käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud kasutusel olevate sõidukite või mootorisüsteemide vastavus, võetakse kooskõlas 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liites kindlaks määratud korraga, järgides käesoleva eeskirja 8. lisa nõudeid sõidukite või mootorisüsteemide puhul, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

9.2.1.

Meetmed, millega tagatakse käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud kasutusel olevate sõidukite või mootorisüsteemide vastavus, võetakse kooskõlas 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liites kindlaks määratud korraga, järgides käesoleva eeskirja 8. lisa nõudeid sõidukite või mootorisüsteemide puhul, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 9.2.2. | Tootja võetavad tehnilised meetmed peavad tagama väljalasketoru heite tegeliku piiramise sõidukite tavapärase kasutusaja jooksul tavapärastes kasutustingimustes. Vastavust käesoleva eeskirja sätetele kontrollitakse sõidukile paigaldatud mootorisüsteemi tavapärase kasuliku tööea jooksul tavapärastes kasutustingimustes, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 8. lisas. |
| --- | --- |

9.2.2.

Tootja võetavad tehnilised meetmed peavad tagama väljalasketoru heite tegeliku piiramise sõidukite tavapärase kasutusaja jooksul tavapärastes kasutustingimustes. Vastavust käesoleva eeskirja sätetele kontrollitakse sõidukile paigaldatud mootorisüsteemi tavapärase kasuliku tööea jooksul tavapärastes kasutustingimustes, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 8. lisas.

| 9.2.3. | Tootja teatab kasutusel olevate seadmete katsetamise tulemustest algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele vastavalt tüübikinnituse saamisel esitatud algsele kavale. Kõrvalekaldumisi algsest kavast põhjendatakse tüübikinnitusasutust rahuldaval viisil. |
| --- | --- |

9.2.3.

Tootja teatab kasutusel olevate seadmete katsetamise tulemustest algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele vastavalt tüübikinnituse saamisel esitatud algsele kavale. Kõrvalekaldumisi algsest kavast põhjendatakse tüübikinnitusasutust rahuldaval viisil.

| 9.2.4. | Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus ei ole rahul 8. lisa punkti 10 kohaselt esitatud tootja aruandega või kui ta on teatanud tõenditest selle kohta, et kasutusel olevate sõidukite vastavus ei ole rahuldav, võib tüübikinnitusasutus kohustada tootjat tegema kinnitava katse. Tüübikinnitusasutus kontrollib tootja esitatud kinnitava katse aruannet. |
| --- | --- |

9.2.4.

Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus ei ole rahul 8. lisa punkti 10 kohaselt esitatud tootja aruandega või kui ta on teatanud tõenditest selle kohta, et kasutusel olevate sõidukite vastavus ei ole rahuldav, võib tüübikinnitusasutus kohustada tootjat tegema kinnitava katse. Tüübikinnitusasutus kontrollib tootja esitatud kinnitava katse aruannet.

| 9.2.5. | Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus ei ole rahul käesoleva eeskirja 8. lisas kindlaks määratud kriteeriumide kohaselt tehtud kasutusel olevate sõidukite katsetamise või kinnitavate katsete või kokkuleppeosalise poolt kasutusel olevate sõidukitega tehtud katsete tulemustega, nõuab asutus tootjalt, et see esitaks käesoleva eeskirja punktile 9.3 ja 8. lisa punktile 9 vastava parandusmeetmete kava mittevastavuse kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

9.2.5.

Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus ei ole rahul käesoleva eeskirja 8. lisas kindlaks määratud kriteeriumide kohaselt tehtud kasutusel olevate sõidukite katsetamise või kinnitavate katsete või kokkuleppeosalise poolt kasutusel olevate sõidukitega tehtud katsete tulemustega, nõuab asutus tootjalt, et see esitaks käesoleva eeskirja punktile 9.3 ja 8. lisa punktile 9 vastava parandusmeetmete kava mittevastavuse kõrvaldamiseks.

| 9.2.6. | Iga kokkuleppeosaline võib teha oma seirekatsed ja neist aru anda, lähtudes 8. lisas kehtestatud kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsete menetlusest. Dokumenteerida tuleb teave, mis käsitleb hankimist, hooldust ja tootja osalust tegevuses. Tüübikinnitusasutuse taotluse korral esitab algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tüübikinnituse kohta vajaliku teabe, et võimaldada katsetamist 8. lisas esitatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

9.2.6.

Iga kokkuleppeosaline võib teha oma seirekatsed ja neist aru anda, lähtudes 8. lisas kehtestatud kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsete menetlusest. Dokumenteerida tuleb teave, mis käsitleb hankimist, hooldust ja tootja osalust tegevuses. Tüübikinnitusasutuse taotluse korral esitab algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tüübikinnituse kohta vajaliku teabe, et võimaldada katsetamist 8. lisas esitatud menetluse kohaselt.

| 9.2.7. | Kui kokkuleppeosaline tõendab, et mootori- või sõidukitüüp ei vasta käesoleva punkti (st punkti 9.2) ja 8. lisa raames kohaldatavatele nõuetele, teatab ta oma tüübikinnitusasutuse kaudu sellest viivitamata algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Sellise teate saamisel võtab asjaomane tüübikinnitusasutus vajalikud meetmed võimalikult kiiresti, kuid igal juhul kuue kuu jooksul alates teate esitamise kuupäevast.
  Pärast kõnealuse teate saamist teatab kokkuleppeosalisele algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus viivitamata tootjale, et mootori- või sõidukitüüp ei vasta kõnealuste sätete nõuetele. |
| --- | --- |

9.2.7.

Kui kokkuleppeosaline tõendab, et mootori- või sõidukitüüp ei vasta käesoleva punkti (st punkti 9.2) ja 8. lisa raames kohaldatavatele nõuetele, teatab ta oma tüübikinnitusasutuse kaudu sellest viivitamata algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Sellise teate saamisel võtab asjaomane tüübikinnitusasutus vajalikud meetmed võimalikult kiiresti, kuid igal juhul kuue kuu jooksul alates teate esitamise kuupäevast.

Pärast kõnealuse teate saamist teatab kokkuleppeosalisele algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus viivitamata tootjale, et mootori- või sõidukitüüp ei vasta kõnealuste sätete nõuetele.

| 9.2.8. | Olles saanud punktis 9.2.7 osutatud teate ja juhul, kui varasemad kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsed on näidanud vastavust, võib algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus nõuda, et tootja teeks pärast nõuetele mittevastavast sõidukist teatanud kokkuleppeosalise ekspertidega konsulteerimist täiendavad kinnitavad katsed.
  Kui katseandmed ei ole kättesaadavad, esitab tootja 60 tööpäeva jooksul pärast punktis 9.2.7 osutatud teate kättesaamist algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele kas punkti 9.3 kohase parandusmeetmete kava või teeb täiendavad kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsed samaväärse sõidukiga, et kontrollida, kas mootori- või sõidukitüüp tõepoolest nõuetele ei vasta. Esialgse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib anda tootjale ajapikendust, kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele rahuldavalt tõendada, et täiendavate katsete jaoks on vaja lisaaega. . |
| --- | --- |

9.2.8.

Olles saanud punktis 9.2.7 osutatud teate ja juhul, kui varasemad kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsed on näidanud vastavust, võib algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus nõuda, et tootja teeks pärast nõuetele mittevastavast sõidukist teatanud kokkuleppeosalise ekspertidega konsulteerimist täiendavad kinnitavad katsed.

Kui katseandmed ei ole kättesaadavad, esitab tootja 60 tööpäeva jooksul pärast punktis 9.2.7 osutatud teate kättesaamist algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele kas punkti 9.3 kohase parandusmeetmete kava või teeb täiendavad kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsed samaväärse sõidukiga, et kontrollida, kas mootori- või sõidukitüüp tõepoolest nõuetele ei vasta. Esialgse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib anda tootjale ajapikendust, kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele rahuldavalt tõendada, et täiendavate katsete jaoks on vaja lisaaega. .

| 9.2.9. | Vastavalt punktile 9.2.7 kutsutakse mittevastavast mootori- või sõidukitüübist teatanud kokkuleppeosalise eksperdid punktis 9.2.8 osutatud kasutusel olevate sõidukite täiendavate vastavuse katsete tunnistajaks. Lisaks sellele teatatakse katsete tulemustest kõnealusele kokkuleppeosalisele ja tüübikinnitusasutustele.
  Kui kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsed või kinnitavad katsed kinnitavad mootori- või sõidukitüübi mittevastavust, kohustab tüübikinnitusasutus tootjat esitama mittevastavuse kõrvaldamiseks parandusmeetmete kava. Parandusmeetmete kava peab vastama käesoleva eeskirja punkti 9.3 ja 8. lisa punkti 9 nõuetele.
  Kui kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsed tõendavad vastavust, esitab tootja algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele aruande. Algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus esitab aruande nõuetele mittevastavast sõidukitüübist teatanud kokkuleppeosalisele ja tüübikinnitusasutustele. Aruanne sisaldab 8. lisa punktile 10 vastavaid katsetulemusi. |
| --- | --- |

9.2.9.

Vastavalt punktile 9.2.7 kutsutakse mittevastavast mootori- või sõidukitüübist teatanud kokkuleppeosalise eksperdid punktis 9.2.8 osutatud kasutusel olevate sõidukite täiendavate vastavuse katsete tunnistajaks. Lisaks sellele teatatakse katsete tulemustest kõnealusele kokkuleppeosalisele ja tüübikinnitusasutustele.

Kui kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsed või kinnitavad katsed kinnitavad mootori- või sõidukitüübi mittevastavust, kohustab tüübikinnitusasutus tootjat esitama mittevastavuse kõrvaldamiseks parandusmeetmete kava. Parandusmeetmete kava peab vastama käesoleva eeskirja punkti 9.3 ja 8. lisa punkti 9 nõuetele.

Kui kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsed tõendavad vastavust, esitab tootja algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele aruande. Algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus esitab aruande nõuetele mittevastavast sõidukitüübist teatanud kokkuleppeosalisele ja tüübikinnitusasutustele. Aruanne sisaldab 8. lisa punktile 10 vastavaid katsetulemusi.

| 9.2.10. | Algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus teavitab kokkuleppeosalist, kes tõendas mootori- või sõidukitüübi kohaldatavatele nõuetele mittevastavust, tootjaga peetud arutelude edenemisest ja tulemustest, kontrollkatsetest ja parandusmeetmetest. |
| --- | --- |

9.2.10.

Algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus teavitab kokkuleppeosalist, kes tõendas mootori- või sõidukitüübi kohaldatavatele nõuetele mittevastavust, tootjaga peetud arutelude edenemisest ja tulemustest, kontrollkatsetest ja parandusmeetmetest.

| 9.3. | Parandusmeetmed |
| --- | --- |

9.3.

Parandusmeetmed

| 9.3.1. | Tüübikinnitusasutuse taotluse korral ja punkti 9.2 kohaselt kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsetamise järel esitab tootja tüübikinnitusasutusele parandusmeetmete kava hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast tüübikinnitusasutuselt teate saamist. Kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele tõendada, et vajab lisaaega, selleks et selgitada parandusmeetmete kava esitamise jaoks välja mittevastavuse põhjus, võib esialgse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus anda tootjale ajapikendust. |
| --- | --- |

9.3.1.

Tüübikinnitusasutuse taotluse korral ja punkti 9.2 kohaselt kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsetamise järel esitab tootja tüübikinnitusasutusele parandusmeetmete kava hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast tüübikinnitusasutuselt teate saamist. Kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele tõendada, et vajab lisaaega, selleks et selgitada parandusmeetmete kava esitamise jaoks välja mittevastavuse põhjus, võib esialgse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus anda tootjale ajapikendust.

| 9.3.2. | Parandusmeetmeid kohaldatakse kõigi samasse mootoritüüpkonda või pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluvate kasutusel olevate mootorite suhtes ning neid laiendatakse samuti mootoritüüpkondadele või pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondadele, mida võivad tõenäoliselt mõjutada samad vead. Tüübikinnitusdokumentide muutmise vajadust hindab tootja ning tulemusest teatatakse tüübikinnitusasutusele. |
| --- | --- |

9.3.2.

Parandusmeetmeid kohaldatakse kõigi samasse mootoritüüpkonda või pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluvate kasutusel olevate mootorite suhtes ning neid laiendatakse samuti mootoritüüpkondadele või pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondadele, mida võivad tõenäoliselt mõjutada samad vead. Tüübikinnitusdokumentide muutmise vajadust hindab tootja ning tulemusest teatatakse tüübikinnitusasutusele.

| 9.3.3. | Tüübikinnitusasutus konsulteerib tootjaga, et saavutada kokkulepe parandusmeetmete kava suhtes ja kava täitmise suhtes. Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus jõuab otsusele, et kokkulepet ei ole võimalik saavutada, võtab ta vajalikud meetmed, sealhulgas tühistab vajaduse korral tüübikinnituse, tagamaks, et sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tootmine viiakse vastavusse kinnitatud tüübi nõuetega. Tüübikinnitusasutus teatab võetud meetmetest teiste kokkuleppeosaliste tüübikinnitusasutustele. Tüübikinnituse tühistamise korral teatab tüübikinnitusasutus tühistamisest ja selle põhjustest teiste kokkuleppeosaliste tüübikinnitusasutustele 20 tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

9.3.3.

Tüübikinnitusasutus konsulteerib tootjaga, et saavutada kokkulepe parandusmeetmete kava suhtes ja kava täitmise suhtes. Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus jõuab otsusele, et kokkulepet ei ole võimalik saavutada, võtab ta vajalikud meetmed, sealhulgas tühistab vajaduse korral tüübikinnituse, tagamaks, et sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tootmine viiakse vastavusse kinnitatud tüübi nõuetega. Tüübikinnitusasutus teatab võetud meetmetest teiste kokkuleppeosaliste tüübikinnitusasutustele. Tüübikinnituse tühistamise korral teatab tüübikinnitusasutus tühistamisest ja selle põhjustest teiste kokkuleppeosaliste tüübikinnitusasutustele 20 tööpäeva jooksul.

| 9.3.4. | Tüübikinnitusasutus kiidab parandusmeetmete kava heaks või lükkab selle tagasi 30 tööpäeva jooksul alates tootja parandusmeetmete kava kättesaamisest. Sama ajavahemiku jooksul teatab tüübikinnitusasutus oma otsusest parandusmeetmete kava heaks kiita või tagasi lükata ka tootjale ja kõigile kokkuleppeosalistele. |
| --- | --- |

9.3.4.

Tüübikinnitusasutus kiidab parandusmeetmete kava heaks või lükkab selle tagasi 30 tööpäeva jooksul alates tootja parandusmeetmete kava kättesaamisest. Sama ajavahemiku jooksul teatab tüübikinnitusasutus oma otsusest parandusmeetmete kava heaks kiita või tagasi lükata ka tootjale ja kõigile kokkuleppeosalistele.

| 9.3.5. | Tootja vastutab heakskiidetud parandusmeetmete kava täitmise eest. |
| --- | --- |

9.3.5.

Tootja vastutab heakskiidetud parandusmeetmete kava täitmise eest.

| 9.3.6. | Tootja registreerib andmed iga tagasinõutud ja remonditud või muudetud mootorisüsteemi või sõiduki ning remondi teinud töökoja kohta. Tüübikinnitusasutusel on taotluse korral juurdepääs nendele andmetele kava täitmise ajal ja viie aasta jooksul pärast kava täitmist. |
| --- | --- |

9.3.6.

Tootja registreerib andmed iga tagasinõutud ja remonditud või muudetud mootorisüsteemi või sõiduki ning remondi teinud töökoja kohta. Tüübikinnitusasutusel on taotluse korral juurdepääs nendele andmetele kava täitmise ajal ja viie aasta jooksul pärast kava täitmist.

| 9.3.7. | Punktis 9.3.6 osutatud remondid või muudatused kantakse sertifikaadile, mille tootja annab mootori või sõiduki omanikule. |
| --- | --- |

9.3.7.

Punktis 9.3.6 osutatud remondid või muudatused kantakse sertifikaadile, mille tootja annab mootori või sõiduki omanikule.

| 9.4. | Kasutusel olevate sõidukite katsetamise nõuded ja katsetamine |
| --- | --- |

9.4.

Kasutusel olevate sõidukite katsetamise nõuded ja katsetamine

| 9.4.1. | Sissejuhatus
  Käesolevas punktis (punktis 9.4) määratakse kindlaks mootorisüsteemi elektroonilise juhtseadme andmete spetsifikatsioonid ja katsed, mis tehakse tüübikinnituse andmise ajal kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks. |
| --- | --- |

9.4.1.

Sissejuhatus

Käesolevas punktis (punktis 9.4) määratakse kindlaks mootorisüsteemi elektroonilise juhtseadme andmete spetsifikatsioonid ja katsed, mis tehakse tüübikinnituse andmise ajal kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks.

| 9.4.2. | Üldnõuded |
| --- | --- |

9.4.2.

Üldnõuded

| 9.4.2.1. | Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks tehakse pardadiagnostikasüsteemis reaalajas ja sagedusega vähemalt 1 Hz kohustusliku andmevoona kättesaadavaks arvutatud koormus (mootori pöördemoment protsendina mootori praegusel pöörlemissagedusel saavutatavast maksimaalsest pöördemomendist), mootori pöörlemissagedus, mootori jahutusvedeliku temperatuur, kütusekulu hetkväärtus ning mootori maksimaalne võrdluspöördemoment funktsioonina mootori pöörlemissagedusest. |
| --- | --- |

9.4.2.1.

Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks tehakse pardadiagnostikasüsteemis reaalajas ja sagedusega vähemalt 1 Hz kohustusliku andmevoona kättesaadavaks arvutatud koormus (mootori pöördemoment protsendina mootori praegusel pöörlemissagedusel saavutatavast maksimaalsest pöördemomendist), mootori pöörlemissagedus, mootori jahutusvedeliku temperatuur, kütusekulu hetkväärtus ning mootori maksimaalne võrdluspöördemoment funktsioonina mootori pöörlemissagedusest.

| 9.4.2.2. | Elektrooniline juhtseade võib hinnata väljundmomenti, kasutades tekitatud sisemomendi ja hõõrdemomendi arvutamiseks sisseehitatud algoritme. |
| --- | --- |

9.4.2.2.

Elektrooniline juhtseade võib hinnata väljundmomenti, kasutades tekitatud sisemomendi ja hõõrdemomendi arvutamiseks sisseehitatud algoritme.

| 9.4.2.3. | Eespool osutatud andmevoo teabest tulenev mootori pöördemoment (Nm) võimaldab vahetut võrdlust eeskirja nr 85 kohaselt mootori võimsuse kindlaksmääramisel saadud väärtustega. Eelkõige lisatakse eespool osutatud andmevoo teabesse kõik lisaseadmeid puudutavad võimalikud korrektsioonid. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

Eespool osutatud andmevoo teabest tulenev mootori pöördemoment (Nm) võimaldab vahetut võrdlust eeskirja nr 85 kohaselt mootori võimsuse kindlaksmääramisel saadud väärtustega. Eelkõige lisatakse eespool osutatud andmevoo teabesse kõik lisaseadmeid puudutavad võimalikud korrektsioonid.

| 9.4.2.4. | Punktis 9.4.2.1 nõutud teabele antakse juurdepääs vastavalt 9.A lisa nõuetele ja 9.B lisa 6. liites osutatud standarditele. |
| --- | --- |

9.4.2.4.

Punktis 9.4.2.1 nõutud teabele antakse juurdepääs vastavalt 9.A lisa nõuetele ja 9.B lisa 6. liites osutatud standarditele.

| 9.4.2.5. | Punktis 9.4.2.1 nõutud teabe põhjal arvutatud ja njuutonmeetrites (Nm) väljendatud keskmine koormus töötamistingimustel ei või erineda keskmisest mõõdetud koormusest nendel töötamistingimustel rohkem kui






  a) | 7 %, kui määratakse kindlaks mootori võimsust vastavalt ÜRO eeskirjale nr 85; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5.

Punktis 9.4.2.1 nõutud teabe põhjal arvutatud ja njuutonmeetrites (Nm) väljendatud keskmine koormus töötamistingimustel ei või erineda keskmisest mõõdetud koormusest nendel töötamistingimustel rohkem kui

a)

7 %, kui määratakse kindlaks mootori võimsust vastavalt ÜRO eeskirjale nr 85;

| b) | 10 %, kui tehakse ülemaailmset ühtlustatud püsikatsetsüklit (edaspidi WHSC) (välja arvatud režiimid 1 ja 13 (tühikäigurežiimid) vastavalt 4. lisa punktile 7.7. |
| --- | --- |

b)

10 %, kui tehakse ülemaailmset ühtlustatud püsikatsetsüklit (edaspidi WHSC) (välja arvatud režiimid 1 ja 13 (tühikäigurežiimid) vastavalt 4. lisa punktile 7.7.

ÜRO eeskirja nr 85 kohaselt on lubatud, et mootori tegelik maksimumkoormus võib erineda maksimaalsest etalonkoormusest 5 % võrra, et võtta arvesse tootmise eripärasid. Kõnealust lubatavat hälvet võetakse eespool osutatud väärtustes arvesse.

| 9.4.2.6. | Väline juurdepääs punktis 9.4.2.1 nõutud teabele ei mõjuta sõiduki heidet ega talitlust. |
| --- | --- |

9.4.2.6.

Väline juurdepääs punktis 9.4.2.1 nõutud teabele ei mõjuta sõiduki heidet ega talitlust.

| 9.4.2.7. | Kui turul saadaoleva deklareeritud kütusega punkti 4.6.2 kohaselt saadud mõõdetud pöördemomendi ja punktis 9.4.2.1 nõutud teabe põhjal arvutatud pöördemomendi erinevus ületab ühte punktis 9.4.2.5 kindlaks määratud väärtustest, kohaldatakse järgmist punkti 9.4.2.8. |
| --- | --- |

9.4.2.7.

Kui turul saadaoleva deklareeritud kütusega punkti 4.6.2 kohaselt saadud mõõdetud pöördemomendi ja punktis 9.4.2.1 nõutud teabe põhjal arvutatud pöördemomendi erinevus ületab ühte punktis 9.4.2.5 kindlaks määratud väärtustest, kohaldatakse järgmist punkti 9.4.2.8.

| 9.4.2.8. | Mootoritüüpkonna jaoks määratakse iga täiendava turul saadaoleva kütuse kohta kindlaks tootja lubatud võimsuse parandustegur. Parandustegur arvutatakse 5. lisa kohase etalonkütuse keskmise mõõdetud maksimaalse pöördemomendi [Nm] ja turul saadaoleva deklareeritud kütuse keskmise mõõdetud maksimaalse pöördemomendi [Nm] suhtena. |
| --- | --- |

9.4.2.8.

Mootoritüüpkonna jaoks määratakse iga täiendava turul saadaoleva kütuse kohta kindlaks tootja lubatud võimsuse parandustegur. Parandustegur arvutatakse 5. lisa kohase etalonkütuse keskmise mõõdetud maksimaalse pöördemomendi [Nm] ja turul saadaoleva deklareeritud kütuse keskmise mõõdetud maksimaalse pöördemomendi [Nm] suhtena.

| 9.4.3. | Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks nõutava elektroonilise juhtseadme teabe kättesaadavuse ja nõuetelevastavuse kontrollimine |
| --- | --- |

9.4.3.

Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks nõutava elektroonilise juhtseadme teabe kättesaadavuse ja nõuetelevastavuse kontrollimine

| 9.4.3.1. | Punktis 9.4.2.1 nõutava andmevoo teabe kättesaadavuse tõendamiseks vastavalt punkti 9.4.2.2 nõuetele kasutatakse 9.B lisas kirjeldatud välist pardadiagnostikasüsteemi skannerit. |
| --- | --- |

9.4.3.1.

Punktis 9.4.2.1 nõutava andmevoo teabe kättesaadavuse tõendamiseks vastavalt punkti 9.4.2.2 nõuetele kasutatakse 9.B lisas kirjeldatud välist pardadiagnostikasüsteemi skannerit.

| 9.4.3.2. | Kui seda teavet ei ole võimalik nõuetekohaselt töötava skanneri abil asjakohasel viisil saada, loetakse mootor nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

9.4.3.2.

Kui seda teavet ei ole võimalik nõuetekohaselt töötava skanneri abil asjakohasel viisil saada, loetakse mootor nõuetele mittevastavaks.

| 9.4.3.3. | Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavust punktis 9.4.2 kindlaks määratud üldnõuetele tõendatakse mootori võimsuse kindlaksmääramisel vastavalt ÜRO eeskirjale nr 85 ja WHSC katse tegemisel vastavalt 4. lisale. |
| --- | --- |

9.4.3.3.

Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavust punktis 9.4.2 kindlaks määratud üldnõuetele tõendatakse mootori võimsuse kindlaksmääramisel vastavalt ÜRO eeskirjale nr 85 ja WHSC katse tegemisel vastavalt 4. lisale.

| 9.4.3.3.1. | Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavust punkti 9.4.2 nõuetele tõendatakse mootori võimsuse kindlaksmääramisel vastavalt ÜRO eeskirjale nr 85 iga mootoritüüpkonna liikme puhul. Selleks tehakse lisamõõtmisi osalise koormuse ja mootori pöörlemissageduse tööpunktides (näiteks WHSC režiimidel või pisteliselt valitud lisapunktides). Vajaduse korral määratakse mootoritüüpkonna võimsuse parandustegur punkti 9.4.2.8 kohaselt kindlaks mootoritüüpkonna algmootoriga. |
| --- | --- |

9.4.3.3.1.

Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavust punkti 9.4.2 nõuetele tõendatakse mootori võimsuse kindlaksmääramisel vastavalt ÜRO eeskirjale nr 85 iga mootoritüüpkonna liikme puhul. Selleks tehakse lisamõõtmisi osalise koormuse ja mootori pöörlemissageduse tööpunktides (näiteks WHSC režiimidel või pisteliselt valitud lisapunktides). Vajaduse korral määratakse mootoritüüpkonna võimsuse parandustegur punkti 9.4.2.8 kohaselt kindlaks mootoritüüpkonna algmootoriga.

| 9.4.3.4. | Kui katsetatava mootori lisaseadmed ei vasta eeskirja nr 85 nõuetele, korrigeeritakse mõõdetud pöördemomenti 4. lisa punktis 6.3.5 kindlaks määratud korrigeerimismeetodi kohaselt. |
| --- | --- |

9.4.3.4.

Kui katsetatava mootori lisaseadmed ei vasta eeskirja nr 85 nõuetele, korrigeeritakse mõõdetud pöördemomenti 4. lisa punktis 6.3.5 kindlaks määratud korrigeerimismeetodi kohaselt.

| 9.4.3.5. | Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavus loetakse tõendatuks, kui pöördemomendi signaal jääb punktis 9.4.2.5 kindlaks määratud lubatava hälbe piiridesse. |
| --- | --- |

9.4.3.5.

Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavus loetakse tõendatuks, kui pöördemomendi signaal jääb punktis 9.4.2.5 kindlaks määratud lubatava hälbe piiridesse.

10.   Karistused toodangu mittevastavuse korral

| 10.1. | Kui punktis 8.1 esitatud nõudeid ei järgita või valitud mootor(id) või sõiduk(id) ei läbi punktis 8.3 ettenähtud katseid, võib mootori- või sõidukitüübile käesoleva eeskirja alusel antud tüübikinnituse tühistada. |
| --- | --- |

10.1.

Kui punktis 8.1 esitatud nõudeid ei järgita või valitud mootor(id) või sõiduk(id) ei läbi punktis 8.3 ettenähtud katseid, võib mootori- või sõidukitüübile käesoleva eeskirja alusel antud tüübikinnituse tühistada.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud teatisevormi malli. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud teatisevormi malli.

11.   Tüübikinnituse muutmine ja laiendamine

| 11.1. | Kinnitatud tüübi mis tahes muutmisest tuleb teatada tüübikinnitusasutusele, kes andis tüübikinnituse. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus |
| --- | --- |

11.1.

Kinnitatud tüübi mis tahes muutmisest tuleb teatada tüübikinnitusasutusele, kes andis tüübikinnituse. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus

| 11.1.1. | leida, et tehtud muudatustel ei ole tõenäoliselt märkimisväärseid ebasoovitavaid tagajärgi ning et muudetud tüüp vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

11.1.1.

leida, et tehtud muudatustel ei ole tõenäoliselt märkimisväärseid ebasoovitavaid tagajärgi ning et muudetud tüüp vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 11.1.2. | nõuda katsete korraldamise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

11.1.2.

nõuda katsete korraldamise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

| 11.2. | Tüübikinnituse andmisest või selle andmata jätmisest tuleb koos muudatuste täpsustamisega teatada kõigile käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.12.2. ettenähtud korras. |
| --- | --- |

11.2.

Tüübikinnituse andmisest või selle andmata jätmisest tuleb koos muudatuste täpsustamisega teatada kõigile käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.12.2. ettenähtud korras.

| 11.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud tüübikinnitusasutus määrab selle laienduse seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud teatisevormi malli. |
| --- | --- |

11.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud tüübikinnitusasutus määrab selle laienduse seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud teatisevormi malli.

12.   Tootmise lõpetamine

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Asjakohase teatise saamisest teatab tüübikinnitusasutus teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2.A, 2.B või 2.C lisas esitatud teatisevormi malli.

13.   Üleminekusätted

| 13.1. | Üldsätted |
| --- | --- |

13.1.

Üldsätted

| 13.1.1. | Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

13.1.1.

Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatustega.

| 13.2. | Tüübikinnitused |
| --- | --- |

13.2.

Tüübikinnitused

| 13.2.1. | Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast tohivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised anda uutele sõiduki- või mootoritüüpidele tüübikinnituse ainult siis, kui need vastavad 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

13.2.1.

Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast tohivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised anda uutele sõiduki- või mootoritüüpidele tüübikinnituse ainult siis, kui need vastavad 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 13.2.2. | Erandina punktist 13.2.1 peavad uut tüüpi sädesüütemootorid, 1A-tüüpi segakahekütuselised mootorid ja 1B-tüüpi segakahekütuselised mootorid (segakahekütuserežiimil) ning selliste mootoritega varustatud sõidukid vastama 8. lisa punkti 6.3 kohasele tahkete osakeste arvu maksimaalsele lubatud vastavustegurile alates 1. jaanuarist 2023. Alates käesoleva eeskirja jõustumiskuupäevast esitatakse tahkete osakeste arvu tööakna vastavustegur ja CO2 massi akna vastavustegur mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse tulemustes seire eesmärgil tüübikinnitusteatises. |
| --- | --- |

13.2.2.

Erandina punktist 13.2.1 peavad uut tüüpi sädesüütemootorid, 1A-tüüpi segakahekütuselised mootorid ja 1B-tüüpi segakahekütuselised mootorid (segakahekütuserežiimil) ning selliste mootoritega varustatud sõidukid vastama 8. lisa punkti 6.3 kohasele tahkete osakeste arvu maksimaalsele lubatud vastavustegurile alates 1. jaanuarist 2023. Alates käesoleva eeskirja jõustumiskuupäevast esitatakse tahkete osakeste arvu tööakna vastavustegur ja CO2

| 13.2.3. | Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitust, mis ei ole antud kooskõlas käesoleva eeskirja 07-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

13.2.3.

Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitust, mis ei ole antud kooskõlas käesoleva eeskirja 07-seeria muudatustega.

| 13.2.4. | Erandina punktist 13.2.3 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kahe aasta möödumisel 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast kohustatud tunnustama uute sõidukite korral, mis on varustatud sädesüütemootoriga, 1A-tüübi segakahekütuseliste mootorite ja 1B-tüübi segakahekütuseliste mootoritega (segakahekütuserežiimil), mis ei vasta 8. lisa punktis 6.3 ja käesoleva eeskirja nõuetes kindlaks määratud tahkete osakeste arvu suurimale lubatud vastavustegurile, tüübikinnitust, mis ei ole antud kooskõlas käesoleva eeskirja 07-seeria muudatustega. Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast esitatakse tahkete osakeste arvu tööakna vastavustegur ja CO2 massi akna vastavustegur siiski mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse tulemustes, mis on seire eesmärgil esitatud tüübikinnitusteatises. |
| --- | --- |

13.2.4.

Erandina punktist 13.2.3 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kahe aasta möödumisel 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast kohustatud tunnustama uute sõidukite korral, mis on varustatud sädesüütemootoriga, 1A-tüübi segakahekütuseliste mootorite ja 1B-tüübi segakahekütuseliste mootoritega (segakahekütuserežiimil), mis ei vasta 8. lisa punktis 6.3 ja käesoleva eeskirja nõuetes kindlaks määratud tahkete osakeste arvu suurimale lubatud vastavustegurile, tüübikinnitust, mis ei ole antud kooskõlas käesoleva eeskirja 07-seeria muudatustega. Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast esitatakse tahkete osakeste arvu tööakna vastavustegur ja CO2

| 13.2.5. | Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitust, mis on antud sõidukile, mille tuletatud mass on suurem kui 2 380 kg, kuid mitte üle 2 610 kg, kui see tüübikinnitus ei ole antud kooskõlas käesoleva eeskirja 07-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

13.2.5.

Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama tüübikinnitust, mis on antud sõidukile, mille tuletatud mass on suurem kui 2 380 kg, kuid mitte üle 2 610 kg, kui see tüübikinnitus ei ole antud kooskõlas käesoleva eeskirja 07-seeria muudatustega.

| 13.3. | Reserveeritud |
| --- | --- |

13.3.

Reserveeritud

| 13.4. | Erinõuded |
| --- | --- |

13.4.

Erinõuded

| 13.4.1. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad jätkata tüübikinnituste andmist neile mootorisüsteemidele või sõidukitele, mis vastavad varasemate muudatuste seeriatele või käesoleva eeskirja mis tahes tasandile, tingimusel et sõidukid on mõeldud müügiks või ekspordiks riikidesse, mis kohaldavad vastavaid nõudeid oma siseriiklike õigusaktidega. |
| --- | --- |

13.4.1.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad jätkata tüübikinnituste andmist neile mootorisüsteemidele või sõidukitele, mis vastavad varasemate muudatuste seeriatele või käesoleva eeskirja mis tahes tasandile, tingimusel et sõidukid on mõeldud müügiks või ekspordiks riikidesse, mis kohaldavad vastavaid nõudeid oma siseriiklike õigusaktidega.

| 13.4.2. | Kasutusel olevate sõidukite asendusmootorid
  Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad jätkata tüübikinnituste andmist mootoritele, mis vastavad kõigi varasemate muudatuste seeriatega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele või käesoleva eeskirja mis tahes tasandile, tingimusel et mootorid on ette nähtud asendusmootoriteks kasutusel olevatele sõidukitele, mille kasutuselevõtu kuupäeval kohaldati mootorite suhtes varasemat standardit. |
| --- | --- |

13.4.2.

Kasutusel olevate sõidukite asendusmootorid

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad jätkata tüübikinnituste andmist mootoritele, mis vastavad kõigi varasemate muudatuste seeriatega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele või käesoleva eeskirja mis tahes tasandile, tingimusel et mootorid on ette nähtud asendusmootoriteks kasutusel olevatele sõidukitele, mille kasutuselevõtu kuupäeval kohaldati mootorite suhtes varasemat standardit.

| 13.4.3. | Punktis 13.4.1 või 13.4.2 kirjeldatud erisätete kohaldamisel sisaldab 2.A lisa addendum’i punktis 1.6 ja 2.C lisas kirjeldatud tüübikinnitusteatis kõnealuste sätete kohast teavet. |
| --- | --- |

13.4.3.

Punktis 13.4.1 või 13.4.2 kirjeldatud erisätete kohaldamisel sisaldab 2.A lisa addendum

| 13.4.3.1. | Kui tüübikinnitus vastab punkti 13.4.1 kohastele erisätetele, sisaldab tüübikinnitusteatis esilehel järgmist teksti, kus alljärgnevas näidises olev „xx“ on asendatud asjakohase muudatuste seeria numbriga:

  „Mootor vastab ÜRO eeskirja nr 49 xx-seeria muudatustele“. |
| --- | --- |

13.4.3.1.

Kui tüübikinnitus vastab punkti 13.4.1 kohastele erisätetele, sisaldab tüübikinnitusteatis esilehel järgmist teksti, kus alljärgnevas näidises olev „xx“ on asendatud asjakohase muudatuste seeria numbriga:

„Mootor vastab ÜRO eeskirja nr 49 xx-seeria muudatustele“.

| 13.4.3.2. | Kui tüübikinnitus vastab punkti 13.4.2 kohastele erisätetele, sisaldab tüübikinnitusteatis esilehel järgmist teksti, kus alljärgnevas näidises olev „xx“ on asendatud asjakohase muudatuste seeria numbriga:

  „Asendusmootor vastab ÜRO eeskirja nr 49 xx-seeria muudatustele“. |
| --- | --- |

13.4.3.2.

Kui tüübikinnitus vastab punkti 13.4.2 kohastele erisätetele, sisaldab tüübikinnitusteatis esilehel järgmist teksti, kus alljärgnevas näidises olev „xx“ on asendatud asjakohase muudatuste seeria numbriga:

„Asendusmootor vastab ÜRO eeskirja nr 49 xx-seeria muudatustele“.

| 13.4.4. | On asjakohane, et punkti 9 kohaseid kasutusel olevate sõidukite katsetamise muudetud nõudeid ei kohaldata tagasiulatuvalt mootorite ja sõidukite suhtes, millele ei ole kõnealuste nõuete kohaselt tüübikinnitust antud. Seetõttu tuleb kasutusel olevaid sõidukeid, mida katsetatakse punkti 9 kohaselt, alati katsetada vastavalt käesoleva eeskirja vastava taseme sätetele, mida kohaldati tüübikinnituse andmise ajal. |
| --- | --- |

13.4.4.

On asjakohane, et punkti 9 kohaseid kasutusel olevate sõidukite katsetamise muudetud nõudeid ei kohaldata tagasiulatuvalt mootorite ja sõidukite suhtes, millele ei ole kõnealuste nõuete kohaselt tüübikinnitust antud. Seetõttu tuleb kasutusel olevaid sõidukeid, mida katsetatakse punkti 9 kohaselt, alati katsetada vastavalt käesoleva eeskirja vastava taseme sätetele, mida kohaldati tüübikinnituse andmise ajal.

| 14. | Tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid
  Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimetused ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta. |
| --- | --- |

14.

Tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimetused ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni 2. jaos (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) – https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

(2)  Näiteks kui gaaskütuse paak on tühi.

2

(3)  Punkt on reserveeritud alternatiivsete nõuete jaoks, mis käsitlevad alternatiivsete kergsõidukite pardadiagnostikasüsteemi ja NOx-i kontrollinõudeid.

3

x

(4)  Tavaliselt on see nii bio-LNG puhul.

4

(5)  Enne kui võib hakata tüübikinnitusi koostama, peab 13. lisas nimetatud vanandamismenetlus olema lõpetatud.

5

(6)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 3. lisas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.

6

(*1)  NO2 lubatud sisalduse NOX-i piirnormis võib kindlaks määrata hilisemas etapis.

*1

2

X

(*2)  Piirnormi kohaldatakse alates kuupäevadest, mis on märgitud käesoleva eeskirja 1. lisa 9. liite tabeli 1 reas B.

*2

---

1. LIIDE

Toodangu vastavuse katsetamise menetlus rahuldava standardhälbe korral

A.1.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega, kui tootja toodangu standardhälve on rahuldav.

A.1.2.

Vähemalt kolmest mootorist koosneva proovivõtuvalimi puhul tuleb proovivõtt teha nii, et kui 40 % mootoritest on defektsed, on katse läbimise tõenäosus 0,95 (tootja risk = 5 %), ning kui 65 % mootoritest on defektsed, on katse läbimise tõenäosus 0,10 (tarbija risk = 10 %).

A.1.3.

Kui

| L | = | saasteaine piirnormi naturaallogaritm; |
| --- | --- | --- |
| xi | = | valimi i-nda mootori puhul saadud mõõteväärtuse (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) naturaallogaritm; |
| s | = | toodangu hinnanguline standardhälve (pärast mõõtmisel saadud väärtusest naturaallogaritmi võtmist); |
| n | = | praeguse valimi number. |

L

=

saasteaine piirnormi naturaallogaritm;

xi

=

valimi i-nda mootori puhul saadud mõõteväärtuse (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) naturaallogaritm;

s

=

toodangu hinnanguline standardhälve (pärast mõõtmisel saadud väärtusest naturaallogaritmi võtmist);

n

=

praeguse valimi number.

A.1.4.

Image 2

A.1.5.

| a) | kui katsestatistik on suurem kui valimi suhtes tabelis 2 esitatud positiivsete katsetulemuste arv, siis tehakse saasteaine suhtes positiivne otsus; |
| --- | --- |

a)

kui katsestatistik on suurem kui valimi suhtes tabelis 2 esitatud positiivsete katsetulemuste arv, siis tehakse saasteaine suhtes positiivne otsus;

| b) | kui katsestatistik on väiksem kui valimi suhtes tabelis 2 esitatud negatiivsete katsetulemuste arv, siis tehakse saasteaine suhtes negatiivne otsus; |
| --- | --- |

b)

kui katsestatistik on väiksem kui valimi suhtes tabelis 2 esitatud negatiivsete katsetulemuste arv, siis tehakse saasteaine suhtes negatiivne otsus;

| c) | kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt punktile 8.3.2 ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga.

  Tabel 2


  Positiivsete ja negatiivsete otsuste arv 1. liite kohase proovivõtukava puhul

  Valimi minimaalne suurus: 3







  Katsetatud mootorite koguarv (valimi suurus) | Positiivsete otsuste arv An | Negatiivsete otsuste arv Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | –4,724 |
| 4 | 3,261 | –4,790 |
| 5 | 3,195 | –4,856 |
| 6 | 3,129 | –4,922 |
| 7 | 3,063 | –4,988 |
| 8 | 2,997 | –5,054 |
| 9 | 2,931 | –5,120 |
| 10 | 2,865 | –5,185 |
| 11 | 2,799 | –5,251 |
| 12 | 2,733 | –5,317 |
| 13 | 2,667 | –5,383 |
| 14 | 2,601 | –5,449 |
| 15 | 2,535 | –5,515 |
| 16 | 2,469 | –5,581 |
| 17 | 2,403 | –5,647 |
| 18 | 2,337 | –5,713 |
| 19 | 2,271 | –5,779 |
| 20 | 2,205 | –5,845 |
| 21 | 2,139 | –5,911 |
| 22 | 2,073 | –5,977 |
| 23 | 2,007 | –6,043 |
| 24 | 1,941 | –6,109 |
| 25 | 1,875 | –6,175 |
| 26 | 1,809 | –6,241 |
| 27 | 1,743 | –6,307 |
| 28 | 1,677 | –6,373 |
| 29 | 1,611 | –6,439 |
| 30 | 1,545 | –6,505 |
| 31 | 1,479 | –6,571 |
| 32 | –2,112 | –2,112 |

c)

kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt punktile 8.3.2 ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga.

Tabel 2

Positiivsete ja negatiivsete otsuste arv 1. liite kohase proovivõtukava puhul

Valimi minimaalne suurus: 3

Katsetatud mootorite koguarv (valimi suurus)

Positiivsete otsuste arv An

Negatiivsete otsuste arv Bn

3

3,327

–4,724

4

3,261

–4,790

5

3,195

–4,856

6

3,129

–4,922

7

3,063

–4,988

8

2,997

–5,054

9

2,931

–5,120

10

2,865

–5,185

11

2,799

–5,251

12

2,733

–5,317

13

2,667

–5,383

14

2,601

–5,449

15

2,535

–5,515

16

2,469

–5,581

17

2,403

–5,647

18

2,337

–5,713

19

2,271

–5,779

20

2,205

–5,845

21

2,139

–5,911

22

2,073

–5,977

23

2,007

–6,043

24

1,941

–6,109

25

1,875

–6,175

26

1,809

–6,241

27

1,743

–6,307

28

1,677

–6,373

29

1,611

–6,439

30

1,545

–6,505

31

1,479

–6,571

32

–2,112

–2,112

---

2. liide

Toodangu vastavuse katsetamise menetlus, kui standardhälve on mitterahuldav või ei ole teada

A.2.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega, kui tootja toodangu standardhälve on mitterahuldav või ei ole teada.

A.2.2.

Vähemalt kolmest mootorist koosneva proovivõtuvalimi puhul tuleb proovivõtt teha nii, et kui 40 % mootoritest on defektsed, on katse läbimise tõenäosus 0,95 (tootja risk = 5 %), ning kui 65 % mootoritest on defektsed, on katse läbimise tõenäosus 0,10 (tarbija risk = 10 %).

A.2.3.

Käesoleva eeskirja punktis 5.3 esitatud saasteainete väärtusi pärast vastava halvendusteguri rakendamist peetakse normaalselt jaotunuteks ja sellepärast võetakse igast vastavast väärtusest naturaallogaritm. Olgu valimi minimaalse ja maksimaalse mahu tähised vastavalt m0 ja m (m0 = 3 ja m = 32) ning uuritava valimi number on n.

A.2.4.

Image 3

Image 4

Image 5

A.2.5.

kui m0 ≤ n ≤ m:

| a) | seeriatoodangu kohta tehakse positiivne otsus, kui |
| --- | --- |

a)

Image 7

| b) | seeriatoodangu kohta tehakse negatiivne otsus, kui |
| --- | --- |

b)

Image 8

| c) | uus mõõtmine tehakse, kui |
| --- | --- |

c)

Image 9

A.2.6.

Katsestatistiku järjestikuste väärtuste arvutamiseks kasutatakse järgmisi rekursiivseid valemeid:

Image 10

Image 11

Image 12

Tabel 3

Positiivsete ja negatiivsete otsuste arv 2. liite kohase proovivõtukava puhul

Valimi minimaalne suurus: 3

| Katsetatud mootorite koguarv (valimi suurus) | Positiivsete otsuste arv An | Negatiivsete otsuste arv Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | –0,80381 | 16,64743 |
| 4 | –0,76339 | 7,68627 |
| 5 | –0,72982 | 4,67136 |
| 6 | –0,69962 | 3,25573 |
| 7 | –0,67129 | 2,45431 |
| 8 | –0,64406 | 1,94369 |
| 9 | –0,61750 | 1,59105 |
| 10 | –0,59135 | 1,33295 |
| 11 | –0,56542 | 1,13566 |
| 12 | –0,53960 | 0,97970 |
| 13 | –0,51379 | 0,85307 |
| 14 | –0,48791 | 0,74801 |
| 15 | –0,46191 | 0,65928 |
| 16 | –0,43573 | 0,58321 |
| 17 | –0,40933 | 0,51718 |
| 18 | –0,38266 | 0,45922 |
| 19 | –0,35570 | 0,40788 |
| 20 | –0,32840 | 0,36203 |
| 21 | –0,30072 | 0,32078 |
| 22 | –0,27263 | 0,28343 |
| 23 | –0,24410 | 0,24943 |
| 24 | –0,21509 | 0,21831 |
| 25 | –0,18557 | 0,18970 |
| 26 | –0,15550 | 0,16328 |
| 27 | –0,12483 | 0,13880 |
| 28 | –0,09354 | 0,11603 |
| 29 | –0,06159 | 0,09480 |
| 30 | –0,02892 | 0,07493 |
| 31 | –0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

Katsetatud mootorite koguarv (valimi suurus)

Positiivsete otsuste arv An

Negatiivsete otsuste arv Bn

3

–0,80381

16,64743

4

–0,76339

7,68627

5

–0,72982

4,67136

6

–0,69962

3,25573

7

–0,67129

2,45431

8

–0,64406

1,94369

9

–0,61750

1,59105

10

–0,59135

1,33295

11

–0,56542

1,13566

12

–0,53960

0,97970

13

–0,51379

0,85307

14

–0,48791

0,74801

15

–0,46191

0,65928

16

–0,43573

0,58321

17

–0,40933

0,51718

18

–0,38266

0,45922

19

–0,35570

0,40788

20

–0,32840

0,36203

21

–0,30072

0,32078

22

–0,27263

0,28343

23

–0,24410

0,24943

24

–0,21509

0,21831

25

–0,18557

0,18970

26

–0,15550

0,16328

27

–0,12483

0,13880

28

–0,09354

0,11603

29

–0,06159

0,09480

30

–0,02892

0,07493

31

–0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

3. LIIDE

Toodangu vastavuse katsetamise menetlus tootja taotluse korral

A.3.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse tootja taotluse korral toodangu vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega.

A.3.2.

Vähemalt kolmest mootorist koosneva proovivõtuvalimi puhul tuleb proovivõtt teha nii, et kui 30 % mootoritest on defektsed, on katse läbimise tõenäosus 0,90 (tootja risk = 10 %), ning kui 65 % mootoritest on defektsed, on katse läbimise tõenäosus 0,10 (tarbija risk = 10 %).

A.3.3.

Kui

| n | = | praeguse valimi number. |
| --- | --- | --- |

n

=

praeguse valimi number.

A.3.4.

Määratakse kindlaks valimi katsestatistik, mis määrab mittevastavate katsete koguarvu n-nda katse korral.

A.3.5.

| a) | kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 4 esitatud positiivsete katsetulemuste arvust väiksem või sellega võrdne, tehakse saasteaine suhtes positiivne otsus; |
| --- | --- |

a)

kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 4 esitatud positiivsete katsetulemuste arvust väiksem või sellega võrdne, tehakse saasteaine suhtes positiivne otsus;

| b) | kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 4 esitatud negatiivsete katsetulemuste arvust suurem või sellega võrdne, tehakse saasteaine suhtes negatiivne otsus; |
| --- | --- |

b)

kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 4 esitatud negatiivsete katsetulemuste arvust suurem või sellega võrdne, tehakse saasteaine suhtes negatiivne otsus;

| c) | kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt käesoleva eeskirja punktile 8.3.2 ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga. |
| --- | --- |

c)

kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt käesoleva eeskirja punktile 8.3.2 ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga.

Tabelis 4 esitatud positiivsete ja negatiivsete otsuste arv on arvutatud rahvusvahelise standardi ISO 8422/1991 alusel.

Tabel 4

Positiivsete ja negatiivsete otsuste arv 3. liite kohase proovivõtukava puhul

Valimi minimaalne suurus: 3

| Katsetatud mootorite koguarv (valimi suurus) | Positiivsete otsuste arv | Negatiivsete otsuste arv |
| --- | --- | --- |
| 3 | – | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Katsetatud mootorite koguarv (valimi suurus)

Positiivsete otsuste arv

Negatiivsete otsuste arv

3

–

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

4. LIIDE

Tüübikinnitusprotsessi kokkuvõte maagaasil töötavate mootorite, veeldatud naftagaasil töötavate mootorite ning maagaasil/biometaanil või veeldatud naftagaasil töötavate segakahekütuseliste mootorite puhul

Veeldatud naftagaasil töötava mootori tüübikinnitus

| | Punkt 4.6: kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded | Katsete arv | r-i arvutamise valem | Punkt 4.7: maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate sädesüütemootorite kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse nõuded | Katsete arv | r-i arvutamise valem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vt punkt 4.6.6.
  Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis sobib mis tahes koostisega kütuse jaoks | Kütus A ja kütus B | 2 | | | | |
| Vt punkt 4.7.2.
  Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühe kindla koostisega kütuse jaoks | | | | Kütus A ja kütus B,
  katsete vahel on lubatud peenreguleerimine | 2 | |

Punkt 4.6: kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded

Katsete arv

r-i arvutamise valem

Punkt 4.7: maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate sädesüütemootorite kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse nõuded

Katsete arv

r-i arvutamise valem

Vt punkt 4.6.6.

Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis sobib mis tahes koostisega kütuse jaoks

Kütus A ja kütus B

2

Image 13

Vt punkt 4.7.2.

Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühe kindla koostisega kütuse jaoks

Kütus A ja kütus B,

katsete vahel on lubatud peenreguleerimine

2

Maagaasil töötava mootori tüübikinnitus

| | Punkt 4.6: kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded | Katsete arv | r-i arvutamise valem | Punkt 4.7: maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate sädesüütemootorite kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse nõuded | Katsete arv | r-i arvutamise valem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vt punkt 4.6.3.
  Maagaasil töötav mootor, mis sobib mis tahes koostisega kütuse jaoks | GR (1) ja G25 (2)
  Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada täiendava müügil oleva kütusega (3),
  kui Sλ = 0,89–1,19 | 2
  (maksimaalselt 3) | ja täiendava kütusega katsetamise puhul:





  ning | | | |
| Vt punkt 4.6.4.
  Maagaasil töötav mootor, mis on ümberlülitamisel isereguleeruv | H-rühma gaasidega GR (1) ja G23 (3)
  ja L-rühma gaasidega G25 (2) ja G23 (3)
  Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui Sλ = 0,89 – 1,19 | H-rühma gaaside puhul 2 ja
  L-rühma gaaside puhul 2;
  vastava lüliti-asendi korral 4 | ning | | | |
| Vt punkt 4.7.1.
  Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud H-rühma gaasidele või L-rühma gaasidele | | | | H-rühma gaasidega GR (1) ja G23 (3) või
  L-rühma gaasidega G25 (2) ja G23 (3)
  Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui Sλ = 0,89 – 1,19 | H-rühma gaaside puhul 2
  või
  L-rühma gaaside puhul 2
  2 | H-rühma gaaside puhul
  või





  L-rühma gaaside puhul |
| Vt punkt 4.7.2. Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühe kindla koostisega kütuse jaoks | | | | GR (1) ja G25 (2)
  katsete vahel on lubatud peenreguleerimine.
  Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada:
  H-rühma gaasidega GR (1) ja G23 (3) või
  L-rühma gaasidega G25 (2) ja G23 (3) | 2
  või
  H-rühma gaaside puhul 2
  või
  L-rühma gaaside puhul 2
  2 | |

Punkt 4.6: kütuserühmade universaalse tüübikinnituse nõuded

Katsete arv

r-i arvutamise valem

Punkt 4.7: maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate sädesüütemootorite kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse nõuded

Katsete arv

r-i arvutamise valem

Vt punkt 4.6.3.

Maagaasil töötav mootor, mis sobib mis tahes koostisega kütuse jaoks

GR (1) ja G25 (2)

Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada täiendava müügil oleva kütusega (3),

kui Sλ = 0,89–1,19

2

(maksimaalselt 3)

Image 14

ja täiendava kütusega katsetamise puhul:

Image 15

ning

Image 16

Vt punkt 4.6.4.

Maagaasil töötav mootor, mis on ümberlülitamisel isereguleeruv

H-rühma gaasidega GR (1) ja G23 (3)

ja L-rühma gaasidega G25 (2) ja G23 (3)

Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui Sλ = 0,89 – 1,19

H-rühma gaaside puhul 2 ja

L-rühma gaaside puhul 2;

vastava lüliti-asendi korral 4

Image 17

ning

Image 18

Vt punkt 4.7.1.

Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud H-rühma gaasidele või L-rühma gaasidele

H-rühma gaasidega GR (1) ja G23 (3) või

L-rühma gaasidega G25 (2) ja G23 (3)

Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui Sλ = 0,89 – 1,19

H-rühma gaaside puhul 2

või

L-rühma gaaside puhul 2

2

Image 19

H-rühma gaaside puhul

või

Image 20

L-rühma gaaside puhul

Vt punkt 4.7.2. Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühe kindla koostisega kütuse jaoks

GR (1) ja G25 (2)

katsete vahel on lubatud peenreguleerimine.

Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada:

H-rühma gaasidega GR (1) ja G23 (3) või

L-rühma gaasidega G25 (2) ja G23 (3)

2

või

H-rühma gaaside puhul 2

või

L-rühma gaaside puhul 2

2

Maagaasil/biogaasil või veeldatud maagaasil töötava segakahekütuselise mootori tüübikinnitus

| Segakahekütuseline tüüp (1) | Diislirežiim | Segakahekütuserežiim |
| --- | --- | --- |
| Surumaagaas | Veeldatud maagaas | LNG20 | Veeldatud naftagaas |
| 1A | | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) | Universaalne (2 katset) | Kütusepõhine
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) |
| 1B | Universaalne
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) | Universaalne (2 katset) | Kütusepõhine
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) |
| 2A | | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) | Universaalne (2 katset) | Kütusepõhine
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) |
| 2B | Universaalne
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) | Universaalne (2 katset) | Kütusepõhine
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) |
| 3B | Universaalne
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) | Universaalne (2 katset) | Kütusepõhine
  (1 katse) | Universaalne või kindel koostis
  (2 katset) |

Segakahekütuseline tüüp (1)

Diislirežiim

Segakahekütuserežiim

Surumaagaas

Veeldatud maagaas

LNG20

Veeldatud naftagaas

1A

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

Universaalne (2 katset)

Kütusepõhine

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

1B

Universaalne

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

Universaalne (2 katset)

Kütusepõhine

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

2A

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

Universaalne (2 katset)

Kütusepõhine

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

2B

Universaalne

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

Universaalne (2 katset)

Kütusepõhine

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

3B

Universaalne

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

Universaalne (2 katset)

Kütusepõhine

(1 katse)

Universaalne või kindel koostis

(2 katset)

---

(1)  Vastavalt 15. lisas esitatud määratlustele.

---

1. lisa

Teabedokumendi näidised

Käesolev teabedokument on seotud ÜRO eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitusega. Selles käsitletakse mootorisüsteemidest ja sõidukitest pärit gaasiliste ja tahkete saasteainete heite vähendamise meetmeid. Teatis hõlmab:

| — | mootori või mootoritüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitust, |
| --- | --- |

—

mootori või mootoritüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitust,

| — | tüübikinnitust sõidukile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitest, |
| --- | --- |

—

tüübikinnitust sõidukile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitest,

| — | tüübikinnitust sõidukile lähtuvalt heitest. |
| --- | --- |

—

tüübikinnitust sõidukile lähtuvalt heitest.

Vajaduse korral esitatakse järgmine teave kolmes eksemplaris koos sisukorraga. Mis tahes joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4-formaadis paberil või A4-formaati voldituna. Lisatud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui käesolevas lisas nimetatud süsteemid, osad või eraldi seadmestikud on elektrooniliste juhtseadmetega, esitatakse teave nende toimimise kohta.

Teave, mis tuleb esitada

Teabedokument sisaldab alati järgmist teavet.

| | Üldine teave |
| --- | --- |

Üldine teave

| | Vajaduse korral esitatakse järgmine teave:






  1. osa. | (Alg)mootori ja mootoritüüpkonna mootoritüüpide olulised karakteristikud |
| --- | --- | --- |

Vajaduse korral esitatakse järgmine teave:

1. osa.

(Alg)mootori ja mootoritüüpkonna mootoritüüpide olulised karakteristikud

| 2. osa. | Heitgaasiheitega seotud sõiduki osade ja süsteemide olulised karakteristikud |
| --- | --- |

2. osa.

Heitgaasiheitega seotud sõiduki osade ja süsteemide olulised karakteristikud

Teabedokumendi liide. Teave katsetingimuste kohta.

Algmootori, mootoritüübi ja vajaduse korral mootoriruumi fotod ja/või joonised.

Muude lisade loetelu, kui need on olemas.

Kuupäev, fail.

Selgitus tabeli täitmise kohta

Mootoritüüpkonna liikmetele vastavad tähed A, B, C, D ja E asendatakse mootoritüüpkonna liikmete tegelike nimetustega.

Kui mootori teatava karakteristiku puhul kehtib mootoritüüpkonna kõigi liikmete puhul sama väärtus või kirjeldus, siis lahtrid A–E ühendatakse.

Kui mootoritüüpkonda kuulub üle 5 liikme, võidakse lisada uusi veerge.

Tüübikinnituse taotlemise korral mootorile või mootoritüüpkonnale kui eraldi seadmestikule täidetakse üldosa ja 1. osa.

Tüübikinnituse taotlemise korral sõidukile, mille mootorile on juba antud tüübikinnitus lähtuvalt heitest, täidetakse üldosa ja 2. osa.

Tüübikinnituse taotlemise korral sõidukile lähtuvalt heitest täidetakse üldosa ning 1. ja 2. osa.

| | | Algmootor või mootoritüüp | Mootoritüüpkonna liikmed |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Üldteave |
| 0.1. | Mark (tootja kaubanimi) | |
| 0.2. | Tüüp | |
| | | |
| 0.2.0.3. | Mootoritüüp kui eraldi seadmestik või mootoritüüpkond eraldi seadmestikuna või sõiduk, millel on mootor, millele on antud tüübikinnitus seoses heitega, või sõiduk seoses heitega1 | |
| 0.2.1. | Kaubanimi/-nimed (kui on) | | | | | | |
| 0.3. | Tüübi identifitseerimisvahend, kui on märgitud eraldi seadmestikule2 | | | | | | |
| 0.3.1. | Selle märgistuse asukoht | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 0.5. | Tootja nimi ja aadress | |
| | | |
| 0.7. | Osade ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis | | | | | | |
| 0.8. | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id) | | | | | | |
| 0.9. | Tootja esindaja (kui on) nimi ja aadress | |

Algmootor või mootoritüüp

Mootoritüüpkonna liikmed

A

B

C

D

E

0.

Üldteave

0.1.

Mark (tootja kaubanimi)

0.2.

Tüüp

0.2.0.3.

Mootoritüüp kui eraldi seadmestik või mootoritüüpkond eraldi seadmestikuna või sõiduk, millel on mootor, millele on antud tüübikinnitus seoses heitega, või sõiduk seoses heitega1

0.2.1.

Kaubanimi/-nimed (kui on)

0.3.

Tüübi identifitseerimisvahend, kui on märgitud eraldi seadmestikule2

0.3.1.

Selle märgistuse asukoht

0.5.

Tootja nimi ja aadress

0.7.

Osade ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis

0.8.

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id)

0.9.

Tootja esindaja (kui on) nimi ja aadress

1.   osa

(Alg)mootori ja mootoritüüpkonna mootoritüüpide olulised karakteristikud

| | | Algmootor või mootoritüüp | Mootoritüüpkonna liikmed |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2. | Sisepõlemismootor | | | | | | |
| 3.2.1. | Konkreetse mootori andmed | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Tööpõhimõte: sädesüütemootor / survesüütemootor / segakahekütuseline mootor1

  Töötsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor1 | |
| 3.2.1.1.1. | Segakahekütuselise mootori tüüp:
  tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.1.2. | Gaasi energiategur WHTC katsetsükli kuumkäivitusosas: ...%14 | | | | | | |
| 3.2.1.2. | Silindrite arv ja paigutus | | | | | | |
| 3.2.1.2.1. | Silindri läbimõõt,3 mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2. | Kolvikäik,3 mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3. | Süütejärjekord | | | | | | |
| 3.2.1.3. | Mootori töömaht,4 cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4. | Surveaste5 | | | | | | |
| 3.2.1.5. | Põlemiskambri, kolvipõhja ja sädesüütemootori kolvirõngaste joonised | | | | | | |
| 3.2.1.6. | Mootori tavapöörlemissagedus tühikäigul,5 min-1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.1. | Mootori suur pöörlemissagedus tühikäigul,5 min-1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.2. | Tühikäik diisli korral: jah/ei1,14 | | | | | | |
| 3.2.1.7. | Süsinikmonooksiidi mahuosa heitgaasis mootori tühikäigul:5 % vastavalt tootja andmetele (ainult sädesüütemootor) | | | | | | |
| 3.2.1.8. | Maksimaalne kasulik võimsus,6 ... kW pöörlemissagedusel ... min-1 (tootja deklareeritud väärtus) | | | | | | |
| 3.2.1.9. | Tootja ette nähtud maksimaalne lubatud mootori pöörlemissagedus, min-1 | | | | | | |
| 3.2.1.10. | Maksimaalne kasulik pöördemoment,6 ............. Nm pöörlemissagedusel ....... min-1 (tootja deklareeritud väärtus) | | | | | | |
| 3.2.1.11. | Tootja viide käesoleva eeskirja punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 kindlaks määratud dokumentatsioonile, mis võimaldab tüübikinnitusasutusel hinnata heitekontrollistrateegiaid ning süsteeme sõidukis ja mootoril, et tagada NOx-i piiramismeetmete nõuetekohane toimimine | | | | | | |
| 3.2.2. | Kütus | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Raskesõidukid: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / HL-rühma maagaas / etanool (ED95) / etanool (E85)1 | | | | | | |
| 3.2.2.2.1. | Tootja deklareeritud mootori jaoks sobivad kütused vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.6.2 (vajaduse korral) | | | | | | |
| 3.2.2.2.2. | Võimsuse parandustegur vastavalt punktile 9.4.2.8 iga deklareeritud kütuse kohta (vajaduse korral) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.4. | Kütuse etteanne | | | | | | |
| 3.2.4.2. | Kütuse sissepritse (ainult survesüütemootor või segakahekütuseline mootor): jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.1. | Süsteemi kirjeldus | | | | | | |
| 3.2.4.2.2. | Tööpõhimõte: otsesissepritse/eelkamber/keeriskamber1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3. | Pumppihusti | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3. | Maksimaalne kütuse etteanne,1,5 ... mm3 töökäigu või töötsükli kohta mootori pöörlemissagedusel ... min-1 või alternatiivina selle epüür
  (Õhu rõhuregulaatori kasutamise korral esitada kütuse etteande karakteristikud ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörlemissagedusest.) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4. | Staatiline sissepritse ajastus5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5. | Eelsissepritse kõver5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6. | Kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.4. | Pöörlemissageduse regulaator | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2. | Katkestushetk | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1. | Pöörlemissagedus, millel koormusega töötamisel rakendub katkestushetk, min-1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2. | Maksimaalne pöörlemissagedus koormuseta, min-1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3. | Pöörlemissagedus tühikäigul, min-1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.5. | Sissepritsetorustik | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1. | Pikkus, mm | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2. | Siseläbimõõt, mm | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3. | Ühisanum, mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.6. | Pihusti(d) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3. | Avanemisrõhk: 5kPa või selle epüür5 | | | | | | |
| 3.2.4.2.7. | Külmkäivitussüsteem | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3. | Kirjeldus | | | | | | |
| 3.2.4.2.8. | Lisakäivitusseade | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3. | Süsteemi kirjeldus | | | | | | |
| 3.2.4.2.9. | Elektrooniliselt juhitav sissepritse: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3. | Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral esitada vastavad samaväärsed andmed) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1. | Elektroonilise juhtseadme mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2. | Kütuseregulaatori mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3. | Õhuvoolu anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4. | Kütusejaoturi mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5. | Seguklapikoja mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6. | Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7. | Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8. | Õhurõhu anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9. | Tarkvara kalibreerimisnumber (-numbrid) | | | | | | |
| 3.2.4.3. | Sissepritsega (üksnes sädesüütemootor): jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.4.3.1. | Tööpõhimõte: sisselaskekollektor (lõõr-/harg-/otsesissepritse1/muu täpsustada) | | | | | | |
| 3.2.4.3.2. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.4.3.3. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4. | Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral tuleb esitada vastavad samaväärsed andmed) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1. | Elektroonilise juhtseadme mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2. | Kütuseregulaatori mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3. | Õhuvoolu anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4. | Kütusejaoturi mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5. | Rõhuregulaatori mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6. | Mikrolüliti mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7. | Tühikäigu seadekruvi mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8. | Seguklapikoja mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9. | Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10. | Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11. | Õhurõhu anduri mark ja tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12. | Tarkvara kalibreerimisnumber (-numbrid) | | | | | | |
| 3.2.4.3.5. | Pihustid: avanemisrõhk: 5kPa või selle epüür5 | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1. | Mark | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.4.3.6. | Sissepritse ajastus | | | | | | |
| 3.2.4.3.7. | Külmkäivitussüsteem | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1. | Tööpõhimõte/tööpõhimõtted | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2. | Käitamispiirangud/seaded1,5 | | | | | | |
| 3.2.4.4. | Kütusepump | | | | | | |
| 3.2.4.4.1. | Rõhk5 kPa või selle epüür5 | | | | | | |
| 3.2.5. | Elektrisüsteem | | | | | | |
| 3.2.5.1. | Nimipinge (V), maandatud plussiga/miinusega(1) | | | | | | |
| 3.2.5.2. | Generaator | | | | | | |
| 3.2.5.2.1. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.5.2.2. | Nimivõimsus (VA) | | | | | | |
| 3.2.6. | Süütesüsteem (ainult sädesüütemootor) | | | | | | |
| 3.2.6.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.6.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.6.3. | Tööpõhimõte | | | | | | |
| 3.2.6.4. | Varase süüte kõver või skeem5 | | | | | | |
| 3.2.6.5. | Staatiline süüte ajastus5 (kraadi enne ülemist surnud seisu) | | | | | | |
| 3.2.6.6. | Süüteküünlad | | | | | | |
| 3.2.6.6.1. | Mark | | | | | | |
| 3.2.6.6.2. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.6.6.3. | Sädevahemik (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7. | Süütepool(id) | | | | | | |
| 3.2.6.7.1. | Mark | | | | | | |
| 3.2.6.7.2. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.7. | Jahutussüsteem: vedelik/õhk1 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.7.2. | Vedelik | | | | | | |
| 3.2.7.2.1. | Vedeliku tüüp | | | | | | |
| 3.2.7.2.2. | Ringluspump (-pumbad): jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.7.2.3. | Omadused | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.7.2.4. | Ülekandesuhe (-suhted) | | | | | | |
| 3.2.7.3. | Õhk | | | | | | |
| 3.2.7.3.1. | Ventilaator: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.7.3.2. | Omadused | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.7.3.3. | Ülekandesuhe (-suhted) | | | | | | |
| 3.2.8. | Sisselaskesüsteem | | | | | | |
| 3.2.8.1. | Ülelaadur: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.8.1.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.8.1.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.8.1.3. | Süsteemi kirjeldus (näiteks maksimaalne ülelaaderõhk ... (kPa), vajaduse korral ülerõhuventiil) | | | | | | |
| 3.2.8.2. | Vahejahuti: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.8.2.1. | Tüüp: õhk-õhk/õhk-vesi1 | | | | | | |
| 3.2.8.3. | Sisselaskesüsteemi hõrendus mootori nimipöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (ainult survesüütemootor) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1. | Minimaalne lubatud väärtus (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2. | Maksimaalne lubatud väärtus (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4. | Sisselasketorude ja nende manuste (rõhuühtlustuskamber, soojendusseade, täiendavad õhu sisselaskeseadised jms) kirjeldus ja joonised | | | | | | |
| 3.2.8.4.1. | Sisselaskekollektori kirjeldus (koos jooniste ja/või fotodega) | | | | | | |
| 3.2.9. | Väljalaskesüsteem | | | | | | |
| 3.2.9.1. | Väljalaskekollektori kirjeldus ja/või joonis | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Väljalaskesüsteemi kirjeldus ja/või joonis | | | | | | |
| 3.2.9.2.1. | Mootorisüsteemi osaks olevate väljalaskesüsteemi osade kirjeldus ja/või joonis | | | | | | |
| 3.2.9.3. | Väljalaskesüsteemi maksimaalne lubatud vasturõhk mootori nimipöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (ainult survesüütemootor) (kPa)7 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7. | Väljalaskesüsteemi maht (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Lubatav väljalaskesüsteemi maht (sõiduk ja mootorisüsteem): (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.2. | Mootorisüsteemi osaks oleva väljalaskesüsteemi maht: ...dm3 | | | | | | |
| 3.2.10. | Sisse- ja väljalaskeavade minimaalne ristlõikepindala | | | | | | |
| 3.2.11. | Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed |
| 3.2.11.1. | Maksimaalne klapitõus ning avanemis- ja sulgumisfaasid surnud punktide suhtes või ajastuse üksikasjad alternatiivse gaasijaotusmehhanismi korral. Muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemi korral minimaalne ja maksimaalne ajastus | | | | | | |
| 3.2.11.2. | Võrdlus- ja/või seadevahemik7 | | | | | | |
| 3.2.12. | Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed |
| | |
| 3.2.12.1.1. | Karterigaaside ringlusseade: jah/ei1

  Kui jah, siis kirjeldus ja joonised.
  Kui ei, siis peavad olema täidetud käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 6.10 nõuded | | | | | | |
| 3.2.12.2. | Täiendavad saastetõrjeseadmed (kui on olemas ja neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1. | Katalüüsmuundur: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1. | Katalüüsmuundurite ja nende elementide arv (esitada allpool nimetatud teave iga eraldi seadme kohta) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2. | Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3. | Katalüüsreaktsiooni tüüp | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4. | Väärismetallide koguhulk | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5. | Suhteline kontsentratsioon | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6. | Substraat (struktuur ja materjal) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7. | Elemendi tihedus | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8. | Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9. | Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (asukoht ja suhteline kaugus väljalasketorustikus) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10. | Kuumakaitsekilp: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11. | Heitgaasi järeltöötluse regenereerimissüsteemid/meetod, kirjeldus | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.5. | Normaalne töötemperatuurivahemik (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6. | Kasutavad reagendid: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7. | Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reagendi tüüp ja kontsentratsioon | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8. | Reagendi normaalne töötemperatuurivahemik (K) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9. | Rahvusvaheline standard | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10. | Reagendi lisamise sagedus: pidevalt/hoolduse ajal1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12. | Katalüüsmuunduri mark | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13. | Identifitseerimiseks vajalik osanumber | | | | | | |
| 3.2.12.2.2. | Hapnikuandur: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1. | Mark | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2. | Asukoht | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3. | Tööulatus | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4. | Tüüp | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5. | Identifitseerimiseks vajalik osanumber | | | | | | |
| 3.2.12.2.3. | Õhk sissepritse jaoks: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1. | Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4. | Heitgaasitagastus: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1. | Omadused (mark, tüüp, vooluhulk jne) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6. | Tahkete osakeste püüdur: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1. | Tahkete osakeste püüduri mõõtmed, kuju ja võimsus | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2. | Tahkete osakeste püüduri konstruktsioon | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3. | Asukoht (suhteline kaugus väljalasketorustikus) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4. | Regenereerimissüsteem või meetod, kirjeldus ja/või joonis | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5. | Tahkete osakeste püüduri mark | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6. | Identifitseerimiseks vajalik osanumber | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7. | Töötemperatuuri (K) ja töörõhu (kPa) normaalne vahemik | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8. | Perioodilise regenereerimise korral | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.1.1. | WHTC katsetsüklite arv (n) regenereerimiseta | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8.2.1. | WHTC katsetsüklite arv (nR) regenereerimisega | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9. | Muud süsteemid: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1. | Kirjeldus ja talitlus | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Pardadiagnostikasüsteem | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1. | Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade arv mootoritüüpkonnas | |
| 3.2.12.2.7.0.2. | Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral) | Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 1: ... |
| Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 2: ... |
| jne |
| 3.2.12.2.7.0.3. | Selle pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna number, millesse kuulub algmootor / mootoritüüpkonna liige | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4. | Tootja viited pardadiagnostikasüsteemi dokumentatsioonile, mida on nõutud käesoleva eeskirja punkti 3.1.4 alapunktis c ja punktis 3.3.4 ning täpsustatud käesoleva eeskirja 9.A lisas ja mis on ette nähtud pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnituse jaoks | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5. | Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldamist sõidukile | | | | | | |
| 3.2.12.7.0.6. | Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse segakahekütuselise mootori paigaldamist sõidukile | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavate osade loetelu ja otstarve8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Kirjeldus (üldised tööpõhimõtted) järgmise kohta: | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1. | Sädesüütemootorid8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1. | Katalüsaatori seire8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2. | Töötakti vahelejätu tuvastamine8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3. | Hapnikuanduri seire8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4. | Muud pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavad osad | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2. | Survesüütemootorid8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1. | Katalüsaatori seire8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2. | Tahkete osakeste püüduri seire8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3. | Elektrooniliselt juhitava kütusesüsteemi seire8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4. | DeNOx-i süsteemi seire8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5. | Muud pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavad osad8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Rikkenäidiku rakendumise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod)8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5. | Pardadiagnostikasüsteemi kõigi kasutatavate väljundkoodide ja vormingute loetelu (koos selgitustega)8 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.6.5. | Pardadiagnostikasüsteemi sideprotokolli standard8 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7. | Tootja viited pardadiagnostikasüsteemiga seotud dokumentidele, mida on nõutud käesoleva eeskirja punkti 3.1.4 alapunktis d ja punktis 3.3.4 ning mis on ettenähtud sõiduki pardadiagnostikasüsteemile juurdepääsu käsitlevate sätetele vastavuse tagamiseks, või | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1. | alternatiivina tootja viitele, mida on nõutud punktis 3.2.12.2.7.7, võib esitada viite käesoleva lisa juurde kuuluvale lisale, mis sisaldab järgmist tabelit, mis on täidetud esitatud näite kohaselt:
  osa – veakood – seirestrateegia – vea tuvastamise kriteeriumid – rikkenäidiku rakendumise kriteeriumid – teisesed parameetrid – ettevalmistamine – tõendamiskatse
  selektiivse katalüütilise taandamise katalüsaator – P20EE – NOx-i andurite 1 ja 2 signaalid – andurite 1 ja 2 signaalide erinevus – teine tsükkel – mootori pöörlemissagedus, mootori koormus, katalüsaatori temperatuur, reagendi toime, heitgaasi massivooluhulk – üks pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatse) – pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatse) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Muud süsteemid (kirjeldus ja talitlus) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Süsteemid, mis tagavad NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Juhi meeldetuletussüsteem | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1. | Juhi meeldetuletussüsteemi alalise väljalülitamise võimalusega mootor, mis on mõeldud kasutamiseks päästeteenistuses või sõidukites, mis on konstrueeritud ja toodetud kasutamiseks relvajõududes, tsiviilkaitse-, tuletõrjeteenistuses või korrakaitsejõududes: jah/ei1 | |
| 3.2.12.2.8.2.2. | Võimalus rakendada roomerežiimi „väljalülitamine pärast taaskäivitumist“/„väljalülitamine pärast tankimist“/„väljalülitamine pärast parkimist“1,7 | |
| 3.2.12.2.8.3. | Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade arv vaatlusaluses mootoritüüpkonnas seoses NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamisega | |
| 3.2.12.2.8.3.1. | Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade loetelu vaatlusaluses mootoritüüpkonnas seoses NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamisega (vajaduse korral) | Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 1: ...
  Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 2: ...
  jne ... |
| 3.2.12.2.8.3.2. | Selle pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna viitenumber vaatlusaluses mootoritüüpkonnas seoses NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamisega, millesse kuulub algmootor / mootoritüüpkonna liige | |
| 3.2.12.2.8.4. | Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral) | Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 1: ...
  Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 2: ...
  jne ... |
| 3.2.12.2.8.5. | Selle pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna number, millesse kuulub algmootor / mootoritüüpkonna liige | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5. | Soojendusega/soojenduseta reagendipaak ja annustussüsteem (vt 11. lisa punkt 2.4) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.7. | Vajaduse korral tootja viide tootja dokumentatsioonile, milles käsitletakse NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide paigaldamist sõidukisse | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.17. | Eriteave raskesõidukite gaasimootorite ja segakahekütuseliste mootorite kohta (muu konstruktsiooniga süsteemi korral esitada vastav teave) (vajaduse korral) | | | | | | |
| 3.2.17.1. | Kütus: veeldatud naftagaas / H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / HL-rühma maagaas1 | | | | | | |
| 3.2.17.2. | Rõhuregulaator(id) või aurusti-rõhuregulaator(id)1 | | | | | | |
| 3.2.17.2.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.2.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.2.3. | Rõhualandusastmete arv | | | | | | |
| 3.2.17.2.4. | Rõhk lõppastmes minimaalselt (kPa), maksimaalselt (kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5. | Peamiste reguleerimispunktide arv | | | | | | |
| 3.2.17.2.6. | Tühikäigu reguleerimispunktide arv | | | | | | |
| 3.2.17.2.7. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.3. | Kütusesüsteem: segamisseade / gaasi sissepritse / vedeliku sissepritse / otsesissepritse1 | | | | | | |
| 3.2.17.3.1. | Seguvahekorra reguleerimine | | | | | | |
| 3.2.17.3.2. | Süsteemi kirjeldus ja/või epüür ning joonised | | | | | | |
| 3.2.17.3.3. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.4. | Segamisseade | | | | | | |
| 3.2.17.4.1. | Arv | | | | | | |
| 3.2.17.4.2. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.4.3. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.4.4. | Asukoht | | | | | | |
| 3.2.17.4.5. | Reguleerimisvõimalused | | | | | | |
| 3.2.17.4.6. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.5. | Sissepritse sisselaskekollektorisse | | | | | | |
| 3.2.17.5.1. | Sissepritse: monopritse/hargpritse1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.2. | Sissepritse: pidev/samaaegne/järjestikajastus1 | | | | | | |
| 3.2.17.5.3. | Sissepritseseadmed | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3. | Reguleerimisvõimalused | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.5.4. | Toitepump (vajaduse korral) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.5.5. | Pihusti(d) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.6. | Otsesissepritse | | | | | | |
| 3.2.17.6.1. | Sissepritsepump/rõhuregulaator1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3. | Sissepritse ajastus | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.6.2. | Pihusti(d) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3. | Avanemisrõhk või selle epüür1 | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4. | Tüübikinnituse number | | | | | | |
| 3.2.17.7. | Elektrooniline juhtseade | | | | | | |
| 3.2.17.7.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.17.7.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.17.7.3. | Reguleerimisvõimalused | | | | | | |
| 3.2.17.7.4. | Tarkvara kalibreerimisnumber (-numbrid) | | | | | | |
| 3.2.17.8. | Erivarustus maagaasi jaoks | | | | | | |
| 3.2.17.8.1. | Variant 1 (ainult juhul, kui mootoril on tüübikinnitus mitme spetsiifilise kütusekoostise kohta) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1. | Isereguleerumisfunktsioon? jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2. | Kalibreerimine spetsiifilise gaasikoostise jaoks: H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / HL-rühma maagaas1

  Kohandamine spetsiifilise gaasikoostise jaoks: Ht-rühma maagaas / Lt-rühma maagaas / HLt-rühma maagaas1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1. | metaan (CH4) ... baas (mooli%)
  etaan (C2H6) ... baas (mooli%)
  propaan (C3H8) ... baas (mooli%)
  butaan (C4H10) ... baas (mooli%)
  C5/C5+: ... baas (mooli%)
  hapnik (O2) ... baas (mooli%)
  inertgaasid (N2, He jne) ... baas (mooli%) | min (mooli%)
  min (mooli%)
  min (mooli%)
  min (mooli%)
  min (%mole)
  min (%mole)
  min (mooli%) | max (mooli%)
  max (mooli%)
  max (mooli%)
  max (mooli%)
  max (mooli%)
  max (mooli%)
  max (mooli%) |
| | |
| 3.2.17.9. | Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse segakahekütuselise mootori paigaldamist sõidukile14 | | | | | | |
| 3.5.4. | Raskesõidukite mootorite CO2 heide | | | | | | |
| 3.5.4.1. | CO2 heitkogus WHSC katses:16 ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.1.1. | Segakahekütuseliste mootorite CO2 heitkogus WHSC katses diislirežiimil:13 ... g/kWh
  Segakahekütuseliste mootorite CO2 heitkogus WHSC katses segakahekütuserežiimil13 (vajaduse korral): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2. | CO2 heitkogus WHSC katses diislirežiimil:17 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.2.1. | Segakahekütuseliste mootorite CO2 heitkogus WHTC katses diislirežiimil:13 ... g/kWh
  Segakahekütuseliste mootorite CO2 heitkogus WHTC katses segakahekütuserežiimil:13 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.3. | CO2 heitkogus WHSC katses segakahekütuserežiimil14 (vajaduse korral): ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.4. | CO2 heitkogus WHTC katses:16 ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.4.5. | CO2 heitkogus WHTC katses diislirežiimil:17 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.4.6. | CO2 heitkogus WHTC katses segakahekütuserežiimil14 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5. | Raskesõidukite mootorite kütusekulu | | | | | | |
| 3.5.5.1. | Kütusekulu WHSC katses:16 ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.1.1. | Segakahekütuseliste mootorite kütusekulu WHSC katses diislirežiimil:13 ... g/kWh
  Segakahekütuseliste mootorite kütusekulu WHSC katses segakahekütuserežiimil:13 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2. | Kütusekulu WHSC katses diislirežiimil:17 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.2.1. | Segakahekütuseliste mootorite kütusekulu WHTC katses diislirežiimil:13 ... g/kWh
  Segakahekütuseliste mootorite kütusekulu WHTC katses segakahekütuserežiimil:13 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.3. | Kütusekulu WHSC katses segakahekütuserežiimil:14 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.4. | Kütusekulu WHTC katses:5,16 ... (g/kWh) | | | | | | |
| 3.5.5.5. | Kütusekulu WHTC katses diislirežiimil:13 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.5.5.6. | Kütusekulu WHTC katses segakahekütuserežiimil:14 ... g/kWh | | | | | | |
| 3.6. | Tootja lubatud temperatuur | | | | | | |
| 3.6.1. | Jahutussüsteem | | | | | | |
| 3.6.1.1. | Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljavoolul (K) | | | | | | |
| 3.6.1.2. | Õhkjahutus | | | | | | |
| 3.6.1.2.1. | Võrdluspunkt | | | | | | |
| 3.6.1.2.2. | Maksimaalne temperatuur võrdluspunktis (K) | | | | | | |
| 3.6.2. | Maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahutis (K) | | | | | | |
| 3.6.3. | Heitgaasi maksimaalne temperatuur väljalasketoru(de)s väljalaskekollektori välisääriku(te) või turboülelaaduri(te) juures (K) | | | | | | |
| 3.6.4. | Kütuse temperatuur minimaalne (K) – maksimaalne (K)
  Survesüütemootori sissepritsepumba sissevoolul või gaasimootorit rõhuregulaatori viimasel astmel | | | | | | |
| 3.6.5. | Määrdeaine temperatuur
  minimaalne (K) – maksimaalne (K) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.8. | Määrdesüsteem | | | | | | |
| 3.8.1. | Süsteemi kirjeldus | | | | | | |
| 3.8.1.1. | Määrdeainepaagi asukoht | | | | | | |
| 3.8.1.2. | Toitesüsteem (pumbaga / sissepritse sissevoolukohta / kütusega segamine jne)1 | | | | | | |
| 3.8.2. | Määrdepump | | | | | | |
| 3.8.2.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.8.2.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.8.3. | Kütusega segamine | | | | | | |
| 3.8.3.1. | Protsent | | | | | | |
| 3.8.4. | Õlijahuti: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.8.4.1. | Joonis(ed) | | | | | | |
| 3.8.4.1.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.8.4.1.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |

Algmootor või mootoritüüp

Mootoritüüpkonna liikmed

A

B

C

D

E

3.2.

Sisepõlemismootor

3.2.1.

Konkreetse mootori andmed

3.2.1.1.

Tööpõhimõte: sädesüütemootor / survesüütemootor / segakahekütuseline mootor1

Töötsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor1

3.2.1.1.1.

Segakahekütuselise mootori tüüp:

tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B1,14

3.2.1.1.2.

Gaasi energiategur WHTC katsetsükli kuumkäivitusosas: ...%14

3.2.1.2.

Silindrite arv ja paigutus

3.2.1.2.1.

Silindri läbimõõt,3 mm

3.2.1.2.2.

Kolvikäik,3 mm

3.2.1.2.3.

Süütejärjekord

3.2.1.3.

Mootori töömaht,4 cm3

3.2.1.4.

Surveaste5

3.2.1.5.

Põlemiskambri, kolvipõhja ja sädesüütemootori kolvirõngaste joonised

3.2.1.6.

Mootori tavapöörlemissagedus tühikäigul,5 min-1

3.2.1.6.1.

Mootori suur pöörlemissagedus tühikäigul,5 min-1

3.2.1.6.2.

Tühikäik diisli korral: jah/ei1,14

3.2.1.7.

Süsinikmonooksiidi mahuosa heitgaasis mootori tühikäigul:5 % vastavalt tootja andmetele (ainult sädesüütemootor)

3.2.1.8.

Maksimaalne kasulik võimsus,6 ... kW pöörlemissagedusel ... min-1 (tootja deklareeritud väärtus)

3.2.1.9.

Tootja ette nähtud maksimaalne lubatud mootori pöörlemissagedus, min-1

3.2.1.10.

Maksimaalne kasulik pöördemoment,6 ............. Nm pöörlemissagedusel ....... min-1 (tootja deklareeritud väärtus)

3.2.1.11.

Tootja viide käesoleva eeskirja punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 kindlaks määratud dokumentatsioonile, mis võimaldab tüübikinnitusasutusel hinnata heitekontrollistrateegiaid ning süsteeme sõidukis ja mootoril, et tagada NOx-i piiramismeetmete nõuetekohane toimimine

3.2.2.

Kütus

3.2.2.2.

Raskesõidukid: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / HL-rühma maagaas / etanool (ED95) / etanool (E85)1

3.2.2.2.1.

Tootja deklareeritud mootori jaoks sobivad kütused vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.6.2 (vajaduse korral)

3.2.2.2.2.

Võimsuse parandustegur vastavalt punktile 9.4.2.8 iga deklareeritud kütuse kohta (vajaduse korral)

3.2.4.

Kütuse etteanne

3.2.4.2.

Kütuse sissepritse (ainult survesüütemootor või segakahekütuseline mootor): jah/ei1

3.2.4.2.1.

Süsteemi kirjeldus

3.2.4.2.2.

Tööpõhimõte: otsesissepritse/eelkamber/keeriskamber1

3.2.4.2.3.

Pumppihusti

3.2.4.2.3.1.

Mark (margid)

3.2.4.2.3.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.2.3.3.

Maksimaalne kütuse etteanne,1,5 ... mm3 töökäigu või töötsükli kohta mootori pöörlemissagedusel ... min-1 või alternatiivina selle epüür

(Õhu rõhuregulaatori kasutamise korral esitada kütuse etteande karakteristikud ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörlemissagedusest.)

3.2.4.2.3.4.

Staatiline sissepritse ajastus5

3.2.4.2.3.5.

Eelsissepritse kõver5

3.2.4.2.3.6.

Kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor1

3.2.4.2.4.

Pöörlemissageduse regulaator

3.2.4.2.4.1.

Tüüp

3.2.4.2.4.2.

Katkestushetk

3.2.4.2.4.2.1.

Pöörlemissagedus, millel koormusega töötamisel rakendub katkestushetk, min-1

3.2.4.2.4.2.2.

Maksimaalne pöörlemissagedus koormuseta, min-1

3.2.4.2.4.2.3.

Pöörlemissagedus tühikäigul, min-1

3.2.4.2.5.

Sissepritsetorustik

3.2.4.2.5.1.

Pikkus, mm

3.2.4.2.5.2.

Siseläbimõõt, mm

3.2.4.2.5.3.

Ühisanum, mark ja tüüp

3.2.4.2.6.

Pihusti(d)

3.2.4.2.6.1.

Mark (margid)

3.2.4.2.6.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.2.6.3.

Avanemisrõhk: 5kPa või selle epüür5

3.2.4.2.7.

Külmkäivitussüsteem

3.2.4.2.7.1.

Mark (margid)

3.2.4.2.7.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.2.7.3.

Kirjeldus

3.2.4.2.8.

Lisakäivitusseade

3.2.4.2.8.1.

Mark (margid)

3.2.4.2.8.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.2.8.3.

Süsteemi kirjeldus

3.2.4.2.9.

Elektrooniliselt juhitav sissepritse: jah/ei1

3.2.4.2.9.1.

Mark (margid)

3.2.4.2.9.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.2.9.3.

Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral esitada vastavad samaväärsed andmed)

3.2.4.2.9.3.1.

Elektroonilise juhtseadme mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.2.

Kütuseregulaatori mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.3.

Õhuvoolu anduri mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.4.

Kütusejaoturi mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.5.

Seguklapikoja mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.6.

Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.7.

Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.8.

Õhurõhu anduri mark ja tüüp

3.2.4.2.9.3.9.

Tarkvara kalibreerimisnumber (-numbrid)

3.2.4.3.

Sissepritsega (üksnes sädesüütemootor): jah/ei1

3.2.4.3.1.

Tööpõhimõte: sisselaskekollektor (lõõr-/harg-/otsesissepritse1/muu täpsustada)

3.2.4.3.2.

Mark (margid)

3.2.4.3.3.

Tüüp (tüübid)

3.2.4.3.4.

Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral tuleb esitada vastavad samaväärsed andmed)

3.2.4.3.4.1.

Elektroonilise juhtseadme mark ja tüüp

3.2.4.3.4.2.

Kütuseregulaatori mark ja tüüp

3.2.4.3.4.3.

Õhuvoolu anduri mark ja tüüp

3.2.4.3.4.4.

Kütusejaoturi mark ja tüüp

3.2.4.3.4.5.

Rõhuregulaatori mark ja tüüp

3.2.4.3.4.6.

Mikrolüliti mark ja tüüp

3.2.4.3.4.7.

Tühikäigu seadekruvi mark ja tüüp

3.2.4.3.4.8.

Seguklapikoja mark ja tüüp

3.2.4.3.4.9.

Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp

3.2.4.3.4.10.

Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp

3.2.4.3.4.11.

Õhurõhu anduri mark ja tüüp

3.2.4.3.4.12.

Tarkvara kalibreerimisnumber (-numbrid)

3.2.4.3.5.

Pihustid: avanemisrõhk: 5kPa või selle epüür5

3.2.4.3.5.1.

Mark

3.2.4.3.5.2.

Tüüp

3.2.4.3.6.

Sissepritse ajastus

3.2.4.3.7.

Külmkäivitussüsteem

3.2.4.3.7.1.

Tööpõhimõte/tööpõhimõtted

3.2.4.3.7.2.

Käitamispiirangud/seaded1,5

3.2.4.4.

Kütusepump

3.2.4.4.1.

Rõhk5 kPa või selle epüür5

3.2.5.

Elektrisüsteem

3.2.5.1.

Nimipinge (V), maandatud plussiga/miinusega(1)

3.2.5.2.

Generaator

3.2.5.2.1.

Tüüp

3.2.5.2.2.

Nimivõimsus (VA)

3.2.6.

Süütesüsteem (ainult sädesüütemootor)

3.2.6.1.

Mark (margid)

3.2.6.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.6.3.

Tööpõhimõte

3.2.6.4.

Varase süüte kõver või skeem5

3.2.6.5.

Staatiline süüte ajastus5 (kraadi enne ülemist surnud seisu)

3.2.6.6.

Süüteküünlad

3.2.6.6.1.

Mark

3.2.6.6.2.

Tüüp

3.2.6.6.3.

Sädevahemik (mm)

3.2.6.7.

Süütepool(id)

3.2.6.7.1.

Mark

3.2.6.7.2.

Tüüp

3.2.7.

Jahutussüsteem: vedelik/õhk1

3.2.7.2.

Vedelik

3.2.7.2.1.

Vedeliku tüüp

3.2.7.2.2.

Ringluspump (-pumbad): jah/ei1

3.2.7.2.3.

Omadused

3.2.7.2.3.1.

Mark (margid)

3.2.7.2.3.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.7.2.4.

Ülekandesuhe (-suhted)

3.2.7.3.

Õhk

3.2.7.3.1.

Ventilaator: jah/ei1

3.2.7.3.2.

Omadused

3.2.7.3.2.1.

Mark (margid)

3.2.7.3.2.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.7.3.3.

Ülekandesuhe (-suhted)

3.2.8.

Sisselaskesüsteem

3.2.8.1.

Ülelaadur: jah/ei1

3.2.8.1.1.

Mark (margid)

3.2.8.1.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.8.1.3.

Süsteemi kirjeldus (näiteks maksimaalne ülelaaderõhk ... (kPa), vajaduse korral ülerõhuventiil)

3.2.8.2.

Vahejahuti: jah/ei1

3.2.8.2.1.

Tüüp: õhk-õhk/õhk-vesi1

3.2.8.3.

Sisselaskesüsteemi hõrendus mootori nimipöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (ainult survesüütemootor)

3.2.8.3.1.

Minimaalne lubatud väärtus (kPa)

3.2.8.3.2.

Maksimaalne lubatud väärtus (kPa)

3.2.8.4.

Sisselasketorude ja nende manuste (rõhuühtlustuskamber, soojendusseade, täiendavad õhu sisselaskeseadised jms) kirjeldus ja joonised

3.2.8.4.1.

Sisselaskekollektori kirjeldus (koos jooniste ja/või fotodega)

3.2.9.

Väljalaskesüsteem

3.2.9.1.

Väljalaskekollektori kirjeldus ja/või joonis

3.2.9.2.

Väljalaskesüsteemi kirjeldus ja/või joonis

3.2.9.2.1.

Mootorisüsteemi osaks olevate väljalaskesüsteemi osade kirjeldus ja/või joonis

3.2.9.3.

Väljalaskesüsteemi maksimaalne lubatud vasturõhk mootori nimipöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (ainult survesüütemootor) (kPa)7

3.2.9.7.

Väljalaskesüsteemi maht (dm3)

3.2.9.7.1.

Lubatav väljalaskesüsteemi maht (sõiduk ja mootorisüsteem): (dm3)

3.2.9.7.2.

Mootorisüsteemi osaks oleva väljalaskesüsteemi maht: ...dm3

3.2.10.

Sisse- ja väljalaskeavade minimaalne ristlõikepindala

3.2.11.

Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed

3.2.11.1.

Maksimaalne klapitõus ning avanemis- ja sulgumisfaasid surnud punktide suhtes või ajastuse üksikasjad alternatiivse gaasijaotusmehhanismi korral. Muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemi korral minimaalne ja maksimaalne ajastus

3.2.11.2.

Võrdlus- ja/või seadevahemik7

3.2.12.

Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed

3.2.12.1.1.

Karterigaaside ringlusseade: jah/ei1

Kui jah, siis kirjeldus ja joonised.

Kui ei, siis peavad olema täidetud käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 6.10 nõuded

3.2.12.2.

Täiendavad saastetõrjeseadmed (kui on olemas ja neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis)

3.2.12.2.1.

Katalüüsmuundur: jah/ei1

3.2.12.2.1.1.

Katalüüsmuundurite ja nende elementide arv (esitada allpool nimetatud teave iga eraldi seadme kohta)

3.2.12.2.1.2.

Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht

3.2.12.2.1.3.

Katalüüsreaktsiooni tüüp

3.2.12.2.1.4.

Väärismetallide koguhulk

3.2.12.2.1.5.

Suhteline kontsentratsioon

3.2.12.2.1.6.

Substraat (struktuur ja materjal)

3.2.12.2.1.7.

Elemendi tihedus

3.2.12.2.1.8.

Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp

3.2.12.2.1.9.

Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (asukoht ja suhteline kaugus väljalasketorustikus)

3.2.12.2.1.10.

Kuumakaitsekilp: jah/ei1

3.2.12.2.1.11.

Heitgaasi järeltöötluse regenereerimissüsteemid/meetod, kirjeldus

3.2.12.2.1.11.5.

Normaalne töötemperatuurivahemik (K)

3.2.12.2.1.11.6.

Kasutavad reagendid: jah/ei1

3.2.12.2.1.11.7.

Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reagendi tüüp ja kontsentratsioon

3.2.12.2.1.11.8.

Reagendi normaalne töötemperatuurivahemik (K)

3.2.12.2.1.11.9.

Rahvusvaheline standard

3.2.12.2.1.11.10.

Reagendi lisamise sagedus: pidevalt/hoolduse ajal1

3.2.12.2.1.12.

Katalüüsmuunduri mark

3.2.12.2.1.13.

Identifitseerimiseks vajalik osanumber

3.2.12.2.2.

Hapnikuandur: jah/ei1

3.2.12.2.2.1.

Mark

3.2.12.2.2.2.

Asukoht

3.2.12.2.2.3.

Tööulatus

3.2.12.2.2.4.

Tüüp

3.2.12.2.2.5.

Identifitseerimiseks vajalik osanumber

3.2.12.2.3.

Õhk sissepritse jaoks: jah/ei1

3.2.12.2.3.1.

Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne)

3.2.12.2.4.

Heitgaasitagastus: jah/ei1

3.2.12.2.4.1.

Omadused (mark, tüüp, vooluhulk jne)

3.2.12.2.6.

Tahkete osakeste püüdur: jah/ei1

3.2.12.2.6.1.

Tahkete osakeste püüduri mõõtmed, kuju ja võimsus

3.2.12.2.6.2.

Tahkete osakeste püüduri konstruktsioon

3.2.12.2.6.3.

Asukoht (suhteline kaugus väljalasketorustikus)

3.2.12.2.6.4.

Regenereerimissüsteem või meetod, kirjeldus ja/või joonis

3.2.12.2.6.5.

Tahkete osakeste püüduri mark

3.2.12.2.6.6.

Identifitseerimiseks vajalik osanumber

3.2.12.2.6.7.

Töötemperatuuri (K) ja töörõhu (kPa) normaalne vahemik

3.2.12.2.6.8.

Perioodilise regenereerimise korral

3.2.12.2.6.8.1.1.

WHTC katsetsüklite arv (n) regenereerimiseta

3.2.12.2.6.8.2.1.

WHTC katsetsüklite arv (nR) regenereerimisega

3.2.12.2.6.9.

Muud süsteemid: jah/ei1

3.2.12.2.6.9.1.

Kirjeldus ja talitlus

3.2.12.2.7.

Pardadiagnostikasüsteem

3.2.12.2.7.0.1.

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade arv mootoritüüpkonnas

3.2.12.2.7.0.2.

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral)

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 1: ...

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 2: ...

jne

3.2.12.2.7.0.3.

Selle pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna number, millesse kuulub algmootor / mootoritüüpkonna liige

3.2.12.2.7.0.4.

Tootja viited pardadiagnostikasüsteemi dokumentatsioonile, mida on nõutud käesoleva eeskirja punkti 3.1.4 alapunktis c ja punktis 3.3.4 ning täpsustatud käesoleva eeskirja 9.A lisas ja mis on ette nähtud pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnituse jaoks

3.2.12.2.7.0.5.

Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldamist sõidukile

3.2.12.7.0.6.

Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse segakahekütuselise mootori paigaldamist sõidukile

3.2.12.2.7.2.

Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavate osade loetelu ja otstarve8

3.2.12.2.7.3.

Kirjeldus (üldised tööpõhimõtted) järgmise kohta:

3.2.12.2.7.3.1.

Sädesüütemootorid8

3.2.12.2.7.3.1.1.

Katalüsaatori seire8

3.2.12.2.7.3.1.2.

Töötakti vahelejätu tuvastamine8

3.2.12.2.7.3.1.3.

Hapnikuanduri seire8

3.2.12.2.7.3.1.4.

Muud pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavad osad

3.2.12.2.7.3.2.

Survesüütemootorid8

3.2.12.2.7.3.2.1.

Katalüsaatori seire8

3.2.12.2.7.3.2.2.

Tahkete osakeste püüduri seire8

3.2.12.2.7.3.2.3.

Elektrooniliselt juhitava kütusesüsteemi seire8

3.2.12.2.7.3.2.4.

DeNOx-i süsteemi seire8

3.2.12.2.7.3.2.5.

Muud pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavad osad8

3.2.12.2.7.4.

Rikkenäidiku rakendumise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod)8

3.2.12.2.7.5.

Pardadiagnostikasüsteemi kõigi kasutatavate väljundkoodide ja vormingute loetelu (koos selgitustega)8

3.2.12.2.7.6.5.

Pardadiagnostikasüsteemi sideprotokolli standard8

3.2.12.2.7.7.

Tootja viited pardadiagnostikasüsteemiga seotud dokumentidele, mida on nõutud käesoleva eeskirja punkti 3.1.4 alapunktis d ja punktis 3.3.4 ning mis on ettenähtud sõiduki pardadiagnostikasüsteemile juurdepääsu käsitlevate sätetele vastavuse tagamiseks, või

3.2.12.2.7.7.1.

alternatiivina tootja viitele, mida on nõutud punktis 3.2.12.2.7.7, võib esitada viite käesoleva lisa juurde kuuluvale lisale, mis sisaldab järgmist tabelit, mis on täidetud esitatud näite kohaselt:

osa – veakood – seirestrateegia – vea tuvastamise kriteeriumid – rikkenäidiku rakendumise kriteeriumid – teisesed parameetrid – ettevalmistamine – tõendamiskatse

selektiivse katalüütilise taandamise katalüsaator – P20EE – NOx-i andurite 1 ja 2 signaalid – andurite 1 ja 2 signaalide erinevus – teine tsükkel – mootori pöörlemissagedus, mootori koormus, katalüsaatori temperatuur, reagendi toime, heitgaasi massivooluhulk – üks pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatse) – pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatse)

3.2.12.2.8.

Muud süsteemid (kirjeldus ja talitlus)

3.2.12.2.8.1.

Süsteemid, mis tagavad NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise

3.2.12.2.8.2.

Juhi meeldetuletussüsteem

3.2.12.2.8.2.1.

Juhi meeldetuletussüsteemi alalise väljalülitamise võimalusega mootor, mis on mõeldud kasutamiseks päästeteenistuses või sõidukites, mis on konstrueeritud ja toodetud kasutamiseks relvajõududes, tsiviilkaitse-, tuletõrjeteenistuses või korrakaitsejõududes: jah/ei1

3.2.12.2.8.2.2.

Võimalus rakendada roomerežiimi „väljalülitamine pärast taaskäivitumist“/„väljalülitamine pärast tankimist“/„väljalülitamine pärast parkimist“1,7

3.2.12.2.8.3.

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade arv vaatlusaluses mootoritüüpkonnas seoses NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamisega

3.2.12.2.8.3.1.

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade loetelu vaatlusaluses mootoritüüpkonnas seoses NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamisega (vajaduse korral)

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 1: ...

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 2: ...

jne ...

3.2.12.2.8.3.2.

Selle pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna viitenumber vaatlusaluses mootoritüüpkonnas seoses NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamisega, millesse kuulub algmootor / mootoritüüpkonna liige

3.2.12.2.8.4.

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral)

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 1: ...

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond 2: ...

jne ...

3.2.12.2.8.5.

Selle pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna number, millesse kuulub algmootor / mootoritüüpkonna liige

3.2.12.2.8.8.5.

Soojendusega/soojenduseta reagendipaak ja annustussüsteem (vt 11. lisa punkt 2.4)

3.2.12.2.8.7.

Vajaduse korral tootja viide tootja dokumentatsioonile, milles käsitletakse NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide paigaldamist sõidukisse

3.2.17.

Eriteave raskesõidukite gaasimootorite ja segakahekütuseliste mootorite kohta (muu konstruktsiooniga süsteemi korral esitada vastav teave) (vajaduse korral)

3.2.17.1.

Kütus: veeldatud naftagaas / H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / HL-rühma maagaas1

3.2.17.2.

Rõhuregulaator(id) või aurusti-rõhuregulaator(id)1

3.2.17.2.1.

Mark (margid)

3.2.17.2.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.2.3.

Rõhualandusastmete arv

3.2.17.2.4.

Rõhk lõppastmes minimaalselt (kPa), maksimaalselt (kPa)

3.2.17.2.5.

Peamiste reguleerimispunktide arv

3.2.17.2.6.

Tühikäigu reguleerimispunktide arv

3.2.17.2.7.

Tüübikinnituse number

3.2.17.3.

Kütusesüsteem: segamisseade / gaasi sissepritse / vedeliku sissepritse / otsesissepritse1

3.2.17.3.1.

Seguvahekorra reguleerimine

3.2.17.3.2.

Süsteemi kirjeldus ja/või epüür ning joonised

3.2.17.3.3.

Tüübikinnituse number

3.2.17.4.

Segamisseade

3.2.17.4.1.

Arv

3.2.17.4.2.

Mark (margid)

3.2.17.4.3.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.4.4.

Asukoht

3.2.17.4.5.

Reguleerimisvõimalused

3.2.17.4.6.

Tüübikinnituse number

3.2.17.5.

Sissepritse sisselaskekollektorisse

3.2.17.5.1.

Sissepritse: monopritse/hargpritse1

3.2.17.5.2.

Sissepritse: pidev/samaaegne/järjestikajastus1

3.2.17.5.3.

Sissepritseseadmed

3.2.17.5.3.1.

Mark (margid)

3.2.17.5.3.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.5.3.3.

Reguleerimisvõimalused

3.2.17.5.3.4.

Tüübikinnituse number

3.2.17.5.4.

Toitepump (vajaduse korral)

3.2.17.5.4.1.

Mark (margid)

3.2.17.5.4.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.5.4.3.

Tüübikinnituse number

3.2.17.5.5.

Pihusti(d)

3.2.17.5.5.1.

Mark (margid)

3.2.17.5.5.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.5.5.3.

Tüübikinnituse number

3.2.17.6.

Otsesissepritse

3.2.17.6.1.

Sissepritsepump/rõhuregulaator1

3.2.17.6.1.1.

Mark (margid)

3.2.17.6.1.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.6.1.3.

Sissepritse ajastus

3.2.17.6.1.4.

Tüübikinnituse number

3.2.17.6.2.

Pihusti(d)

3.2.17.6.2.1.

Mark (margid)

3.2.17.6.2.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.6.2.3.

Avanemisrõhk või selle epüür1

3.2.17.6.2.4.

Tüübikinnituse number

3.2.17.7.

Elektrooniline juhtseade

3.2.17.7.1.

Mark (margid)

3.2.17.7.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.17.7.3.

Reguleerimisvõimalused

3.2.17.7.4.

Tarkvara kalibreerimisnumber (-numbrid)

3.2.17.8.

Erivarustus maagaasi jaoks

3.2.17.8.1.

Variant 1 (ainult juhul, kui mootoril on tüübikinnitus mitme spetsiifilise kütusekoostise kohta)

3.2.17.8.1.0.1.

Isereguleerumisfunktsioon? jah/ei1

3.2.17.8.1.0.2.

Kalibreerimine spetsiifilise gaasikoostise jaoks: H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / HL-rühma maagaas1

Kohandamine spetsiifilise gaasikoostise jaoks: Ht-rühma maagaas / Lt-rühma maagaas / HLt-rühma maagaas1

3.2.17.8.1.1.

metaan (CH4) ... baas (mooli%)

etaan (C2H6) ... baas (mooli%)

propaan (C3H8) ... baas (mooli%)

butaan (C4H10) ... baas (mooli%)

C5/C5+: ... baas (mooli%)

hapnik (O2) ... baas (mooli%)

inertgaasid (N2, He jne) ... baas (mooli%)

min (mooli%)

min (mooli%)

min (mooli%)

min (mooli%)

min (%mole)

min (%mole)

min (mooli%)

max (mooli%)

max (mooli%)

max (mooli%)

max (mooli%)

max (mooli%)

max (mooli%)

max (mooli%)

3.2.17.9.

Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse segakahekütuselise mootori paigaldamist sõidukile14

3.5.4.

Raskesõidukite mootorite CO2 heide

3.5.4.1.

CO2 heitkogus WHSC katses:16 ... (g/kWh)

3.5.4.1.1.

Segakahekütuseliste mootorite CO2 heitkogus WHSC katses diislirežiimil:13 ... g/kWh

Segakahekütuseliste mootorite CO2 heitkogus WHSC katses segakahekütuserežiimil13 (vajaduse korral): ... g/kWh

3.5.4.2.

CO2 heitkogus WHSC katses diislirežiimil:17 ... g/kWh

3.5.4.2.1.

Segakahekütuseliste mootorite CO2 heitkogus WHTC katses diislirežiimil:13 ... g/kWh

Segakahekütuseliste mootorite CO2 heitkogus WHTC katses segakahekütuserežiimil:13 ... g/kWh

3.5.4.3.

CO2 heitkogus WHSC katses segakahekütuserežiimil14 (vajaduse korral): ... g/kWh

3.5.4.4.

CO2 heitkogus WHTC katses:16 ... (g/kWh)

3.5.4.5.

CO2 heitkogus WHTC katses diislirežiimil:17 ... g/kWh

3.5.4.6.

CO2 heitkogus WHTC katses segakahekütuserežiimil14 ... g/kWh

3.5.5.

Raskesõidukite mootorite kütusekulu

3.5.5.1.

Kütusekulu WHSC katses:16 ... (g/kWh)

3.5.5.1.1.

Segakahekütuseliste mootorite kütusekulu WHSC katses diislirežiimil:13 ... g/kWh

Segakahekütuseliste mootorite kütusekulu WHSC katses segakahekütuserežiimil:13 ... g/kWh

3.5.5.2.

Kütusekulu WHSC katses diislirežiimil:17 ... g/kWh

3.5.5.2.1.

Segakahekütuseliste mootorite kütusekulu WHTC katses diislirežiimil:13 ... g/kWh

Segakahekütuseliste mootorite kütusekulu WHTC katses segakahekütuserežiimil:13 ... g/kWh

3.5.5.3.

Kütusekulu WHSC katses segakahekütuserežiimil:14 ... g/kWh

3.5.5.4.

Kütusekulu WHTC katses:5,16 ... (g/kWh)

3.5.5.5.

Kütusekulu WHTC katses diislirežiimil:13 ... g/kWh

3.5.5.6.

Kütusekulu WHTC katses segakahekütuserežiimil:14 ... g/kWh

3.6.

Tootja lubatud temperatuur

3.6.1.

Jahutussüsteem

3.6.1.1.

Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljavoolul (K)

3.6.1.2.

Õhkjahutus

3.6.1.2.1.

Võrdluspunkt

3.6.1.2.2.

Maksimaalne temperatuur võrdluspunktis (K)

3.6.2.

Maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahutis (K)

3.6.3.

Heitgaasi maksimaalne temperatuur väljalasketoru(de)s väljalaskekollektori välisääriku(te) või turboülelaaduri(te) juures (K)

3.6.4.

Kütuse temperatuur minimaalne (K) – maksimaalne (K)

Survesüütemootori sissepritsepumba sissevoolul või gaasimootorit rõhuregulaatori viimasel astmel

3.6.5.

Määrdeaine temperatuur

minimaalne (K) – maksimaalne (K)

3.8.

Määrdesüsteem

3.8.1.

Süsteemi kirjeldus

3.8.1.1.

Määrdeainepaagi asukoht

3.8.1.2.

Toitesüsteem (pumbaga / sissepritse sissevoolukohta / kütusega segamine jne)1

3.8.2.

Määrdepump

3.8.2.1.

Mark (margid)

3.8.2.2.

Tüüp (tüübid)

3.8.3.

Kütusega segamine

3.8.3.1.

Protsent

3.8.4.

Õlijahuti: jah/ei1

3.8.4.1.

Joonis(ed)

3.8.4.1.1.

Mark (margid)

3.8.4.1.2.

Tüüp (tüübid)

2.   osa

Heitgaasiheitega seotud sõiduki osade ja süsteemide olulised karakteristikud

| | | Algmootor või mootoritüüp | Mootoritüüpkonna liikmed |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1. | Mootori tootja | |
| 3.1.1. | Tootja mootorikood, nagu see on märgitud mootorile, või muud identifitseerimisandmed | | | | | | |
| 3.1.2. | Tüübikinnitusnumber (vajaduse korral), sealhulgas kütuse identifitseerimismärgistus | | | | | | |
| 3.2.2. | Kütus | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.2.3. | Kütusepaagi täiteava: ahendatud/märgistatud | | | | | | |
| 3.2.2.4.1. | Segakahekütuseline sõiduk: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.3. | Kütusepaak (-paagid) | | | | | | |
| 3.2.3.1. | Peamine kütusepaak (peamised kütusepaagid) | | | | | | |
| 3.2.3.1.1. | Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Varukütusepaak (-paagid) | | | | | | |
| 3.2.3.2.1. | Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8. | Sisselaskesüsteem | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.8.3.3. | Sisselaskesüsteemi tegelik hõrendus mootori nimipöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2. | Õhufilter, joonised | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3. | Sisselaskesummuti, joonised | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1. | Mark (margid) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.2.9. | Väljalaskesüsteem | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Väljalaskesüsteemi kirjeldus ja/või joonis | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.2.2. | Väljalaskesüsteemi nende osade kirjeldus ja/või joonis, mis ei ole mootorisüsteemi osad | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.3.1. | Väljalaskesüsteemi maksimaalne lubatud vasturõhk mootori nimipöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (ainult survesüütemootor) (kPa) | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.9.7. | Väljalaskesüsteemi täielik maht (sõiduk ja mootorisüsteem) (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Väljalaskesüsteemi lubatav maht (sõiduk ja mootorisüsteem) ... dm3 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Pardadiagnostikasüsteem | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0. | Alternatiivne tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 9.A lisa punktile 2.4: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1. | Sõidukil paiknevad pardadiagnostikasüsteemi osad | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori pardadiagnostikasüsteemi paigaldamist sõidukile | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Rikkenäidiku kirjalik kirjeldus ja/või joonis10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Pardadiagnostikasüsteemi välisandmeside liidese kirjalik kirjeldus ja/või joonis10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8. | Sõidukil paiknevad pardadiagnostikasüsteemi osad | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.0. | Alternatiivne tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 9.A lisa punktile 2.4: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.1. | Sõidukil paiknevad pardadiagnostikasüsteemi osad | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.2. | Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori pardadiagnostikasüsteemi paigaldamist sõidukile | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.3. | Rikkenäidiku kirjalik kirjeldus ja/või joonis10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.4. | Pardadiagnostikasüsteemi välisandmeside liidese kirjalik kirjeldus ja/või joonis10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.8.5. | Pardadiagnostikasüsteemi sideprotokolli standard:4 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Süsteemid, mis tagavad NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0. | Alternatiivne tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 11. lisa11 punktile 2.1: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Süsteemid, mis tagavad NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Juhi meeldetuletussüsteem | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.1. | Juhi meeldetuletussüsteemi alalise väljalülitamise võimalusega mootor, mis on mõeldud kasutamiseks päästeteenistuses või sõidukites, mis on konstrueeritud ja toodetud kasutamiseks relvajõududes, tsiviilkaitse-, tuletõrjeteenistuses või korrakaitsejõududes: jah/ei1 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2.2. | Võimalus rakendada roomerežiimi „väljalülitamine pärast taaskäivitumist“/„väljalülitamine pärast tankimist“/„väljalülitamine pärast parkimist“1,7 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist tagava süsteemi paigaldamist sõidukile. | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4. | Hoiatussignaali kirjalik kirjeldus ja/või joonis10 | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5. | Soojendusega/soojenduseta reagendipaak ja annustussüsteem (vt käesoleva eeskirja 11. lisa punkt 2.4) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8. | Sõidukis paiknevate NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist tagavate süsteemide osad | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.1. | Sõidukis paiknevate NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist tagavate süsteemide osade loetelu | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.2. | Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist tagava süsteemi paigaldamist sõidukile. | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.3. | Hoiatussignaali kirjalik kirjeldus ja/või joonis10 | | | | | | |
| | | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.8.5. | Soojendusega/soojenduseta reagendipaak ja annustussüsteem (vt 11. lisa punkt 2.4) | | | | | | |

Algmootor või mootoritüüp

Mootoritüüpkonna liikmed

A

B

C

D

E

3.1.

Mootori tootja

3.1.1.

Tootja mootorikood, nagu see on märgitud mootorile, või muud identifitseerimisandmed

3.1.2.

Tüübikinnitusnumber (vajaduse korral), sealhulgas kütuse identifitseerimismärgistus

3.2.2.

Kütus

3.2.2.3.

Kütusepaagi täiteava: ahendatud/märgistatud

3.2.2.4.1.

Segakahekütuseline sõiduk: jah/ei1

3.2.3.

Kütusepaak (-paagid)

3.2.3.1.

Peamine kütusepaak (peamised kütusepaagid)

3.2.3.1.1.

Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht

3.2.3.2.

Varukütusepaak (-paagid)

3.2.3.2.1.

Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht

3.2.8.

Sisselaskesüsteem

3.2.8.3.3.

Sisselaskesüsteemi tegelik hõrendus mootori nimipöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (kPa)

3.2.8.4.2.

Õhufilter, joonised

3.2.8.4.2.1.

Mark (margid)

3.2.8.4.2.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.8.4.3.

Sisselaskesummuti, joonised

3.2.8.4.3.1.

Mark (margid)

3.2.8.4.3.2.

Tüüp (tüübid)

3.2.9.

Väljalaskesüsteem

3.2.9.2.

Väljalaskesüsteemi kirjeldus ja/või joonis

3.2.9.2.2.

Väljalaskesüsteemi nende osade kirjeldus ja/või joonis, mis ei ole mootorisüsteemi osad

3.2.9.3.1.

Väljalaskesüsteemi maksimaalne lubatud vasturõhk mootori nimipöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (ainult survesüütemootor) (kPa)

3.2.9.7.

Väljalaskesüsteemi täielik maht (sõiduk ja mootorisüsteem) (dm3)

3.2.9.7.1.

Väljalaskesüsteemi lubatav maht (sõiduk ja mootorisüsteem) ... dm3

3.2.12.2.7.

Pardadiagnostikasüsteem

3.2.12.2.7.0.

Alternatiivne tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 9.A lisa punktile 2.4: jah/ei1

3.2.12.2.7.1.

Sõidukil paiknevad pardadiagnostikasüsteemi osad

3.2.12.2.7.2.

Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori pardadiagnostikasüsteemi paigaldamist sõidukile

3.2.12.2.7.3.

Rikkenäidiku kirjalik kirjeldus ja/või joonis10

3.2.12.2.7.4.

Pardadiagnostikasüsteemi välisandmeside liidese kirjalik kirjeldus ja/või joonis10

3.2.12.2.7.8.

Sõidukil paiknevad pardadiagnostikasüsteemi osad

3.2.12.2.7.8.0.

Alternatiivne tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 9.A lisa punktile 2.4: jah/ei1

3.2.12.2.7.8.1.

Sõidukil paiknevad pardadiagnostikasüsteemi osad

3.2.12.2.7.8.2.

Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori pardadiagnostikasüsteemi paigaldamist sõidukile

3.2.12.2.7.8.3.

Rikkenäidiku kirjalik kirjeldus ja/või joonis10

3.2.12.2.7.8.4.

Pardadiagnostikasüsteemi välisandmeside liidese kirjalik kirjeldus ja/või joonis10

3.2.12.2.7.8.5.

Pardadiagnostikasüsteemi sideprotokolli standard:4

3.2.12.2.8.

Süsteemid, mis tagavad NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise

3.2.12.2.8.0.

Alternatiivne tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja 11. lisa11 punktile 2.1: jah/ei1

3.2.12.2.8.1.

Süsteemid, mis tagavad NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise

3.2.12.2.8.2.

Juhi meeldetuletussüsteem

3.2.12.2.8.2.1.

Juhi meeldetuletussüsteemi alalise väljalülitamise võimalusega mootor, mis on mõeldud kasutamiseks päästeteenistuses või sõidukites, mis on konstrueeritud ja toodetud kasutamiseks relvajõududes, tsiviilkaitse-, tuletõrjeteenistuses või korrakaitsejõududes: jah/ei1

3.2.12.2.8.2.2.

Võimalus rakendada roomerežiimi „väljalülitamine pärast taaskäivitumist“/„väljalülitamine pärast tankimist“/„väljalülitamine pärast parkimist“1,7

3.2.12.2.8.3.

Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist tagava süsteemi paigaldamist sõidukile.

3.2.12.2.8.4.

Hoiatussignaali kirjalik kirjeldus ja/või joonis10

3.2.12.2.8.5.

Soojendusega/soojenduseta reagendipaak ja annustussüsteem (vt käesoleva eeskirja 11. lisa punkt 2.4)

3.2.12.2.8.8.

Sõidukis paiknevate NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist tagavate süsteemide osad

3.2.12.2.8.8.1.

Sõidukis paiknevate NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist tagavate süsteemide osade loetelu

3.2.12.2.8.8.2.

Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist tagava süsteemi paigaldamist sõidukile.

3.2.12.2.8.8.3.

Hoiatussignaali kirjalik kirjeldus ja/või joonis10

3.2.12.2.8.8.5.

Soojendusega/soojenduseta reagendipaak ja annustussüsteem (vt 11. lisa punkt 2.4)

Märkused

| 1 | Mittevajalik kustutada (võib esineda juhtumeid, kus sobivaid variante on rohkem kui üks ja midagi ei ole vaja kustutada). |
| --- | --- |

1

| 2 | Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabedokumendiga hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentatsioonis need märgid küsimärgiga (näiteks ABC?123??). |
| --- | --- |

2

| 3 | Ümardada lähima kümnendikmillimeetrini. |
| --- | --- |

3

| 4 | Arvutada ja ümardada lähima kuupsentimeetrini. |
| --- | --- |

4

| 5 | Märkida lubatav hälve. |
| --- | --- |

5

| 6 | Määratud vastavalt eeskirja nr 85 nõuetele. |
| --- | --- |

6

| 7 | Märkida iga variandi maksimaalne ja minimaalne väärtus. |
| --- | --- |

7

| 8 | Täidetakse, kui on üks pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkond ja kui ei ole dokumenteeritud 1. lisa 1. osa punktis 3.2.12.2.7.0.4 osutatud dokumentatsioonis. |
| --- | --- |

8

| 9 | Kütusetarve kombineeritud WHTC puhul, kaasa arvatud külm- ja kuumkäivituskatse, vastavalt 12. lisale. |
| --- | --- |

9

| 10 | Täidetakse, kui ei ole dokumenteeritud 1. lisa 2. osa punktis 3.2.12.2.7.2. osutatud dokumentatsioonis. |
| --- | --- |

10

| 11 | 11. lisa punkt 2.1 on reserveeritud tulevaste alternatiivsete tüübikinnituste jaoks. |
| --- | --- |

11

| 12 | Mittevajalik kustutada. |
| --- | --- |

12

| 13 | Segakahekütuselised mootorid. |
| --- | --- |

13

| 14 | Segakahekütuselise mootori või sõiduki puhul (käesoleva eeskirja 15. lisas kindlaks määratud tüübid). |
| --- | --- |

14

| 15 | Segakahekütuselise mootori või sõiduki puhul ei kriipsutata läbi segakahekütuserežiimil kasutatava gaaskütuse tüüpi. |
| --- | --- |

15

| 16 | Välja arvatud segakahekütuseliste mootori või sõiduki puhul (käesoleva eeskirja 15. lisas kindlaks määratud tüübid). |
| --- | --- |

16

| 17 | Segakahekütuselise mootori tüübi 1B, 2B ja 3B puhul (15. lisas kindlaks määratud tüübid). |
| --- | --- |

17

---

Teabedokumendi liide

Teave katsetingimuste kohta

| 1. | Süüteküünlad |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Mark |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tüüp |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sädevahemik |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | Süütepool |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mark |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tüüp |
| --- | --- |

2.2.

| 3. | Kasutatud määrdeaine |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Mark |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tüüp (õli ja kütuse segu korral märkida õli osakaal segus) |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | Mootoriga käitatav varustus |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Lisaseadmete/varustuse võimsustarve tuleb kindlaks määrata ainult juhul, kui






  a) | nõutavad lisaseadmed/varustus ei ole monteeritud mootori külge ja/või |
| --- | --- | --- |

4.1.

a)

nõutavad lisaseadmed/varustus ei ole monteeritud mootori külge ja/või

| b) | mootori külge on monteeritud lisaseadmeid/varustust, mis ei ole nõutav(ad).

  Märkus. Mootoriga käitatava varustuse nõuded on heitekatse ja võimsuskatse puhul erinevad. |
| --- | --- |

b)

mootori külge on monteeritud lisaseadmeid/varustust, mis ei ole nõutav(ad).

Märkus. Mootoriga käitatava varustuse nõuded on heitekatse ja võimsuskatse puhul erinevad.

| 4.2. | Loetelu ja identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Võimsustarve heitekatsele iseloomulikul mootori pöörlemissagedusel

  Tabel 1


  Võimsustarve heitekatsele iseloomulikul mootori pöörlemissagedusel











  Varustus | |
| --- | --- | --- |
| | Tühikäigu pöörlemissagedus | Väike pöörlemissagedus | Suur pöörlemissagedus | Eelistatav pöörlemissagedus2 | n95h |
| Pa

  4. lisa 6. liite kohaselt nõutavad lisaseadmed/varustus | | | | | |
| Pb

  4. lisa 6. liite kohaselt mittenõutavad lisaseadmed/varustus | | | | | |

4.3.

Tabel 1

Võimsustarve heitekatsele iseloomulikul mootori pöörlemissagedusel

Varustus

Tühikäigu pöörlemissagedus

Väike pöörlemissagedus

Suur pöörlemissagedus

Eelistatav pöörlemissagedus2

n95h

Pa

4. lisa 6. liite kohaselt nõutavad lisaseadmed/varustus

Pb

4. lisa 6. liite kohaselt mittenõutavad lisaseadmed/varustus

| 5. | Mootori tööomadused (tootja deklaratsiooni kohaselt) (1) |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Mootori pöörlemissagedus heitekatsel vastavalt käesoleva eeskirja 4. lisale2, (*1)








  Väike pöörlemissagedus (nlo) | ... | p/min |
| --- | --- | --- | --- |
| Suur pöörlemissagedus (nhi) | ... | p/min |
| Tühikäigu pöörlemissagedus | ... | p/min |
| Eelistatav pöörlemissagedus | ... | p/min |
| n95h | ... | p/min |

5.1.

Väike pöörlemissagedus (nlo)

...

p/min

Suur pöörlemissagedus (nhi)

...

p/min

Tühikäigu pöörlemissagedus

...

p/min

Eelistatav pöörlemissagedus

...

p/min

n95h

...

p/min

| 5.2. | Võimsuskatse deklareeritud väärtused vastavalt eeskirjale nr 85 või võimsuskatse deklareeritud väärtused segakahekütuserežiimil vastavalt eeskirjale nr 85*








  5.2.1. | Tühikäigu pöörlemissagedus | ... | p/min |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.2. | Maksimaalse võimsuse pöörlemissagedus | ... | p/min |
| 5.2.3. | Maksimaalne võimsus | ... | kW |
| 5.2.4. | Maksimaalse pöördemomendi pöörlemissagedus | ... | p/min |
| 5.2.5. | Maksimaalne pöördemoment | ... | Nm |

5.2.

5.2.1.

Tühikäigu pöörlemissagedus

...

p/min

5.2.2.

Maksimaalse võimsuse pöörlemissagedus

...

p/min

5.2.3.

Maksimaalne võimsus

...

kW

5.2.4.

Maksimaalse pöördemomendi pöörlemissagedus

...

p/min

5.2.5.

Maksimaalne pöördemoment

...

Nm

| 6. | Veojõustendi koormuse reguleerimise andmed (vajaduse korral) |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Reserveeritud sõiduki kere tüübi jaoks (ei kohaldata) |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Reserveeritud käigukasti tüübi jaoks (ei kohaldata) |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Fikseeritud koormuskõveraga veojõustendi reguleerimise andmed (kui kasutatakse) |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Kasutatavad veojõustendi koormuse reguleerimise alternatiivsed meetodid (jah/ei (2)) |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Inertsmass (kg) |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Kasulik võimsustarve kiirusel 80 km/h, sealhulgas sõiduki liikumistakistusest põhjustatud kaod veojõustendil (kW) |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Kasulik võimsustarve kiirusel 50 km/h, sealhulgas sõiduki liikumistakistusest põhjustatud kaod veojõustendil (kW) |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.4. | Muudetava koormuskõveraga veojõustendi reguleerimise andmed (kui kasutatakse) |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Katserajal vabakäiguga sõidu andmed |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Rehvide mark ja tüüp |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Rehvimõõt (ees/taga) |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Rehvirõhk (ees/taga) (kPa) |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | Sõiduki katsemass koos juhiga (kg) |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.4.6. | Maanteel vabakäiguga sõidu andmed (kui kasutatakse)

  Tabel 2


  Maanteel vabakäiguga sõidu andmed









  V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Keskmine korrigeeritud vabakäiguga sõidu aeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

6.4.6.

Tabel 2

Maanteel vabakäiguga sõidu andmed

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Keskmine korrigeeritud vabakäiguga sõidu aeg

120

100

80

60

40

20

| 6.4.7. | Keskmine korrigeeritud võimsus maanteel (kui kasutatakse)

  Tabel 3


  Keskmine korrigeeritud võimsus maanteel







  V (km/h) | Korrigeeritud võimsus (kW) |
| --- | --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

6.4.7.

Tabel 3

Keskmine korrigeeritud võimsus maanteel

V (km/h)

Korrigeeritud võimsus (kW)

120

100

80

60

40

20

| 7. | Pardadiagnostikasüsteemi katsetamise katsetingimused |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Pardadiagnostikasüsteemi kontrollimiseks kasutatud katsetsükkel |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Enne pardadiagnostikasüsteemi kontrollikatseid tehtud ettevalmistustsüklite arv |
| --- | --- |

7.2.

---

(1)  Mootori tööomaduste teave esitatakse ainult algmootori kohta.

(*1)  Segakahekütuselise mootori tüübi 1B, 2B ja 3B puhul (15. lisas kindlaks määratud tüübid) korratakse teavet nii segakahekütuserežiimi kui ka diislirežiimi puhul.

(2)  Mittevajalik kustutada.

---

2.A LISA

Teatis, milles käsitletakse mootoritüübi või -tüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitust seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele

(Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 21

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

...

...

...

| sõidukitüübi: (2) | tüübikinnituse andmise
  tüübikinnituse laiendamise
  tüübikinnituse andmata jätmise
  tüübikinnituse tühistamise
  tootmise lõpetamise |
| --- | --- |

sõidukitüübi: (2)

tüübikinnituse andmise

tüübikinnituse laiendamise

tüübikinnituse andmata jätmise

tüübikinnituse tühistamise

tootmise lõpetamise

kohta seoses mootoritüübi või -tüüpkonna kui eraldi seadmestiku saasteainete heitega eeskirja nr 49 07-seeria muudatuste kohaselt.

| Tüübikinnituse nr: ... | Laienduse nr: ... |
| --- | --- |
| Laiendamise põhjus:... |

Tüübikinnituse nr: ...

Laienduse nr: ...

Laiendamise põhjus:...

I JAGU

| 0.1. | Mark (tootja kaubanimi) |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tüüp |
| --- | --- |

0.2.

| 0.2.1. | Kaubanimi/-nimed (kui on) |
| --- | --- |

0.2.1.

| 0.3. | Tüübi identifitseerimisvahend, kui on märgitud eraldi seadmestikule (3) |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | Selle märgistuse asukoht |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | Tootja nimi ja aadress |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id) |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Tootja esindaja (kui on) nimi ja aadress |
| --- | --- |

0.7.

II JAGU

| 1. | Täiendav teave (vajaduse korral): vt addendum |
| --- | --- |

1.

| 2. | Katsete eest vastutav tehniline teenistus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katsearuande kuupäev |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katsearuande number |
| --- | --- |

4.

| 5. | Märkused (kui on): vt addendum |
| --- | --- |

5.

| 6. | Koht |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kuupäev |
| --- | --- |

7.

| 8. | Allkiri
  Lisatud dokumendid: infopakett.
  Katsearuanne. |
| --- | --- |

8.

Lisatud dokumendid: infopakett.

Katsearuanne.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätteid tüübikinnituse kohta).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks variant, ei ole vaja midagi maha tõmmata).

(3)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabedokumendiga hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentatsioonis need märgid küsimärgiga (näiteks ABC?123??).

---

Addendum tüübikinnitusteatisele nr ...,

milles käsitletakse mootoritüübi või -tüüpkonna kui eraldi seadmestiku tüübikinnitust seoses heitgaasiga vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele

1.

Täiendav teave

1.1.

Üksikasjalikud andmed, mis tuleb esitada paigaldatud mootoriga sõiduki tüübikinnituse kohta

1.1.1.

Mootori mark (ettevõtte nimi)

1.1.2.

Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid)

1.1.3.

Tootja kood, nagu see on märgitud mootorile

1.1.4.

Reserveeritud

1.1.5.

Mootorikategooria: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / etanool (ED95) / etanool (E85) / veeldatud maagaas / veeldatud maagaas LNG20 (1)

1.1.5.1.

Segakahekütuselise mootori tüüp: tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)
  , (*1)

1.1.6.

Tootja nimi ja aadress

1.1.7.

Tootja volitatud esindaja (kui on) nimi ja aadress

1.2.

Punktis 1.1 nimetatud mootor, kui sellele on antud tüübikinnitus kui eraldi seadmestikule

1.2.1.

Mootori/mootoritüüpkonna tüübikinnituse number (1)

1.2.2.

Mootori juhtseadme tarkvara kalibreerimisnumber

1.3.

Andmed, mis tuleb esitada mootori/mootoritüüpkonna (1) eraldi seadmestikuna tüübikinnituse kohta (tingimused, millega tuleb arvestada mootori paigaldamisel sõidukile)

1.3.1.

Maksimaalne ja/või minimaalne sisselaskesüsteemi hõrendus

1.3.2.

Väljalaskesüsteemi maksimaalne lubatud vasturõhk

1.3.3.

Väljalaskesüsteemi maht

1.3.4.

Kasutuspiirangud (kui on)

1.4.

Halvendustegur: arvutuslik/kindlaksmääratud (1)

Täpsustada järgmises tabelis halvendusteguri väärtused ja WHSC katsete (vajaduse korral) ja WHTC katsete heitkogused.

1.4.1.

Tabel 4

WHSC katse

| | WHSC katse (vajaduse korral) (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| Halvendustegur | CO | THC | NMHC (‡) | NOX | Tahkete osakeste mass | NH3 | Tahkete osakeste arv |
| Mult/add1 | | | | | | | |
| Heitkogus | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOX

  (mg/kWh) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| Katse tulemus | | | (mg/kWh) | | | | |
| Arvutuslik, arvestades halvendustegurit | | | | | | | |
| CO2 heitkogus: ... g/kWh
  Kütusekulu: ... g/kWh |
| Märkused |

WHSC katse (vajaduse korral) (*2)
  ,
   (*3)

Halvendustegur

CO

THC

NMHC (‡)

NOX

Tahkete osakeste mass

NH3

Tahkete osakeste arv

Mult/add1

Heitkogus

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOX

(mg/kWh)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

NH3

ppm

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

Katse tulemus

(mg/kWh)

Arvutuslik, arvestades halvendustegurit

CO2 heitkogus: ... g/kWh

Kütusekulu: ... g/kWh

Märkused

1.4.2.

Tabel 5

WHTC katse

| WHTC katse (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| Halvendustegur | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | Tahkete osakeste mass | NH3 | Tahkete osakeste arv |
| Mult/add1 | | | | | | | | |
| Heitkogus | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| Külmkäivitus | | | | | | | | |
| Kuumkäivitus regenereerimiseta | | | | | | | | |
| Kuumkäivitus regenereerimisega(1) | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add) 1 | | | | | | | | |
| kr,d (mult/add) 1 |
| Kaalutud katsetulemus | | | | | | | | |
| Lõplik katsetulemus, arvestades halvendustegurit | | | | | | | | |
| CO2 heitkogus: ... g/kWh |
| Kütusekulu: ... g/kWh |
| Märkused |

WHTC katse (*4)
  ,
   (*5)

Halvendustegur

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

Tahkete osakeste mass

NH3

Tahkete osakeste arv

Mult/add1

Heitkogus

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

NH3

ppm

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

Külmkäivitus

Kuumkäivitus regenereerimiseta

Kuumkäivitus regenereerimisega(1)

kr,u (mult/add) 1

kr,d (mult/add) 1

Kaalutud katsetulemus

Lõplik katsetulemus, arvestades halvendustegurit

CO2 heitkogus: ... g/kWh

Kütusekulu: ... g/kWh

Märkused

1.4.3.

Tabel 6

Tühikäigukatse

| Katse | CO väärtus
  (mahu%) | Lambda1 | Mootori pöörlemissagedus (min-1) | Mootoriõli temperatuur (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tühikäigukatse väikesel pöörlemissagedusel | | ei kohaldata | | |
| Tühikäigukatse suurel pöörlemissagedusel | | | | |

Katse

CO väärtus

(mahu%)

Lambda1

Mootori pöörlemissagedus (min-1)

Mootoriõli temperatuur (°C)

Tühikäigukatse väikesel pöörlemissagedusel

ei kohaldata

Tühikäigukatse suurel pöörlemissagedusel

1.4.4.

Tabel 6a

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse

| Sõidukikategooria (näiteks M3, N3) ja tüüp (näiteks jäiga kerega veok või liigendveok, linnabuss) | |
| --- | --- |
| Sõiduki kirjeldus (näiteks sõiduki mudel, prototüüp) | |
| Positiivsed ja negatiivsed tulemused: (2) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Tahkete osakeste arv |
| Tööakna vastavustegur (3) | | | | | | |
| CO2 massi aken: vastavustegur (3) | | | | | | |
| Teekonnaandmed | Linnasõit | Asulaväline sõit | Kiirteesõit |
| 8. lisa punktis 4.5 kirjeldatud linnasõidu, asulavälise sõidu ja kiirteesõidu aja osakaal kogu teekonnast. | | | |
| 8. lisa punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiirusega sõidu ja peatuste aja osakaal kogu teekonnast. | | | |
| | Minimaalne | maksimum |
| Tööaken: keskmine võimsus (%) | | |
| CO2 massi aken: kestus (s) | | |
| Tööaken: kehtivate akende protsent | |
| CO2 massi aken: kehtivate akende protsent | |
| Kütusekulu kindlaksmääramise järjepidevuse suhtarv | |

Sõidukikategooria (näiteks M3, N3) ja tüüp (näiteks jäiga kerega veok või liigendveok, linnabuss)

Sõiduki kirjeldus (näiteks sõiduki mudel, prototüüp)

Positiivsed ja negatiivsed tulemused: (2)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Tahkete osakeste arv

Tööakna vastavustegur (3)

CO2 massi aken: vastavustegur (3)

Teekonnaandmed

Linnasõit

Asulaväline sõit

Kiirteesõit

8. lisa punktis 4.5 kirjeldatud linnasõidu, asulavälise sõidu ja kiirteesõidu aja osakaal kogu teekonnast.

8. lisa punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiirusega sõidu ja peatuste aja osakaal kogu teekonnast.

Minimaalne

maksimum

Tööaken: keskmine võimsus (%)

CO2 massi aken: kestus (s)

Tööaken: kehtivate akende protsent

CO2 massi aken: kehtivate akende protsent

Kütusekulu kindlaksmääramise järjepidevuse suhtarv

1.5.

Võimsuse mõõtmine

1.5.1.

Tabel 7

Katsestendil mõõdetud mootori võimsus

| Katse number | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mootori mõõdetud pöörlemissagedus (p/min) | | | | | | | |
| Mõõdetud kütuse vooluhulk (g/h) | | | | | | | |
| Mõõdetud pöördemoment (Nm) | | | | | | | |
| Mõõdetud võimsus (kW) | | | | | | | |
| Õhurõhk (kPa) | | | | | | | |
| Veeauru rõhk (kPa) | | | | | | | |
| Sisselaskeõhu temperatuur (K) | | | | | | | |
| Võimsuse parandustegur | | | | | | | |
| Korrigeeritud võimsus (kW) | | | | | | | |
| Lisavõimsus (kW)1 | | | | | | | |
| Kasulik võimsus (kW) | | | | | | | |
| Kasulik pöördemoment (Nm) | | | | | | | |
| Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh) | | | | | | | |

Katse number

1

2

3

4

5

6

7

Mootori mõõdetud pöörlemissagedus (p/min)

Mõõdetud kütuse vooluhulk (g/h)

Mõõdetud pöördemoment (Nm)

Mõõdetud võimsus (kW)

Õhurõhk (kPa)

Veeauru rõhk (kPa)

Sisselaskeõhu temperatuur (K)

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud võimsus (kW)

Lisavõimsus (kW)1

Kasulik võimsus (kW)

Kasulik pöördemoment (Nm)

Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh)

1.5.2.

Täiendavad andmed

1.6.

Erinõuded

1.6.1.

Eksporditavate sõidukite tüübikinnitused (vt käesoleva eeskirja punkt 13.4.1)

1.6.1.1.

Eksporditavate sõidukite tüübikinnitused, mis on antud kooskõlas punktiga 1.6.1: jah/ei2.

1.6.1.2.

Kirjeldada punkti 1.6.1.1 kohaselt antud tüübikinnitusi, sealhulgas märkida käesoleva eeskirja muudatuste seeria ja heitetaseme nõuded, mille suhtes kõnealune tüübikinnitus kehtib.

1.6.2.

Kasutusel olevate sõidukite asendusmootorid (vt käesoleva eeskirja punkt 13.4.2)

1.6.2.1.

Kasutusel olevate sõidukite asendusmootorite tüübikinnitused, mis on antud kooskõlas punktiga 1.6.2: jah/ei2.

1.6.2.2.

Kirjeldada kasutusel olevate sõidukite asendusmootoritele punkti 1.6.2.1 kohaselt antud tüübikinnitusi, sealhulgas märkida käesoleva eeskirja muudatuste seeria ja heitetaseme nõuded, mille suhtes kõnealune tüübikinnitus kehtib.

1.7.

Alternatiivsed tüübikinnitused (vt 9.A lisa punkt 2.4)

1.7.1.

Alternatiivsed tüübikinnitused, mis on antud kooskõlas punktiga 1.7: jah/ei2.

1.7.2.

Kirjeldada alternatiivseid tüübikinnitusi, mis on antud kooskõlas punktiga 1.7.1.

---

(1)  Mittevajalik kustutada (võib esineda juhtumeid, kus sobivaid variante on rohkem kui üks ja midagi ei ole vaja kustutada).

1

(*1)  Segakahekütuselised mootorid.

*1

(*2)  Käesoleva eeskirja punktides 4.6.3 ja 4.6.6 käsitletud mootorite puhul korratakse teavet kõigi katsetatud kütuste kohta (vajaduse korral).

*2

(*3)  Segakahekütuselise mootori tüübi 1B, 2B ja 3B puhul (käesoleva eeskirja 15. lisas kindlaks määratud tüübid) korratakse teavet nii segakahekütuserežiimi kui ka diislirežiimi puhul.

*3

(‡)  Segakahekütuseliste mootorite ja sädesüütemootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa tabelis 1 kindlaks määratud juhtudel.

‡

(*4)  Käesoleva eeskirja punktides 4.6.3 ja 4.6.6 käsitletud mootorite puhul korratakse teavet kõigi katsetatud kütuste kohta (vajaduse korral).

*4

(*5)  Segakahekütuselise mootori tüübi 1B, 2B ja 3B puhul (käesoleva eeskirja 15. lisas kindlaks määratud tüübid) korratakse teavet nii segakahekütuserežiimi kui ka diislirežiimi puhul.

*5

(‡)  Segakahekütuseliste mootorite ja sädesüütemootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa tabelis 1 kindlaks määratud juhtudel.

‡

(2)  Mittevajalik kustutada.

2

(3)  Vajaduse korral märkida CFfinal.

3

final

---

2.B LISA

Teatis, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootoriga varustatud sõidukitüübi tüübikinnitust seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele

(Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 22

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

...

...

...

| sõidukitüübi: (2) | tüübikinnituse andmise
  tüübikinnituse laiendamise
  tüübikinnituse andmata jätmise
  tüübikinnituse tühistamise
  tootmise lõpetamise |
| --- | --- |

sõidukitüübi: (2)

tüübikinnituse andmise

tüübikinnituse laiendamise

tüübikinnituse andmata jätmise

tüübikinnituse tühistamise

tootmise lõpetamise

kohta seoses sõidukitüübi, mille mootorile on antud tüübikinnitus, saasteainete heitega eeskirja nr 49 07-seeria muudatuste kohaselt.

| Tüübikinnituse nr: ... | Laienduse nr: . ... |
| --- | --- |
| Laiendamise põhjus: ... |

Tüübikinnituse nr: ...

Laienduse nr: . ...

Laiendamise põhjus: ...

I JAGU

| 0.1. | Mark (tootja kaubanimi) |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tüüp |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui on märgitud sõidukile (3) |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | Selle märgistuse asukoht |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | Sõidukikategooria (4) |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Tootja nimi ja aadress |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id) |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Tootja esindaja (kui on) nimi ja aadress |
| --- | --- |

0.7.

II JAGU

| 1. | Täiendav teave (vajaduse korral) Vt Addendum |
| --- | --- |

1.

| 2. | Katsete eest vastutav tehniline teenistus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katsearuande kuupäev |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katsearuande number |
| --- | --- |

4.

| 5. | Märkused (kui on) Vt Addendum |
| --- | --- |

5.

| 6. | Koht |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kuupäev |
| --- | --- |

7.

| 8. | Allkiri |
| --- | --- |

8.

Lisatud dokumendid: infopakett.

Katsearuanne.

Kui tüübikinnituse laiendus antakse sõidukile, mille tuletatud mass on suurem kui 2 380 kg, kuid mitte üle 2 610 kg, lisatakse kooskõlas 12. lisaga 1. liitega CO2 heite (g/km) ja kütusekulu (l/100 km) aruanne.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätteid tüübikinnituse kohta).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks variant, ei ole vaja midagi maha tõmmata).

(3)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabedokumendiga hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentatsioonis need märgid küsimärgiga (näiteks ABC?123??).

(4)  Liigitatud vastavalt mõistetele, mis on esitatud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) – ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

---

Addendum tüübikinnitusteatisele nr ...,

milles käsitletakse tüübikinnituse saanud mootoriga sõidukitüübi tüübikinnitust seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele

1.

Täiendav teave

1.1.

Üksikasjalikud andmed, mis tuleb esitada paigaldatud mootoriga sõiduki tüübikinnituse kohta

1.1.1.

Mootori mark (ettevõtte nimi)

1.1.2.

Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid)

1.1.3.

Tootja kood, nagu see on märgitud mootorile

1.1.4.

Sõidukikategooria

1.1.5.

Mootorikategooria: diiselmootor/ bensiinimootor / veeldatud naftagaasil töötav / H-rühma maagaasil töötav / L-rühma maagaasil töötav / HL-rühma maagaasil töötav / etanoolil (ED95) töötav / etanoolil (E85) töötav mootor / segakütuseline mootor (1)

1.1.5.1.

Segakahekütuselise mootori tüüp: tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1) (df)

1.1.6.

Tootja nimi ja aadress

1.1.7.

Tootja volitatud esindaja (kui on) nimi ja aadress

1.2.

Sõiduk

1.2.1.

Mootori/mootoritüüpkonna tüübikinnituse number (1)

1.2.2.

Mootori juhtseadme tarkvara kalibreerimisnumber

1.3.

Andmed, mis tuleb esitada mootori/mootoritüüpkonna (1) eraldi seadmestikuna tüübikinnituse kohta (tingimused, millega tuleb arvestada mootori paigaldamisel sõidukile)

1.3.1.

Maksimaalne ja/või minimaalne sisselaskesüsteemi hõrendus

1.3.2.

Väljalaskesüsteemi maksimaalne lubatud vasturõhk

1.3.3.

Väljalaskesüsteemi maht

1.3.4.

Kasutuspiirangud (kui on)

1.4.

Halvendustegur (DF): arvutatud / kindlaks määratud (1)

Täpsustada järgmises tabelis halvendusteguri väärtused ja WHSC katsete (vajaduse korral) ja WHTC katsete heitkogused.

Kui mootoreid katsetatakse erinevate etalonkütustega, koostatakse iga etalonkütuse kohta uus tabel.

Tüüpide 1B ja 2B alla kuuluvate segakütuseliste mootorite puhul koostatakse iga katsetatud režiimi (segakütuserežiim ja diislirežiim) kohta uus tabel.

1.4.1.

Tabel 4

WHSC katse

| | WHSC katse (vajaduse korral) (*1), (*2) |
| --- | --- |
| Halvendustegur
  Mult/add(1) | CO | THC | NHMC (†) | NOX | Tahkete osakeste mass | NH3 | Tahkete osakeste arv |
| | | | | | | |
| Heitkogus | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NHMC (†) (mg/kWh) | NOX

  (mg/kWh) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| Katse tulemus | | | | | | | |
| Arvutuslik, arvestades halvendustegurit | | | | | | | |
| CO2 heitkogus (heite mass, g/kWh)
  Kütusekulu ((d)) (g/kWh) |

WHSC katse (vajaduse korral) (*1), (*2)

Halvendustegur

Mult/add(1)

CO

THC

NHMC (†)

NOX

Tahkete osakeste mass

NH3

Tahkete osakeste arv

Heitkogus

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NHMC (†) (mg/kWh)

NOX

(mg/kWh)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

NH3

ppm

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

Katse tulemus

Arvutuslik, arvestades halvendustegurit

CO2 heitkogus (heite mass, g/kWh)

Kütusekulu ((d)) (g/kWh)

1.4.2.

Tabel 5

WHTC katse

| | WHTC katse |
| --- | --- |
| Halvendustegur
  Mult/add1 | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | Tahkete osakeste mass | NH3 | Tahkete osakeste arv |
| | | | | | | | |
| Heitkogus | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) (mg/kWh) | CH4
   (‡) (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Tahkete osakeste arv |
| Külmkäivitus | | | | | | | | |
| Kuumkäivitus regenereerimiseta | | | | | | | | |
| Kuumkäivitus regenereerimisega1 | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add)1

  kr,d (mult/add)1 | | | | | | | | |
| Kaalutud katsetulemus | | | | | | | | |
| Lõplik katsetulemus, arvestades halvendustegurit | | | | | | | | |
| CO2 heitkogus ((d)) (heite mass, g/kWh)
  Kütusekulu ((d)) (g/kWh) |

WHTC katse

Halvendustegur

Mult/add1

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

Tahkete osakeste mass

NH3

Tahkete osakeste arv

Heitkogus

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡) (mg/kWh)

CH4
   (‡) (mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

NH3

ppm

Tahkete osakeste arv

Külmkäivitus

Kuumkäivitus regenereerimiseta

Kuumkäivitus regenereerimisega1

kr,u (mult/add)1

kr,d (mult/add)1

Kaalutud katsetulemus

Lõplik katsetulemus, arvestades halvendustegurit

CO2 heitkogus ((d)) (heite mass, g/kWh)

Kütusekulu ((d)) (g/kWh)

1.4.3.

Tabel 6

Tühikäigukatse

| Katse | CO väärtus
  (mahu%) | Lambda1 | Mootori pöörlemissagedus (min-1) | Mootoriõli temperatuur (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tühikäigukatse väikesel pöörlemissagedusel | | ei kohaldata | | |
| Tühikäigukatse suurel pöörlemissagedusel | | | | |

Katse

CO väärtus

(mahu%)

Lambda1

Mootori pöörlemissagedus (min-1)

Mootoriõli temperatuur (°C)

Tühikäigukatse väikesel pöörlemissagedusel

ei kohaldata

Tühikäigukatse suurel pöörlemissagedusel

1.4.4.

Tabel 6a

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse

| Sõidukikategooria (näiteks M3, N3) ja tüüp (näiteks jäiga kerega veok või liigendveok, linnabuss) | |
| --- | --- |
| Sõiduki kirjeldus (näiteks sõiduki mudel, prototüüp) | |
| Positiivsed ja negatiivsed tulemused: (2) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Tahkete osakeste arv |
| Tööakna vastavustegur (3) | | | | | | |
| CO2 massi aken: vastavustegur (3) | | | | | | |
| Teekonnaandmed | Linnasõit | Asulaväline sõit | Kiirteesõit |
| 8. lisa punktis 4.5 kirjeldatud linnasõidu, asulavälise sõidu ja kiirteesõidu aja osakaal kogu teekonnast. | | | |
| 8. lisa punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiirusega sõidu ja peatuste aja osakaal kogu teekonnast. | | | |
| | Minimaalne | maksimum |
| Tööaken: keskmine võimsus (%) | | |
| CO2 massi aken: kestus (s) | | |
| Tööaken: kehtivate akende protsent | |
| CO2 massi aken: kehtivate akende protsent | |
| Kütusekulu kindlaksmääramise järjepidevuse suhtarv | |

Sõidukikategooria (näiteks M3, N3) ja tüüp (näiteks jäiga kerega veok või liigendveok, linnabuss)

Sõiduki kirjeldus (näiteks sõiduki mudel, prototüüp)

Positiivsed ja negatiivsed tulemused: (2)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Tahkete osakeste arv

Tööakna vastavustegur (3)

CO2 massi aken: vastavustegur (3)

Teekonnaandmed

Linnasõit

Asulaväline sõit

Kiirteesõit

8. lisa punktis 4.5 kirjeldatud linnasõidu, asulavälise sõidu ja kiirteesõidu aja osakaal kogu teekonnast.

8. lisa punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiirusega sõidu ja peatuste aja osakaal kogu teekonnast.

Minimaalne

maksimum

Tööaken: keskmine võimsus (%)

CO2 massi aken: kestus (s)

Tööaken: kehtivate akende protsent

CO2 massi aken: kehtivate akende protsent

Kütusekulu kindlaksmääramise järjepidevuse suhtarv

1.5.

Võimsuse mõõtmine

1.5.1.

Tabel 7

Katsestendil mõõdetud mootori võimsus

| Katse number | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mootori mõõdetud pöörlemissagedus (p/min) | | | | | | | |
| Mõõdetud kütuse vooluhulk (g/h) | | | | | | | |
| Mõõdetud pöördemoment (Nm) | | | | | | | |
| Mõõdetud võimsus (kW) | | | | | | | |
| Õhurõhk (kPa) | | | | | | | |
| Veeauru rõhk (kPa) | | | | | | | |
| Sisselaskeõhu temperatuur (K) | | | | | | | |
| Võimsuse parandustegur | | | | | | | |
| Korrigeeritud võimsus (kW) | | | | | | | |
| Lisavõimsus (kW)1 | | | | | | | |
| Kasulik võimsus (kW) | | | | | | | |
| Kasulik pöördemoment (Nm) | | | | | | | |
| Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh) | | | | | | | |

Katse number

1

2

3

4

5

6

7

Mootori mõõdetud pöörlemissagedus (p/min)

Mõõdetud kütuse vooluhulk (g/h)

Mõõdetud pöördemoment (Nm)

Mõõdetud võimsus (kW)

Õhurõhk (kPa)

Veeauru rõhk (kPa)

Sisselaskeõhu temperatuur (K)

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud võimsus (kW)

Lisavõimsus (kW)1

Kasulik võimsus (kW)

Kasulik pöördemoment (Nm)

Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh)

1.5.2.

Täiendavad andmed

1.6.

Erinõuded

1.6.1.

Eksporditavate sõidukite tüübikinnitused (vt käesoleva eeskirja punkt 13.4.1)

1.6.1.1.

Eksporditavate sõidukite tüübikinnitused, mis on antud kooskõlas punktiga 1.6.1: jah/ei (2)

1.6.1.2.

Kirjeldada punkti 1.6.1.1 kohaselt antud tüübikinnitusi, sealhulgas märkida käesoleva eeskirja muudatuste seeria ja heitetaseme nõuded, mille suhtes kõnealune tüübikinnitus kehtib.

1.6.2.

Kasutusel olevate sõidukite asendusmootorid (vt käesoleva eeskirja punkt 13.4.2)

1.6.2.1.

Kasutusel olevate sõidukite asendusmootorite tüübikinnitused, mis on antud kooskõlas punktiga 1.6.2: jah/ei (2)

1.6.2.2.

Kirjeldada kasutusel olevate sõidukite asendusmootoritele punkti 1.6.2.1 kohaselt antud tüübikinnitusi, sealhulgas märkida käesoleva eeskirja muudatuste seeria ja heitetaseme nõuded, mille suhtes kõnealune tüübikinnitus kehtib.

1.7.

Alternatiivsed tüübikinnitused (vt 9.A lisa punkt 2.4)

1.7.1.

Alternatiivsed tüübikinnitused, mis on antud kooskõlas punktiga 1.7: jah/ei (2)

1.7.2.

Kirjeldada alternatiivseid tüübikinnitusi, mis on antud kooskõlas punktiga 1.7.1.

---

(1)  Mittevajalik kustutada (võib esineda juhtumeid, kus sobivaid variante on rohkem kui üks ja midagi ei ole vaja kustutada).

1

(df)  Segakahekütuselised mootorid

df

(*1)  Käesoleva eeskirja punktides 4.6.3 ja 4.6.6 käsitletud mootorite puhul korratakse teavet kõigi katsetatud kütuste kohta (vajaduse korral).

*1

(*2)  Segakahekütuselise mootori tüübi 1B, 2B ja 3B puhul (käesoleva eeskirja 15. lisas kindlaks määratud tüübid) korratakse teavet nii segakahekütuserežiimi kui ka diislirežiimi puhul.

*2

(†)  Segakahekütuseliste mootorite ja sädesüütemootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa tabelis 1 kindlaks määratud juhtudel.

†

((d))  Kui käesoleva eeskirjaga nii nõutakse.

(d)

(‡)  Segakahekütuseliste mootorite ja sädesüütemootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa tabelis 1 kindlaks määratud juhtudel.

‡

((d))  Kui käesoleva eeskirjaga nii nõutakse.

(d)

(2)  Mittevajalik kustutada.

2

(3)  Vajaduse korral märkida CFfinal.

3

final

---

2.C LISA

Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübi tüübikinnitust seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele

(Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 23

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

...

...

...

| sõidukitüübi: (2) | tüübikinnituse andmise
  tüübikinnituse laiendamise
  tüübikinnituse andmata jätmise
  tüübikinnituse tühistamise
  tootmise lõpetamise |
| --- | --- |

sõidukitüübi: (2)

tüübikinnituse andmise

tüübikinnituse laiendamise

tüübikinnituse andmata jätmise

tüübikinnituse tühistamise

tootmise lõpetamise

kohta seoses sõidukitüübi saasteainete heitega eeskirja nr 49 07-seeria muudatuste kohaselt.

| Tüübikinnituse nr: ... | Laienduse nr: ...
  Laiendamise põhjus: ... |
| --- | --- |

Tüübikinnituse nr: ...

Laienduse nr: ...

Laiendamise põhjus: ...

I JAGU

| 0.1. | Mark (tootja kaubanimi) |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tüüp |
| --- | --- |

0.2.

| 0.2.1. | Kaubanimi/-nimed (kui on) |
| --- | --- |

0.2.1.

| 0.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui on märgitud sõidukile (3) |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | Selle märgistuse asukoht |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | Sõidukikategooria (4) |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Tootja nimi ja aadress |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id) |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Tootja esindaja (kui on) nimi ja aadress |
| --- | --- |

0.7.

II JAGU

| 1. | Täiendav teave (vajaduse korral): vt addendum |
| --- | --- |

1.

| 2. | Katsete eest vastutav tehniline teenistus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katsearuande kuupäev |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katsearuande number |
| --- | --- |

4.

| 5. | Märkused (kui on): vt addendum |
| --- | --- |

5.

| 6. | Koht |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kuupäev |
| --- | --- |

7.

| 8. | Allkiri |
| --- | --- |

8.

Lisatud dokumendid: infopakett.

Katsearuanne.

Addendum

Kui tüübikinnituse laiendus antakse sõidukile, mille tuletatud mass on suurem kui 2 380 kg, kuid mitte üle 2 610 kg, lisatakse kooskõlas 12. lisaga 1. liitega CO2 heite (g/km) ja kütusekulu (l/100 km) aruanne.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätteid tüübikinnituse kohta).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks variant, ei ole vaja midagi maha tõmmata).

(3)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabedokumendiga hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentatsioonis need märgid küsimärgiga (näiteks ABC?123??).

(4)  Liigitatud vastavalt mõistetele, mis on esitatud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) – ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

---

Addendum tüübikinnitusteatisele nr ...,

milles käsitletakse sõidukitüübi tüübikinnitust seoses saasteainete heitega vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele

1.

Täiendav teave

1.1.

Üksikasjalikud andmed, mis tuleb esitada paigaldatud mootoriga sõiduki tüübikinnituse kohta

1.1.1.

Mootori mark (ettevõtte nimi)

1.1.2.

Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid)

1.1.3.

Tootja kood, nagu see on märgitud mootorile

1.1.4.

Sõidukikategooria

1.1.5.

Mootorikategooria: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / etanool (ED95) / etanool (E85) / veeldatud maagaas / veeldatud maagaas LNG20 (1)

1.1.5.1.

Segakahekütuselise mootori tüüp: tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)
  , (*1)

1.1.6.

Tootja nimi ja aadress

1.1.7.

Tootja volitatud esindaja (kui on) nimi ja aadress

1.2.

Sõiduk

1.2.1.

Mootori/mootoritüüpkonna tüübikinnituse number (1)

1.2.2.

Mootori juhtseadme tarkvara kalibreerimisnumber

1.3.

Andmed, mis tuleb esitada mootori/mootoritüüpkonna (1) tüübikinnituse kohta (tingimused, millega tuleb arvestada mootori paigaldamisel sõidukile)

1.3.1.

Maksimaalne ja/või minimaalne sisselaskesüsteemi hõrendus

1.3.2.

Väljalaskesüsteemi maksimaalne lubatud vasturõhk

1.3.3.

Väljalaskesüsteemi maht

1.3.4.

Kasutuspiirangud (kui on)

1.4.

Halvendustegur: arvutuslik/kindlaksmääratud (1)

Täpsustada järgmises tabelis halvendusteguri väärtused ja WHSC katsete (vajaduse korral) ja WHTC katsete heitkogused.

1.4.1.

Tabel 4

WHSC katse

| | WHSC katse (vajaduse korral) (*2)
  ,
   (*3) |
| --- | --- |
| Halvendustegur
  Mult/add1 | CO | THC | NMHC (‡) | NOX | Tahkete osakeste mass | NH3 | Tahkete osakeste arv |
| | | | | | | |
| Heitkogus | CO
  (mg/kWh) | THC (mg/kWh) | NMHC (‡) | NOX

  (mg/kWh) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| Katse tulemus | | | (mg/kWh) | | | | |
| Arvutuslik, arvestades halvendustegurit | | | | | | | |
| CO2 heitkogus: ... g/kWh
  Kütusekulu: ... g/kWh |
| Märkused |

WHSC katse (vajaduse korral) (*2)
  ,
   (*3)

Halvendustegur

Mult/add1

CO

THC

NMHC (‡)

NOX

Tahkete osakeste mass

NH3

Tahkete osakeste arv

Heitkogus

CO

(mg/kWh)

THC (mg/kWh)

NMHC (‡)

NOX

(mg/kWh)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

NH3

ppm

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

Katse tulemus

(mg/kWh)

Arvutuslik, arvestades halvendustegurit

CO2 heitkogus: ... g/kWh

Kütusekulu: ... g/kWh

Märkused

1.4.2.

Tabel 5

WHTC katse

| WHTC katse (*4)
  ,
   (*5) |
| --- |
| Halvendustegur | CO | THC | NMHC (‡) | CH4
   (‡) | NOx | Tahkete osakeste mass | NH3 | Tahkete osakeste arv |
| Mult/add1 | | | | | | | | |
| Heitkogus | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (‡)

  (mg/kWh) | CH4
   (‡)

  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| Külmkäivitus | | | | | | | | |
| Kuumkäivitus regenereerimiseta | | | | | | | | |
| Kuumkäivitus regenereerimisega(1) | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add) 1 | | | | | | | | |
| kr,d (mult/add) 1 |
| Kaalutud katsetulemus | | | | | | | | |
| Lõplik katsetulemus, arvestades halvendustegurit | | | | | | | | |
| CO2 heitkogus: ... g/kWh |
| Kütusekulu: ... g/kWh |
| Märkused |

WHTC katse (*4)
  ,
   (*5)

Halvendustegur

CO

THC

NMHC (‡)

CH4
   (‡)

NOx

Tahkete osakeste mass

NH3

Tahkete osakeste arv

Mult/add1

Heitkogus

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (‡)

(mg/kWh)

CH4
   (‡)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

NH3

ppm

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

Külmkäivitus

Kuumkäivitus regenereerimiseta

Kuumkäivitus regenereerimisega(1)

kr,u (mult/add) 1

kr,d (mult/add) 1

Kaalutud katsetulemus

Lõplik katsetulemus, arvestades halvendustegurit

CO2 heitkogus: ... g/kWh

Kütusekulu: ... g/kWh

Märkused

1.4.3.

Tabel 6

Tühikäigukatse

| Katse | CO väärtus
  (mahu%) | Lambda1 | Mootori pöörlemissagedus (min-1) | Mootoriõli temperatuur (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tühikäigukatse väikesel pöörlemissagedusel | | ei kohaldata | | |
| Tühikäigukatse suurel pöörlemissagedusel | | | | |

Katse

CO väärtus

(mahu%)

Lambda1

Mootori pöörlemissagedus (min-1)

Mootoriõli temperatuur (°C)

Tühikäigukatse väikesel pöörlemissagedusel

ei kohaldata

Tühikäigukatse suurel pöörlemissagedusel

1.4.4.

Tabel 6a

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse

| Sõidukikategooria (näiteks M3, N3) ja tüüp (näiteks jäiga kerega veok või liigendveok, linnabuss) | |
| --- | --- |
| Sõiduki kirjeldus (näiteks sõiduki mudel, prototüüp) | |
| Positiivsed ja negatiivsed tulemused: (2) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Tahkete osakeste arv |
| Tööaken: vastavustegur (3) | | | | | | |
| CO2 massi aken: vastavustegur (3) | | | | | | |
| Teekonnaandmed | Linnasõit | Asulaväline sõit | Kiirteesõit |
| 8. lisa punktis 4.5 kirjeldatud linnasõidu, asulavälise sõidu ja kiirteesõidu aja osakaal kogu teekonnast. | | | |
| 8. lisa punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiirusega sõidu ja peatuste aja osakaal kogu teekonnast. | | | |
| | Minimaalne | maksimum |
| Tööaken: keskmine võimsus (%) | | |
| CO2 massi aken: kestus (s) | | |
| Tööaken: kehtivate akende protsent | |
| CO2 massi aken: kehtivate akende protsent | |
| Kütusekulu kindlaksmääramise järjepidevuse suhtarv | |

Sõidukikategooria (näiteks M3, N3) ja tüüp (näiteks jäiga kerega veok või liigendveok, linnabuss)

Sõiduki kirjeldus (näiteks sõiduki mudel, prototüüp)

Positiivsed ja negatiivsed tulemused: (2)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Tahkete osakeste arv

Tööaken: vastavustegur (3)

CO2 massi aken: vastavustegur (3)

Teekonnaandmed

Linnasõit

Asulaväline sõit

Kiirteesõit

8. lisa punktis 4.5 kirjeldatud linnasõidu, asulavälise sõidu ja kiirteesõidu aja osakaal kogu teekonnast.

8. lisa punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiirusega sõidu ja peatuste aja osakaal kogu teekonnast.

Minimaalne

maksimum

Tööaken: keskmine võimsus (%)

CO2 massi aken: kestus (s)

Tööaken: kehtivate akende protsent

CO2 massi aken: kehtivate akende protsent

Kütusekulu kindlaksmääramise järjepidevuse suhtarv

1.5

Võimsuse mõõtmine

1.5.1.

Tabel 7

Katsestendil mõõdetud mootori võimsus

| Katse number | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mootori mõõdetud pöörlemissagedus (p/min) | | | | | | | |
| Mõõdetud kütuse vooluhulk (g/h) | | | | | | | |
| Mõõdetud pöördemoment (Nm) | | | | | | | |
| Mõõdetud võimsus (kW) | | | | | | | |
| Õhurõhk (kPa) | | | | | | | |
| Veeauru rõhk (kPa) | | | | | | | |
| Sisselaskeõhu temperatuur (K) | | | | | | | |
| Võimsuse parandustegur | | | | | | | |
| Korrigeeritud võimsus (kW) | | | | | | | |
| Lisavõimsus (kW)1 | | | | | | | |
| Kasulik võimsus (kW) | | | | | | | |
| Kasulik pöördemoment (Nm) | | | | | | | |
| Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh) | | | | | | | |

Katse number

1

2

3

4

5

6

7

Mootori mõõdetud pöörlemissagedus (p/min)

Mõõdetud kütuse vooluhulk (g/h)

Mõõdetud pöördemoment (Nm)

Mõõdetud võimsus (kW)

Õhurõhk (kPa)

Veeauru rõhk (kPa)

Sisselaskeõhu temperatuur (K)

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud võimsus (kW)

Lisavõimsus (kW)1

Kasulik võimsus (kW)

Kasulik pöördemoment (Nm)

Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh)

1.5.2.

Täiendavad andmed

1.6.

Erinõuded

1.6.1.

Eksporditavate sõidukite tüübikinnitused (vt käesoleva eeskirja punkt 13.4.1)

1.6.1.1.

Eksporditavate sõidukite tüübikinnitused, mis on antud kooskõlas punktiga 1.6.1: jah/ei2.

1.6.1.2.

Kirjeldada punkti 1.6.1.1 kohaselt antud tüübikinnitusi, sealhulgas märkida käesoleva eeskirja muudatuste seeria ja heitetaseme nõuded, mille suhtes kõnealune tüübikinnitus kehtib.

1.7.

Alternatiivsed tüübikinnitused (vt 9.A lisa punkt 2.4)

1.7.1.

Alternatiivsed tüübikinnitused, mis on antud kooskõlas punktiga 1.7: jah/ei2.

1.7.2.

Kirjeldada alternatiivseid tüübikinnitusi, mis on antud kooskõlas punktiga 1.7.1.

---

(1)  Mittevajalik kustutada (võib esineda juhtumeid, kus sobivaid variante on rohkem kui üks ja midagi ei ole vaja kustutada).

1

(*1)  Segakahekütuselised mootorid.

*1

(*2)  Käesoleva eeskirja punktides 4.6.3 ja 4.6.6 käsitletud mootorite puhul korratakse teavet kõigi katsetatud kütuste kohta (vajaduse korral).

*2

(*3)  Segakahekütuselise mootori tüübi 1B, 2B ja 3B puhul (käesoleva eeskirja 15. lisas kindlaks määratud tüübid) korratakse teavet nii segakahekütuserežiimi kui ka diislirežiimi puhul.

*3

(‡)  Segakahekütuseliste mootorite ja sädesüütemootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa tabelis 1 kindlaks määratud juhtudel.

‡

(*4)  Käesoleva eeskirja punktides 4.6.3 ja 4.6.6 käsitletud mootorite puhul korratakse teavet kõigi katsetatud kütuste kohta (vajaduse korral).

*4

(*5)  Segakahekütuselise mootori tüübi 1B, 2B ja 3B puhul (käesoleva eeskirja 15. lisas kindlaks määratud tüübid) korratakse teavet nii segakahekütuserežiimi kui ka diislirežiimi puhul.

*5

(‡)  Segakahekütuseliste mootorite ja sädesüütemootorite puhul käesoleva eeskirja 15. lisa tabelis 1 kindlaks määratud juhtudel.

‡

(2)  Mittevajalik kustutada.

2

(3)  Vajaduse korral märkida CFfinal.

3

final

---

2.D LISA

Heitekontrolli abistrateegia dokumentatsioon

1.

Heitekontrolli abistrateegia dokumentatsioon peab sisaldama järgmist.

2.

| a) | tootja deklaratsioon selle kohta, et mootorisüsteem või mootoritüüpkond, mis on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, või sõiduk, mille mootorisüsteem on saanud tüübikinnituse seoses heitega, või sõidukitüüp, millele on antud tüübikinnitus seoses heitega, ei sisalda ühtegi katkestusstrateegiat; |
| --- | --- |

a)

tootja deklaratsioon selle kohta, et mootorisüsteem või mootoritüüpkond, mis on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, või sõiduk, mille mootorisüsteem on saanud tüübikinnituse seoses heitega, või sõidukitüüp, millele on antud tüübikinnitus seoses heitega, ei sisalda ühtegi katkestusstrateegiat;

| b) | mootori ning kasutatavate heitekontrollistrateegiate ja -seadmete kirjeldus, sealhulgas tark- ja riistvara, ning kõik tingimused, mille puhul strateegiad ja seadmed ei tööta samamoodi kui tüübikinnituskatsete ajal; |
| --- | --- |

b)

mootori ning kasutatavate heitekontrollistrateegiate ja -seadmete kirjeldus, sealhulgas tark- ja riistvara, ning kõik tingimused, mille puhul strateegiad ja seadmed ei tööta samamoodi kui tüübikinnituskatsete ajal;

| c) | deklaratsioon tarkvaraversioonide kohta, mida kasutatakse heitekontrolli abistrateegia ja heitekontrolli põhistrateegia kontrollimiseks, sealhulgas nende tarkvaraversioonide asjakohased kontrollsummad ja juhised ametiasutusele nende kontrollsummade lugemise kohta; deklaratsiooni tuleb ajakohastada ja saata see käesolevat dokumentatsiooni hoidvale tüübikinnitusasutusele iga kord, kui võetakse kasutusele heitekontrolli abistrateegiat või heitekontrolli põhistrateegiat mõjutav uus tarkvaraversioon; |
| --- | --- |

c)

deklaratsioon tarkvaraversioonide kohta, mida kasutatakse heitekontrolli abistrateegia ja heitekontrolli põhistrateegia kontrollimiseks, sealhulgas nende tarkvaraversioonide asjakohased kontrollsummad ja juhised ametiasutusele nende kontrollsummade lugemise kohta; deklaratsiooni tuleb ajakohastada ja saata see käesolevat dokumentatsiooni hoidvale tüübikinnitusasutusele iga kord, kui võetakse kasutusele heitekontrolli abistrateegiat või heitekontrolli põhistrateegiat mõjutav uus tarkvaraversioon;

| d) | iga heitekontrolli abistrateegia üksikasjalik tehniline põhjendus, sealhulgas riskihinnang, milles hinnatakse riski heitekontrolli abistrateegia kasutamise korral ja ilma selleta, sealhulgas alljärgnev teave:






  i) | vajaduse korral teave riistvaraelementide kohta, mida tuleb heitekontrolli abistrateegia abil kaitsta; |
| --- | --- | --- |

d)

iga heitekontrolli abistrateegia üksikasjalik tehniline põhjendus, sealhulgas riskihinnang, milles hinnatakse riski heitekontrolli abistrateegia kasutamise korral ja ilma selleta, sealhulgas alljärgnev teave:

i)

vajaduse korral teave riistvaraelementide kohta, mida tuleb heitekontrolli abistrateegia abil kaitsta;

| ii) | vajaduse korral tõendid ootamatu ja korvamatu kahju kohta mootorile, mida ei saa korrapärase hooldusega ära hoida ja mis heitekontrolli abistrateegia puudumise korral esineks; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral tõendid ootamatu ja korvamatu kahju kohta mootorile, mida ei saa korrapärase hooldusega ära hoida ja mis heitekontrolli abistrateegia puudumise korral esineks;

| iii) | vajaduse korral põhjendatud selgitus selle kohta, miks on mootori käivitamisel või soojendamisel vaja kasutada heitekontrolli abistrateegiat; |
| --- | --- |

iii)

vajaduse korral põhjendatud selgitus selle kohta, miks on mootori käivitamisel või soojendamisel vaja kasutada heitekontrolli abistrateegiat;

| e) | kütusesüsteemi juhtimisloogika, gaasijaotusfaaside strateegiate ja lülituspunktide kirjeldus kõikide kasutusrežiimide korral; |
| --- | --- |

e)

kütusesüsteemi juhtimisloogika, gaasijaotusfaaside strateegiate ja lülituspunktide kirjeldus kõikide kasutusrežiimide korral;

| f) | kirjeldus heitekontrolli abistrateegia hierarhiliste seoste kohta, näiteks juhul, kui samal ajal võivad aktiivsed olla mitu heitekontrolli abistrateegiat, siis milline heitekontrolli abistrateegia reageerib esimesena, strateegiate omavahelise koostoime meetod, sealhulgas andmevoogude skeemid ja otsustusloogika ning selgitus selle kohta, kuidas hierarhia abil tagatakse, et heide on kõikide heitekontrolli abistrateegiate puhul madalaimal praktilisel tasemel; |
| --- | --- |

f)

kirjeldus heitekontrolli abistrateegia hierarhiliste seoste kohta, näiteks juhul, kui samal ajal võivad aktiivsed olla mitu heitekontrolli abistrateegiat, siis milline heitekontrolli abistrateegia reageerib esimesena, strateegiate omavahelise koostoime meetod, sealhulgas andmevoogude skeemid ja otsustusloogika ning selgitus selle kohta, kuidas hierarhia abil tagatakse, et heide on kõikide heitekontrolli abistrateegiate puhul madalaimal praktilisel tasemel;

| g) | Loetelu parameetritest, mida AESi abil mõõdetakse ja/või arvutatakse, iga mõõdetud ja/või arvutatud parameetri eesmärk ning iga parameetri seos mootori kahjuga; sh arvutusmeetod ja selgitus, kuidas need arvutatud parameetrid vastavad tegelikele kontrollitavatele parameetritele, samuti selle tulemusena saadud hälve või ohutustegur, mida analüüsis kasutatakse; |
| --- | --- |

g)

Loetelu parameetritest, mida AESi abil mõõdetakse ja/või arvutatakse, iga mõõdetud ja/või arvutatud parameetri eesmärk ning iga parameetri seos mootori kahjuga; sh arvutusmeetod ja selgitus, kuidas need arvutatud parameetrid vastavad tegelikele kontrollitavatele parameetritele, samuti selle tulemusena saadud hälve või ohutustegur, mida analüüsis kasutatakse;

| h) | loetelu mootori/heitekontrolli parameetritest, mida kohandatakse mõõdetud või arvutatud parameetri(te) alusel ning iga mootori/heitekontrolli parameetri kohandamise ulatus; ning suhe mootori/heitekontrolli parameetrite ning mõõdetud või arvutatud parameetrite vahel; mootori/heitekontrolli parameetrite ning mõõdetud või arvutatud parameetrite suhe; |
| --- | --- |

h)

loetelu mootori/heitekontrolli parameetritest, mida kohandatakse mõõdetud või arvutatud parameetri(te) alusel ning iga mootori/heitekontrolli parameetri kohandamise ulatus; ning suhe mootori/heitekontrolli parameetrite ning mõõdetud või arvutatud parameetrite vahel; mootori/heitekontrolli parameetrite ning mõõdetud või arvutatud parameetrite suhe;

| i) | hinnang selle kohta, kuidas heitekontrolli abistrateegia hoiab tegelikus liikluses tekkivad heitkogused madalaimal praktikas saavutataval tasemel, sealhulgas üksikasjalik analüüs reguleeritud saasteainete ja CO2 koguheite eeldatava suurenemise kohta heitekontrolli abistrateegia kasutamise korral võrreldes heitekontrolli põhistrateegiaga. |
| --- | --- |

i)

hinnang selle kohta, kuidas heitekontrolli abistrateegia hoiab tegelikus liikluses tekkivad heitkogused madalaimal praktikas saavutataval tasemel, sealhulgas üksikasjalik analüüs reguleeritud saasteainete ja CO2 koguheite eeldatava suurenemise kohta heitekontrolli abistrateegia kasutamise korral võrreldes heitekontrolli põhistrateegiaga.

3.

Heitekontrolli abistrateegia dokumentatsiooni maht on kuni 100 lehekülge ja see peab sisaldama kõiki põhielemente, mis võimaldavad tüübikinnitusasutusel hinnata heitekontrolli abistrateegiat (vastavalt 10. lisa 2. liite nõuetele), meeldetuletussüsteemi tulemuslikkust ja omavolilist muutmist tõkestavaid meetmeid. Dokumentatsiooni võib vajaduse korral täiendada lisade või muude lisatud dokumentidega, mis sisaldavad täiendavaid elemente. Tootja peab saatma heitekontrolli abistrateegia dokumentatsiooni uue versiooni tüübikinnitusasutusele iga kord, kui heitekontrolli abistrateegias on tehtud muudatusi. Uus versioon piirdub muudatuste ja nende mõjuga. Heitekontrolli abistrateegia uut versiooni peab tüübikinnitusasutus hindama ja selle kinnitama.

4.

Tabel 1

Dokumentatsiooni kirjeldus

| Osad | Punkt | Jaotis | Selgitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Sissejuhatavad dokumendid | | Sissejuhatav kiri tüübikinnitusasutusele | Viide dokumendile koos versiooninumbriga, dokumendi väljaandmise kuupäev ja tootja organisatsiooni asjaomase isiku allkiri |
| | Versioonide tabel | Iga versiooni muudatuste sisu ja milline osa on muudetud |
| | Asjaomaste (heite) tüüpide kirjeldus | |
| | Lisatud dokumentide tabel | Kõigi lisatud dokumentide loetelu |
| | Ristviited | Link 2.D lisa punktidele a–i (kust leida eeskirja iga nõue) |
| | Katkestusseadme puudumist käsitlev deklaratsioon | + allkiri |
| Põhidokument | 0 | Akronüümid/lühendid | |
| 1. | ÜLDKIRJELDUS | |
| 1.1. | Mootori üldine tutvustus | Peamiste omaduste kirjeldus: töömaht, järeltöötlus ... |
| 1.2. | Süsteemi üldine arhitektuur | Süsteemi plokkskeem: andurite ja täiturseadmete loetelu ning mootori üldfunktsioonide selgitus |
| 1.3. | Tarkvara ja kalibreerimise versiooni lugemine | Näiteks skanneri selgitus |
| 2. | Heitekontrolli põhistrateegiad | |
| 2.x. | Heitekontrolli põhistrateegia x | Strateegia x kirjeldus |
| 2.y. | Heitekontrolli põhistrateegia y | Strateegia y kirjeldus |
| 3. | Heitekontrolli abistrateegiad | |
| 3.0. | Heitekontrolli abistrateegiate tutvustus | Heitekontrolli abistrateegia hierarhilised seosed: kirjeldus ja põhjendus (näiteks turvalisus, töökindlus jne) |
| 3.x. | Heitekontrolli abistrateegia x | 3.x.1. Heitekontrolli abistrateegia põhjendus
  3.x.2. Mõõdetud ja/või modelleeritud parameetrid heitekontrolli abistrateegia iseloomustamiseks
  3.x.3. Heitekontrolli abistrateegia toimerežiim – kasutatud parameetrid
  3.x.4. Heitekontrolli abistrateegia mõju saasteainetele ja CO2-le |
| 3.y. | Heitekontrolli abistrateegia y | 3.y.1.
  3.y.2.
  jne. |
| 4. | Meeldetuletussüsteemi, sealhulgas sellega seonduvate seirestrateegiate kirjeldus | |
| 5. | Omavolilist muutmist tõkestavate meetmete kirjeldus | |
| 100 lk piir lõpeb siin |
| Lisa | | Selle heitekontrolli põhistrateegia või heitekontrolli abistrateegiaga hõlmatud tüüpide loetelu: sealhulgas tüübikinnituse viitenumber, tarkvara viide, kalibreerimisnumber, iga versiooni ja iga (mootori ja/või järeltöötlusseadme) elektroonilise juhtseadme kontrollsummad |
| Lisatud dokumendid | | Tehniline märkus heitekontrolli abistrateegia põhjendamiseks nr xxx | Katsetel põhinev riskihinnang või põhjendus või näide äkilisest kahjust |
| | Tehniline märkus heitekontrolli abistrateegia põhjendamiseks nr yyy | |
| | Konkreetse heitekontrolli abistrateegia mõju kvantifitseerimise katsearuanne | Kõigi heitekontrolli abistrateegia põhjendamiseks tehtud konkreetsete katsete katsearuanne, katsetingimuste üksikasjad, sõiduki kirjeldus või katsete kuupäev või heite või CO2 mõju heitekontrolli abistrateegia rakendamisega ja ilma. |

Osad

Punkt

Jaotis

Selgitus

Sissejuhatavad dokumendid

Sissejuhatav kiri tüübikinnitusasutusele

Viide dokumendile koos versiooninumbriga, dokumendi väljaandmise kuupäev ja tootja organisatsiooni asjaomase isiku allkiri

Versioonide tabel

Iga versiooni muudatuste sisu ja milline osa on muudetud

Asjaomaste (heite) tüüpide kirjeldus

Lisatud dokumentide tabel

Kõigi lisatud dokumentide loetelu

Ristviited

Link 2.D lisa punktidele a–i (kust leida eeskirja iga nõue)

Katkestusseadme puudumist käsitlev deklaratsioon

- allkiri

Põhidokument

0

Akronüümid/lühendid

1.

ÜLDKIRJELDUS

1.1.

Mootori üldine tutvustus

Peamiste omaduste kirjeldus: töömaht, järeltöötlus ...

1.2.

Süsteemi üldine arhitektuur

Süsteemi plokkskeem: andurite ja täiturseadmete loetelu ning mootori üldfunktsioonide selgitus

1.3.

Tarkvara ja kalibreerimise versiooni lugemine

Näiteks skanneri selgitus

2.

Heitekontrolli põhistrateegiad

2.x.

Heitekontrolli põhistrateegia x

Strateegia x kirjeldus

2.y.

Heitekontrolli põhistrateegia y

Strateegia y kirjeldus

3.

Heitekontrolli abistrateegiad

3.0.

Heitekontrolli abistrateegiate tutvustus

Heitekontrolli abistrateegia hierarhilised seosed: kirjeldus ja põhjendus (näiteks turvalisus, töökindlus jne)

3.x.

Heitekontrolli abistrateegia x

3.x.1. Heitekontrolli abistrateegia põhjendus

3.x.2. Mõõdetud ja/või modelleeritud parameetrid heitekontrolli abistrateegia iseloomustamiseks

3.x.3. Heitekontrolli abistrateegia toimerežiim – kasutatud parameetrid

3.x.4. Heitekontrolli abistrateegia mõju saasteainetele ja CO2-le

3.y.

Heitekontrolli abistrateegia y

3.y.1.

3.y.2.

jne.

4.

Meeldetuletussüsteemi, sealhulgas sellega seonduvate seirestrateegiate kirjeldus

5.

Omavolilist muutmist tõkestavate meetmete kirjeldus

100 lk piir lõpeb siin

Lisa

Selle heitekontrolli põhistrateegia või heitekontrolli abistrateegiaga hõlmatud tüüpide loetelu: sealhulgas tüübikinnituse viitenumber, tarkvara viide, kalibreerimisnumber, iga versiooni ja iga (mootori ja/või järeltöötlusseadme) elektroonilise juhtseadme kontrollsummad

Lisatud dokumendid

Tehniline märkus heitekontrolli abistrateegia põhjendamiseks nr xxx

Katsetel põhinev riskihinnang või põhjendus või näide äkilisest kahjust

Tehniline märkus heitekontrolli abistrateegia põhjendamiseks nr yyy

Konkreetse heitekontrolli abistrateegia mõju kvantifitseerimise katsearuanne

Kõigi heitekontrolli abistrateegia põhjendamiseks tehtud konkreetsete katsete katsearuanne, katsetingimuste üksikasjad, sõiduki kirjeldus või katsete kuupäev või heite või CO2 mõju heitekontrolli abistrateegia rakendamisega ja ilma.

---

3. LISA

Tüübikinnitusmärkide kujundus

Mootorisüsteemile või sõidukile käesoleva eeskirja punkti 4 kohaselt antud ja kinnitatud tüübikinnitusmärgil lisatakse tüübikinnitusnumbrile käesoleva lisa tabeli 1 kohaselt määratud täht, mis tähistab nõuete etappi, mille kohta tüübikinnitus kehtib. Lisaks sellele sisaldab tüübikinnitusmärk mootoritüüpi kajastavat tähte/tähekombinatsiooni, mis määratakse käesoleva lisa tabeli 2 kohaselt.

Käesolevas lisas kirjeldatakse selle märgi välimust ja esitatakse näide märgi koostamise kohta.

Alljärgneval joonisel on kujutatud tüübikinnitusmärgi üldine kujundus, mõõtmed ja märgi osad. Selgitatakse numbrite ja tähtede tähendust ning viidatakse ka allikatele, mille põhjal teha iga tüübikinnitusjuhu puhul kindlaks vastavad alternatiivid.

Image 24

Näide 1

Diislikütusel (B7) töötav survesüütemootor

Image 25

Ülal kujutatud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud mootorile või sõidukile kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 4, näitab, et asjaomane mootori- või sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Rootsis (E5) vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele ja kannab tüübikinnitusnumbrit 2439. Tüübikinnitusnumbrile järgnev täht osutab tabelis 1 täpsustatud nõuete etapile (käesoleva näite puhul etapp A). Lisaks sellele osutab riigi tunnusnumbrile järgnev sümbol (eeskirja numbri kohal) mootoritüübile vastavalt tabeli 2 andmetele (käesoleva näite puhul D – diislikütus).

Näide 2

Etanoolil (ED95) töötav survesüütemootor

Image 26

Ülal kujutatud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud mootorile või sõidukile kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 4, näitab, et asjaomane mootori- või sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Rootsis (E5) vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele ja kannab tüübikinnitusnumbrit 2439. Tüübikinnitusnumbrile järgnev täht osutab tabelis 1 täpsustatud nõuete etapile (käesoleva näite puhul etapp B). Lisaks sellele osutab riigi tunnusnumbrile järgnev sümbol (eeskirja numbri kohal) mootoritüübile vastavalt tabeli 2 andmetele (käesoleva näite puhul ED – etanool (ED95)).

Näide 3

Maagaasil töötav sädesüütemootor

Image 27

Ülal kujutatud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud mootorile või sõidukile kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 4, näitab, et asjaomane mootori- või sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Rootsis (E5) vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele ja kannab tüübikinnitusnumbrit 2439. Tüübikinnitusnumbrile järgnev täht osutab tabelis 1 täpsustatud nõuete etapile (käesoleva näite puhul etapp C). Lisaks sellele osutab riigi tunnusnumbrile järgnev sümbol (eeskirja numbri kohal) kütusetüübile vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.12.3.3.6. (käesoleva näite puhul HLt).

Näide 4

Veeldatud naftagaasil töötav sädesüütemootor

Image 28

Ülal kujutatud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud mootorile või sõidukile kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 4, näitab, et asjaomane mootori- või sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Rootsis (E5) vastavalt eeskirja nr 49 07-seeria muudatustele ja kannab tüübikinnitusnumbrit 2439. Tüübikinnitusnumbrile järgnev täht osutab tabelis 1 täpsustatud nõuete etapile (käesoleva näite puhul etapp C). Lisaks sellele osutab riigi tunnusnumbrile järgnev sümbol (eeskirja numbri kohal) mootoritüübile vastavalt tabeli 2 andmetele (käesoleva näite puhul Q – veeldatud naftagaas).

Näide 5

Image 29

Ülal kujutatud tüübikinnitusmärk, mis kinnitatakse HL-rühma maagaasil töötavale mootorile või sõidukile, näitab, et asjaomane mootori- või sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Rootsis (E5) vastavalt eeskirjale nr 49 (käesoleva näite puhul etapp C) ja eeskirjale nr 85 (1). Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks kohta näitavad, et asjaomaste tüübikinnituste andmise ajal kehtisid 07-seeria muudatustega muudetud eeskiri nr 49 ja eeskirja nr 85 algversioon.

Tabel 1

Tähed, mis osutavad pardadiagnostikasüsteemiga ja selektiivse katalüütilise taandamise süsteemiga seotud nõuetele

| Täht | NOx OTL1 | PM OTL2 | CO OTL6 | IUPR13 | Reagendi kvaliteet | Täiendavad pardadiagnostikasüsteemi seireseadmed12 | Võimsuse läviväärtuse nõuded14 | Külmkäivitus ja tahkete osakeste arv | Rakendamise kuupäevad: uued tüübid | Kuupäev, mil kokkuleppeosalised võivad tüübikinnituse andmisest keelduda |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A9 10

  B10 | 9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üleminekuperiood“ | Talitluse seire3 | Ei kohaldata | Üleminekuperiood7 | Üleminekuperiood4 | Ei kohaldata | 20 % | Ei kohaldata | 27. jaanuar 2013. a. | 1. september 20159

  31. detsember 201610 |
| B11 | 9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üleminekuperiood“ | Ei kohaldata | 9.A lisa tabelis 2 rida „Üleminekuperiood“ | Ei kohaldata | Üleminekuperiood4 | Ei kohaldata | 20 % | Ei kohaldata | 1. september 2014 | 31. detsember 2016 |
| C | 9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üldnõuded“ | 9.A lisa tabelis 1 rida „Üldnõuded“ | 9.A lisa tabelis 2 rida „Üldnõuded“ | Üldine8 | Üldine5 | Jah | 20 % | Ei kohaldata | 31. detsember 2015 | 1. september 2019 |
| D | 9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üldnõuded“ | 9.A lisa tabelis 1 rida „Üldnõuded“ | 9.A lisa tabelis 2 rida „Üldnõuded“ | Üldine8 | Üldine5 | Jah | 10 % | Ei kohaldata | 1. september 2018 | 31. detsember 2021 |
| E | 9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üldnõuded“ | 9.A lisa tabelis 1 rida „Üldnõuded“ | 9.A lisa tabelis 2 rida „Üldnõuded“ | Üldine8 | Üldine5 | Jah | 10 % | Jah | 7. jaanuar 2022. a.15 | |
| Märkused








  1 | NOx-i pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuse seirenõuded, mis on kindlaks määratud 9.A lisa tabelis 1 survesüütemootorite ja segakahekütuseliste mootorite ja selliste mootoritega sõidukite kohta ning 9.A lisa tabelis 2 sädesüütemootorite ja sädesüütemootoriga sõidukite kohta. |

Täht

NOx OTL1

PM OTL2

CO OTL6

IUPR13

Reagendi kvaliteet

Täiendavad pardadiagnostikasüsteemi seireseadmed12

Võimsuse läviväärtuse nõuded14

Külmkäivitus ja tahkete osakeste arv

Rakendamise kuupäevad: uued tüübid

Kuupäev, mil kokkuleppeosalised võivad tüübikinnituse andmisest keelduda

A9 10

B10

9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üleminekuperiood“

Talitluse seire3

Ei kohaldata

Üleminekuperiood7

Üleminekuperiood4

Ei kohaldata

20 %

Ei kohaldata

27. jaanuar 2013. a.

1. september 20159

31. detsember 201610

B11

9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üleminekuperiood“

Ei kohaldata

9.A lisa tabelis 2 rida „Üleminekuperiood“

Ei kohaldata

Üleminekuperiood4

Ei kohaldata

20 %

Ei kohaldata

1. september 2014

31. detsember 2016

C

9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üldnõuded“

9.A lisa tabelis 1 rida „Üldnõuded“

9.A lisa tabelis 2 rida „Üldnõuded“

Üldine8

Üldine5

Jah

20 %

Ei kohaldata

31. detsember 2015

1. september 2019

D

9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üldnõuded“

9.A lisa tabelis 1 rida „Üldnõuded“

9.A lisa tabelis 2 rida „Üldnõuded“

Üldine8

Üldine5

Jah

10 %

Ei kohaldata

1. september 2018

31. detsember 2021

E

9.A lisa tabelites 1 ja 2 rida „Üldnõuded“

9.A lisa tabelis 1 rida „Üldnõuded“

9.A lisa tabelis 2 rida „Üldnõuded“

Üldine8

Üldine5

Jah

10 %

Jah

7. jaanuar 2022. a.15

Märkused

1

NOx-i pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuse seirenõuded, mis on kindlaks määratud 9.A lisa tabelis 1 survesüütemootorite ja segakahekütuseliste mootorite ja selliste mootoritega sõidukite kohta ning 9.A lisa tabelis 2 sädesüütemootorite ja sädesüütemootoriga sõidukite kohta.

| 2 | Tahkete osakeste pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuse seirenõuded, mis on kindlaks määratud 9.A lisa tabelis 1 survesüütemootorite ja segakahekütuseliste mootorite ja sellise mootoriga sõidukite kohta. |
| --- | --- |

2

Tahkete osakeste pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuse seirenõuded, mis on kindlaks määratud 9.A lisa tabelis 1 survesüütemootorite ja segakahekütuseliste mootorite ja sellise mootoriga sõidukite kohta.

| 3 | 9.A lisa punktis 2.3.2.2 kindlaks määratud talitluse seire nõuded. |
| --- | --- |

3

9.A lisa punktis 2.3.2.2 kindlaks määratud talitluse seire nõuded.

| 4 | Reagendi kvaliteedi suhtes 11. lisa punktis 7.1.1.1 kindlaks määratud üleminekuperioodi nõuded. |
| --- | --- |

4

Reagendi kvaliteedi suhtes 11. lisa punktis 7.1.1.1 kindlaks määratud üleminekuperioodi nõuded.

| 5 | Reagendi kvaliteedi suhtes 11. lisa punktis 7.1.1 kindlaks määratud üldnõuded. |
| --- | --- |

5

Reagendi kvaliteedi suhtes 11. lisa punktis 7.1.1 kindlaks määratud üldnõuded.

| 6 | CO pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuse seirenõuded, mis on kindlaks määratud 9.A lisa tabelis 2 sädesüütemootorite ja sädesüütemootoriga sõidukite kohta. |
| --- | --- |

6

CO pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuse seirenõuded, mis on kindlaks määratud 9.A lisa tabelis 2 sädesüütemootorite ja sädesüütemootoriga sõidukite kohta.

| 7 | Välja arvatud 9.A lisa punktis 6.4.1 nõutud kinnitus. |
| --- | --- |

7

Välja arvatud 9.A lisa punktis 6.4.1 nõutud kinnitus.

| 8 | Kaasa arvatud 9.A lisa punktis 6.4.1 nõutud kinnitus. |
| --- | --- |

8

Kaasa arvatud 9.A lisa punktis 6.4.1 nõutud kinnitus.

| 9 | Sädesüütemootorite ja sädesüütemootoriga sõidukite puhul. |
| --- | --- |

9

Sädesüütemootorite ja sädesüütemootoriga sõidukite puhul.

| 10 | Diisel- ja segakahekütuseliste mootorite ja selliste mootoritega sõidukite puhul. |
| --- | --- |

10

Diisel- ja segakahekütuseliste mootorite ja selliste mootoritega sõidukite puhul.

| 11 | Kohaldatav üksnes sädesüütemootorite ja sädesüütemootoriga sõidukite puhul. |
| --- | --- |

11

Kohaldatav üksnes sädesüütemootorite ja sädesüütemootoriga sõidukite puhul.

| 12 | Täiendavad sätted seirenõuete kohta vastavalt 9.A lisa punktile 2.3.1.2. |
| --- | --- |

12

Täiendavad sätted seirenõuete kohta vastavalt 9.A lisa punktile 2.3.1.2.

| 13 | Talituskoefitsiendi spetsifikatsioonid on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 9.A ja 9.C lisades. Sädesüütemootorite suhtes talituskoefitsienti ei kohaldata. |
| --- | --- |

13

Talituskoefitsiendi spetsifikatsioonid on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 9.A ja 9.C lisades. Sädesüütemootorite suhtes talituskoefitsienti ei kohaldata.

| 14 | Kasutusel olevate sõidukite vastavuse nõue, mis on kindlaks määratud 8. lisa 1. liites. |
| --- | --- |

14

Kasutusel olevate sõidukite vastavuse nõue, mis on kindlaks määratud 8. lisa 1. liites.

| 15 | Vastavalt käesoleva eeskirja punktis 13.2.2 kindlaks määratud üleminekumeetmetele. |
| --- | --- |

15

Vastavalt käesoleva eeskirja punktis 13.2.2 kindlaks määratud üleminekumeetmetele.

Tabel 2

Mootoritüübi koodid tüübikinnitusmärgil

| Mootoritüüp | Kood |
| --- | --- |
| Diislikütusel töötav survesüütemootor | D |
| Etanoolil (ED95) töötav survesüütemootor | ED |
| Etanoolil (E85) töötav sädesüütemootor | E85 |
| Bensiinil töötav sädesüütemootor | P |
| Veeldatud naftagaasil töötav sädesüütemootor | Q |
| Maagaasil töötav sädesüütemootor | Vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.3.6. |
| Segakahekütuselised mootorid | Vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.3.7. |

Mootoritüüp

Kood

Diislikütusel töötav survesüütemootor

D

Etanoolil (ED95) töötav survesüütemootor

ED

Etanoolil (E85) töötav sädesüütemootor

E85

Bensiinil töötav sädesüütemootor

P

Veeldatud naftagaasil töötav sädesüütemootor

Q

Maagaasil töötav sädesüütemootor

Vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.3.6.

Segakahekütuselised mootorid

Vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.3.7.

---

(1)  Eeskiri nr 85 on esitatud vaid näitena.

---

4. LISA

Katsemenetlus

1.

Käesoleva lisa aluseks on ülemaailmse raskesõidukite ühtlustatud sertifitseerimise menetluse (WHDC) üldine tehniline norm nr 4.

2.

Reserveeritud (1)

3.

Mõisted, tähised ja lühendid

3.1.

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

3.1.1.

„deklareeritud maksimaalne võimsus (Pmax)“ – tootja tüübikinnitustaotluses deklareeritud maksimaalne võimsus EMK kilovattides (kasulik võimsus);

3.1.2.

„viivitusaeg“ – aeg võrdluspunktis mõõdetava koostisosa muutumisest hetkeni, mil saavutatakse 10 % süsteemi reageeringu lõppnäidust (t10), kui proovivõttur on määratletud võrdluspunktina. Gaasiliste koostisosade puhul on see aeg, mis kulub mõõdetava koostisosa liikumiseks proovivõtturist detektorisse;

3.1.3.

„triiv“ – erinevus mõõteseadme null- või võrdlusnäidu vahel enne ja pärast heitekatseid;

3.1.4.

„täisvoolulahjendusmeetod“ – protsess, mille käigus kogu heitgaasivool segatakse lahjendusõhuga, enne kui osa lahjendatud heitgaasivoolust eraldatakse analüüsimiseks;

3.1.5.

„maksimaalne pöörlemissagedus (nhi)“ – suurim mootori pöörlemissagedus, mille puhul on võimalik saavutada 70 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

3.1.6.

„minimaalne pöörlemissagedus (nlo)“ – mootori väikseim pöörlemissagedus, mille puhul on võimalik saavutada 55 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

3.1.7.

„maksimaalne võimsus (Pmax)“ – tootja deklareeritud maksimaalne võimsus kilovattides (kW);

3.1.8.

„maksimaalse pöördemomendi pöörlemissagedus“ – tootja deklaratsiooni järgi mootori pöörlemissagedus, mille korral mootor saavutab suurima pöördemomendi;

3.1.9.

„normaliseeritud pöördemoment“ – mootori pöördemoment protsentides normaliseerituna maksimaalse võimaliku pöördemomendi suhtes mootori konkreetsel pöörlemissagedusel;

3.1.10.

„käitaja nõue“ – mootori käitaja sisendsignaal mootori väljundi reguleerimiseks. Käitajaks võib olla isik (st käsitsi käitamine) või pöörlemissageduse regulaator (st automaatne käitamine), kes/mis annab mehaanilise või elektrilise sisendsignaali, mis põhjustab muutuse mootori väljundis. Sisendsignaal võib olla gaasipedaali, seguklapi hoova, ujuki hoova, käigukangi või pöörlemissageduse regulaatori seadepunkti füüsiline asend või eelnimetatutelt saabuv elektriline signaal;

3.1.11.

„osavoolulahjendusmeetod“ – protsess, mille käigus enne tahkete osakeste proovivõtufiltrile suunamist üks osa heitgaasivoolust eraldatakse ning segatakse sobivas koguses lahjendusõhuga;

3.1.12.

„astmeline püsikatsetsükkel“ – katsetsükkel, mis koosneb mitmest mootori püsikatsefaasist, kus iga faasi jaoks on kindlaksmääratud pöörlemissageduse ja pöördemomendi tingimused ning nende faaside vahel on kindlaksmääratud astmed (WHSC);

3.1.13.

„nimipöörlemissagedus“ – tootja müügi- ja hooldusdokumentides esitatud andmete järgi suurim pöörlemissagedus täiskoormusel, mida võimaldab pöörlemissageduse regulaator, või pöörlemissageduse regulaatori puudumise korral mootori maksimumvõimsuse pöörlemissagedus;

3.1.14.

„reageerimisaeg“ – aeg võrdluspunktis mõõdetava koostisosa muutumisest kuni hetkeni, mil saavutatakse 90 % süsteemi reageeringu lõppnäidust (t90), kui proovivõttur on määratletud võrdluspunktina, ning mõõdetava koostisosa kontsentratsioonimuutus on vähemalt 60 % kogu mõõteulatusest ja see muutumine toimub vähem kui 0,1 sekundiga. Süsteemi reageerimisaeg koosneb süsteemi viivitusajast ja süsteemi siirdeajast;

3.1.15.

„siirdeaeg“ – aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 protsendist 90 protsendini lõppnäidust (t90 – t10);

3.1.16.

„võrdlusnäit“ – keskmine reageering võrdlusgaasile 30 sekundi jooksul;

3.1.17.

„eriheide“ – heitkogus väljendatuna grammides kilovatt-tunni kohta (g/kWh);

3.1.18.

„katsetsükkel“ – kindlaksmääratud pöörlemissageduse ja pöördemomendiga katsepunktide järjestus mootori katsetamiseks püsiseisundis (ülemaailmne ühtlustatud püsikatsetsükkel, WHSC) või siirdeseisundis (ülemaailmne ühtlustatud siirdekatsetsükkel, WHTC);

3.1.19.

„ülekandeaeg“ – aeg võrdluspunktis mõõdetava koostisosa muutumisest kuni hetkeni, mil saavutatakse 50 % süsteemi reageeringu lõppnäidust (t50), kui proovivõttur on määratletud võrdluspunktina. Ülekandeaega kasutatakse erinevate mõõtevahendite signaalide vastavusse seadmiseks;

3.1.20.

„siirdekatsetsükkel“ – normaliseeritud pöörlemissageduse ja pöördemomendi väärtuste järjestusega katsetsükkel, kus need väärtused muutuvad ajas suhteliselt kiiresti (WHTC);

3.1.21.

„nullnäit“ – keskmine reageering nullgaasile 30 sekundi jooksul.

Joonis 1

Joonis 1

Süsteemi reageeringu määratlused

Süsteemi reageeringu määratlused

Image 30

3.2.

| Tähis | Ühik | Mõiste |
| --- | --- | --- |
| a1 | – | regressioonisirge tõus |
| a0 | – | regressioonisirge ja Y-telje lõikepunkt |
| A/Fst | – | õhu ja kütuse stöhhiomeetriline suhe |
| c | ppm/mahu% | kontsentratsioon |
| cd | ppm/mahu% | kontsentratsioon kuivas heitgaasis |
| cw | ppm/mahu% | kontsentratsioon niiskes heitgaasis |
| cb | ppm/mahu% | taustkontsentratsioon |
| Cd | – | Venturi toru vooluhulgategur |
| cgas | ppm/mahu% | kontsentratsioon gaasilistes koostisosades |
| | osakest/cm3 | tahkete osakeste keskmine kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), osakest kuupsentimeetris |
| cs,i | osakest/cm3 | tahkete osakeste kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis üksikmõõtmisel tahkete osakeste loenduriga, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa) |
| d | m | läbimõõt |
| di | | tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm) |
| dV | m | Venturi toru düüsi läbimõõt |
| D0 | m3/s | mahtpumba kalibreerimiskõvera vabaliige |
| D | – | lahjendustegur |
| Δt | s | ajavahemik |
| e | | tahkete osakeste arv heites kWh kohta |
| egas | g/kWh | gaasiliste koostisosade eriheide |
| ePM | g/kWh | tahkete osakeste eriheide |
| er | g/kWh | eriheide regenereerimise ajal |
| ew | g/kWh | kaalutud eriheide |
| ECO2 | % | CO2 summutav mõju NOx-i analüsaatorile |
| EE | % | etaani eemaldamise tõhusus |
| EH2O | % | vee summutav mõju NOx-i analüsaatorile |
| EM | % | metaani eemaldamise tõhusus |
| ENOx | % | NOx-i konverteri tõhusus |
| f | Hz | andmevõtusagedus |
| fa | – | laboratooriumi atmosfääritegur |
| Fs | – | stöhhiomeetriline tegur |
| | – | lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub lahjenduse seadetest katses |
| Ha | g/kg | sisselaskeõhu absoluutne niiskus |
| Hd | g/kg | lahjendusõhu absoluutne niiskus |
| i | – | hetkväärtust tähistav alaindeks (nt 1 Hz) |
| k | – | kalibreerimistegur, millega korrigeeritakse tahkete osakeste loenduri tulemusi, lähtudes võrdlusvahendiga saadud tulemustest, kui tahkete osakeste loendur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste loendur võtab kalibreerimistegurit arvesse, on selles valemis k = 1 |
| kc | – | süsinikust olenev tegur |
| kf,d | m3/kg kütus | põlemisgaaside täiendav ruumala kuivas heitgaasis |
| kf,w | m3/kg kütus | põlemisgaaside täiendav ruumala niiskes heitgaasis |
| kh,D | – | survesüütemootori NOx-i niiskuse parandustegur |
| kh,G | – | sädesüütemootori NOx-i niiskuse parandustegur |
| kr | | regenereerimise parandustegur vastavalt punktile 6.6.2 või kui mootoril puudub perioodilise regenereerimisega järeltöötlussüsteem, siis kr = 1 |
| kr,d | 2. | regenereerimise parandustegur allapoole korrigeerimiseks |
| kr,u | 3. | regenereerimise parandustegur ülespoole korrigeerimiseks |
| kw,a | – | sisselaskeõhu kuivalt niiskele ümberarvutuse parandustegur |
| kw,d | – | lahjendusõhu kuivalt niiskele ümberarvutuse parandustegur |
| kw,e | – | lahjendatud heitgaasi kuivalt niiskele ümberarvutuse parandustegur |
| kw,r | – | lahjendamata heitgaasi kuivalt niiskele ümberarvutuse parandustegur |
| KV | – | Venturi toru düüs kalibreerimisfunktsioon |
| λ | – | heitgaasi küttesegu |
| mb | mg | kogutud lahjendusõhu tahkete osakeste proovi mass |
| md | kg | tahkete osakeste proovivõtufiltrid läbinud lahjendusõhu proovi mass |
| med | kg | katsetsükli lahjendatud heitgaasi kogumass |
| medf | kg | katsetsükli lahjendatud ekvivalentheitgaasi mass |
| mew | kg | katsetsükli heitgaasi kogumass |
| mex | kg | tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks vajaliku proovi võtmisel lahjendustunnelist eraldatud lahjendatud heitgaasi kogumass |
| mf | mg | tahkete osakeste mass proovivõtufiltris |
| mgas | g | katsetsükli gaasilise heite mass |
| mp | mg | kogutud tahkete osakeste proovi mass |
| mPM | g | katsetsükli tahkete osakeste heite mass |
| mPM,corr | g/katse | tahkete osakeste mass, mida on korrigeeritud, et eraldada tahkete osakeste arvu kindlaksmääramise proovivõtuvooluhulk |
| mse | kg | katsetsükli heitgaasiproovi mass |
| msed | kg | lahjendustunnelit läbiva lahjendatud heitgaasi mass |
| msep | kg | tahkete osakeste kogumisfiltreid läbiva lahjendatud heitgaasi mass |
| mssd | kg | sekundaarse lahjendusõhu mass |
| M | Nm | pöördemoment |
| Ma | g/mol | sisselaskeõhu molaarmass |
| Md | g/mol | lahjendusõhu molaarmass |
| Me | g/mol | heitgaasi molaarmass |
| Mf | Nm | paigaldatavate lisaseadmete/varustuse pöördemomenditarve |
| Mgas | g/mol | gaasiliste koostisosade molaarmass |
| Mr | Nm | eemaldatavate lisaseadmete/varustuse pöördemomenditarve |
| N | – | tahkete osakeste arv heites katsetsükli vältel |
| n | – | mõõtmiste arv |
| nr | – | mõõtmiste arv regenereerimisega |
| n | min-1 | mootori pöörlemissagedus |
| nhi | min-1 | mootori maksimaalne pöörlemissagedus |
| nlo | min-1 | mootori minimaalne pöörlemissagedus |
| npref | min-1 | mootori eelistatav pöörlemissagedus |
| np | r/s | mahtpumba pöörlemissagedus |
| Ncold | – | tahkete osakeste koguarv heites WHTC külmkäivituskatsetsükli vältel |
| Nhot | – | tahkete osakeste koguarv heites WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel |
| Nin | | tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu |
| Nout | | tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu |
| pa | kPa | mootori sisselaskeõhu küllastunud auru rõhk |
| pb | kPa | kogu õhurõhk |
| pd | kPa | lahjendusõhu küllastunud auru rõhk |
| pp | kPa | absoluutne rõhk |
| pr | kPa | veeauru rõhk pärast jahutusvanni |
| ps | kPa | kuiv õhurõhk |
| P | kW | võimsus |
| Pf | kW | paigaldatavate lisaseadmete/varustuse võimsustarve |
| Pr | kW | eemaldatavate lisaseadmete/varustuse võimsustarve |
| qex | kg/s | tahkete osakeste arvu proovi massivooluhulk |
| qmad | kg/s | kuiva sisselaskeõhu massivooluhulk |
| qmaw | kg/s | niiske sisselaskeõhu massivooluhulk |
| qmCe | kg/s | süsiniku massivooluhulk lahjendamata heitgaasis |
| qmCf | kg/s | süsiniku massivooluhulk mootorisse |
| qmCp | kg/s | süsiniku massivooluhulk osavoolulahjendussüsteemis |
| qmdew | kg/s | lahjendatud niiske heitgaasi massivooluhulk |
| qmdw | kg/s | niiske lahjendusõhu massivooluhulk |
| qmedf | kg/s | lahjendatud niiske ekvivalentheitgaasi massivooluhulk |
| qmew | kg/s | niiske heitgaasi massivooluhulk |
| qmex | kg/s | lahjendustunnelist eraldatud proovi massivooluhulk |
| qmf | kg/s | kütuse massivooluhulk |
| qmp | kg/s | proovi massivooluhulk heitgaasis osavoolulahjendussüsteemi |
| qsw | kg/s | lahjendustunnelisse tagasi suunatud massivooluhulk, millega kompenseeritakse tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks eraldatud proovi massivooluhulk |
| qvCVS | m3/s | püsimahuproovi võtmise mahuvooluhulk |
| qvs | dm3/min | heitgaasianalüsaatorisüsteemi vooluhulk |
| qvt | cm3/min | märgistusgaasi vooluhulk |
| r2 | – | determinatsioonikordaja |
| rd | – | lahjendusaste |
| rD | – | Venturi toru läbimõõtude suhe |
| rh | – | leekionisatsioonidetektori süsivesinike kalibreerimistegur |
| rm | – | leekionisatsioonidetektori metanooli kalibreerimistegur |
| rp | – | Venturi toru rõhkude suhe |
| rs | – | keskmine proovivõtusuhe |
| s | | standardhälve |
| | kg/m3 | tihedus |
| ρe | kg/m3 | heitgaasi tihedus |
| | – | standardhälve |
| T | K | absoluutne temperatuur |
| Ta | K | sisselaskeõhu absoluutne temperatuur |
| t | s | aeg |
| t10 | s | aeg astmelise sisendi ja 10 % näidu vahel (lõppnäidust) |
| t50 | s | aeg astmelise sisendi ja 50 % näidu vahel (lõppnäidust) |
| t90 | s | aeg astmelise sisendi ja 90 % näidu vahel (lõppnäidust) |
| u | – | gaasilise koostisosa ja heitgaasi tiheduse (või molaarmassi) suhe jagatud 1000ga |
| V0 | m3/r | mahtpumba ühele pöördele vastav gaasi ruumala |
| Vs | dm3 | analüsaatoristendi süsteemi ruumala |
| Wact | kWh | tegelik töö katsetsüklis |
| Wact,cold | kWh | tegelik töö WHTC külmkäivituskatsetsüklis vastavalt punktile 7.8.6 |
| Wact, hot | kWh | tegelik töö WHTC kuumkäivituskatsetsüklis vastavalt punktile 7.8.6 |
| Wref | kWh | töö võrdlustsüklis |
| X0 | m3/r | mahtpumba kalibreerimisfunktsioon |

Tähis

Ühik

Mõiste

a1

–

regressioonisirge tõus

a0

–

regressioonisirge ja Y-telje lõikepunkt

A/Fst

–

õhu ja kütuse stöhhiomeetriline suhe

c

ppm/mahu%

kontsentratsioon

cd

ppm/mahu%

kontsentratsioon kuivas heitgaasis

cw

ppm/mahu%

kontsentratsioon niiskes heitgaasis

cb

ppm/mahu%

taustkontsentratsioon

Cd

–

Venturi toru vooluhulgategur

cgas

ppm/mahu%

kontsentratsioon gaasilistes koostisosades

Image 31

osakest/cm3

tahkete osakeste keskmine kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), osakest kuupsentimeetris

cs,i

osakest/cm3

tahkete osakeste kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis üksikmõõtmisel tahkete osakeste loenduriga, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa)

d

m

läbimõõt

di

tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm)

dV

m

Venturi toru düüsi läbimõõt

D0

m3/s

mahtpumba kalibreerimiskõvera vabaliige

D

–

lahjendustegur

Δt

s

ajavahemik

e

tahkete osakeste arv heites kWh kohta

egas

g/kWh

gaasiliste koostisosade eriheide

ePM

g/kWh

tahkete osakeste eriheide

er

g/kWh

eriheide regenereerimise ajal

ew

g/kWh

kaalutud eriheide

ECO2

%

CO2 summutav mõju NOx-i analüsaatorile

EE

%

etaani eemaldamise tõhusus

EH2O

%

vee summutav mõju NOx-i analüsaatorile

EM

%

metaani eemaldamise tõhusus

ENOx

%

NOx-i konverteri tõhusus

f

Hz

andmevõtusagedus

fa

–

laboratooriumi atmosfääritegur

Fs

–

stöhhiomeetriline tegur

Image 32

–

lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub lahjenduse seadetest katses

Ha

g/kg

sisselaskeõhu absoluutne niiskus

Hd

g/kg

lahjendusõhu absoluutne niiskus

i

–

hetkväärtust tähistav alaindeks (nt 1 Hz)

k

–

kalibreerimistegur, millega korrigeeritakse tahkete osakeste loenduri tulemusi, lähtudes võrdlusvahendiga saadud tulemustest, kui tahkete osakeste loendur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste loendur võtab kalibreerimistegurit arvesse, on selles valemis k = 1

kc

–

süsinikust olenev tegur

kf,d

m3/kg kütus

põlemisgaaside täiendav ruumala kuivas heitgaasis

kf,w

m3/kg kütus

põlemisgaaside täiendav ruumala niiskes heitgaasis

kh,D

–

survesüütemootori NOx-i niiskuse parandustegur

kh,G

–

sädesüütemootori NOx-i niiskuse parandustegur

kr

regenereerimise parandustegur vastavalt punktile 6.6.2 või kui mootoril puudub perioodilise regenereerimisega järeltöötlussüsteem, siis kr = 1

kr,d

2.

regenereerimise parandustegur allapoole korrigeerimiseks

kr,u

3.

regenereerimise parandustegur ülespoole korrigeerimiseks

kw,a

–

sisselaskeõhu kuivalt niiskele ümberarvutuse parandustegur

kw,d

–

lahjendusõhu kuivalt niiskele ümberarvutuse parandustegur

kw,e

–

lahjendatud heitgaasi kuivalt niiskele ümberarvutuse parandustegur

kw,r

–

lahjendamata heitgaasi kuivalt niiskele ümberarvutuse parandustegur

KV

–

Venturi toru düüs kalibreerimisfunktsioon

λ

–

heitgaasi küttesegu

mb

mg

kogutud lahjendusõhu tahkete osakeste proovi mass

md

kg

tahkete osakeste proovivõtufiltrid läbinud lahjendusõhu proovi mass

med

kg

katsetsükli lahjendatud heitgaasi kogumass

medf

kg

katsetsükli lahjendatud ekvivalentheitgaasi mass

mew

kg

katsetsükli heitgaasi kogumass

mex

kg

tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks vajaliku proovi võtmisel lahjendustunnelist eraldatud lahjendatud heitgaasi kogumass

mf

mg

tahkete osakeste mass proovivõtufiltris

mgas

g

katsetsükli gaasilise heite mass

mp

mg

kogutud tahkete osakeste proovi mass

mPM

g

katsetsükli tahkete osakeste heite mass

mPM,corr

g/katse

tahkete osakeste mass, mida on korrigeeritud, et eraldada tahkete osakeste arvu kindlaksmääramise proovivõtuvooluhulk

mse

kg

katsetsükli heitgaasiproovi mass

msed

kg

lahjendustunnelit läbiva lahjendatud heitgaasi mass

msep

kg

tahkete osakeste kogumisfiltreid läbiva lahjendatud heitgaasi mass

mssd

kg

sekundaarse lahjendusõhu mass

M

Nm

pöördemoment

Ma

g/mol

sisselaskeõhu molaarmass

Md

g/mol

lahjendusõhu molaarmass

Me

g/mol

heitgaasi molaarmass

Mf

Nm

paigaldatavate lisaseadmete/varustuse pöördemomenditarve

Mgas

g/mol

gaasiliste koostisosade molaarmass

Mr

Nm

eemaldatavate lisaseadmete/varustuse pöördemomenditarve

N

–

tahkete osakeste arv heites katsetsükli vältel

n

–

mõõtmiste arv

nr

–

mõõtmiste arv regenereerimisega

n

min-1

mootori pöörlemissagedus

nhi

min-1

mootori maksimaalne pöörlemissagedus

nlo

min-1

mootori minimaalne pöörlemissagedus

npref

min-1

mootori eelistatav pöörlemissagedus

np

r/s

mahtpumba pöörlemissagedus

Ncold

–

tahkete osakeste koguarv heites WHTC külmkäivituskatsetsükli vältel

Nhot

–

tahkete osakeste koguarv heites WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel

Nin

tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu

Nout

tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu

pa

kPa

mootori sisselaskeõhu küllastunud auru rõhk

pb

kPa

kogu õhurõhk

pd

kPa

lahjendusõhu küllastunud auru rõhk

pp

kPa

absoluutne rõhk

pr

kPa

veeauru rõhk pärast jahutusvanni

ps

kPa

kuiv õhurõhk

P

kW

võimsus

Pf

kW

paigaldatavate lisaseadmete/varustuse võimsustarve

Pr

kW

eemaldatavate lisaseadmete/varustuse võimsustarve

qex

kg/s

tahkete osakeste arvu proovi massivooluhulk

qmad

kg/s

kuiva sisselaskeõhu massivooluhulk

qmaw

kg/s

niiske sisselaskeõhu massivooluhulk

qmCe

kg/s

süsiniku massivooluhulk lahjendamata heitgaasis

qmCf

kg/s

süsiniku massivooluhulk mootorisse

qmCp

kg/s

süsiniku massivooluhulk osavoolulahjendussüsteemis

qmdew

kg/s

lahjendatud niiske heitgaasi massivooluhulk

qmdw

kg/s

niiske lahjendusõhu massivooluhulk

qmedf

kg/s

lahjendatud niiske ekvivalentheitgaasi massivooluhulk

qmew

kg/s

niiske heitgaasi massivooluhulk

qmex

kg/s

lahjendustunnelist eraldatud proovi massivooluhulk

qmf

kg/s

kütuse massivooluhulk

qmp

kg/s

proovi massivooluhulk heitgaasis osavoolulahjendussüsteemi

qsw

kg/s

lahjendustunnelisse tagasi suunatud massivooluhulk, millega kompenseeritakse tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks eraldatud proovi massivooluhulk

qvCVS

m3/s

püsimahuproovi võtmise mahuvooluhulk

qvs

dm3/min

heitgaasianalüsaatorisüsteemi vooluhulk

qvt

cm3/min

märgistusgaasi vooluhulk

r2

–

determinatsioonikordaja

rd

–

lahjendusaste

rD

–

Venturi toru läbimõõtude suhe

rh

–

leekionisatsioonidetektori süsivesinike kalibreerimistegur

rm

–

leekionisatsioonidetektori metanooli kalibreerimistegur

rp

–

Venturi toru rõhkude suhe

rs

–

keskmine proovivõtusuhe

s

standardhälve

kg/m3

tihedus

ρe

kg/m3

heitgaasi tihedus

–

standardhälve

T

K

absoluutne temperatuur

Ta

K

sisselaskeõhu absoluutne temperatuur

t

s

aeg

t10

s

aeg astmelise sisendi ja 10 % näidu vahel (lõppnäidust)

t50

s

aeg astmelise sisendi ja 50 % näidu vahel (lõppnäidust)

t90

s

aeg astmelise sisendi ja 90 % näidu vahel (lõppnäidust)

u

–

gaasilise koostisosa ja heitgaasi tiheduse (või molaarmassi) suhe jagatud 1000ga

V0

m3/r

mahtpumba ühele pöördele vastav gaasi ruumala

Vs

dm3

analüsaatoristendi süsteemi ruumala

Wact

kWh

tegelik töö katsetsüklis

Wact,cold

kWh

tegelik töö WHTC külmkäivituskatsetsüklis vastavalt punktile 7.8.6

Wact, hot

kWh

tegelik töö WHTC kuumkäivituskatsetsüklis vastavalt punktile 7.8.6

Wref

kWh

töö võrdlustsüklis

X0

m3/r

mahtpumba kalibreerimisfunktsioon

3.3.

| wALF | kütuse vesinikusisaldus, massi% |
| --- | --- |
| wBET | kütuse süsinikusisaldus, massi% |
| wGAM | kütuse väävlisisaldus, massi% |
| wDEL | kütuse lämmastikusisaldus, massi% |
| wEPS | kütuse hapnikusisaldus, massi% |
| α | vesiniku moolisuhe, H/C |
| γ | väävli moolisuhe, S/C |
| δ | lämmastiku moolisuhe, N/C |
| ε | hapniku moolisuhe, O/C |
| kütuse CHαOεNδSγ puhul |

wALF

kütuse vesinikusisaldus, massi%

wBET

kütuse süsinikusisaldus, massi%

wGAM

kütuse väävlisisaldus, massi%

wDEL

kütuse lämmastikusisaldus, massi%

wEPS

kütuse hapnikusisaldus, massi%

α

vesiniku moolisuhe, H/C

γ

väävli moolisuhe, S/C

δ

lämmastiku moolisuhe, N/C

ε

hapniku moolisuhe, O/C

kütuse CHαOεNδSγ puhul

3.4.

| C1 | süsivesinike C1-ekvivalent |
| --- | --- |
| CH4 | metaan |
| C2H6 | etaan |
| C3H8 | propaan |
| CO | süsinikoksiid |
| CO2 | süsinikdioksiid |
| DOP | dioktüülftalaat |
| HC | süsivesinikud |
| H2O | vesi |
| NMHC | mitte-metaansed süsivesinikud |
| NOx | lämmastikoksiidid |
| NO | lämmastikdioksiid |
| NO2 | lämmastikdioksiid |
| PM | tahked osakesed |

C1

süsivesinike C1-ekvivalent

CH4

metaan

C2H6

etaan

C3H8

propaan

CO

süsinikoksiid

CO2

süsinikdioksiid

DOP

dioktüülftalaat

HC

süsivesinikud

H2O

vesi

NMHC

mitte-metaansed süsivesinikud

NOx

lämmastikoksiidid

NO

lämmastikdioksiid

NO2

lämmastikdioksiid

PM

tahked osakesed

3.5.

| CFV | Venturi toru düüs |
| --- | --- |
| CLD | kemoluminestsentsdetektor |
| CVS | püsimahuproovi võtmine |
| deNOx | NOx-i järeltöötlussüsteem |
| EGR | heitgaasitagastus |
| ET | aurustamistoru |
| FID | leekionisatsioonidetektor |
| FTIR | Fourier’ teisendusega infrapunaanalüsaator |
| GC | gaasikromatograaf |
| HCLD | kuumkemoluminestsentsdetektor |
| HFID | kuumleekionisatsioonidetektor |
| LDS | laserdioodspektromeeter |
| LPG | veeldatud naftagaas |
| NDIR | mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaator |
| NG | maagaas |
| NMC | metaanieraldajata analüsaator |
| OT | väljalasketoru |
| PDP | mahtpump |
| FS % | % kogu mõõteulatusest |
| PCF | tahkete osakeste eelseparaator |
| PFS | osavoolusüsteem |
| PNC | tahkete osakeste loendur |
| PND | tahkete osakeste lahjendusseade |
| PTS | tahkete osakeste ülekandesüsteem |
| PTT | tahkete osakeste ülekandetoru |
| SSV | Venturi toru |
| VGT | muutuvgeomeetriaga turboülelaadur |
| VPR | lenduvate tahkete osakeste püüdur |
| WHSC | ülemaailmne ühtlustatud püsikatsetsükkel |
| WHTC | ülemaailmne ühtlustatud siirdekatsetsükkel |

CFV

Venturi toru düüs

CLD

kemoluminestsentsdetektor

CVS

püsimahuproovi võtmine

deNOx

NOx-i järeltöötlussüsteem

EGR

heitgaasitagastus

ET

aurustamistoru

FID

leekionisatsioonidetektor

FTIR

Fourier’ teisendusega infrapunaanalüsaator

GC

gaasikromatograaf

HCLD

kuumkemoluminestsentsdetektor

HFID

kuumleekionisatsioonidetektor

LDS

laserdioodspektromeeter

LPG

veeldatud naftagaas

NDIR

mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaator

NG

maagaas

NMC

metaanieraldajata analüsaator

OT

väljalasketoru

PDP

mahtpump

FS %

% kogu mõõteulatusest

PCF

tahkete osakeste eelseparaator

PFS

osavoolusüsteem

PNC

tahkete osakeste loendur

PND

tahkete osakeste lahjendusseade

PTS

tahkete osakeste ülekandesüsteem

PTT

tahkete osakeste ülekandetoru

SSV

Venturi toru

VGT

muutuvgeomeetriaga turboülelaadur

VPR

lenduvate tahkete osakeste püüdur

WHSC

ülemaailmne ühtlustatud püsikatsetsükkel

WHTC

ülemaailmne ühtlustatud siirdekatsetsükkel

4.

Mootorisüsteem peab olema projekteeritud, valmistatud ja koostatud nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks oma kasuliku tööea jooksul käesoleva lisa nõuetele käesoleva eeskirja määratluste kohaselt, sealhulgas ka sõidukile paigaldatuna.

5.

Talitlusnõuded

5.1.

Mootori gaasiliste ja tahkete saasteainete heide tuleb kindlaks määrata WHTC ja WHSC katsetsüklite abil, nagu on kirjeldatud punktis 7. Mõõtesüsteemid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele, punktis 9.3 esitatud tehnilisele kirjeldusele (gaasiliste saasteainete heite mõõtmine) ning punkti 9.4 (tahkete osakeste mõõtmine) ja käesoleva lisa 2. liite nõuetele.

Tüübikinnitusasutus võib tunnustada ka muid süsteeme või analüsaatoreid, kui näidatakse, et nende kasutamine annab samaväärseid tulemusi vastavalt punktile 5.1.1.

5.1.1.

Süsteemi samaväärsuse kindlakstegemise alus on seitsme (või rohkema) proovipaariga korrelatsiooniuuring, milles katsetatavat süsteemi võrreldakse ühe käesolevas lisas kindlaks määratud süsteemiga.

„Tulemuste“ all mõeldakse konkreetse tsükli heitkoguse kaalutud väärtust. Korrelatsioonikatse tuleb teha samas laboris, samas katsekambris, samal mootoril ja eelistatavalt samal ajal. Proovipaaride keskmiste väärtuste samaväärsus määratakse kindlaks 3. liite punktis A.3.3 kirjeldatud F- ja t-katsete statistiliste andmetega, mis saadakse kirjeldatud laboris, katsekambris ja mootoril. Võõrväärtused määratakse kindlaks vastavalt standardile ISO 5725 ja jäetakse andmebaasist välja. Korrelatsioonikatsetes kasutatavad süsteemid peavad olema saanud tüübikinnitusasutuselt tüübikinnituse.

5.2.

Mootoritüüpkond

5.2.1.

Mootoritüüpkonda iseloomustavad konstruktsiooniparameetrid. Need peavad olema samad kõigil tüüpkonna mootoritel. Mootori tootja võib otsustada, millised mootorid kuuluvad mootoritüüpkonda, kui on täidetud punktis 5.2.3 loetletud kuuluvuse kriteeriumid. Mootoritüüpkond peab saama tüübikinnitusasutuselt tüübikinnituse. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele asjakohase teabe mootoritüüpkonna liikmete heitetasemete kohta.

5.2.2.

Mõnel juhul võivad parameetrid avaldada vastastikust mõju. Seda tuleb arvesse võtta tagamaks, et samasse mootoritüüpkonda kuuluvad ainult samalaadsete heitekarakteristikutega mootorid. Need juhud teeb kindlaks tootja ning teatab tüübikinnitusasutusele. Seejärel võetakse neid arvesse uue mootoritüüpkonna loomise tingimusena.

Tootja peab hea inseneritava alusel kindlaks tegema sellised punktis 5.2.3 loetlemata seadmed või omadused, mis avaldavad suurt mõju heitetasemele, ning teatama nendest tüübikinnitusasutusele. Seejärel võetakse neid arvesse uue mootoritüüpkonna loomise tingimusena.

Peale punktis 5.2.3 loetletud parameetritele võib tootja kasutusele võtta täiendavaid tingimusi, mis võimaldavad määratleda kitsamaid mootoritüüpkondi. Need ei pea tingimata olema parameetrid, mis avaldavad mõju heitetasemele.

5.2.3.

Mootoritüüpkonda määratlevad parameetrid

5.2.3.1.

| a) | kahetaktiline töötsükkel; |
| --- | --- |

a)

kahetaktiline töötsükkel;

| b) | neljataktiline töötsükkel; |
| --- | --- |

b)

neljataktiline töötsükkel;

| c) | rootormootor; |
| --- | --- |

c)

rootormootor;

| d) | muud. |
| --- | --- |

d)

muud.

5.2.3.2.

Silindrite konfiguratsioon

5.2.3.2.1.

| a) | V; |
| --- | --- |

a)

V;

| b) | reas; |
| --- | --- |

b)

reas;

| c) | radiaalselt; |
| --- | --- |

c)

radiaalselt;

| d) | muud (F, W jne). |
| --- | --- |

d)

muud (F, W jne).

5.2.3.2.2.

Sama mootoriplokiga mootorid võivad kuuluda samasse tüüpkonda, kui nende silindrite kesktelgede vahekaugused on samad.

5.2.3.3.

| a) | õhk; |
| --- | --- |

a)

õhk;

| b) | vesi; |
| --- | --- |

b)

vesi;

| c) | õli. |
| --- | --- |

c)

õli.

5.2.3.4.

Ühe silindri töömaht

5.2.3.4.1.

Selleks et lugeda mootorid, mille silindri töömaht on ≥ 0,75 dm3, samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende silindrite töömahud erineda üle 15 % tüüpkonna suurimast silindri töömahust.

5.2.3.4.2.

Selleks et lugeda mootorid, mille silindri töömaht on < 0,75 dm3, samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende silindrite töömahud erineda üle 30 % tüüpkonna suurimast silindri töömahust.

5.2.3.4.3.

Mootoreid, mille ühe silindri töömaht ületab punktides 5.2.3.4.1 ja 5.2.3.4.2 kindlaksmääratud piirnorme, võib lugeda samasse tüüpkonda kuuluvaks tüübikinnitusasutuse loal. See luba peab toetuma tehnilistele põhjendustele (arvutus, matkemodelleerimine, katsed jne), mis näitavad, et piirnormi ületamine ei avalda heitkogusele olulist mõju.

5.2.3.5.

| a) | ülelaadeta; |
| --- | --- |

a)

ülelaadeta;

| b) | ülelaadega; |
| --- | --- |

b)

ülelaadega;

| c) | ülelaadega, vahejahutiga. |
| --- | --- |

c)

ülelaadega, vahejahutiga.

5.2.3.6.

| a) | diislikütus; |
| --- | --- |

a)

diislikütus;

| b) | maagaas; |
| --- | --- |

b)

maagaas;

| c) | veeldatud naftagaas; |
| --- | --- |

c)

veeldatud naftagaas;

| d) | etanool. |
| --- | --- |

d)

etanool.

5.2.3.7.

| a) | jaotamata; |
| --- | --- |

a)

jaotamata;

| b) | jaotatud; |
| --- | --- |

b)

jaotatud;

| c) | muud. |
| --- | --- |

c)

muud.

5.2.3.8.

| a) | sädesüüde; |
| --- | --- |

a)

sädesüüde;

| b) | survesüüde. |
| --- | --- |

b)

survesüüde.

5.2.3.9.

| a) | konfiguratsioon; |
| --- | --- |

a)

konfiguratsioon;

| b) | klappide arv silindri kohta. |
| --- | --- |

b)

klappide arv silindri kohta.

5.2.3.10.

| a) | Vedelkütuse etteande tüüp:






  i) | pump, (kõrgsurve)toru ja pihusti; |
| --- | --- | --- |

a)

Vedelkütuse etteande tüüp:

i)

pump, (kõrgsurve)toru ja pihusti;

| ii) | reas- või jaotuspump; |
| --- | --- |

ii)

reas- või jaotuspump;

| iii) | sõlmepump või pumppihusti; |
| --- | --- |

iii)

sõlmepump või pumppihusti;

| iv) | ühisanum; |
| --- | --- |

iv)

ühisanum;

| v) | karburaator(id); |
| --- | --- |

v)

karburaator(id);

| vi) | muud. |
| --- | --- |

vi)

muud.

| b) | Gaaskütuse etteande tüüp:






  i) | gaas; |
| --- | --- | --- |

b)

Gaaskütuse etteande tüüp:

i)

gaas;

| ii) | vedelik; |
| --- | --- |

ii)

vedelik;

| iii) | segamisseadmed; |
| --- | --- |

iii)

segamisseadmed;

| iv) | muud. |
| --- | --- |

iv)

muud.

| c) | Muud tüübid. |
| --- | --- |

c)

Muud tüübid.

5.2.3.11.

| a) | heitgaasitagastus; |
| --- | --- |

a)

heitgaasitagastus;

| b) | vee pihustamine; |
| --- | --- |

b)

vee pihustamine;

| c) | õhu sissepuhe; |
| --- | --- |

c)

õhu sissepuhe;

| d) | muud. |
| --- | --- |

d)

muud.

5.2.3.12.

Elektroonilise juhtseadme olemasolu või puudumist mootoril peetakse tüüpkonna põhiparameetriks.

Elektroonilise juhtseadmega mootorite puhul peab tootja esitama tehnilised põhjendused, mis selgitavad nende mootorite liigitamist samasse tüüpkonda, st põhjused, miks nendelt mootoritelt võib eeldada vastamist samadele heitenõuetele.

Nendeks põhjendusteks võivad olla arvutused, matkemodelleerimine, hinnangud, sissepritseparameetrite kirjeldus, katsed jne.

Juhitavad funktsioonid võivad olla näiteks:

| a) | ajastus; |
| --- | --- |

a)

ajastus;

| b) | sissepritse rõhk; |
| --- | --- |

b)

sissepritse rõhk;

| c) | hargpritse; |
| --- | --- |

c)

hargpritse;

| d) | ülelaaderõhk; |
| --- | --- |

d)

ülelaaderõhk;

| e) | muutuvgeomeetriaga turboülelaadur; |
| --- | --- |

e)

muutuvgeomeetriaga turboülelaadur;

| f) | heitgaasitagastus. |
| --- | --- |

f)

heitgaasitagastus.

5.2.3.13.

Mootoritüüpkonda kuuluvuse kriteeriumiks loetakse järgmiste seadmete tööpõhimõtet ja kombinatsiooni:

| a) | oksüdatsioonikatalüsaator; |
| --- | --- |

a)

oksüdatsioonikatalüsaator;

| b) | kolmeastmeline katalüsaator; |
| --- | --- |

b)

kolmeastmeline katalüsaator;

| c) | NOx-i selektiivse taandamisega (redutseerija lisamisega) deNOx-i süsteem; |
| --- | --- |

c)

NOx-i selektiivse taandamisega (redutseerija lisamisega) deNOx-i süsteem;

| d) | muud deNOx-i süsteemid; |
| --- | --- |

d)

muud deNOx-i süsteemid;

| e) | passiivse regenereerimisega tahkete osakeste püüdur; |
| --- | --- |

e)

passiivse regenereerimisega tahkete osakeste püüdur;

| f) | aktiivse regenereerimisega tahkete osakeste püüdur; |
| --- | --- |

f)

aktiivse regenereerimisega tahkete osakeste püüdur;

| g) | muud tahkete osakeste püüdurid; |
| --- | --- |

g)

muud tahkete osakeste püüdurid;

| h) | muud seadmed. |
| --- | --- |

h)

muud seadmed.

Kui algmootorina või tüüpkonna liikmena sertifitseeritud mootor on sertifitseeritud ilma järeltöötlussüsteemita, võib selle mootori lisada samasse mootoritüüpkonda, kui see on varustatud oksüdatsioonikatalüsaatoriga ega vaja teistsuguste omadustega kütust.

Kui selle mootori jaoks on vaja eriomadustega kütust (näiteks kütuse erilisandeid tahkete osakeste püüduri jaoks regenereerimisprotsessi tagamiseks), peab selle mootori samasse tüüpkonda lisamise otsus põhinema tootja esitatud tehnilistel põhjendustel. Need põhjendused peavad näitama, et selle seadmega varustatud mootori eeldatav heitetase vastab samale piirnormile kui selle seadmeta mootoril.

Kui algmootorina või sellise tüüpkonna liikmena, mille algmootor on varustatud sama järeltöötlussüsteemiga, sertifitseeritud mootor on sertifitseeritud koos järeltöötlussüsteemiga, ei saa seda mootorit lisada samasse mootoritüüpkonda, kui selle varustuses puudub järeltöötlussüsteem.

5.2.4.

Algmootori valik

5.2.4.1.

Kui tüübikinnitusasutus on mootoritüüpkonna kooskõlastanud, kasutatakse tüüpkonna algmootori valimisel esmase kriteeriumina suurimat kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud maksimaalse pöördemomendi pöörlemissagedusel. Kui kaks või enam mootorit vastavad sellele esmasele kriteeriumile, kasutatakse algmootori valimisel teisese kriteeriumina suurimat kütusekulu töötsükli kohta nimipöörlemissagedusel.

5.2.4.2.

Kui tüübikinnitusasutus on mootoritüüpkonna kooskõlastanud, kasutatakse tüüpkonna algmootori valimisel esmase kriteeriumina suurimat töömahtu. Juhul kui kaks või enam mootorit vastavad sellele esmasele kriteeriumile, valitakse algmootor teisese kriteeriumi kohaselt järgmises järjekorras:

| a) | suurim kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud nimivõimsuse pöörlemissagedusel; |
| --- | --- |

a)

suurim kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud nimivõimsuse pöörlemissagedusel;

| b) | varaseim süüteajastus; |
| --- | --- |

b)

varaseim süüteajastus;

| c) | madalaim heitgaasitagastuse määr. |
| --- | --- |

c)

madalaim heitgaasitagastuse määr.

5.2.4.3.

Tüübikinnitusasutus võib otsustada, et parim viis tüüpkonna halvima heiteolukorra väljaselgitamiseks on täiendavate mootorite katsetamine. Sellisel juhul peab mootori tootja esitama asjakohase teabe, mis võimaldab kindlaks määrata mootorid, mille heitetase on tüüpkonnas tõenäoliselt suurim.

Kui tüüpkonna mootoritel on muid tunnuseid, mis võivad heitkogust mõjutada, tuleb ka need tunnused kindlaks määrata ja nendega algmootori valimisel arvestada.

Kui tüüpkonna mootorid vastavad samadele heiteväärtustele kasuliku tööea erinevatel perioodidel, arvestatakse seda algmootori valimisel.

6.

Katsetingimused

6.1.

Mõõdetakse mootori sisselaskeõhu absoluutset temperatuuri (Ta) kelvinites ja kuiva õhurõhku (ps) kilopaskalites ning määratakse kindlaks parameeter fa järgmiselt. Mitmesilindriliste mootorite, näiteks V-mootorite puhul, mille sisselaskekollektorid moodustavad eraldi rühmad, võetakse arvesse nende rühmade keskmine temperatuur. Parameetri fa väärtus esitatakse koos katsetulemustega. Katsetulemuste parema korduvuse ja korratavuse huvides on soovitatav, et parameetri fa väärtus oleks 0,93 ≤ fa ≤ 1,07.

| a) | Survesüütemootorid
  Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:



  (1)
  Turboülelaaduriga mootorid sisselaskeõhu jahutusega või ilma:



  (2) |
| --- | --- |

a)

Survesüütemootorid

Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

Image 33
  (1)

Turboülelaaduriga mootorid sisselaskeõhu jahutusega või ilma:

Image 34
  (2)

| b) | Sädesüütemootorid



  (3) |
| --- | --- |

b)

Sädesüütemootorid

Image 35
  (3)

6.2.

Ülelaadeõhu temperatuur registreeritakse ning see võib nimipöörlemissageduse ja täiskoormuse korral erineda tootja määratud ülelaadeõhu maksimaalsest temperatuurist ± 5 K võrra. Jahutusaine temperatuur peab olema vähemalt 293 K (20 °C).

Katselabori süsteemi või välise puhuri kasutamise korral tuleb jahutusaine vooluhulk seada nii, et ülelaadeõhu temperatuur vastab (± 5 K) tootja määratud ülelaadeõhu maksimaalsele temperatuurile nimipöörlemissageduse ja täiskoormuse korral. Ülelaadeõhu vahejahuti jahutusvedeliku temperatuuri ja vooluhulka ülalnimetatud seadepunkti korral ei tohi kogu katsetsükli vältel muuta, välja arvatud juhul, kui selle tulemuseks on ülelaadeõhu mitterepresentatiivne ülejahutamine. Ülelaadeõhu vahejahuti maht peab põhinema heal inseneritaval ning see peab olema toodetava mootori kasutuselolevale paigaldisele iseloomulik. Laborisüsteem peab olema selline, et on tagatud kondensaadi minimaalne kogunemine. Kogu kogunenud kondensaat tuleb välja lasta ja kõik väljalaskekohad tuleb enne heitekatset kindlalt sulgeda.

Kui mootori tootja on õhu vahejahutussüsteemis kindlaks määranud rõhulanguse piirid, siis tuleb tagada, et rõhulangus õhu vahejahutussüsteemis jääb mootori tootja määratud töötingimustes tootja määratud piiridesse. Rõhulangust mõõdetakse tootja määratud kohtades.

6.3.

Eriheite mõõtmise aluseks on mootori võimsus ja tsüklis tehtud töö, nagu on kindlaks määratud punktides 6.3.1–6.3.5.

6.3.1.

Mootorit katsetatakse koos 6. liites loetletud lisaseadmete/varustusega.

Kui lisaseadmed/varustus ei ole paigaldatud nõuetekohaselt, siis tuleb nende võimsust võtta arvesse, nagu on kindlaks määratud punktides 6.3.2–6.3.5.

6.3.2.

Kui käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavaid lisaseadmeid/varustust ei ole võimalik katsestendile paigaldada, siis tuleb nende võimsustarve kindlaks määrata ja mõõdetud mootori (võrdlus- ja tegelikust) võimsusest maha arvata mootori kogu pöörlemissageduste vahemikus (WHTC korral) või kõigi katsetatavate pöörlemissageduste puhul (WHSC korral).

6.3.3.

Kui käesoleva lisa 6. liite kohaselt mittenõutavaid lisaseadmeid/varustust ei ole võimalik katsestendilt eemaldada, siis tuleb nende võimsustarve kindlaks määrata ja mõõdetud mootori (võrdlus- ja tegelikule) võimsusele liita mootori kogu pöörlemissageduste vahemikus (WHTC korral) või kõigi katsetatavate pöörlemissageduste puhul (WHSC korral). Kui see väärtus on suurem kui 3 % maksimaalsest võimsusest katsepöörlemissagedusel, tõendatakse seda tüübikinnitusasutusele.

6.3.4.

Lisaseadmete/varustuse võimsustarve määratakse kindlaks ainult juhul, kui

| a) | käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavad lisaseadmed/varustus ei ole mootorile paigaldatud
  ja/või |
| --- | --- |

a)

käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavad lisaseadmed/varustus ei ole mootorile paigaldatud

ja/või

| b) | mootorile on paigaldatud lisaseadmed/varustus, mis ei ole käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavad. |
| --- | --- |

b)

mootorile on paigaldatud lisaseadmed/varustus, mis ei ole käesoleva lisa 6. liite kohaselt nõutavad.

Lisaseadmete võimsustarbe väärtused ja lisaseadmete võimsustarbe mõõtmis-/arvutusmeetodi esitab mootori tootja katsetsüklite kogu käitusulatuse kohta ning need kiidab heaks tüübikinnitusasutus.

6.3.5.

Tsüklis tehtud võrdlus- ja tegeliku töö arvutused (vt punkt 7.4.8 ja 7.8.6) põhinevad mootori võimsusel punkti 6.3.1 kohaselt. Sel juhul on valemis 4 Pf ja Pr võrdsed nulliga ning P = Pm.

Kui lisaseadmed/varustus on paigaldatud vastavalt punktidele 6.3.2 ja/või 6.3.3, siis kasutatakse nende võimsustarvet tsükli hetkevõimsuse Pm,i iga väärtuse korrigeerimiseks järgmiselt:

Image 36
  (4)

kus:

| Pm,i | on mootori mõõdetud võimsus, kW; |
| --- | --- |
| Pf,i | on paigaldatavate lisaseadmete/varustuse võimsustarve, kW; |
| Pr,i | eemaldatavate lisaseadmete/varustuse võimsustarve, kW. |

Pm,i

on mootori mõõdetud võimsus, kW;

Pf,i

on paigaldatavate lisaseadmete/varustuse võimsustarve, kW;

Pr,i

eemaldatavate lisaseadmete/varustuse võimsustarve, kW.

6.4.

Kasutada tuleb mootori õhuvõtusüsteemi või katselabori süsteemi, mis tagab õhuvõtu voolutakistuse ± 300 Pa tootja määratud suurimast väärtusest puhta õhupuhasti korral nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusel. Voolutakistusele vastav staatiline rõhulangus mõõdetakse tootja määratud kohas.

6.5.

Kasutada tuleb mootori väljalaskesüsteemi või katselabori süsteemi, mis tagab väljalasketorustiku vasturõhu 80–100 % tootja määratud suurimast väärtusest nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusel. Kui maksimaalne voolutakistus on 5 kPa või väiksem, siis ei tohi seadeväärtus olla maksimumväärtusest väiksem rohkem kui 1,0 kPa võrra. Väljalaskesüsteem peab vastama heitgaasi proovivõtu nõuetele, mis on esitatud punktides 9.3.10 ja 9.3.11.

6.6.

Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga mootori puhul peab väljalasketoru läbimõõt vastama kasutusel oleva toru läbimõõdule või tootja määratud läbimõõdule vähemalt toru neljakordse läbimõõdu pikkusel lõigul järeltöötlusseadet sisaldavast laiendussektsioonist ülesvoolu. Väljalaskekollektori ääriku või turboülelaaduri väljavooluava ja heitgaasi järeltöötlusseadme vahekaugus peab vastama sõiduki konfiguratsioonis või tootja tehnilises kirjelduses ettenähtud kaugusele. Väljalasketorustiku vasturõhu või voolutakistuse suhtes kehtivad samad eespool nimetatud kriteeriumid ning neid võib reguleerida ventiiliga. Muudetava voolutakistusega järeltöötlusseadmetes oleneb heitgaasi maksimaalne voolutakistus tootja kindlaks määratud järeltöötlustingimustest (kahjutustamine/vanandamine ja regenereerimine/koormustase). Kui maksimaalne voolutakistus on 5 kPa või väiksem, siis ei tohi seadeväärtus olla maksimumväärtusest väiksem rohkem kui 1,0 kPa võrra. Järeltöötluse mahuti võib mudelkatse ning mootori tunnusjoone koostamise ajaks eemaldada ning asendada samaväärse, passiivset katalüsaatori kandjat sisaldava mahutiga.

Katsetsüklis mõõdetud heitkogused peavad olema tegelikes kasutustingimustes esinevale heitele iseloomulikud. Mootorite puhul, mille heitgaasi järeltöötlussüsteemis on nõutav reagendi kasutamine, peab tootja esitama kõikides katsetes kasutatava reagendi andmed.

Mootorite puhul, mille heitgaasi järeltöötlussüsteemis toimub pidev regenereerimine, ei ole eraldi katse nõutav, kuid regenereerimisprotsessi tuleb tõendada vastavalt punktile 6.6.1.

Mootorite puhul, mille heitgaasi järeltöötlussüsteemis toimub perioodiline regenereerimine vastavalt punktile 6.6.2, tuleb heitkoguse mõõtmistulemusi korrigeerida, arvestades regenereerimissündmusi. Sel juhul sõltub keskmine heitkogus regenereerimise sagedusest, mida arvestatakse selle järgi, kui suures osas katsetest regenereerimine toimus.

6.6.1.

Pideval regenereerimisprotsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heitkoguseid stabiliseeritud järeltöötlussüsteemis, et heitenäitajad oleksid korratavad. Regenereerimisprotsess peab WHTC kuumkäivituskatsetsükli jooksul esinema vähemalt ühe korra ning tootja peab teatama, millistel normaaltingimustel regenereerimine toimub (tahmasisaldus, temperatuur, väljalasketorustiku vasturõhk jne).

Regenereerimisprotsessi pideva toimumise tõendamiseks tuleb teha vähemalt kolm WHTC kuumkäivituskatset. Selle tõendamise jaoks soojendatakse mootorit vastavalt punktile 7.4.1, kütuseaurudel lastakse eralduda vastavalt punktile 7.6.3 ja tehakse esimene WHTC kuumkäivituskatse. Järgmised kuumkäivituskatsed tehakse pärast kütuseaurude eraldumist punkti 7.6.3 kohaselt. Katsete ajal registreeritakse heitgaasi temperatuur ja rõhk (temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, väljalasketorustiku vasturõhk jne).

Kui katsete jooksul esinevad tootja teatatud tingimused ning kolme (või enama) WHTC kuumkäivituskatsetsükli tulemused ei erine enam kui ± 25 protsenti või 0,005 g/kWh (kumb on suurem), siis loetakse järeltöötlussüsteem pideva regenereerimisega tüüpi kuuluvaks ja katse vastavaks punkti 7.6 (WHTC) ja punkti 7.7 (WHSC) nõuetele.

Kui heitgaasi järeltöötlussüsteemil on ohutusfunktsioon, mis lülitab perioodilise regenereerimise režiimile, tuleb seda kontrollida vastavalt punktile 6.6.2. Sel konkreetsel juhul võib kohaldatavaid heite piirnorme ületada ja kaalutud väärtusi ei arvutata.

6.6.2.

Perioodilise regenereerimise protsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heitkogust vähemalt kolmes WHTC kuumkäivituskatses, kusjuures üks katse tehakse stabiliseeritud järeltöötlussüsteemiga regenereerimise ajal ja kaks siis, kui regenereerimist ei toimu, ning tulemuste kaalutud väärtused arvutatakse valemi 5 kohaselt.

Regenereerimisprotsess peab ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli ajal toimuma vähemalt ühe korra. Mootor võib olla varustatud lülitiga, mis tõkestab või võimaldab regenereerimisprotsessi, tingimusel et see ei mõjuta mootori esialgset kalibreeringut.

Tootja teatab, milliste normaaltingimuste parameetrite korral regenereerimisprotsess toimub (tahmasisaldus, temperatuur, väljalasketorustiku vasturõhk jne) ning kui kaua see kestab. Samuti teatab tootja regenereerimistsüklite sageduse, esitades regenereerimisega katsete arvu ja võrdluseks regenereerimiseta katsete arvu. Sageduse kindlaksmääramise täpne kord põhineb hea inseneritava kohaselt saadud andmetel ja see lepitakse kokku tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutusega.

Tootja valmistab ette järeltöötlussüsteemi, mis on koormatud, et kutsuda WHTC katse ajal esile regenereerimine. Sellise katse tegemiseks soojendatakse mootorit vastavalt punktile 7.4.1, kütuseaurudel lastakse eralduda vastavalt punktile 7.6.3 ja tehakse esimene WHTC kuumkäivituskatse. Mootori soojendamise ajal ei tohi regenereerimist toimuda.

Keskmine eriheide regenereerimiste vahel määratakse kindlaks mitme ligikaudu võrdse ajavahemiku tagant tehtud WHTC kuumkäivituskatsetsükli tulemuste aritmeetilise keskmisena (g/kWh). Tuleb teha vähemalt üks WHTC kuumkäivituskatsetsükkel vahetult enne ja üks WHTC kuumkäivituskatsetsükkel vahetult pärast regenereerimisega katset. Alternatiivina võib tootja esitada andmed, mis näitavad, et heitkogus püsib regenereerimiste vahel konstantne (± 25 % või 0,005 g/kWh, kumb on suurem). Sel juhul võib kasutada ainult ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli heitkogust.

Regenereerimisega katse vältel registreeritakse kõik regenereerimise tuvastamiseks vajalikud andmed (CO või NOx-i heitkogus, temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, väljalasketorustiku vasturõhk jne).

Regenereerimisega katse vältel võib ületada kohaldatavaid heitkoguste piirnorme.

Katse käigu skeem on esitatud joonisel 2.

Joonis 2

Joonis 2

Perioodilise regenereerimise skeem

Perioodilise regenereerimise skeem

Image 37

WHTC kuumkäivituskatsetsükli kaalutud heitkogus arvutatakse järgmiselt:

Image 38
  (5)

kus:

| n | on regenereerimiseta WHTC kuumkäivituskatsete arv; |
| --- | --- |
| nr | on regenereerimisega WHTC kuumkäivituskatsete arv (vähemalt üks katse); |
| | on keskmine eriheide regenereerimiseta, g/kWh; |
| | on keskmine eriheide regenereerimisega, g/kWh. |

n

on regenereerimiseta WHTC kuumkäivituskatsete arv;

nr

on regenereerimisega WHTC kuumkäivituskatsete arv (vähemalt üks katse);

Image 39

on keskmine eriheide regenereerimiseta, g/kWh;

Image 40

on keskmine eriheide regenereerimisega, g/kWh.

Image 41
  kindlaksmääramiseks on kehtivad järgmised eeldused:

| a) | kui regenereerimine toimub enam kui ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli ajal, siis tehakse täielikud WHTC kuumkäivituskatsed järjest ja heitkoguste mõõtmist jätkatakse mootori kütuseaurusid eraldamata ja mootorit seiskamata seni, kuni regenereerimine on lõppenud, seejärel arvutatakse WHTC kuumkäivituskatsetes saadud tulemuste keskmine väärtus; |
| --- | --- |

a)

kui regenereerimine toimub enam kui ühe WHTC kuumkäivituskatsetsükli ajal, siis tehakse täielikud WHTC kuumkäivituskatsed järjest ja heitkoguste mõõtmist jätkatakse mootori kütuseaurusid eraldamata ja mootorit seiskamata seni, kuni regenereerimine on lõppenud, seejärel arvutatakse WHTC kuumkäivituskatsetes saadud tulemuste keskmine väärtus;

| b) | kui regenereerimine lõpeb mis tahes WHTC kuumkäivituskatsetsükli ajal, siis jätkatakse katset täies mahus. |
| --- | --- |

b)

kui regenereerimine lõpeb mis tahes WHTC kuumkäivituskatsetsükli ajal, siis jätkatakse katset täies mahus.

Kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib rakendada usaldusväärsel tehnilisel analüüsil põhinevaid multiplikatiivseid (c) või aditiivseid (d) regenereerimise parandustegureid;

| c) | multiplikatiivne parandustegur arvutatakse järgmiselt:



  (ülespoole)(6)



  (allapoole)(6a) |
| --- | --- |

c)

multiplikatiivne parandustegur arvutatakse järgmiselt:

Image 42
  (ülespoole)(6)

Image 43
  (allapoole)(6a)

| d) | aditiivne parandustegur arvutatakse järgmiselt:

  k
  r,u = e
  w – e (ülespoole)(7)

  k
  r,d = e
  w – e
  r (allapoole)(8) |
| --- | --- |

d)

aditiivne parandustegur arvutatakse järgmiselt:

k
  r,u = e
  w – e (ülespoole)(7)

k

r,u

e

w

e

k
  r,d = e
  w – e
  r (allapoole)(8)

k

r,d

e

w

e

r

Punktis 8.6.3 esitatud eriheite arvutuste kohaselt rakendatakse regenereerimise parandustegureid järgmiselt:

| e) | regenereerimiseta katses tuleb valemiga 69 või 70 arvutatud eriheite väärus e korrutada või vastavalt liita parandusteguriga kr,u; |
| --- | --- |

e)

regenereerimiseta katses tuleb valemiga 69 või 70 arvutatud eriheite väärus e korrutada või vastavalt liita parandusteguriga kr,u;

| f) | regenereerimisega katses tuleb valemiga 69 või 70 arvutatud eriheite väärus e korrutada või vastavalt liita parandusteguriga kr,d. |
| --- | --- |

f)

regenereerimisega katses tuleb valemiga 69 või 70 arvutatud eriheite väärus e korrutada või vastavalt liita parandusteguriga kr,d.

Tootja taotluse korral võib regenereerimise parandustegureid

| g) | laiendada sama mootoritüüpkonna teistele liikmetele; |
| --- | --- |

g)

laiendada sama mootoritüüpkonna teistele liikmetele;

| h) | tüübikinnitusasutuse nõusolekul laiendada teistele mootoritüüpkondadele, milles kasutatakse sama järeltöötlussüsteemi, mille on tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutus eelnevalt heaks kiitnud, lähtudes tootja esitatavatest andmetest, mis kinnitavad, et heitkogused on sarnased. |
| --- | --- |

h)

tüübikinnitusasutuse nõusolekul laiendada teistele mootoritüüpkondadele, milles kasutatakse sama järeltöötlussüsteemi, mille on tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutus eelnevalt heaks kiitnud, lähtudes tootja esitatavatest andmetest, mis kinnitavad, et heitkogused on sarnased.

6.7.

Kasutatakse mootori jahutussüsteemi, mis on piisava mahuga, et tagada mootori tootja ette nähtud normaalne töötemperatuur.

6.8.

Tootja määrab kindlaks määrdeõli ja see peab olema turul saadaolevale määrdeõlile iseloomulike omadustega. Katses kasutatava määrdeõli tehniline kirjeldus registreeritakse ja esitatakse koos katsetulemustega.

6.9.

Etalonkütused on kindlaks määratud 5. lisas.

Kütuse temperatuur peab vastama tootja soovitustele.

6.10.

Karteri heide vahetult ümbritsevasse keskkonda ei ole lubatud, välja arvatud turboülelaadurite, pumpade, ülelaadekompressorite või õhuvõtu ülelaaduritega mootorite korral, kui nendest ümbritsevasse keskkonda eraldunud heitkogused lisatakse heitgaasile (kas füüsiliselt või matemaatiliselt) kõikide heitekatsete ajal. Seda erandit kasutav tootja peab mootori paigaldama nii, et karteri kogu heide suunatakse heitekogumissüsteemi.

Käesoleva punkti tähenduses ei peeta vahetult ümbritsevasse keskkonda suunatavaks karteri heidet, mis kogu töötamise ajal suunatakse heitgaasi hulka heitgaasi järeltöötlusseadmest ülesvoolu.

Avatud tüüpi kaarteri heide suunatakse heitkoguste mõõtmiseks väljalaskesüsteemi järgmiselt:

| a) | karteri tuulutustorud peavad olema valmistatud siledaseinalisest materjalist, mis juhib elektrit ega reageeri karteri heitega. Torud peavad olema nii lühikesed kui võimalik; |
| --- | --- |

a)

karteri tuulutustorud peavad olema valmistatud siledaseinalisest materjalist, mis juhib elektrit ega reageeri karteri heitega. Torud peavad olema nii lühikesed kui võimalik;

| b) | laboris kasutatavas karteri tuulutustorustikus peab käänukohti olema nii vähe kui võimalik ja vältimatute põlvede raadius peab olema maksimaalne; |
| --- | --- |

b)

laboris kasutatavas karteri tuulutustorustikus peab käänukohti olema nii vähe kui võimalik ja vältimatute põlvede raadius peab olema maksimaalne;

| c) | laboris kasutatav karteri tuulutustorustik peab olema soojendatav, õhukeseseinaline või isoleeritud ja peab vastama mootori tootja esitatud karteri vasturõhu nõuetele; |
| --- | --- |

c)

laboris kasutatav karteri tuulutustorustik peab olema soojendatav, õhukeseseinaline või isoleeritud ja peab vastama mootori tootja esitatud karteri vasturõhu nõuetele;

| d) | karteri tuulutustorustik ühendatakse lahjendamata heitgaasi torustikuga allavoolu mis tahes järeltöötlussüsteemist ja mis tahes paigaldatud heitgaasi voolutakistusest ning piisavalt ülesvoolu mis tahes proovivõtturist, et tagada piisav segunemine mootori heitgaasiga enne proovivõtukohta. Karteri tuulutustoru peab ulatuma heitgaasi vabavoolu piirkonda, et vältida piirkihi mõju ja soodustada segunemist. Karteri tuulutustoru väljavooluava võib lahjendamata heitgaasi voolu suhtes asetseda mis tahes suunas. |
| --- | --- |

d)

karteri tuulutustorustik ühendatakse lahjendamata heitgaasi torustikuga allavoolu mis tahes järeltöötlussüsteemist ja mis tahes paigaldatud heitgaasi voolutakistusest ning piisavalt ülesvoolu mis tahes proovivõtturist, et tagada piisav segunemine mootori heitgaasiga enne proovivõtukohta. Karteri tuulutustoru peab ulatuma heitgaasi vabavoolu piirkonda, et vältida piirkihi mõju ja soodustada segunemist. Karteri tuulutustoru väljavooluava võib lahjendamata heitgaasi voolu suhtes asetseda mis tahes suunas.

6.11.1.

Karteri rõhku mõõdetakse heitekatse tsüklite ajal sobivas asukohas. Rõhku mõõdetakse õlimõõtevarda ava kaudu kaldtorumanomeetriga.

6.11.1.1.

Sisselaskekollektori rõhku mõõdetakse täpsusega ± 1 kPa.

6.11.1.2.

Karteri rõhku mõõdetakse täpsusega ± 0,01 kPa.

7.

Katse käik

7.1.

Eriheite mõõtmiseks peab mootor töötama punktides 7.2.1 ja 7.2.2 kindlaks määratud katsetsüklite vältel. Eriheite mõõtmiseks tuleb kindlaks määrata heitgaasi koostisosade mass ja on vaja mootori vastavat töötsüklit. Koostisosad määratakse kindlaks punktides 7.1.1 ja 7.1.2 kirjeldatud proovivõtumeetodite abil.

7.1.1.

Pideva proovivõtu korral määratakse kindlaks koostisosade kontsentratsioon pidevalt alates lahjendamata heitgaasist kuni lahjendatud heitgaasini. Koostisosa massivooluhulga kindlaksmääramiseks korrutatakse see kontsentratsiooni väärtus (lahjendamata või lahjendatud) heitgaasi pideva vooluhulgaga heiteproovi võtmise kohas. Koostisosa heitkogused summeritakse pidevalt kogu katsetsükli jooksul. See summa vastab eraldunud koostisosa kogumassile.

7.1.2.

Partiina proovivõtu puhul võetakse lahjendamata või lahjendatud heitgaasist pidevalt proove, mis säilitatakse hilisemaks mõõtmiseks. Võetud proovi kogus peab olema võrdeline lahjendamata või lahjendatud heitgaasi vooluhulgaga. Partiina proovivõtu näideteks on lahjendatud gaasiliste koostisosade kogumine kotti ja tahkete osakeste kogumine filtrile. Partiina proovivõtul saadud kontsentratsioonid korrutatakse (lahjendamata või lahjendatud) heitgaasi kogumassi või massivooluhulgaga, mis vastab proovi võtmisele katsetsükli ajal. See korrutis vastab eraldunud koostisosa kogumassile või massivooluhulgale. Tahkete osakeste kontsentratsiooni arvutamiseks tuleb heitgaasist proportsionaalselt eraldatud heitgaasist filtrile sadestunud tahkete osakeste kogus jagada filtreeritud heitgaasi kogusega.

7.1.3.

Käesolevas lisas rakendatakse kaht talitluslikult samaväärset mõõtmismeetodit. Mõlemat meetodit võib kasutada nii WHTC kui ka WHSC katsetsüklis:

| a) | gaasilisi koostisosi kogutakse lahjendamata heitgaasist pidevalt ja tahked osakesed määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi abil; |
| --- | --- |

a)

gaasilisi koostisosi kogutakse lahjendamata heitgaasist pidevalt ja tahked osakesed määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi abil;

| b) | gaasilised koostisosad ja tahked osakesed määratakse kindlaks täisvoolulahjendussüsteemi abil (püsimahuproovi võtmise süsteem). |
| --- | --- |

b)

gaasilised koostisosad ja tahked osakesed määratakse kindlaks täisvoolulahjendussüsteemi abil (püsimahuproovi võtmise süsteem).

Lubatud on nende kahe meetodi mis tahes kombinatsioon (näiteks gaasiliste koostisosade mõõtmine lahjendamata heitgaasis ja tahkete osakeste mõõtmine täisvoolus).

7.2.

Katsetsüklid

7.2.1.

WHTC siirdekatsetsükkel on esitatud 1. liite loetelus kui normaliseeritud pöörlemissageduste ja pöördemomentide järjestus iga sekundi järel. Katse tegemiseks mootori katsekambris tuleb normaliseeritud väärtused mootori tunnusjoone alusel teisendada konkreetse katsetatava mootori tegelikeks väärtusteks. Seda teisendust nimetatakse denormaliseerimiseks ning selliselt kavandatud katsetsükkel on katsetatava mootori võrdlustsükkel. Tsükkel tehakse katsekambris pöörlemissageduse ja pöördemomendi nende võrdlusväärtustega ning registreeritakse tegelikud pöörlemissageduse, pöördemomendi ja võimsuse väärtused. Katse kinnitamiseks tehakse pärast katse lõppu pöörlemissageduse, pöördemomendi ja võimsuse võrdlusväärtuste ja tegelike väärtuste regressioonanalüüs.

Eriheite arvutamiseks arvutatakse tsüklis tehtud tegelik töö, integreerides mootori tegeliku võimsuse kogu tsüklile. Tsükli kinnitamiseks peab tsüklis tehtud tegelik töö olema võrdlustsükliga määratud piirides.

Gaasiliste saasteainete jaoks võib kasutada kas pidevat proovivõtmist (lahjendamata või lahjendatud heitgaas) või partiina proovivõtmist (lahjendatud heitgaas). Tahkete osakeste proovi lahjendatakse ettevalmistatud lahjendusõhuga (näiteks ümbritseva keskkonna õhuga) ning osakesed kogutakse ühele sobivale filtrile. WHTC katse skeem on esitatud joonisel 3.

Joonis 3

Joonis 3

WHTC katsetsükkel

WHTC katsetsükkel

Image 44

7.2.2.

WHSC astmeline püsikatsetsükkel koosneb mitmest normaliseeritud pöörlemissageduse ja koormusega režiimist, mis teisendatakse mootori tunnusjoone alusel võrdlusväärtuseks iga katsetatava mootori jaoks. Mootor töötab igal režiimil ettenähtud aja, seejuures muudetakse mootori pöörlemissagedust ja koormust lineaarselt 20 ± 1 sekundi jooksul. Katse kinnitamiseks tehakse pärast katse lõppu pöörlemissageduse, pöördemomendi ja võimsuse võrdlusväärtuste ja tegelike väärtuste regressioonanalüüs.

Katsetsükli ajal määratakse kindlaks kõikide gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid, heitgaasi vooluhulk ja võimsus. Gaasilisi saasteaineid võib registreerida pidevalt või koguda proovivõtukotti. Tahkete osakeste proovi lahjendatakse ettevalmistatud lahjendusõhuga (näiteks ümbritseva keskkonna õhuga). Kogu katse kohta võetakse üks proov, mis kogutakse ühele sobivale filtrile.

Eriheite arvutamiseks arvutatakse tsüklis tehtud tegelik töö, integreerides mootori tegeliku võimsuse kogu tsüklile.

WHSC tsükkel on esitatud tabelis 1. Kõikide režiimide, välja arvatud 1. režiim, käivitamine on määratud eelmise režiimi astmega.

Tabel 1

WHSC katsetsükkel

| Režiim | Normaliseeritud pöörlemissagedus
  (%) | Normaliseeritud pöördemoment
  (%) | Režiimi kestus (s)
  sh aste 20 sekundit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| | | | |
| Kokku | | | 1 895 |

Režiim

Normaliseeritud pöörlemissagedus

(%)

Normaliseeritud pöördemoment

(%)

Režiimi kestus (s)

sh aste 20 sekundit

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Kokku

1 895

7.3.

Diagrammil on kujutatud üldised juhised, mida tuleb katse ajal järgida. Iga astme üksikasju on kirjeldatud vastavates punktides. Vajaduse korral on juhistest kõrvalekaldumine lubatud, kuid vastavate punktide erinõuded on kohustuslikud.

WHTC puhul koosneb katse käik külmkäivituskatsest, millele järgneb mootori loomulik või sundjahutus, kütuseaurude eraldumise periood ja kuumkäivituskatse.

WHSC puhul koosneb katse käik kuumkäivituskatsest, millele järgneb mootori ettevalmistamine WHSC 9. režiimil.

Image 45

7.4.

Enne mootori tunnusjoone koostamist vastavalt punktis 7.3 esitatud üldisele katse käigule tuleb teha katse-eelne mootori mõõtmine, mootori talitluse kontrollimine ja süsteemi kalibreerimine.

WHTC ja WHSC võrdlustsükli saamise aluseks tuleb koostada mootori tunnusjoon töötamisel täiskoormusega, et määrata kindlaks pöörlemissageduse ja maksimaalse pöördemomendi ning pöörlemissageduse ja maksimaalse võimsuse seoseid kirjeldavad kõverad. Tunnusjoont kasutatakse mootori pöörlemissageduse (punkt 7.4.6) ja mootori pöördemomendi (punkt 7.4.7) denormaliseerimiseks.

7.4.1.

Mootorit soojendatakse võimsusel 75–100 % maksimaalsest võimsusest või tootja soovituse ja hea inseneritava kohaselt. Soojendusperioodi lõpul peab mootor töötama vähemalt 2 minutit või kuni mootori termostaat hakkab mootori temperatuuri reguleerima, et jahutusvedeliku ja määrdeõli temperatuur stabiliseeruks väärtusel, mis võib selle keskmisest väärtustest erineda ± 2 %.

7.4.2.

Tunnusjoone koostamise minimaalne ja maksimaalne pöörlemissagedus määratakse kindlaks järgmiselt:

| tunnusjoone koostamise minimaalne pöörlemissagedus | = | tühikäigu pöörlemissagedus; |
| --- | --- | --- |
| tunnusjoone koostamise maksimaalne pöörlemissagedus | = | nhi x 1,02 või pöörlemissagedus, mille puhul täiskoormuse pöördemoment langeb nullini (kumb on väiksem). |

tunnusjoone koostamise minimaalne pöörlemissagedus

=

tühikäigu pöörlemissagedus;

tunnusjoone koostamise maksimaalne pöörlemissagedus

=

nhi x 1,02 või pöörlemissagedus, mille puhul täiskoormuse pöördemoment langeb nullini (kumb on väiksem).

7.4.3.

Pärast mootori stabiliseerimist punkti 7.4.1 kohaselt toimub mootori tunnusjoone koostamine järgmiselt:

| a) | mootorit ei koormata ja see töötab tühikäigu pöörlemissagedusel; |
| --- | --- |

a)

mootorit ei koormata ja see töötab tühikäigu pöörlemissagedusel;

| b) | mootor töötab käitaja maksimaalse nõude kohaselt tunnusjoone koostamise minimaalsel pöörlemissagedusel; |
| --- | --- |

b)

mootor töötab käitaja maksimaalse nõude kohaselt tunnusjoone koostamise minimaalsel pöörlemissagedusel;

| c) | mootori pöörlemissagedust suurendatakse keskmiselt 8 ± 1 min-1 sekundis alates tunnusjoone koostamise minimaalsest pöörlemissagedusest maksimaalse pöörlemissageduseni või konstantse muutumiskiirusega nii, et tunnusjoone koostamise minimaalselt pöörlemissageduselt maksimaalsele pöörlemissagedusele üleminekuks kulub 4–6 minutit. Mootori pöörlemissageduse ja pöördemomendi väärtused registreeritakse vähemalt üks kord sekundis. |
| --- | --- |

c)

mootori pöörlemissagedust suurendatakse keskmiselt 8 ± 1 min-1 sekundis alates tunnusjoone koostamise minimaalsest pöörlemissagedusest maksimaalse pöörlemissageduseni või konstantse muutumiskiirusega nii, et tunnusjoone koostamise minimaalselt pöörlemissageduselt maksimaalsele pöörlemissagedusele üleminekuks kulub 4–6 minutit. Mootori pöörlemissageduse ja pöördemomendi väärtused registreeritakse vähemalt üks kord sekundis.

Kui negatiivse võrdluspöördemomendi kindlaksmääramiseks on valitud punktis 7.4.7 esitatud variant b, võib tunnusjoone koostamist kohe jätkata käitaja minimaalse nõude kohaselt alates tunnusjoone koostamise maksimaalsest pöörlemissagedusest kuni minimaalseni.

7.4.4.

Kui tootja leiab, et teatava mootori puhul ei ole eespool kirjeldatud tunnusjoone koostamise meetod usaldusväärne või representatiivne, võib kasutada tunnusjoone koostamise alternatiivset meetodit. Alternatiivne meetod peab vastama ettenähtud tunnusjoone koostamise käigu eesmärgile, milleks on katsetsüklites mootori kõikide pöörlemissageduste puhul suurima võimaliku pöördemomendi kindlaksmääramine. Kõrvalekalded käesolevas punktis käsitletud tunnusjoone koostamise meetodist ohutuse või representatiivsuse tagamiseks ning nende kõrvalekallete põhjendused peavad saama tüübikinnitusasutuste heakskiidu. Pöörlemissageduse regulaatori või turboülelaaduriga mootori puhul ei tohi pöördemomendi kõvera saamiseks ühelgi juhul arvestada mootori vähenevat pöörlemissagedust.

7.4.5.

Mootori tunnusjoone koostamist ei ole vaja teha enne igat katsetsüklit. Enne katsetsüklit tuleb mootori tunnusjoon uuesti koostada, kui:

| a) | eelmisest tunnusjoone koostamisest on asjatundjate hinnangul möödunud liiga palju aega või |
| --- | --- |

a)

eelmisest tunnusjoone koostamisest on asjatundjate hinnangul möödunud liiga palju aega või

| b) | mootorit on mehaaniliselt muudetud või uuesti kalibreeritud ning see võib mõjutada mootori tööomadusi. |
| --- | --- |

b)

mootorit on mehaaniliselt muudetud või uuesti kalibreeritud ning see võib mõjutada mootori tööomadusi.

7.4.6.

Võrdlustsüklite saamiseks tuleb 1. liites (WHTC) ja tabelis 1 (WHSC) esitatud normaliseeritud pöörlemissagedused denormaliseerida järgmise valemiga:

nref = nnorm x (0,45 x nlo + 0,45 x npref + 0,1 x nhi – nidle) x 2,0327 + nidle (9)

npref-i kindlaksmääramiseks tuleb punkti 7.4.3 kohase mootori tunnusjoone alusel vastavast maksimaalsest pöördemomendist arvutada integraal nidle kuni n95h.

Joonistel 4 ja 5 esitatud mootori pöörlemissagedused on järgmised:

| nnorm | on 1. liites ja tabelis 1 esitatud normaliseeritud pöörlemissagedus jagatud 100ga; |
| --- | --- |
| nlo | on mootori väikseim pöörlemissagedus, mille puhul võimsus on 55 % maksimaalsest võimsusest; |
| npref | on mootori pöörlemissagedus, mille korral tunnusjoone koostamise maksimaalse pöördemomendi integraal on 51 % integraali väärtustest vahemikus nidle kuni n95h; |
| nhi | on mootori suurim pöörlemissagedus, mille puhul võimsus on 70 % maksimaalsest võimsusest; |
| nidle | on tühikäigu pöörlemissagedus |
| n95h | on mootori suurim pöörlemissagedus, mille puhul võimsus on 95 % maksimaalsest võimsusest. |

nnorm

on 1. liites ja tabelis 1 esitatud normaliseeritud pöörlemissagedus jagatud 100ga;

nlo

on mootori väikseim pöörlemissagedus, mille puhul võimsus on 55 % maksimaalsest võimsusest;

npref

on mootori pöörlemissagedus, mille korral tunnusjoone koostamise maksimaalse pöördemomendi integraal on 51 % integraali väärtustest vahemikus nidle kuni n95h;

nhi

on mootori suurim pöörlemissagedus, mille puhul võimsus on 70 % maksimaalsest võimsusest;

nidle

on tühikäigu pöörlemissagedus

n95h

on mootori suurim pöörlemissagedus, mille puhul võimsus on 95 % maksimaalsest võimsusest.

Mootorite (peamiselt sädesüütemootorite) puhul, mille pöörlemissageduse regulaatori kõver on järsu languga ja kütuse etteandepiirang ei võimalda mootori pöörlemissagedust muuta väärtuseni nhi või n95h, kasutatakse järgmist:

| nhi | asendatakse valemis 9 väärtusega nPmax x 1,02; |
| --- | --- |
| n95h | asendatakse väärtusega nPmax x 1,02. |

nhi

asendatakse valemis 9 väärtusega nPmax x 1,02;

n95h

asendatakse väärtusega nPmax x 1,02.

Joonis 4

Joonis 4

Katsepöörlemissageduste kindlaksmääramine

Katsepöörlemissageduste kindlaksmääramine

Image 46

Joonis 5

Joonis 5

npref-i kindlaksmääramine

npref-i kindlaksmääramine

Image 47

7.4.7.

Käesoleva lisa 1. liites (WHTC) ja tabelis 1 (WHSC) esitatud mootori pöördemomendi väärtused, mis on saadud veojõustendil, on normaliseeritud maksimaalse pöördemomendi järgi vastaval pöörlemissagedusel. Võrdlustsüklite saamiseks tuleb iga võrdluspöörlemissageduse korral punkti 7.4.6 kohaselt leitud pöördemomendi väärtused denormaliseerida punkti 7.4.3 kohaselt määratud tunnusjoone abil järgmiselt:

Image 48
  (10)

kus:

| Mnorm,i | on normaliseeritud pöördemomendi väärtus, %; |
| --- | --- |
| Mmax,i | on maksimaalne pöördemoment tunnusjoonel, Nm; |
| Mf,i | on paigaldatavate lisaseadmete/varustuse pöördemomenditarve, Nm; |
| Mr,i | on eemaldatavate lisaseadmete/varustuse pöördemomenditarve, Nm. |

Mnorm,i

on normaliseeritud pöördemomendi väärtus, %;

Mmax,i

on maksimaalne pöördemoment tunnusjoonel, Nm;

Mf,i

on paigaldatavate lisaseadmete/varustuse pöördemomenditarve, Nm;

Mr,i

on eemaldatavate lisaseadmete/varustuse pöördemomenditarve, Nm.

Kui lisaseadmed/varustus on paigaldatud käesoleva lisa punkti 6.3.1 ja 6. liite kohaselt, siis on Mf ja Mr väärtus null.

Võrdlustsükli saamiseks tuleb käituspunktide (m käesoleva lisa 1. liites) negatiivsed pöördemomendi väärtused võtta kasutusele võrdlusväärtustena, mis määratakse kindlaks ühel järgmistest viisidest:

| a) | negatiivne 40 % positiivsest pöördemomendist vastaval pöörlemissagedusel; |
| --- | --- |

a)

negatiivne 40 % positiivsest pöördemomendist vastaval pöörlemissagedusel;

| b) | tunnusjoone koostamise maksimaalselt pöörlemissageduselt minimaalsele pöörlemissagedusele üleminekul mootori käitamiseks vajaliku negatiivse pöördemomendi tunnusjoone koostamine; |
| --- | --- |

b)

tunnusjoone koostamise maksimaalselt pöörlemissageduselt minimaalsele pöörlemissagedusele üleminekul mootori käitamiseks vajaliku negatiivse pöördemomendi tunnusjoone koostamine;

| c) | mootori käitamiseks tühikäigul ja väärtusel nhi vajaliku negatiivse pöördemomendi kindlaksmääramine ja lineaarne interpoleerimine nende punktide vahel. |
| --- | --- |

c)

mootori käitamiseks tühikäigul ja väärtusel nhi vajaliku negatiivse pöördemomendi kindlaksmääramine ja lineaarne interpoleerimine nende punktide vahel.

7.4.8.

Võrdlustsüklis tehtud töö määratakse kogu katsetsükli kohta kindlaks nii, et mootori võimsuse hetkväärtused arvutatakse sünkroonselt võrdluspöörlemissageduste ja -pöördemomentide väärtuse jaoks vastavalt punktidele 7.4.6 ja 7.4.7. Võrdlustsüklis tehtud töö Wref (kWh) saamiseks integreeritakse mootori võimsuse hetkväärtused kogu katsetsükli vältel. Kui lisaseadmed ei ole paigaldatud punkti 6.3.1 nõuete kohaselt, tuleb võimsuse hetkväärtusi korrigeerida punktis 6.3.5 esitatud valemi 4 abil.

Sama meetodit kasutatakse mootori võrdlus- ja tegeliku võimsuse integreerimisel. Võrdlusväärtuste või mõõdetud väärtuste vahelistes punktides kasutatakse väärtuste kindlaksmääramiseks lineaarset interpoleerimist. Tsüklis tehtud tegeliku töö integreerimisel nullitakse ja võetakse arvesse kõik negatiivsed pöördemomendi väärtused. Kui integreerimissagedus on väiksem kui 5 Hz ja kui pöördemomendi väärtus muutub teatava ajavahemiku jooksul positiivsest negatiivseks või negatiivsest positiivseks, siis arvutatakse negatiivne osa ja see nullitakse. Positiivne osa lisatakse integreeritud väärtusele.

7.5.

Katsele eelnev tegevus

7.5.1.

Mõõtevahendid ja proovivõtturid tuleb nõuetekohaselt paigaldada. Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, ühendatakse sellega väljalasketoru.

7.5.2.

Enne heitgaasiproovide võtmist tehakse järgmist:

| a) | kaheksa tundi enne heiteproovi võtmist kontrollitakse lekete puudumist punkti 9.3.4 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kaheksa tundi enne heiteproovi võtmist kontrollitakse lekete puudumist punkti 9.3.4 kohaselt;

| b) | partiina proovivõtu jaoks ühendatakse külge puhtad kogumisvahendid, näiteks vaakumkotid; |
| --- | --- |

b)

partiina proovivõtu jaoks ühendatakse külge puhtad kogumisvahendid, näiteks vaakumkotid;

| c) | kõik mõõtevahendid käivitatakse vastavalt mõõtevahendi tootja juhistele ja heale inseneritavale; |
| --- | --- |

c)

kõik mõõtevahendid käivitatakse vastavalt mõõtevahendi tootja juhistele ja heale inseneritavale;

| d) | lahjendussüsteemid, proovivõtupumbad, jahutusventilaatorid ja andmekogumissüsteemid lülitatakse sisse; |
| --- | --- |

d)

lahjendussüsteemid, proovivõtupumbad, jahutusventilaatorid ja andmekogumissüsteemid lülitatakse sisse;

| e) | proovi vooluhulk reguleeritakse soovitud tasemele, kasutades soovi korral möödavoolu; |
| --- | --- |

e)

proovi vooluhulk reguleeritakse soovitud tasemele, kasutades soovi korral möödavoolu;

| f) | proovivõtusüsteemi soojusvahetid eelsoojendatakse või eeljahutatakse temperatuurini, mis jääb katseks ettenähtud vajaliku töötemperatuuri vahemikku; |
| --- | --- |

f)

proovivõtusüsteemi soojusvahetid eelsoojendatakse või eeljahutatakse temperatuurini, mis jääb katseks ettenähtud vajaliku töötemperatuuri vahemikku;

| g) | soojendatud või jahutatud osad (näiteks proovivõtutorud, filtrid, jahutid, pumbad) stabiliseeritakse nende töötemperatuuril; |
| --- | --- |

g)

soojendatud või jahutatud osad (näiteks proovivõtutorud, filtrid, jahutid, pumbad) stabiliseeritakse nende töötemperatuuril;

| h) | voolamine heitgaasi lahjendussüsteemis lülitatakse sisse vähemalt 10 minutit enne katse algust; |
| --- | --- |

h)

voolamine heitgaasi lahjendussüsteemis lülitatakse sisse vähemalt 10 minutit enne katse algust;

| i) | kõik elektroonilised integraatorid tuleb enne iga katse alustamist nullida või uuesti nullida. |
| --- | --- |

i)

kõik elektroonilised integraatorid tuleb enne iga katse alustamist nullida või uuesti nullida.

7.5.3.

Valida tuleb gaasianalüsaatori mõõtepiirkond. Kasutada on lubatud mõõtepiirkonna automaatse või käsitsi ümberlülitamisega heitgaasianalüsaatoreid. Katsetsükli ajal ei ole heitgaasianalüsaatori mõõtepiirkonna ümberlülitamine lubatud. Katsetsükli ajal ei ole lubatud ümber lülitada ka analüsaatori analoog-operatsioonivõimendi(te) võimendustegurit.

Kõikide analüsaatorite jaoks määratakse kindlaks null- ja võrdlusnäit punktis 9.3.3 esitatud tehnilisele kirjeldusele vastavate rahvusvaheliselt jälgitavate gaaside abil. Leekionisatsioonidetektori analüsaatorite mõõtepiirkond määratakse kindlaks süsinikekvivalendi 1 (C1) alusel.

7.5.4.

Vähemalt üks tund enne katset asetatakse iga filter tolmu eest kaitstud ja õhuvahetust võimaldavasse Petri tassi ning pannakse kaalukambrisse stabiliseeruma. Stabiliseerumisperioodi lõpus kaalutakse iga filter ning registreeritakse omakaal. Seejärel hoitakse filtrit suletud Petri tassis või tihedalt suletud filtrihoidikul kuni katses kasutamiseni. Filtrit tuleb kasutada kaheksa tunni jooksul pärast kaalukambrist väljavõtmist.

7.5.5.

Täisvoolulahjendussüsteemi kogu lahjendatud heitgaasi vooluhulk või osavoolulahjendussüsteemi läbiv lahjendatud heitgaasi vooluhulk tuleb reguleerida nii, et süsteemis ei kondenseeru vett ning filtri pinnatemperatuur on 315–325 K (42–52 °C).

7.5.6.

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem käivitatakse ja see töötab möödavoolul. Lahjendusõhu tahkete osakeste taustsisalduse kindlaksmääramiseks võetakse lahjendusõhust proov enne heitgaasi sisenemist lahjendustunnelisse. Selle mõõtmise võib teha enne või pärast katset. Kui nimetatud mõõtmine tehakse tsükli alguses ja lõpus, võib arvutada keskmistatud väärtuse. Kui fooni mõõtmiseks kasutatakse muud proovivõtusüsteemi, tuleb see mõõtmine teha katsega samal ajal.

7.6.

WHTC tsükli käik

7.6.1.

Kasutada võib loomulikku jahtumist või sundjahutust. Sundjahutuse puhul tuleb süsteemi vastavalt heale inseneritavale kasutada jahutusõhu suunamiseks kogu mootorile, jahutusõli juhtimiseks läbi mootori õlitussüsteemi, soojuse eemaldamiseks mootori jahutussüsteemi jahutusvedelikust ning soojuse eemaldamiseks heitgaasi järeltöötlussüsteemist. Järeltöötlussüsteemi sundjahutuse korral ei tohi jahutusõhku kasutada enne, kui järeltöötlussüsteemi temperatuur on langenud alla katalüsaatori aktiveerumistemperatuuri. Keelatud on kasutada sellist jahutust, mis ei anna tulemuseks representatiivseid heitkoguseid.

7.6.2.

Külmkäivituskatset alustatakse siis, kui mootori määrdeõli, jahutusvedeliku ja järeltöötlussüsteemi temperatuur on 293–303 K (20–30 °C). Mootori käivitamiseks kasutatakse ühte järgmistest meetoditest:

| a) | mootor käivitatakse vastavalt kasutusjuhendis esitatud soovitustele, kasutades seeriatoodangu käivitit ja piisavalt laetud akut või sobivat vooluallikat, või |
| --- | --- |

a)

mootor käivitatakse vastavalt kasutusjuhendis esitatud soovitustele, kasutades seeriatoodangu käivitit ja piisavalt laetud akut või sobivat vooluallikat, või

| b) | mootor käivitatakse veojõustendi abil. Mootor tuleb käivitada pöörlemissagedusel, mis ei erine rohkem kui ± 25 % selle tavapärasest käivitamise pöörlemissagedusest tegelikus kasutusolukorras. Käivitamine lõpetatakse 1 sekundi jooksul pärast mootori käivitumist. Kui mootor ei käivitu 15 sekundi jooksul, lõpetatakse käivitamine ning tehakse kindlaks käivitumise nurjumise põhjus, välja arvatud juhul, kui kasutusjuhendis või hooldus- ja remondijuhendis on märgitud tavapärasest pikem käivitusaeg. |
| --- | --- |

b)

mootor käivitatakse veojõustendi abil. Mootor tuleb käivitada pöörlemissagedusel, mis ei erine rohkem kui ± 25 % selle tavapärasest käivitamise pöörlemissagedusest tegelikus kasutusolukorras. Käivitamine lõpetatakse 1 sekundi jooksul pärast mootori käivitumist. Kui mootor ei käivitu 15 sekundi jooksul, lõpetatakse käivitamine ning tehakse kindlaks käivitumise nurjumise põhjus, välja arvatud juhul, kui kasutusjuhendis või hooldus- ja remondijuhendis on märgitud tavapärasest pikem käivitusaeg.

7.6.3.

Vahetult pärast külmkäivituskatse lõppu lastakse kütuseaurudel eralduda 10 ± 1 minuti jooksul, et valmistada mootor ette kuumkäivituskatseks.

7.6.4.

Mootor käivitatakse pärast punktis 7.6.3 kindlaks määratud kütuseaurude eraldumisperioodi lõppu, kasutades punktis 7.6.2 kirjeldatud käivitusmeetodeid.

7.6.5.

Nii külm- kui ka kuumkäivituskatse algab mootori käivitamisega. Pärast mootori käivitumist alustatakse tsükli juhtimist nii, et mootori töö vastab tsükli esimesele seadepunktile.

WHTC katse sooritatakse vastavalt punktis 7.4 kindlaks määratud võrdlustsüklile. Mootori pöörlemissageduse ja pöördemomendi seadepunktid fikseeritakse 5 Hz (soovitatavalt 10 Hz) või suurema sagedusega. Seadepunktid arvutatakse lineaarse interpoleerimisega võrdlustsükli 1 Hz sagedusega seadepunktide vahel. Mootori tegeliku pöörlemissageduse ja pöördemomendi andmed registreeritakse kogu katsetsükli vältel vähemalt kord sekundis (1 Hz) ning signaale võib elektrooniliselt filtreerida.

7.6.6.

Katse alguses lülitatakse sisse mõõtevahendid ja samal ajal alustatakse

| a) | lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi; |
| --- | --- |

a)

lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi;

| b) | lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist; |
| --- | --- |

b)

lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist;

| c) | lahjendatud heitgaasi koguse ning ettenähtud temperatuuride ja rõhkude mõõtmist; |
| --- | --- |

c)

lahjendatud heitgaasi koguse ning ettenähtud temperatuuride ja rõhkude mõõtmist;

| d) | heitgaasi massivooluhulga registreerimist, kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi analüüsi; |
| --- | --- |

d)

heitgaasi massivooluhulga registreerimist, kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi analüüsi;

| e) | veojõustendi pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete registreerimist. |
| --- | --- |

e)

veojõustendi pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete registreerimist.

Kui mõõdetakse lahjendamata heitgaasi, mõõdetakse pidevalt heite kontsentratsioone ((NM)HC, CO, NOx) ja heitgaasi massivooluhulka ning salvestatakse andmed arvutisüsteemi sagedusega vähemalt 2 Hz. Kõik muud andmed võib salvestada sagedusega vähemalt 1 Hz. Analooganalüsaatori puhul registreeritakse reageering ja kalibreerimisandmeid rakendatakse andmete hindamise käigus sidus- või vallasrežiimil.

Täisvoolulahjendussüsteemi kasutamisel mõõdetakse HC ja NOx-i heidet lahjendustunnelis pidevalt sagedusega vähemalt 2 Hz. Keskmised kontsentratsioonid määratakse kindlaks analüsaatori signaalide integreerimisega katsetsükli vältel. Süsteemi reageerimisaeg ei tohi olla pikem kui 20 sekundit ning see viiakse vajaduse korral kooskõlla püsimahuproovi võtmise vooluhulga kõikumistega ja proovivõtuaja/katsetsükli nihetega. CO-, CO2- ja n mitte-metaansete süsivesinike sisalduse võib kindlaks määrata pidevmõõtmise signaalide integreerimise või tsükli vältel proovivõtukotti kogunenud heitgaasi kontsentratsioonide analüüsimise teel. Gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid lahjendusaines määratakse kindlaks enne heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punkti kas integreerimisega või proovi kogumisega taustaproovikotti. Kõik muud mõõdetavad väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt 1 Hz.

7.6.7.

Katse alguses lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolult tahkete osakeste kogumisele.

Kui kasutatakse osavoolulahjendussüsteemi, tuleb proovivõtupumpa(sid) juhtida selliselt, et vooluhulk läbi tahkete osakeste proovivõtturi või ülekandetoru püsib võrdeline punkti 9.4.6.1 kohaselt kindlaks määratud heitgaasi massivooluhulgaga.

Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, reguleeritakse proovivõtupump (pumbad) nii, et vooluhulk läbi tahkete osakeste proovivõtturi või ülekandetoru püsib ettenähtud väärtusel täpsusega ± 2,5 %. Kui kasutatakse vooluhulga kompenseerimist (uuritava gaasi vooluhulga proportsionaalset reguleerimist), tuleb näidata, et põhitunneli vooluhulga ja tahkete osakeste vooluhulga suhe ei erine ettenähtud väärtusest üle ± 2,5 % (välja arvatud proovivõtu esimese 10 sekundi jooksul). Registreeritakse keskmine temperatuur ja rõhk gaasimõõturi(te) või vooluhulga mõõtevahendite sisselaskeavas. Kui filtrile kogunevate tahkete osakeste suure massi tõttu ei õnnestu ettenähtud vooluhulga täpsust ± 2,5 % kogu tsükli vältel säilitada, loetakse katse kehtetuks. Katse tehakse uuesti, kasutades väiksemat proovivõtu vooluhulka.

7.6.8.

Kui mootor külmkäivituskatse ajal seiskub, loetakse katse kehtetuks. Mootor tuleb ette valmistada ja uuesti käivitada vastavalt punktis 7.6.2 esitatud nõuetele ning katset tuleb korrata.

Kui mootor kuumkäivituskatse ajal seiskub, loetakse katse kehtetuks. Kütuseaurudel tuleb lasta mootorist eralduda vastavalt punktile 7.6.3 ning kuumkäivituskatset tuleb korrata. Külmkäivituskatset ei ole vaja sellisel juhul korrata.

Kui katsetsükli ajal tekib mõne vajaliku katseseadme rike, siis loetakse katse kehtetuks ning seda tuleb korrata eespool esitatud korras.

7.7.

WHSC tsükli käik

7.7.1.

Lahjendussüsteem ja mootor tuleb käivitada ja soojendada punkti 7.4.1 kohaselt. Pärast soojenemist tuleb mootor ja proovivõtusüsteem ette valmistada, lastes mootoril töötada 9. režiimile vastaval režiimil (vt punkt 7.2.2, tabel 1) vähemalt 10 minutit, samal ajal peab töötama ka lahjendussüsteem. Võib koguda mudelkatse tahkete osakeste heite proovi. Selleks kasutatavaid proovivõtufiltreid ei ole vaja stabiliseerida ega kaaluda ning need võib kasutuselt kõrvaldada. Vooluhulk peab olema seatud sarnaseks katses kasutavale vooluhulgale. Pärast ettevalmistust tuleb mootor seisata.

7.7.2.

5 ± 1 minutit pärast punktis 7.7.1 kirjeldatud 9. režiimil toimunud ettevalmistuse lõppu käivitatakse mootor tootja kasutusjuhendi soovituste kohaselt seeriatoodangu käiviti või veojõustendi abil vastavalt punktile 7.6.2.

7.7.3.

Mootori käivitamise järel alustatakse katset ühe minuti jooksul pärast seda, kui mootor on seatud töötama tsükli esimesel režiimil (tühikäik).

WHSC katse sooritatakse vastavalt punkti 7.2.2 tabelis 1 esitatud katserežiimide järjestusele.

7.7.4.

Katse alguses lülitatakse sisse mõõtevahendid ja samal ajal alustatakse

| a) | lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi; |
| --- | --- |

a)

lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi;

| b) | lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist; |
| --- | --- |

b)

lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist;

| c) | lahjendatud heitgaasi koguse ning ettenähtud temperatuuride ja rõhkude mõõtmist; |
| --- | --- |

c)

lahjendatud heitgaasi koguse ning ettenähtud temperatuuride ja rõhkude mõõtmist;

| d) | heitgaasi massivooluhulga registreerimist, kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi analüüsi; |
| --- | --- |

d)

heitgaasi massivooluhulga registreerimist, kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi analüüsi;

| e) | veojõustendi pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete registreerimist. |
| --- | --- |

e)

veojõustendi pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete registreerimist.

Kui mõõdetakse lahjendamata heitgaasi, mõõdetakse pidevalt heite kontsentratsioone ((NM)HC, CO, NOx) ja heitgaasi massivooluhulka ning salvestatakse andmed arvutisüsteemi sagedusega vähemalt 2 Hz. Kõik muud andmed võib salvestada sagedusega vähemalt 1 Hz. Analooganalüsaatori puhul registreeritakse reageering ja kalibreerimisandmeid rakendatakse andmete hindamise käigus sidus- või vallasrežiimil.

Täisvoolulahjendussüsteemi kasutamisel mõõdetakse HC ja NOx-i heidet lahjendustunnelis pidevalt sagedusega vähemalt 2 Hz. Keskmised kontsentratsioonid määratakse kindlaks analüsaatori signaalide integreerimisega katsetsükli vältel. Süsteemi reageerimisaeg ei tohi olla pikem kui 20 sekundit ning see viiakse vajaduse korral kooskõlla püsimahuproovi võtmise vooluhulga kõikumistega ja proovivõtuaja/katsetsükli nihetega. CO-, CO2- ja n mitte-metaansete süsivesinike sisalduse võib kindlaks määrata pidevmõõtmise signaalide integreerimise või tsükli vältel proovivõtukotti kogunenud heitgaasi kontsentratsioonide analüüsimise teel. Gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid lahjendusaines määratakse kindlaks enne heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punkti kas integreerimisega või proovi kogumisega taustaproovikotti. Kõik muud mõõdetavad väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt 1 Hz.

7.7.5.

Katse alguses lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolult tahkete osakeste kogumisele. Kui kasutatakse osavoolulahjendussüsteemi, tuleb proovivõtupumpa(sid) juhtida selliselt, et vooluhulk läbi tahkete osakeste proovivõtturi või ülekandetoru püsib võrdeline punkti 9.4.6.1 kohaselt kindlaks määratud heitgaasi massivooluhulgaga.

Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, reguleeritakse proovivõtupump (pumbad) nii, et vooluhulk läbi tahkete osakeste proovivõtturi või ülekandetoru püsib ettenähtud väärtusel täpsusega ± 2,5 %. Kui kasutatakse vooluhulga kompenseerimist (uuritava gaasi vooluhulga proportsionaalset reguleerimist), tuleb näidata, et põhitunneli vooluhulga ja tahkete osakeste vooluhulga suhe ei erine ettenähtud väärtusest üle ± 2,5 % (välja arvatud proovivõtu esimese 10 sekundi jooksul). Registreeritakse keskmine temperatuur ja rõhk gaasimõõturi(te) või vooluhulga mõõtevahendite sisselaskeavas. Kui filtrile kogunevate tahkete osakeste suure massi tõttu ei õnnestu ettenähtud vooluhulga täpsust ± 2,5 % kogu tsükli vältel säilitada, loetakse katse kehtetuks. Katse tehakse uuesti, kasutades väiksemat proovivõtu vooluhulka.

7.7.6.

Kui mootor tsükli ajal seiskub, loetakse katse kehtetuks. Mootor tuleb ette valmistada vastavalt punktile 7.7.1, uuesti käivitada vastavalt punktile 7.7.2 ja katset tuleb korrata.

Kui katsetsükli ajal tekib mõne vajaliku katseseadme rike, siis loetakse katse kehtetuks ning seda tuleb korrata eespool esitatud korras.

7.8.

Töökord pärast katset

7.8.1.

Pärast katse lõppemist lõpetatakse heitgaasi massivooluhulga ja lahjendatud heitgaasi mahu mõõtmine ja gaasivool proovivõtukottidesse ning lülitatakse välja tahkete osakeste proovivõtupump. Integreerivate analüsaatorite süsteemi korral jätkub proovivõtt süsteemi reageerimisaja lõppemiseni.

7.8.2.

Kõikide proportsionaalsete partiina proovivõttude, näiteks proovivõtukotis proovi või tahkete osakeste proovi puhul tuleb kontrollida, kas proportsionaalne proovivõtt toimus punktide 7.6.7 ja 7.7.5 kohaselt. Kõik proovid, mis ei vasta nendele nõuetele, loetakse kehtetuks.

7.8.3.

Tahmafilter paigutatakse kaane või tihendiga konteinerisse või suletakse filtrihoidik, et kaitsta filtrit ümbritsevast keskkonnast pärineva saaste eest. Selliselt kaitstud filter pannakse uuesti kaalukambrisse. Filtri ettevalmistamine peab kestma vähemalt ühe tunni ja seejärel kaalutakse see punkti 9.4.5 kohaselt. Filtri brutokaal registreeritakse.

7.8.4.

Niipea kui see on otstarbekas, kuid mitte hiljem kui 30 minutit pärast katsetsükli lõppu või kütuseaurude eraldumise ajal (ainult punkti b puhul), tuleb kindlaks määrata gaasianalüsaatori mõõtepiirkonna null- ja võrdlusnäit. Käesoleva punkti tähenduses on tsükkel määratletud järgmiselt:

| (a) | WHTC puhul täiskomplekt: külm – kütuseaurude eraldumine – kuum; |
| --- | --- |

(a)

WHTC puhul täiskomplekt: külm – kütuseaurude eraldumine – kuum;

| (b) | WHTC kuumkäivituskatsetsükli (punkt 6.6) puhul: kütuseaurude eraldumine – kuum; |
| --- | --- |

(b)

WHTC kuumkäivituskatsetsükli (punkt 6.6) puhul: kütuseaurude eraldumine – kuum;

| (c) | mitme regenereerimisega WHTC kuumkäivituskatsetsükli puhul (punkt 6.6): kuumkäivituskatsete koguarv; |
| --- | --- |

(c)

mitme regenereerimisega WHTC kuumkäivituskatsetsükli puhul (punkt 6.6): kuumkäivituskatsete koguarv;

| (d) | WHSC puhul: katsetsükkel. |
| --- | --- |

(d)

WHSC puhul: katsetsükkel.

Analüsaatori triivi puhul kehtivad järgmised tingimused:

| (a) | katsele eelneva ja järgneva null- ja võrdlusnäidu võib sisestada kohe punktis 8.6.1 esitatud valemisse 66 ilma triivi kindlaks määramata; |
| --- | --- |

(a)

katsele eelneva ja järgneva null- ja võrdlusnäidu võib sisestada kohe punktis 8.6.1 esitatud valemisse 66 ilma triivi kindlaks määramata;

| (b) | kui triivi erinevus katsele eelneva ja järgneva tulemuse vahel on alla 1 % kogu mõõteulatusest, võib määratud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata või võib neid korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt; |
| --- | --- |

(b)

kui triivi erinevus katsele eelneva ja järgneva tulemuse vahel on alla 1 % kogu mõõteulatusest, võib määratud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata või võib neid korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt;

Kui triivi erinevus katsele eelneva ja järgneva tulemuse vahel on 1 % kogu mõõteulatusest või suurem, siis tuleb katse lugeda kehtetuks või tuleb määratud kontsentratsioone korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt.

7.8.5.

Esimesel võimalusel tehakse järgmist:

| a) | proovivõtukotis olevaid gaasiproove tuleb analüüsida hiljemalt 30 minutit pärast kuumkäivituskatse lõppu, külmkäivituskatse puhul kütuseaurude eraldumise ajal; |
| --- | --- |

a)

proovivõtukotis olevaid gaasiproove tuleb analüüsida hiljemalt 30 minutit pärast kuumkäivituskatse lõppu, külmkäivituskatse puhul kütuseaurude eraldumise ajal;

| b) | taustaproove tuleb analüüsida hiljemalt 60 minuti jooksul pärast kuumkäivituskatse lõppu. |
| --- | --- |

b)

taustaproove tuleb analüüsida hiljemalt 60 minuti jooksul pärast kuumkäivituskatse lõppu.

7.8.6.

Kõik mootori käivitamise ajal registreeritud punktid tuleb enne tsüklis tehtud tegeliku töö arvutamist välja jätta. Tsüklis tehtud tegelik töö määratakse kindlaks kogu katsetsükli kohta. Selleks arvutatakse mootori võimsuse hetkväärtused sünkroonselt pöörlemissageduse ja pöördemomentide tegelike väärtuste põhjal. Tsüklis tehtud tegeliku töö Wact (kWh) arvutamiseks integreeritakse mootori võimsuse hetkväärtused kogu katsetsükli vältel. Kui lisaseadmed/varustus ei ole paigaldatud punkti 6.3.1 nõuete kohaselt, tuleb võimsuse hetkväärtusi korrigeerida punktis 6.3.5 esitatud valemi 4 abil.

Punktis 7.4.8 kirjeldatud meetodit kasutatakse ka mootori tegeliku võimsuse integreerimisel.

Tsüklis tehtud tegelikku tööd Wact võrreldakse võrdlustsüklis tehtud tööga Wref ning selle abil arvutatakse eriheide (vt punkt 8.6.3).

Wact väärtus peab olema 85–105 % Wref väärtusest.

7.8.7.

WHTC ja WHSC jaoks arvutatakse lineaarne regressioon pöörlemissageduse, pöördemomendi ja võimsuse tegelike väärtuste (nact, Mact, Pact) ja võrdlustsükli väärtuste (nref, Mref, Pref) vahel.

Tegelike ja võrdlustsükli väärtuste vahelisest ajalisest mahajäämusest tuleneva nihke minimeerimiseks võib kogu mootori pöörlemissageduse ja pöördemomendi tegelike signaalide järjestust võrdluspöörlemissageduse ja võrdluspöördemomendi järjestuse suhtes ajaliselt nihutada ette- või tahapoole. Kui tegelikke signaale nihutatakse, tuleb nii pöörlemissagedust kui ka pöördemomenti nihutada samal määral ning samas suunas.

Kasutatakse vähimruutude meetodit järgmise kõige sobivama valemiga:

y = a1x + a0 (11)

Kus:

| y | on pöörlemissageduse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) tegelik väärtus; |
| --- | --- |
| a1 | on regressioonisirge tõus; |
| x | pöörlemissageduse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) võrdlusväärtus; |
| a0 | regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt. |

y

on pöörlemissageduse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) tegelik väärtus;

a1

on regressioonisirge tõus;

x

pöörlemissageduse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) võrdlusväärtus;

a0

regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt.

y jääkstandardhälve x-st ja determinatsioonikordaja (r2) arvutatakse iga regressioonisirge suhtes.

Kõnealune analüüs soovitatakse teha sagedusega 1 Hz. Katse loetakse kehtivaks, kui tabelis 2 (WHTC) või tabelis 3 (WHSC) esitatud kriteeriumid on täidetud.

Tabel 2

Regressioonisirge lubatav hälve WHTC puhul

| | Pöörlemissagedus | Pöördemoment | Võimsus |
| --- | --- | --- | --- |
| y jääkstandardhälve x-st | max 5 % katse maksimaalsest pöörlemissagedusest | max 10 % mootori maksimaalsest pöördemomendist | max 10 % mootori maksimaalsest võimsusest |
| Regressioonisirge tõus, a1 | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Determinatsioonikordaja, r2 | min 0,970 | min 0,850 | min 0,910 |
| Regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt, a0 | max 10 % tühikäigu pöörlemissagedusest | ± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist (kumb on suurem) | ± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest (kumb on suurem) |

Pöörlemissagedus

Pöördemoment

Võimsus

y jääkstandardhälve x-st

max 5 % katse maksimaalsest pöörlemissagedusest

max 10 % mootori maksimaalsest pöördemomendist

max 10 % mootori maksimaalsest võimsusest

Regressioonisirge tõus, a1

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Determinatsioonikordaja, r2

min 0,970

min 0,850

min 0,910

Regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt, a0

max 10 % tühikäigu pöörlemissagedusest

± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist (kumb on suurem)

± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest (kumb on suurem)

Tabel 3

Regressioonisirge lubatav hälve WHSC puhul

| | Pöörlemissagedus | Pöördemoment | Võimsus |
| --- | --- | --- | --- |
| y jääkstandardhälve x-st | max 1 % katse maksimaalsest pöörlemissagedusest | max 2 % mootori maksimaalsest pöördemomendist | max 2 % mootori maksimaalsest võimsusest |
| Regressioonisirge tõus, a1 | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Determinatsioonikordaja, r2 | min 0,990 | min 0,950 | min 0,950 |
| Regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt, a0 | max 1 % katse maksimaalsest pöörlemissagedusest | ± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist (kumb on suurem) | ± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest (kumb on suurem) |

Pöörlemissagedus

Pöördemoment

Võimsus

y jääkstandardhälve x-st

max 1 % katse maksimaalsest pöörlemissagedusest

max 2 % mootori maksimaalsest pöördemomendist

max 2 % mootori maksimaalsest võimsusest

Regressioonisirge tõus, a1

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Determinatsioonikordaja, r2

min 0,990

min 0,950

min 0,950

Regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt, a0

max 1 % katse maksimaalsest pöörlemissagedusest

± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist (kumb on suurem)

± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest (kumb on suurem)

Ainult regressiooni puhul on lubatud punktide väljajätmine tabelis 4 märgitud kohtades enne regressioonarvutust. Nende punktide väljajätmine ei ole lubatud tsüklis tehtud töö ja heitkoguste arvutamise puhul. Punkti väljajätmist võib rakendada kogu tsüklile või tsükli mis tahes osale.

Tabel 4

Punktid, mille väljajätmine regressioonanalüüsist on lubatud

| Olukord | Tingimused | Punktide lubatud väljajätmine |
| --- | --- | --- |
| Käitaja minimaalne nõue (tühikäik) | nref = 0 %
  ning
  Mref = 0 %
  ning
  Mact > (Mref – 0,02 Mtunnusjoone koostamise maksimaalne pöördemoment)
  ning
  Mact > (Mref + 0,02 Mtunnusjoone koostamise maksimaalne pöördemoment) | pöörlemissagedus ja võimsus |
| Käitaja minimaalne nõue (käituspunkt) | Mref < 0 % | võimsus ja pöördemoment |
| Käitaja minimaalne nõue | nact ≤ 1,02 nref ja Mact > Mref
  või
  nact > nref ja Mact ≤ Mref'
  või
  nact > 1,02 nref ja Mref < Mact ≤ (Mref +
  0,02 Mtunnusjoone koostamise maksimaalne pöördemoment) | võimsus ja pöördemoment või võimsus ja pöörlemissagedus |
| Käitaja maksimaalne nõue | nact < nref ja Mact ≥ Mref
  või
  nact ≥ 0,98 nref ja Mact < Mref
  või
  nact < 0,98 nref ja Mref > Mact ≥ (Mref –
  0,02 Mtunnusjoone koostamise maksimaalne pöördemoment) | võimsus ja pöördemoment või võimsus ja pöörlemissagedus |

Olukord

Tingimused

Punktide lubatud väljajätmine

Käitaja minimaalne nõue (tühikäik)

nref = 0 %

ning

Mref = 0 %

ning

Mact > (Mref – 0,02 Mtunnusjoone koostamise maksimaalne pöördemoment)

ning

Mact > (Mref + 0,02 Mtunnusjoone koostamise maksimaalne pöördemoment)

pöörlemissagedus ja võimsus

Käitaja minimaalne nõue (käituspunkt)

Mref < 0 %

võimsus ja pöördemoment

Käitaja minimaalne nõue

nact ≤ 1,02 nref ja Mact > Mref

või

nact > nref ja Mact ≤ Mref'

või

nact > 1,02 nref ja Mref < Mact ≤ (Mref +

0,02 Mtunnusjoone koostamise maksimaalne pöördemoment)

võimsus ja pöördemoment või võimsus ja pöörlemissagedus

Käitaja maksimaalne nõue

nact < nref ja Mact ≥ Mref

või

nact ≥ 0,98 nref ja Mact < Mref

või

nact < 0,98 nref ja Mref > Mact ≥ (Mref –

0,02 Mtunnusjoone koostamise maksimaalne pöördemoment)

võimsus ja pöördemoment või võimsus ja pöörlemissagedus

8.

Lõplik katsetulemus ümardatakse ühes etapis vastavas heitestandardis ettenähtud komakohtade arvuni ja lisatakse veel üks tüvenumber vastavalt standardile ASTM E 29-06B. Pidurdamisest tingitud heiteni viivate vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole lubatud.

Süsivesinike ja/või mitte-metaansete süsivesinike arvutamine põhineb järgmistel kütuse süsiniku-vesiniku-hapniku (C/H/O) moolisuhetel:

| | CH1,86O0,006 diislikütuse (B7) puhul; |
| --- | --- |

CH1,86O0,006 diislikütuse (B7) puhul;

| | CH2,92O0,46 eriotstarbeliste survesüütemootorite etanooli (ED95) puhul; |
| --- | --- |

CH2,92O0,46 eriotstarbeliste survesüütemootorite etanooli (ED95) puhul;

| | CH1,93O0,032 bensiini (E10) puhul; |
| --- | --- |

CH1,93O0,032 bensiini (E10) puhul;

| | CH2,74O0,385 etanooli (E85) puhul; |
| --- | --- |

CH2,74O0,385 etanooli (E85) puhul;

| | CH2,525 veeldatud naftagaasi puhul; |
| --- | --- |

CH2,525 veeldatud naftagaasi puhul;

| | CH4 maagaasi ja biometaani puhul. |
| --- | --- |

CH4 maagaasi ja biometaani puhul.

Arvutusnäited on esitatud käesoleva lisa 5. liites.

Heitkoguste arvutamine moolisuhte alusel väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heitkoguste katseprotokolli käsitleva üldise tehnilise normi nr 11 7. lisa kohaselt on lubatud eelneval kokkuleppel tüübikinnitusasutusega.

8.1.

Kui heitkogused on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõdetud kontsentratsioon niiskele heitgaasile vastavaks järgmise valemiga:

c
  w = kw
  × c
  d (12)

kus:

| cd | on kontsentratsioon kuivas heitgaasis (ppm või mahu%); |
| --- | --- |
| kw | on kuivalt niiskele ümberarvutuse parandustegur (olenevalt kasutatavast valemist kas kw,a, kw,e või kw,d). |

cd

on kontsentratsioon kuivas heitgaasis (ppm või mahu%);

kw

on kuivalt niiskele ümberarvutuse parandustegur (olenevalt kasutatavast valemist kas kw,a, kw,e või kw,d).

8.1.1.

Image 49
  (13)

või

Image 50
  (14)

või

Image 51
  (15)

ning

Image 52
  (16)

ja

Image 53
  (17)

kus:

| Ha | on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta); |
| --- | --- |
| wALF | on kütuse vesinikusisaldus (massi%); |
| qmf,i | on kütuse massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| qmad,I | on kuiva sisselaskeõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| pr | on veeauru rõhk pärast jahutusvanni (kPa); |
| pb | on kogu õhurõhk (kPa); |
| wDEL | on kütuse lämmastikusisaldus (massi%); |
| wEPS | on kütuse hapnikusisaldus (massi%); |
| α | on vesiniku moolisuhe kütuses; |
| cCO2 | on kuiva CO2 kontsentratsioon (%); |
| cCO | on kuiva CO kontsentratsioon (%). |

Ha

on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta);

wALF

on kütuse vesinikusisaldus (massi%);

qmf,i

on kütuse massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

qmad,I

on kuiva sisselaskeõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

pr

on veeauru rõhk pärast jahutusvanni (kPa);

pb

on kogu õhurõhk (kPa);

wDEL

on kütuse lämmastikusisaldus (massi%);

wEPS

on kütuse hapnikusisaldus (massi%);

α

on vesiniku moolisuhe kütuses;

cCO2

on kuiva CO2 kontsentratsioon (%);

cCO

on kuiva CO kontsentratsioon (%).

Valemid 13 ja 14 on põhimõtteliselt identsed; tegur 1,008 valemites 13 ja 15 on valemi 14 täpsema nimetaja lähendus.

8.1.2.

Image 54
  (18)

või

Image 55
  (19)

ning

Image 56
  (20)

kus:

| α | on vesiniku moolisuhe kütuses; |
| --- | --- |
| cCO2w | on niiske CO2 kontsentratsioon (%); |
| cCO2d | on kuiva CO2 kontsentratsioon (%); |
| Hd | on lahjendusõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta); |
| Ha | on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta); |
| D | on lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2). |

α

on vesiniku moolisuhe kütuses;

cCO2w

on niiske CO2 kontsentratsioon (%);

cCO2d

on kuiva CO2 kontsentratsioon (%);

Hd

on lahjendusõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta);

Ha

on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta);

D

on lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2).

8.1.3.

Image 57
  (21)

ning

Image 58
  (22)

kus:

| Hd | on lahjendusõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta); |
| --- | --- |

Hd

on lahjendusõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta);

8.2.

NOx-i heitetase sõltub ümbritseva õhu tingimustest, mistõttu korrigeeritakse NOx-i kontsentratsiooni niiskuse suhtes punktis 8.2.1 või 8.2.2 esitatud tegurite abil. Sisselaskeõhu niiskuse Ha võib üldtunnustatud valemite abil leida suhtelise niiskuse, kastepunkti, aururõhu või kuiv- ja märgtermomeetri abil tehtud mõõtmiste tulemustest.

8.2.1.

Image 59
  (23)

kus:

| Ha | on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta). |
| --- | --- |

Ha

on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta).

8.2.2.

Image 60
  (24)

kus:

| Ha | on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta). |
| --- | --- |

Ha

on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta).

8.3.

Proovivõtufiltri massi tuleb korrigeerida sellele õhus mõjuva üleslükkejõu suhtes. Üleslükkejõu korrigeerimine sõltub proovivõtufiltri tihedusest, õhu tihedusest ja kaalu kalibreerimisvihi tihedusest ning ei arvesta tahketele osakestele endile mõjuva üleslükkejõuga. Üleslükkejõu korrektsioon tuleb teha nii filtri omamassile kui ka filtri brutomassile.

Kui filtermaterjali tihedus ei ole teada, kasutatakse järgmisi tihedusi:

| a) | teflonkattega klaaskiudfilter: 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

a)

teflonkattega klaaskiudfilter: 2 300 kg/m3;

| b) | teflonmembraanfilter: 2 144 kg/m3; |
| --- | --- |

b)

teflonmembraanfilter: 2 144 kg/m3;

| c) | teflonmembraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõngaga: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

teflonmembraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõngaga: 920 kg/m3.

Roostevabast terasest kalibreerimisvihtide puhul kasutatakse tihedust 8 000 kg/3. Kui kalibreerimisviht on mõnest muust materjalist, peab selle tihedus olema teada.

Kasutatakse järgmist valemit:

Image 61
  (25)

ning

Image 62
  (26)

kus:

| muncor | on tahmafiltri korrigeerimata mass (mg); |
| --- | --- |
| ρa | on õhu tihedus (kg/m3); |
| ρw | on kaalu kalibreerimisvihi tihedus (kg/m3); |
| ρf | on tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus (kg/m3); |
| pb | on kogu õhurõhk (kPa); |
| Ta | on õhu temperatuur kaalumiskeskkonnas (K); |
| 28,836 | on õhu molaarmass etalonniiskusel (282,5 K) (g/mol); |
| 8,3144 | on universaalne gaasikonstant. |

muncor

on tahmafiltri korrigeerimata mass (mg);

ρa

on õhu tihedus (kg/m3);

ρw

on kaalu kalibreerimisvihi tihedus (kg/m3);

ρf

on tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus (kg/m3);

pb

on kogu õhurõhk (kPa);

Ta

on õhu temperatuur kaalumiskeskkonnas (K);

28,836

on õhu molaarmass etalonniiskusel (282,5 K) (g/mol);

8,3144

on universaalne gaasikonstant.

Punktides 8.4.3 ja 8.5.3 kasutatav tahkete osakeste proovi mass mp arvutatakse järgmiselt:

Image 63
  (27)

kus:

| mf,G | on tahmafiltri brutomass (mg), mida on üleslükkejõu suhtes korrigeeritud; |
| --- | --- |
| mf,T | on tahmafiltri omamass (mg), mida on üleslükkejõu suhtes korrigeeritud. |

mf,G

on tahmafiltri brutomass (mg), mida on üleslükkejõu suhtes korrigeeritud;

mf,T

on tahmafiltri omamass (mg), mida on üleslükkejõu suhtes korrigeeritud.

8.4.

Gaasiliste koostisosade kontsentratsiooni hetkväärtuse signaale kasutatakse heitkoguste arvutamiseks, korrutades neid heitgaasi massivooluhulga hetkväärtusega. Heitgaasi massivooluhulka võib mõõta otse või arvutada sisselaskeõhu ja kütuse vooluhulga mõõtmise meetodite, märgistusgaasi meetodi või sisselaskeõhu ja õhu-kütuse suhte mõõtmise abil. Eritähelepanu tuleb pöörata erinevate seadmete reageerimisaegadele. Nende erinevuste arvessevõtmiseks tuleb signaalid ajas ühtlustada. Tahkete osakeste korral kasutatakse heitgaasi massivooluhulga signaale osavoolulahjendussüsteemi juhtimiseks, et võtta heitgaasi massivooluhulgaga proportsionaalne proov. Proportsionaalsuse kvaliteeti tuleb kontrollida, kasutades regressioonanalüüsi proovi ja heitgaasi vooluhulga vahel vastavalt punktile 9.4.6.1. Kogu katse skeem on esitatud joonisel 6.

Joonis 6.

Joonis 6.

Lahjendamata heitgaasi / osavoolu mõõtesüsteemi skeem

Lahjendamata heitgaasi / osavoolu mõõtesüsteemi skeem

Image 64

8.4.1.

Heitgaasi massivooluhulga kindlaksmääramine

8.4.1.1.

Heitkoguste arvutamiseks lahjendamata heitgaasis ning osavoolulahjendussüsteemi kontrollimiseks peab teada olema heitgaasi massivooluhulk. Heitgaasi massivooluhulga saab kindlaks määrata ühega punktides 8.4.1.3 kuni 8.4.1.7 kirjeldatud meetoditest.

8.4.1.2.

Heitkoguse arvutamiseks peab ükskõik millise punktides 8.4.1.3 kuni 8.4.1.7 kirjeldatud meetodi korral reageerimisaeg olema võrdne või väiksem analüsaatori reageerimisajast (≤ 10 s), mis on nõutav vastavalt punktile 9.3.5.

Osavoolulahjendussüsteemi kontrollimiseks on nõutav lühem reageerimisaeg. Reaalajas juhitavate osavoolulahjendussüsteemide puhul on nõutav reageerimisaeg ≤ 0,3 s. Eelnevalt registreeritud katsel põhineva eelkontrolliga osavoolulahjendussüsteemide puhul peab heitgaasi vooluhulga mõõtmissüsteemi reageerimisaeg olema ≤ 5 s siirdeajaga ≤ 1 s. Süsteemi reageerimisaja täpsustab seadme tootja. Nõuded heitgaasi vooluhulga ja osavoolulahjendussüsteemi kombineeritud reageerimisajale on esitatud punktis 9.4.6.1.

8.4.1.3.

Heitgaasi vooluhulga hetkväärtust võib otse mõõta näiteks järgmiste süsteemidega:

| a) | rõhuerinevust kasutavad seadmed, näiteks düüsiga vooluhulgamõõtur (täpsemalt vt ISO 5167); |
| --- | --- |

a)

rõhuerinevust kasutavad seadmed, näiteks düüsiga vooluhulgamõõtur (täpsemalt vt ISO 5167);

| b) | ultraheli-vooluhulgamõõtur; |
| --- | --- |

b)

ultraheli-vooluhulgamõõtur;

| c) | keeris-vooluhulgamõõtur. |
| --- | --- |

c)

keeris-vooluhulgamõõtur.

Heitetaset mõjutavate mõõtmisvigade vältimiseks tuleb rakendada ettevaatusabinõusid. Ettevaatusabinõud hõlmavad seadmete hoolikat paigaldamist mootori väljalaskesüsteemi vastavalt seadme tootja soovitustele ja heale inseneritavale. Eelkõige ei tohi seadme paigaldamine mõjutada mootori tööd ega heidet.

Vooluhulgamõõturid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele.

8.4.1.4.

See hõlmab õhu ja kütuse vooluhulga mõõtmist sobivate vooluhulgamõõturite abil. Heitgaasi vooluhulga hetkväärtus arvutatakse järgmiselt:

qmew,i = qmaw,i + qmf,i (28)

kus:

| qmew,i | on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| --- | --- |
| qmaw,i | on sisselaskeõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| qmf,i | on kütuse massivooluhulga hetkväärtus (kg/s). |

qmew,i

on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

qmaw,i

on sisselaskeõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

qmf,i

on kütuse massivooluhulga hetkväärtus (kg/s).

Vooluhulgamõõturid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele, kuid peavad olema piisavalt täpsed ka selleks, et vastata heitgaasi vooluhulga lineaarsusnõuetele.

8.4.1.5.

See hõlmab märgistusgaasi kontsentratsiooni mõõtmist heitgaasis.

Teatav kogus inertgaasi (näiteks puhast heeliumi) lastakse märgistusgaasina heitgaasivoolu. Gaas segatakse ja lahjendatakse heitgaasiga, kuid see ei tohi väljalasketorus reageerida. Seejärel mõõdetakse gaasi kontsentratsioon heitgaasiproovis.

Selleks et tagada märgistusgaasi täielik segunemine, peab heitgaasi proovivõttur paiknema märgistusgaasi sisselaskekohast vähemalt 1 m allavoolu või väljalasketoru 30-kordsele läbimõõdule vastaval kaugusel (kumb on suurem). Proovivõttur võib paikneda sisselaskekohale lähemal juhul, kui täielikku segunemist kinnitab märgistusgaasi kontsentratsiooni võrdlemine võrdluskontsentratsiooniga, kui märgistusgaas lastakse sisse mootorist ülesvoolu.

Märgistusgaasi vooluhulk reguleeritakse selliseks, et märgistusgaasi kontsentratsioon pärast segunemist mootori tühikäigul jääb väiksemaks märgistusgaasi analüsaatori skaala lõppväärtusest.

Heitgaasi vooluhulk arvutatakse järgmiselt:

Image 65
  (29)

kus:

| qmew,i | on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| --- | --- |
| qvt | on märgistusgaasi vooluhulk (cm3/min); |
| cmix,i | on märgistusgaasi kontsentratsiooni hetkväärtus pärast segunemist (ppm); |
| ρe | on heitgaasi tihedus (kg/m3) (vt tabel 5); |
| cb | on märgistusgaasi taustkontsentratsioon sisselastavas õhus (ppm). |

qmew,i

on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

qvt

on märgistusgaasi vooluhulk (cm3/min);

cmix,i

on märgistusgaasi kontsentratsiooni hetkväärtus pärast segunemist (ppm);

ρe

on heitgaasi tihedus (kg/m3) (vt tabel 5);

cb

on märgistusgaasi taustkontsentratsioon sisselastavas õhus (ppm).

Märgistusgaasi taustkontsentratsiooni (cb) võib kindlaks määrata vahetult enne ja pärast katset mõõdetud taustkontsentratsioonide keskmistamisega.

Kui taustkontsentratsioon on väiksem kui 1% märgistusgaasi kontsentratsioonist pärast segunemist (cmix.i) heitgaasi maksimaalse vooluhulga korral, võib taustkontsentratsiooni mitte arvestada.

Kogu süsteem peab vastama punkti 9.2 lineaarsusnõuetele heitgaasi vooluhulga kohta.

8.4.1.6.

See hõlmab heitgaasi massi arvutamist õhu vooluhulga ning õhu ja kütuse suhte abil. Heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus arvutatakse järgmiselt:

Image 66
  (30)

ning

Image 67
  (31)

Image 68
  (32)

kus:

| qmaw,i | on sisselaskeõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| --- | --- |
| A/Fst | on õhu ja kütuse stöhhiomeetriline suhe (kg/kg); |
| λi | on heitgaasi küttesegu hetkväärtus; |
| cCO2d | on kuiva CO2 kontsentratsioon (%); |
| cCOd | on kuiva CO kontsentratsioon (ppm); |
| cHCw | on niiske HC kontsentratsioon (ppm). |

qmaw,i

on sisselaskeõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

A/Fst

on õhu ja kütuse stöhhiomeetriline suhe (kg/kg);

λi

on heitgaasi küttesegu hetkväärtus;

cCO2d

on kuiva CO2 kontsentratsioon (%);

cCOd

on kuiva CO kontsentratsioon (ppm);

cHCw

on niiske HC kontsentratsioon (ppm).

Õhu vooluhulgamõõtur ja analüsaatorid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele ning kogu süsteem peab vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele heitgaasi vooluhulga kohta.

Kui heitgaasi küttesegu mõõtmiseks kasutatakse õhu ja kütuse suhte mõõteseadet, näiteks tsirkooniumandurit, peab see vastama punktis 9.3.2.7 esitatud kirjeldusele.

8.4.1.7.

See hõlmab heitgaaside massi arvutamist kütusevooluhulga ja süsinikku sisaldavate heitgaasi koostisosade alusel. Heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus arvutatakse järgmiselt:

Image 69
  (33)

ning

kc= (cCO2d – cCO2d,a) x 0,5441 + cCOd/18522 + cHCw/17355(34)

ja

kfd = –0,055586 x wALF + 0,0080021 x wDEL + 0,0070046 x wEPS(35)

kus:

| qmf,i | on kütuse massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| --- | --- |
| Ha | on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta); |
| wBET | on kütuse süsinikusisaldus (massi%); |
| wALF | on kütuse vesinikusisaldus (massi%); |
| wDEL | on kütuse lämmastikusisaldus (massi%); |
| wEPS | on kütuse hapnikusisaldus (massi%); |
| cCO2d | on kuiva CO2 kontsentratsioon (%); |
| cCO2d,a | on kuiva CO2 kontsentratsioon sisselastavas õhus (%); |
| cCOd | on kuiva CO kontsentratsioon (ppm); |
| cHCw | on niiske HC kontsentratsioon (ppm) |

qmf,i

on kütuse massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

Ha

on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta);

wBET

on kütuse süsinikusisaldus (massi%);

wALF

on kütuse vesinikusisaldus (massi%);

wDEL

on kütuse lämmastikusisaldus (massi%);

wEPS

on kütuse hapnikusisaldus (massi%);

cCO2d

on kuiva CO2 kontsentratsioon (%);

cCO2d,a

on kuiva CO2 kontsentratsioon sisselastavas õhus (%);

cCOd

on kuiva CO kontsentratsioon (ppm);

cHCw

on niiske HC kontsentratsioon (ppm)

8.4.2.

Gaasiliste koostisosade kindlaksmääramine

8.4.2.1.

Katsetamiseks esitatud mootorist väljuvas lahjendamata heitgaasis leiduvaid gaasilisi koostisosi mõõdetakse käesoleva lisa punktis 9.3 ja 2. liites kirjeldatud mõõte- ja proovivõtusüsteemidega. Andmete hindamist on kirjeldatud punktis 8.4.2.2.

Punktides 8.4.2.3 ja 8.4.2.4 on kirjeldatud kahte arvutuskäiku, mis on 5. lisas nimetatud etalonkütuste suhtes samaväärsed. Punktis 8.4.2.3 esitatud arvutuskäik on lihtsam, sest selles kasutatakse saasteaine ja heitgaasi tiheduse suhte kirjeldamiseks tabelis olevaid u väärtusi. 5. lisa spetsifikatsioonidest kõrvale kalduva kütuse kvaliteedi hindamisel on punktis 8.4.2.4 esitatud arvutuskäik täpsem, kuid eeldab kütuse koostise elementanalüüsi.

8.4.2.2.

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja säilitatakse vastavalt punkti 7.6.6 nõuetele.

Gaasiliste koostisosade heitkoguste arvutamiseks tuleb registreeritud kontsentratsioonide ja heitgaasi massivooluhulga kõverad seada ajalisse vastavusse punktis 3.1 kindlaks määratud ülekandeajaga. Seega määratakse iga heitgaasi massivoolusüsteemi ja gaasilise saasteaine analüsaatori reageerimisaeg kindlaks vastavalt punktidele 8.4.1.2 ja 9.3.5 ning registreeritakse.

8.4.2.3.

Saasteainete massi (g/katse) kindlaksmääramiseks arvutatakse vastavalt punktile 8.4.2.2 ülekandeajaga vastavusse seatud saasteainete kontsentratsioonist lahjendamata heitgaasis ja heitgaasi massivooluhulgast heite massi hetkväärtus, integreeritakse hetkväärtused üle kogu tsükli ning korrutatakse integreeritud väärtused tabelist 5 võetud u väärtustega. Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse enne edasisi arvutusi kontsentratsiooni hetkväärtuste puhul punkti 8.1 kohane ümberarvutus kuivalt niiskele.

NOx-i arvutamiseks korrutatakse heitkogus vajaduse korral niiskuse parandusteguriga kh,D või kh,G, mis on kindlaks määratud punkti 8.2 kohaselt.

Kasutatakse järgmist valemit:

mgas =
  Image 70
  (g/katse) (36)

kus:

| ugas | on heitgaasi koostisosa vastav väärtus tabelist 5; |
| --- | --- |
| cgas,i | on heitgaasi koostisosa kontsentratsiooni hetkväärtus (ppm); |
| qmew,i | on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| f | on andmevõtusagedus, Hz; |
| n | on mõõtmiste arv. |

ugas

on heitgaasi koostisosa vastav väärtus tabelist 5;

cgas,i

on heitgaasi koostisosa kontsentratsiooni hetkväärtus (ppm);

qmew,i

on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

f

on andmevõtusagedus, Hz;

n

on mõõtmiste arv.

Tabel 5

Lahjendamata heitgaasi u väärtused ja koostisosade tihedused

| Kütus | ρe | Gaas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugasb (2) |
| Diislikütus (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanool
  (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Surumaagaas (3) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (4) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propaan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butaan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| Veeldatud naftagaas (5) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bensiin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanool
  (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Kütus

ρe

Gaas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ugasb (2)

Diislikütus (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Etanool

(ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

Surumaagaas (3)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (4)

0,001551

0,001128

0,000565

Propaan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butaan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

Veeldatud naftagaas (5)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Bensiin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanool

(E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4.

Saasteainete massi (g/katse) kindlaksmääramiseks arvutatakse heite massi hetkväärtused vastavalt punktile 8.4.2.2 ülekandeajaga vastavusse seatud saasteainete kontsentratsioonist lahjendamata heitgaasis, u väärtustest ja heitgaasi massivooluhulgast ning integreeritakse hetkväärtused üle kogu tsükli. Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse enne edasisi arvutusi kontsentratsiooni hetkväärtuste puhul punkti 8.1 kohane ümberarvutus kuivalt niiskele.

NOx-i arvutamiseks korrutatakse heitkogus niiskuse parandusteguriga kh,D või kh,G, mis on kindlaks määratud punkti 8.2 kohaselt.

Kasutatakse järgmist valemit:

mgas =
  Image 71
  (g/katse) (37)

kus:

| u
  gas | on arvutatud valemi 38 või 39 põhjal; |
| --- | --- |
| c
  gas,i | on heitgaasi koostisosa kontsentratsiooni hetkväärtus (ppm); |
| qm

  ew,i | on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| f | on andmevõtusagedus, Hz; |
| n | on mõõtmiste arv. |

u
  gas

on arvutatud valemi 38 või 39 põhjal;

c
  gas,i

on heitgaasi koostisosa kontsentratsiooni hetkväärtus (ppm);

qm

  ew,i

on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

f

on andmevõtusagedus, Hz;

n

on mõõtmiste arv.

u hetkväärtused arvutatakse järgmiselt:

ugas,i = Mgas / (Me,i x 1000) (38)

või

ugas,i =ρgas / (ρe,i x 1000) (39)

ning

ρgas = Mgas / 22,414 (40)

kus:

| Mgas | on heitgaasi koostisosa molaarmass (g/mol) (vt käesoleva lisa 5. liide); |
| --- | --- |
| Me,i | on heitgaasi molaarmassi hetkväärtus (g/mol); |
| ρgas | on heitgaasi koostisosa tihedus (kg/m3); |
| ρe,i | on heitgaasi tiheduse hetkväärtus (kg/m3). |

Mgas

on heitgaasi koostisosa molaarmass (g/mol) (vt käesoleva lisa 5. liide);

Me,i

on heitgaasi molaarmassi hetkväärtus (g/mol);

ρgas

on heitgaasi koostisosa tihedus (kg/m3);

ρe,i

on heitgaasi tiheduse hetkväärtus (kg/m3).

Heitgaasi molaarmass Me tuletatakse kütuse üldisest koostisest CHαOεNδSγ, eeldades täielikku põlemist, järgmiselt:

Image 72
  (41)

kus:

| qmaw,i | on niiske sisselaskeõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| --- | --- |
| qmf,i | on kütuse massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| Ha | on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta); |
| Ma | on kuiva sisselaskeõhu molaarmass (28,965 g/mol). |

qmaw,i

on niiske sisselaskeõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

qmf,i

on kütuse massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

Ha

on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta);

Ma

on kuiva sisselaskeõhu molaarmass (28,965 g/mol).

Heitgaasi tihedus ρe tuletatakse järgmiselt:

Image 73
  (42)

kus:

| qmad,i | on kuiva sisselaskeõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| --- | --- |
| qmf,i | on kütuse massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| Ha | on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta); |
| kfw | on kütusest olenev tegur niiske heitgaasi korral (valem 16) punktis 8.1.1. |

qmad,i

on kuiva sisselaskeõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

qmf,i

on kütuse massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

Ha

on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta);

kfw

on kütusest olenev tegur niiske heitgaasi korral (valem 16) punktis 8.1.1.

8.4.3.

Tahkete osakeste kindlaksmääramine

8.4.3.1.

Tahkete osakeste mass arvutatakse punktis 8.3 esitatud valemi 27 alusel. Tahkete osakeste kontsentratsiooni hindamiseks registreeritakse katsetsükli jooksul läbi filtrite voolava proovi kogumass (msep).

Tüübikinnitusasutuse eelneval loal võib tahkete osakeste massi korrigeerida punkti 7.5.6 kohaselt kindlaksmääratud lahjendusõhu tahkete osakeste kontsentratsiooni võrra kooskõlas hea inseneritava ja kasutatava tahkete osakeste mõõtesüsteemi eriomadustega.

8.4.3.2.

Sõltuvalt süsteemi ülesehitusest arvutatakse tahkete osakeste mass (g/katse) kas punktis 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 esitatud meetodi abil pärast tahkete osakeste proovivõtufiltri korrigeerimist üleslükkejõu suhtes vastavalt punktile 8.3.

8.4.3.2.1.

mPM = mp / (rs x 1000) (43)

kus:

| mp | on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass (mg); |
| --- | --- |
| rs | on keskmine proovivõtusuhe katsetsükli jooksul; |

mp

on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass (mg);

rs

on keskmine proovivõtusuhe katsetsükli jooksul;

ning

rs =
  Image 74
  (44)

kus:

| mse | tsüklis kogutud proovi mass (kg); |
| --- | --- |
| mew | on heitgaasi kogu massivooluhulk tsüklis (kg); |
| msep | on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass (kg); |
| msed | on lahjendustunneli läbinud lahjendatud heitgaasi mass (kg). |

mse

tsüklis kogutud proovi mass (kg);

mew

on heitgaasi kogu massivooluhulk tsüklis (kg);

msep

on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass (kg);

msed

on lahjendustunneli läbinud lahjendatud heitgaasi mass (kg).

Täisproovivõtusüsteemi puhul on msep ja msed identsed.

8.4.3.2.2.

mPM =
  Image 75
  (45)

kus:

| mp | on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass (mg); |
| --- | --- |
| msep | on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass (kg); |
| medf | on lahjendatud ekvivalentheitgaasi mass kogu tsükli kohta (kg). |

mp

on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass (mg);

msep

on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass (kg);

medf

on lahjendatud ekvivalentheitgaasi mass kogu tsükli kohta (kg).

Lahjendatud ekvivalentheitgaasi kogumass kogu tsükli kohta arvutatakse järgmiselt:

medf =
  Image 76
  (46)

qmedf,i = qmew,i x rd,i (47)

rd,i =
  Image 77
  (48)

kus:

| qm

  edf,i | on lahjendatud ekvivalentheitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| r
  d,i | on lahjendusastme hetkväärtus; |
| qm

  dew,i | on lahjendatud heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| qm

  dw,i | on lahjendusõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s); |
| f | on andmevõtusagedus, Hz; |
| n | on mõõtmiste arv. |

qm

  edf,i

on lahjendatud ekvivalentheitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

qm

  ew,i

on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

r
  d,i

on lahjendusastme hetkväärtus;

qm

  dew,i

on lahjendatud heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

qm

  dw,i

on lahjendusõhu massivooluhulga hetkväärtus (kg/s);

f

on andmevõtusagedus, Hz;

n

on mõõtmiste arv.

8.5.

Heitkoguste arvutamiseks kasutatakse üle kogu tsükli integreeritud või proovivõtukotti kogutud gaasiliste koostisosade kontsentratsioonisignaale, mis korrutatakse lahjendatud heitgaasi massivooluhulgaga. Heitgaasi massivooluhulka mõõdetakse püsimahuproovi võtmise süsteemi abil, milles võidakse kasutada mahtpumpa, Venturi toru düüsi või Venturi toru koos vooluhulga kompenseerimisega või ilma selleta.

Gaasi proovivõtukotti kogumise ja tahkete osakeste proovivõtu korral tuleb võtta püsimahuproovi võtmise süsteemi lahjendatud heitgaasist proportsionaalne proov. Vooluhulga kompenseerimiseta süsteemi korral ei tohi gaasiproovi vooluhulga ja püsimahuproovi võtmise vooluhulga suhe erineda katse seadepunktist rohkem kui ± 2,5 %. Vooluhulga kompenseerimisega süsteemi korral peab iga üksiku vooluhulga kõikumine püsima oma võrdlusvooluhulga suhtes ± 2,5 % piires.

Kogu katse skeem on esitatud joonisel 7.

Joonis 7

Joonis 7

Täisvoolumõõtesüsteemi skeem

Täisvoolumõõtesüsteemi skeem

Image 78

8.5.1.

Lahjendatud heitgaasi vooluhulga kindlaksmääramine

8.5.1.1.

Heitkoguste arvutamiseks lahjendatud heitgaasis on vaja teada lahjendatud heitgaasi massivooluhulka. Katsetsükli lahjendatud heitgaasi kogu vooluhulk (kg/katse) arvutatakse tsükli jooksul mõõdetud väärtuste ja vooluhulga mõõteseadme vastavate kalibreerimisandmete põhjal (mahtpumba puhul V0, Venturi toru düüsi puhul KV, Venturi toru puhul Cd) ühe punktides 8.5.1.2 kuni 8.5.1.4 kirjeldatud meetodi abil. Kui tahkete osakeste proovi kogu vooluhulk (msep) ületab 0,5 % püsimahuproovi võtmise kogu vooluhulgast (med), tuleb püsimahuproovi võtmise vooluhulka korrigeerida msep suhtes, või tuleb tahkete osakeste proovi vool enne vooluhulga mõõteseadet juhtida tagasi püsimahuproovi võtmise süsteemi.

8.5.1.2.

Kui lahjendatud heitgaasi temperatuur hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel täpsusega ± 6 K, arvutatakse tsükli massivooluhulk järgmiselt:

Image 79
  (49)

kus:

| V
  0 | on pumba ühe pöördega pumbatava gaasi maht katsetingimustes (m3/pööre); |
| --- | --- |
| n
  P | on pumba pöörete koguarv katse ajal; |
| p
  p | on absoluutne rõhk pumba sissevooluava juures, kPa; |
| T | on lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur pumba sissevooluava juures (K). |

V
  0

on pumba ühe pöördega pumbatava gaasi maht katsetingimustes (m3/pööre);

n
  P

on pumba pöörete koguarv katse ajal;

p
  p

on absoluutne rõhk pumba sissevooluava juures, kPa;

T

on lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur pumba sissevooluava juures (K).

Vooluhulga kompenseerimisega süsteemi (s.o soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse heite massi hetkväärtused ja integreeritakse need üle kogu tsükli. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi massi hetkväärtus järgmiselt:

med,i = 1,293 x V0 x nP,i x pp x 273 / (101,3 x T) (50)

kus:

| nP,i | on pumba pöörete koguarv ajavahemiku kohta. |
| --- | --- |

nP,i

on pumba pöörete koguarv ajavahemiku kohta.

8.5.1.3.

Kui lahjendatud heitgaasi temperatuuri hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel täpsusega ± 11 K, arvutatakse tsükli massivooluhulk järgmiselt:

med = 1,293 x t x Kv x pp / T 0,5 (51)

kus:

| t | on tsükli kestus (s); |
| --- | --- |
| K
  V | on Venturi toru düüsi kalibreerimistegur standardtingimustes; |
| p
  p | on absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa; |
| T | on absoluutne temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K. |

t

on tsükli kestus (s);

K
  V

on Venturi toru düüsi kalibreerimistegur standardtingimustes;

p
  p

on absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa;

T

on absoluutne temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K.

Vooluhulga kompenseerimisega süsteemi (s.o soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse heite massi hetkväärtused ja integreeritakse need üle kogu tsükli. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi massi hetkväärtus järgmiselt:

med,i = 1,293 x Δti x KV x pp / T 0,5 (52)

kus:

| Δti | on ajavahemik (s). |
| --- | --- |

Δti

on ajavahemik (s).

8.5.1.4.

Kui lahjendatud heitgaasi temperatuuri hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel täpsusega ± 11 K, arvutatakse tsükli massivooluhulk järgmiselt:

med = 1,293 x QSSV (53)

ning

Image 80
  (54)

kus:

| A
  0 | on 0,005692 SI-süsteemi ühikutes avaldisest

  ; |
| --- | --- |
| d
  V | on Venturi toru düüsi läbimõõt, mm; |
| C
  d | on Venturi toru vooluhulgategur; |
| p
  p | on absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa. |
| T | on temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K; |
| rp | on Venturi toru düüsi ja sissevooluava absoluutse staatilise rõhu suhe (

  ); |
| rD | on Venturi toru düüsi läbimõõdu d ja sisselasketoru siseläbimõõdu D suhe. |

A
  0

on 0,005692 SI-süsteemi ühikutes avaldisest
  Image 81
  ;

d
  V

on Venturi toru düüsi läbimõõt, mm;

C
  d

on Venturi toru vooluhulgategur;

p
  p

on absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa.

T

on temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K;

rp

on Venturi toru düüsi ja sissevooluava absoluutse staatilise rõhu suhe (
  Image 82
  );

rD

on Venturi toru düüsi läbimõõdu d ja sisselasketoru siseläbimõõdu D suhe.

Vooluhulga kompenseerimisega süsteemi (s.o soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse heite massi hetkväärtused ja integreeritakse need üle kogu tsükli. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi massi hetkväärtus järgmiselt:

med = 1,293 x QSSV x Δti (55)

kus:

| Δti | on ajavahemik (s). |
| --- | --- |

Δti

on ajavahemik (s).

Reaalajas arvutamist alustatakse kas Cd mõistlikust väärtusest, (näiteks 0,98) või Qssv mõistlikust väärtusest. Kui arvutamine algab Qssv väärtusest, kasutatakse Qssv esialgset väärtust Reynoldsi arvu hindamiseks.

Kõigi heitekatsete kestel peab Reynoldsi arv Venturi toru düüsis jääma Reynoldsi arvude vahemikku, mida kasutatakse punkti 9.5.4 kohase kalibreerimiskõvera saamiseks.

8.5.2.

Gaasiliste koostisosade kindlaksmääramine

8.5.2.1.

Katsetamiseks esitatud mootorist väljuvas lahjendatud heitgaasis mõõdetakse leiduvaid gaasilisi koostisosi käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud meetoditega. Heitgaasi lahjendatakse filtreeritud välisõhu, sünteetilise õhu või lämmastikuga. Täisvoolusüsteemi vooluhulk peab olema piisavalt suur, et täielikult kõrvaldada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides. Andmete hindamist ja arvutusi on kirjeldatud punktides 8.5.2.2 ja 8.5.2.3.

8.5.2.2.

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja säilitatakse vastavalt punkti 7.6.6 nõuetele.

8.5.2.3.

Heitkoguse arvutamine

8.5.2.3.1.

Soojusvahetiga süsteemides määratakse saasteainete mass kindlaks järgmise valemi abil:

mgas = ugas x cgas x med (g/katse) (56)

kus:

| ugas | on heitgaasi koostisosa vastav väärtus tabelist 6; |
| --- | --- |
| cgas | on koostisosa taustkorrigeeritud keskmine kontsentratsioon (ppm); |
| med | on lahjendatud heitgaasi kogumass tsüklis (kg). |

ugas

on heitgaasi koostisosa vastav väärtus tabelist 6;

cgas

on koostisosa taustkorrigeeritud keskmine kontsentratsioon (ppm);

med

on lahjendatud heitgaasi kogumass tsüklis (kg).

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse punkti 8.1 kohane ümberarvutus kuivalt niiskele.

NOx-i arvutamiseks korrutatakse heitkogus vajaduse korral niiskuse parandusteguriga kh,D või kh,G, mis on kindlaks määratud punkti 8.2 kohaselt.

u väärtused on esitatud tabelis 6. ugas väärtuste arvutamisel on eeldatud, et lahjendatud heitgaasi tihedus on võrdne õhu tihedusega. Seetõttu on ugas väärtused gaasi üksikute koostisosade puhul identsed, kuid HC puhul erinevad.

Tabel 6

Lahjendatud heitgaasi u väärtused ja koostisosade tihedused

| Kütus | ρde | | | Gaas | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (6) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (7) | | | |
| Diislikütus (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanool (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Surumaagaas (8) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (9) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propaan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butaan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Veeldatud naftagaas (10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Bensiin (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| Etanool (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Kütus

ρde

Gaas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(6)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (7)

Diislikütus (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

Etanool (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

Surumaagaas (8)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (9)

0,001519

0,001104

0,000553

Propaan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butaan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

Veeldatud naftagaas (10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Bensiin (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

Etanool (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

Alternatiivselt võib u väärtusi arvutada punktis 8.4.2.4 üldiselt kirjeldatud täpse arvutusmeetodi alusel järgmiselt:

Image 83
  (57)

kus:

| M
  gas | on heitgaasi koostisosa molaarmass (g/mol) (vt käesoleva lisa 5. liide); |
| --- | --- |
| M
  e | on heitgaasi molaarmass (g/mol); |
| M
  d | on lahjendusõhu molaarmass (28,965 g/mol); |
| D | on lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2). |

M
  gas

on heitgaasi koostisosa molaarmass (g/mol) (vt käesoleva lisa 5. liide);

M
  e

on heitgaasi molaarmass (g/mol);

M
  d

on lahjendusõhu molaarmass (28,965 g/mol);

D

on lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2).

8.5.2.3.2.

Saasteainete tegelike kontsentratsioonide saamiseks lahutatakse lahjendusõhu gaasiliste saasteainete keskmised taustkontsentratsioonid mõõdetud kontsentratsioonidest. Saasteainete taustkontsentratsioonide keskmised väärtused võib kindlaks määrata proovikoti meetodil või pideva mõõtmise ja integreerimise abil. Kasutatakse järgmist valemit:

cgas = cgas,e – cd x (1 – (1/D)) (58)

kus:

| c
  gas,e | on lahjendatud heitgaasis mõõdetud koostisosa kontsentratsioon (ppm); |
| --- | --- |
| c
  d | on lahjendusõhus mõõdetud koostisosa kontsentratsioon (ppm); |
| D | on lahjendustegur. |

c
  gas,e

on lahjendatud heitgaasis mõõdetud koostisosa kontsentratsioon (ppm);

c
  d

on lahjendusõhus mõõdetud koostisosa kontsentratsioon (ppm);

D

on lahjendustegur.

Lahjendustegur arvutatakse järgmiselt:

| a) | survesüütemootorite ja veeldatud naftagaasil töötavate gaasimootorite korral
  D =

  (59) |
| --- | --- |

a)

survesüütemootorite ja veeldatud naftagaasil töötavate gaasimootorite korral

D =
  Image 84
  (59)

| b) | maagaasil töötavate gaasimootorite korral
  D =

  (60)
  kus:






  cCO2,e | on CO2 kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis (mahu%); |
| --- | --- | --- |
| cHC,e | on HC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis (ppm C1); |
| cNMHC,e | on mitte-metaansete süsivesinike kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis (ppm C1); |
| cCO,e | on CO kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis (ppm); |
| FS | on stöhhiomeetriline tegur. |

b)

maagaasil töötavate gaasimootorite korral

D =
  Image 85
  (60)

kus:

cCO2,e

on CO2 kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis (mahu%);

cHC,e

on HC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis (ppm C1);

cNMHC,e

on mitte-metaansete süsivesinike kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis (ppm C1);

cCO,e

on CO kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis (ppm);

FS

on stöhhiomeetriline tegur.

Stöhhiomeetriline tegur arvutatakse järgmiselt:

FS =
  Image 86
  (61)

kus:

| α | on vesiniku moolisuhe kütuses (H/C). |
| --- | --- |

α

on vesiniku moolisuhe kütuses (H/C).

Kui kütuse koostis ei ole teada, võib alternatiivina kasutada järgmisi stöhhiomeetrilisi tegureid:

| FS (diislikütus) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| FS (veeldatud naftagaas) | = | 11,6 |
| FS (maagaas) | = | 9,5 |
| FS (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11.5 |

FS (diislikütus)

=

13,4

FS (veeldatud naftagaas)

=

11,6

FS (maagaas)

=

9,5

FS (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11.5

8.5.2.3.3.

Soojusvahetita süsteemide puhul arvutatakse saasteainete massi (g/katse) kindlaksmääramiseks heite massi hetkväärtused ning integreeritakse hetkväärtused üle kogu tsükli. Ühtlasi tuleb taustkorrektsioon teha vahetult kontsentratsioonide hetkväärtuste suhtes. Kasutatakse järgmist valemit:

mgas =
  Image 87
  (62)

kus:

| c
  gas,e | on lahjendatud heitgaasis mõõdetud koostisosa kontsentratsioon (ppm); |
| --- | --- |
| c
  d | on lahjendusõhus mõõdetud koostisosa kontsentratsioon (ppm); |
| m
  ed,i | on lahjendatud heitgaasi massi hetkväärtus (kg); |
| m
  ed | on lahjendatud heitgaasi kogumass tsüklis (kg); |
| u
  gas | on väärtus tabelist 6; |
| D | on lahjendustegur. |

c
  gas,e

on lahjendatud heitgaasis mõõdetud koostisosa kontsentratsioon (ppm);

c
  d

on lahjendusõhus mõõdetud koostisosa kontsentratsioon (ppm);

m
  ed,i

on lahjendatud heitgaasi massi hetkväärtus (kg);

m
  ed

on lahjendatud heitgaasi kogumass tsüklis (kg);

u
  gas

on väärtus tabelist 6;

D

on lahjendustegur.

8.5.3.

Tahkete osakeste kindlaksmääramine

8.5.3.1.

Tahkete osakeste mass (g/katse) arvutatakse pärast punkti 8.3. kohast tahkete osakeste proovivõtufiltri korrigeerimist üleslükkejõu suhtes järgmiselt:

mPM =
  Image 88
  (63)

kus:

| mp | on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass (mg); |
| --- | --- |
| msep | on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass (kg); |
| med | on lahjendatud heitgaasi mass tsüklis (kg); |

mp

on tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass (mg);

msep

on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass (kg);

med

on lahjendatud heitgaasi mass tsüklis (kg);

ning

msep = mset – mssd (64)

kus:

| mset | on tahmafiltrist läbivoolava kahekordselt lahjendatud heitgaasi mass (kg); |
| --- | --- |
| mssd | on sekundaarse lahjendusõhu mass (kg). |

mset

on tahmafiltrist läbivoolava kahekordselt lahjendatud heitgaasi mass (kg);

mssd

on sekundaarse lahjendusõhu mass (kg).

Kui lahjendusõhu tahkete osakeste taustsisaldus määratakse kindlaks punkti 7.5.6 kohaselt, võib teha tahkete osakeste massi taustkorrektsiooni. Sellisel juhul arvutatakse tahkete osakeste mass (g/katse) järgmiselt:

mPM =
  Image 89
  (65)

kus:

| m
  sep | on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass (kg); |
| --- | --- |
| m
  ed | on lahjendatud heitgaasi mass tsüklis (kg); |
| m
  sd | on taustosakeste proovivõtturi abil kogutud lahjendusõhu mass (kg); |
| m
  b | on lahjendusõhust kogutud taustosakeste mass (mg); |
| D | on punktis 8.5.2.3.2 kindlaks määratud lahjendustegur. |

m
  sep

on tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass (kg);

m
  ed

on lahjendatud heitgaasi mass tsüklis (kg);

m
  sd

on taustosakeste proovivõtturi abil kogutud lahjendusõhu mass (kg);

m
  b

on lahjendusõhust kogutud taustosakeste mass (mg);

D

on punktis 8.5.2.3.2 kindlaks määratud lahjendustegur.

8.6.

Üldised arvutused

8.6.1.

Triivi kontrollimisel punkti 7.8.4 kohaselt arvutatakse kontsentratsiooni korrigeeritud väärtused järgmiselt:

Image 90
  (66)

kus:

| c
  ref,z | on võrdluskontsentratsioon nullgaasis (tavaliselt null) (ppm); |
| --- | --- |
| c
  ref,s | on võrdluskontsentratsioon võrdlusgaasis (ppm); |
| c
  pre,z | on analüsaatoriga kindlaks määratud katse-eelne kontsentratsioon nullgaasis (ppm); |
| c
  pre,s | on analüsaatoriga kindlaks määratud katse-eelne kontsentratsioon võrdlusgaasis (ppm); |
| c
  post,z | on analüsaatoriga kindlaks määratud katsejärgne kontsentratsioon nullgaasis (ppm); |
| c
  post,s | on analüsaatoriga kindlaks määratud katsejärgne kontsentratsioon võrdlusgaasis (ppm); |
| cgas | on kontsentratsioon gaasiproovis (ppm). |

c
  ref,z

on võrdluskontsentratsioon nullgaasis (tavaliselt null) (ppm);

c
  ref,s

on võrdluskontsentratsioon võrdlusgaasis (ppm);

c
  pre,z

on analüsaatoriga kindlaks määratud katse-eelne kontsentratsioon nullgaasis (ppm);

c
  pre,s

on analüsaatoriga kindlaks määratud katse-eelne kontsentratsioon võrdlusgaasis (ppm);

c
  post,z

on analüsaatoriga kindlaks määratud katsejärgne kontsentratsioon nullgaasis (ppm);

c
  post,s

on analüsaatoriga kindlaks määratud katsejärgne kontsentratsioon võrdlusgaasis (ppm);

cgas

on kontsentratsioon gaasiproovis (ppm).

Pärast mis tahes muud korrigeerimist arvutatakse punkti 8.6.3 kohaselt kõigi koostisosade jaoks kaks eriheite tulemuste komplekti. Üks komplekt arvutatakse korrigeerimata kontsentratsioonidest lähtudes ja teine komplekt arvutatakse valemi 66 alusel triivi suhtes korrigeeritud kontsentratsioonidest lähtudes.

Sõltuvalt kasutatavast mõõtesüsteemist ja arvutusmeetodist arvutatakse korrigeerimata heitkogused valemite 36, 37, 56, 58 või 62 abil. Korrigeeritud heitkoguste arvutamiseks asendatakse vastavalt valemis 36, 37, 56, 58 või 62 esitatud cgas väärtus valemi 66 ccor väärtusega. Kui vastavas valemis kasutatakse kontsentratsiooni hetkväärtusi cgas,i, tuleb ka hetkväärtusena ccor,i kasutada korrigeeritud väärtust. Valemites 58 ja 62 tuleb korrigeerida nii mõõdetud kui ka taustkontsentratsiooni.

Võrdlust väljendatakse protsendina korrigeerimata tulemustest. Erinevus eriheite korrigeerimata ja korrigeeritud väärtuste vahel ei tohi ületada ± 4 % eriheite korrigeerimata väärtusest või ± 4 % vastavast piirnormist (kumb on suurem). Kui triiv ületab 4 %, on katse kehtetu.

Triivi korrigeerimise korral tuleb heitkoguste aruandluses kasutada üksnes triivi suhtes korrigeeritud heitkoguste tulemusi.

8.6.2.

Mitte-metaansete süsivesinike ja CH4 arvutamine oleneb kasutatavast kalibreerimismeetodist. Kui mõõtmiseks ei kasutata metaanieraldajata analüsaatorit (käesoleva lisa 2. liite joonise 11 alumine osa), kalibreeritakse leekionisatsioonidetektor propaaniga. Metaanieraldajata analüsaatoriga järjestikku paikneva leekionisatsioonidetektori (käesoleva lisa 2. liite joonise 11 ülemine osa) kalibreerimiseks on lubatud kasutada järgmisi meetodeid:

| a) | kalibreerimisgaas – propaan, propaan suunatakse metaanieraldajata analüsaatorist mööda; |
| --- | --- |

a)

kalibreerimisgaas – propaan, propaan suunatakse metaanieraldajata analüsaatorist mööda;

| b) | kalibreerimisgaas – metaan, metaan läbib metaanieraldajata analüsaatori. |
| --- | --- |

b)

kalibreerimisgaas – metaan, metaan läbib metaanieraldajata analüsaatori.

Mitte-metaansete süsivesinike ja CH4 kontsentratsioonid arvutatakse juhul a järgmiselt:

Image 91
  =
  Image 92
  (67)

Image 93
  =
  Image 94
  (68)

Mitte-metaansete süsivesinike ja CH4 kontsentratsioonid arvutatakse juhul b järgmiselt:

Image 95
  =
  Image 96
  (67a)

Image 97
  =
  Image 98
  (68 a)

kus:

| cHC(w/NMC) | on HC kontsentratsioon metaanieraldajata analüsaatorist läbi voolavas gaasiproovis (ppm); |
| --- | --- |
| cHC(w/oNMC) | on HC kontsentratsioon metaanieraldajata analüsaatorist mööda voolavas gaasiproovis (ppm); |
| rh | on punktis 9.3.7.2 kindlaks määratud metaani kalibreerimistegur; |
| EM | on punktis 9.3.8.1 kindlaks määratud metaani eemaldamise tõhusus; |
| EE | on punktis 9.3.8.2 kindlaks määratud etaani eemaldamise tõhusus. |

cHC(w/NMC)

on HC kontsentratsioon metaanieraldajata analüsaatorist läbi voolavas gaasiproovis (ppm);

cHC(w/oNMC)

on HC kontsentratsioon metaanieraldajata analüsaatorist mööda voolavas gaasiproovis (ppm);

rh

on punktis 9.3.7.2 kindlaks määratud metaani kalibreerimistegur;

EM

on punktis 9.3.8.1 kindlaks määratud metaani eemaldamise tõhusus;

EE

on punktis 9.3.8.2 kindlaks määratud etaani eemaldamise tõhusus.

Kui rh < 1,05, võib selle valemitest 67, 67a ja 68a välja jätta.

8.6.3.

Eriheide egas või ePM (g/kWh) arvutatakse kõigi koostisosade jaoks järgmisel viisil sõltuvalt katsetsükli tüübist.

WHSC, WHTC kuumkäivituskatsetsükli ja WHTC külmkäivituskatsetsükli korral kasutatakse valemit:

Image 99
  (69)

kus:

| m | on koostisosa heitkogus (g/katse); |
| --- | --- |
| W
  act | on tsüklis tehtud tegelik töö, mis on kindlaks määratud vastavalt punktile 7.8.6 (kWh). |

m

on koostisosa heitkogus (g/katse);

W
  act

on tsüklis tehtud tegelik töö, mis on kindlaks määratud vastavalt punktile 7.8.6 (kWh).

WHTC puhul peab lõplik katsetulemus olema külmkäivituskatsetsükli ja kuumkäivituskatsetsükli kaalutud keskmine, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

Image 100
  (70)

kus:

| mcold | on koostisosa heitkogus külmkäivituskatsetsüklis (g/katse); |
| --- | --- |
| mhot | on koostisosa heitkogus kuumkäivituskatsetsüklis (g/katse); |
| Wact,cold | on tsükli tegelik töö külmkäivituskatsetsüklis (kWh); |
| Wact,hot | on tsükli tegelik töö kuumkäivituskatsetsüklis (kWh). |

mcold

on koostisosa heitkogus külmkäivituskatsetsüklis (g/katse);

mhot

on koostisosa heitkogus kuumkäivituskatsetsüklis (g/katse);

Wact,cold

on tsükli tegelik töö külmkäivituskatsetsüklis (kWh);

Wact,hot

on tsükli tegelik töö kuumkäivituskatsetsüklis (kWh).

Kui toimub perioodiline regenereerimine vastavalt punktile 6.6.2, tuleb regenereerimise parandustegurid kr,u ja kr,d vastavalt korrutada valemi 69 järgi leitud eriheite kogusega e või liita valemi 70 järgi leitud eriheite kogusele.

9.

Käesolev lisa ei sisalda täpsemaid andmeid vooluhulga, rõhu, ning temperatuuri mõõteseadmete ja -süsteemide kohta. Selle asemel on punktis 9.2 kindlaks määratud ainult sellistele heitekatsete tegemiseks vajalikele seadmetele või süsteemidele esitatavad lineaarsusnõuded.

9.1.

Katsetes tuleb kasutada mootori veojõustendi, mille parameetrid võimaldavad teha punktides 7.2.1 ja 7.2.2 kirjeldatud asjakohast katsetsüklit.

Pöördemomendi ja pöörlemissageduse mõõtmiseks kasutatavad mõõteseadmed peavad võimaldama mõõta võimsust võllil sellise täpsusega, mis on vajalik tsükli valideerimiskriteeriumide täitmiseks. Võimalik, et on vaja lisaarvutusi. Mõõteseadmete täpsus peab olema selline, et ei ületataks punkti 9.2 tabelis 7 esitatud lineaarsusnõudeid.

9.2.

Kõigi mõõteseadmete ja -süsteemide kalibreerimine peab vastama jälgitavatele riiklikele (rahvusvahelistele) standarditele. Mõõteseadmed ja -süsteemid peavad vastama tabelis 7 esitatud lineaarsusnõuetele. Punkti 9.2.1 kohane lineaarsuse kontrollimine tuleb gaasianalüsaatorite puhul teha vähemalt üks kord iga kolme kuu järel või iga kord pärast süsteemi sellist remontimist või muutmist, mis võib kalibreerimist mõjutada. Muude seadmete ja süsteemide puhul kontrollitakse lineaarsust vastavalt sisekontrolli korrale, seadme tootja nõuetele või standardi ISO 9000 nõuetele.

Tabel 7

Seadmete ja mõõtesüsteemide lineaarsusnõuded

| Mõõtesüsteem | |χmin × (a1 - 1)+ a0| | Regressioonisirge tõus
  a1 | Standardviga
  SEE | Determinatsioonikordaja
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mootori pöörlemissagedus | ≤ 0,05 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Mootori pöördemoment | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Kütuse vooluhulk | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Õhu vooluhulk | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Heitgaasi vooluhulk | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Lahjendusõhu vooluhulk | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Lahjendatud heitgaasi vooluhulk | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Proovi vooluhulk | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gaasianalüsaatorid | ≤ 0,5 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gaasijaoturid | ≤ 0,5 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Temperatuurid | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Rõhud | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Tahkete osakeste osakaal | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mõõtesüsteem

|χmin × (a1 - 1)+ a0|

Regressioonisirge tõus

a1

Standardviga

SEE

Determinatsioonikordaja

r2

Mootori pöörlemissagedus

≤ 0,05 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Mootori pöördemoment

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Kütuse vooluhulk

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Õhu vooluhulk

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Heitgaasi vooluhulk

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Lahjendusõhu vooluhulk

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Lahjendatud heitgaasi vooluhulk

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Proovi vooluhulk

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gaasianalüsaatorid

≤ 0,5 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gaasijaoturid

≤ 0,5 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Temperatuurid

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Rõhud

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Tahkete osakeste osakaal

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1.

Lineaarsuse kontrollimine

9.2.1.1.

Lineaarsust tuleb kontrollida iga tabelis 7 loetletud mõõtesüsteemi korral. Mõõtesüsteemi sisestatakse vähemalt 10 võrdlusväärtust, kui ei ole ette nähtud teisiti. Rõhu ja temperatuuri lineaarsuse eraldiseisva kontrollimise puhul valitakse vähemalt kolm võrdlusväärtust. Mõõdetud väärtusi võrreldakse võrdlusväärtustega, vähimruutude meetodil lineaarse regressiooni abil punktis 7.8.7 esitatud valemi 11 alusel. Tabelis 7 esitatud piirnormid tähistavad katsetamisel prognoositavaid maksimumväärtusi.

9.2.1.2.

Mõõtesüsteeme soojendatakse vastavalt mõõteseadme tootja soovitustele. Mõõtesüsteeme käitatakse ettenähtud temperatuuride, rõhkude ja vooluhulkadega.

9.2.1.3.

Lineaarsust kontrollitakse kõigis tavaliselt kasutatavates mõõtepiirkondades, läbides järgmised etapid:

| a) | seade nullitakse nullsignaali abil. Puhastatud sünteetiline õhk (või lämmastik) suunatakse otse gaasianalüsaatori porti; |
| --- | --- |

a)

seade nullitakse nullsignaali abil. Puhastatud sünteetiline õhk (või lämmastik) suunatakse otse gaasianalüsaatori porti;

| b) | määratakse seadme mõõtepiirkond mõõtepiirkonna signaali abil. Sobiv võrdlusgaas suunatakse otse gaasianalüsaatori porti; |
| --- | --- |

b)

määratakse seadme mõõtepiirkond mõõtepiirkonna signaali abil. Sobiv võrdlusgaas suunatakse otse gaasianalüsaatori porti;

| c) | korratakse punktis a kirjeldatud nullimist; |
| --- | --- |

c)

korratakse punktis a kirjeldatud nullimist;

| d) | kontrollimiseks antakse seadmele ette vähemalt 10 võrdlusväärtust (k.a null), mis jäävad vahemikku nullist kuni heitekatses eeldatava maksimumväärtuseni. Teadaolevate kontsentratsioonidega punkti 9.3.3.2 kohased gaasid suunatakse otse gaasianalüsaatori porti; |
| --- | --- |

d)

kontrollimiseks antakse seadmele ette vähemalt 10 võrdlusväärtust (k.a null), mis jäävad vahemikku nullist kuni heitekatses eeldatava maksimumväärtuseni. Teadaolevate kontsentratsioonidega punkti 9.3.3.2 kohased gaasid suunatakse otse gaasianalüsaatori porti;

| e) | võrdlusväärtused mõõdetakse ja mõõdetud väärtused registreeritakse 30 sekundi jooksul sagedusega vähemalt 1 Hz; |
| --- | --- |

e)

võrdlusväärtused mõõdetakse ja mõõdetud väärtused registreeritakse 30 sekundi jooksul sagedusega vähemalt 1 Hz;

| f) | 30 sekundi jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetilise keskmise põhjal arvutatakse vähimruutude meetodil lineaarse regressiooni parameetrid vastavalt punktis 7.8.7 esitatud valemile 11; |
| --- | --- |

f)

30 sekundi jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetilise keskmise põhjal arvutatakse vähimruutude meetodil lineaarse regressiooni parameetrid vastavalt punktis 7.8.7 esitatud valemile 11;

| g) | lineaarse regressiooni parameetrid peavad vastama punkti 9.2 tabeli 7 nõuetele; |
| --- | --- |

g)

lineaarse regressiooni parameetrid peavad vastama punkti 9.2 tabeli 7 nõuetele;

| h) | nullimist kontrollitakse veel kord ning vajaduse korral korratakse kontrollimist. |
| --- | --- |

h)

nullimist kontrollitakse veel kord ning vajaduse korral korratakse kontrollimist.

9.3.

Gaasilise heite mõõte- ja proovivõtusüsteem

9.3.1.

Analüsaatori spetsifikatsioonid

9.3.1.1.

Analüsaatorite mõõtepiirkond ja reageerimisaeg siirde- ja püsiseisundis peavad vastama heitgaasi koostisosade kontsentratsiooni mõõtmiseks ettenähtud täpsusnõuetele.

Seadmete elektromagnetiline ühilduvus peab minimeerima lisavigade tekke võimaluse.

9.3.1.2.

Mõõtetäpsus on määratluse kohaselt analüsaatori näidu kõrvalekalle võrdlusväärtusest ja see ei tohi ületada ± 2 % näidust või ± 0,3 % kogu mõõteulatusest (kumb on suurem).

9.3.1.3.

Kordustäpsus, mis määratluse kohaselt on 10 korduva näidu 2,5-kordne standardhälve teatava kalibreerimis- või võrdlusgaasi puhul, ei tohi olla suurem kui 1 % kogu mõõteulatusele vastavast kontsentratsioonist iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta, mis on suurem kui 155 ppm (või ppm C), või 2 % iga mõõtepiirkonna kohta, mis on väiksem kui 155 ppm (või ppm C).

9.3.1.4.

Analüsaatori täisamplituudreageering null- ja kalibreerimis- või võrdlusgaasile mis tahes 10 sekundi pikkuse ajavahemiku jooksul võib olla kuni 2 % kogu mõõteulatusest kõigis kasutatud mõõtepiirkondades.

9.3.1.5.

Süsteemi nullnäidu triivi täpsustab mõõteseadme tootja.

9.3.1.6.

Võrdlusnäidu triivi täpsustab mõõteseadme tootja.

9.3.1.7.

Mõõtesüsteemi paigaldatud analüsaatori siirdeaeg ei tohi ületada 2,5 s.

9.3.1.8.

Heitgaasi võib mõõta nii niiskena kui ka kuivana. Kasutatava gaasikuivatusseadme mõju mõõdetavate gaaside koostisele peab olema võimalikult väike. Vee eemaldamisel proovist ei tohi kasutada keemilisi kuivatusaineid.

9.3.2.

Gaasianalüsaatorid

9.3.2.1.

Punktides 9.3.2.2–9.3.2.7 kirjeldatakse kasutatavaid mõõtmispõhimõtteid. Mõõtesüsteemide üksikasjalik kirjeldus on esitatud käesoleva lisa 2. liites. Mõõdetavate gaaside analüüsimisel kasutatakse järgmisi mõõteseadmeid. Mittelineaarsete analüsaatorite puhul võib kasutada lineariseerivaid ahelaid.

9.3.2.2.

Süsinikmonooksiidi analüüsimiseks kasutatakse mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatorit.

9.3.2.3.

Süsinikdioksiidi analüüsimiseks kasutatakse mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatorit.

9.3.2.4.

Süsivesinike analüüsimiseks kasutatakse kuumleekionisatsioonidetektoriga analüsaatorit, kusjuures detektorit, ventiile, torustikku jms kuumutatakse nii, et gaasi temperatuur oleks 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Alternatiivina võib maagaasil töötavate mootorite ja sädesüütemootorite puhul süsivesinike analüüsimiseks kasutada kuumutuseta leekionisatsioonidetektoriga analüsaatorit, olenevalt kasutatavast analüüsimeetodist (vt käesoleva lisa 2. liide, punkt A.2.1.3).

9.3.2.5.

Metaani ja mitte-metaansete süsivesinike fraktsioon määratakse kindlaks kuumutatava metaanieraldajata analüsaatori ja kahe leekionisatsioonidetektoriga analüsaatori abil vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktides A.2.1.4 ja A.2.1.5 kirjeldatule. Koostisosade kontsentratsioonid määratakse kindlaks punkti 8.6.2 kohaselt.

9.3.2.6.

NOx-i mõõtmiseks on ette nähtud kaks mõõteseadet ja neid mõlemat võib kasutada, tingimusel et need vastavad punktis 9.3.2.6.1 või 9.3.2.6.2 esitatud kriteeriumidele. Alternatiivse mõõtmismeetodi süsteemi samaväärsuse kindlaksmääramiseks punkti 5.1.1 kohaselt on lubatud kasutada üksnes kemoluminestsentsdetektorit.

9.3.2.6.1.

Lämmastikoksiidide kindlaksmääramiseks kuivas heitgaasis kasutatakse kemoluminestsentsdetektoriga analüsaatorit või kuumkemoluminestsentsdetektoriga analüsaatorit koos NO2/NO konverteriga. Kui kindlaksmääramine toimub niiskes heitgaasis, kasutatakse kuumkemoluminestsentsdetektoriga analüsaatorit, kusjuures konverterit hoitakse temperatuuril üle 328 K (55 °C), tingimusel et vee summutava mõju katse (vt punkt 9.3.9.2.2) tulemused on rahuldavad. Nii kemoluminestsentsdetektori kui ka kuumkemoluminestsentsdetektori puhul tuleb kuiva gaasi mõõtmise korral proovivõtukanali seinu hoida temperatuuril 328–473 K (55–200 °C) kuni konverterini ja niiske gaasi mõõtmise korral kuni analüsaatorini.

9.3.2.6.2.

Mittelahutava ultraviolett-tajuriga analüsaatorit kasutatakse NOx-i kontsentratsiooni kindlaksmääramiseks. Kui mittelahutava ultraviolett-tajuriga analüsaatoriga määratakse kindlaks üksnes NO, siis paigaldatakse NO2/NO konverter mittelahutava ultraviolett-tajuriga analüsaatorist ülesvoolu. Mittelahutava ultraviolett-tajuri temperatuur hoitakse väärtusel, mis väldib vee kondenseerumise, välja arvatud juhul, kui NO2/NO konverterist või analüsaatorist ülesvoolu on paigaldatud proovi kuivati.

9.3.2.7.

Õhu ja kütuse suhte mõõteseadmeks, mida kasutatakse punkti 8.4.1.6 kohaseks heitgaasi vooluhulga kindlaksmääramiseks, peab olema suure mõõtepiirkonnaga õhu ja kütuse suhte andur või tsirkoonium-lambdaandur. Andur tuleb paigaldada vahetult väljalasketorule kohas, kus heitgaasi temperatuur on vee kondenseerumise vältimiseks piisavalt kõrge.

Anduri ja selle juurde kuuluva elektroonikaosa täpsus peab olema:

| ± 3 % näidu väärtusest, | kui | λ < 2; |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % näidu väärtusest, | kui | 2 ≤ λ < 5; |
| ± 10 % näidu väärtusest, | kui | 5 ≤ λ. |

± 3 % näidu väärtusest,

kui

λ < 2;

± 5 % näidu väärtusest,

kui

2 ≤ λ < 5;

± 10 % näidu väärtusest,

kui

5 ≤ λ.

Eespool kindlaks määratud täpsuse saavutamiseks peab andur olema kalibreeritud vastavalt seadme tootja kirjeldusele.

9.3.3.

Järgida tuleb kõikide gaaside säilivusaega.

9.3.3.1.

Gaaside puhtuse nõuded on kindlaks määratud allpool esitatud saasteainete piirnormide abil. Tööks peavad olema kättesaadavad järgmised gaasid:

| a) | Lahjendamata heitgaasi korral
  Puhastatud lämmastik
  (saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO).
  Puhastatud hapnik (puhtus > 99,5 mahu% O2).
  Vesiniku ja heeliumi segu (leekionisatsioonidetektori põleti kütus)
  (40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)
  (saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  Puhastatud sünteetiline õhk
  (saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO).
  (hapnikusisaldus 18–21 mahu%). |
| --- | --- |

a)

Lahjendamata heitgaasi korral

Puhastatud lämmastik

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO).

Puhastatud hapnik (puhtus > 99,5 mahu% O2).

Vesiniku ja heeliumi segu (leekionisatsioonidetektori põleti kütus)

(40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Puhastatud sünteetiline õhk

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO).

(hapnikusisaldus 18–21 mahu%).

| b) | Lahjendatud heitgaasi korral (valikuliselt ka lahjendamata heitgaasi korral)
  Puhastatud lämmastik
  (saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO).
  Puhastatud hapnik
  (puhtus > 99,5 mahu% O2).
  Vesiniku ja heeliumi segu (leekionisatsioonidetektori põleti kütus)
  (40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)
  (saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2).
  Puhastatud sünteetiline õhk
  (saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO).
  (hapnikusisaldus 20,5–21,5 mahu%).
  Kui vastavad gaasiballoonid puuduvad, võib kasutada gaasipuhastusseadet, juhul kui saab näidata ettenähtud saasteainesisaldust. |
| --- | --- |

b)

Lahjendatud heitgaasi korral (valikuliselt ka lahjendamata heitgaasi korral)

Puhastatud lämmastik

(saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO).

Puhastatud hapnik

(puhtus > 99,5 mahu% O2).

Vesiniku ja heeliumi segu (leekionisatsioonidetektori põleti kütus)

(40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)

(saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2).

Puhastatud sünteetiline õhk

(saasteainete piirnorm ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO).

(hapnikusisaldus 20,5–21,5 mahu%).

Kui vastavad gaasiballoonid puuduvad, võib kasutada gaasipuhastusseadet, juhul kui saab näidata ettenähtud saasteainesisaldust.

9.3.3.2.

Tööks peavad võimaluse korral olema kättesaadavad järgmise keemilise koostisega gaasisegud. On lubatud kasutada ka muid gaasisegusid, tingimusel et gaasid omavahel ei reageeri. Kalibreerimisgaaside kõlblikkusaja lõppkuupäev, mille tootja on ette näinud, registreeritakse.

C3H8 ja puhastatud sünteetiline õhk (vt punkt 9.3.3.1);

CO ja puhastatud lämmastik;

NO ja puhastatud lämmastik;

NO2 ja puhastatud sünteetiline õhk;

CO2 ja puhastatud lämmastik;

CH4 ja puhastatud sünteetiline õhk;

C2H6 ja puhastatud sünteetiline õhk.

Kalibreerimis- ja võrdlusgaasi tegelik kontsentratsioon peab olema vahemikus ± 1 % nimiväärtusest ning peab olema seostatav jälgitavate riiklike ja rahvusvaheliste standarditega. Kalibreerimisgaasi kõik kontsentratsioonid väljendatakse mahu põhjal (mahuprotsendi või mahu ppm-väärtusena).

9.3.3.3.

Gaasid, mida kasutatakse kalibreerimiseks ja võrdluseks, võidakse saada ka, kasutades gaasijaoturit (täpsussegistit), mille abil gaasi lahjendatakse puhastatud N2 või puhastatud sünteetilise õhuga. Gaasijaoturi täpsus peab olema selline, et segatud kalibreerimisgaaside kontsentratsiooni täpsus oleks ± 2 %. Selline täpsus eeldab, et segamisel kasutatavad lähtegaaside kontsentratsioonid peavad olema teada vähemalt täpsusega ± 1 % ja seostatavad gaasi jälgitavate riiklike või rahvusvaheliste standarditega. Iga gaasijaoturi kalibreerimist kontrollitakse 15–50 % ulatuses kogu mõõteulatusest. Kui esimene kontrollimine ebaõnnestub, võib teha täiendava kontrollimise muu kalibreerimisgaasiga.

Soovi korral võib segamisseadet kontrollida ka lineaarsel põhimõttel töötava mõõteseadmega, näiteks kasutades NO-gaasi koos kemoluminestsentsdetektoriga. Mõõteseadme mõõtepiirkonda kohandatakse selle võrdlusgaasiga, mida juhitakse vahetult mõõteseadmesse. Gaasijaoturi seadistusi kontrollitakse ning nimiväärtust võrreldakse mõõteseadmega kindlaks määratud kontsentratsiooniga. Erinevus peab igas punktis olema ± 1 % piires nimiväärtusest.

Punkti 9.2.1 kohaseks lineaarsuse kontrollimiseks peab gaasijaoturi täpsus olema ±1 %.

9.3.3.4.

Hapniku interferentsi kontrollgaasiks on propaani, hapniku ja lämmastiku segu. Selle propaanisisaldus peab olema 350 ppm C ± 75 ppm C süsivesinikest. Sisaldus määratakse kindlaks kalibreerimisgaasi lubatavaid hälbeid arvestades kõikide süsivesinike ja lisandite kromatograafilise analüüsi või dünaamilise segamise teel. Sädesüütemootorite ja survesüütemootorite katsetamiseks vajalikud hapnikukontsentratsioonid on loetletud tabelis 8, kusjuures ülejäänud osa kontrollgaasist moodustab puhastatud lämmastik.

Tabel 8

Hapniku interferentsi kontrollgaasid

| Mootoritüüp | O2 kontsentratsioon (protsentides) |
| --- | --- |
| Survesüütemootor | 21 (20 –22 ) |
| Survesüütemootor ja sädesüütemootor | 10 (9 –11 ) |
| Survesüütemootor ja sädesüütemootor | 5 (4 –6 ) |
| Sädesüütemootor | 0 (0 –1 ) |

Mootoritüüp

O2 kontsentratsioon (protsentides)

Survesüütemootor

21 (20 –22 )

Survesüütemootor ja sädesüütemootor

10 (9 –11 )

Survesüütemootor ja sädesüütemootor

5 (4 –6 )

Sädesüütemootor

0 (0 –1 )

9.3.4.

Süsteemi kontrollitakse lekkimise suhtes. Proovivõttur ühendatakse väljalaskesüsteemist lahti ning ots suletakse korgiga. Analüsaatori pump peab olema sisse lülitatud. Pärast esialgset stabiliseerumisperioodi peab lekke puudumisel kõikide vooluhulgamõõturite näit olema null. Vastupidisel juhul kontrollitakse proovivõtutorusid ning viga kõrvaldatakse.

Maksimaalne lubatav leke vaakumipoolel on 0,5 % kontrollitavat süsteemiosa läbivast vooluhulgast. Analüsaatori vooluhulka ja möödavooluhulka võib kasutada tegelike vooluhulkade hindamiseks.

Alternatiivina võib süsteemi rõhku langetada vähemalt alarõhuni 20 kPa (absoluutne rõhk 80 kPa). Pärast esialgset stabiliseerumisperioodi ei või rõhu suurenemine Δp (kPa/min) süsteemis ületada järgmist väärtust:

Δp = p / Vs × 0,005 × qvs (71)

kus:

| Vs | on süsteemi maht, l; |
| --- | --- |
| qvs | on vooluhulk süsteemis, l/min. |

Vs

on süsteemi maht, l;

qvs

on vooluhulk süsteemis, l/min.

Teise meetodina võib rakendada kontsentratsiooni astmelist muutmist proovivõtutoru alguses ümberlülitamise teel nullgaasilt võrdlusgaasile. Kui õigesti kalibreeritud analüsaatori korral on näit pärast nõuetekohast ajavahemikku ≤ 99 % algkontsentratsioonist, viitab see lekkega seotud probleemile, mis tuleb kõrvaldada.

9.3.5.

Süsteemi seadistused reageerimisaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui katsemõõtmisel (st rõhk, vooluhulgad, filtri seadistused analüsaatoritel ja kõik muud reageerimisaja mõjud). Reageerimisaja kindlaksmääramiseks tehakse gaasi ümberlülitamine vahetult proovivõtturi sissevooluava juures. Gaasi ümberlülitamine tuleb teha vähem kui 0,1 sekundiga. Katses kasutatavad gaasid peavad põhjustama kontsentratsiooni muutuse vähemalt 60 %-l kogu mõõteulatusest.

Iga gaasilise koostisosa kontsentratsioonikõver tuleb salvestada. Reageerimisaeg on määratluse kohaselt ajavahemik gaasi ümberlülitamise ja vastava registreeritud kontsentratsioonimuutuse vahel. Süsteemi reageerimisaeg (t90) koosneb mõõtedetektori viivitusajast ja detektori siirdeajast. Viivitusaeg on määratluse kohaselt aeg vahetamishetkest (t0) kuni hetkeni, mil näit saavutab 10 % lõppnäidust (t10). Siirdeaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub näidu jõudmiseks 10 protsendilt 90 protsendile lõppnäidust (t90 – t10).

Analüsaatori ja heitgaasi vooluhulgale vastavate signaalide ajalisse vastavusse seadmise aeg on ülekandeaeg – ajavahemik vahetamishetkest (t0) kuni hetkeni, mil näit saavutab 50 % lõppnäidust (t50).

Vastavalt punktile 9.3.1.7 peab süsteemi reageerimisaeg olema ≤ 10 s ja siirdeaeg ≤ 2,5 s kõigi piiratud koostisosade puhul (CO, NOx, HC või mitte-metaansed süsivesinikud) kõikides kasutatud mõõtepiirkondades. Kui mitte-metaansete süsivesinike mõõtmiseks kasutatakse metaanieraldajata analüsaatorit, võib süsteemi reageerimisaeg olla pikem kui 10 s.

9.3.6.

Lämmastikdioksiidi (NO2) lämmastikoksiidiks (NO) muundamise konverteri tõhusus määratakse kindlaks punktide 9.3.6.1–9.3.6.8 kohaselt (vt joonis 8).

Joonis 8

Joonis 8

NO2 konverteri tõhususe kontrollimiseks mõeldud katseseadme skeem

NO2 konverteri tõhususe kontrollimiseks mõeldud katseseadme skeem

Image 101

9.3.6.1.

Joonisel 8 esitatud katseskeemi ning allpool esitatud katse käiku järgides määratakse osonaatori abil kindlaks konverterite tõhusus.

9.3.6.2.

Kemoluminestsentsdetektor ja kuumkemoluminestsentsdetektor kalibreeritakse kõige sagedamini kasutatavas mõõtepiirkonnas null- ja võrdlusgaasi kasutades vastavalt tootja spetsifikatsioonidele (NO kontsentratsioon peab tagama näidu, mis moodustab ligikaudu 80 % kogu mõõteulatusest ning NO2 kontsentratsioon gaaside segus peab olema alla 5 % NO kontsentratsioonist). NOx-i analüsaator peab olema NO mõõterežiimil, et võrdlusgaas ei läbiks konverterit. Kontsentratsiooni näit tuleb registreerida.

9.3.6.3.

Konverteri tõhusus protsentides arvutatakse järgmiselt:

Image 102
  (72)

kus:

| a | on NOx-i kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.6; |
| --- | --- |
| b | on NOx-i kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.7; |
| c | on NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.4; |
| d | on NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.5. |

a

on NOx-i kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.6;

b

on NOx-i kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.7;

c

on NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.4;

d

on NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.5.

9.3.6.4.

T-liitmiku kaudu lisatakse gaasivoole pidevalt hapnikku või nullõhku, kuni saadud kontsentratsiooni näit on ligikaudu 20 % väiksem punktis 9.3.6.2 nimetatud kalibreerimisgaasi kontsentratsioonist (analüsaator on NO mõõterežiimil).

Kontsentratsiooni näit (c) tuleb registreerida. Osonaator on kogu toimingu ajal välja lülitatud.

9.3.6.5.

Seejärel lülitatakse osonaator sisse, et tekitada piisavalt osooni, millega alandatakse NO kontsentratsiooni 20 %-le (minimaalselt 10 %-le) punktis 9.3.6.2 esitatud kalibreerimiskontsentratsioonist. Kontsentratsiooni näit (d) registreeritakse (analüsaator on NO mõõterežiimil).

9.3.6.6.

Seejärel lülitatakse NO analüsaator NOx-i mõõterežiimi nii, et gaasisegu (koostisega NO, NO2, O2 ja N2) läbib konverterit. Kontsentratsiooni näit (a) registreeritakse (analüsaator on NOx-i mõõterežiimil).

9.3.6.7.

Lülitada osonaator välja. Punktis 9.3.6.6 kirjeldatud gaaside segu juhitakse läbi konverteri detektorisse. Kontsentratsiooni näit (b) registreeritakse (analüsaator on NOx-i mõõterežiimil).

9.3.6.8.

NO mõõterežiimile ümberlülitamisel väljalülitatud osonaatori korral katkestatakse ka hapniku või sünteetilise õhu vooluhulk. Analüsaatori NOx-i näidu kõrvalekalle punkti 9.3.6.2 kohasel mõõtmisel saadud väärtusest võib olla kuni ± 5 % (analüsaator on NO mõõterežiimil).

9.3.6.9.

Konverteri tõhusus tuleb kindlaks määrata vähemalt kord kuus.

9.3.6.10.

Konverteri tõhusus ENOx ei tohi olla alla 95 %.

Kui osonaator ei võimalda punkti 9.3.6.5 kohaselt vähendada kontsentratsiooni analüsaatori kõige tavalisemas mõõtepiirkonnas 80 protsendilt 20 protsendile, kasutatakse suurimat mõõtepiirkonda, mille puhul selline vähendamine saavutatakse.

9.3.7.

Leekionisatsioonidetektori reguleerimine

9.3.7.1.

Leekionisatsioonidetektor reguleeritakse seadme tootja nõuete kohaselt. Näidu optimeerimiseks kõige tavalisemas mõõtepiirkonnas tuleb võrdlusgaasina kasutada propaani sisaldavat õhku.

Pärast kütuse ja õhuvoolu reguleerimist tootja soovituste kohaselt juhitakse analüsaatorisse võrdlusgaas koostisega 350 ± 75 ppm C. Kütusevoolule vastav näit küttegaasi konkreetse vooluhulga korral määratakse kindlaks võrdlusgaasi ja nullgaasi näitude erinevuse põhjal. Küttegaasi vooluhulka reguleeritakse astmeliselt tootja spetsifikatsioonist üles- või allapoole. Kalibreerimis- ja nullnäidud kõnealuste kütuse vooluhulkade juures registreeritakse. Kalibreerimis- ja nullnäidu erinevus esitatakse graafiliselt ning kütuse vooluhulk reguleeritakse vastavalt kõvera sellele osale, mis vastab suurematele väärtustele. See on esialgne vooluhulga seadistus, mida tuleb vajaduse korral optimeerida sõltuvalt süsivesinike kalibreerimisteguritest ja hapniku interferentsi kontrollimise tulemusest kooskõlas punktidega 9.3.7.2 ja 9.3.7.3. Kui hapniku interferents või süsivesinike kalibreerimistegurid ei vasta järgmistele spetsifikatsioonidele, tuleb õhuvoolu reguleerida astmeliselt tootja spetsifikatsioonides esitatud väärtustest suuremaks ja väiksemaks, korrates iga vooluhulga puhul punktides 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 kirjeldatud samme.

Soovi korral võib optimeerimist teostada SAE dokumendis nr 770141 kirjeldatud katse käigu kohaselt.

9.3.7.2.

Analüsaatori lineaarsuse kontrollimine tehakse punkti 9.2.1.3 kohaselt propaani sisaldava õhu ja puhastatud sünteetilise õhu abil.

Kalibreerimistegurid määratakse kindlaks analüsaatori kasutuselevõtmise ajal ning pärast suuremate hooldustööde tegemist. Teatava konkreetse süsivesiniku kalibreerimistegur (rh) on suhe leekionisatsioonidetektori C1 väärtuse ja silindris oleva gaasi kontsentratsiooni vahel, väljendatuna ppm C1 väärtusena.

Katsegaasi kontsentratsioon peab tagama näidu, mis moodustab ligikaudu 80 % kogu mõõteulatusest. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega ± 2 %, võttes aluseks mahuliselt väljendatud gravimeetrilise standardi. Peale selle tuleb gaasiballooni ette valmistada 24 tundi temperatuuril 298 ± 5 K (25 ± 5 °C).

Kasutatavad katsegaasid ja suhtelised kalibreerimisteguri vahemikud on järgmised:

| a) | metaan ja puhastatud sünteetiline õhk 1,00 ≤ rh ≤ 1,15; |
| --- | --- |

a)

metaan ja puhastatud sünteetiline õhk 1,00 ≤ rh ≤ 1,15;

| b) | propüleen ja puhastatud sünteetiline õhk 0,90 ≤ rh ≤ 1,1; |
| --- | --- |

b)

propüleen ja puhastatud sünteetiline õhk 0,90 ≤ rh ≤ 1,1;

| c) | tolueen ja puhastatud sünteetiline õhk 0,90 ≤ rh ≤ 1,1. |
| --- | --- |

c)

tolueen ja puhastatud sünteetiline õhk 0,90 ≤ rh ≤ 1,1.

Need väärtused vastavad propaani ja puhastatud sünteetilise õhu kalibreerimisteguri rh väärtusele 1.

9.3.7.3.

Ainult lahjendamata heitgaasi analüsaatorite korral kontrollitakse hapniku interferentsi analüsaatori kasutuselevõtmisel ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.

Valida tuleb selline mõõtepiirkond, kus hapniku interferentsi kontrollimiseks kasutatavate gaaside kontsentratsioon on üle 50 %. Ahju temperatuur peab katse ajal olema nõuetekohane. Hapniku interferentsi kontrollimiseks kasutatava gaasi spetsifikatsioonid on esitatud punktis 9.3.3.4.

| a) | Analüsaator nullitakse. |
| --- | --- |

a)

Analüsaator nullitakse.

| b) | Määratakse analüsaatori mõõtepiirkond, kasutades sädesüütemootorite korral 0 % hapnikusegu. Survesüütemootorite korral kasutatavate mõõteseadmete mõõtepiirkond määratakse kindlaks 21 % hapnikku sisaldava seguga. |
| --- | --- |

b)

Määratakse analüsaatori mõõtepiirkond, kasutades sädesüütemootorite korral 0 % hapnikusegu. Survesüütemootorite korral kasutatavate mõõteseadmete mõõtepiirkond määratakse kindlaks 21 % hapnikku sisaldava seguga.

| c) | Nullnäitu kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud üle 0,5 % kogu mõõteulatusest, korratakse käesoleva punkti samme a ja b. |
| --- | --- |

c)

Nullnäitu kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud üle 0,5 % kogu mõõteulatusest, korratakse käesoleva punkti samme a ja b.

| d) | Analüsaatorile suunatakse hapniku interferentsi kontrollgaasid kontsentratsiooniga 5 % ja 10 %. |
| --- | --- |

d)

Analüsaatorile suunatakse hapniku interferentsi kontrollgaasid kontsentratsiooniga 5 % ja 10 %.

| e) | Nullnäidu kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud üle ± 1 % kogu mõõteulatusest, korratakse katset. |
| --- | --- |

e)

Nullnäidu kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud üle ± 1 % kogu mõõteulatusest, korratakse katset.

| f) | Hapniku interferents EO2 arvutatakse iga punktis d osutatud segu puhul järgmiselt:
  EO2 = (cref,d – c) × 100 / cref,d (73)
  seejuures on analüsaatori näit
  c =

  (74)
  kus:






  cref,b | on HC võrdluskontsentratsioon etapis b, ppm C; |
| --- | --- | --- |
| cref,d | on HC võrdluskontsentratsioon etapis d, ppm C; |
| cFS,b | on kogu mõõtepiirkonnale vastav HC kontsentratsioon etapis b, ppm C; |
| cFS,d | on kogu mõõtepiirkonnale vastav HC kontsentratsioon etapis d, ppm C; |
| cm,b | on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis b, ppm C; |
| cm,d | on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis d, ppm C. |

f)

Hapniku interferents EO2 arvutatakse iga punktis d osutatud segu puhul järgmiselt:

EO2 = (cref,d – c) × 100 / cref,d (73)

seejuures on analüsaatori näit

c =
  Image 103
  (74)

kus:

cref,b

on HC võrdluskontsentratsioon etapis b, ppm C;

cref,d

on HC võrdluskontsentratsioon etapis d, ppm C;

cFS,b

on kogu mõõtepiirkonnale vastav HC kontsentratsioon etapis b, ppm C;

cFS,d

on kogu mõõtepiirkonnale vastav HC kontsentratsioon etapis d, ppm C;

cm,b

on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis b, ppm C;

cm,d

on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis d, ppm C.

| g) | Hapniku interferents EO2 peab kõikide hapniku interferentsi kontrollimisel nõutavate gaaside puhul olema enne katset alla ± 1,5 %. |
| --- | --- |

g)

Hapniku interferents EO2 peab kõikide hapniku interferentsi kontrollimisel nõutavate gaaside puhul olema enne katset alla ± 1,5 %.

| h) | Kui hapniku interferents EO2 on üle ± 1,5 %, võib püüda seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, kütusevoolu ja proovivoolu astmeliselt tootja spetsifikatsioonides esitatud väärtustest suuremaks ja väiksemaks. |
| --- | --- |

h)

Kui hapniku interferents EO2 on üle ± 1,5 %, võib püüda seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, kütusevoolu ja proovivoolu astmeliselt tootja spetsifikatsioonides esitatud väärtustest suuremaks ja väiksemaks.

| i) | Hapniku interferentsi kontrollimist tuleb korrata iga uue seadistuse puhul. |
| --- | --- |

i)

Hapniku interferentsi kontrollimist tuleb korrata iga uue seadistuse puhul.

9.3.8.

Metaanieraldajata analüsaatorit kasutatakse mitte-metaansete süsivesinike eemaldamiseks sel teel, et gaasiproovist oksüdeeritakse kõik muud süsivesinikud peale metaani. Ideaalis on muundumine metaani puhul 0 % ning muude süsivesinike, nt etaani puhul 100 %. Mitte-metaansete süsivesinike täpseks mõõtmiseks määratakse kindlaks kõnealused kaks tõhusust ning kasutatakse neid mitte-metaansete süsivesinike heite massivooluhulga arvutamisel (vt punkt 8.6.2).

9.3.8.1.

Metaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi leekionisatsioonidetektori metaanieraldajata analüsaatorist möödavooluga ja ilma ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Tõhusus määratakse kindlaks järgmiselt:

Image 104
  (75)

kus:

| cHC(w/NMC) | on HC kontsentratsioon CH4 voolamisel läbi metaanieraldajata analüsaatori, ppm C; |
| --- | --- |
| cHC(w/o NMC) | on HC kontsentratsioon CH4 möödavooluga metaanieraldajata analüsaatorist, ppm C. |

cHC(w/NMC)

on HC kontsentratsioon CH4 voolamisel läbi metaanieraldajata analüsaatori, ppm C;

cHC(w/o NMC)

on HC kontsentratsioon CH4 möödavooluga metaanieraldajata analüsaatorist, ppm C.

9.3.8.2.

Etaan-kalibreerimisgaas juhitakse metaanieraldajata analüsaatorist möödavooluga ja ilma möödavooluta läbi leekionisatsioonidetektori ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Tõhusus määratakse kindlaks järgmiselt:

Image 105
  (76)

kus:

| cHC(w/NMC) | on HC kontsentratsioon C2H6 voolamisel läbi metaanieraldajata analüsaatori, ppm C; |
| --- | --- |
| cHC(w/o NMC) | on HC kontsentratsioon C2H6 möödavooluga metaanieraldajata analüsaatorist, ppm C. |

cHC(w/NMC)

on HC kontsentratsioon C2H6 voolamisel läbi metaanieraldajata analüsaatori, ppm C;

cHC(w/o NMC)

on HC kontsentratsioon C2H6 möödavooluga metaanieraldajata analüsaatorist, ppm C.

9.3.9.

Kui peale uuritava gaasi on veel muid gaase, võivad need näitu mitmel viisil moonutada. Mittehajusa infrapunase kiirguse mõõtevahendite puhul esinev interferents on positiivne juhul, kui segav gaas avaldab uuritava gaasiga samalaadset mõju, kuid vähemal määral. Mittehajusa infrapunase kiirguse mõõtevahendite puhul esineb negatiivne interferents juhul, kui segav gaas laiendab mõõdetava gaasi neeldumisriba, kemoluminestsentsdetektoriga mõõtevahendite puhul aga juhul, kui segav gaas summutab reageeringut. Interferentsi kontrollitakse punktide 9.3.9.1 ja 9.3.9.3 kohaselt enne analüsaatorite esmakordset kasutamist ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.

9.3.9.1.

CO analüsaatori tööd võivad segada vesi ja CO2. Seetõttu puhutakse toatemperatuuril veest läbi CO2 võrdlusgaas, mille kontsentratsioon tagab näidu, mis moodustab 80–100 % katse kogu mõõteulatusest, ning analüsaatori näit registreeritakse. Analüsaatori näit ei tohi ületada 2 % katse ajal eeldatavast CO keskmisest kontsentratsioonist.

CO2 ja H2O interferentsi võib kindlaks määrata ka eraldi katsetes. Kui CO2 ja H2O sisaldused ületavad katse ajal eeldatavaid suurimaid väärtusi, siis tuleb kõiki interferentsi iseloomustavaid parameetrite väärtusi vähendada sel teel, et kindlaks määratud interferents korrutatakse eeldatava maksimaalse kontsentratsiooni ja katse ajal tegelikult kasutatud väärtuse suhtega. Samuti võib interferentsi eraldi kindlaks määrata H2O kontsentratsioonidega, mis on väiksemad katse ajal eeldatavatest suurimatest väärtustest, kuid siis tuleb H2O kindlaksmääratud interferentsi suurendada sel teel, et kindlaksmääratud interferents korrutatakse H2O eeldatava maksimaalse kontsentratsiooni ja katse ajal tegelikult kasutatud väärtuse suhtega. Kahe muudetud mastaabiga interferentsi väärtuste summa peab jääma käesolevas punktis kindlaks määratud lubatava hälbe piiresse.

9.3.9.2.

Kemoluminestsentsdetektoriga (ja kuumkemoluminestsentsdetektoriga) analüsaatori puhul tuleb tähelepanu pöörata kahele gaasile: CO2-le ja veeaurule. Kõnealuste gaaside summutav mõju on võrdeline nende kontsentratsiooniga ning seetõttu tuleb katseliselt kindlaks määrata summutava mõju katses esinevate suurimate eeldatavate kontsentratsioonide puhul. Kui kemoluminestsentsdetektoriga analüsaatoris kasutatakse summutava mõju kompenseerimiseks algoritmi, mis eeldab H2O ja/või CO2 mõõteseadmete kasutamist, siis hinnatakse summutavat mõju sisselülitatud mõõteseadmete ja kompensatsioonialgoritmi kasutamisel.

9.3.9.2.1.

Mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatorist juhitakse läbi võrdlusgaas, mille CO2 kontsentratsioon tagab näidu, mis moodustab 80–100 % kogu mõõteulatusest, ja registreeritakse CO2 sisaldusele vastav väärtus A. Seda gaasi lahjendatakse NO võrdlusgaasiga ligikaudu 50 % ja juhitakse seejärel läbi mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatori ja kemoluminestsentsdetektoriga analüsaatori, seejuures registreeritakse CO2 ja NO sisaldusele vastavad väärtused B ja C. Seejärel CO2 vool katkestatakse ning läbi (kuum)kemoluminestsentsdetektori juhitakse ainult NO võrdlusgaas ja registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus D.

Summutusprotsent arvutatakse järgmiselt:

Image 106
  (77)

kus:

| A | on mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO2 kontsentratsioon, %; |
| --- | --- |
| B | on mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO2 kontsentratsioon, %; |
| C | on (kuum)kemoluminestsentsdetektori abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm; |
| D | on (kuum)kemoluminestsentsdetektori abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon, ppm. |

A

on mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO2 kontsentratsioon, %;

B

on mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO2 kontsentratsioon, %;

C

on (kuum)kemoluminestsentsdetektori abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm;

D

on (kuum)kemoluminestsentsdetektori abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon, ppm.

CO2 ja NO võrdlusgaasi lahjendamiseks ja koguste kindlaksmääramiseks võib tüübikinnitusasutuse heakskiidul kasutada alternatiivseid meetodeid, nagu dünaamiline segamine.

9.3.9.2.2.

See kontrollimine on nõutav ainult niiske gaasi kontsentratsiooni mõõtmisel. Vee summutava mõju arvutamisel peab arvesse võtma, et NO võrdlusgaas lahjendatakse veeauruga ning veeauru kontsentratsiooni segus tuleb reguleerida, et see vastaks eeldatavale kontsentratsioonile katse ajal.

Läbi (kuum)kemoluminestsentsdetektori juhitakse võrdlusgaas, milles NO kontsentratsioon tagab näidu, mis moodustab 80–100 % tavalise mõõtepiirkonna kogu mõõteulatusest, ja registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus D. Seejärel juhitakse NO-d sisaldav võrdlusgaas toatemperatuuril läbi vee ja läbi (kuum)kemoluminestsentsdetektori ning registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus C. Määratakse kindlaks vee temperatuur ja registreeritakse vastav väärtus F. Määratakse kindlaks küllastunud auru rõhk temperatuuril, mis vastab barbotööris oleva vee temperatuurile (F), ja registreeritakse rõhu väärtus G.

Veeauru kontsentratsioon (%) segus arvutatakse järgmiselt:

H = 100 x (G / pb) (78)

ja registreeritakse väärtusena H. Eeldatav lahjendatud NO võrdlusgaasi sisaldus (veeaurus) arvutatakse järgmiselt:

De = D x ( 1- H / 100 ) (79)

ja registreeritakse väärtusena De. Eeldatav veeauru suurim kontsentratsioon katse ajal arvutatakse protsendina maksimaalsest CO2 kontsentratsioonist heitgaasis A järgmiselt:

Hm = α/2 x A (80)

ja registreeritakse väärtusena Hm.

Vee summutav mõju protsentides arvutatakse järgmiselt:

EH2O = 100 x ( ( De - C ) / De) x (Hm / H) (81)

kus:

| D
  e | on eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm; |
| --- | --- |
| C | on mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm; |
| H
  m | on suurim veeauru kontsentratsioon, %; |
| H | on tegelik veeauru kontsentratsioon, %. |

D
  e

on eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm;

C

on mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm;

H
  m

on suurim veeauru kontsentratsioon, %;

H

on tegelik veeauru kontsentratsioon, %.

9.3.9.2.3.

CO2 ja vee põhjustatud summaarne summutav mõju ei tohi ületada 2 % kogu mõõteulatusest.

9.3.9.3.

Süsivesinikud ja H2O võivad tekitada positiivset interferentsi mittelahutava ultraviolett-tajuriga analüsaatorile ning põhjustada sarnase näidu kui NOx. Kui mittelahutava ultraviolett-tajuriga analüsaatoris kasutatakse kompenseerimiseks algoritme, mille abil mõõdetakse muid gaase sellise interferentsi kontrollimiseks, siis tuleb sellised mõõtmised algoritmide testimiseks teha samal ajal analüsaatorile avaldatava interferentsi kontrollimisega.

9.3.9.3.1.

Mittelahutava ultraviolett-tajuriga analüsaator käivitatakse, seda juhitakse, nullitakse ja mõõtepiirkond määratakse kindlaks vastavalt mõõteseadme tootja juhistele. Selliseks kontrollimiseks on soovitatav kasutada mootori heitgaasi. NOx-i kvantitatiivse sisalduse kindlaksmääramiseks heitgaasis kasutatakse kemoluminestsentsdetektorit. Kemoluminestsentsdetektori näitu kasutatakse võrdlusväärtusena. Seega tuleb HC sisaldus heitgaasis kindlaks määrata leekionisatsioonidetektoriga analüsaatoriga. Leekionisatsioonidetektori näitu kasutatakse süsivesinike sisalduse võrdlusväärtusena.

Kui katses kasutatakse proovi kuivatit, siis suunatakse mootori heitgaas mittelahutava ultraviolett-tajuriga analüsaatorisse kuivatist ülesvoolu olevas kohas. Oodatakse analüsaatori näidu stabiliseerumist. Stabiliseerumiseks vajalik aeg võib hõlmata aega, mis on vajalik ülekandetoru läbipuhumiseks ja analüsaatori näidu saamiseks. Sellal kui kõik analüsaatorid mõõdavad proovi kontsentratsiooni, tuleb registreerida 30 sekundi jooksul kogutud andmed, ja arvutada kolme analüsaatori näitude aritmeetilised keskmised.

Kemoluminestsentsdetektori näidu keskväärtus lahutatakse mittelahutava ultraviolett-tajuri näidu keskväärtusest. See vahe korrutatakse HC eeldatava kontsentratsiooni ja kontrollimise ajal mõõdetud HC kontsentratsiooni suhtega järgmiselt:

Image 107
  (82)

kus:

| cNOx,CLD | on kemoluminestsentsdetektori abil mõõdetud NOx-i kontsentratsioon, ppm; |
| --- | --- |
| cNOx,NDUV | on mittelahutava ultraviolett-tajuri abil mõõdetud NOx-i kontsentratsioon, ppm; |
| cHC,e | on HC eeldatav suurim kontsentratsioon, ppm; |
| cHC,m | on HC mõõdetud kontsentratsioon, ppm. |

cNOx,CLD

on kemoluminestsentsdetektori abil mõõdetud NOx-i kontsentratsioon, ppm;

cNOx,NDUV

on mittelahutava ultraviolett-tajuri abil mõõdetud NOx-i kontsentratsioon, ppm;

cHC,e

on HC eeldatav suurim kontsentratsioon, ppm;

cHC,m

on HC mõõdetud kontsentratsioon, ppm.

9.3.9.3.2.

HC ja vee põhjustatud summaarne summutav mõju ei tohi ületada 2 % NOx-i katse ajal eeldatavast kontsentratsioonist.

9.3.9.4.

Proovi kuivatis eemaldatakse vesi, mis võib tekitada interferentsi NOx-i kindlaksmääramisel.

9.3.9.4.1.

Kuiva gaasi kemoluminestsentsdetektoriga analüsaatorite puhul tuleb tõendada, et veeauru suurima eeldatava kontsentratsiooni Hm (vt punkt 9.3.9.2.2) korral hoiab proovi kuivati niiskusesisalduse kemoluminestsentsdetektoris väärtusel ≤ 5 g vett 1 kg kuiva õhu kohta (ehk umbes 0,8 mahu% H2O), mis vastab 100 % suhtelisele õhuniiskusele temperatuuril 3,9 °C ja rõhul 101,3 kPa. See niiskuse spetsifikatsioon on samaväärne ligikaudu 25 % suhtelise õhuniiskusega temperatuuril 25 °C ja rõhul 101,3 kPa. Selle tõendamiseks võib mõõta temperatuuri termokuivati väljavooluava juures või mõõta niiskust mõnes vahetult kemoluminestsentsdetektorist ülesvoolu jäävas punktis. Samuti võib mõõta kemoluminestsentsdetektorist väljuva heitgaasi niiskust, kui kemoluminestsentsdetektorisse siseneb ainult kuivatist lähtuv vooluhulk.

9.3.9.4.2.

Vale tehnilise lahenduse tõttu võib proovi kuivatisse jääv vesi proovist eemaldada osa NO2. Kui proovi kuivatit kasutatakse koos mittelahutava ultraviolett-tajuriga analüsaatoriga, mille ees ei ole NO2/NO konverterit, võib NO2 eralduda proovist enne NOx-i mõõtmist.

Proovi kuivati peab võimaldama mõõta NO2 suurima eeldatava kontsentratsiooni korral vähemalt 95 % NO2 kogusisaldusest.

9.3.10.

Gaasilise heite proovivõtturid tuleb paigaldada vähemalt 0,5 m või väljalasketoru kolmekordsele läbimõõdule vastavale kaugusele (kumb on suurem) väljalaskesüsteemi väljalaskeavast ülesvoolu ning piisavalt mootori lähedale, et tagada heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures vähemalt 343 K (70 °C).

Hargneva väljalaskekollektoriga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sissevooluava asuma piisavalt kaugel allavoolu, et proov oleks kõigi silindrite keskmise heitgaasikoguse suhtes representatiivne. Kui tegemist on mitmesilindrilise mootoriga, mille väljalasketorud moodustavad omaette rühmad, nagu V-mootori korral, soovitatakse proovivõtturist ülesvoolu jäävad väljalasketorud ühendada. Kui seda ei saa teha, on lubatud võtta proov suurima CO2 heitega rühmast. Saasteainete sisalduse arvutamiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasi kogu massivooluhulka.

Kui mootor on varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, siis võetakse heitgaasiproov heitgaasi järeltöötlussüsteemist allavoolu.

9.3.11.

Mootori ja täisvoolulahjendussüsteemi vahel asuv väljalasketoru peab vastama käesoleva lisa 2. liites ette nähtud nõuetele. Gaasilise heite proovivõttur(id) paigaldatakse lahjendustunnelis kohta, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud ning mis asub tahkete osakeste proovivõtturi lähedal.

Proovi saab tavaliselt võtta kahel viisil:

| a) | heited kogutakse tsükli jooksul proovivõtukotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu; HC puhul tuleb proovivõtukott kuumutada temperatuurini 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), NOx-i puhul peab proovivõtukoti temperatuur olema kõrgem kastepunktist; |
| --- | --- |

a)

heited kogutakse tsükli jooksul proovivõtukotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu; HC puhul tuleb proovivõtukott kuumutada temperatuurini 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), NOx-i puhul peab proovivõtukoti temperatuur olema kõrgem kastepunktist;

| b) | saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse üle kogu tsükli. |
| --- | --- |

b)

saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse üle kogu tsükli.

Taustkontsentratsioon määratakse kindlaks lahjendustunnelist ülesvoolu paiknevas kohas meetodiga a või b ja see lahutatakse heite kontsentratsioonist vastavalt punktile 8.5.2.3.2.

9.4.

Tahkete osakeste mõõte- ja proovivõtusüsteem

9.4.1.

Tahkete osakeste massi kindlaksmääramiseks vajatakse tahkete osakeste lahjendus- ja proovivõtusüsteemi, tahkete osakeste proovivõtufiltrit, mikrogrammkaalu ning reguleeritava temperatuuri ja niiskusega kaalukambrit. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem peab olema sellise konstruktsiooniga, et on tagatud osakeste representatiivne proov, mis on proportsionaalne heitgaasi vooluhulgaga.

9.4.2.

Tahkete osakeste kindlaksmääramiseks tuleb proov lahjendada filtreeritud välisõhu, sünteetilise õhu või lämmastikuga (lahjendusõhuga). Lahjendussüsteem peab võimaldama järgmist:

| (a) | vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides on täielikult välistatud; |
| --- | --- |

(a)

vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides on täielikult välistatud;

| (b) | lahjendatud heitgaasi temperatuur filtrihoidiku(te)st üles- või allavoolu 20 cm kaugusel on vahemikus 315–325 K (42–52 °C); |
| --- | --- |

(b)

lahjendatud heitgaasi temperatuur filtrihoidiku(te)st üles- või allavoolu 20 cm kaugusel on vahemikus 315–325 K (42–52 °C);

| (c) | lahjendusõhu temperatuur lahjendustunnelisse sisenemise koha vahetus läheduses on vahemikus 293–325 K (20–52 °C); |
| --- | --- |

(c)

lahjendusõhu temperatuur lahjendustunnelisse sisenemise koha vahetus läheduses on vahemikus 293–325 K (20–52 °C);

| (d) | minimaalne lahjendusaste on vahemikus 5 : 1 kuni 7 : 1 ja vähemalt 2 : 1 esmases lahjendusetapis, arvutatuna mootori maksimaalse heitgaasi vooluhulga suhtes; |
| --- | --- |

(d)

minimaalne lahjendusaste on vahemikus 5 : 1 kuni 7 : 1 ja vähemalt 2 : 1 esmases lahjendusetapis, arvutatuna mootori maksimaalse heitgaasi vooluhulga suhtes;

| (e) | osavoolulahjendussüsteemi korral on viibeaeg süsteemis lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtrihoidiku(te) vahel vahemikus 0,5–5 sekundit; |
| --- | --- |

(e)

osavoolulahjendussüsteemi korral on viibeaeg süsteemis lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtrihoidiku(te) vahel vahemikus 0,5–5 sekundit;

| (f) | täisvoolulahjendussüsteemi korral on kogu viibeaeg süsteemis lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtrihoidiku(te) vahel vahemikus 1–5 sekundit ja sekundaarses lahjendussüsteemis, kui see on olemas, on viibeaeg sekundaarse lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtrihoidiku(te) vahel vähemalt 0,5 sekundit. |
| --- | --- |

(f)

täisvoolulahjendussüsteemi korral on kogu viibeaeg süsteemis lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtrihoidiku(te) vahel vahemikus 1–5 sekundit ja sekundaarses lahjendussüsteemis, kui see on olemas, on viibeaeg sekundaarse lahjendusõhu sisenemiskoha ja filtrihoidiku(te) vahel vähemalt 0,5 sekundit.

Lahjendusõhu kuivatamine enne selle sisenemist lahjendussüsteemi on lubatud ning on eriti kasulik suure niiskusesisaldusega lahjendusõhu puhul.

9.4.3.

Tahkete osakeste proovivõtt

9.4.3.1.

Tahkete osakeste proovivõttur paigaldatakse gaasilise heite proovivõtturi vahetusse lähedusse, kuid siiski piisavalt kaugele, et vältida interferentsi. Seepärast kohaldatakse punkti 9.3.10 paigaldamissätteid ka tahkete osakeste proovivõtu suhtes. Proovivõtutoru peab vastama käesoleva lisa 2. liites esitatud nõuetele.

Hargneva väljalaskekollektoriga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sissevooluava asuma piisavalt kaugel allavoolu, et proov oleks kõigi silindrite keskmise heitgaasikoguse suhtes representatiivne. Kui tegemist on mitmesilindrilise mootoriga, mille väljalasketorud moodustavad omaette rühmad, nagu V-mootori korral, soovitatakse proovivõtturist ülesvoolu jäävad väljalasketorud ühendada. Kui seda ei saa teha, on lubatud võtta proov suurima tahkete osakeste heitega rühmast. Saasteainete sisalduse kindlaksmääramiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasi kogu massivooluhulka.

9.4.3.2.

Tahkete osakeste proovivõttur paigaldatakse lahjendustunnelisse gaasilise heite proovivõtturi lähedale, kuid siiski piisavalt kaugele, et vältida interferentsi. Seepärast kohaldatakse punkti 9.3.11 paigaldussätteid ka tahkete osakeste proovivõtu suhtes. Proovivõtutoru peab vastama käesoleva lisa 2. liites esitatud nõuetele.

9.4.4.

Lahjendatud heitgaasi proov võetakse filtriga, mis katseseeria ajal vastab punktide 9.4.4.1–9.4.4.3 nõuetele.

9.4.4.1.

Kõigi filtritüüpide 0,3 μm dioktüülftalaadi või polüalfaolefiini kogumistõhusus peab olema vähemalt 99 %. Selle nõude näitamiseks võib kasutada proovivõtufiltrite tootja tootekategooriate kohta esitatud mõõtmeid. Filtri materjal peab olema kas

| a) | fluorosüsinikuga kaetud klaaskiud või |
| --- | --- |

a)

fluorosüsinikuga kaetud klaaskiud või

| b) | fluorosüsinikmembraan. |
| --- | --- |

b)

fluorosüsinikmembraan.

9.4.4.2.

Filter peab olema ringikujuline, nimiläbimõõduga 47 mm (lubatav hälve 46,50 ± 0,6 mm) ja tööosa (sadestusala) läbimõõt peab olema vähemalt 38 mm.

9.4.4.3.

Gaasi kiirus filtri pinna läbimisel peab olema vahemikus 0,90–1,00 m/s, seejuures võib seda vahemikku ületada vähem kui 5 % registreeritud vooluhulgast. Kui tahkete osakeste mass filtril on suurem kui 400 μg, siis võib gaasi kiirus filtri pinna läbimisel väheneda kuni tasemeni 0,50 m/s. Gaasi kiirus filtri pinna läbimisel arvutatakse proovi mahuvooluhulga ja filtri tööpinna jagatisena filtrist ülesvoolu oleva rõhul ja filtri pinna temperatuuril.

9.4.5.

Kambri (või ruumi) õhk ei tohi sisaldada mingeid ümbritseva keskkonna saasteaineid (nagu tolm, aerosool või poollenduvad ained), mis võivad tahmafiltrit saastada. Kaalumisruum peab vastama nõuetele vähemalt 60 min jooksul enne filtrite kaalumist.

9.4.5.1.

Tahmafiltrite konditsioneerimise ja kaalumise kambri (või ruumi) temperatuur peab olema 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) kogu filtrite konditsioneerimise ja kaalumise ajal. Niiskusesisaldus peab vastama kastepunktile 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Kui stabiliseerimine ja kaalumine toimub erinevates keskkondades, siis peab stabiliseerimiskeskkonna temperatuur olema 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C), kuid kastepunkti nõue jääb samaks: 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Registreeritakse niiskus ja ümbritseva õhu temperatuur.

9.4.5.2.

12 tunni jooksul pärast proovivõtufiltri kaalumist, kuid eelistatavalt samal ajal, tuleb kaaluda vähemalt kaht kasutamata võrdlusfiltrit. Need peavad olema samast materjalist nagu proovivõtufiltrid. Kaalumistulemusi tuleb korrigeerida üleslükkejõu suhtes.

Kui võrdlusfiltrite kaal muutub proovivõtufiltrite kaalumise vahelisel ajal üle 10 μg, tuleb kõik proovivõtufiltrid kasutuselt kõrvaldada ja heitekatset korratakse.

Võrdlusfiltrid tuleb hea inseneritava kohaselt asendada perioodiliselt, kuid vähemalt kord aastas.

9.4.5.3.

Filtri kaalu kindlaksmääramiseks kasutatav analüütiline kaal peab vastama punkti 9.2 tabeli 7 lineaarsuse kontrollimise tingimusele. See tähendab, et kaalu kordustäpsus (standardhälve) peab olema vähemalt 2 μg ning täpsus vähemalt 1 μg (1 jaotis = 1 μg).

Filtri nõutava kaalumistäpsuse tagamiseks tuleb kaal paigaldada järgmiselt:

| a) | kaal tuleb välismüra ja vibratsiooni mõju välistamiseks paigutada vibroisolatsiooniga alusele; |
| --- | --- |

a)

kaal tuleb välismüra ja vibratsiooni mõju välistamiseks paigutada vibroisolatsiooniga alusele;

| b) | kaal peab olema õhu konvektsioonivoolude eest kaitstud maandusega ühendatud staatilise hajutava tõmbevarjega. |
| --- | --- |

b)

kaal peab olema õhu konvektsioonivoolude eest kaitstud maandusega ühendatud staatilise hajutava tõmbevarjega.

9.4.5.4.

Filter tuleb enne kaalumist neutraliseerida, kasutades nt poloonium-neutralisaatorit või muud samasuguse mõjuga vahendit. Fluorosüsinikmembraanfiltri kasutamisel tuleb mõõta staatilisest elektrilaengust põhjustatud pinge, mille soovituslik väärtus peab olema± 2,0 V neutraali suhtes.

Kaalumiskeskkonnas peab elektrostaatiline laeng olema minimaalne. Võimalikud selleks kasutatavad meetodid on järgmised:

| a) | kaal peab olema maandatud; |
| --- | --- |

a)

kaal peab olema maandatud;

| b) | kui tahkete osakeste proovi käideldakse käsitsi, siis tuleb selleks kasutada roostevabast terasest pintsette; |
| --- | --- |

b)

kui tahkete osakeste proovi käideldakse käsitsi, siis tuleb selleks kasutada roostevabast terasest pintsette;

| c) | pintsetid peavad olema maandatud maanduslindiga või peab käitaja olema varustatud maanduslindiga, mis on ühendatud kaaluga ühisesse maandusklemmi. Maanduslindid peavad olema sobiva elektrilise takistusega, et kaitsta käitajat juhusliku elektrilöögi eest. |
| --- | --- |

c)

pintsetid peavad olema maandatud maanduslindiga või peab käitaja olema varustatud maanduslindiga, mis on ühendatud kaaluga ühisesse maandusklemmi. Maanduslindid peavad olema sobiva elektrilise takistusega, et kaitsta käitajat juhusliku elektrilöögi eest.

9.4.5.5.

Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad lahjendus- ja proovivõtusüsteemi osad, alates väljalasketorust kuni filtrihoidikuni, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine või muutumine oleks võimalikult väike. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi koostisosadega, ning need peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.

9.4.5.6.

Kõik tahkete osakeste proovivõtus ja osavoolulahjendussüsteemis kasutatavad vooluhulgamõõturid peavad läbima punktis 9.2.1 kirjeldatud lineaarsuse kontrollimise nii tihti, kui on vajalik käesoleva eeskirja täpsusnõuete täitmiseks. Vooluhulga võrdlusväärtuste leidmiseks tuleb kasutada täpset vooluhulgamõõturit, mis vastab jälgitavatele rahvusvahelistele ja/või riiklikele standarditele. Vooluhulkade erinevuse mõõteseadmete kalibreerimist on kirjeldatud punktis 9.4.6.2.

9.4.6.

Osavoolulahjendussüsteemi konstruktsioon peab võimaldama mootori heitgaasivoolust võtta lahjendamata heitgaasi proportsionaalse proovi, mis vastab heitgaasi vooluhulga ajalistele muutustele. Seetõttu on eriti tähtis täpselt kindlaks määrata lahjendusaste rd või proovivõtusuhe rs nii, et punkti 9.4.6.2 täpsusnõuded on täidetud.

9.4.6.1.

Osavoolulahjendussüsteemi juhtimiseks on vaja kiire reageeringuga süsteemi. Süsteemi ülekandeaeg määratakse kindlaks punktis 9.4.6.6 esitatud katse käigu kohaselt. Kui heitgaasi vooluhulga mõõtmise (vt punkt 8.4.1.2) ja osavoolusüsteemi liidetud ülekandeaeg on ≤ 0,3 s, tuleb kasutada juhtimist reaalajas. Kui ülekandeaeg ületab 0,3 s, tuleb kasutada eelnevalt registreeritud katsel põhinevat eelkontrolli. Sellisel juhul peab liidetud siirdeaeg olema ≤ 1 s ja liidetud viivitusaeg ≤ 10 s.

Kogu süsteemi reageeringuaeg reguleeritakse nii, et oleks tagatud tahkete osakeste representatiivne proov qmp,i, mis on proportsionaalne heitgaasi massivooluhulgaga. Proportsionaalsuse kindlaksmääramiseks tuleb teostada qmp,i ja qmew,i vahelise seose regressioonanalüüs andmehõivesagedusega vähemalt 5 Hz ning täidetud peavad olema järgmised kriteeriumid:

| a) | determinatsioonikordaja r2 qmp,i ja qmew,i vahel ei tohi olla väiksem kui 0,95; |
| --- | --- |

a)

determinatsioonikordaja r2 qmp,i ja qmew,i vahel ei tohi olla väiksem kui 0,95;

| b) | qmp,i jääkstandardhälve qmew,i alusel ei tohi ületada 5 % qmp maksimaalväärtusest; |
| --- | --- |

b)

qmp,i jääkstandardhälve qmew,i alusel ei tohi ületada 5 % qmp maksimaalväärtusest;

| c) | regressioonisirge lõikepunktile vastav qmp väärtus ei tohi ületada ±2 % qmp maksimaalväärtusest. |
| --- | --- |

c)

regressioonisirge lõikepunktile vastav qmp väärtus ei tohi ületada ±2 % qmp maksimaalväärtusest.

Eelkontroll on nõutav, kui tahkete osakeste süsteemi ülekandeaja t50,P ja heitgaasi massivooluhulga signaali ühendatud ülekandeaja t50,F summa > 0,3 s. Sellisel juhul tuleb teha eelkatse ning kasutada eelkatse heitgaasi massivooluhulga signaali, et kontrollida proovigaasi voolu tahkete osakeste süsteemi. Osavoolulahjendussüsteemi nõuetekohane reguleerimine saavutatakse, kui eelkatses kindlaks määratud qmew,pre väärtust, mida kasutatakse qmp reguleerimiseks, nihutatakse eelreguleerimisaja t50,P + t50,F võrra.

qmp,i ja qmew,i vahelise korrelatsiooni saamiseks kasutatakse tegeliku katse ajal võetud andmeid, mille puhul qmew,i aeg on nihutatud t50,F võrra qmp,i suhtes (t50,P ei mängi nihutamisel rolli). See tähendab, et ajaline nihe qmew ja qmp vahel on nende punktis 9.4.6.6 kindlaksmääratud ülekandeaegade vahe.

9.4.6.2.

Osavoolulahjendussüsteemide korral tuleb erilist tähelepanu pöörata proovivoolu qmp täpsusele, kui seda ei mõõdeta otse, vaid määratakse kindlaks vooluhulkade erinevuse mõõtmise kaudu:

qmp = qmdew – qmdw (83)

Sellisel juhul peaks erinevuse suurim lubatud viga olema selline, et qmp täpsus jääks vahemikku ± 5 %, juhul kui lahjendusaste on väiksem kui 15. Seda saab arvutada kõikide mõõteseadmete vigade ruutkeskmise abil.

Suuruse qmp piisav täpsus saavutatakse ühega järgmistest meetoditest.

| a) | qmdew ja qmdw absoluutne täpsus on ±0,2 %, mis tagab qmp täpsuse ≤ 5 % lahjendusastme 15 korral. Suuremate lahjendusastmete korral ilmnevad suuremad vead; |
| --- | --- |

a)

qmdew ja qmdw absoluutne täpsus on ±0,2 %, mis tagab qmp täpsuse ≤ 5 % lahjendusastme 15 korral. Suuremate lahjendusastmete korral ilmnevad suuremad vead;

| b) | qmdw kalibreeritakse qmdew suhtes, nii et saavutatakse qmp sama täpsus kui meetodi a korral. Täpsemalt vt punkt 9.4.6.3; |
| --- | --- |

b)

qmdw kalibreeritakse qmdew suhtes, nii et saavutatakse qmp sama täpsus kui meetodi a korral. Täpsemalt vt punkt 9.4.6.3;

| c) | qmp täpsus määratakse kaudselt kindlaks lahjendusastme täpsuse põhjal, mis määratakse kindlaks märgistusgaasi, nt CO2 abil. Nõutav on meetodiga a samaväärne qmp mõõtetäpsus; |
| --- | --- |

c)

qmp täpsus määratakse kaudselt kindlaks lahjendusastme täpsuse põhjal, mis määratakse kindlaks märgistusgaasi, nt CO2 abil. Nõutav on meetodiga a samaväärne qmp mõõtetäpsus;

| d) | qmdew ja qmdw absoluutne täpsus on ± 2 % kogu mõõteulatusest, qmdew ja qmdw erinevuse maksimumviga on 0,2 % piires ning lineaarsusviga on ± 0,2 % suurimast katse ajal saadud qmdew väärtusest. |
| --- | --- |

d)

qmdew ja qmdw absoluutne täpsus on ± 2 % kogu mõõteulatusest, qmdew ja qmdw erinevuse maksimumviga on 0,2 % piires ning lineaarsusviga on ± 0,2 % suurimast katse ajal saadud qmdew väärtusest.

9.4.6.3.

Vooluhulgamõõtur või vooluhulga mõõteseadmed tuleb kalibreerida ühega järgmistest meetoditest nii, et proovi vooluhulk tunnelisse qmp vastaks punkti 9.4.6.2 täpsusnõuetele.

| a) | qmdw mõõtmiseks kasutatav vooluhulgamõõtur ühendatakse järjestikku qmdew vooluhulgamõõturiga, kahe kõnealuse vooluhulgamõõturi näitude erinevus kalibreeritakse vähemalt viies seadepunktis vooluhulkade väärtustega, mis jaotuvad ühtlaselt katses kasutatava väikseima qmdw väärtuse ja ning katses kasutatava qmdew väärtuse vahel. Lahjendustunneli kasutamisest võib loobuda; |
| --- | --- |

a)

qmdw mõõtmiseks kasutatav vooluhulgamõõtur ühendatakse järjestikku qmdew vooluhulgamõõturiga, kahe kõnealuse vooluhulgamõõturi näitude erinevus kalibreeritakse vähemalt viies seadepunktis vooluhulkade väärtustega, mis jaotuvad ühtlaselt katses kasutatava väikseima qmdw väärtuse ja ning katses kasutatava qmdew väärtuse vahel. Lahjendustunneli kasutamisest võib loobuda;

| b) | kalibreeritud vooluhulgaseade ühendatakse järjestikku qmdew vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse katses kasutatava väärtuse suhtes. Kalibreeritud vooluhulgaseade ühendatakse järjestikku qmdw vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse vähemalt viie seadeväärtuse suhtes, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 3–50, vastavalt katses kasutatava qmdew väärtusele; |
| --- | --- |

b)

kalibreeritud vooluhulgaseade ühendatakse järjestikku qmdew vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse katses kasutatava väärtuse suhtes. Kalibreeritud vooluhulgaseade ühendatakse järjestikku qmdw vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse vähemalt viie seadeväärtuse suhtes, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 3–50, vastavalt katses kasutatava qmdew väärtusele;

| (c) | ülekandetoru ühendatakse väljalasketorust lahti ja ülekandetoru ühendatakse qmp mõõtmiseks sobiva mõõtepiirkonnaga kalibreeritud vooluhulga mõõteseadmega. qmdew väärtus tuleb seada katses kasutatavale väärtusele vastavaks ja qmdw tuleb seada järjestikuliselt vähemalt viiele väärtusele, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 3–50. Alternatiivina võib ette näha eraldi kalibreerimistee, mis läheb tunnelist mööda, kuid koguõhu ja lahjendusõhu vooluhulgad läbi vastavate mõõturite vastavad tegelikus katses kasutatavatele; |
| --- | --- |

(c)

ülekandetoru ühendatakse väljalasketorust lahti ja ülekandetoru ühendatakse qmp mõõtmiseks sobiva mõõtepiirkonnaga kalibreeritud vooluhulga mõõteseadmega. qmdew väärtus tuleb seada katses kasutatavale väärtusele vastavaks ja qmdw tuleb seada järjestikuliselt vähemalt viiele väärtusele, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 3–50. Alternatiivina võib ette näha eraldi kalibreerimistee, mis läheb tunnelist mööda, kuid koguõhu ja lahjendusõhu vooluhulgad läbi vastavate mõõturite vastavad tegelikus katses kasutatavatele;

| d) | heitgaasi ülekandetorusse juhitakse märgistusgaas. See märgistusgaas võib olla heitgaasi koostisosa, näiteks CO2 või NOx. Pärast tunnelis lahjendamist mõõdetakse märgistusgaasi koostisosa sisaldus. Seda tehakse viiel lahjendusastmel vahemikus 3–50. Proovivoolu täpsus määratakse kindlaks lahjendusastme rd põhjal:
  qmp = qmdew /rd (84) |
| --- | --- |

d)

heitgaasi ülekandetorusse juhitakse märgistusgaas. See märgistusgaas võib olla heitgaasi koostisosa, näiteks CO2 või NOx. Pärast tunnelis lahjendamist mõõdetakse märgistusgaasi koostisosa sisaldus. Seda tehakse viiel lahjendusastmel vahemikus 3–50. Proovivoolu täpsus määratakse kindlaks lahjendusastme rd põhjal:

qmp = qmdew /rd (84)

qmp täpsuse tagamiseks võetakse arvesse gaasianalüsaatorite täpsust.

9.4.6.4.

Tungivalt soovitatakse teha süsiniku vooluhulga kontrollimine, kasutades tegelikku heitgaasi, et tuvastada mõõtmise ja reguleerimisega seotud probleeme ja kontrollida osavoolusüsteemi nõuetekohast toimimist. Süsiniku vooluhulka tuleb kontrollida vähemalt iga kord, kui paigaldatakse uus mootor või muudetakse midagi olulist katsekambri konfiguratsioonis.

Mootorit kasutatakse suurimal pöördemomendi koormusel ja pöörlemissagedusel või mõnel muul statsionaarsel režiimil, kus tekib 5 % või rohkem CO2. Osavoolu proovivõtusüsteemi kasutatakse lahjendusteguri ligikaudsel väärtusel 15 : 1.

Kui kontrollitakse süsiniku vooluhulka, kohaldatakse 4. liites kirjeldatud katse käiku. Süsiniku vooluhulgad arvutatakse vastavalt käesoleva lisa 4. liites esitatud valemitele 112–114. Erinevus kõikide süsinikuvooluhulkade väärtustes ei tohi ületada 3 %.

9.4.6.5.

Katse-eelne kontrollimine tehakse 2 tunni jooksul enne katset järgmisel viisil.

Vooluhulgamõõturite täpsust kontrollitakse samal meetodil kui kalibreerimise puhul (vt punkt 9.4.6.2) vähemalt kahes punktis, kaasa arvatud qmdw vooluhulgaväärtused, mis katses kasutatava qmdew väärtuse puhul vastavad lahjendusastmetele vahemikus 5–15.

Juhul kui punktis 9.4.6.2 kirjeldatud kalibreerimise korra tulemuste põhjal saab näidata, et vooluhulgamõõturi kalibreering on pikema aja jooksul stabiilne, võib katse-eelse kontrollimise ära jätta.

9.4.6.6.

Süsteemi seadeväärtused ülekandeaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui katsemõõtmisel. Ülekandeaja kindlaksmääramiseks kasutatakse järgmist meetodit.

Sõltumatu võrdluseks kasutatav vooluhulgamõõtur, millel on proovi vooluhulga jaoks sobiv mõõtepiirkond, ühendatakse järjestikku proovivõtturiga viimase vahetus läheduses. Selle vooluhulgamõõturi ülekandeaeg peaks olema väiksem kui 100 ms reageerimisaja mõõtmisel kasutatava vooluhulga sammu kohta ja selle voolutakistus peab olema piisavalt väike, et mitte mõjutada osavoolulahjendussüsteemi dünaamilist toimimist, ning see peaks vastama heale inseneritavale.

Osavoolulahjendussüsteemi sisenevat heitgaasi vooluhulka (või õhuvoolu, kui arvutatakse heitgaasi vooluhulka) muudetakse astmeliselt väikesest vooluhulgast vähemalt 90 protsendini heitgaasi maksimaalsest vooluhulgast. Astmelise muutuse käivitaja peab olema sama, mida kasutatakse tegelikus katses eelkontrolli käivitamiseks. Heitgaasi vooluhulga sammu käivitav signaal ja vooluhulgamõõturi näit salvestatakse sagedusega vähemalt 10 Hz.

Nende andmete põhjal määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi ülekandeaeg, milleks on aeg sammu käivitava signaali algusest kuni hetkeni, mil saavutatakse 50 % vooluhulgamõõturi näidust. Samal viisil määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi qmp signaali ning heitgaasi vooluhulgamõõturi qmew,i signaali ülekandeajad. Neid signaale kasutatakse regressioonanalüüsis, mis tehakse iga katse järel (vt punkt 9.4.6.1).

Arvutust korratakse vähemalt viie vooluhulga suurenemisele ja vähenemisele vastava signaali korral ning leitakse keskmistatud tulemus. Sellest väärtusest lahutatakse võrdluseks kasutatava vooluhulgamõõturi sisemine ülekandeaeg (< 100 ms). Saadakse osavoolulahjendussüsteemi nn eelväärtus, mida kohaldatakse vastavalt punktile 9.4.6.1.

9.5.

Püsimahuproovi võtmise süsteemi kalibreerimine

9.5.1.

Püsimahuproovi võtmise süsteemi kalibreeritakse täpse vooluhulgamõõturi ja voolutakistust reguleeriva seadme abil. Süsteemi läbivat vooluhulka mõõdetakse erineva voolutakistuse korral ning mõõdetakse süsteemi juhtparameetrid ja need seostatakse vooluhulgaga.

Kasutada võib eri tüüpi vooluhulgamõõtureid, näiteks kalibreeritud Venturi toru, kalibreeritud laminaarse vooluhulgamõõturit, kalibreeritud turbiinmõõturit.

9.5.2.

Kõik pumba parameetrid mõõdetakse samal ajal pumbaga jadaühenduses oleva kalibreerimiseks kasutatava Venturi toru parameetritega. Arvutatud vooluhulk (m3/s pumba sissevooluava juures, absoluutsel rõhul ja temperatuuril) esitatakse graafiliselt korrelatsioonifunktsioonina, mis vastab pumba parameetrite teatavale kombinatsioonile. Seejärel koostatakse lineaarvõrrand, mis väljendab seost pumba vooluhulga ja korrelatsioonifunktsiooni vahel. Kui püsimahuproovi võtmise süsteemil on mitu käituskiirust, siis kalibreeritakse kõik kasutatavad vahemikud.

Kalibreerimise ajal ei tohi temperatuur muutuda.

Lekked kõigis ühendustes ja torudes kalibreerimiseks kasutatava Venturi toru ja püsimahuproovi võtmise süsteemi pumba vahel peavad jääma alla 0,3 % kõige madalama vooluhulgaga punkti väärtusest (suurima voolutakistusega ja mahtpumba väikseima pöörlemissagedusega punkt).

9.5.2.1.

Õhu vooluhulk (qvCVS) iga voolutakistuse väärtuse korral (vähemalt 6 väärtust) arvutatakse tootja ette nähtud meetodil vooluhulgamõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/s). Õhu vooluhulga arvväärtus teisendatakse seejärel pumba vooluhulgaks (V0, ühik: m3 pöörde kohta) pumba sissevooluava temperatuuri absoluutväärtusel ja rõhul järgmiselt:

V0 =
  Image 108
  (85)

kus:

| qv

  CVS | on õhu vooluhulk standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s; |
| --- | --- |
| T | on temperatuur pumba sissevooluava juures, K; |
| p
  p | on absoluutne rõhk pumba sissevooluava juures, kPa; |
| n | on pumba pöörlemissagedus, p/s. |

qv

  CVS

on õhu vooluhulk standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s;

T

on temperatuur pumba sissevooluava juures, K;

p
  p

on absoluutne rõhk pumba sissevooluava juures, kPa;

n

on pumba pöörlemissagedus, p/s.

Pumba rõhu kõikumiste ning libisemisetaseme vastastikuse mõju kompenseerimiseks arvutatakse pumba pöörlemissageduse, pumba sisse- ja väljavooluava rõhkude erinevuse ja pumba absoluutse väljalaskerõhu korrelatsioonifunktsioon (X0) järgmiselt:

Image 109
  (86)

kus:

| Δpp | on pumba sisse- ja väljavooluava rõhkude erinevus, kPa; |
| --- | --- |
| pp | on absoluutne rõhk pumba väljavooluava juures, kPa. |

Δpp

on pumba sisse- ja väljavooluava rõhkude erinevus, kPa;

pp

on absoluutne rõhk pumba väljavooluava juures, kPa.

Kalibreerimisvalemi saamiseks tehakse lineaarse vähimruutude meetodi abil järgmine kohandus:

Image 110
  (87)

| D0 ja m | on vastavalt lõikepunkt ning regressioonisirge tõus, mis kirjeldavad regressioonisirgeid. |
| --- | --- |

D0 ja m

on vastavalt lõikepunkt ning regressioonisirge tõus, mis kirjeldavad regressioonisirgeid.

Mitmel pöörlemissagedusel püsimahuproovi võtmise süsteemi puhul peavad pumba erinevatele vooluhulkadele vastavad kalibreerimiskõverad olema ligikaudu paralleelsed ning lõikepunktiväärtused (D0) peavad kasvama, kui pumba vooluhulk väheneb.

Valemi abil arvutatud väärtused peavad vastama mõõdetud V0 väärtustele täpsusega ± 0,5 %. m väärtused on iga pumba puhul erinevad. Osakeste juurdevool ajas põhjustab pumba libisemisetaseme vähenemist, millele vastavad m-i väiksemad väärtused. Seetõttu tuleb pumpa kalibreerida nii kasutuselevõtmisel, pärast suuremaid hooldustöid kui ka siis, kui kogu süsteemi kontrollimisel ilmneb libisemisetaseme muutus.

9.5.3.

Venturi toru düüsi kalibreerimisel võetakse aluseks Venturi toru kriitilise voolamise valem. Gaasi vooluhulk on Venturi toru sisselaskerõhu ja temperatuuri funktsioon.

Kriitilise voolamise vahemiku kindlaksmääramiseks koostatakse Kv ja Venturi toru sisselaskerõhu sõltuvuse graafik. Kriitilise (ahendatud) voolamise puhul on Kv väärtus suhteliselt püsiv. Rõhu langemisel (vaakum kasvab) Venturi toru ahendus kaob ja Kv väheneb ning sellest järeldub, et Venturi toru düüs toimib väljaspool lubatavat vahemikku.

9.5.3.1.

Õhu vooluhulk (qvCVS) iga voolutakistuse väärtuse korral (vähemalt 8 väärtust) arvutatakse tootja ette nähtud meetodil vooluhulgamõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/s). Kalibreerimistegur iga seadistuse puhul arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

Image 111
  (88)

kus:

| qv

  CVS | on õhu vooluhulk standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s; |
| --- | --- |
| T | on temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K; |
| p
  p | on absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa. |

qv

  CVS

on õhu vooluhulk standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s;

T

on temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K;

p
  p

on absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa.

Tuleb arvutada keskmine KV ja standardhälve. Standardhälve ei tohi ületada ± 0,3 % KV keskmisest väärtusest.

9.5.4.

Venturi toru kalibreerimine põhineb Venturi toru vooluhulga valemil. Gaasi vooluhulk on sissevooluava rõhu ja temperatuuri ning Venturi toru sissevooluava ja düüsi vahelise rõhulanguse funktsioon, nagu on näidatud valemiga 53 (vt punkt 8.5.1.4).

9.5.4.1.

Õhu vooluhulk (QVenturi toru düüsi) iga voolutakistuse väärtuse korral (vähemalt 16 väärtust) arvutatakse tootja ette nähtud meetodil vooluhulgamõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/s). Vooluhulgategur iga seadistuse kohta arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

Image 112
  (89)

kus:

| Q
  SSV | on õhu vooluhulk standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s; |
| --- | --- |
| T | on temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K; |
| d
  V | on Venturi toru düüsi diameeter, mm; |
| r
  p | on Venturi toru düüsi ja sissevooluava absoluutse staatilise rõhu suhe =

  ; |
| r
  D | on Venturi toru düüsi läbimõõdu dV ja sisselasketoru siseläbimõõdu D suhe. |

Q
  SSV

on õhu vooluhulk standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s;

T

on temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K;

d
  V

on Venturi toru düüsi diameeter, mm;

r
  p

on Venturi toru düüsi ja sissevooluava absoluutse staatilise rõhu suhe =
  Image 113
  ;

r
  D

on Venturi toru düüsi läbimõõdu dV ja sisselasketoru siseläbimõõdu D suhe.

Venturi toru voolamisvahemiku kindlaksmääramiseks esitatakse Cd Reynoldsi arvu Re funktsioonina Venturi toru düüsis. Re väärtus Venturi toru düüsis arvutatakse järgmise valemiga:

Image 114
  (90)

ning

Image 115
  (91)

kus:

| A1 | on 27,43831 SI-süsteemi ühikutes

  ; |
| --- | --- |
| Q
  SSV | on õhu vooluhulk standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s; |
| d
  V | on Venturi toru düüsi diameeter, m; |
| μ | on gaasi absoluutne või dünaamiline viskoossus, kg/ms; |
| b | on 1,458 x 106 (empiiriline konstant), kg/ms K0,5; |
| S | on 110,4 (empiiriline konstant), K. |

A1

on 27,43831 SI-süsteemi ühikutes
  Image 116
  ;

Q
  SSV

on õhu vooluhulk standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s;

d
  V

on Venturi toru düüsi diameeter, m;

μ

on gaasi absoluutne või dünaamiline viskoossus, kg/ms;

b

on 1,458 x 106 (empiiriline konstant), kg/ms K0,5;

S

on 110,4 (empiiriline konstant), K.

Kuna QSSV on Re valemis lähtesuuruseks, tuleb Venturi toru kalibreerimisel arvutusi alustada QSSV või Cd väärtuste alglähenditest ja arvutusi korrata, kuni saadakse QSSV jaoks koonduvad väärtused. Konvergentsimeetod peab andma täpsuseks vähemalt 0,1 % punkti väärtusest.

Vähemalt 16 punkti puhul Venturi toru voolu piirkonnas peavad Cd kalibreerimiskõvera valemist arvutatud väärtused jääma vahemikku ± 0,5 % mõõdetud Cd väärtusest iga kalibreerimispunkti kohta.

9.5.5.

Kogu püsimahuproovi võtmise süsteemi ja analüüsisüsteemi täpsuse kindlaksmääramiseks juhitakse tavapärasel viisil töötavasse süsteemi teadaolev kogus gaasilist saasteainet. Saasteainet analüüsitakse ja mass arvutatakse punkti 8.5.2.3 kohaselt, välja arvatud propaani puhul, kui HC jaoks kasutatakse u teguri väärtuse 0,000483 asemel väärtust 0,000507. Kasutatakse ühte kahest järgmisest meetodist.

9.5.5.1.

Püsimahuproovi võtmise süsteemi juhitakse kalibreeritud kriitilise ava kaudu teadaolev kogus puhast gaasi (süsinikmonooksiid või propaan). Kui sisendrõhk on piisavalt suur, siis ei sõltu kriitilise ava abil reguleeritav vooluhulk ava väljundrõhust (kriitilisest voolust). Püsimahuproovi võtmise süsteem töötab nagu tavalise heitekatse ajal umbes 5–10 minutit. Gaasiproovi analüüsitakse tavaliste seadmetega (proovivõtukoti või integreerimismeetodi abil) ning arvutatakse gaasi mass.

Sellisel viisil kindlaksmääratud mass peab vastama süsteemi suunatud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %.

9.5.5.2.

Süsinikmonooksiidi või propaaniga täidetud väikese ballooni kaal määratakse kindlaks ± 0,01 g täpsusega. Püsimahuproovi võtmise süsteemi juhitakse süsinikmonooksiidi või propaani, samal ajal kui süsteemil lastakse töötada 5–10 minutit tavapärasele heitekatsele vastavates tingimustes. Kasutatud puhta gaasi kogus määratakse kindlaks massierinevuse mõõtmisega. Gaasiproovi analüüsitakse tavaliste seadmetega (proovivõtukoti või integreerimismeetodi abil) ning arvutatakse gaasi mass.

Sellisel viisil kindlaksmääratud mass peab vastama süsteemi suunatud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %.

10.

Tahkete osakeste arvu mõõtmise katse käik

10.1.

Tahkete osakeste arv heitkoguses mõõdetakse pideval proovivõtul kas käesoleva lisa 2. liite punktides A.2.2.1 ja A.2.2.2 kirjeldatud osavoolulahjendussüsteemist või käesoleva lisa 2. liite punktides A.2.2.3 ja A.2.2.4 kirjeldatud täisvoolulahjendussüsteemist.

10.1.1.

Lahjendusõhk, mida kasutatakse lahjendussüsteemis heitgaasi lahjendamiseks nii esmasel kui vajaduse korral ka kordusmõõtmisel, filtreeritakse läbi filtrite, mis vastavad käesoleva lisa 2. liite punktides A.2.2.2 või A.2.2.4 kindlaks määratud HEPA filtri nõuetele. Enne HEPA filtrisse suunamist võib lahjendusõhku soovi korral puhastada süsifiltriga, et vähendada ja stabiliseerida süsivesinike kontsentratsiooni selles. Enne HEPA filtrit ja pärast süsifiltrit, kui seda kasutatakse, on soovitatav paigaldada veel lisaks jämefilter.

10.2.

Selleks et kompenseerida massivooluhulka, mis on eraldatud lahjendussüsteemist tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks, suunatakse eraldatud massivooluhulk pärast filtreerimist lahjendussüsteemi tagasi. Alternatiivina võib kogu massivooluhulka lahjendussüsteemis korrigeerida matemaatiliselt, võttes arvesse tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks eraldatud proovivõtuvooluhulka. Kui tahkete osakeste arvu ja tahkete osakeste massi kindlaksmääramiseks vajalike proovide võtmisel on lahjendussüsteemist eraldatud kogu massivooluhulk väiksem kui 0,5 % kogu lahjendatud heitgaasi vooluhulgast lahjendustunnelis (med), võib korrigeerimisest või voolu tagasisuunamisest loobuda.

10.3.

Tahkete osakeste arvu proovivõtuvooluhulga kompenseerimine – osavoolulahjendussüsteem

10.3.1.

Osavoolulahjendussüsteemi korral peab proovivõtu proportsionaalsuse kontrollimisel võtma arvesse tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks lahjendussüsteemist eraldatud kogu massivooluhulka. Selleks tuleb kas suunata tahkete osakeste arvu proovivõtuvooluhulk lahjendussüsteemi tagasi vooluhulga mõõtmise seadmest ülesvoolu või teha matemaatiline korrektsioon vastavalt punktile 10.3.2. Täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi puhul tehakse tahkete osakeste massi arvutustes korrektsioon ka osakeste arvu kindlaksmääramiseks eraldatud proovi massivooluhulga suhtes vastavalt punktile 10.3.3.

10.3.2.

| a) | kui tahkete osakeste arvu proovivõtuvooluhulk suunatakse süsteemist välja, asendatakse punktis 9.4.6.2 esitatud valem 83 järgmisega:



  (92)
  kus:








  qmp | = | heitgaasi proovi massivooluhulk osavoolulahjendussüsteemi, kg/s; |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | lahjendatud heitgaasi massivooluhulk, kg/s; |
| qmdw | = | lahjendusõhu massivooluhulk, kg/s; |
| qex | = | tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks võetud proovi massivooluhulk, kg/s. |

a)

kui tahkete osakeste arvu proovivõtuvooluhulk suunatakse süsteemist välja, asendatakse punktis 9.4.6.2 esitatud valem 83 järgmisega:

Image 117
  (92)

kus:

qmp

=

heitgaasi proovi massivooluhulk osavoolulahjendussüsteemi, kg/s;

qmdew

=

lahjendatud heitgaasi massivooluhulk, kg/s;

qmdw

=

lahjendusõhu massivooluhulk, kg/s;

qex

=

tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks võetud proovi massivooluhulk, kg/s.

Osavoolusüsteemi vooluhulgaregulaatorile edastatava qex signaali täpsus peab igal ajahetkel olema 0,1 % qmdew piires ning signaali edastamise sagedus peab olema vähemalt 1 Hz;

| b) | kui tahkete osakeste arvu proovivõtuvooluhulk suunatakse osaliselt või täielikult süsteemist välja, kuid lahjendussüsteemi suunatakse vooluhulgamõõturist ülesvoolu samaväärne vool, asendatakse punktis 9.4.6.2 esitatud valem 83 järgmisega:



  (93)
  kus:








  qmp | = | heitgaasi proovi massivooluhulk osavoolulahjendussüsteemi, kg/s; |
| --- | --- | --- | --- |
| qmdew | = | lahjendatud heitgaasi massivooluhulk, kg/s; |
| qmdw | = | lahjendusõhu massivooluhulk, kg/s; |
| qex | = | tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks võetud proovi massivooluhulk, kg/s; |
| qsw | = | lahjendustunnelisse tagasi suunatud õhu massivooluhulk, millega kompenseeritakse tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks eraldatud proovi massivooluhulk, kg/s. |

b)

kui tahkete osakeste arvu proovivõtuvooluhulk suunatakse osaliselt või täielikult süsteemist välja, kuid lahjendussüsteemi suunatakse vooluhulgamõõturist ülesvoolu samaväärne vool, asendatakse punktis 9.4.6.2 esitatud valem 83 järgmisega:

Image 118
  (93)

kus:

qmp

=

heitgaasi proovi massivooluhulk osavoolulahjendussüsteemi, kg/s;

qmdew

=

lahjendatud heitgaasi massivooluhulk, kg/s;

qmdw

=

lahjendusõhu massivooluhulk, kg/s;

qex

=

tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks võetud proovi massivooluhulk, kg/s;

qsw

=

lahjendustunnelisse tagasi suunatud õhu massivooluhulk, millega kompenseeritakse tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks eraldatud proovi massivooluhulk, kg/s.

Osavoolusüsteemi vooluregulaatorile edastatavate qex ja qsw väärtuste erinevus ei tohi kunagi olla suurem kui 0,1 % väärtusest qmdew. Signaali(de) edastamise sagedus peab olema vähemalt 1 Hz.

10.3.3.

Kui täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemist eraldatakse tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks proovivõtuvool, korrigeeritakse punktide 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 kohaselt arvutatud tahkete osakeste massi (mPM) järgmiselt, et võtta arvesse eraldatud voolu. See korrektsioon tehakse ka juhul, kui eraldatud vool suunatakse pärast filtreerimist osavoolulahjendussüsteemi tagasi.

Image 119
  (94)

kus:

| mPM,corr | = | tahkete osakeste mass, mida on korrigeeritud tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks eraldatud proovivõtuvooluhulga võrra, g/katse; |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | tahkete osakeste mass, mis on arvutatud punkti 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 kohaselt, g/katse; |
| msed | = | lahjendatud heitgaasi kogumass lahjendustunnelis, kg; |
| mex | = | tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks vajaliku proovi võtmisel lahjendustunnelist eraldatud lahjendatud heitgaasi kogumass, kg. |

mPM,corr

=

tahkete osakeste mass, mida on korrigeeritud tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks eraldatud proovivõtuvooluhulga võrra, g/katse;

mPM

=

tahkete osakeste mass, mis on arvutatud punkti 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 kohaselt, g/katse;

msed

=

lahjendatud heitgaasi kogumass lahjendustunnelis, kg;

mex

=

tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks vajaliku proovi võtmisel lahjendustunnelist eraldatud lahjendatud heitgaasi kogumass, kg.

10.3.4.

Selleks et tahkete osakeste arvu mõõtmiseks osavoolulahjendussüsteemist võetav proov oleks proportsionaalne heitgaasi massivooluhulgaga, kasutatakse kontrollväärtusena heitgaasi massivooluhulka, mis on arvutatud ühel punktides 8.4.1.3 – 8.4.1.7 kirjeldatud meetodil. Proportsionaalsust tuleb kontrollida, kasutades regressioonanalüüsi proovi ja heitgaasivoolu vahel vastavalt punktile 9.4.6.1.

10.4.

Tahkete osakeste arvu kindlaksmääramine

10.4.1.

Osavoolulahjendussüsteemi puhul võetakse viibeaja kindlaksmääramisel tahkete osakeste arvu kindlaksmääramise proovivõtu- ja mõõtesüsteemis arvesse tahkete osakeste arvu kajastava signaali ajalist vastavust katsetsükli jooksul või heitgaasi massivooluhulka vastavalt punktis 8.4.2.2 kindlaks määratud katse käigule. Tahkete osakeste arvu kindlaksmääramise proovivõtu- ja mõõtesüsteemi ülekandeaeg määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa 8. liite punktile A.8.1.3.7.

10.4.2.

Kui tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks võetakse proov osavoolulahjendussüsteemist punktis 8.4 kindlaks määratud katse käigu kohaselt, arvutatakse tahkete osakeste arv heites katsetsükli vältel järgmise valemi kohaselt.

Image 120
  (95)

kus:

| N | = | tahkete osakeste arv heites katsetsükli vältel |
| --- | --- | --- |
| medf | = | punkti 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 kohaselt kindlaks määratud lahjendatud ekvivalentheitgaasi mass katsetsükli jooksul, kg/katse; |
| k | = | kalibreerimistegur, millega korrigeeritakse tahkete osakeste loenduri tulemusi, lähtudes võrdlusvahendiga saadud tulemustest, kui tahkete osakeste loendur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste loendur võtab kalibreerimistegurit ise arvesse, on eespool esitatud valemis k = 1; |
| | = | tahkete osakeste keskmine kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), osakest kuupsentimeetris |
| | = | lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub lahjenduse seadetest katses. |
| | = | arvutatakse järgmise valemi põhjal: |

N

=

tahkete osakeste arv heites katsetsükli vältel

medf

=

punkti 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 kohaselt kindlaks määratud lahjendatud ekvivalentheitgaasi mass katsetsükli jooksul, kg/katse;

k

=

kalibreerimistegur, millega korrigeeritakse tahkete osakeste loenduri tulemusi, lähtudes võrdlusvahendiga saadud tulemustest, kui tahkete osakeste loendur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste loendur võtab kalibreerimistegurit ise arvesse, on eespool esitatud valemis k = 1;

Image 121

=

tahkete osakeste keskmine kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), osakest kuupsentimeetris

Image 122

=

lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub lahjenduse seadetest katses.

Image 123

=

arvutatakse järgmise valemi põhjal:

Image 124
  (96)

kus:

| cs,i | = | tahkete osakeste kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis üksikmõõtmisel tahkete osakeste loenduriga, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta; |
| --- | --- | --- |
| n | = | tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõtmiste arv kogu katse jooksul. |

cs,i

=

tahkete osakeste kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis üksikmõõtmisel tahkete osakeste loenduriga, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta;

n

=

tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõtmiste arv kogu katse jooksul.

10.4.3.

Kui tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks võetakse proov täisvoolulahjendussüsteemist punktis 8.5 kindlaks määratud katse käigu kohaselt, arvutatakse tahkete osakeste arv heites katsetsükli vältel järgmise valemi kohaselt:

Image 125
  (97)

kus:

| N | = | tahkete osakeste arv heites katsetsükli vältel; |
| --- | --- | --- |
| med | = | punktides 8.5.1.2 – 8.5.1.4 kirjeldatud mis tahes meetodi kohaselt arvutatud lahjendatud heitgaasi vooluhulga kogu mass katsetsükli jooksul, kg/katse; |
| k | = | kalibreerimistegur, millega korrigeeritakse tahkete osakeste loenduri tulemusi, lähtudes võrdlusvahendiga saadud tulemustest, kui tahkete osakeste loendur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste loendur võtab kalibreerimistegurit ise arvesse, on eespool esitatud valemis k = 1; |
| | = | tahkete osakeste keskmine korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta; |
| | = | lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub lahjenduse seadetest katses. |
| | = | arvutatakse järgmise valemi põhjal: |

N

=

tahkete osakeste arv heites katsetsükli vältel;

med

=

punktides 8.5.1.2 – 8.5.1.4 kirjeldatud mis tahes meetodi kohaselt arvutatud lahjendatud heitgaasi vooluhulga kogu mass katsetsükli jooksul, kg/katse;

k

=

kalibreerimistegur, millega korrigeeritakse tahkete osakeste loenduri tulemusi, lähtudes võrdlusvahendiga saadud tulemustest, kui tahkete osakeste loendur seda ise arvesse ei võta. Kui tahkete osakeste loendur võtab kalibreerimistegurit ise arvesse, on eespool esitatud valemis k = 1;

Image 126

=

tahkete osakeste keskmine korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta;

Image 127

=

lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur, mis sõltub lahjenduse seadetest katses.

Image 128

=

arvutatakse järgmise valemi põhjal:

Image 129
  (98)

kus:

| cs,i | = | tahkete osakeste kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis üksikmõõtmisel tahkete osakeste loenduriga, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta; |
| --- | --- | --- |
| n | = | tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõtmiste arv kogu katse jooksul. |

cs,i

=

tahkete osakeste kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis üksikmõõtmisel tahkete osakeste loenduriga, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa), tahket osakest kuupsentimeetri kohta;

n

=

tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõtmiste arv kogu katse jooksul.

10.4.4.

Katse tulemus

10.4.4.1.

Iga üksiku WHSC katsetsükli, WHTC kuumkäivituskatsetsükli ja WHTC külmkäivituskatsetsükli korral arvutatakse eriheide tahkete osakeste arvuna kWh kohta järgmise valemi kohaselt:

Image 130
  (99)

kus:

| e | = | tahkete osakeste arv heites kWh kohta; |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | tsüklis tehtud tegelik töö vastavalt punktile 7.8.6, kWh. |

e

=

tahkete osakeste arv heites kWh kohta;

Wact

=

tsüklis tehtud tegelik töö vastavalt punktile 7.8.6, kWh.

10.4.4.2.

Mootorite puhul, mis on varustatud perioodilise regenereerimisega järeltöötlussüsteemiga, kohaldatakse punktis 6.6.2 kehtestatud üldsätteid. WHTC kuumkäivituskatsetsükli korral kaalutakse heitkogust vastavalt valemile 5, kus
  Image 131
  on keskmine tahkete osakeste arv kWh kohta regenereerimiseta ja
  Image 132
  on keskmine tahkete osakeste arv kWh kohta regenereerimisega. Regenereerimise parandustegurid arvutatakse vajaduse korral valemite 6, 6a, 7 või 8 kohaselt.

10.4.4.3.

WHTC katse puhul on lõplikuks katsetulemuseks külm- ja kuumkäivituskatse (sh vajaduse korral perioodilise regenereerimisega) tulemuste kaalutud keskmine, mille arvutamisel on kasutatud üht järgmistest valemitest:

| a) | regenereerimise multiplikatiivse korrigeerimise puhul või mootorite puhul, millel puudub perioodilise regenereerimisega järeltöötlussüsteem:



  (100) |
| --- | --- |

a)

regenereerimise multiplikatiivse korrigeerimise puhul või mootorite puhul, millel puudub perioodilise regenereerimisega järeltöötlussüsteem:

Image 133
  (100)

| (b) | regenereerimise aditiivse korrigeerimise puhul:



  (101)
  kus:








  Ncold | = | tahkete osakeste koguarv heites WHTC külmkäivituskatsetsükli vältel; |
| --- | --- | --- | --- |
| Nhot | = | tahkete osakeste koguarv heites WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel; |
| Wact,cold | = | WHTC külmkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö vastavalt punktile 7.8.6, kWh; |
| Wact, hot | = | WHTC kuumkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö vastavalt punktile 7.8.6, kWh; |
| kr | = | regenereerimise korrigeerimine vastavalt punktile 6.6.2; mootorite puhul, millel puudub perioodilise regenereerimisega järeltöötlussüsteem, kr
   = 1. |

(b)

regenereerimise aditiivse korrigeerimise puhul:

Image 134
  (101)

kus:

Ncold

=

tahkete osakeste koguarv heites WHTC külmkäivituskatsetsükli vältel;

Nhot

=

tahkete osakeste koguarv heites WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel;

Wact,cold

=

WHTC külmkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö vastavalt punktile 7.8.6, kWh;

Wact, hot

=

WHTC kuumkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö vastavalt punktile 7.8.6, kWh;

kr

=

regenereerimise korrigeerimine vastavalt punktile 6.6.2; mootorite puhul, millel puudub perioodilise regenereerimisega järeltöötlussüsteem, kr
   = 1.

10.4.4.4.

Kooskõlas standardiga ASTM E 29–06B ümardatakse WHSC katsete lõpptulemused ja WHTC katsete kaalutud keskmised tulemused ühes etapis kolme tüvenumbrini. Lõpliku eriheite arvutamiseks kasutatavate vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole lubatud.

10.5.

Tahkete osakeste taustkontsentratsiooni kindlaksmääramine

10.5.1.

Selleks et määrata kindlaks tahkete osakeste taustkontsentratsioon tunnelis, võib mootori tootja taotluse korral kas enne või pärast katset mõõta tahkete osakeste taustkontsentratsiooni lahjendustunneli punktis, mis paikneb tahkete osakeste ja süsivesinike filtritest allavoolu tahkete osakeste mõõtesüsteemi suunas.

10.5.2.

Tüübikinnituse puhul ei ole lubatud katsetulemusest lahutada tahkete osakeste taustkontsentratsiooni tunnelis, kuid tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse eelneval nõusolekul võib toodangu vastavuskatsetuste puhul lahjendatud heitgaasi mõõtetulemustest lahutada tahkete osakeste taustkontsentratsiooni tunnelis, kui tõestatakse, et see on märkimisväärne.

---

(1)  Käesolevas lisas kasutatud numeratsioon vastab WHDC üldise tehnilise normi nr 4 numeratsioonile. Mõned ülemaailmse WHDC üldise tehnilise normi punktid ei ole käesolevas lisas vajalikud.

1

(1)  Sõltuvalt kütusest.

1

(2)  Tingimustes, kus λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa.

2

(3)  u väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %.

3

(4)  Mitte-metaansed süsivesinikud leitakse CH2,93 põhjal (kogu HC leidmiseks kasutatakse tegurit ugas, mis on antud CH4 jaoks).

4

(5)  u väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %.

5

(6)  Sõltuvalt kütusest.

6

(7)  Tingimustes, kus λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa.

7

(8)  u väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %.

8

(9)  Mitte-metaansed süsivesinikud leitakse CH2,93 põhjal (kogu HC leidmiseks kasutatakse tegurit ugas, mis on antud CH4 jaoks).

9

(10)  u väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %.

10

---

4. lisa - 1. liide

WHTC mootori andmed veojõustendil

| Aeg | Normaliseeritud pöörlemissagedus | Normaliseeritud pöördemoment |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0,0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0,0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24,0 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37,0 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2,0 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1 101 | 38,7 | 47,6 |
| 1 102 | 41,3 | 40,4 |
| 1 103 | 42,6 | 45,7 |
| 1 104 | 43,9 | 43,3 |
| 1 105 | 46,9 | 41,2 |
| 1 106 | 52,4 | 40,1 |
| 1 107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0,0 |
| 1 205 | 29,3 | 15,0 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0,0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52,0 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24,0 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55,0 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57,0 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m = käitus |

Aeg

Normaliseeritud pöörlemissagedus

Normaliseeritud pöördemoment

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0,0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0,0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24,0

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37,0

m

1 099

35,1

2,0

1 100

35,6

43,3

1 101

38,7

47,6

1 102

41,3

40,4

1 103

42,6

45,7

1 104

43,9

43,3

1 105

46,9

41,2

1 106

52,4

40,1

1 107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0,0

1 205

29,3

15,0

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0,0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52,0

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24,0

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55,0

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57,0

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m = käitus

---

4. lisa 2. liide

Mõõtevahendid

A.2.1.

Käesolev liide sisaldab gaasiliste ainete ja tahkete osakeste heitkoguste tuleb proovivõtu- ja analüüsisüsteemide põhinõudeid ja üldist kirjeldust. Erinevad konfiguratsioonid annavad samaväärseid tulemusi ning seetõttu ei ole täpne vastavus käesoleva liite joonistele vajalik. Lisateabe saamiseks ja alasüsteemide töö kooskõlastamiseks on lubatud kasutada muid komponente, nagu mõõteriistad, ventiilid, solenoidid, pumbad, vooluhulgamõõturid ja lülitid. Teatavate süsteemide täpsuse tagamiseks mittevajalikud muud komponendid võib ära jätta, kui seda tehakse hea inseneritava kohaselt.

A.2.1.1.

Analüüsisüsteem

A.2.1.2.

Analüüsisüsteemi gaasilise heite kindlaksmääramiseks lahjendamata heitgaasis (joonis 9) või lahjendatud heitgaasis (joonis 10) kirjeldatakse järgmiste seadmete kasutamise põhjal:

| a) | kuumleekionisatsioonidetektori või leekionisatsioonidetektoriga analüsaator süsivesinike mõõtmiseks; |
| --- | --- |

a)

kuumleekionisatsioonidetektori või leekionisatsioonidetektoriga analüsaator süsivesinike mõõtmiseks;

| b) | mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi mõõtmiseks; |
| --- | --- |

b)

mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi mõõtmiseks;

| c) | kuumkemoluminestsentsdetektori või kemoluminestsentsdetektoriga analüsaator lämmastikoksiidide mõõtmiseks. |
| --- | --- |

c)

kuumkemoluminestsentsdetektori või kemoluminestsentsdetektoriga analüsaator lämmastikoksiidide mõõtmiseks.

Kõigi koostisosade proovid tuleb võtta ühe proovivõtturiga ja jaotada süsteemi siseselt eri analüsaatorite vahel. Soovi korral võib kasutada kahte lähestikku paiknevat proovivõtturit. Hoolikalt tuleb jälgida, et analüüsisüsteemi üheski osas ei toimuks heitgaasi koostisosade (sealhulgas vee ja väävelhappe) kondenseerumist.

Joonis 9

Joonis 9

Analüüsisüsteemi skeem CO, CO2, NOx-i ja HC kindlaksmääramiseks lahjendamata heitgaasis

Analüüsisüsteemi skeem CO, CO2

x

Image 135

Joonis 10

Joonis 10

Analüüsisüsteemi skeem CO, CO2, NOx-i ja HC kindlaksmääramiseks lahjendatud heitgaasis

Analüüsisüsteemi skeem CO, CO2

x

Image 136

| A.2.1.3. | Joonistel 9 ja 10 märgitud komponendid






  EP | väljalasketoru |
| --- | --- | --- |
| SP1 | lahjendamata heitgaasi proovivõttur (ainult joonis 9). |

A.2.1.3.

Joonistel 9 ja 10 märgitud komponendid

EP

väljalasketoru

SP1

lahjendamata heitgaasi proovivõttur (ainult joonis 9).

Soovitatav on roostevabast terasest sirge, otsast suletud ja mitme avaga proovivõttur. Siseläbimõõt ei tohi olla suurem proovivõtutoru siseläbimõõdust. Proovivõtturi seinte paksus ei tohi olla üle 1 mm. Proovivõtturi kolmel eri radiaaltasandil peab olema vähemalt kolm ava, mille suurus võimaldab proovi võtta ligikaudu samast voolust. Proovivõttur peab katma vähemalt 80 % väljalasketoru läbimõõdust. Kasutada on lubatud ühte või kahte proovivõtturit.

| SP2 | lahjendatud heitgaasi HC proovivõttur (ainult joonis 10) |
| --- | --- |

SP2

lahjendatud heitgaasi HC proovivõttur (ainult joonis 10)

Proovivõttur peab:

| a) | moodustama kuumutatud proovivõtutoru HSL1 esimese 254–762 mm pikkuse osa; |
| --- | --- |

a)

moodustama kuumutatud proovivõtutoru HSL1 esimese 254–762 mm pikkuse osa;

| b) | olema siseläbimõõduga vähemalt 5 mm; |
| --- | --- |

b)

olema siseläbimõõduga vähemalt 5 mm;

| c) | olema paigaldatud lahjendustunneli (joonis 15) punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud (st ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele allavoolu punktist, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse); |
| --- | --- |

c)

olema paigaldatud lahjendustunneli (joonis 15) punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud (st ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele allavoolu punktist, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse);

| d) | paiknema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju; |
| --- | --- |

d)

paiknema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju;

| e) | olema kuumutatud nii, et gaasivoolu temperatuur oleks proovivõtturi väljalaskeava juures 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) või sädesüütemootori puhul kuni 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C); |
| --- | --- |

e)

olema kuumutatud nii, et gaasivoolu temperatuur oleks proovivõtturi väljalaskeava juures 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) või sädesüütemootori puhul kuni 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C);

| f) | leekionisatsioonidetektoriga (külm-)mõõtmise korral olema kuumutamata. |
| --- | --- |

f)

leekionisatsioonidetektoriga (külm-)mõõtmise korral olema kuumutamata.

| SP3 | lahjendatud heitgaasi CO2 ja NOx-i proovivõttur (ainult joonis 10) |
| --- | --- |

SP3

lahjendatud heitgaasi CO2 ja NOx-i proovivõttur (ainult joonis 10)

2

x

Proovivõttur peab:

| a) | paiknema samal tasandil, kui SP2; |
| --- | --- |

a)

paiknema samal tasandil, kui SP2;

| b) | paiknema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju; |
| --- | --- |

b)

paiknema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju;

| c) | olema vee kondenseerumise vältimiseks kuumutatud ja isoleeritud kogu pikkuses, nii et miinimumtemperatuur on 328 K (55 °C). |
| --- | --- |

c)

olema vee kondenseerumise vältimiseks kuumutatud ja isoleeritud kogu pikkuses, nii et miinimumtemperatuur on 328 K (55 °C).

| HF1 | kuumutatud eelfilter (valikuline) |
| --- | --- |

HF1

kuumutatud eelfilter (valikuline)

Temperatuur peab olema sama nagu HSL1 puhul.

| HF2 | kuumutatud filter |
| --- | --- |

HF2

kuumutatud filter

Filter peab enne analüsaatorit eraldama gaasiproovist kõik tahked osakesed. Temperatuur peab olema sama nagu HSL1 puhul. Filtrit vahetatakse vastavalt vajadusele.

| HSL1 | kuumutatud proovivõtutoru |
| --- | --- |

HSL1

kuumutatud proovivõtutoru

Proovivõtutoru suunab ühest proovivõtturist pärineva gaasiproovi jaotuspunkti(desse) ja HC analüsaatorisse.

Proovivõtutoru peab:

| a) | olema siseläbimõõduga minimaalselt 4 mm ja maksimaalselt 13,5 mm; |
| --- | --- |

a)

olema siseläbimõõduga minimaalselt 4 mm ja maksimaalselt 13,5 mm;

| b) | olema valmistatud roostevabast terasest või polütetrafluoroetüleenist; |
| --- | --- |

b)

olema valmistatud roostevabast terasest või polütetrafluoroetüleenist;

| c) | hoidma seinatemperatuuri 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C), mõõdetuna igas eraldi reguleeritavas kuumutatud osas, kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on 463 K (190 °C) või madalam; |
| --- | --- |

c)

hoidma seinatemperatuuri 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C), mõõdetuna igas eraldi reguleeritavas kuumutatud osas, kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on 463 K (190 °C) või madalam;

| d) | hoidma temperatuuri üle 453 K (180 °C), kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on üle 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

d)

hoidma temperatuuri üle 453 K (180 °C), kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on üle 463 K (190 °C);

| e) | hoidma gaasi temperatuuri 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C) vahetult kuumutatud filtri HF2 ja kuumleekionisatsioonidetektori ees. |
| --- | --- |

e)

hoidma gaasi temperatuuri 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C) vahetult kuumutatud filtri HF2 ja kuumleekionisatsioonidetektori ees.

| HSL2 | kuumutatud NOx-i proovivõtutoru |
| --- | --- |

HSL2

kuumutatud NOx-i proovivõtutoru

x

Proovivõtutoru peab:

| a) | hoidma seinatemperatuuri 328–473 K (55–200 °C) kuni konverterini kuiva gaasi mõõtmise korral ja kuni analüsaatorini niiske gaasi mõõtmise korral; |
| --- | --- |

a)

hoidma seinatemperatuuri 328–473 K (55–200 °C) kuni konverterini kuiva gaasi mõõtmise korral ja kuni analüsaatorini niiske gaasi mõõtmise korral;

| b) | olema valmistatud roostevabast terasest või polütetrafluoroetüleenist. |
| --- | --- |

b)

olema valmistatud roostevabast terasest või polütetrafluoroetüleenist.

| HP | kuumutatud proovivõtupump |
| --- | --- |

HP

kuumutatud proovivõtupump

Pump tuleb kuumutada kuumutatud proovivõtutoru temperatuurini.

| SL | CO ja CO2 proovivõtutoru |
| --- | --- |

SL

CO ja CO2 proovivõtutoru

2

Toru peab olema valmistatud polütetrafluoroetüleenist või roostevabast terasest. See võib olla kuumutatud või kuumutamata.

| HC | kuumleekionisatsioonidetektoriga analüsaator |
| --- | --- |

HC

kuumleekionisatsioonidetektoriga analüsaator

Kuumleekionisatsioonidetektor või leekionisatsioonidetektor süsivesinike kindlaksmääramiseks. Kuumleekionisatsioonidetektori temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 °C).

| CO, CO2 | mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaator |
| --- | --- |

CO, CO2

2

mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaator

Mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi kindlaksmääramiseks (valikuline lahjendusastme kindlaksmääramiseks tahkete osakeste sisalduse mõõtmise korral).

| NOx | kemoluminestsentsdetektoriga analüsaator või mittelahutav ultraviolett-tajur |
| --- | --- |

NOx

x

kemoluminestsentsdetektoriga analüsaator või mittelahutav ultraviolett-tajur

Kemoluminestsentsdetektoriga analüsaator, kuumkemoluminestsentsdetektoriga analüsaator või mittelahutav ultraviolett-tajur lämmastikoksiidide kindlaksmääramiseks. Kuumkemoluminestsentsdetektori kasutamise korral tuleb selle temperatuur hoida vahemikus 328–473 K (55–200 °C).

| B | proovi kuivati (valikuline NO mõõtmise korral) |
| --- | --- |

B

proovi kuivati (valikuline NO mõõtmise korral)

Heitgaasiproovis sisalduva vee jahutamiseks ja kondenseerimiseks. Kuivati ei ole kohustuslik, kui analüsaator ei ole tundlik käesoleva lisa punktis 9.3.9.2.2 kindlaks määratud veeauru segava mõju suhtes. Kui vesi eemaldatakse kondenseerimise abil, tuleb gaasiproovi temperatuuri või kastepunkti jälgida kas veeseparaatoris või allavoolu. Gaasiproovi temperatuur või kastepunkt ei tohi olla üle 280 K (7 °C). Vee eemaldamiseks gaasiproovist ei ole lubatud kasutada keemilisi kuivatusaineid.

| BK | Taustaproovi kott (valikuline; ainult joonis 10) |
| --- | --- |

BK

Taustaproovi kott (valikuline; ainult joonis 10)

Taustkontsentratsioonide mõõtmiseks.

| BG | Proovivõtukott (valikuline; ainult joonis 10) |
| --- | --- |

BG

Proovivõtukott (valikuline; ainult joonis 10)

Kontsentratsioonide mõõtmiseks proovis.

| A.2.1.4. | Metaanieraldajata analüsaatori meetod
  Metaanieraldajata analüsaator oksüdeerib kõik süsivesinikud peale metaani (CH4) süsinikdioksiidiks (CO2) ja veeks (H2O), nii et uuritava proovi voolamisel läbi metaanieraldajata analüsaatori tuvastab kuumleekionisatsioonidetektor ainult metaani (CH4). Peale tavalise HC proovivõtuseadmete rea (vt joonised 9 ja 10) paigaldatakse ka teine, metaanieraldajata analüsaatoriga varustatud HC proovivõtuseadmete rida, nagu on näidatud joonisel 11. See võimaldab süsivesinike koguhulga, CH4 ja mitte-metaansete süsivesinike samaaegset mõõtmist.
  Metaanieraldajata analüsaatori katalüütilised omadused, mis on seotud CH4 ja C2H6-ga, tuleb enne katset kindlaks määrata heitgaasivoolu tüüpiliste H2O väärtuste juures ja temperatuuril vähemalt 600 K (327 °C). Uuritava heitgaasivoolu kastepunkt ja O2 sisaldus peavad olema teada. Leekionisatsioonidetektori suhteline näit CH4 ja C2H6 korral määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa punktile 9.3.8. |
| --- | --- |

A.2.1.4.

Metaanieraldajata analüsaatori meetod

Metaanieraldajata analüsaator oksüdeerib kõik süsivesinikud peale metaani (CH4) süsinikdioksiidiks (CO2) ja veeks (H2O), nii et uuritava proovi voolamisel läbi metaanieraldajata analüsaatori tuvastab kuumleekionisatsioonidetektor ainult metaani (CH4). Peale tavalise HC proovivõtuseadmete rea (vt joonised 9 ja 10) paigaldatakse ka teine, metaanieraldajata analüsaatoriga varustatud HC proovivõtuseadmete rida, nagu on näidatud joonisel 11. See võimaldab süsivesinike koguhulga, CH4 ja mitte-metaansete süsivesinike samaaegset mõõtmist.

4

2

2

4

4

Metaanieraldajata analüsaatori katalüütilised omadused, mis on seotud CH4 ja C2H6-ga, tuleb enne katset kindlaks määrata heitgaasivoolu tüüpiliste H2O väärtuste juures ja temperatuuril vähemalt 600 K (327 °C). Uuritava heitgaasivoolu kastepunkt ja O2 sisaldus peavad olema teada. Leekionisatsioonidetektori suhteline näit CH4 ja C2H6 korral määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa punktile 9.3.8.

4

2

6

2

2

4

2

6

Joonis 11

Joonis 11

Metaanieraldajata analüsaatoriga tehtava metaanianalüüsi vooskeem

Metaanieraldajata analüsaatoriga tehtava metaanianalüüsi vooskeem

Image 137

| A.2.1.5. | Joonisel 11 märgitud komponendid






  NMC | metaanieraldajata analüsaator |
| --- | --- | --- |

A.2.1.5.

Joonisel 11 märgitud komponendid

NMC

metaanieraldajata analüsaator

Kõigi süsivesinike oksüdeerimiseks peale metaani.

HC

Kuumleekionisatsioonidetektor või leekionisatsioonidetektor süsivesinike ja CH4 kontsentratsiooni mõõtmiseks. Kuumleekionisatsioonidetektori temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 °C).

4

| V1 | ümberlülitusventiil |
| --- | --- |

V1

ümberlülitusventiil

Null- ja võrdlusgaasi valimiseks.

| R | rõhuregulaator |
| --- | --- |

R

rõhuregulaator

Proovivõtutorus oleva rõhu ja kuumleekionisatsioonidetektoriga analüsaatorisse suunduva vooluhulga reguleerimiseks.

| A.2.2. | Lahjendussüsteem ja tahkete osakeste proovivõtusüsteem |
| --- | --- |

A.2.2.

Lahjendussüsteem ja tahkete osakeste proovivõtusüsteem

| A.2.2.1. | Osavoolusüsteemi kirjeldus
  Lahjendussüsteemi kirjeldus põhineb heitgaasivoolu osa lahjendamisel. Heitgaasivoolu jaotamiseks ja sellele järgnevaks lahjendamiseks võib kasutada erinevat tüüpi lahjendussüsteeme. Järgnevaks tahkete osakeste kogumiseks juhitakse kogu lahjendatud heitgaas või ainult osa lahjendatud heitgaasist tahkete osakeste proovivõtusüsteemi. Esimest meetodit nimetatakse täisproovivõtuks ning teist osaproovivõtuks. Lahjendusastme arvutamine sõltub kasutatava süsteemi tüübist.
  Joonisel 12 kujutatud täisproovivõtusüsteemis juhitakse lahjendamata heitgaas proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT. Tunnelit läbivat täisvoolu reguleeritakse vooluhulgaregulaatori FC2 ning tahkete osakeste proovivõtusüsteemi proovivõtupumba P abil (vt joonis 16). Lahjendusõhu voolu reguleeritakse vooluhulgaregulaatori FC1 abil, mis võib soovitud heitgaasijaotuse saamiseks kasutada käsusignaalidena parameetreid qm

  ew või qm

  aw ja qm

  f. Gaasiproovi vooluhulk lahjendustunnelisse on koguvooluhulga ja lahjendusõhu vooluhulga erinevus. Lahjendusõhu vooluhulka mõõdetakse vooluhulgamõõturiga FM1, koguvooluhulka tahkete osakeste proovivõtusüsteemi vooluhulgamõõturiga FM3 (vt joonis 16). Lahjendusaste arvutatakse nende kahe vooluhulga alusel. |
| --- | --- |

A.2.2.1.

Osavoolusüsteemi kirjeldus

Lahjendussüsteemi kirjeldus põhineb heitgaasivoolu osa lahjendamisel. Heitgaasivoolu jaotamiseks ja sellele järgnevaks lahjendamiseks võib kasutada erinevat tüüpi lahjendussüsteeme. Järgnevaks tahkete osakeste kogumiseks juhitakse kogu lahjendatud heitgaas või ainult osa lahjendatud heitgaasist tahkete osakeste proovivõtusüsteemi. Esimest meetodit nimetatakse täisproovivõtuks ning teist osaproovivõtuks. Lahjendusastme arvutamine sõltub kasutatava süsteemi tüübist.

Joonisel 12 kujutatud täisproovivõtusüsteemis juhitakse lahjendamata heitgaas proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT. Tunnelit läbivat täisvoolu reguleeritakse vooluhulgaregulaatori FC2 ning tahkete osakeste proovivõtusüsteemi proovivõtupumba P abil (vt joonis 16). Lahjendusõhu voolu reguleeritakse vooluhulgaregulaatori FC1 abil, mis võib soovitud heitgaasijaotuse saamiseks kasutada käsusignaalidena parameetreid qm

  ew või qm

  aw ja qm

  f. Gaasiproovi vooluhulk lahjendustunnelisse on koguvooluhulga ja lahjendusõhu vooluhulga erinevus. Lahjendusõhu vooluhulka mõõdetakse vooluhulgamõõturiga FM1, koguvooluhulka tahkete osakeste proovivõtusüsteemi vooluhulgamõõturiga FM3 (vt joonis 16). Lahjendusaste arvutatakse nende kahe vooluhulga alusel.

qm

ew

qm

aw

qm

f

Joonis 12

Joonis 12

Täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi skeem

Täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi skeem

Image 138

Joonisel 13 kujutatud osaproovivõtusüsteemis juhitakse lahjendamata heitgaas proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT. Tunnelit läbivat täisvoolu reguleeritakse vooluhulgaregulaatori FC1 abil, mis on ühendatud kas lahjendusõhu vooluga või tunneli täisvoolu korral tõmbeventilaatoriga. Soovitud heitgaasijaotuse saamiseks võib vooluhulgaregulaator FC1 kasutada käsusignaalidena parameetreid qm

  ew või qm

  aw ja qm

  f. Gaasiproovi vooluhulk lahjendustunnelisse on koguvooluhulga ja lahjendusõhu vooluhulga erinevus. Lahjendusõhu vooluhulka mõõdetakse vooluhulgamõõturiga FM1, koguhulka vooluhulgamõõturiga FM2. Lahjendusaste arvutatakse nende kahe vooluhulga alusel. Lahjendustunnelist võetakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi abil tahkete osakeste proov (vt joonis 16).

qm

ew

qm

aw

qm

f

Joonis 13

Joonis 13

Osaproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi skeem

Osaproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi skeem

Image 139

| A.2.2.2. | Joonistel 12 ja 13 märgitud komponendid






  EP | väljalasketoru |
| --- | --- | --- |

A.2.2.2.

Joonistel 12 ja 13 märgitud komponendid

EP

väljalasketoru

Väljalasketoru võib olla isoleeritud. Väljalasketoru soojusinertsi vähendamiseks peab toru paksuse ja läbimõõdu suhe olema soovitatavalt 0,015 või väiksem. Elastsete osade kasutamisel peab nende pikkuse ja läbimõõdu suhe olema 12 või väiksem. Vähendamaks sadestumist inertsi toimel, peab käänukohti olema võimalikult vähe. Kui süsteemis on katsestendi summuti, siis võib ka selle isoleerida. Soovitatav on kasutada sirget toru, mille pikkus proovivõtturi otsast ülesvoolu võrdub toru kuuekordse läbimõõduga ning allavoolu toru kolmekordse läbimõõduga.

| SP | proovivõttur |
| --- | --- |

SP

proovivõttur

Proovivõttur peab kuuluma ühte järgmistest tüüpidest:

| a) | väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga ülesvoolu; |
| --- | --- |

a)

väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga ülesvoolu;

| b) | väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga allavoolu; |
| --- | --- |

b)

väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga allavoolu;

| c) | punktis A.2.1.3 esitatud proovivõtturi kirjeldusele vastav mitme avaga proovivõttur; |
| --- | --- |

c)

punktis A.2.1.3 esitatud proovivõtturi kirjeldusele vastav mitme avaga proovivõttur;

| d) | väljalasketoru keskteljel paiknev kübaraga proovivõttur suunaga ülesvoolu, nagu on näidatud joonisel 14. |
| --- | --- |

d)

väljalasketoru keskteljel paiknev kübaraga proovivõttur suunaga ülesvoolu, nagu on näidatud joonisel 14.

Proovivõtturi otsa siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm. Väljalasketoru ja proovivõtturi läbimõõtude suhe peab olema vähemalt 4.

Kui kasutatakse alapunktis a kirjeldatud proovivõtturit, tuleb vahetult filtrihoidikust ülesvoolu paigaldada inerts-eelseparaator (tsüklon- või inertsseparaator), mis eraldab 2,5–10 μm suurustest osakestest 50 %.

Joonis 14

Joonis 14

Kübaraga proovivõtturi skeem

Kübaraga proovivõtturi skeem

Image 140

| TT | heitgaasi ülekandetoru |
| --- | --- |

TT

heitgaasi ülekandetoru

Ülekandetoru peab olema võimalikult lühike, kuid:

| a) | kui isolatsioon katab kogupikkusest 80 %, siis ei tohi proovivõtturi otsa ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 0,26 m,
  või |
| --- | --- |

a)

kui isolatsioon katab kogupikkusest 80 %, siis ei tohi proovivõtturi otsa ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 0,26 m,

või

| b) | kui 90 % kogupikkuse ulatuses ületab temperatuur 150 °C, siis ei tohi proovivõtturi otsa ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 1 m. |
| --- | --- |

b)

kui 90 % kogupikkuse ulatuses ületab temperatuur 150 °C, siis ei tohi proovivõtturi otsa ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 1 m.

Ülekandetoru läbimõõt peab olema proovivõtturi läbimõõduga võrdne või sellest suurem, kuid mitte suurem kui 25 mm, ning paiknema lahjendustunneli keskteljel ja olema suunatud allavoolu.

Eespool kindlaks määratud punkti a korral peab isolatsioon olema materjalist, mille maksimaalne soojusjuhtivus on 0,05 W/mK ja radiaalsuunaline paksus vastab proovivõtturi läbimõõdule.

| FC1 | vooluhulgaregulaator |
| --- | --- |

FC1

vooluhulgaregulaator

Vooluhulgaregulaatorit kasutatakse lahjendusõhu vooluhulga reguleerimiseks läbi suruventilaatori ja/või tõmbeventilaatori. See võib olla ühendatud käesoleva lisa punktis 8.4.1 kindlaks määratud heitgaasi vooluhulga anduri signaalidega. Vooluhulgaregulaatori võib paigaldada vastavast ventilaatorist üles- või allavoolu. Suruõhu juurdevoolu puhul reguleerib vooluhulgaregulaator FC1 otseselt õhuvoolu.

| FM1 | vooluhulgamõõtur |
| --- | --- |

FM1

vooluhulgamõõtur

Gaasimõõtur või muu vooluhulgamõõtur lahjendusõhu vooluhulga mõõtmiseks. Vooluhulgamõõtur FM1 ei ole kohustuslik juhul, kui suruventilaator on kalibreeritud vooluhulga mõõtmiseks.

| DAF | lahjendusõhu filter |
| --- | --- |

DAF

lahjendusõhu filter

Lahjendusõhku (ümbritsevat õhku, puhastatud sünteetilist õhku või lämmastikku) filtreeritakse HEPA filtriga, mille algne kogumistõhusus on vähemalt 99,97 % vastavalt standardile EN 1822-1 (filtriklass H14 või parem), ASTM F 1471-93 või samaväärsele standardile.

| FM2 | vooluhulgamõõtur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

FM2

vooluhulgamõõtur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Gaasimõõtur või muu mõõtur lahjendatud heitgaasi vooluhulga mõõtmiseks. Vooluhulgamõõtur FM2 ei ole kohustuslik juhul, kui tõmbeventilaator on kalibreeritud vooluhulga mõõtmiseks.

| PB | suruventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

PB

suruventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Lahjendusõhu vooluhulga reguleerimiseks võib suruventilaator olla ühendatud vooluhulgaregulaatoriga FC1 või FC2. Suruventilaator ei ole nõutav tiibsulguri kasutamise korral. Kui suruventilaator on kalibreeritud, võib seda kasutada lahjendusõhu vooluhulga mõõtmiseks.

| SB | tõmbeventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

SB

tõmbeventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Kui tõmbeventilaator on kalibreeritud, võib seda kasutada lahjendatud heitgaasi vooluhulga mõõtmiseks.

| DT | lahjendustunnel (osavool) |
| --- | --- |

DT

lahjendustunnel (osavool)

Lahjendustunnel:

| a) | peab olema piisava pikkusega, et tagada turbulentse voolamise tingimustes heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine (Reynoldsi arvu Re väärtus on üle 4 000, seejuures on Re kindlaks määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu jaoks) osaproovivõtusüsteemis, st täisproovivõtusüsteemis ei ole täielik segunemine nõutav; |
| --- | --- |

a)

peab olema piisava pikkusega, et tagada turbulentse voolamise tingimustes heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine (Reynoldsi arvu Re väärtus on üle 4 000, seejuures on Re kindlaks määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu jaoks) osaproovivõtusüsteemis, st täisproovivõtusüsteemis ei ole täielik segunemine nõutav;

| b) | peab olema valmistatud roostevabast terasest; |
| --- | --- |

b)

peab olema valmistatud roostevabast terasest;

| c) | ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 °C);

| d) | see võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

d)

see võib olla isoleeritud.

PSP
  tahkete osakeste proovivõttur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

PSP

Tahkete osakeste proovivõttur on tahkete osakeste ülekandetoru eesmine osa (vt punkt A.2.2.6) ning:

| a) | see tuleb paigaldada avaga ülesvoolu lahjendustunneli keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele allavoolu punktist, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse; |
| --- | --- |

a)

see tuleb paigaldada avaga ülesvoolu lahjendustunneli keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele allavoolu punktist, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse;

| b) | selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 8 mm; |
| --- | --- |

b)

selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 8 mm;

| c) | selle seina võib kuumutada otse või lahjendusõhu eelkuumutamise teel temperatuurini 325 K (52 °C) tingimusel, et lahjendusõhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei ületa 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

selle seina võib kuumutada otse või lahjendusõhu eelkuumutamise teel temperatuurini 325 K (52 °C) tingimusel, et lahjendusõhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei ületa 325 K (52 °C);

| d) | see võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

d)

see võib olla isoleeritud.

| A.2.2.3. | Täisvoolulahjendussüsteemi kirjeldus
  Kirjeldatakse joonisel 15 kujutatud lahjendussüsteemi, mis põhineb kogu lahjendamata heitgaasi lahjendamisel lahjendustunnelis ja töötab püsimahuproovi võtmise põhimõttel.
  Lahjendatud heitgaasi vooluhulka mõõdetakse mahtpumba, Venturi toru düüsi või Venturi toru abil. Tahkete osakeste proportsionaalse proovi võtmiseks ja vooluhulga kindlaksmääramiseks võib kasutada soojusvahetit või vooluhulga elektroonilist kompenseerimist. Kuna tahkete osakeste mass määratakse kindlaks lahjendatud heitgaasi koguvooluhulga põhjal, ei ole lahjendusastet tarvis arvutada.
  Järgnevaks tahkete osakeste kogumiseks juhitakse lahjendatud heitgaasi proov läbi kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (vt joonis 17). Kahekordset lahjendussüsteemi kirjeldatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi modifikatsioonina, sest enamik selle osadest on samad kui tavalises tahkete osakeste proovivõtusüsteemis, kuigi osaliselt on tegemist lahjendussüsteemiga. |
| --- | --- |

A.2.2.3.

Täisvoolulahjendussüsteemi kirjeldus

Kirjeldatakse joonisel 15 kujutatud lahjendussüsteemi, mis põhineb kogu lahjendamata heitgaasi lahjendamisel lahjendustunnelis ja töötab püsimahuproovi võtmise põhimõttel.

Lahjendatud heitgaasi vooluhulka mõõdetakse mahtpumba, Venturi toru düüsi või Venturi toru abil. Tahkete osakeste proportsionaalse proovi võtmiseks ja vooluhulga kindlaksmääramiseks võib kasutada soojusvahetit või vooluhulga elektroonilist kompenseerimist. Kuna tahkete osakeste mass määratakse kindlaks lahjendatud heitgaasi koguvooluhulga põhjal, ei ole lahjendusastet tarvis arvutada.

Järgnevaks tahkete osakeste kogumiseks juhitakse lahjendatud heitgaasi proov läbi kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (vt joonis 17). Kahekordset lahjendussüsteemi kirjeldatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi modifikatsioonina, sest enamik selle osadest on samad kui tavalises tahkete osakeste proovivõtusüsteemis, kuigi osaliselt on tegemist lahjendussüsteemiga.

Joonis 15

Joonis 15

Täisvoolulahjendussüsteemi (püsimahuproovi võtmisega) skeem

Täisvoolulahjendussüsteemi (püsimahuproovi võtmisega) skeem

Image 141

| A.2.2.4. | Joonisel 15 märgitud komponendid






  EP | väljalasketoru |
| --- | --- | --- |

A.2.2.4.

Joonisel 15 märgitud komponendid

EP

väljalasketoru

Väljalasketoru pikkus mootori väljalaskekollektorist, turboülelaaduri väljavoolust või järeltöötlusseadmest kuni lahjendustunnelini ei tohi olla üle 10 m. Kui süsteemi pikkus on üle 4 m, tuleb isoleerida kõik üle 4 m pikkused torud, välja arvatud süsteemis olev suitsususe mõõtur, kui see on olemas. Isolatsiooni radiaalpaksus peab olema vähemalt 25 mm. Isolatsioonmaterjali soojusjuhtivus ei tohi temperatuuril 673 K mõõdetuna olla suurem kui 0,1 W/mK. Väljalasketoru soojusinertsi vähendamiseks on soovitatav paksuse ja läbimõõdu suhe 0,015 või vähem. Elastsete osade kasutamist piiratakse pikkuse ja läbimõõdu suhteni 12 või alla selle.

| PDP | mahtpump |
| --- | --- |

PDP

mahtpump

Mahtpump mõõdab lahjendatud heitgaasi koguvooluhulka pumba pöörlemissageduse ja töömahu põhjal. Väljalasketorustiku vasturõhku ei tohi mahtpumba või lahjendusõhu sisselaskesüsteemi abil kunstlikult alandada. Mahtpumbasüsteemiga töötamisel mõõdetud staatiline vasturõhk ei tohi ilma mahtpumbata töötamisel mõõdetud staatilisest rõhust erineda rohkem kui ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemissagedus ja koormus jäävad samaks. Vahetult mahtpumba ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ±6 K juhul, kui ei kasutata vooluhulga kompenseerimist. Vooluhulga kompenseerimist võib kasutada ainult juhul, kui temperatuur mahtpumba sisselaskeava juures ei ole üle 323 K (50 °C).

| CFV | Venturi toru düüs |
| --- | --- |

CFV

Venturi toru düüs

Venturi toru düüsiga mõõdetakse kogu lahjendatud heitgaasi vooluhulka vooluhulga säilitamisega düüsis (kriitiline vooluhulk). Venturi toru düüsi süsteemiga töötamisel mõõdetud staatiline vasturõhk ei tohi ilma Venturi toru düüsi süsteemita töötamisel mõõdetud staatilisest rõhust erineda rohkem kui ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemissagedus ja koormus jäävad samaks. Vahetult Venturi toru düüsi ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ±11 K juhul, kui ei kasutata vooluhulga kompenseerimist.

| SSV | Venturi toru |
| --- | --- |

SSV

Venturi toru

Venturi toruga mõõdetakse kogu lahjendatud heitgaasi voolu, kasutades Venturi toru gaasi vooluhulga sõltuvust rõhust ja temperatuurist sissevooluava juures ning rõhulangusest Venturi toru sissevooluava ja düüsi vahel. Venturi toruga süsteemiga töötamisel mõõdetud staatiline vasturõhk ei tohi ilma Venturi toruta süsteemi töötamisel mõõdetud staatilisest rõhust erineda rohkem kui ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemissagedus ja koormus jäävad samaks. Vahetult Venturi toru ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ±11 K juhul, kui ei kasutata vooluhulga kompenseerimist.

| HE | soojusvaheti (valikuline) |
| --- | --- |

HE

soojusvaheti (valikuline)

Soojusvaheti peab olema piisava võimsusega, et hoida temperatuuri eelnimetatud piirides. Vooluhulga kompenseerimise kasutamise korral ei ole soojusvaheti kohustuslik.

| EFC | vooluhulga elektrooniline kompenseerimine (valikuline) |
| --- | --- |

EFC

vooluhulga elektrooniline kompenseerimine (valikuline)

Kui temperatuur mahtpumba, Venturi toru düüsi või Venturi toru sisselaskeava juures ei püsi eelnimetatud piirides, tuleb kasutusele võtta vooluhulga kompenseerimise süsteem vooluhulga pidevaks mõõtmiseks ja proportsionaalse proovivõtu reguleerimiseks kahekordses lahjendussüsteemis. Selleks kasutatakse pidevalt mõõdetavaid vooluhulga signaale, et säilitada läbi kahekordse lahjendussüsteemi tahmafiltrite liikuva proovi vooluhulga proportsionaalsus (vt joonis 17) ±2,5 % piires.

| DT | lahjendustunnel (täisvool) |
| --- | --- |

DT

lahjendustunnel (täisvool)

Lahjendustunnel:

| a) | peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne voolamine (Reynoldsi arvu Re väärtus üle 4 000, kui Re on kindlaks määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu kohta) ja piisava pikkusega, et tagada heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine; |
| --- | --- |

a)

peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne voolamine (Reynoldsi arvu Re väärtus üle 4 000, kui Re on kindlaks määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu kohta) ja piisava pikkusega, et tagada heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine;

| b) | võib olla isoleeritud; |
| --- | --- |

b)

võib olla isoleeritud;

| c) | võib olla kuumutatud seinatemperatuurini, mis on piisav veeauru kondenseerumise vältimiseks. |
| --- | --- |

c)

võib olla kuumutatud seinatemperatuurini, mis on piisav veeauru kondenseerumise vältimiseks.

Mootori heitgaas juhitakse lahjendustunnelisse sisenemise punkti suunaga allavoolu ning segatakse põhjalikult. Kasutada võib segamisava.

Kahekordse lahjendussüsteemi puhul viiakse lahjendustunnelist võetud proov sekundaarsesse lahjendustunnelisse, kus seda veelgi lahjendatakse ning seejärel juhitakse läbi proovivõtufiltrite (joonis 17). Sekundaarne lahjendussüsteem peab andma piisavalt sekundaarset lahjendusõhku, et kahekordselt lahjendatud heitgaasivoolu temperatuur vahetult enne tahmafiltrit püsiks vahemikus 315–325 K (42–52 °C).

| DAF | lahjendusõhu filter |
| --- | --- |

DAF

lahjendusõhu filter

Lahjendusõhku (ümbritsevat õhku, puhastatud sünteetilist õhku või lämmastikku) filtreeritakse HEPA filtriga, mille algne kogumistõhusus on vähemalt 99,97 % vastavalt standardile EN 1822-1 (filtriklass H14 või parem), ASTM F 1471-93 või samaväärsele standardile.

| PSP | tahkete osakeste proovivõttur |
| --- | --- |

PSP

tahkete osakeste proovivõttur

Proovivõttur moodustab tahkete osakeste ülekandetoru eesmise osa ning:

| a) | see tuleb paigaldada avaga ülesvoolu lahjendussüsteemide lahjendustunneli keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaasid on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu; |
| --- | --- |

a)

see tuleb paigaldada avaga ülesvoolu lahjendussüsteemide lahjendustunneli keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaasid on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu;

| b) | see peab olema siseläbimõõduga vähemalt 8 mm; |
| --- | --- |

b)

see peab olema siseläbimõõduga vähemalt 8 mm;

| c) | selle seina võib kuumutada otse või lahjendusõhu eelkuumutamise teel temperatuurini kuni 325 K (52 °C) tingimusel, et õhutemperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

selle seina võib kuumutada otse või lahjendusõhu eelkuumutamise teel temperatuurini kuni 325 K (52 °C) tingimusel, et õhutemperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 °C);

| d) | see võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

d)

see võib olla isoleeritud.

| A.2.2.5. | Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kirjeldus
  Tahkete osakeste proovivõtusüsteem on vajalik tahkete osakeste kogumiseks tahmafiltrile ning seda on kujutatud joonistel 16 ja 17. Osavoolulahjendusest täisproovi võtmisel, mille puhul juhitakse kogu lahjendatud heitgaasi proov läbi filtrite, moodustavad lahjendussüsteem ja proovivõtusüsteem tavaliselt ühtse terviku (vt joonis 12). Osavoolu- või täisvoolulahjendusest osaproovi võtmisel, mille puhul läbi filtrite juhitakse ainult osa lahjendatud heitgaasist, moodustavad lahjendus- ja proovivõtusüsteem tavaliselt eraldi tehnilised üksused.
  Osavoolulahjendussüsteemi lahjendustunnelist võetud lahjendatud heitgaasi proov juhitakse proovivõtupumba abil läbi tahkete osakeste proovivõtturi ja tahkete osakeste ülekandetoru, nagu on näidatud joonisel 16. Proov läbib filtrihoidik(ud), milles on tahkete osakeste proovivõtufiltrid. Proovi vooluhulka reguleeritakse vooluhulgaregulaatori FC2 abil.
  Täisvoolulahjendussüsteemi puhul kasutatakse kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi, nagu on näidatud joonisel 17. Lahjendatud heitgaasi proov suunatakse lahjendustunnelist läbi tahkete osakeste proovivõtturi ja tahkete osakeste ülekandetoru sekundaarsesse lahjendustunnelisse, kus see veel kord lahjendatakse. Seejärel juhitakse proov läbi filtrihoidik(ute), milles on tahkete osakeste proovivõtufiltrid. Lahjendusõhu vooluhulk on tavaliselt konstantne; proovi vooluhulka reguleeritakse vooluhulgaregulaatori FC2 abil. Kui kasutatakse vooluhulga elektroonilist kompenseerimist (vt joonis 15), kasutatakse kogu lahjendatud heitgaasi vooluhulka käsusignaalina vooluhulgaregulaatorile FC2. |
| --- | --- |

A.2.2.5.

Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kirjeldus

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem on vajalik tahkete osakeste kogumiseks tahmafiltrile ning seda on kujutatud joonistel 16 ja 17. Osavoolulahjendusest täisproovi võtmisel, mille puhul juhitakse kogu lahjendatud heitgaasi proov läbi filtrite, moodustavad lahjendussüsteem ja proovivõtusüsteem tavaliselt ühtse terviku (vt joonis 12). Osavoolu- või täisvoolulahjendusest osaproovi võtmisel, mille puhul läbi filtrite juhitakse ainult osa lahjendatud heitgaasist, moodustavad lahjendus- ja proovivõtusüsteem tavaliselt eraldi tehnilised üksused.

Osavoolulahjendussüsteemi lahjendustunnelist võetud lahjendatud heitgaasi proov juhitakse proovivõtupumba abil läbi tahkete osakeste proovivõtturi ja tahkete osakeste ülekandetoru, nagu on näidatud joonisel 16. Proov läbib filtrihoidik(ud), milles on tahkete osakeste proovivõtufiltrid. Proovi vooluhulka reguleeritakse vooluhulgaregulaatori FC2 abil.

Täisvoolulahjendussüsteemi puhul kasutatakse kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi, nagu on näidatud joonisel 17. Lahjendatud heitgaasi proov suunatakse lahjendustunnelist läbi tahkete osakeste proovivõtturi ja tahkete osakeste ülekandetoru sekundaarsesse lahjendustunnelisse, kus see veel kord lahjendatakse. Seejärel juhitakse proov läbi filtrihoidik(ute), milles on tahkete osakeste proovivõtufiltrid. Lahjendusõhu vooluhulk on tavaliselt konstantne; proovi vooluhulka reguleeritakse vooluhulgaregulaatori FC2 abil. Kui kasutatakse vooluhulga elektroonilist kompenseerimist (vt joonis 15), kasutatakse kogu lahjendatud heitgaasi vooluhulka käsusignaalina vooluhulgaregulaatorile FC2.

Joonis 16

Joonis 16

Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem

Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem

Image 142

Joonis 17

Joonis 17

Kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem

Kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem

Image 143

| A.2.2.6. | Joonistel 16 (ainult osavoolusüsteem) ja 17 (ainult täisvoolusüsteem) märgitud komponendid






  PTT | tahkete osakeste ülekandetoru |
| --- | --- | --- |

A.2.2.6.

Joonistel 16 (ainult osavoolusüsteem) ja 17 (ainult täisvoolusüsteem) märgitud komponendid

PTT

tahkete osakeste ülekandetoru

Ülekandetoru:

| a) | peab olema tahkete osakeste suhtes inertne; |
| --- | --- |

a)

peab olema tahkete osakeste suhtes inertne;

| b) | ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 °C);

| c) | võib olla isoleeritud.






  SDT | sekundaarne lahjendustunnel (ainult joonis 17) |
| --- | --- | --- |

c)

võib olla isoleeritud.

SDT

sekundaarne lahjendustunnel (ainult joonis 17)

Sekundaarne lahjendustunnel:

| a) | peab olema piisava pikkuse ja läbimõõduga selleks, et oleks täidetud käesoleva lisa punkti 9.4.2 alapunktis f esitatud viibeaja nõuded; |
| --- | --- |

a)

peab olema piisava pikkuse ja läbimõõduga selleks, et oleks täidetud käesoleva lisa punkti 9.4.2 alapunktis f esitatud viibeaja nõuded;

| b) | ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 °C);

| c) | võib olla isoleeritud.






  FH | filtrihoidik |
| --- | --- | --- |

c)

võib olla isoleeritud.

FH

filtrihoidik

Filtrihoidik:

| a) | peab olema 12,5° nurga all (keskkohast) lahkneva koonusekujulise üleminekuga ülekandetoru läbimõõdult filtri tööpinna läbimõõdule; |
| --- | --- |

a)

peab olema 12,5° nurga all (keskkohast) lahkneva koonusekujulise üleminekuga ülekandetoru läbimõõdult filtri tööpinna läbimõõdule;

| b) | ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 °C);

| c) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

c)

võib olla isoleeritud.

Lubatud on kasutada filtrivaheteid (automaatvaheteid), tingimusel et puudub proovivõtufiltrite vaheline vastastiktoime.

PTFE-membraanfiltrid paigaldatakse filtrihoidiku spetsiaalsesse kassetti.

Kui kasutatakse ülesvoolu suunatud avatud proovivõtturit, tuleb vahetult filtrihoidikust ülesvoolu paigaldada inerts-eelseparaator, mis eraldab 2,5–10 μm suurustest osakestest 50 %.

| P | proovivõtupump |
| --- | --- |
| FC2 | vooluhulgaregulaator |

P

proovivõtupump

FC2

vooluhulgaregulaator

Tahkete osakeste proovi vooluhulga reguleerimiseks tuleb kasutada vooluhulgaregulaatorit.

| FM3 | vooluhulgamõõtur |
| --- | --- |

FM3

vooluhulgamõõtur

Gaasimõõtur või vooluhulgamõõtur, millega määratakse kindlaks tahkete osakeste proovi vooluhulk läbi tahmafiltri. Selle võib paigaldada proovivõtupumbast P üles- või allavoolu.

| FM4 | vooluhulgamõõtur |
| --- | --- |

FM4

vooluhulgamõõtur

Gaasimõõtur või vooluhulgamõõtur, millega määratakse kindlaks sekundaarse lahjendusõhu vooluhulk läbi tahmafiltri.

| BV | kuulklapp (valikuline) |
| --- | --- |

BV

kuulklapp (valikuline)

Kuulklapi läbimõõt ei tohi olla väiksem kui tahkete osakeste ülekandetoru siseläbimõõt ning selle lülitusaeg peab olema alla 0,5 sekundi.

---

4. lisa 3. liide

Statistika

A.3.1.   Keskmine väärtus ja standardhälve

Aritmeetiline keskmine arvutatakse järgmiselt:

Image 144
  (102)

Standardhälve arvutatakse järgmiselt:

Image 145
  (103)

A.3.2.   Regressioonanalüüs

Regressioonisirge tõus arvutatakse järgmiselt:

Image 146
  (104)

Regressioonisirge lõikepunkt y-teljega arvutatakse järgmiselt:

Image 147
  (105)

Jääkstandardhälve arvutatakse järgmiselt:

Formula
  (106)

Determinatsioonikordaja arvutatakse järgmiselt:

Image 148
  (107)

A.3.3.   Süsteemi samaväärsuse kindlaksmääramine

Süsteemi samaväärsuse kindlaksmääramise aluseks vastavalt käesoleva lisa punktile 5.1.1 on korrelatsiooniuuring vaatlusaluse süsteemi ja käesolevale lisale vastavatest võrdlussüsteemidest ühe süsteemi vahel, mis hõlmab vähemalt seitset proovipaari ning milles kasutatakse üht või mitut asjakohast katsetsüklit. Kohaldatavad samaväärsuse kriteeriumid on F-katse ja kahepoolne Studenti t-katse.

Selle statistilise meetodiga kontrollitakse hüpoteesi, mille kohaselt vaatlusaluse süsteemi valimi standardhälve ja valimis mõõdetud heitkoguste keskväärtus ei erine võrdlussüsteemi valimi standardhälbest ja valimis mõõdetud heitkoguste keskväärtusest. Hüpoteesi tuleb kontrollida parameetrite F ja t väärtuste 10 % olulisusastme põhjal. Parameetrite F ja t kriitilised väärtused 7–10 proovipaari jaoks on esitatud tabelis 9. Kui allpool esitatud valemi kohaselt arvutatud parameetrite F ja t väärtused ületavad parameetrite F ja t kriitilisi väärtusi, ei ole vaatlusalune süsteem samaväärne.

Tuleb teha järgmised toimingud. Alaindeksid R ja C tähistavad vastavalt võrdlussüsteemi ja vaatlusalust süsteemi.

| a) | Vaatlusaluse süsteemi ja võrdlussüsteemiga tehakse vähemalt seitse üheaegset katset. Katsete arvu tähistatakse n
  R ja n
  C. |
| --- | --- |

a)

Vaatlusaluse süsteemi ja võrdlussüsteemiga tehakse vähemalt seitse üheaegset katset. Katsete arvu tähistatakse n
  R ja n
  C.

| b) | Arvutatakse keskmised väärtused



  ja



  ning standardhälbed s
  R ja s
  C. |
| --- | --- |

b)

Image 149

Image 150

| c) | Arvutatakse parameetri F väärtus järgmiselt:



  (108)
  (murru lugejas tuleb kasutada standardhälvet s
  R või s
  C, kumb on suurem). |
| --- | --- |

c)

Arvutatakse parameetri F väärtus järgmiselt:

Image 151
  (108)

(murru lugejas tuleb kasutada standardhälvet s
  R või s
  C, kumb on suurem).

| d) | Arvutatakse parameetri t väärtus järgmiselt:



  (109) |
| --- | --- |

d)

Arvutatakse parameetri t väärtus järgmiselt:

Formula
  (109)

| e) | Võrreldakse parameetrite F ja t arvutatud väärtusi tabelis 9 esitatud parameetrite F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad tehtud katsete arvule. Kui valim on suurem, tuleb vaadata 10 % olulisusastme (90 % usaldusnivoo) statistilisi tabeleid. |
| --- | --- |

e)

Võrreldakse parameetrite F ja t arvutatud väärtusi tabelis 9 esitatud parameetrite F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad tehtud katsete arvule. Kui valim on suurem, tuleb vaadata 10 % olulisusastme (90 % usaldusnivoo) statistilisi tabeleid.

| f) | Määratakse kindlaks vabadusastmed (df) järgmiselt.








  F-katse korral: | : | df1 = n
  R – 1, df2 = n
  C – 1 (110) |
| --- | --- | --- | --- |
| t-katse korral | : | df = (n
  C + n
  R – 2) / 2 (111) |

f)

Määratakse kindlaks vabadusastmed (df) järgmiselt.

F-katse korral:

:

df1 = n
  R – 1, df2 = n
  C – 1 (110)

t-katse korral

:

df = (n
  C + n
  R – 2) / 2 (111)

| g) | Määratakse samaväärsus järgmiselt:






  i) | kui F < F
  crit ja t < t
  crit, siis on vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

g)

Määratakse samaväärsus järgmiselt:

i)

kui F < F
  crit ja t < t
  crit, siis on vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga;

| ii) | kui F ≥ F
  crit või t ≥ t
  crit, siis erineb vaatlusalune süsteem käesoleva lisa võrdlussüsteemist. |
| --- | --- |

ii)

kui F ≥ F
  crit või t ≥ t
  crit, siis erineb vaatlusalune süsteem käesoleva lisa võrdlussüsteemist.

Tabel 9.

Valimi suurusele vastavad parameetrite t ja F väärtused

| Valimi suurus | F-katse | | t-katse | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6 , 6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7 , 7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8 , 8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9 , 9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Valimi suurus

F-katse

t-katse

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6 , 6

3,055

6

1,943

8

7 , 7

2,785

7

1,895

9

8 , 8

2,589

8

1,860

10

9 , 9

2,440

9

1,833

---

4. lisa 4. liide

Süsiniku vooluhulga kontrollimine

A.4.1.   Sissejuhatus

Ainult väga väike osa heitgaasis sisalduvast süsinikust on pärit kütusest ja minimaalne osa sellest esineb heitgaasis CO2-na. See on CO2 mõõtmistel põhineva süsteemi kontrollimise alus.

Süsiniku vooluhulk heitgaasi mõõtmise süsteemidesse määratakse kindlaks kütuse vooluhulga põhjal. CO2 kontsentratsiooni ja gaasi vooluhulga alusel eri proovivõtupunktides määratakse kindlaks süsiniku vooluhulk heites ja tahkete osakeste proovivõtusüsteemides.

Mootorist lähtub teadaolev süsiniku vooluhulk ning jälgides sama süsiniku vooluhulka väljalasketorus ja osavoolu väljalaset tahkete osakeste proovivõtusüsteemist, on võimalik kindlaks teha lekke ulatus ja vooluhulga mõõtmise täpsus. Sellise kontrolli eeliseks on see, et koostisosade temperatuur ja vooluhulk vastab mootori tegelikele katsetingimustele.

Joonisel 18 on esitatud proovivõtupunktid, kus süsiniku vooluhulka kontrollitakse. Süsiniku vooluhulkade arvutamise valemid iga punkti kohta on esitatud allpool.

Joonis 18

Mõõtepunktid süsiniku vooluhulga kontrollimiseks

Image 152

A.4.2.   Süsiniku vooluhulk mootorisse (punkt 1)

Kütuse CHaOε puhul arvutatakse süsiniku massivooluhulk mootorisse järgmiselt:

Formula
  (112)

kus:

| qm

  f | on kütuse massivooluhulk (kg/s). |
| --- | --- |

qm

  f

on kütuse massivooluhulk (kg/s).

A.4.3.   Süsiniku vooluhulk lahjendamata heitgaasis (punkt 2)

Süsiniku vooluhulk mootori väljalasketorus määratakse kindlaks lahjendamata CO2 kontsentratsiooni ja heitgaasi massivooluhulga järgi:

Image 153
  (113)

kus:

| c
  CO2,r | on niiske CO2 kontsentratsioon lahjendamata heitgaasis (%); |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | on niiske CO2 kontsentratsioon välisõhus (%); |
| qm

  ew | on niiske heitgaasi massivooluhulk (kg/s); |
| M
  e | on heitgaasi keskmine molaarmass (g/mol). |

c
  CO2,r

on niiske CO2 kontsentratsioon lahjendamata heitgaasis (%);

c
  CO2,a

on niiske CO2 kontsentratsioon välisõhus (%);

qm

  ew

on niiske heitgaasi massivooluhulk (kg/s);

M
  e

on heitgaasi keskmine molaarmass (g/mol).

Kui CO2 kontsentratsiooni mõõdetakse kuivas heitgaasis, tuleb teha ümberarvutus niiskele vastavalt käesoleva lisa punktile 8.1.

A.4.4.   Süsiniku vooluhulk lahjendussüsteemis (punkt 3)

Osavoolulahjendussüsteemi korral tuleb arvesse võtta ka jaotussuhet. Süsiniku vooluhulk määratakse kindlaks lahjendatud CO2 kontsentratsiooni, heitgaasi massivooluhulga ja proovi vooluhulga järgi:

Image 154
  (114)

kus:

| c
  CO2,d | on niiske CO2 kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis lahjendustunneli väljalaskeava juures (%); |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | on niiske CO2 kontsentratsioon välisõhus (%); |
| qm

  ew | on niiske heitgaasi massivooluhulk (kg/s); |
| qm

  p | on heitgaasiproovi vooluhulk osavoolulahjendussüsteemi (kg/s); |
| M
  e | on heitgaasi keskmine molaarmass (g/mol). |

c
  CO2,d

on niiske CO2 kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis lahjendustunneli väljalaskeava juures (%);

c
  CO2,a

on niiske CO2 kontsentratsioon välisõhus (%);

qm

  ew

on niiske heitgaasi massivooluhulk (kg/s);

qm

  p

on heitgaasiproovi vooluhulk osavoolulahjendussüsteemi (kg/s);

M
  e

on heitgaasi keskmine molaarmass (g/mol).

Kui CO2 kontsentratsiooni mõõdetakse kuivas heitgaasis, tehakse ümberarvutus niiskele vastavalt käesoleva lisa punktile 8.1.

A.4.5.   Heitgaasi molaarmassi arvutamine

Heitgaasi molaarmass arvutatakse valemi 41 (vt käesoleva lisa punkt 8.4.2.4) abil.

Teise võimalusena võib kasutada järgmisi heitgaasi molaarmasse:

| M
  e (diislikütus) | = | 28,9 g/mol; |
| --- | --- | --- |
| M
  e (veeldatud naftagaas) | = | 28,6 g/mol; |
| M
  e (maagaas) | = | 28,3 g/mol. |

M
  e (diislikütus)

=

28,9 g/mol;

M
  e (veeldatud naftagaas)

=

28,6 g/mol;

M
  e (maagaas)

=

28,3 g/mol.

---

4. lisa 5. liide

Arvutuskäigu näide

A.5.1.   Pöörlemissageduse ja pöördemomendi denormaliseerimine

Näitena on denormaliseeritud järgmine katsepunkt:

| pöörlemissagedus protsentides | = | 43 %; |
| --- | --- | --- |
| pöördemoment protsentides | = | 82 %; |

pöörlemissagedus protsentides

=

43 %;

pöördemoment protsentides

=

82 %;

järgmiste väärtuste korral:

| n
  lo | = | 1 015 min-1; |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min-1; |
| n
  pref | = | 1 300 min-1; |
| n
  idle | = | 600 min-1; |

n
  lo

=

1 015 min-1;

n
  hi

=

2 200 min-1;

n
  pref

=

1 300 min-1;

n
  idle

=

600 min-1;

on tulemused järgmised:

tegelik pöörlemissagedus =
  Image 155
  = 1 178 min-1.

Mootori pöörlemissagedusel 1 178 -1 saadakse tunnusjoone abil suurima pöördemomendi 700 Nm korral

tegelik pöördemoment =
  Image 156
  = 574 Nm.

A.5.2.   Stöhhiomeetriliste arvutuste põhiandmed:

| vesiniku aatommass | 1,00794 amü; |
| --- | --- |
| süsiniku aatommass | 12,011 amü; |
| väävli aatommass | 32,065 amü; |
| lämmastiku aatommass | 14,0067 amü; |
| hapniku aatommass | 15,9994 amü; |
| argooni aatommass | 39,9 amü; |
| vee molaarmass | 18,01534 g/mol; |
| süsinikdioksiidi molaarmass | 44,01 g/mol; |
| süsinikmonooksiidi molaarmass | 28,011 g/mol; |
| hapniku molaarmass | 31,9988 g/mol; |
| lämmastiku molaarmass | 28,011 g/mol; |
| lämmastikoksiidi molaarmass | 30,008 g/mol; |
| lämmastikdioksiidi molaarmass | 46,01 g/mol; |
| vääveldioksiidi molaarmass | 64,066 g/mol; |
| kuiva õhu molaarmass | 28,965 g/mol. |

vesiniku aatommass

1,00794 amü;

süsiniku aatommass

12,011 amü;

väävli aatommass

32,065 amü;

lämmastiku aatommass

14,0067 amü;

hapniku aatommass

15,9994 amü;

argooni aatommass

39,9 amü;

vee molaarmass

18,01534 g/mol;

süsinikdioksiidi molaarmass

44,01 g/mol;

süsinikmonooksiidi molaarmass

28,011 g/mol;

hapniku molaarmass

31,9988 g/mol;

lämmastiku molaarmass

28,011 g/mol;

lämmastikoksiidi molaarmass

30,008 g/mol;

lämmastikdioksiidi molaarmass

46,01 g/mol;

vääveldioksiidi molaarmass

64,066 g/mol;

kuiva õhu molaarmass

28,965 g/mol.

Kui eeldada, et kokkusurumise mõju puudub, võib kõiki mootori sisselaske-, põlemis- ja väljalaskeprotsessis osalevaid gaase pidada ideaalseteks ja kõik mahuarvutused peavad seetõttu põhinema Avogadro hüpoteesi kohasel molaarmahul 22,414 l/mol.

A.5.3.   Gaasiline heide (diislikütus)

Allpool on esitatud katsetsükli üksiku punkti mõõteandmed (andmevõtusagedus 1 Hz) heite massi hetkväärtuse arvutamiseks. Käesolevas näites on CO ja NOx-i sisaldust mõõdetud kuivas ning HC sisaldust niiskes heitgaasis. HC kontsentratsiooni väljendatakse propaaniekvivalendina (C3) ja see tuleb C1 ekvivalendi saamiseks korrutada kolmega. Arvutuskäik katsetsükli muude punktide puhul on sama.

Arvutusnäites on paremaks näitlikustamiseks esitatud erinevate sammude ümardatud vahetulemused. Tuleb märkida, et tegelikes arvutustes ei ole vahetulemuste ümardamine lubatud (vt käesoleva lisa punkt 8).

| Ta,i

  (K) | Ha,i

  (g/kg) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmaw,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | cHC,i

  (ppm) | cCO,i

  (ppm) | cNOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Vaadeldud on järgmise koostisega kütust:

| Koostisosa | Moolisuhe | Massiprotsent |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Koostisosa

Moolisuhe

Massiprotsent

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

1. etapp: ümberarvutus kuivalt niiskele (käesoleva lisa punkt 8.1).

Valem 16:

k
  f = 0,055584 x 13,45 – 0,0001083 x 86,5 – 0,0001562 x 0,05 = 0,7382

Valem 13:

k
  w,a =
  Image 157
  = 0,9331

Valem 12:

c
  CO,i (niiske) = 40 x 0,9331 = 37,3 ppm

c
  NOx,i (niiske) = 500 x 0,9331 = 466,6 ppm

2. etapp: NOx-i korrigeerimine temperatuuri ja niiskuse suhtes (käesoleva lisa punkt 8.2.1).

Valem 23:

Image 158
  = 0,9576

3. etapp: heite hetkväärtuse arvutamine tsükli igas punktis (käesoleva lisa punkt 8.4.2.3).

Valem 36:

m
  HC,i = 10 x 3 x 0,155 = 4,650

m
  CO,i = 37,3 x 0,155 = 5,782

m
  NOx,I = 466,6 x 0,9576 x 0,155 = 69,26

4. etapp: kogu tsükli heitkoguse arvutamine heite hetkväärtuste ja tabelist 5 võetud u väärtuste integreerimise teel (käesoleva lisa punkt 8.4.2.3).

Järgmist arvutust eeldatakse WHTC katsetsükli puhul (1 800 s) ning sama heitkogusega tsükli kõigis punktides.

Valem 36:

m
  HC = 0,000479 x
  Image 159
  = 4,01 g/katse

m
  CO = 0,000966 x
  Image 160
  = 10,05 g/katse

m
  NOx = 0,001586 x
  Image 161
  = 197,72 g/katse

5. etapp: eriheite arvutamine (käesoleva lisa punkt 8.6.3).

Valem 69:

e
  HC = 4,01 / 40 = 0,10 g/kWh

e
  CO = 10,05 / 40 = 0,25 g/kWh

e
  NOx = 197,72 / 40 = 4,94 g/kWh

A.5.4.   Tahkete osakeste heide (diislikütus)

| pb,b

  (kPa) | pb,a

  (kPa) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | qmdw,i

  (kg/s) | qmdew,i

  (kg/s) | muncor,b

  (mg) | muncor,a

  (mg) | msep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

(kPa)

pb,a

(kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

1. etapp: m
  edf arvutamine (käesoleva lisa punkt 8.4.3.2.2).

Valem 48:

r
  d,I =
  Image 162
  = 4

Valem 47:

qm

  edf,I = 0,155 x 4 = 0,620 kg/s

Valem 46:

m
  edf =
  Image 163
  = 1,116 kg/katse

2. etapp: tahkete osakeste massi üleslükkejõu korrigeerimine (käesoleva lisa punkt 8.3).

Enne katset:

Valem 26:

ρ
  a,b =
  Image 164
  = 1,164 kg/m3

Valem 25:

m
  f,T =
  Image 165
  = 90,0325 mg

Pärast katset:

Valem 26:

ρ
  a,a =
  Image 166
  = 1,176 kg/m3

Valem 25:

m
  f,G =
  Image 167
  = 91,7334 mg

Valem 27:

m
  p = 91,7334 mg – 90,0325 mg = 1,7009 mg

3. etapp: tahkete osakeste heitkoguse arvutamine (käesoleva lisa punkt 8.4.3.2.2).

Valem 45:

m
  PM =
  Image 168
  = 1,253 g/katse

4. etapp: eriheite arvutamine (käesoleva lisa punkt 8.6.3).

Valem 69:

e
  PM = 1.253 / 40 = 0.031 g/kWh

A.5.5.   λ-nihketegur (Sλ)

A.5.5.1.   λ-nihketeguri (Sλ) arvutamine (1)

Image 169

kus:

| Sλ | = | λ-nihketegur; |
| --- | --- | --- |
| inert % | = | kütuses leiduvate inertgaaside (N2, CO2, He, jne) mahuprotsent; He jne); |
| | = | kütuses leiduva hapniku mahuprotsent; |
| n ja m | = | tähendavad kütuse süsivesinikke esindava CnHm keskmist väärtust, s.o |

Sλ

=

λ-nihketegur;

inert %

=

kütuses leiduvate inertgaaside (N2, CO2, He, jne) mahuprotsent; He jne);

Image 170

=

kütuses leiduva hapniku mahuprotsent;

n ja m

=

tähendavad kütuse süsivesinikke esindava CnHm keskmist väärtust, s.o

Image 171

Image 172

kus:

| CH4 | = | metaani mahuprotsent kütuses; |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | kõigi C2 süsivesinike (nt C2H6, C2H4 jne) mahuprotsent kütuses; |
| C3 | = | kõigi C3 süsivesinike (nt C3H8, C3H6 jne) mahuprotsent kütuses; |
| C4 | = | kõigi C4 süsivesinike (nt C4H10, C4H8 jne) mahuprotsent kütuses; |
| C5 | = | kõigi C5 süsivesinike (nt C5H12, C5H10 jne) mahuprotsent kütuses; |
| lahjendusõhk | = | lahjendusgaaside (s.o O2, N2, CO2, He jne) mahuprotsent kütuses. |

CH4

=

metaani mahuprotsent kütuses;

C2

=

kõigi C2 süsivesinike (nt C2H6, C2H4 jne) mahuprotsent kütuses;

C3

=

kõigi C3 süsivesinike (nt C3H8, C3H6 jne) mahuprotsent kütuses;

C4

=

kõigi C4 süsivesinike (nt C4H10, C4H8 jne) mahuprotsent kütuses;

C5

=

kõigi C5 süsivesinike (nt C5H12, C5H10 jne) mahuprotsent kütuses;

lahjendusõhk

=

lahjendusgaaside (s.o O2, N2, CO2, He jne) mahuprotsent kütuses.

A.5.5.2.   λ-nihketeguri Sλ arvutamise näited.

Näide 1. G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (mahuprotsent)

Image 173

Image 174

Image 175

Näide 2. GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (mahuprotsent)

Image 176

Image 177

Image 178

Näide 3. USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Image 179

Formula

Image 180

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels - SAE J1829, juuni 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, ptk 3.4 „Combustion stoichiometry“ (lk. 68–72).

---

4. lisa 6. liide

Lisaseadmete ja varustuse paigaldamine heitekatseks

| Number | Lisaseade | Paigaldatud heitekatseks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sisselaskesüsteem | |
| Sisselaskekollektor | Jah |
| Karteri heitekontrollisüsteem | Jah |
| Kahe sisselaskekollektoriga süsteemi juhtseadmed | Jah |
| Õhu vooluhulgamõõtur | Jah |
| Õhu sisselaskekanal | Jah või katsekambri varustus |
| Õhufilter | Jah või katsekambri varustus |
| Sisselaskesummuti | Jah või katsekambri varustus |
| Pöörlemissageduse piirik | Jah |
| 2 | Sisselaskekollektori induktsioonsoojendi | Jah, võimaluse korral seatakse kõige soodsamale töörežiimile |
| 3 | Väljalaskesüsteem | |
| Väljalaskekollektor | Jah |
| Ühendustorud | Jah |
| Summuti | Jah |
| Väljalasketoru | Jah |
| Mootoripidur | Ei või täiesti avatud |
| Ülelaadekompressor | Jah |
| 4 | Kütuse etteandepump | Jah |
| 5 | Gaasimootori varustus | |
| Elektrooniline juhtsüsteem, vooluhulgamõõtur jne | Jah |
| Rõhureduktor | Jah |
| Aurusti | Jah |
| Segamisseadis | Jah |
| 6 | Kütuse sissepritsevarustus | |
| Eelfilter | Jah |
| Filter | Jah |
| Pump | Jah |
| Kõrgsurvetoru | Jah |
| Pihusti | Jah |
| Õhu sisselaskeklapp | Jah |
| Elektrooniline juhtsüsteem, andurid jne. | Jah |
| Pöörlemissageduse regulaator/juhtsüsteem | Jah |
| Pumbalati automaatne täiskoormuspiirik sõltuvalt atmosfääritingimustest | Jah |
| 7 | Vedelikjahutuse varustus | |
| Radiaator | Ei |
| Ventilaator | Ei |
| Ventilaatorikate | Ei |
| Jahutusvedelikupump | Jah |
| Termostaat | Jah, võib olla fikseeritud maksimaalselt avatud asendisse |
| 8 | Õhkjahutus | |
| Kate | Ei |
| Ventilaator või puhur | Ei |
| Temperatuuriregulaator | Ei |
| 9 | Elektrisüsteem | |
| Generaator | Ei |
| Pool või poolid | Jah |
| Juhtmestik | Jah |
| Elektrooniline juhtsüsteem | Jah |
| 10 | Sisselaskeõhu ülelaadevarustus | |
| Kompressor, mida käitab vahetult mootor ja/või heitgaas | Jah |
| Ülelaadeõhu vahejahuti | Jah või katsekambri süsteem |
| Jahutusvedeliku pump või ventilaator (käitab mootor) | Ei |
| Jahutusvedeliku vooluhulga regulaator | Jah |
| 11 | Saastetõrjeseade (heitgaasi järeltöötlussüsteem) | Jah |
| 12 | Käivitusvarustus | Jah või katsekambri süsteem |
| 13 | Määrdeõlipump | Jah |

Number

Lisaseade

Paigaldatud heitekatseks

1

Sisselaskesüsteem

Sisselaskekollektor

Jah

Karteri heitekontrollisüsteem

Jah

Kahe sisselaskekollektoriga süsteemi juhtseadmed

Jah

Õhu vooluhulgamõõtur

Jah

Õhu sisselaskekanal

Jah või katsekambri varustus

Õhufilter

Jah või katsekambri varustus

Sisselaskesummuti

Jah või katsekambri varustus

Pöörlemissageduse piirik

Jah

2

Sisselaskekollektori induktsioonsoojendi

Jah, võimaluse korral seatakse kõige soodsamale töörežiimile

3

Väljalaskesüsteem

Väljalaskekollektor

Jah

Ühendustorud

Jah

Summuti

Jah

Väljalasketoru

Jah

Mootoripidur

Ei või täiesti avatud

Ülelaadekompressor

Jah

4

Kütuse etteandepump

Jah

5

Gaasimootori varustus

Elektrooniline juhtsüsteem, vooluhulgamõõtur jne

Jah

Rõhureduktor

Jah

Aurusti

Jah

Segamisseadis

Jah

6

Kütuse sissepritsevarustus

Eelfilter

Jah

Filter

Jah

Pump

Jah

Kõrgsurvetoru

Jah

Pihusti

Jah

Õhu sisselaskeklapp

Jah

Elektrooniline juhtsüsteem, andurid jne.

Jah

Pöörlemissageduse regulaator/juhtsüsteem

Jah

Pumbalati automaatne täiskoormuspiirik sõltuvalt atmosfääritingimustest

Jah

7

Vedelikjahutuse varustus

Radiaator

Ei

Ventilaator

Ei

Ventilaatorikate

Ei

Jahutusvedelikupump

Jah

Termostaat

Jah, võib olla fikseeritud maksimaalselt avatud asendisse

8

Õhkjahutus

Kate

Ei

Ventilaator või puhur

Ei

Temperatuuriregulaator

Ei

9

Elektrisüsteem

Generaator

Ei

Pool või poolid

Jah

Juhtmestik

Jah

Elektrooniline juhtsüsteem

Jah

10

Sisselaskeõhu ülelaadevarustus

Kompressor, mida käitab vahetult mootor ja/või heitgaas

Jah

Ülelaadeõhu vahejahuti

Jah või katsekambri süsteem

Jahutusvedeliku pump või ventilaator (käitab mootor)

Ei

Jahutusvedeliku vooluhulga regulaator

Jah

11

Saastetõrjeseade (heitgaasi järeltöötlussüsteem)

Jah

12

Käivitusvarustus

Jah või katsekambri süsteem

13

Määrdeõlipump

Jah

---

4. lisa 7. liide

Ammoniaagi mõõtmise kord

A.7.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse ammoniaagi (NH3) mõõtmise korda. Mittelineaarsete analüsaatorite puhul võib kasutada lineariseerivaid ahelaid.

A.7.2.

NH3 mõõtmiseks on kehtestatud kaks mõõtmispõhimõtet ja neid mõlemat võib kasutada, tingimusel et kasutatav põhimõte vastab punktis A.7.2.1 või A.7.2.2 kindlaks määratud kriteeriumidele. NH3 mõõtmiseks ei ole lubatud kasutada gaasikuivateid.

A.7.2.1.

Laserdioodspektromeeter

A.7.2.1.1.

Laserdioodspektromeeter mõõdab ühe neeldumisjoonega spektreid. NH3 neeldumisjoon valitakse lähi-infrapunakiirguse spektripiirkonnas ja skaneeritakse ühemoodilise pooljuhtlaseriga.

A.7.2.1.2.

Analüsaator paigaldatakse kas kohapeal vahetult väljalasketorusse või analüsaatorikappi, kasutades ekstraktiivset proovivõttu kooskõlas seadme tootja juhistega. Analüsaatorikappi paigaldamise korral peab proovivõtukanal (proovivõtutoru, eelfilter või -filtrid ja klapid) olema valmistatud roostevabast terasest või polütetrafluoroetüleenist ja see tuleb soojendada temperatuurini 463 ±10 K (190 ±10 °C), et minimeerida NH3 kadusid ja proovivõtuvigu. Sellele lisaks peab proovivõtutoru olema võimalikult lühike.

Heitgaasi temperatuuri ja rõhu ning paigalduskeskkonna ja vibratsiooni mõju tuleb mõõtmistele minimeerida või kasutada kompensatsioonimeetodeid.

Kui kohapeal tehtavate mõõtmiste korral kasutatakse mõõteseadme kaitseks õhkümbrist, ei tohi see mõjutada ühtki seadmest allavoolu mõõdetavat heitgaasi koostisosa; vastasel korral tuleb muude heitgaasi koostisosade proovid võtta seadmest ülesvoolu.

A.7.2.1.3.

Heitgaasis sisalduvate muude gaaside vastasmõju vähendamiseks peab laseri spektraalne eraldusvõime olema 0,5/cm1 piires.

A.7.2.2.

Fourier’ teisendusega infrapunaanalüsaator (edaspidi FTIR-analüsaator)

A.7.2.2.1.

FTIR-analüsaator töötab lairiba-infrapunaspektroskoopia põhimõttel. See võimaldab mõõta korraga heitgaasi koostisosi, mille standardspektrid on seadmes olemas. Neeldumisspekter (intensiivsus/lainepikkus) arvutatakse mõõdetud interferogrammist (intensiivsus/aeg) Fourier’ teisenduse abil.

A.7.2.2.2.

FTIR-analüsaator paigaldatakse vastavalt seadme tootja juhistele. Hindamiseks valitakse NH3 lainepikkus. Proovivõtukanal (proovivõtutoru, eelfilter või -filtrid ja klapid) peab olema valmistatud roostevabast terasest või polütetrafluoroetüleenist ja see tuleb soojendada temperatuurini 463 ±10 K (190 ±10 °C), et minimeerida NH3 kadusid ja proovivõtuvigu. Sellele lisaks peab proovivõtutoru olema võimalikult lühike.

A.7.2.2.3.

Heitgaasis sisalduvate muude gaaside vastasmõju vähendamiseks peab spektraalne eraldusvõime NH3 lainepikkusel olema 0,5/cm1 piires.

A.7.3.

Heitekatsete käik ja hindamine

A.7.3.1.

Enne heitekatset valitakse analüsaatori mõõtepiirkond. Lubatud on kasutada mõõtepiirkonna automaatse või käsitsi ümberlülitusega heitgaasianalüsaatoreid. Katsetsükli ajal ei ole analüsaatorite mõõtepiirkonna muutmine lubatud.

Kui seadme suhtes ei kohaldata punkti A.7.3.4.2 nõudeid, siis tuleb kindlaks määrata null- ja võrdlusnäit. Võrdlusnäidu saamiseks kasutatakse gaasilist NH3, mis vastab punkti A.7.4.2.7 spetsifikatsioonile. Lubatud on kasutada võrdluskambreid, mis sisaldavad NH3 kalibreerimisgaasi.

A.7.3.2.

Katsetsükli käivitamisel alustatakse samaaegselt andmete kogumist NH3 kohta. NH3 kontsentratsiooni mõõdetakse pidevalt ja see salvestatakse arvutisüsteemi sagedusega vähemalt 1 Hz.

A.7.3.3.

Kui katse lõpeb, jätkatakse proovivõttu süsteemi reageerimisaegade lõppemiseni. Analüsaatori triiv tuleb punkti A.7.3.4.1 kohaselt kindlaks määrata ainult juhul, kui punktis A.7.3.4.2 nõutav teave ei ole kättesaadav.

A.7.3.4.

Analüsaatori triiv

A.7.3.4.1.

Võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui 30 minutit pärast katsetsükli lõppu või kütuseaurude eraldumisperioodi vältel, määratakse kindlaks gaasianalüsaatori null- ja võrdlusnäit. Katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste erinevus peab olema väiksem kui kaks protsenti täisskaalast.

A.7.3.4.2.

| a) | kui punktides A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 seadme tootja kehtestatud null- ja võrdlusnäidu triiv vastab punkti A.7.3.4.1 nõuetele; |
| --- | --- |

a)

kui punktides A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 seadme tootja kehtestatud null- ja võrdlusnäidu triiv vastab punkti A.7.3.4.1 nõuetele;

| b) | kui punktides A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 seadme tootja kehtestatud ajavahemik null- ja võrdlusnäidu triivi kindlaksmääramiseks on pikem kui katse kestus. |
| --- | --- |

b)

kui punktides A.7.4.2.3 ja A.7.4.2.4 seadme tootja kehtestatud ajavahemik null- ja võrdlusnäidu triivi kindlaksmääramiseks on pikem kui katse kestus.

A.7.3.5.

NH3 keskmine kontsentratsioon (ppm/katse) tuleb kindlaks määrata kogu tsükli hetkväärtuste integreerimise teel. Kasutatakse järgmist valemit:

c
  NH3 =
  Image 181
  ppm/katse)(115)

kus:

| c
  NH3,I | on NH3 kontsentratsiooni hetkväärtus heitgaasis (ppm); |
| --- | --- |
| n | on mõõtmiste arv. |

c
  NH3,I

on NH3 kontsentratsiooni hetkväärtus heitgaasis (ppm);

n

on mõõtmiste arv.

WHTC puhul määratakse kindlaks katse lõpptulemus kindlaks järgmise valemiga:

Image 182
  (116)

kus:

| c
  NH3,külm | on NH3 keskmine kontsentratsioon külmkäivituskatses (ppm); |
| --- | --- |
| c
  NH3,kuum | on NH3 keskmine kontsentratsioon kuumkäivituskatses (ppm). |

c
  NH3,külm

on NH3 keskmine kontsentratsioon külmkäivituskatses (ppm);

c
  NH3,kuum

on NH3 keskmine kontsentratsioon kuumkäivituskatses (ppm).

A.7.4.

Analüsaatori spetsifikatsioon ja kontrollimine

A.7.4.1.

Analüsaator peab vastama käesoleva lisa tabeli 7 lineaarsusnõuetele. Vastavalt käesoleva lisa punktile 9.2.1 tuleb lineaarsust kontrollida vähemalt üks kord iga 12 kuu jooksul või siis, kui süsteemi parandatakse või muudetakse selliselt, et see võib mõjutada kalibreerimist. Tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul on lubatud vähem kui 10 võrdluspunkti, kui on võimalik tõendada samaväärset täpsust.

Lineaarsuse kontrollimiseks kasutatakse NH3 gaasi, mis vastab punkti A.7.4.2.7 spetsifikatsioonile. Lubatud on kasutada võrdluskambreid, mis sisaldavad NH3 võrdlusgaasi.

Seadmed, mille signaale kasutatakse kompenseerimisalgoritmide kindlaksmääramiseks, peavad vastama käesoleva lisa tabelis 7 esitatud lineaarsusnõuetele. Lineaarsust peab kontrollima kooskõlas siseauditi korraga kas seadmete tootja või tuleb seda teha ISO 9000 nõuete kohaselt.

A.7.4.2.

Analüsaatori mõõtepiirkond ja reageerimisaeg siirde- ja püsiseisundis peavad vastama NH3 kontsentratsiooni mõõtmiseks ettenähtud täpsusnõuetele.

A.7.4.2.1.

Analüsaatori tuvastamispiir peab kõigis katsetingimustes olema < 2 ppm.

A.7.4.2.2.

Mõõtetäpsus on määratluse kohaselt analüsaatori näidu hälve võrdlusväärtusest ja see ei tohi ületada ±3 % näidust või ±2 ppm (kumb on suurem).

A.7.4.2.3.

Nullnäidu triivi ja seotud ajavahemiku määrab kindlaks seadme tootja.

A.7.4.2.4.

Võrdlusnäidu triivi ja seotud ajavahemiku määrab kindlaks seadme tootja.

A.7.4.2.5.

Süsteemi reageerimisaeg peab olema ≤20 s.

A.7.4.2.6.

Analüsaatori siirdeaeg peab olema ≤5 s.

A.7.4.2.7.

Vajalikud on järgmise keemilise koostisega gaasisegud.

NH3 ja puhastatud lämmastik

Kalibreerimisgaasi tegelik kontsentratsioon peab olema ±3 % nimiväärtusest. NH3 kontsentratsiooni väljendatakse mahu põhjal (mahuprotsendi või mahu ppm-väärtusena).

Kalibreerimisgaaside kõlblikkusaja lõppkuupäev, mille tootja on ette näinud, registreeritakse.

A.7.5.

Tüübikinnitusasutus võib tunnustada ka muid süsteeme või analüsaatoreid, kui näidatakse, et nende kasutamine annab samaväärseid tulemusi vastavalt käesoleva lisa punktile 5.1.1.

Tulemuste all peetakse silmas keskmisi tsüklispetsiifilisi NH3 kontsentratsioone.

---

4. lisa 8. liide

Mõõtevahendid tahkete osakeste arvu mõõtmiseks heitgaasis

A.8.1.

Spetsifikatsioon

A.8.1.1.

Süsteemi ülevaade

A.8.1.1.1.

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb proovivõtturist või proovivõtukohast proovi võtmiseks homogeenselt segatud voolust käesoleva lisa 2. liite punktides A.2.2.1 ja A.2.2.2 või A.2.2.3 ja A.2.2.4 kirjeldatud lahjendussüsteemis, tahkete osakeste loendurist ülesvoolu paigutatud lenduvate tahkete osakeste püüdurist ning sobivast ülekandetorustikust.

A.8.1.1.2.

Soovitatav on paigaldada lenduvate tahkete osakeste püüduri sisselaskeava ette tahkete osakeste suuruse eelseparaator (näiteks tsüklon-, inertsseparaator jne). Vastuvõetava alternatiivina võib eelseparaatorina kasutada proovivõtturit, mis toimib asjakohase tahkete osakeste suuruse eelseparaatorina, nagu on näidatud käesoleva lisa 2. liite joonisel 14. Osavoolulahjendussüsteemis on lubatud kasutada tahkete osakeste massi ja arvu proovide võtmiseks sama eelseparaatorit, kui tahkete osakeste arvu proov võetakse lahjendussüsteemist eelseparaatorist allavoolu. Kui tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks vajalikud proovid võetakse lahjendussüsteemist tahkete osakeste massi eelseparaatorist ülesvoolu, võib kasutada ka eraldi eelseparaatoreid.

A.8.1.2.

Üldnõuded

A.8.1.2.1.

Proovivõtturi otsik või tahkete osakeste proovivõtukoht moodustab koos tahkete osakeste ülekandetoruga tahkete osakeste ülekandesüsteemi. Tahkete osakeste ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist lenduvate tahkete osakeste püüduri sisselaskeavasse. Tahkete osakeste ülekandesüsteem peab vastama järgmistele tingimustele.

Täisvoolulahjendussüsteemide ning käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.1 kohaste osaproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemide puhul paigutatakse proovivõttur tunneli kesktelje lähedale, tunneli 10–20-kordse läbimõõdu võrra gaasi sisselaskeavast allavoolu, vastu gaasivoolu suunda tunnelis, nii et otsiku telg on paralleelne lahjendustunneli teljega. Proovivõttur paigutatakse lahjendustorusse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust.

Käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.1 kohasest täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemist paigutatakse tahkete osakeste proovivõtukoht või proovivõttur tahkete osakeste ülekandetorus ülesvoolu tahmafiltrihoidikust, vooluhulgamõõturist ja mis tahes hargnemisest või möödaviigust. Proovivõtukoht või proovivõttur paigutatakse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust. Tahkete osakeste proovivõtturi mõõtmed peavad olema sellised, et see ei takistaks osavoolulahjendussüsteemi toimimist.

Tahkete osakeste ülekandesüsteemi läbiv gaasiproov peab vastama järgmistele tingimustele:

täisvoolulahjendussüsteemi puhul peab voolu Reynoldsi arv (Re) olema väiksem kui 1 700;

osavoolulahjendussüsteemi puhul peab voolu Reynoldsi arv (Re) tahkete osakeste ülekandetorus proovivõtturist või proovivõtukohast allavoolu olema väiksem kui 1 700;

viibeaeg tahkete osakeste ülekandesüsteemis peab olema ≤ 3 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka tahkete osakeste ülekandesüsteemi muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada 30 nm suuruste tahkete osakeste samaväärset läbivoolu.

Väljalasketoru, mis suunab lahjendatud proovi lenduvate tahkete osakeste püüdurist tahkete osakeste loenduri sisselaskeavasse, peab vastama järgmistele nõuetele:

selle siseläbimõõt peab olema ≥ 4 mm;

gaasiproovi viibeaeg väljalasketorus peab olema ≤ 0,8 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka väljalasketoru muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada 30 nm suuruste tahkete osakeste samaväärset läbivoolu.

A.8.1.2.2.

Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi lahjendamiseks ja lenduvate tahkete osakeste püüdmiseks.

A.8.1.2.3.

Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad lahjendussüsteemi ja proovivõtusüsteemi osad alates heitgaasi väljalasketorust kuni tahkete osakeste loendurini peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine oleks võimalikult vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi koostisosadega, ning need peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.

A.8.1.2.4.

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem peab olema kooskõlas aerosooli proovivõtu hea tavaga, mille kohaselt tuleb vältida järske käänakuid ja järske muutusi ristlõikes, kasutada siledat sisepinda ja vähendada proovivõtutoru pikkust miinimumini. Ristlõike järkjärguline muutmine on lubatud.

A.8.1.3.

Erinõuded

A.8.1.3.1.

Enne tahkete osakeste loenduri läbimist ei tohi tahkete osakeste proov läbida pumpa.

A.8.1.3.2.

Soovitatav on kasutada proovi eelseparaatorit.

A.8.1.3.3.

Proovi ettevalmistamise seade peab:

A.8.1.3.3.1.

võimaldama proovi lahjendada ühes või mitmes järgus, et saavutada tahkete osakeste kontsentratsioon, mis on alla tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise läviväärtuse, ning hoiab gaasi temperatuuri tahkete osakeste loenduri sisselaskeavas alla 35 °C;

A.8.1.3.3.2.

sisaldama esialgset lahjendus- ja kuumutamisetappi, millest väljudes on proovi temperatuur vahemikus ≥150 °C kuni ≤ 400 °C ning lahjendustegur vähemalt 10;

A.8.1.3.3.3.

hoidma kuumutamisetappides nominaalset töötemperatuuri pidevalt punktis A.8.1.3.3.2 nimetatud vahemikus, kusjuures lubatav hälve on ±10 °C. Seade peab andma märku sellest, kas kuumutamisetapis on ettenähtud töötemperatuur saavutatud või mitte;

A.8.1.3.3.4.

tagama, et lenduvate tahkete osakeste püüduris ei oleks punkti A.8.2.2.2 kohane tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr(di)) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % väiksem kui tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm;

A.8.1.3.3.5.

samuti tagama tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) 30 nm suuruste tahkete osakeste aurustumise > 99,0 % ulatuses, kusjuures sisselaskekontsentratsioon on ≥ 10 000/cm3; selleks tuleb tetrakontaani kuumutada ja vähendada selle osarõhku.

A.8.1.3.4.

Tahkete osakeste loendur peab:

A.8.1.3.4.1.

töötama täisvooluga töötingimustes;

A.8.1.3.4.2.

tagama kooskõlas jälgitava standardiga loendustäpsuse ±10 % vahemikus 1/cm3 kuni tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise läviväärtuseni. Kui kontsentratsioon on alla 100/cm3, võib nõuda mõõtmisi, mis on keskmistatud pikemate proovivõtuperioodide kaupa, et näidata tahkete osakeste loenduri täpsust kõrgel statistilise usaldusväärsuse tasemel;

A.8.1.3.4.3.

tagama lugemi täpsuse vähemalt 0,1 osakest/cm3, kui kontsentratsioon on alla 100/cm3;

A.8.1.3.4.4.

andma lineaarse tulemuse tahkete osakeste kontsentratsiooni kohta kogu üksikute osakeste loendusrežiimi mõõtepiirkonnas;

A.8.1.3.4.5.

edastama mõõteandmeid sagedusega vähemalt 0,5 Hz;

A.8.1.3.4.6.

tagama, et mõõdetud kontsentratsioonivahemikus on reageerimisaeg t90 alla 5 sekundi;

A.8.1.3.4.7.

sisaldama juhuslikkuse korrigeerimise funktsiooni, mille korrektsioon on kuni 10 %, kusjuures võidakse kasutada punktis A.8.2.1.3 kirjeldatud sisemist kalibreerimistegurit, kuid loendustõhususe korrigeerimiseks või kindlaksmääramiseks ei tohi kasutada ühtki muud algoritmi;

A.8.1.3.4.8.

tagama loendustõhususe 50 % (±12 %) ja > 90 % tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on vastavalt 23 nm (±1 nm) ja 41 nm (±1 nm). Loendustõhususe võib saavutada sisemiste vahendite (näiteks seadme konstruktsiooni) või väliste vahendite (näiteks suuruse eelseparaatori) abil;

A.8.1.3.4.9.

kui tahkete osakeste loenduris kasutatakse vedelikku, vahetatakse seda seadme tootja kindlaksmääratud sagedusega.

A.8.1.3.5.

Kui punktis, kus kontrollitakse vooluhulka tahkete osakeste loenduris, ei hoita püsivat rõhku ja/või temperatuuri, tuleb neid mõõta tahkete osakeste loenduri sisselaskeavas ning edastada tahkete osakeste kontsentratsiooni korrigeerimiseks standardtingimustele vastavaks.

A.8.1.3.6.

Viibeaeg tahkete osakeste ülekandesüsteemis, lenduvate tahkete osakeste püüduris ja väljalasketorus ning tahkete osakeste loenduri reageerimisaeg t90 ei tohi kokku ületada 20 s.

A.8.1.3.7.

Kontsentratsioonikõver registreeritakse. Tahkete osakeste kontsentratsiooni ja heitgaasivoolu signaalide ajalisse vastavusse seadmiseks on ülekandeaeg määratletud ajavahemikuna vahetamishetkest (t0) kuni 50 protsendini lõppnäidust (t50).

A.8.1.4.

Järgmises punktis kirjeldatakse tahkete osakeste arvu mõõtmise soovituslikku viisi. Samas võib kasutada mis tahes süsteemi, mis vastab punktides A.8.1.2 ja A.8.1.3 esitatud tehnilistele kriteeriumidele.

Joonistel 19 ja 20 on esitatud skeemid tahkete osakeste proovivõtusüsteemi soovitusliku konfiguratsiooni kohta vastavalt osavoolu- ja täisvoolulahjendussüsteemi puhul.

Joonis 19

Joonis 19

Soovitusliku tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem: proovivõtt osavoolulahjendussüsteemist

Soovitusliku tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem: proovivõtt osavoolulahjendussüsteemist

Image 183

Joonis 20

Joonis 20

Soovitusliku tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem: proovivõtt täisvoolulahjendussüsteemist

Soovitusliku tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem: proovivõtt täisvoolulahjendussüsteemist

Image 184

| A.8.1.4.1. | Proovivõtusüsteemi kirjeldus
  Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb lahjendussüsteemis olevast proovivõtturi otsikust või proovivõtukohast, tahkete osakeste ülekandetorust, tahkete osakeste eelseparaatorist ja lenduvate tahkete osakeste püüdurist, mis on paigaldatud tahkete osakeste loendurist ülesvoolu. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi lahjendamiseks (tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendusseadmed PND1 ja PND2) ning tahkete osakeste aurustamiseks (aurustamistoru ET). Proovivõttur või proovivõtukoht proovi võtmiseks gaasivoolust peab asuma lahjendustorus selliselt, et gaasivoolu representatiivne proov võetaks lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust. Viibeaeg süsteemis ning tahkete osakeste loenduri reageerimisaeg t90 kokku ei tohi ületada 20 s. |
| --- | --- |

A.8.1.4.1.

Proovivõtusüsteemi kirjeldus

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb lahjendussüsteemis olevast proovivõtturi otsikust või proovivõtukohast, tahkete osakeste ülekandetorust, tahkete osakeste eelseparaatorist ja lenduvate tahkete osakeste püüdurist, mis on paigaldatud tahkete osakeste loendurist ülesvoolu. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi lahjendamiseks (tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendusseadmed PND1 ja PND2) ning tahkete osakeste aurustamiseks (aurustamistoru ET). Proovivõttur või proovivõtukoht proovi võtmiseks gaasivoolust peab asuma lahjendustorus selliselt, et gaasivoolu representatiivne proov võetaks lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust. Viibeaeg süsteemis ning tahkete osakeste loenduri reageerimisaeg t90 kokku ei tohi ületada 20 s.

1

2

90

| A.8.1.4.2. | Tahkete osakeste ülekandesüsteem
  Proovivõtturi otsik või tahkete osakeste proovivõtukoht moodustab koos tahkete osakeste ülekandetoruga tahkete osakeste ülekandesüsteemi. Tahkete osakeste ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist tahkete osakeste kontsentratsiooni esimese lahjendusseadme sisselaskeavasse. Tahkete osakeste ülekandesüsteem peab vastama järgmistele tingimustele.
  Täisvoolulahjendussüsteemide ning käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.1 kohaste osaproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemide puhul paigutatakse proovivõttur tunneli kesktelje lähedale, tunneli 10–20-kordse läbimõõdu võrra gaasi sisselaskeavast allavoolu, vastu gaasivoolu suunda tunnelis, nii et otsiku telg on paralleelne lahjendustunneli teljega. Proovivõttur paigutatakse lahjendustorusse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust.
  Käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.1 kohaste täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemide puhul paigutatakse proovivõtukoht tahkete osakeste ülekandetorus ülesvoolu tahmafiltrihoidikust, vooluhulgamõõturist ja mis tahes hargnemisest või möödaviigust. Proovivõtukoht või proovivõttur paigutatakse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust.
  Tahkete osakeste ülekandesüsteemi läbiv gaasiproov peab vastama järgmistele tingimustele:
  selle voolu Reynoldsi arv (Re) on < 1 700;
  viibeaeg tahkete osakeste ülekandesüsteemis peab olema ≤ 3 sekundit.
  Vastuvõetavaks loetakse ka tahkete osakeste ülekandesüsteemi muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada 30 nm elektrilise liikuvuse läbimõõduga tahkete osakeste samaväärset läbivoolu.
  Väljalasketoru, mis suunab lahjendatud proovi lenduvate tahkete osakeste püüdurist tahkete osakeste loenduri sisselaskeavasse, peab vastama järgmistele nõuetele:
  selle siseläbimõõt peab olema ≥ 4 mm;
  gaasiproovi viibeaeg väljalasketorus peab olema ≤ 0,8 sekundit.
  Vastuvõetavaks loetakse ka väljalasketoru muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada 30 nm elektrilise liikuvuse läbimõõduga tahkete osakeste samaväärset läbivoolu. |
| --- | --- |

A.8.1.4.2.

Tahkete osakeste ülekandesüsteem

Proovivõtturi otsik või tahkete osakeste proovivõtukoht moodustab koos tahkete osakeste ülekandetoruga tahkete osakeste ülekandesüsteemi. Tahkete osakeste ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist tahkete osakeste kontsentratsiooni esimese lahjendusseadme sisselaskeavasse. Tahkete osakeste ülekandesüsteem peab vastama järgmistele tingimustele.

Täisvoolulahjendussüsteemide ning käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.1 kohaste osaproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemide puhul paigutatakse proovivõttur tunneli kesktelje lähedale, tunneli 10–20-kordse läbimõõdu võrra gaasi sisselaskeavast allavoolu, vastu gaasivoolu suunda tunnelis, nii et otsiku telg on paralleelne lahjendustunneli teljega. Proovivõttur paigutatakse lahjendustorusse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust.

Käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.1 kohaste täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemide puhul paigutatakse proovivõtukoht tahkete osakeste ülekandetorus ülesvoolu tahmafiltrihoidikust, vooluhulgamõõturist ja mis tahes hargnemisest või möödaviigust. Proovivõtukoht või proovivõttur paigutatakse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust.

Tahkete osakeste ülekandesüsteemi läbiv gaasiproov peab vastama järgmistele tingimustele:

selle voolu Reynoldsi arv (Re) on < 1 700;

viibeaeg tahkete osakeste ülekandesüsteemis peab olema ≤ 3 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka tahkete osakeste ülekandesüsteemi muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada 30 nm elektrilise liikuvuse läbimõõduga tahkete osakeste samaväärset läbivoolu.

Väljalasketoru, mis suunab lahjendatud proovi lenduvate tahkete osakeste püüdurist tahkete osakeste loenduri sisselaskeavasse, peab vastama järgmistele nõuetele:

selle siseläbimõõt peab olema ≥ 4 mm;

gaasiproovi viibeaeg väljalasketorus peab olema ≤ 0,8 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka väljalasketoru muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada 30 nm elektrilise liikuvuse läbimõõduga tahkete osakeste samaväärset läbivoolu.

| A.8.1.4.3. | Tahkete osakeste eelseparaator
  Soovitatav on paigutada tahkete osakeste eelseparaator lenduvate tahkete osakeste püüdurist ülesvoolu. Tahkete osakeste heitkoguse proovi võtmiseks valitud mahuvooluhulga korral peab eelseparaator eraldama 50 % tahketest osakestest, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm. Tahkete osakeste heitkoguse proovi võtmisel valitud mahuvooluhulga korral peab eelseparaator 1 μm suuruste tahkete osakeste massikontsentratsioonist läbi laskma vähemalt 99 %. Osavoolulahjendussüsteemis on lubatud kasutada tahkete osakeste massi ja arvu proovide võtmisel sama eelseparaatorit, kui tahkete osakeste arvu proov võetakse lahjendussüsteemist eelseparaatorist allavoolu. Kui tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks vajalikud proovid võetakse lahjendussüsteemist tahkete osakeste massi eelseparaatorist ülesvoolu, võib kasutada ka eraldi eelseparaatoreid. |
| --- | --- |

A.8.1.4.3.

Tahkete osakeste eelseparaator

Soovitatav on paigutada tahkete osakeste eelseparaator lenduvate tahkete osakeste püüdurist ülesvoolu. Tahkete osakeste heitkoguse proovi võtmiseks valitud mahuvooluhulga korral peab eelseparaator eraldama 50 % tahketest osakestest, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm. Tahkete osakeste heitkoguse proovi võtmisel valitud mahuvooluhulga korral peab eelseparaator 1 μm suuruste tahkete osakeste massikontsentratsioonist läbi laskma vähemalt 99 %. Osavoolulahjendussüsteemis on lubatud kasutada tahkete osakeste massi ja arvu proovide võtmisel sama eelseparaatorit, kui tahkete osakeste arvu proov võetakse lahjendussüsteemist eelseparaatorist allavoolu. Kui tahkete osakeste arvu kindlaksmääramiseks vajalikud proovid võetakse lahjendussüsteemist tahkete osakeste massi eelseparaatorist ülesvoolu, võib kasutada ka eraldi eelseparaatoreid.

| A.8.1.4.4. | Lenduvate tahkete osakeste püüdur
  Lenduvate tahkete osakeste püüdur koosneb järjestikku ühendatud tahkete osakeste esimesest lahjendusseadmest (PND1), aurustamistorust ja tahkete osakeste teisest lahjendusseadmest (PND2). Sellise lahjendamise eesmärk on vähendada tahkete osakeste kontsentratsiooni proovides, et see oleks tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõturisse sisenedes väiksem kui üksikute osakeste loendusrežiimi ülemine läviväärtus, ning vähendada nukleatsiooni proovis. Lenduvate tahkete osakeste püüdur annab teavet, kas lahjendusseade PND1 ja aurustamistoru on saavutanud ettenähtud töötemperatuuri või mitte.
  Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab tagama tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) 30 nm suuruste tahkete osakeste aurustamise rohkem kui 99,0 % ulatuses, kusjuures sisselaskekontsentratsioon on vähemalt 10 000/cm3; selleks tuleb tetrakontaani kuumutada ja vähendada selle osarõhku. Peale selle tuleb tagada, et lenduvate tahkete osakeste püüduris on tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % väiksem kui tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.

Lenduvate tahkete osakeste püüdur

Lenduvate tahkete osakeste püüdur koosneb järjestikku ühendatud tahkete osakeste esimesest lahjendusseadmest (PND1), aurustamistorust ja tahkete osakeste teisest lahjendusseadmest (PND2). Sellise lahjendamise eesmärk on vähendada tahkete osakeste kontsentratsiooni proovides, et see oleks tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõturisse sisenedes väiksem kui üksikute osakeste loendusrežiimi ülemine läviväärtus, ning vähendada nukleatsiooni proovis. Lenduvate tahkete osakeste püüdur annab teavet, kas lahjendusseade PND1 ja aurustamistoru on saavutanud ettenähtud töötemperatuuri või mitte.

1

2

1

Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab tagama tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) 30 nm suuruste tahkete osakeste aurustamise rohkem kui 99,0 % ulatuses, kusjuures sisselaskekontsentratsioon on vähemalt 10 000/cm3; selleks tuleb tetrakontaani kuumutada ja vähendada selle osarõhku. Peale selle tuleb tagada, et lenduvate tahkete osakeste püüduris on tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % väiksem kui tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm.

3

2

38

3

3

r

| A.8.1.4.4.1. | Tahkete osakeste kontsentratsiooni esimene lahjendusseade (PND1)
  Tahkete osakeste kontsentratsiooni esimene lahjendusseade on ette nähtud tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendamiseks ning selle (seina)temperatuur peab olema 150–400 °C. Seinatemperatuuri seadepunkti hoitakse pidevalt nominaalsel töötemperatuuril nimetatud vahemikus (lubatav hälve ±10 °C) ning see ei tohi ületada aurustamistoru seinatemperatuuri (punkt A.8.1.4.4.2). Lahjendusseadmes kasutatakse HEPA filtri läbinud lahjendusõhku ning see peab tagama lahjendusteguri 10–200. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.1.

Tahkete osakeste kontsentratsiooni esimene lahjendusseade (PND1

Tahkete osakeste kontsentratsiooni esimene lahjendusseade on ette nähtud tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendamiseks ning selle (seina)temperatuur peab olema 150–400 °C. Seinatemperatuuri seadepunkti hoitakse pidevalt nominaalsel töötemperatuuril nimetatud vahemikus (lubatav hälve ±10 °C) ning see ei tohi ületada aurustamistoru seinatemperatuuri (punkt A.8.1.4.4.2). Lahjendusseadmes kasutatakse HEPA filtri läbinud lahjendusõhku ning see peab tagama lahjendusteguri 10–200.

| A.8.1.4.4.2. | Aurustamistoru (ET)
  Aurustamistoru seinatemperatuur peab kogu toru pikkuses olema kõrgem või samasugune nagu tahkete osakeste kontsentratsiooni esimese lahjendusseadme seinatemperatuur ning seinatemperatuuri hoitakse fikseeritud nominaalsel töötemperatuuril vahemikus 300–400 °C (lubatav hälve ±10 °C). |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.2.

Aurustamistoru (ET)

Aurustamistoru seinatemperatuur peab kogu toru pikkuses olema kõrgem või samasugune nagu tahkete osakeste kontsentratsiooni esimese lahjendusseadme seinatemperatuur ning seinatemperatuuri hoitakse fikseeritud nominaalsel töötemperatuuril vahemikus 300–400 °C (lubatav hälve ±10 °C).

| A.8.1.4.4.3. | Tahkete osakeste kontsentratsiooni teine lahjendusseade (PND2)
  Teine lahjendusseade PND2 on ette nähtud tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendamiseks. Lahjendusseadmes kasutatakse HEPA filtri läbinud lahjendusõhku ning selle ühekordse lahjenduse tegur peab püsima vahemikus 10–30. Teise lahjendusseadme PND2 lahjendustegur valitakse vahemikus 10–15 nii, et tahkete osakeste kontsentratsioon teisest lahjendusseadmest allavoolu oleks väiksem kui tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemine läviväärtus, ja et gaasi temperatuur enne tahkete osakeste loendurisse sisenemist oleks < 35 °C. |
| --- | --- |

A.8.1.4.4.3.

Tahkete osakeste kontsentratsiooni teine lahjendusseade (PND2

Teine lahjendusseade PND2 on ette nähtud tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendamiseks. Lahjendusseadmes kasutatakse HEPA filtri läbinud lahjendusõhku ning selle ühekordse lahjenduse tegur peab püsima vahemikus 10–30. Teise lahjendusseadme PND2 lahjendustegur valitakse vahemikus 10–15 nii, et tahkete osakeste kontsentratsioon teisest lahjendusseadmest allavoolu oleks väiksem kui tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemine läviväärtus, ja et gaasi temperatuur enne tahkete osakeste loendurisse sisenemist oleks < 35 °C.

2

2

| A.8.1.4.5. | Tahkete osakeste loendur
  Tahkete osakeste loendur peab vastama punktis A.8.1.3.4 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

A.8.1.4.5.

Tahkete osakeste loendur

Tahkete osakeste loendur peab vastama punktis A.8.1.3.4 esitatud nõuetele.

| A.8.2. | Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kalibreerimine ja valideerimine (1) |
| --- | --- |

A.8.2.

Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kalibreerimine ja valideerimine (1

| A.8.2.1. | Tahkete osakeste loenduri kalibreerimine |
| --- | --- |

A.8.2.1.

Tahkete osakeste loenduri kalibreerimine

| A.8.2.1.1. | Tehniline teenistus peab tagama tahkete osakeste loenduri kalibreerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab vastavust jälgitava standardiga 12 kuu jooksul enne heitekatset. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.

Tehniline teenistus peab tagama tahkete osakeste loenduri kalibreerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab vastavust jälgitava standardiga 12 kuu jooksul enne heitekatset.

| A.8.2.1.2. | Pärast igat põhjalikumat hooldust tuleb tahkete osakeste loendur uuesti kalibreerida ja väljastada uus kalibreerimistunnistus. |
| --- | --- |

A.8.2.1.2.

Pärast igat põhjalikumat hooldust tuleb tahkete osakeste loendur uuesti kalibreerida ja väljastada uus kalibreerimistunnistus.

| A.8.2.1.3. | Kalibreerimine peab vastama jälgitavale standardsele kalibreerimismeetodile:






  a) | võrreldakse kalibreeritava tahkete osakeste loenduri näitu kalibreeritud aerosool-elektromeetri näiduga, võttes üheaegselt proove ka elektrostaatiliselt fraktsioneeritud kalibreerimisosakestest, või |
| --- | --- | --- |

A.8.2.1.3.

Kalibreerimine peab vastama jälgitavale standardsele kalibreerimismeetodile:

a)

võrreldakse kalibreeritava tahkete osakeste loenduri näitu kalibreeritud aerosool-elektromeetri näiduga, võttes üheaegselt proove ka elektrostaatiliselt fraktsioneeritud kalibreerimisosakestest, või

| b) | võrreldakse kalibreeritava tahkete osakeste loenduri näitu teise, eelkirjeldatud meetodi kohaselt kalibreeritud tahkete osakeste loenduri näiduga. |
| --- | --- |

b)

võrreldakse kalibreeritava tahkete osakeste loenduri näitu teise, eelkirjeldatud meetodi kohaselt kalibreeritud tahkete osakeste loenduri näiduga.

Elektromeetri puhul peab kalibreerimisel kasutama vähemalt kuut standardset kontsentratsiooni, mis katavad tahkete osakeste loenduri mõõtepiirkonna võimalikult ühtlaselt. Kontsentratsioonid peavad hõlmama nominaalset nullkontsentratsiooni punkti, mis saavutatakse vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluvate või võrdväärse tõhususega HEPA filtrite ühendamisel iga seadme sisselaskeavaga. Kui tahkete osakeste loenduri kalibreerimisel ei kohaldata kalibreerimistegurit, võib mõõdetud kontsentratsioon iga kasutatud kontsentratsiooni (välja arvatud nullpunkti) korral erineda standardkontsentratsioonist ±10 %, vastasel korral kalibreeritav tahkete osakeste loendur ei kvalifitseeru. Arvutatakse ja registreeritakse kahe andmekogumi lineaarse regressiooni gradient. Kalibreeritava tahkete osakeste loenduri suhtes kohaldatakse kalibreerimistegurit, mis on pöördvõrdeline gradiendiga. Näitude lineaarsus arvutatakse kahe andmekogumi Pearsoni korrelatsioonikordaja ruuduna (R2) ning see peab olema vähemalt 0,97. Nii gradiendi kui ka R2 arvutamisel pannakse lineaarse regressiooni sirge läbi koordinaatide alguspunkti (mõlema seadme nullkontsentratsiooni).

2

2

Tahkete osakeste etalonloenduri puhul tuleb kalibreerimisel kasutada vähemalt kuut standardset kontsentratsiooni tahkete osakeste loenduri mõõtepiirkonnas. Vähemalt kolm kontsentratsiooni peavad olema väiksemad kui 1 000/cm3, ülejäänud kontsentratsioonid peavad paiknema lineaarselt 1 000/cm3 ja loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise läviväärtuse vahel. Kontsentratsioonid peavad hõlmama nominaalset nullkontsentratsiooni punkti, mis saavutatakse vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluvate või võrdväärse tõhususega HEPA filtrite ühendamisel iga seadme sisselaskeavaga. Kui tahkete osakeste loenduri kalibreerimisel ei kohaldata kalibreerimistegurit, võib mõõdetud kontsentratsioon iga kasutatud kontsentratsiooni (välja arvatud nullpunkti) korral erineda standardkontsentratsioonist ±10 %, vastasel korral kalibreeritav tahkete osakeste loendur ei kvalifitseeru. Arvutatakse ja registreeritakse kahe andmekogumi lineaarse regressiooni gradient. Kalibreeritava tahkete osakeste loenduri suhtes kohaldatakse kalibreerimistegurit, mis on pöördvõrdeline gradiendiga. Näitude lineaarsus arvutatakse kahe andmekogumi Pearsoni korrelatsioonikordaja ruuduna (R2) ning see peab olema vähemalt 0,97. Nii gradiendi kui ka R2 arvutamisel pannakse lineaarse regressiooni sirge läbi koordinaatide alguspunkti (mõlema seadme nullkontsentratsiooni).

3

3

2

2

| A.8.2.1.4. | Kalibreerimisel tuleb kontrollida ka vastavust punkti A.8.1.3.4.8 nõuetele, mis käsitlevad tahkete osakeste loenduri tuvastamistõhusust tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 23 nm. Loendustõhusust ei ole vaja kontrollida tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 41 nm. |
| --- | --- |

A.8.2.1.4.

Kalibreerimisel tuleb kontrollida ka vastavust punkti A.8.1.3.4.8 nõuetele, mis käsitlevad tahkete osakeste loenduri tuvastamistõhusust tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 23 nm. Loendustõhusust ei ole vaja kontrollida tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 41 nm.

| A.8.2.2. | Lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimine ja valideerimine |
| --- | --- |

A.8.2.2.

Lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimine ja valideerimine

| A.8.2.2.1. | Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegureid kõigi lahjendusastmete puhul seadme fikseeritud nominaalsete töötemperatuuride korral kalibreeritakse uue seadme puhul ja pärast iga põhjalikumat hooldust. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri perioodilise valideerimise nõue hõlmab vaid selle seadete kontrollimist, mida tavaliselt kasutatakse mõõtmiseks diislikütuse tahkete osakeste filtriga varustatud sõidukite puhul. Tehniline teenistus peab tagama lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimis- või valideerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle vastavust 6 kuu jooksul enne heitekatset. Kui lenduvate tahkete osakeste püüdur on varustatud temperatuuriseire hoiatusmärguandega, võib valideerimiste vahe olla 12 kuud.
  Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur hõlmab selliste tahkete osakeste kontsentratsiooni, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegurid (fr(d)) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, peavad olema vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suuremad ning mitte üle 5 % väiksemad kui tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm. Valideerimiseks peab tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri keskväärtus olema ±10 % lenduvate tahkete osakeste püüduri esmase kalibreerimise käigus kindlaks määratud tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmisest vähendustegurist (

  ). |
| --- | --- |

A.8.2.2.1.

Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegureid kõigi lahjendusastmete puhul seadme fikseeritud nominaalsete töötemperatuuride korral kalibreeritakse uue seadme puhul ja pärast iga põhjalikumat hooldust. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri perioodilise valideerimise nõue hõlmab vaid selle seadete kontrollimist, mida tavaliselt kasutatakse mõõtmiseks diislikütuse tahkete osakeste filtriga varustatud sõidukite puhul. Tehniline teenistus peab tagama lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimis- või valideerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle vastavust 6 kuu jooksul enne heitekatset. Kui lenduvate tahkete osakeste püüdur on varustatud temperatuuriseire hoiatusmärguandega, võib valideerimiste vahe olla 12 kuud.

Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur hõlmab selliste tahkete osakeste kontsentratsiooni, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegurid (fr(d)) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, peavad olema vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suuremad ning mitte üle 5 % väiksemad kui tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm. Valideerimiseks peab tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri keskväärtus olema ±10 % lenduvate tahkete osakeste püüduri esmase kalibreerimise käigus kindlaks määratud tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmisest vähendustegurist (
  Image 185
  ).

r

| A.8.2.2.2. | Mõõtmiseks kasutatav aerosool peab sisaldama tahkeid osakesi, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm, ning tahkete osakeste miinimumkontsentratsioon lenduvate tahkete osakeste püüduri sisselaskeavas peab olema 5 000 tahket osakest cm3 kohta. Tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõdetakse seadmetest nii üles- kui ka allavoolu.
  Tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr(di) ) arvutatakse tahkete osakeste kõigi suuruste puhul järgmiselt:



  (117)
  kus:








  Nin(di) | = | läbimõõduga di
  tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu; |
| --- | --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | läbimõõduga di
  tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu ning |
| di | = | tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm). |

A.8.2.2.2.

Mõõtmiseks kasutatav aerosool peab sisaldama tahkeid osakesi, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm, ning tahkete osakeste miinimumkontsentratsioon lenduvate tahkete osakeste püüduri sisselaskeavas peab olema 5 000 tahket osakest cm3

Tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr(di) ) arvutatakse tahkete osakeste kõigi suuruste puhul järgmiselt:

r

i

Image 186
  (117)

kus:

Nin(di)

Nin

i

=

läbimõõduga di
  tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu;

di

Nout(di)

Nout

i

=

läbimõõduga di
  tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu ning

di

di

di

=

tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm).

Nin(di) ja Nout(di) tuleb korrigeerida samadele tingimustele vastavaks.

Nin

i

Nout

i

Tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur (
  Image 187
  ) konkreetse lahjendusseadistuse korral arvutatakse järgmiselt:

Image 188
  (118)

Lenduvate tahkete osakeste püüdurit on soovitatav kalibreerida ja valideerida tervikliku üksusena.

| A.8.2.2.3. | Tehniline teenistus peab tagama lenduvate tahkete osakeste püüduri valideerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab seadme lenduvate tahkete osakeste püüdmise tõhusust 6 kuu jooksul enne heitekatset. Kui lenduvate tahkete osakeste püüdur on varustatud temperatuuriseire hoiatusmärguandega, võib valideerimiste vahe olla 12 kuud. Sisselaskekontsentratsioonil ≥ 10 000/cm3 peab lenduvate tahkete osakeste püüdur minimaalse lahjendusseadistuse korral ja tootja soovitatud töötemperatuuril kõrvaldama tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) tahked osakesed, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, rohkem kui 99,0 % ulatuses. |
| --- | --- |

A.8.2.2.3.

Tehniline teenistus peab tagama lenduvate tahkete osakeste püüduri valideerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab seadme lenduvate tahkete osakeste püüdmise tõhusust 6 kuu jooksul enne heitekatset. Kui lenduvate tahkete osakeste püüdur on varustatud temperatuuriseire hoiatusmärguandega, võib valideerimiste vahe olla 12 kuud. Sisselaskekontsentratsioonil ≥ 10 000/cm3

3

2

38

3

| A.8.2.3. | Tahkete osakeste arvu mõõtesüsteemi kontrollimine |
| --- | --- |

A.8.2.3.

Tahkete osakeste arvu mõõtesüsteemi kontrollimine

| A.8.2.3.1. | Kui tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (tahkete osakeste loenduri ja lenduvate tahkete osakeste püüduri) sisselaskeavaga on ühendatud vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluv või võrdväärse tõhususega HEPA filter, peab tahkete osakeste loendur enne iga katset andma mõõtetulemuseks vähem kui 0,5 tahket osakest cm3 kohta. |
| --- | --- |

A.8.2.3.1.

Kui tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (tahkete osakeste loenduri ja lenduvate tahkete osakeste püüduri) sisselaskeavaga on ühendatud vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluv või võrdväärse tõhususega HEPA filter, peab tahkete osakeste loendur enne iga katset andma mõõtetulemuseks vähem kui 0,5 tahket osakest cm3

| A.8.2.3.2. | Igakuise kontrollimise käigus võib tahkete osakeste loendurisse sisenev vooluhulk erineda kalibreeritud voolumõõturiga kontrollimisel saadud tahkete osakeste loenduri nominaalsest vooluhulgast 5 % võrra. |
| --- | --- |

A.8.2.3.2.

Igakuise kontrollimise käigus võib tahkete osakeste loendurisse sisenev vooluhulk erineda kalibreeritud voolumõõturiga kontrollimisel saadud tahkete osakeste loenduri nominaalsest vooluhulgast 5 % võrra.

| A.8.2.3.3. | Kui tahkete osakeste loenduri sisselaskeavaga on ühendatud standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluva või võrdväärse tõhususega HEPA filter, peab tahkete osakeste loendur igapäevase kontrollimise käigus andma kontsentratsiooniks kuni 0,2/cm3. Kui filter eemaldatakse, peab tahkete osakeste loendur sellesse välisõhu suunamise korral näitama kontsentratsiooni suurenemist vähemalt kuni 100 tahke osakeseni cm3 kohta ning HEPA filtri uuesti kohale asetamise korral vähenema taas tasemele ≤ 0,2/cm3. |
| --- | --- |

A.8.2.3.3.

Kui tahkete osakeste loenduri sisselaskeavaga on ühendatud standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluva või võrdväärse tõhususega HEPA filter, peab tahkete osakeste loendur igapäevase kontrollimise käigus andma kontsentratsiooniks kuni 0,2/cm3

3

3

| A.8.2.3.4. | Enne iga katset tuleb veenduda, et mõõtesüsteemi järgi on aurustamistoru (kui on olemas) saavutanud ettenähtud töötemperatuuri. |
| --- | --- |

A.8.2.3.4.

Enne iga katset tuleb veenduda, et mõõtesüsteemi järgi on aurustamistoru (kui on olemas) saavutanud ettenähtud töötemperatuuri.

| A.8.2.3.5. | Enne iga katset tuleb veenduda, et mõõtesüsteemi järgi on lahjendusseade PND1 saavutanud ettenähtud töötemperatuuri. |
| --- | --- |

A.8.2.3.5.

Enne iga katset tuleb veenduda, et mõõtesüsteemi järgi on lahjendusseade PND1

---

(1)  Kalibreerimise ja valideerimise näidismeetodid on kättesaadavad aadressil

1

www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp.

---

5. LISA

Etalonkütuste tehniline kirjeldus

Survesüütemootorite ja segakahekütuseliste mootorite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed

Tüüp: diislikütus (B7)

| Parameeter | Ühik | Piirnorm1 | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| miinimum | maksimum |
| Tsetaaniindeks | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Tsetaaniarv2 | | 52,0 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Tihedus temperatuuril 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Destilleerimine: | | | | |
| — | 50 % punkt |

Parameeter

Ühik

Piirnorm1

Katsemeetod

miinimum

maksimum

Tsetaaniindeks

46,0

EN ISO 4264

Tsetaaniarv2

52,0

56,0

EN-ISO 5165

Tihedus temperatuuril 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

EN ISO 12185

Destilleerimine:

—

50 % punkt

°C

245

EN-ISO 3405

| — | 95 % punkt |
| --- | --- |

—

95 % punkt

°C

345

350

EN-ISO 3405

| — | lõppkeemispunkt |
| --- | --- |

—

lõppkeemispunkt

°C

360

EN-ISO 3405

Leekpunkt

°C

55

EN 22719

Külmfiltri ummistuspunkt

°C

5

EN 116

Viskoossus temperatuuril 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

massi%

2,0

4,0

EN 12916

Väävlisisaldus

mg/kg

10

EN ISO 20846 / EN ISO 20884

Vase korrosioon

(3 h temperatuuril 50 °C)

klass

klass 1

EN-ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % destillatsioonijäägi kohta)

massi%

0,2

EN-ISO 10370

Tuhasus

massi%

0,01

EN-ISO 6245

Kogusaaste

mg/kg

24

EN 12662

Veesisaldus

massi%

0,02

EN-ISO 12937

Neutralisatsiooniarv (tugevad happed)

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Oksüdatsioonikindlus3

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

Määrimisvõime (HFRR-kulumisjälje läbimõõt temperatuuril 60 °C)

μm

400

EN ISO 12156

Oksüdatsioonikindlus temperatuuril 110 °C3

H

20,0

EN 15751

Rasvhapete metüülestrid4

mahu%

6,0

7,0

EN 14078

Märkused

| 1 | Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 „Naftasaadused ja samaväärsed tooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete piiritlemine“ tingimusi; miinimumväärtuste kindlaksmääramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R on korratavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peab kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, tuleb rakendada ISO 4259 tingimusi. |
| --- | --- |

1

Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 „Naftasaadused ja samaväärsed tooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete piiritlemine“ tingimusi; miinimumväärtuste kindlaksmääramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R on korratavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peab kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, tuleb rakendada ISO 4259 tingimusi.

| 2 | Tsetaaniarvu diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõuetele. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kasutaja vahel, võib kasutada vaidluste lahendamiseks standardi ISO 4259 tingimusi juhul, kui vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse kindlaksmääramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvmõõtmisi. |
| --- | --- |

2

Tsetaaniarvu diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõuetele. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kasutaja vahel, võib kasutada vaidluste lahendamiseks standardi ISO 4259 tingimusi juhul, kui vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse kindlaksmääramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvmõõtmisi.

| 3 | Ehkki oksüdatsioonikindlust kontrollitakse, on säilivusaeg tõenäoliselt piiratud. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleb tarnijaga nõu pidada. |
| --- | --- |

3

Ehkki oksüdatsioonikindlust kontrollitakse, on säilivusaeg tõenäoliselt piiratud. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleb tarnijaga nõu pidada.

| 4 | Rasvhapete metüülestrite sisaldus peab vastama standardi EN 14214 spetsifikatsioonile. |
| --- | --- |

4

Rasvhapete metüülestrite sisaldus peab vastama standardi EN 14214 spetsifikatsioonile.

Tüüp: eriotstarbelistes survesüütemootorites kasutatav etanool (ED95)1

| Parameeter | Ühik | Piirnormid2 | Katsemeetod3 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | miinimum | maksimum |
| Summaarne alkoholisisaldus (etanooli ja kõrgemate küllastunud alkoholide sisaldus) | massi% | 92,4 | | EN 15721 |
| Muud kõrgemad küllastunud monoalkoholid (C3–C5) | massi% | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanool | massi% | | 0,3 | EN 15721 |
| Tihedus temperatuuril 15 °C | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Happesus, arvutatud äädikhappena | massi% | | 0,0025 | EN 15491 |
| Välimus | | selge ja läbipaistev | |
| Leekpunkt | oC | 10 | | EN 3679 |
| Kuivjääk | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Veesisaldus | massi% | | 6,5 | EN 154894
  EN-ISO 12937
  EN 15692 |
| Aldehüüdid, arvutatud atseetaldehüüdina | massi% | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Estrid, arvutatud etüülatsetaadina | massi% | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Väävlisisaldus | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfaadid | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Tahkete osakestega saastatus | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Anorgaanilised kloriidid | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 või EN 15492 |
| Vask | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektrijuhtivus | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 või prEN 15938 |
| Märkused








  1 | Etanoolkütusele võib lisada kütuselisandeid, näiteks mootori tootja kindlaks määratud tsetaaniarvu suurendavat lisandit seni, kui ei ole teavet nende negatiivsete kõrvaltoimete kohta. Kui need tingimused on täidetud, siis on suurim lubatud kogus 10 massiprotsenti. |

Parameeter

Ühik

Piirnormid2

Katsemeetod3

miinimum

maksimum

Summaarne alkoholisisaldus (etanooli ja kõrgemate küllastunud alkoholide sisaldus)

massi%

92,4

EN 15721

Muud kõrgemad küllastunud monoalkoholid (C3–C5)

massi%

2,0

EN 15721

Metanool

massi%

0,3

EN 15721

Tihedus temperatuuril 15 °C

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Happesus, arvutatud äädikhappena

massi%

0,0025

EN 15491

Välimus

selge ja läbipaistev

Leekpunkt

oC

10

EN 3679

Kuivjääk

mg/kg

15

EN 15691

Veesisaldus

massi%

6,5

EN 154894

EN-ISO 12937

EN 15692

Aldehüüdid, arvutatud atseetaldehüüdina

massi%

0,0050

ISO 1388-4

Estrid, arvutatud etüülatsetaadina

massi%

0,1

ASTM D1617

Väävlisisaldus

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfaadid

mg/kg

4,0

EN 15492

Tahkete osakestega saastatus

mg/kg

24

EN 12662

Fosfor

mg/l

0,20

EN 15487

Anorgaanilised kloriidid

mg/kg

1,0

EN 15484 või EN 15492

Vask

mg/kg

0,100

EN 15488

Elektrijuhtivus

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 või prEN 15938

Märkused

1

Etanoolkütusele võib lisada kütuselisandeid, näiteks mootori tootja kindlaks määratud tsetaaniarvu suurendavat lisandit seni, kui ei ole teavet nende negatiivsete kõrvaltoimete kohta. Kui need tingimused on täidetud, siis on suurim lubatud kogus 10 massiprotsenti.

| 2 | Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 „Naftasaadused ja samaväärsed tooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete piiritlemine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R on korratavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peab kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, tuleb rakendada ISO 4259 tingimusi. |
| --- | --- |

2

Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 „Naftasaadused ja samaväärsed tooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete piiritlemine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R on korratavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peab kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, tuleb rakendada ISO 4259 tingimusi.

| 3 | Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse. |
| --- | --- |

3

Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

| 4 | Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, tuleb rakendada |
| --- | --- |

4

Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, tuleb rakendada

Sädesüütemootorite ja segakahekütuseliste mootorite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed

Tüüp: bensiin (E10)

| Parameeter | Ühik | Piirnormid1 | Katsemeetod2 |
| --- | --- | --- | --- |
| miinimum | maksimum | |
| Uurimismeetodil kindlaks määratud oktaaniarv, RON | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:20053 |
| Mootorimeetodil kindlaks määratud oktaaniarv, MON | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:20053 |
| Tihedus temperatuuril 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Aururõhk | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Veesisaldus | mahu% | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Destilleerimine: | | | | |
| — | aurustunud temperatuuril 70 °C |

Parameeter

Ühik

Piirnormid1

Katsemeetod2

miinimum

maksimum

Uurimismeetodil kindlaks määratud oktaaniarv, RON

95,0

97,0

EN ISO 5164:20053

Mootorimeetodil kindlaks määratud oktaaniarv, MON

84,0

86,0

EN ISO 5163:20053

Tihedus temperatuuril 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Aururõhk

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Veesisaldus

mahu%

0,015

ASTM E 1064

Destilleerimine:

—

aurustunud temperatuuril 70 °C

mahu%

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 100 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 100 °C

mahu%

56,0

60,0

EN-ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 150 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 150 °C

mahu%

88,0

90,0

EN-ISO 3405

| — | lõppkeemispunkt |
| --- | --- |

—

lõppkeemispunkt

°C

190

210

EN-ISO 3405

Jääk

mahu%

–

2,0

EN-ISO 3405

Süsivesinike analüüs:

| — | olefiinid |
| --- | --- |

—

olefiinid

mahu%

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromaatsed ained |
| --- | --- |

—

aromaatsed ained

mahu%

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | benseen |
| --- | --- |

—

benseen

mahu%

0,4

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | küllastunud süsivesinikud |
| --- | --- |

—

küllastunud süsivesinikud

mahu%

aruanne

EN 14517

EN 15553

Süsiniku ja vesiniku suhe

aruanne

Süsiniku ja hapniku suhe

aruanne

Induktsiooniperiood4

minutid

480

EN-ISO 7536

Hapnikusisaldus5

massi%

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Vaigusisaldus

mg/ml

–

0,04

EN-ISO 6246

Väävlisisaldus6

mg/kg

–

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vase korrosioon (3 h temperatuuril 50 °C)

klass

–

klass 1

EN-ISO 2160

Pliisisaldus

mg/l

–

5

EN 237

Fosforisisaldus7

mg/l

–

1,3

ASTM D 3231

Etanool4

mahu%

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Märkused

| 1 | Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 „Naftasaadused ja samaväärsed tooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete piiritlemine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R on korratavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peab kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, tuleb rakendada ISO 4259 tingimusi. |
| --- | --- |

1

Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 „Naftasaadused ja samaväärsed tooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete piiritlemine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R on korratavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peab kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, tuleb rakendada ISO 4259 tingimusi.

| 2 | Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse. |
| --- | --- |

2

Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

| 3 | Lõpptulemuse arvutamisel standardi EN 228:2008 kohaselt lahutatakse MONi ja RONi puhul parandustegur 0,2. |
| --- | --- |

3

Lõpptulemuse arvutamisel standardi EN 228:2008 kohaselt lahutatakse MONi ja RONi puhul parandustegur 0,2.

| 4 | Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud bensiini, kuid ei lisata pindaktiivseid/dispergeerivaid kütuselisandeid ega solventnaftat. |
| --- | --- |

4

Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud bensiini, kuid ei lisata pindaktiivseid/dispergeerivaid kütuselisandeid ega solventnaftat.

| 5 | Ainus hapnikku sisaldav ühend, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool. |
| --- | --- |

5

Ainus hapnikku sisaldav ühend, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool.

| 6 | Katsearuandesse märgitakse 1. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. |
| --- | --- |

6

Katsearuandesse märgitakse 1. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

| 7 | Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid. |
| --- | --- |

7

Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.

Tüüp: etanool (E85)

| Parameeter | Ühik | Piirnormid1 | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| miinimum | maksimum |
| Uurimismeetodil kindlaks määratud oktaaniarv, RON | | 95,0 | – | EN ISO 5164 |
| Mootorimeetodil kindlaks määratud oktaaniarv, MON | | 85,0 | – | EN ISO 5163 |
| Tihedus temperatuuril 15 oC | kg/m3 | aruanne | ISO 3675 |
| Aururõhk | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Väävlisisaldus2 | mg/kg | – | 10 | EN 15485 või EN 15486 |
| Oksüdatsioonikindlus | minutid | 360 | | EN ISO 7536 |
| Vaigusisaldus (solvent-uhutud) | mg/100 ml | – | 5 | EN-ISO 6246 |
| Välimus:
  määratakse kindlaks ümbritseva õhu temperatuuril või temperatuuril 15 °C, olenevalt sellest, kumb on kõrgem | | selge ja läbipaistev, nähtavate hõljuvate ja sadestunud saasteaineteta | visuaalne kontroll |
| Etanool ja kõrgemad alkoholid3 | mahu% | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Kõrgemad alkoholid (C3–C8) | mahu% | – | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanool | mahu% | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Bensiin4 | mahu% | vahe | EN 228 |
| Fosfor | mg/l | 0,205 | EN 15487 |
| Veesisaldus | mahu% | | 0,300 | EN 15489 või EN 15692 |
| Anorgaaniliste kloriidide sisaldus | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Vaskplaadi korrosioonikatse
  (3 h temperatuuril 50 °C) | klass | klass 1 | | EN ISO 2160 |
| Happesus (väljendatud äädikhappena CH3COOH) | massi%
  (mg/l) | – | 0,0050
  (40 ) | EN 15491 |
| Elektrijuhtivus | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 või prEN 15938 |
| Süsiniku ja vesiniku suhe | | aruanne | |
| Süsiniku ja hapniku suhe | | aruanne | |
| Märkused








  1 | Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 „Naftasaadused ja samaväärsed tooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete piiritlemine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R on korratavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peab kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, tuleb rakendada ISO 4259 tingimusi. |

Parameeter

Ühik

Piirnormid1

Katsemeetod

miinimum

maksimum

Uurimismeetodil kindlaks määratud oktaaniarv, RON

95,0

–

EN ISO 5164

Mootorimeetodil kindlaks määratud oktaaniarv, MON

85,0

–

EN ISO 5163

Tihedus temperatuuril 15 oC

kg/m3

aruanne

ISO 3675

Aururõhk

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Väävlisisaldus2

mg/kg

–

10

EN 15485 või EN 15486

Oksüdatsioonikindlus

minutid

360

EN ISO 7536

Vaigusisaldus (solvent-uhutud)

mg/100 ml

–

5

EN-ISO 6246

Välimus:

määratakse kindlaks ümbritseva õhu temperatuuril või temperatuuril 15 °C, olenevalt sellest, kumb on kõrgem

selge ja läbipaistev, nähtavate hõljuvate ja sadestunud saasteaineteta

visuaalne kontroll

Etanool ja kõrgemad alkoholid3

mahu%

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Kõrgemad alkoholid (C3–C8)

mahu%

–

2,0

E DIN 51627-3

Metanool

mahu%

1,00

E DIN 51627-3

Bensiin4

mahu%

vahe

EN 228

Fosfor

mg/l

0,205

EN 15487

Veesisaldus

mahu%

0,300

EN 15489 või EN 15692

Anorgaaniliste kloriidide sisaldus

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Vaskplaadi korrosioonikatse

(3 h temperatuuril 50 °C)

klass

klass 1

EN ISO 2160

Happesus (väljendatud äädikhappena CH3COOH)

massi%

(mg/l)

–

0,0050

(40 )

EN 15491

Elektrijuhtivus

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 või prEN 15938

Süsiniku ja vesiniku suhe

aruanne

Süsiniku ja hapniku suhe

aruanne

Märkused

1

Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 „Naftasaadused ja samaväärsed tooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete piiritlemine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R on korratavus). Olenemata sellest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peab kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, tuleb rakendada ISO 4259 tingimusi.

| 2 | Antakse teada heitekatses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. |
| --- | --- |

2

Antakse teada heitekatses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

| 3 | Ainus hapnikku sisaldav ühend, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool. |
| --- | --- |

3

Ainus hapnikku sisaldav ühend, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool.

| 4 | Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks määrata, kui võtta 100 ja lahutada sellest vee, alkoholide, metüül-tert-butüüleetri ja etüül-tert-butüüleetri sisaldus. |
| --- | --- |

4

Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks määrata, kui võtta 100 ja lahutada sellest vee, alkoholide, metüül-tert-butüüleetri ja etüül-tert-butüüleetri sisaldus.

| 5 | Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid. |
| --- | --- |

5

Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.

Tüüp: veeldatud naftagaas

| Parameeter | Ühik | Kütus A | Kütus B | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostis | | | | EN 27941 |
| C3 sisaldus | mahu% | 30 ±2 | 85 ±2 | |
| C4 sisaldus | mahu% | vahe1 | vahe1 | |
| < C3, > C4 | mahu% | maksimaalselt 2 | maksimaalselt 2 | |
| Olefiinid | mahu% | maksimaalselt 12 | maksimaalselt 15 | |
| Aurutusjääk | mg/kg | maksimaalselt 50 | maksimaalselt 50 | EN 15470 |
| Vesi temperatuuril 0 °C | | veevaba | veevaba | EN 15469 |
| Väävli kogusisaldus, sealhulgas lõhnaaine | mg/kg | maksimaalselt 10 | maksimaalselt 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Vesiniksulfiid | | puudub | puudub | EN ISO 8819 |
| Vaskplaadi korrosioonikatse
  (1 h temperatuuril 40 °C) | klass | klass 1 | klass 1 | ISO 62512 |
| Lõhn | | iseloomulik | iseloomulik | |
| Mootorimeetodil kindlaks määratud oktaaniarv3 | | vähemalt 89,0 | vähemalt 89,0 | EN 589 B lisa |
| Märkused








  1 | Vahe arvutatakse järgmiselt: vahe = 100 – C3 – <C3 – >C4. |

Parameeter

Ühik

Kütus A

Kütus B

Katsemeetod

Koostis

EN 27941

C3 sisaldus

mahu%

30 ±2

85 ±2

C4 sisaldus

mahu%

vahe1

vahe1

< C3, > C4

mahu%

maksimaalselt 2

maksimaalselt 2

Olefiinid

mahu%

maksimaalselt 12

maksimaalselt 15

Aurutusjääk

mg/kg

maksimaalselt 50

maksimaalselt 50

EN 15470

Vesi temperatuuril 0 °C

veevaba

veevaba

EN 15469

Väävli kogusisaldus, sealhulgas lõhnaaine

mg/kg

maksimaalselt 10

maksimaalselt 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Vesiniksulfiid

puudub

puudub

EN ISO 8819

Vaskplaadi korrosioonikatse

(1 h temperatuuril 40 °C)

klass

klass 1

klass 1

ISO 62512

Lõhn

iseloomulik

iseloomulik

Mootorimeetodil kindlaks määratud oktaaniarv3

vähemalt 89,0

vähemalt 89,0

EN 589 B lisa

Märkused

1

Vahe arvutatakse järgmiselt: vahe = 100 – C3 – <C3 – >C4.

| 2 | See meetod ei võimalda söövitavate ainete olemasolu täpselt kindlaks määrata juhul, kui proov sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid kemikaale, mis vähendavad vaskplaadi korrosiooni. Seepärast on keelatud lisada selliseid ühendeid, mille ainus eesmärk on katsetulemuste mõjutamine. |
| --- | --- |

2

See meetod ei võimalda söövitavate ainete olemasolu täpselt kindlaks määrata juhul, kui proov sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid kemikaale, mis vähendavad vaskplaadi korrosiooni. Seepärast on keelatud lisada selliseid ühendeid, mille ainus eesmärk on katsetulemuste mõjutamine.

| 3 | Mootori tootja taotlusel võib tüübikinnituskatsete tegemiseks kasutada suuremat MONi. |
| --- | --- |

3

Mootori tootja taotlusel võib tüübikinnituskatsete tegemiseks kasutada suuremat MONi.

Tüüp: maagaas/biometaan

| Omadused | Ühikud | Alus | Piirnormid | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| miinimum | maksimum |
| Etalonkütus GR |
| Koostis | | | | | |
| Metaan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaan | | 13 | 11 | 15 | |
| Vahe1 | mooli% | – | – | 1 | ISO 6974 |
| Väävlisisaldus | mg/m3 2 | – | | 10 | ISO 6326-5 |
| | | | | | |
| Märkused








  1 | Inertgaasid + C2+. |

Omadused

Ühikud

Alus

Piirnormid

Katsemeetod

miinimum

maksimum

Etalonkütus GR

Koostis

Metaan

87

84

89

Etaan

13

11

15

Vahe1

mooli%

–

–

1

ISO 6974

Väävlisisaldus

mg/m3 2

–

10

ISO 6326-5

Märkused

1

Inertgaasid + C2+.

| 2 | Väärtus, mis määratakse kindlaks standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa). |
| --- | --- |

2

Väärtus, mis määratakse kindlaks standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa).

Etalonkütus G23

Koostis

Metaan

92,5

91,5

93,5

Vahe1

mooli%

–

–

1

ISO 6974

N2

mooli%

7,5

6,5

8,5

Väävlisisaldus

mg/m3 2

–

–

10

ISO 6326-5

Märkused

| 1 | Inertgaasid (muud kui N2) + C2 + C2+. |
| --- | --- |

1

Inertgaasid (muud kui N2) + C2 + C2+.

| 2 | Väärtus, mis määratakse kindlaks temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Väärtus, mis määratakse kindlaks temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

Etalonkütus G25

Koostis

Metaan

mooli%

86

84

88

Vahe1

mooli%

–

–

1

ISO 6974

N2

mooli%

14

12

16

Väävlisisaldus

mg/m3 2

–

–

10

ISO 6326-5

Märkused

| 1 | Inertgaasid (muud kui N2) + C2 + C2+. |
| --- | --- |

1

Inertgaasid (muud kui N2) + C2 + C2+.

| 2 | Väärtus, mis määratakse kindlaks temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa. |
| --- | --- |

2

Väärtus, mis määratakse kindlaks temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

| Omadused | Ühikud | Alus | Piirnormid | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| miinimum | maksimum |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Etalonkütus G20 |
| Koostis | | | | | |
| Metaan | mooli% | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Vahe (1) | mooli% | – | – | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mooli% | | | | ISO 6974 |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (2) | – | – | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbe indeks (neto) | MJ/m3
   (3) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Omadused

Ühikud

Alus

Piirnormid

Katsemeetod

miinimum

maksimum

...

...

...

...

...

...

Etalonkütus G20

Koostis

Metaan

mooli%

100

99

100

ISO 6974

Vahe (1)

mooli%

–

–

1

ISO 6974

N2

mooli%

ISO 6974

Väävlisisaldus

mg/m3
   (2)

–

–

10

ISO 6326-5

Wobbe indeks (neto)

MJ/m3
   (3)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  Inertgaasid (muud kui N2) + C2 + C2+.

(2)  Väärtus, mis määratakse kindlaks temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

(3)  3 Väärtus, mis määratakse kindlaks temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

---

6. LISA

Tüübikinnitusel tehnoülevaatuseks vajalikud heitkoguste andmed

Süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmine tühikäigul

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesoleva lisaga kehtestatakse sädesüütemootorite süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmise kord tühikäigul (tava- ja suurel pöörlemissagedusel) M1-kategooria sõidukite, mille täismass ei ületa 7,5 tonni, ning M2- ja N1-kategooria sõidukite puhul. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Käesolevat lisa ei kohaldata segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Üldnõuded

| 2.1. | Üldnõueteks on eeskirja nr 83 punktis 5.3.7 kindlaks määratud nõuded koos punktides 2.2, 2.3 ja 2.4 kirjeldatud eranditega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eeskirja nr 83 punktis 5.3.7.3 esitatud aatomsuhteid loetakse järgmiselt:













  Hcv | = | vesiniku ja süsiniku aatomsuhe |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Hcv

=

vesiniku ja süsiniku aatomsuhe

| — | bensiini (E10) puhul 1,93; |
| --- | --- |

—

bensiini (E10) puhul 1,93;

| — | veeldatud naftagaasi puhul 2,525; |
| --- | --- |

—

veeldatud naftagaasi puhul 2,525;

| — | maagaasi/biometaani puhul 4,0; |
| --- | --- |

—

maagaasi/biometaani puhul 4,0;

| — | etanooli (E85) puhul 2,74; |
| --- | --- |

—

etanooli (E85) puhul 2,74;

| Ocv | = | hapniku ja süsiniku aatomsuhe |
| --- | --- | --- |

Ocv

=

hapniku ja süsiniku aatomsuhe

| — | bensiini (E10) puhul 0,032; |
| --- | --- |

—

bensiini (E10) puhul 0,032;

| — | veeldatud naftagaasi puhul 0,0; |
| --- | --- |

—

veeldatud naftagaasi puhul 0,0;

| — | maagaasi/biometaani puhul 0,0; |
| --- | --- |

—

maagaasi/biometaani puhul 0,0;

| — | etanooli (E85) puhul 0,385. |
| --- | --- |

—

etanooli (E85) puhul 0,385.

| 2.3. | 2.A lisa punktis 1.4.3 esitatud tabel (tabel 6) täidetakse käesoleva lisa punktide 2.2 ja 2.4 nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tootja peab kinnitama, et käesoleva lisa punkti 2.1 kohase tüübikinnituse ajal registreeritud lambda väärtus on õige ja vastab 24 kuu jooksul pärast tüübikinnituse kuupäeva tootmises oleva sõidukitüübi lambda väärtusele. Hinnang antakse tootmises olevate sõidukite ülevaatuse ja uurimise põhjal. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Tehnilised nõuded

| 3.1. | Tehnilisteks nõueteks on eeskirja nr 83 5. lisas esitatud nõuded koos punktis 3.2 kirjeldatud erandiga. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eeskirja nr 83 5. lisa punktis 2.1 nimetatud etalonkütusteks loetakse käesoleva eeskirja 5. lisas nimetatud vastava spetsifikatsiooniga etalonkütused. |
| --- | --- |

3.2.

---

7. LISA

Mootorisüsteemide vastupidavuse kontrollimine

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas lisas kirjeldatakse mootorite valimise korda katsete jaoks, mida tehakse halvendustegurite kindlaksmääramiseks kasutuskestuse saavutamise katseplaani alusel. Halvendustegureid kohaldatakse kooskõlas käesoleva lisa punkti 3.6 nõuetega 4. lisa kohaselt mõõdetud heitkoguste suhtes. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Käesolevas lisas kirjeldatakse ka heitetaset mõjutavat hooldust ja heitetaset mittemõjutavat hooldust, mida tehakse kasutuskestuse saavutamise katseplaani alusel katsetatavatele mootoritele. Niisugune hooldus peab vastama hooldusele, mida tehakse kasutusel olevatele mootoritele, ja sellest peab uute mootorite ja sõidukite omanikele teatama. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Mootorite valik kasuliku tööea halvendustegurite kindlakstegemiseks

| 2.1. | Kasuliku tööea halvendustegurite kindlakstegemise heitekatse jaoks valitakse mootorid käesoleva eeskirja punktis 7 kindlaks määratud mootoritüüpkonnast. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Erinevatest tüüpkondadest pärit mootoreid võib kasutatava heitgaasi järeltöötlussüsteemi tüübi alusel omakorda liigitada tüüpkondadesse. Selleks, et liigitada erineva silindrite arvu ja konfiguratsiooniga, kuid tehniliste näitajate ja heitgaasi järeltöötlussüsteemide paigalduse poolest sarnaseid mootoreid samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda, esitab tootja tüübikinnitusasutusele andmed, mis tõendavad selliste mootorisüsteemide heitkoguseid vähendava talitluse sarnasust. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mootori tootja valib välja ühe mootori, mis esindab vastavalt punktile 2.2 kindlaks määratud mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda ja mida katsetatakse punktis 3.2 kindlaks määratud kasutuskestuse saavutamise katseplaani jooksul ning millest teatatakse tüübikinnitusasutusele enne katsetamise alustamist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kõrgeima heitetaseme väljaselgitamiseks tuleks katsetada muud mootorit, valivad tüübikinnitusasutus ja mootorite tootja ühiselt katsetatava mootori. |
| --- | --- |

2.3.1.

3.   Kasuliku tööea halvendustegurite kindlakstegemine

3.1.   Üldteave

Mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna suhtes kohaldatavad halvendustegurid tehakse kindlaks valitud mootorite põhjal, võttes aluseks kasutuskestuse saavutamise katseplaani, mis hõlmab gaasiliste ja tahkete saasteainete heite regulaarset kindlaksmääramist WHTC ja WHSC katsetes.

3.2.   Kasutuskestuse saavutamise katseplaan

Kasutuskestuse saavutamise katseplaani võib rakendada tootja soovil, katsetades valitud mootoriga varustatud sõidukit kasutuskestuse saavutamise katseplaani alusel kasutustingimustes või katsetades valitud mootorit kasutuskestuse saavutamise katseplaani alusel veojõustendil.

3.2.1.   Kasutuskestuse saavutamise katseplaani rakendamine kasutustingimustes ja veojõustendil

| 3.2.1.1. | Tootja määrab kindlaks mootorite läbitava vahemaa, kasutuskestuse saavutamise ja vanandamistsükli vormi ja ulatuse kooskõlas hea inseneritavaga. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Tootja määrab kindlaks katsepunktid, kus WHTC kuumkäivituskatsete ja WHSC katsete käigus mõõdetakse gaasiliste ja tahkete saasteainete heitkoguseid. Katsepunkte peab olema vähemalt kolm: üks kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguses, üks umbes selle keskel ja üks selle lõpus. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Kooskõlas punktiga 3.5.2 arvutatud heitkoguste väärtused alguspunktis ja kasuliku tööea lõpp-punktis peavad vastama käesoleva eeskirja punktis 5.3 kindlaks määratud piirnormile, ehkki katsepunktide üksikud heitetasemed võivad olla nendest piirnormidest suuremad. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

| 3.2.1.4. | Tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib igas katsepunktis teha ainult ühe katsetsükli (kas WHTC kuumkäivituskatsetsükkel või WHSC) ning teine katsetsükkel tehakse ainult kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguses ja lõpus. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

| 3.2.1.5. | Erinevate mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkondade puhul võivad olla erinevad ka kasutuskestuse saavutamise katseplaanid. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

| 3.2.1.6. | Kasutuskestuse saavutamise katseplaan võib olla lühem kui kasulik tööiga, kuid see ei tohi olla lühem punkti 3.2.1.8 tabelis 1 näidatust. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

| 3.2.1.7. | Tootja peab kindlaks määrama, millises korrelatsioonis on minimaalne kasutuskestuse periood (läbisõit) mootori töötundidega veojõustendil, näiteks milline on kütusekulu korrelatsioon, korrelatsioon sõiduki kiiruse ja mootori pöörlemissageduse vahel jne. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

| 3.2.1.8. | Minimaalne kasutuskestuse periood

  Tabel 1


  Minimaalne kasutuskestuse periood








  Selle sõiduki kategooria, millele mootor paigaldatakse (1) | Minimaalne kasutuskestuse periood | Kasulik tööiga |
| --- | --- | --- | --- |
| N1-kategooria sõidukid | 160 000  km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4 |
| N2-kategooria sõidukid | 188 000  km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4 |
| N3-kategooria sõidukid, mille täismass ei ületa 16 tonni | 188 000  km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4 |
| N3-kategooria sõidukid, mille täismass ületab 16 tonni | 233 000  km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4 |
| M1-kategooria sõidukid | 160 000  km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4 |
| M2-kategooria sõidukid | 160 000  km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4 |
| M3-kategooria I-, II-, A- ja B-klassi sõidukid, mille täismass ei ületa 7,5 tonni | 188 000  km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4 |
| M3-kategooria III- ja B-klassi sõidukid, mille täismass ületab 7,5 tonni | 233 000  km | vt käesoleva eeskirja punkt 5.4 |

3.2.1.8.

Tabel 1

Minimaalne kasutuskestuse periood

Selle sõiduki kategooria, millele mootor paigaldatakse (1)

Minimaalne kasutuskestuse periood

Kasulik tööiga

N1-kategooria sõidukid

160 000  km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4

N2-kategooria sõidukid

188 000  km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4

N3-kategooria sõidukid, mille täismass ei ületa 16 tonni

188 000  km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4

N3-kategooria sõidukid, mille täismass ületab 16 tonni

233 000  km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4

M1-kategooria sõidukid

160 000  km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4

M2-kategooria sõidukid

160 000  km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4

M3-kategooria I-, II-, A- ja B-klassi sõidukid, mille täismass ei ületa 7,5 tonni

188 000  km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4

M3-kategooria III- ja B-klassi sõidukid, mille täismass ületab 7,5 tonni

233 000  km

vt käesoleva eeskirja punkt 5.4

| 3.2.1.9. | Kiirendatud vanandamine on lubatud kasutuskestuse saavutamise katseplaani kohandamisega kütusekulu alusel. Kohandamise aluseks on tüüpilise kasutusaegse kütusekulu ja vanandamistsükli kütusekulu suhtarv, kuid vanandamistsükli kütusekulu ei tohi olla tüüpilisest kasutusaegsest kütusekulust rohkem kui 30 % suurem. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

| 3.2.1.10. | Kasutuskestuse saavutamise katseplaani kirjeldatakse täielikult tüübikinnitustaotluses ja sellest teatatakse tüübikinnitusasutusele enne katsetamise alustamist. |
| --- | --- |

3.2.1.10.

| 3.2.2. | Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et WHTC kuumkäivituskatsete ja WHSC katsete puhul tuleb teha lisamõõtmisi tootja valitud punktide vahel, teatab ta sellest tootjale. Tootja koostab uue kasutuskestuse saavutamise katseplaani ja tüübikinnitusasutus annab sellele oma nõusoleku. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Mootori katsetamine

3.3.1.   Mootorisüsteemi stabiliseerimine

| 3.3.1.1. | Tootja määrab iga mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kohta kindlaks, mitu tundi sõiduk või mootor peab töötama, enne kui mootori järeltöötlussüsteemi töö stabiliseerub. Tüübikinnitusasutuse taotlusel avaldab tootja selle kindlaksmääramise aluseks olnud andmed ja analüüsid. Alternatiivina võib tootja mootori järeltöötlussüsteemi stabiliseerimiseks lasta mootoril töötada 60–125 tundi või töötada vanandamistsüklis samaväärse kilometraaži ulatuses. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | Punktis 3.3.1.1 kindlaksmääratud stabiliseerimisperioodi lõpp loetakse kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguseks. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

3.3.2.   Kasutuskestuse saavutamise katsed

| 3.3.2.1. | Pärast stabiliseerimisperioodi lastakse mootoril töötada tootja valitud kasutuskestuse saavutamise katseplaani alusel, nagu on kirjeldatud punktis 3.2. Kasutuskestuse saavutamise katseplaanis ette nähtud korrapäraste ajavahemike tagant, mille määrab kindlaks tootja ja mille vajaduse korral näeb ette tüübikinnitusasutus vastavalt punktile 3.2.2, katsetatakse mootorit WHTC kuumkäivituskatsetsükli ja WHSC katse käigus gaasiliste ja tahkete saasteainete heite suhtes. Kui vastavalt punktile 3.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis tehakse ainult üks katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel või WHSC), viiakse teine katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel või WHSC) läbi kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguses ja lõpus. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

| 3.3.2.2. | Kasutuskestuse saavutamise katseplaani ajal tehakse mootorile punktis 4 kirjeldatud hooldust. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

| 3.3.2.3. | Kasutuskestuse saavutamise katseplaani ajal võib mootori või sõiduki erakorralist hooldust teha näiteks juhul, kui pardadiagnostikasüsteem on tuvastanud sellise probleemi, mis on põhjustanud rikkenäidiku rakendumise. |
| --- | --- |

3.3.2.3.

| 3.3.2.4. | Kasutuskestuse saavutamise katseplaani rakendamiseks võib kasutada turul saadaolevaid kütuseid. Heitekatseks tuleb kasutada etalonkütust. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

3.4.   Aruandlus

| 3.4.1. | Kõik kasutuskestuse saavutamise katseplaani ajal tehtud heitekatsete (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel ja WHSC) tulemused tehakse tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks. Kui mõni heitekatse tunnistatakse kehtetuks, peab tootja selgitama, miks katse on kehtetuks tunnistatud. Sel juhul tuleb teha uued WHTC kuumkäivituskatsete ja WHSC katsete seeriad järgneva 100-tunnise kasutuskestuse jooksul. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Tootja säilitab dokumendid, mis sisaldavad kogu teavet kõigi kasutuskestuse saavutamise katseplaani käigus mootorile tehtud heitekatsete ja hooldustööde kohta. See teave esitatakse tüübikinnitusasutusele koos kasutuskestuse saavutamise katseplaani käigus tehtud heitekatsete tulemustega. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Halvendustegurite kindlaksmääramine

| 3.5.1. | Kasutuskestuse saavutamise katseplaani jooksul WHTC kuumkäivituskatsete ja WHSC katsete abil igas katsepunktis mõõdetud iga saasteaine kohta tehakse kõigi katseandmete põhjal sobivaim lineaarne regressioonanalüüs. Kõigi saasteainetega tehtud kõigi katsete tulemused väljendatakse sama arvu kümnendkohtadega nagu käesoleva eeskirja punktis 5.3 esitatud vastavate saasteainete piirnormides, pluss üks kümnendkoht. Kui vastavalt käesoleva lisa punktile 3.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis tehakse ainult üks katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel või WHSC) ning teine katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel või WHSC) tehakse ainult kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, tehakse regressioonanalüüs ainult igas katsepunktis tehtud katsetsükli tulemuste põhjal.
  Tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul on lubatud mittelineaarne regressioon. |
| --- | --- |

3.5.1.

Tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul on lubatud mittelineaarne regressioon.

| 3.5.2. | Katsetatava mootori suhtes kohaldatavad heitkoguste väärtused iga saasteaine kohta kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguses ja kasuliku tööea lõpp-punktis tuleb arvutada regressioonivalemi põhjal. Kui kasutuskestuse saavutamise katseplaan on kasulikust tööeast lühem, siis määratakse heitkoguste väärtused kasuliku tööea lõpp-punktis kindlaks punktis 3.5.1 nimetatud regressioonivalemi ekstrapoleerimise teel. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Iga saasteaine halvendustegur määratakse kindlaks kasuliku tööea lõpp-punktis ja kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguses kohaldatavate heitkoguste väärtuste suhtarvuna (multiplikatiivne halvendustegur).
  Tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul võib kohaldada iga saasteaine suhtes aditiivset halvendustegurit. Aditiivset halvendustegurit käsitatakse arvutatud heitkoguste väärtuste erinevusena kasuliku tööea lõpp-punktis ja kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguses.
  Kui arvutuse tulemuseks on väärtus, mis on multiplikatiivse halvendusteguri korral väiksem kui 1,00 või aditiivse halvendusteguri korral väiksem kui 0,00, siis on halvendustegur vastavalt 1,0 või 0,00.
  Joonisel 1 on näide halvendustegurite kindlaksmääramisest lineaarse regressiooni abil.
  Multiplikatiivsete ja aditiivsete halvendustegurite kombineerimine ühes saasteainete rühmas ei ole lubatud.
  Kui vastavalt käesoleva lisa punktile 3.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis tehakse ainult üks katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel või WHSC) ning teine katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel või WHSC) tehakse ainult kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, kohaldatakse ka teise katsetsükli suhtes halvendustegurit, mis arvutati igas katsepunktis tehtud katsetsükli jaoks. |
| --- | --- |

3.5.3.

Tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse eelneval heakskiidul võib kohaldada iga saasteaine suhtes aditiivset halvendustegurit. Aditiivset halvendustegurit käsitatakse arvutatud heitkoguste väärtuste erinevusena kasuliku tööea lõpp-punktis ja kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguses.

Kui arvutuse tulemuseks on väärtus, mis on multiplikatiivse halvendusteguri korral väiksem kui 1,00 või aditiivse halvendusteguri korral väiksem kui 0,00, siis on halvendustegur vastavalt 1,0 või 0,00.

Joonisel 1 on näide halvendustegurite kindlaksmääramisest lineaarse regressiooni abil.

Multiplikatiivsete ja aditiivsete halvendustegurite kombineerimine ühes saasteainete rühmas ei ole lubatud.

Kui vastavalt käesoleva lisa punktile 3.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis tehakse ainult üks katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel või WHSC) ning teine katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel või WHSC) tehakse ainult kasutuskestuse saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, kohaldatakse ka teise katsetsükli suhtes halvendustegurit, mis arvutati igas katsepunktis tehtud katsetsükli jaoks.

Joonis 1

Näide halvendusteguri kindlaksmääramise kohta

Image 189

3.6.   Määratud halvendustegurid

| 3.6.1. | Alternatiivina kasutuskestuse saavutamise katseplaani kasutamisele halvendustegurite kindlaksmääramiseks võivad mootorite tootjad kasutada järgmisi määratud multiplikatiivseid halvendustegureid.

  Tabel 2


  Halvendustegurid














  Katsetsükkel | CO | THC (2) | NMHC (3) | CH4
  2 | NOx | NH3 | Tahkete osakeste mass | Tahkete osakeste arv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| Märkused |

3.6.1.

Tabel 2

Halvendustegurid

Katsetsükkel

CO

THC (2)

NMHC (3)

CH4
  2

NOx

NH3

Tahkete osakeste mass

Tahkete osakeste arv

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Märkused

Määratud aditiivseid halvendustegureid ei ole antud. Määratud multiplikatiivsete halvendustegurite teisendamine aditiivseteks teguriteks ei ole lubatud.

3.7.   Halvendustegurite kohaldamine

| 3.7.1. | Pärast katsetulemusele 4. lisa kohaselt mõõdetud halvendustegurite (egas, ePM) kohaldamist peavad mootorid iga saasteaine puhul vastama heitkoguse piirnormile, mis on esitatud käesoleva eeskirja punktis 5.3. Sõltuvalt halvendusteguri (DF) tüübist kohaldatakse järgmisi norme:






  a) | multiplikatiivne: (egas või ePM) * DF ≤ heitkoguse piirnorm; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

a)

multiplikatiivne: (egas või ePM) * DF ≤ heitkoguse piirnorm;

| b) | aditiivne: (egas või ePM) + DF ≤ heitkoguse piirnorm. |
| --- | --- |

b)

aditiivne: (egas või ePM) + DF ≤ heitkoguse piirnorm.

| 3.7.2. | Tootja võib otsustada kanda ühele mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonnale kindlaksmääratud halvendusteguri üle teisele mootorisüsteemile, mis ei kuulu samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda. Sel juhul peab tootja tüübikinnitusasutusele tõendama, et mootorisüsteemil, mille jaoks järeltöötlussüsteemi tüüpkonda algselt katsetati, ja mootorisüsteemil, millele halvendustegurid üle kantakse, on samad tehnilised näitajad ja sõidukile paigaldamise nõuded ning selle mootori või mootorisüsteemi heitetasemed on samalaadsed. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Iga saasteaine halvendustegurid vastavas katsetsüklis registreeritakse 2.A lisa addendum’i punktides 1.4.1 ja 1.4.2 ning 2.C lisa addendum’i punktides 1.4.1 ja 1.4.2. |
| --- | --- |

3.7.3.

3.8.   Toodangu vastavuse kontrollimine

| 3.8.1. | Toodangu vastavust heitenõuetele kontrollitakse käesoleva eeskirja punkti 8 nõuete alusel. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Tootja võib otsustada mõõta saasteaine heitkoguseid enne heitgaasi järeltöötlussüsteemi samal ajal tüübikinnituskatse tegemisega. Nii tehes võib tootja leida mootori ja järeltöötlussüsteemi jaoks eraldi mitteametliku halvendusteguri ning kasutada seda kontrollimise abivahendina tootmisliini lõpus. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Tüübikinnituse jaoks registreeritakse 2.A lisa addendum’i punktides 1.4.1 ja 1.4.2 ning 2.C lisa addendum’i punktides 1.4.1 ja 1.4.2 ainult punktidele 3.5 või 3.6 vastavad halvendustegurid. |
| --- | --- |

3.8.3.

4.   Hooldus

Kasutuskestuse saavutamise katseplaani rakendamiseks tehakse hooldust kooskõlas tootja korrashoiu- ja hooldusjuhendiga.

4.1.   Heitetaset mõjutav korraline hooldus

| 4.1.1. | Kasutuskestuse saavutamise katseplaani rakendamiseks tuleb heitetaset mõjutavat korralist hooldust teha samade läbisõitude või samade ajavahemike tagant, nagu tootja näeb ette mootori või sõiduki omanikule antavas hooldusjuhendis. Vajaduse korral võib hoolduskava kasutuskestuse saavutamise katseplaani käigus muuta, tingimusel et hoolduskavast ei jäeta välja ühtegi hooldustoimingut, mis on katsemootorile juba tehtud. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Mootori tootja kirjeldab kasutuskestuse saavutamise katseplaanis järgmiste osade reguleerimist, puhastamist ja hooldust (kui see on vajalik) ning korralist vahetamist:






  a) | heitgaasitagastussüsteemi filtrid ja jahutid; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

a)

heitgaasitagastussüsteemi filtrid ja jahutid;

| b) | karterituulutuse ventiil (vajaduse korral); |
| --- | --- |

b)

karterituulutuse ventiil (vajaduse korral);

| c) | kütusepihusti otsikud (ainult puhastatakse); |
| --- | --- |

c)

kütusepihusti otsikud (ainult puhastatakse);

| d) | kütusepihustid; |
| --- | --- |

d)

kütusepihustid;

| e) | turboülelaadur; |
| --- | --- |

e)

turboülelaadur;

| f) | mootori elektrooniline juhtseade ning selle andurid ja ajamid; |
| --- | --- |

f)

mootori elektrooniline juhtseade ning selle andurid ja ajamid;

| g) | tahkete osakeste järeltöötlussüsteem (sealhulgas selle osad); |
| --- | --- |

g)

tahkete osakeste järeltöötlussüsteem (sealhulgas selle osad);

| h) | deNOx-i süsteem; |
| --- | --- |

h)

deNOx-i süsteem;

| i) | heitgaasitagastussüsteem, sealhulgas kõik reguleerimisventiilid ja torud; |
| --- | --- |

i)

heitgaasitagastussüsteem, sealhulgas kõik reguleerimisventiilid ja torud;

| j) | kõik muud heitgaasi järeltöötlussüsteemid. |
| --- | --- |

j)

kõik muud heitgaasi järeltöötlussüsteemid.

| 4.1.3. | Heitetaset mõjutavat kriitilist korralist hooldust tehakse ainult juhul, kui seda tehakse kasutuse ajal ja sellest teatatakse sõiduki omanikule. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Muudatused korralises hoolduses

| 4.2.1. | Tootja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse kiita heaks uue korralise hoolduse, mida tootja soovib kasutuskestuse saavutamise katseplaani käigus teha ning soovitada mootorite või sõidukite omanikele. Koos taotlusega tuleb esitada andmed, mis kinnitavad vajadust uue korralise hoolduse ja hooldusvälba järele. |
| --- | --- |

4.2.1.

4.3.   Heitetaset mittemõjutav korraline hooldus

| 4.3.1. | Heitetaset mittemõjutavat korralist hooldust, mis on põhjendatud ja tehniliselt vajalik (näiteks õlivahetus, õlifiltri vahetus, kütusefiltri vahetus, õhufiltri vahetus, jahutussüsteemi hooldus, tühikäigu pöörlemissageduse reguleerimine, pöörlemissageduse regulaator, mootori poltide väändemoment, klapivahe reguleerimine, pihusti reguleerimine, ajastamine, veorihmade pingutamine jne), võib teha kasutuskestuse saavutamise katseplaaniga hõlmatud mootoritele või sõidukitele kõige pikemate ajavahemike tagant, mida tootja soovitab omanikul teha. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Remont

| 4.4.1. | Kasutuskestuse saavutamise katseplaani käigus katsetamiseks valitud mootori osi, välja arvatud mootori heitekontrollisüsteemi või kütusesüsteemi, parandatakse ainult juhul, kui see osa lakkab toimimast või kui mootorisüsteemis tekib rike. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Kui mootor, heitekontrollisüsteem või kütusesüsteem ise lakkab kasutuskestuse saavutamise katseplaani käigus toimimast, siis tunnistatakse kasutuskestuse saavutamine kehtetuks ja alustatakse uue mootorisüsteemiga uut kasutuskestuse saavutamise tsüklit. |
| --- | --- |

4.4.2.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni R.E.3 – ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 punktis 2.

(2)  Kohaldatakse survesüütemootori puhul.

(3)  Kohaldatakse sädesüütemootori puhul.

---

8. LISA

Kasutusel olevate sõidukite ja mootorite vastavus

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas lisas määratakse kindlaks kasutusel olevate mootorite ja sõidukite vastavuskontrolli ja -tõendamise nõuded. |
| --- | --- |

1.1.

2.   Kasutusel olevate sõidukite/mootorite vastavuskontrolli kord

| 2.1. | Kasutusel olevate sõidukite või mootoritüüpkonna mootorite vastavust tõendatakse sõidukite katsetamisega maanteel, kasutades tavapärast sõiduviisi tavapärastes tingimustes ja tavapärase kasuliku koormusega. Kasutusel olevate sõidukite vastavuskatse peab olema tüüpiline sõidukitele, mida kasutatakse nende kasutustingimustes sõidumarsruutidel tavapärase kasuliku koormuse ja tavalise elukutselise sõidukijuhiga. Kui sõidukit ei juhi konkreetse sõiduki tavaline elukutseline juht, siis peab alternatiivne juht olema kvalifitseeritud ja koolitatud juhtima katsealuse kategooria sõidukeid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kui konkreetse sõiduki tavapäraseid kasutustingimusi peetakse katsete nõuetekohaseks tegemiseks ebasobivateks, siis võib tootja või tüübikinnitusasutus taotleda alternatiivsete sõidumarsruutide ja kasulike koormuste kasutamist. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tootja peab tüübikinnitusasutusele tõendama, et valitud sõiduk, sõiduviis ja tingimused on mootoritüüpkonnale tüüpilised. Punktis 4.5 esitatud nõuete abil tehakse kindlaks, kas sõiduviis on kasutusel olevate sõidukite/mootorite vastavuse katsetamiseks vastuvõetavad. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tootja teatab vastavuskatsete ajakava ja proovivõtukava uuele mootoritüüpkonnale algse tüübikinnituse andmise ajal. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sõidukid, millel puudub sideliides käesoleva eeskirja punktides 9.4.2.1 ja 9.4.2.2 kindlaks määratud vajalike elektroonilise juhtseadme andmete kogumiseks, samuti puuduvate andmetega või mittestandardset andmevahetusprotokolli kasutavad sõidukid loetakse nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Sõidukid, mille puhul elektroonilise juhtseadme andmete kogumine mõjutab sõiduki heidet või talitlust, loetakse nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Mootori või sõiduki valimine

| 3.1. | Pärast mootoritüüpkonnale tüübikinnituse saamist katsetab tootja selle mootoritüüpkonna kasutusel olevaid sõidukeid 18 kuu jooksul alates selle tüüpkonna mootoriga varustatud sõiduki esmasest registreerimisest. Mitmeastmelise tüübikinnituse korral tähendab esmane registreerimine komplekteeritud sõiduki esmast registreerimist.
  Katset korratakse sõidukitel perioodiliselt vähemalt iga kahe aasta järel iga mootoritüüpkonna puhul nende kasuliku tööea jooksul vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4.
  Tootja taotluse korral võib katsed viis aastat pärast tootmise lõpetamist peatada. |
| --- | --- |

3.1.

Katset korratakse sõidukitel perioodiliselt vähemalt iga kahe aasta järel iga mootoritüüpkonna puhul nende kasuliku tööea jooksul vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4.

Tootja taotluse korral võib katsed viis aastat pärast tootmise lõpetamist peatada.

| 3.1.1. | Vähemalt kolmest mootorist koosneva proovivõtuvalimi puhul tuleb proovivõtt teha nii, et partii katse läbimise tõenäosus 0,90 (tootja risk 10 %) siis, kui 20 % sõidukitest või mootoritest on defektsed, ning partii vastuvõtmise tõenäosus on 0,10 (tarbija risk 10 %) siis, kui 60 % sõidukitest või mootoritest on defektsed. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Valimi suhtes määratakse kindlaks katsestatistik, mis määrab mittevastavate katsete koguarvu n-das katses. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Positiivne või negatiivne otsus partii kohta tehakse järgmiselt:






  a) | kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 1 esitatud positiivsete otsuste arvust väiksem või sellega võrdne, tehakse partii suhtes positiivne otsus; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

a)

kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 1 esitatud positiivsete otsuste arvust väiksem või sellega võrdne, tehakse partii suhtes positiivne otsus;

| b) | kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 1 esitatud negatiivsete otsuste arvust suurem või sellega võrdne, tehakse partii suhtes negatiivne otsus; |
| --- | --- |

b)

kui katsestatistik on valimi suhtes tabelis 1 esitatud negatiivsete otsuste arvust suurem või sellega võrdne, tehakse partii suhtes negatiivne otsus;

| c) | kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt käesolevale lisale ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga. |
| --- | --- |

c)

kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt käesolevale lisale ja arvutusi korratakse ühe ühiku võrra suurema valimiga.

Tabelis 1 esitatud positiivsete ja negatiivsete otsuste arv on arvutatud rahvusvahelise standardi ISO 8422/1991 alusel.

Tabel 1

Proovivõtukava positiivsete ja negatiivsete otsuste arv

Valimi minimaalne suurus: 3

| Katsetatud mootorite koguarv (valimi suurus) | Positiivsete otsuste arv | Negatiivsete otsuste arv |
| --- | --- | --- |
| 3 | – | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Katsetatud mootorite koguarv (valimi suurus)

Positiivsete otsuste arv

Negatiivsete otsuste arv

3

–

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

Tüübikinnitusasutus kinnitab valitud mootori- ja sõidukikonfiguratsioonid enne katsemenetluse algust. Valiku tegemiseks esitatakse tüübikinnitusasutusele kriteeriumid, mille alusel valitakse konkreetsed sõidukid.

| 3.2. | Valitud mootorid ja sõidukid peavad olema piirkonnas (näiteks Euroopa Liidus) kasutusel ja registreeritud. Sõiduk peab olema kasutuse jooksul läbinud vähemalt 25 000 km. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Katsetataval sõidukil peab olema hooldusregister, millest selgub, et sõidukit on nõuetekohaselt hooldatud tootja soovituste kohaselt. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kontrollitakse pardadiagnostikasüsteemi, et teha kindlaks mootori nõuetekohane talitlus. Kõik pardadiagnostikasüsteemi mälus sisalduvad rikketeated ja valmisolekukoodid registreeritakse ning tehakse nõutavad parandused.
  C-klassi rikkega mootoreid ei ole vaja enne katsetamist parandada. Diagnostika veakoode ei tohi kustutada.
  Katsetada ei tohi mootorit, mille üks 11. lisaga nõutavatest loenduritest ei ole 0. Sellest tuleb teatada tüübikinnitusasutusele. |
| --- | --- |

3.4.

C-klassi rikkega mootoreid ei ole vaja enne katsetamist parandada. Diagnostika veakoode ei tohi kustutada.

Katsetada ei tohi mootorit, mille üks 11. lisaga nõutavatest loenduritest ei ole 0. Sellest tuleb teatada tüübikinnitusasutusele.

| 3.5. | Mootoril ega sõidukil ei tohi olla vale kasutamise märke (näiteks ülekoormus, vale kütus või muu ebaõige kasutamine) või muid tegureid (näiteks muutmine), mis võiksid mõjutada heidet. Arvesse võetakse arvutis säilitatavat teavet pardadiagnostikasüsteemi veakoodide ja mootori töötundide kohta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Sõiduki kõik heitekontrollisüsteemi osad peavad vastama kohaldatavates tüübikinnitusdokumentides kindlaks määratule. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tootja võib tüübikinnitusasutusega kooskõlastatult teha kasutusel olevate sõidukite/mootorite vastavuskatseid punktis 3.1 kindlaks määratuga võrreldes väiksema arvu mootorite või sõidukitega, kui mootoritüüpkonnas toodetud mootorite arv on väiksem kui 500 ühikut aastas. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Katsetingimused

| 4.1. | Sõiduki kasulik koormus
  Tavapärane kasulik koormus on kasulik koormus, mis moodustab 10–100 % maksimaalsest kasulikust koormusest.
  Maksimaalne kasulik koormus tähendab erinevust sõiduki tehniliselt lubatud täismassi ja eriresolutsiooni nr 1 (ECE/TRANS/WP.29/1045, mida on muudetud muudatustega 1 ja 2) 3. lisas kindlaks määratud töökorras sõiduki massi vahel.
  Juhul kui õigusaktidega lubatud maksimaalne sõiduki mass on sõiduki tehniliselt lubatud täismassist väiksem, on sõiduki kasuliku koormuse kindlaksmääramiseks lubatud katse ajal kasutada õigusaktidega lubatud maksimaalset sõiduki massi.
  Kasutusel olevate sõidukite/mootorite vastavuse katsetamiseks võib kasulikku koormust imiteerida ning kasutada tehiskoormust.
  Tüübikinnitusasutused võivad nõuda sõiduki katsetamist mis tahes kasuliku koormusega vahemikus 10–100 % sõiduki maksimaalsest kasulikust koormusest. Kui käitamiseks vajalike mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmete mass ületab 10 % sõiduki maksimaalsest kasulikust koormusest, võib seda massi lugeda minimaalseks kasulikuks koormuseks. |
| --- | --- |

4.1.

Tavapärane kasulik koormus on kasulik koormus, mis moodustab 10–100 % maksimaalsest kasulikust koormusest.

Maksimaalne kasulik koormus tähendab erinevust sõiduki tehniliselt lubatud täismassi ja eriresolutsiooni nr 1 (ECE/TRANS/WP.29/1045, mida on muudetud muudatustega 1 ja 2) 3. lisas kindlaks määratud töökorras sõiduki massi vahel.

Juhul kui õigusaktidega lubatud maksimaalne sõiduki mass on sõiduki tehniliselt lubatud täismassist väiksem, on sõiduki kasuliku koormuse kindlaksmääramiseks lubatud katse ajal kasutada õigusaktidega lubatud maksimaalset sõiduki massi.

Kasutusel olevate sõidukite/mootorite vastavuse katsetamiseks võib kasulikku koormust imiteerida ning kasutada tehiskoormust.

Tüübikinnitusasutused võivad nõuda sõiduki katsetamist mis tahes kasuliku koormusega vahemikus 10–100 % sõiduki maksimaalsest kasulikust koormusest. Kui käitamiseks vajalike mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmete mass ületab 10 % sõiduki maksimaalsest kasulikust koormusest, võib seda massi lugeda minimaalseks kasulikuks koormuseks.

| 4.2. | Keskkonnatingimused
  Katse tehakse järgmistel keskkonnatingimustel:
  õhurõhk on vähemalt 82,5 kPa;
  temperatuur on 266 K (–7 °C) või kõrgem ja väiksem või võrdne temperatuuriga, mis määratakse kindlaks järgmise valemi abil konkreetse õhurõhu korral:
  T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311
  kus:






  T | on ümbritseva õhu temperatuur, K; |
| --- | --- | --- |
| pb | on õhurõhk, kPa. |

4.2.

Katse tehakse järgmistel keskkonnatingimustel:

õhurõhk on vähemalt 82,5 kPa;

temperatuur on 266 K (–7 °C) või kõrgem ja väiksem või võrdne temperatuuriga, mis määratakse kindlaks järgmise valemi abil konkreetse õhurõhu korral:

T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311

kus:

T

on ümbritseva õhu temperatuur, K;

pb

on õhurõhk, kPa.

| 4.3. | Mootori jahutusvedeliku temperatuur
  Mootori jahutusvedeliku temperatuur peab vastama käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.2.6.1. |
| --- | --- |

4.3.

Mootori jahutusvedeliku temperatuur peab vastama käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.2.6.1.

| 4.4. | Määrdeõli, kütus ja reagent peavad vastama tootja esitatud spetsifikatsioonile. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Määrdeõli
  Katses kasutatav määrdeõli peab olema turul saadaolev õli ning vastama mootori tootja tehnilisele kirjeldusele.
  Võetakse õliproovid. |
| --- | --- |

4.4.1.

Katses kasutatav määrdeõli peab olema turul saadaolev õli ning vastama mootori tootja tehnilisele kirjeldusele.

Võetakse õliproovid.

| 4.4.2. | Kütus
  Katsekütuseks on asjakohaste standardite kohaldamisalasse kuuluv turul saadaolev kütus või käesoleva eeskirja 5. lisas nimetatud etalonkütus. |
| --- | --- |

4.4.2.

Katsekütuseks on asjakohaste standardite kohaldamisalasse kuuluv turul saadaolev kütus või käesoleva eeskirja 5. lisas nimetatud etalonkütus.

| 4.4.2.1. | Kui tootja on käesoleva eeskirja punkti 4 kohaselt deklareerinud, et ta suudab täita käesoleva eeskirja nõudeid käesoleva eeskirja 1. lisa 1. osa punktis 3.2.2.2.1 nimetatud turul saadaolevate kütuste korral, tuleb katsed teha vähemalt ühe turul saadaoleva deklareeritud kütusega. |
| --- | --- |

4.4.2.1.

| 4.4.2.2. | Võetakse kütuseproovid. |
| --- | --- |

4.4.2.2.

| 4.4.3. | Reagent
  Heitgaasi järeltöötlussüsteemide puhul, mis kasutavad heite vähendamiseks reagenti, peab reagent olema turul saadaolev reagent ning vastama mootori tootja tehnilisele kirjeldusele. Reagendist võetakse proov. Reagent ei tohi olla külmunud. |
| --- | --- |

4.4.3.

Heitgaasi järeltöötlussüsteemide puhul, mis kasutavad heite vähendamiseks reagenti, peab reagent olema turul saadaolev reagent ning vastama mootori tootja tehnilisele kirjeldusele. Reagendist võetakse proov. Reagent ei tohi olla külmunud.

| 4.5. | Teekonna nõuded
  Töölõigud tuleb esitada protsendimäärana teekonna kogupikkusest.
  Teekond peab sisaldama linnasõitu, millele järgneb sõit asulavälisel teel ja kiirteel vastavalt punktidele 4.5.1 kuni 4.5.4. Kui praktilistel põhjustel on põhjendatud teistsugune katsejärjestus ja kui tüübikinnitusasutus on sellega nõus, võib kasutada teistsugust järjestust, kuid katse peab alati algama linnasõiduga.
  Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „umbes“ sihtväärtust ±5 %.
  Linna, asulavälise tee ja kiirtee lõigud on võimalik kindlaks määrata kas






  a) | geograafiliste koordinaatidega (kaardi abil) või |
| --- | --- | --- |

4.5.

Töölõigud tuleb esitada protsendimäärana teekonna kogupikkusest.

Teekond peab sisaldama linnasõitu, millele järgneb sõit asulavälisel teel ja kiirteel vastavalt punktidele 4.5.1 kuni 4.5.4. Kui praktilistel põhjustel on põhjendatud teistsugune katsejärjestus ja kui tüübikinnitusasutus on sellega nõus, võib kasutada teistsugust järjestust, kuid katse peab alati algama linnasõiduga.

Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „umbes“ sihtväärtust ±5 %.

Linna, asulavälise tee ja kiirtee lõigud on võimalik kindlaks määrata kas

a)

geograafiliste koordinaatidega (kaardi abil) või

| b) | esmakiirenduse meetodiga. |
| --- | --- |

b)

esmakiirenduse meetodiga.

Kui teekonna koosseis määratakse kindlaks geograafiliste koordinaatide alusel, ei tohi sõiduk ületada kumulatiivse ajavahemiku jooksul, mis on pikem kui 5 % teekonna iga lõigu kogukestusest, järgmist kiirust:

| a) | linnasõidul 50 km/h; |
| --- | --- |

a)

linnasõidul 50 km/h;

| b) | asulavälisel teel sõites 75 km/h (M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul 90 km/h). |
| --- | --- |

b)

asulavälisel teel sõites 75 km/h (M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul 90 km/h).

Kui teekonna koosseis määratakse kindlaks esmakiirenduse meetodiga, siis näitab esmakordne kiirendus üle 55 km/h (M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul üle 70 km/h) asulavälise teelõigu algust ning esmakordne kiirendus üle 75 km/h (M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul üle 90 km/h) kiirteelõigu algust.

Linnas, asulavälisel teel ja kiirteel liikumise eristamise kriteeriumid lepitakse tüübikinnitusasutusega kokku enne katse algust.

Keskmine kiirus linnasõidul on 15–30 km/h.

Keskmine kiirus asulavälisel teel sõitmisel on 45–70 km/h (M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul 60–90 km/h).

Keskmine kiirus kiirteel sõitmisel on üle 70 km/h (M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul üle 90 km/h).

| 4.5.1. | M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul koosneb teekond umbes 34 % ulatuses linnas, 33 % ulatuses asulavälisel teel ja 33 % ulatuses kiirteel sõitmisest. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | N2-, M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul koosneb teekond umbes 45 % ulatuses linnas, 25 % ulatuses asulavälisel teel ja 30 % ulatuses kiirteel sõitmisest. I-, II- või A-klassi M2- ja M3-kategooria sõidukeid katsetatakse umbes 70 % ulatuses linnas ja 30 % ulatuses asulavälisel teel. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | N3-kategooria sõidukite puhul koosneb teekond umbes 30 % ulatuses linnas, 25 % ulatuses asulavälisel teel ja 45 % ulatuses kiirteel sõitmisest. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Teekonna koosseisu hindamiseks arvutatakse töölõigu kestus alates hetkest, mil jahutusvedeliku temperatuur on esimest korda saavutanud 343 K (70 °C) või pärast jahutusvedeliku temperatuuri stabiliseerumist ±2 K piires 5 minuti jooksul (kumb on varasem), kuid hiljemalt 15 minutit pärast mootori käivitamist. Punkti 4.5 kohaselt tuleb jahutusvedeliku temperatuuri 343 K (70 °C) saavutamiseks kuluvat aega kasutada linnasõidu tingimustes.
  Heitekontrollisüsteemide kunstlik soojendamine enne katset on keelatud. |
| --- | --- |

4.5.4.

Heitekontrollisüsteemide kunstlik soojendamine enne katset on keelatud.

| 4.5.5. | Teekonna hindamiseks võib täiendavate juhistena kasutada järgmist teekonna iseloomulike väärtuste jaotumist ülemaailmse raskesõidukite ühtlustatud sertifitseerimismenetluse andmebaasis:






  a) | kiirendamine: 26,9 % ajast; |
| --- | --- | --- |

4.5.5.

a)

kiirendamine: 26,9 % ajast;

| b) | aeglustamine: 22,6 % ajast; |
| --- | --- |

b)

aeglustamine: 22,6 % ajast;

| c) | püsikiiruse hoidmine: 38,1 % ajast; |
| --- | --- |

c)

püsikiiruse hoidmine: 38,1 % ajast;

| d) | peatumine (sõiduki kiirus = 0): 12,4 % ajast. |
| --- | --- |

d)

peatumine (sõiduki kiirus = 0): 12,4 % ajast.

| 4.6. | Käitamisnõuded |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Teekond valitakse selliselt, et katse toimuks katkestuseta ja andmeanalüüs oleks pidev, et saavutada punktis 4.6.5 kindlaks määratud minimaalne katse kestus. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Heitkoguste proovivõtt ja muude andmete kogumine peab algama enne mootori käivitamist. Külmkäivituse heidet tuleb vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.2.6 heitkoguste hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Erinevate teekondade andmete kombineerimine ning teekonna andmete muutmine või kustutamine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Mootori seiskumise korral võib selle uuesti käivitada, kuid proovivõtt ei tohi katkeda. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Katse kestus peab olema piisavalt pikk, et teha 4- kuni 8-kordne WHTC katsetsükli jooksul tehtav töö või tekitada 4- kuni 8-kordne WHTC katsetsüklis tekkiv CO2 võrdlusmass kg/tsükli kohta. |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.6. | Mobiilset heitemõõtmissüsteemi varustatakse elektriga välisest toiteplokist ja mitte allikast, mis kasutab energiat vahetult või kaudselt katsealusest mootorist. |
| --- | --- |

4.6.6.

| 4.6.6.1. | Alternatiivina võib mobiilse heitemõõtmissüsteemi toite tagada sõiduki sisemise elektrisüsteemi abil, kui katseseadme võimsustarve ei suurenda mootori väljundvõimsust rohkem kui 1 % võrra selle maksimumvõimsusest ning võetakse meetmed aku ülemäärase tühjenemise vältimiseks, kui mootor ei tööta või töötab tühikäigul. |
| --- | --- |

4.6.6.1.

| 4.6.6.2. | Vaidluse korral on välise toiteallikaga mobiilse heitemõõtmissüsteemi abil tehtud mõõtmiste tulemused ülimuslikud punktis 4.6.6.1 ette nähtud alternatiivse meetodiga saadud tulemuste suhtes. |
| --- | --- |

4.6.6.2.

| 4.6.7. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi paigaldamine ei tohi mõjutada sõiduki heidet ja/või talitlust. |
| --- | --- |

4.6.7.

| 4.6.8. | Sõidukeid soovitatakse kasutada tavapärastes päevastes liiklusoludes. |
| --- | --- |

4.6.8.

| 4.6.9. | Kui tüübikinnitusasutus ei ole rahul käesoleva lisa 1. liite punkti A.1.3.2 kohase andmete järjepidevuse kontrollimise tulemustega, võib tüübikinnitusasutus lugeda katse kehtetuks. |
| --- | --- |

4.6.9.

| 4.6.10. | Kui heitgaasi järeltöötlussüsteemis toimub teekonna jooksul mittepidev regenereerimine või kui katse ajal leiab aset pardadiagnostikasüsteemi A- või B-klassi rike, võib tootja nõuda teekonna tühistamist. |
| --- | --- |

4.6.10.

5.   Elektroonilise juhtseadme andmevoog

| 5.1. | Kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks nõutava elektroonilise juhtseadme andmevoo teabe kättesaadavuse ja vastavuse kontrollimine |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Andmevoo teabe kättesaadavust vastavalt käesoleva eeskirja punktile 9.4.2 tõendatakse enne kasutusel oleva sõiduki katsetamist. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.1.1. | Kui seda teavet ei ole võimalik mobiilse heitemõõtmissüsteemi abil asjakohasel viisil saada, tõendatakse teabe kättesaadavust 9.B lisas kirjeldatud välise pardadiagnostikasüsteemi skanneri abil. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

| 5.1.1.1.1. | Kui kõnealust teavet on võimalik saada skanneri abil asjakohasel viisil, loetakse mobiilne heitemõõtmissüsteem mittetoimivaks ja katse kehtetuks. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1.

| 5.1.1.1.2. | Kui seda teavet ei ole võimalik saada nõuetekohaselt töötava skanneri abil asjakohasel viisil kahelt sõidukilt, mille mootorid kuuluvad samasse mootoritüüpkonda, siis loetakse mootor nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2.

| 5.1.2. | Pöördemomendi signaal |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.2.1. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi abil elektroonilise juhtseadme andmevoo teabe alusel arvutatud pöördemomendi signaali vastavust kontrollitakse täiskoormusel käesoleva eeskirja punkti 9.4.2.1 kohaselt. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.2.1.1. | Vastavuse kontrollimiseks kasutatavat meetodit on kirjeldatud käesoleva lisa 4. liites. |
| --- | --- |

5.1.2.1.1.

| 5.1.2.2. | Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavus loetakse piisavaks, kui arvutatud pöördemoment jääb käesoleva eeskirja punktis 9.4.2.5 kindlaks määratud täiskoormuse pöördemomendi lubatava hälbe piiresse. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

| 5.1.2.3. | Kui arvutatud pöördemoment ei jää käesoleva eeskirja punktis 9.4.2.5 kindlaks määratud täiskoormuse pöördemomendi lubatava hälbe piiresse, siis loetakse, et mootor ei läbinud katset. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

| 5.1.2.4. | Segakahekütuselised mootorid ja sõidukid peavad lisaks sellele vastama käesoleva eeskirja 15. lisas kindlaks määratud pöördemomendi korrigeerimisega seotud nõuetele ja eranditele. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

6.   Heitkoguste hindamine

| 6.1. | Katse tuleb teha ja katsetulemused arvutada vastavalt käesoleva lisa 1. liite sätetele. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Vastavustegurid arvutatakse ja esitatakse nii CO2 massi põhise kui ka tööpõhise meetodi alusel. Positiivne või negatiivne otsus tehakse tööpõhise meetodi tulemuste alusel. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Lõplik vastavustegur (CFfinal) katse jaoks, mis arvutatakse kooskõlas 1. liitega iga saasteaine katsetamisel, ei tohi ületada suurimat lubatud vastavustegurit, mis on tabelis 2 selle saasteaine kohta kindlaks määratud.

  Tabel 2


  Kasutusel olevate sõidukite heitekatsete suurimad lubatud vastavustegurid







  Saasteaine | Suurim lubatud vastavustegur |
| --- | --- | --- |
| CO | 1,50 |
| THC (1) | 1,50 |
| NMHC (2) | 1,50 |
| CH4
  2 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| Tahkete osakeste arv | 1,63  (3) |

6.3.

Tabel 2

Kasutusel olevate sõidukite heitekatsete suurimad lubatud vastavustegurid

Saasteaine

Suurim lubatud vastavustegur

CO

1,50

THC (1)

1,50

NMHC (2)

1,50

CH4
  2

1,50

NOx

1,50

Tahkete osakeste arv

1,63  (3)

7.   Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli tulemuste hindamine

| 7.1. | Tüübikinnitusasutus peab punktis 10 osutatud kasutusel olevate sõidukite vastavusaruande põhjal tegema ühe järgmistest otsustest:






  a) | mootorisüsteemi tüüpkonna vastavus on nõuetekohane ja edasisi meetmeid ei ole vaja võtta; |
| --- | --- | --- |

7.1.

a)

mootorisüsteemi tüüpkonna vastavus on nõuetekohane ja edasisi meetmeid ei ole vaja võtta;

| b) | esitatud andmed on otsuse tegemiseks ebapiisavad ning tootjalt tuleb nõuda lisateavet ja täiendavaid katseandmeid; |
| --- | --- |

b)

esitatud andmed on otsuse tegemiseks ebapiisavad ning tootjalt tuleb nõuda lisateavet ja täiendavaid katseandmeid;

| c) | kasutusel oleva mootorisüsteemi tüüpkond ei vasta nõuetele ning tuleb rakendada käesoleva eeskirja punktis 9.3 ja käesoleva lisa punktis 9 kindlaks määratud meetmeid. |
| --- | --- |

c)

kasutusel oleva mootorisüsteemi tüüpkond ei vasta nõuetele ning tuleb rakendada käesoleva eeskirja punktis 9.3 ja käesoleva lisa punktis 9 kindlaks määratud meetmeid.

8.   Kinnitav katsetamine

| 8.1. | Kinnitava katsetamise eesmärk on kinnitada mootoritüüpkonna talitlust kasutusel olevate sõidukite heitkoguste osas. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Kinnitavaid katseid võivad teha tüübikinnitusasutused. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Kinnitav katse tehakse punktides 2.1 ja 2.2 kirjeldatud sõidukite katsetamisena. Moodustatakse valim tüüpilistest sõidukitest, mida kasutatakse tavapärastes tingimustes ning katsetatakse käesolevas lisas kindlaks määratud korras. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Katse tulemust ei saa käsitada rahuldavana, kui kahe või enama sama mootoritüüpkonda esindava mootoriga sõiduki katsetamisel ületatakse tunduvalt mõne normitud saasteaine koostisosa piirnormi, mis on esitatud punktis 6. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Parandusmeetmete kava

| 9.1. | Parandusmeetmete kavandamisel esitab tootja aruande sellele tüübikinnitusasutusele, kus mootorid või sõidukid, mille suhtes võetakse parandusmeetmeid, on registreeritud või kus neid kasutatakse, ning esitab aruande, kui on otsustanud meetmeid võtta. Aruandes tuleb näidata parandusmeetmete üksikasjad ning kirjeldada mootoritüüpkondi, mille suhtes meetmeid võetakse. Tootja annab pärast parandusmeetmete võtmise alustamist tüübikinnitusasutusele regulaarselt aru. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Tootja esitab kogu parandusmeetmete kavaga seotud kirjavahetuse koopiad, peab registrit toote tagasinõudmise kohta ning annab olukorrast tüübikinnitusasutusele regulaarselt aru. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Tootja annab parandusmeetmete kavale kordumatu tunnusnime või -numbri. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Tootja esitatud parandusmeetmete kava peab sisaldama punktides 9.4.1 kuni 9.4.11 esitatud teavet. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.4.1. | Kõigi parandusmeetmete kavas käsitletud mootorisüsteemide tüüpide kirjeldus. |
| --- | --- |

9.4.1.

| 9.4.2. | Konkreetsete muudatuste, ümberkujunduste, remonditööde, paranduste, kohanduste või muude mootori vastavusse viimiseks tehtavate muudatuste kirjeldus, mis sisaldab lühikokkuvõtet andmetest ja tehnilistest uuringutest, millele tugineb tootja otsus mittevastavuse kõrvaldamiseks võetavate konkreetsete meetmete kohta. |
| --- | --- |

9.4.2.

| 9.4.3. | Kirjeldus, mil viisil tootja teatab mootori- või sõidukiomanikele parandusmeetmetest. |
| --- | --- |

9.4.3.

| 9.4.4. | Nõuetekohase hoolduse või kasutamise kirjeldus, mille tootja seab valikukõlblikkuse tingimuseks parandustööde tegemisel parandusmeetmete kava alusel, ning iga sellise tingimuse kehtestamist põhjendav selgitus. Hoolduse või kasutamisega seotud tingimusi võib kehtestada ainult juhul, kui see on tõendatavalt seotud mittevastavuse ja parandusmeetmetega. |
| --- | --- |

9.4.4.

| 9.4.5. | Menetluse kirjeldus, mida mootori- või sõidukiomanikel tuleb mittevastavuse kõrvaldamiseks järgida. See kirjeldus peab sisaldama kuupäeva, millest alates võib parandusmeetmeid võtta, töökojas parandustööde tegemise arvestuslikku aega ning tööde tegemise kohta. Parandustööd tehakse viivitamata, mõistliku aja jooksul pärast sõiduki kohaletoimetamist. |
| --- | --- |

9.4.5.

| 9.4.6. | Mootori- või sõidukiomanikule antud andmete koopia. |
| --- | --- |

9.4.6.

| 9.4.7. | Lühikirjeldus süsteemi kohta, mida tootja kasutab, et tagada piisav varu parandustööde tegemiseks vajalikke osi või süsteeme. Tuleb teatada aeg, millal osade ja süsteemide varud on piisavad, et võiks alustada meetmete võtmist. |
| --- | --- |

9.4.7.

| 9.4.8. | Koopia kõigist juhenditest, mis saadetakse parandustööde tegijatele. |
| --- | --- |

9.4.8.

| 9.4.9. | Kirjeldus, kuidas mõjutavad kavandatavad parandusmeetmed iga parandusmeetmete kava alusel parandatava mootori- või sõidukitüübi heidet, kütusekulu, juhitavust ja turvalisust, kaasa arvatud kõnealuseid järeldusi kinnitavad andmed, tehnilised uuringud jne. |
| --- | --- |

9.4.9.

| 9.4.10. | Mis tahes muu teave, aruanded ja andmed, mida tüübikinnitusasutuse põhjendatud otsusel on vaja parandusmeetmete kava hindamiseks. |
| --- | --- |

9.4.10.

| 9.4.11. | Toote tagasinõudmist sisaldava parandusmeetmete kava puhul tuleb tüübikinnitusasutusele esitada parandustööde registreerimisviisi kirjeldus. Märgise kasutamise korral esitatakse selle näidis. |
| --- | --- |

9.4.11.

| 9.5. | Tootjalt võib nõuda põhjendatult kavandatud ning vajalike katsete tegemist selliste osade ja mootoritega, millele on planeeritavad muudatused, parandused või ümberkujundamised juba tehtud, et tõendada muudatuste, paranduste või ümberkujundamiste tulemuslikkust. |
| --- | --- |

9.5.

10.   Aruandluse kord

| 10.1. | Iga katsetatava mootoritüüpkonna kohta esitatakse tüübikinnitusasutusele tehniline aruanne. Aruandes tuleb näidata kasutusel olevate mootorite/sõidukite vastavuskatsetega seotud tegevus ja tulemused. Aruanne peab sisaldama vähemalt järgmist teavet. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.1.1. | Üldandmed |
| --- | --- |

10.1.1.

| 10.1.1.1. | Tootja nimi ja aadress |
| --- | --- |

10.1.1.1.

| 10.1.1.2. | Koostetehas(t)e aadress(id) |
| --- | --- |

10.1.1.2.

| 10.1.1.3. | Tootja esindaja nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress |
| --- | --- |

10.1.1.3.

| 10.1.1.4. | Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid) |
| --- | --- |

10.1.1.4.

| 10.1.1.5. | Mootoritüüpkond |
| --- | --- |

10.1.1.5.

| 10.1.1.6. | Algmootor |
| --- | --- |

10.1.1.6.

| 10.1.1.7. | Mootoritüüpkonna liikmed |
| --- | --- |

10.1.1.7.

| 10.1.1.8. | Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrollile allutatud mootoritega varustatud sõidukite puhul kasutatav sõiduki valmistajatehase tähis (VIN-kood). |
| --- | --- |

10.1.1.8.

| 10.1.1.9. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile, ning nende asukoht |
| --- | --- |

10.1.1.9.

| 10.1.1.10. | Sõidukikategooria |
| --- | --- |

10.1.1.10.

| 10.1.1.11. | Mootori tüüp: bensiinil, etanoolil (E85), diislikütusel / maagaasil / veeldatud naftagaasil / etanoolil (ED95) töötav mootor (mittevajalik kustutada) |
| --- | --- |

10.1.1.11.

| 10.1.1.12. | Kasutusel olevasse mootoritüüpkonda kuuluvatele mootoritüüpidele antud tüübikinnituste numbrid, sealhulgas vajaduse korral kõigi laienduste ja parandustööde / toote tagasinõudmiste (ümberehitamiste) numbrid |
| --- | --- |

10.1.1.12.

| 10.1.1.13. | Tootja teabedokumendis märgitud mootorite tüübikinnituste laienduste ja parandustööde / toote tagasinõudmiste üksikasjad |
| --- | --- |

10.1.1.13.

| 10.1.1.14. | Tootja teabedokumendis märgitud mootori valmistamise ajavahemik (näiteks „kalendriaasta 2014 jooksul valmistatud sõidukid või mootorid“) |
| --- | --- |

10.1.1.14.

| 10.1.2. | Mootori/sõiduki valimine |
| --- | --- |

10.1.2.

| 10.1.2.1. | Sõiduki või mootori asukoha kindlakstegemise viis |
| --- | --- |

10.1.2.1.

| 10.1.2.2. | Sõiduki, mootori, kasutusel oleva tüüpkonna valikukriteeriumid |
| --- | --- |

10.1.2.2.

| 10.1.2.3. | Geograafiline piirkond, kus tootja on sõidukeid kogunud |
| --- | --- |

10.1.2.3.

| 10.1.3. | Seadmed |
| --- | --- |

10.1.3.

| 10.1.3.1. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmed, mark ja tüüp |
| --- | --- |

10.1.3.1.

| 10.1.3.2. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi kalibreerimine |
| --- | --- |

10.1.3.2.

| 10.1.3.3. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi toiteallikas |
| --- | --- |

10.1.3.3.

| 10.1.3.4. | Arvutamiseks kasutatud tarkvara ja selle versioon (näiteks EMROAD 4.0) |
| --- | --- |

10.1.3.4.

| 10.1.4. | Katseandmed |
| --- | --- |

10.1.4.

| 10.1.4.1. | Katse kuupäev ja kellaaeg |
| --- | --- |

10.1.4.1.

| 10.1.4.2. | Katse toimumiskoht, sealhulgas teave marsruudi kohta |
| --- | --- |

10.1.4.2.

| 10.1.4.3. | Ilmaolud ja keskkonnatingimused (näiteks temperatuur, niiskus, kõrgus merepinnast) |
| --- | --- |

10.1.4.3.

| 10.1.4.4. | Katserajal läbitud vahemaa iga sõiduki kohta |
| --- | --- |

10.1.4.4.

| 10.1.4.5. | Katsekütuse spetsifikatsioonis esitatud omadused |
| --- | --- |

10.1.4.5.

| 10.1.4.6. | Reagendi spetsifikatsioon (vajaduse korral) |
| --- | --- |

10.1.4.6.

| 10.1.4.7. | Määrdeõli spetsifikatsioon |
| --- | --- |

10.1.4.7.

| 10.1.4.8. | Heitekatse tulemused vastavalt käesoleva lisa 1. liitele |
| --- | --- |

10.1.4.8.

| 10.1.5. | Teave mootori kohta |
| --- | --- |

10.1.5.

| 10.1.5.1. | Mootorikütuse tüüp (näiteks diislikütus, etanool (ED95), maagaas, veeldatud naftagaas, bensiin, etanool (E85)) |
| --- | --- |

10.1.5.1.

| 10.1.5.2. | Mootori põlemissüsteem (näiteks survesüütemootor või sädesüütemootor) |
| --- | --- |

10.1.5.2.

| 10.1.5.3. | Tüübikinnituse number |
| --- | --- |

10.1.5.3.

| 10.1.5.4. | Mootori ümberehitamise teave |
| --- | --- |

10.1.5.4.

| 10.1.5.5. | Mootori tootja |
| --- | --- |

10.1.5.5.

| 10.1.5.6. | Mootori mudel |
| --- | --- |

10.1.5.6.

| 10.1.5.7. | Mootori valmistamise aasta ja kuu |
| --- | --- |

10.1.5.7.

| 10.1.5.8. | Mootori identifitseerimisnumber |
| --- | --- |

10.1.5.8.

| 10.1.5.9. | Mootori töömaht [l] |
| --- | --- |

10.1.5.9.

| 10.1.5.10. | Silindrite arv |
| --- | --- |

10.1.5.10.

| 10.1.5.11. | Mootori nimivõimsus: [kW pöörlemissagedusel p/min] |
| --- | --- |

10.1.5.11.

| 10.1.5.12. | Mootori suurim pöördemoment: [Nm pöörlemissagedusel p/min] |
| --- | --- |

10.1.5.12.

| 10.1.5.13. | Pöörlemissagedus tühikäigul [p/min] |
| --- | --- |

10.1.5.13.

| 10.1.5.14. | Tootja esitatud täiskoormuse pöördemomendi kõver on kättesaadav (jah/ei) |
| --- | --- |

10.1.5.14.

| 10.1.5.15. | Tootja esitatud täiskoormuse pöördemomendi kõvera viitenumber |
| --- | --- |

10.1.5.15.

| 10.1.5.16. | deNOx-i süsteem (näiteks EGR, SCR) |
| --- | --- |

10.1.5.16.

| 10.1.5.17. | Katalüüsmuunduri tüüp |
| --- | --- |

10.1.5.17.

| 10.1.5.18. | Tahkete osakeste püüduri tüüp |
| --- | --- |

10.1.5.18.

| 10.1.5.19. | Kas järeltöötlussüsteemi on tüübikinnitusega võrreldes muudetud? (jah/ei) |
| --- | --- |

10.1.5.19.

| 10.1.5.20. | Teave mootori elektroonilise juhtseadme kohta (tarkvara kalibreerimisnumber) |
| --- | --- |

10.1.5.20.

| 10.1.6. | Teave sõiduki kohta |
| --- | --- |

10.1.6.

| 10.1.6.1. | Sõiduki omanik |
| --- | --- |

10.1.6.1.

| 10.1.6.2. | Sõidukikategooria (näiteks M3, N3) ja rakendus (näiteks jäiga kerega veok või liigendveok, linnabuss) |
| --- | --- |

10.1.6.2.

| 10.1.6.3. | Sõiduki tootja |
| --- | --- |

10.1.6.3.

| 10.1.6.4. | Sõiduki identifitseerimisnumber |
| --- | --- |

10.1.6.4.

| 10.1.6.5. | Sõiduki registreerimisnumber ja sõiduki registreerinud riik |
| --- | --- |

10.1.6.5.

| 10.1.6.6. | Sõiduki mudel |
| --- | --- |

10.1.6.6.

| 10.1.6.7. | Sõiduki valmistamise aasta ja kuu |
| --- | --- |

10.1.6.7.

| 10.1.6.8. | Jõuülekande tüüp (näiteks käsitsi, automaatne vm) |
| --- | --- |

10.1.6.8.

| 10.1.6.9. | Edasikäikude arv |
| --- | --- |

10.1.6.9.

| 10.1.6.10. | Läbisõidumõõdiku näit katse alguses [km] |
| --- | --- |

10.1.6.10.

| 10.1.6.11. | Autorongi lubatud täismass [kg] |
| --- | --- |

10.1.6.11.

| 10.1.6.12. | Rehvimõõt [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.6.12.

| 10.1.6.13. | Väljalasketoru läbimõõt [mm] [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.6.13.

| 10.1.6.14. | Telgede arv |
| --- | --- |

10.1.6.14.

| 10.1.6.15. | Kütusepaagi (-paakide) maht [l] [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.6.15.

| 10.1.6.16. | Kütusepaakide arv [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.6.16.

| 10.1.6.17. | Reagendipaagi (-paakide) maht [l] [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.6.17.

| 10.1.6.18. | Reagendipaakide arv [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.6.18.

| 10.1.7. | Katseraja omadused |
| --- | --- |

10.1.7.

| 10.1.7.1. | Läbisõidumõõdiku näit katse alguses [km] |
| --- | --- |

10.1.7.1.

| 10.1.7.2. | Kestus [s] |
| --- | --- |

10.1.7.2.

| 10.1.7.3. | Keskmised keskkonnatingimused (arvutatuna mõõdetud hetkeandmete põhjal) |
| --- | --- |

10.1.7.3.

| 10.1.7.4. | Teave keskkonnatingimuste andurite kohta (andurite tüüp ja asukoht) |
| --- | --- |

10.1.7.4.

| 10.1.7.5. | Teave sõiduki kiiruse kohta (näiteks kumulatiivne kiiruse jaotus) |
| --- | --- |

10.1.7.5.

| 10.1.7.6. | Punktis 4.5 kirjeldatud linnasõidu ning asulavälisel teel ja kiirteel sõidu ajaline osa kogu teekonna lõikes |
| --- | --- |

10.1.7.6.

| 10.1.7.7. | Punktis 4.5.5 kirjeldatud kiirendamise, aeglustamise ja püsikiiruse hoidmise ajaline osa kogu teekonna lõikes. |
| --- | --- |

10.1.7.7.

| 10.1.8. | Mõõdetud hetkeandmed |
| --- | --- |

10.1.8.

| 10.1.8.1. | Süsivesinike kogukontsentratsioon [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.1.

| 10.1.8.2. | CO kontsentratsioon [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.2.

| 10.1.8.3. | NOx-i kontsentratsioon [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.3.

| 10.1.8.4. | CO2 kontsentratsioon [ppm] |
| --- | --- |

10.1.8.4.

| 10.1.8.5. | CH4 kontsentratsioon [ppm] üksnes maagaasil töötavate mootorite puhul |
| --- | --- |

10.1.8.5.

| 10.1.8.5a. | Tahkete osakeste kontsentratsioon [tk/cm3] |
| --- | --- |

10.1.8.5a.

| 10.1.8.6. | Heitgaasi vooluhulk [kg/h] |
| --- | --- |

10.1.8.6.

| 10.1.8.7. | Heitgaasi temperatuur [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.7.

| 10.1.8.8. | Ümbritseva õhu temperatuur [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.8.

| 10.1.8.9. | Ümbritseva õhu rõhk [kPa] |
| --- | --- |

10.1.8.9.

| 10.1.8.10. | Ümbritseva õhu niiskusesisaldus [g/kg] [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.8.10.

| 10.1.8.11. | Mootori pöördemoment [Nm] |
| --- | --- |

10.1.8.11.

| 10.1.8.12. | Mootori pöörlemissagedus [p/min] |
| --- | --- |

10.1.8.12.

| 10.1.8.13. | Mootorikütuse vooluhulk [g/s] |
| --- | --- |

10.1.8.13.

| 10.1.8.14. | Mootori jahutusvedeliku temperatuur [°C] |
| --- | --- |

10.1.8.14.

| 10.1.8.15. | Sõiduki liikumiskiirus [km/h] elektroonilise juhtseadme ja GPSi järgi |
| --- | --- |

10.1.8.15.

| 10.1.8.16. | Sõiduki asukoha laiuskraad [kraadides] (näidata piisava täpsusega, et oleks võimalik jälgida katserada) |
| --- | --- |

10.1.8.16.

| 10.1.8.17. | Sõiduki asukoha pikkuskraad [kraadides] |
| --- | --- |

10.1.8.17.

| 10.1.9. | Arvutatud andmete hetkväärtused |
| --- | --- |

10.1.9.

| 10.1.9.1. | Süsivesinike kogu massivooluhulk [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.1.

| 10.1.9.2. | CO massivooluhulk [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.2.

| 10.1.9.3. | NOx-i massivooluhulk [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.3.

| 10.1.9.4. | CO2 massivooluhulk [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.4.

| 10.1.9.5. | CH4 massivooluhulk [g/s], ainult sädesüütemootorite puhul |
| --- | --- |

10.1.9.5.

| 10.1.9.5a. | Tahkete osakeste vooluhulk [tk/s] |
| --- | --- |

10.1.9.5a.

| 10.1.9.6. | Süsivesinike kumulatiivne mass [g] |
| --- | --- |

10.1.9.6.

| 10.1.9.7. | CO kumulatiivne mass [g] |
| --- | --- |

10.1.9.7.

| 10.1.9.8. | NOx-i kumulatiivne mass [g] |
| --- | --- |

10.1.9.8.

| 10.1.9.9. | CO2 kumulatiivne mass [g] |
| --- | --- |

10.1.9.9.

| 10.1.9.10. | CH4 kumulatiivne mass [g], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul |
| --- | --- |

10.1.9.10.

| 10.1.9.10a. | Tahkete osakeste arv [tk] |
| --- | --- |

10.1.9.10a.

| 10.1.9.11. | Arvutatud kütusekulu [g/s] |
| --- | --- |

10.1.9.11.

| 10.1.9.12. | Mootori võimsus [kW] |
| --- | --- |

10.1.9.12.

| 10.1.9.13. | Mootori töö [kWh] |
| --- | --- |

10.1.9.13.

| 10.1.9.14. | Tööakna kestus [s] |
| --- | --- |

10.1.9.14.

| 10.1.9.15. | Tööaken: mootori keskmine võimsus [%] |
| --- | --- |

10.1.9.15.

| 10.1.9.16. | Tööaken: süsivesinike kogu vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.9.16.

| 10.1.9.17. | Tööaken: CO vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.9.17.

| 10.1.9.18. | Tööaken: NOx-i vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.9.18.

| 10.1.9.19. | Tööaken: CH4 vastavustegur [-], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul |
| --- | --- |

10.1.9.19.

| 10.1.9.19a. | Tööaken: tahkete osakeste arvu vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.9.19a.

| 10.1.9.20. | CO2 massi akna kestus [s] |
| --- | --- |

10.1.9.20.

| 10.1.9.21. | CO2 massi aken: süsivesinike kogu vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.9.21.

| 10.1.9.22. | CO2 massi aken: CO vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.9.22.

| 10.1.9.23. | CO2 massi aken: NOx-i vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.9.23.

| 10.1.9.24. | CO2 massi aken: CH4 vastavustegur [-], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul |
| --- | --- |

10.1.9.24.

| 10.1.9.24a. | CO2 massi aken: tahkete osakeste arvu vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.9.24a.

| 10.1.10. | Keskmistatud ja integreeritud andmed |
| --- | --- |

10.1.10.

| 10.1.10.1. | Keskmine süsivesinike kogu kontsentratsioon [ppm] [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.10.1.

| 10.1.10.2. | Keskmine CO kontsentratsioon [ppm] [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.10.2.

| 10.1.10.3. | Keskmine NOx-i kontsentratsioon [ppm] [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.10.3.

| 10.1.10.4. | Keskmine CO2 kontsentratsioon [ppm] [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.10.4.

| 10.1.10.5. | Keskmine CH4 kontsentratsioon [ppm], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.10.5.

| 10.1.10.6. | Keskmine heitgaasi vooluhulk [kg/h] [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.10.6.

| 10.1.10.7. | Keskmine heitgaasi temperatuur [°C] [ei ole kohustuslik] |
| --- | --- |

10.1.10.7.

| 10.1.10.8. | Süsivesinike koguheide [g] |
| --- | --- |

10.1.10.8.

| 10.1.10.9. | CO heide [g] |
| --- | --- |

10.1.10.9.

| 10.1.10.10. | NOx-i heide [g] |
| --- | --- |

10.1.10.10.

| 10.1.10.11. | CO2 heide [g] |
| --- | --- |

10.1.10.11.

| 10.1.10.12. | CH4 heide [g], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul |
| --- | --- |

10.1.10.12.

| 10.1.10.12a. | Tahkete osakeste arv [tk] |
| --- | --- |

10.1.10.12a.

| 10.1.11. | Positiivsed ja negatiivsed tulemused |
| --- | --- |

10.1.11.

| 10.1.11.1. | Minimaalne, maksimaalne ja kumulatiivne 90 % protsentiil järgmiste näitajate puhul: |
| --- | --- |

10.1.11.1.

| 10.1.11.2. | Tööaken: süsivesinike kogu vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.11.2.

| 10.1.11.3. | Tööaken: CO vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.11.3.

| 10.1.11.4. | Tööaken: NOx-i vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.11.4.

| 10.1.11.5. | Tööaken: CH4 vastavustegur [-], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul |
| --- | --- |

10.1.11.5.

| 10.1.11.5a. | Tööaken: tahkete osakeste arvu vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.11.5a.

| 10.1.11.6. | CO2 massi aken: süsivesinike kogu vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.11.6.

| 10.1.11.7. | CO2 massi aken: CO vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.11.7.

| 10.1.11.8. | CO2 massi aken: NOx-i vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.11.8.

| 10.1.11.9. | CO2 massi aken: CH4 vastavustegur [-], ainult maagaasil töötavate mootorite puhul |
| --- | --- |

10.1.11.9.

| 10.1.11.9a. | CO2 massi aken: tahkete osakeste arvu vastavustegur [-] |
| --- | --- |

10.1.11.9a.

| 10.1.11.10. | Tööaken: minimaalne ja maksimaalne keskmine võimsus aknas [%] |
| --- | --- |

10.1.11.10.

| 10.1.11.11. | CO2 massi aken: minimaalne ja maksimaalne akna kestus [s] |
| --- | --- |

10.1.11.11.

| 10.1.11.12. | Tööaken: kehtivate akende protsent |
| --- | --- |

10.1.11.12.

| 10.1.11.13. | CO2 massi aken: kehtivate akende protsent |
| --- | --- |

10.1.11.13.

| 10.1.12. | Katsete kontrollimine |
| --- | --- |

10.1.12.

| 10.1.12.1. | Kõigi süsivesinike analüsaatori nullväärtuse ja mõõtepiirkonna kalibreerimise ning kontrollimise tulemused katse eel ja järel |
| --- | --- |

10.1.12.1.

| 10.1.12.2. | CO analüsaatori nullväärtuse ja mõõtepiirkonna kalibreerimise ning kontrollimise tulemused katse eel ja järel |
| --- | --- |

10.1.12.2.

| 10.1.12.3. | NOx-i analüsaatori nullväärtuse ja mõõtepiirkonna kalibreerimise ning kontrollimise tulemused katse eel ja järel |
| --- | --- |

10.1.12.3.

| 10.1.12.4. | CO2 analüsaatori nullväärtuse ja mõõtepiirkonna kalibreerimise ning kontrollimise tulemused katse eel ja järel |
| --- | --- |

10.1.12.4.

| 10.1.12.4a. | Tahkete osakeste arvu analüsaatori nullväärtus katse eel ja järel |
| --- | --- |

10.1.12.4a.

| 10.1.12.5. | CH4 analüsaatori nullväärtuse ja mõõtepiirkonna kalibreerimise ning kontrollimise tulemused ainult maagaasil töötavate mootorite puhul katse eel ja järel |
| --- | --- |

10.1.12.5.

| 10.1.12.6. | Käesoleva lisa 1. liite punkti A.1.3.2 kohase andmete järjepidevuse kontrollimise tulemused |
| --- | --- |

10.1.12.6.

| 10.1.12.6.1. | Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.3.2.1 tehtud lineaarse regressioonanalüüsi tulemused, sealhulgas regressioonisirge tõus m, determinatsioonikordaja r2 ja regressioonisirge vabaliige b. |
| --- | --- |

10.1.12.6.1.

| 10.1.12.6.2. | Käesoleva lisa 1. liite punkti A.1.3.2.2 kohaselt tehtud elektroonilise juhtseadme andmete järjepidevuse kontrollimise tulemus. |
| --- | --- |

10.1.12.6.2.

| 10.1.12.6.3. | Käesoleva lisa 1. liite punkti A.1.3.2.3 kohaselt tehtud kütuse erikulu andmete järjepidevuse kontrolli tulemus, sealhulgas arvutatud kütuse erikulu ning mobiilse heitemõõtmissüsteemi abil tehtud mõõtmiste põhjal arvutatud ja WHTC katse jaoks deklareeritud kütuse erikulu suhtarv. |
| --- | --- |

10.1.12.6.3.

| 10.1.12.6.4. | Käesoleva lisa 1. liite punkti A.1.3.2.4 kohaselt tehtud sõiduki läbisõidumõõdiku andmete järjepidevuse kontrollimise tulemus. |
| --- | --- |

10.1.12.6.4.

| 10.1.12.6.5. | Käesoleva lisa 1. liite punkti A.1.3.2.5 kohaselt tehtud ümbritseva õhu rõhu andmete järjepidevuse kontrollimise tulemus. |
| --- | --- |

10.1.12.6.5.

| 10.1.13. | Muud lisad, kui neid on. |
| --- | --- |

10.1.13.

---

(1)  Survesüütemootorite puhul.

(2)  Sädesüütemootorite puhul.

(3)  Sõltub käesoleva eeskirja punktis 13.2 kindlaks määratud üleminekusätetest.

---

8. lisa 1. liide

Mobiilsete heitemõõtmissüsteemide abil sõidukite heitkoguste mõõtmise kord

A.1.1.   Sissejuhatus

Käesolevas liites kirjeldatakse meetodit, millega määrata kindlaks saasteained sõiduki välimõõtmiste alusel mobiilsete heitemõõtmissüsteemide abil. Saasteainete hulka, mida mõõdetakse mootori väljalasketorust, kuuluvad järgmised: survesüütemootorite puhul süsinikmonooksiid, süsivesinike koguheide, lämmastikoksiidid ja tahkete osakeste arv ning sädesüütemootorite puhul süsinikmonooksiid, mitte-metaansed süsivesinikud, metaan, lämmastikoksiidid ja tahkete osakeste arv. Peale selle mõõdetakse punktis A.1.4 kirjeldatud arvutuste tegemiseks süsinikdioksiidi kogust.

Maagaasil töötavate mootorite puhul võib tootja, tehnilise teenistuse või tüübikinnitusasutuse valikul mõõta metaani ja mitte-metaansete süsivesinike heite asemel üksnes süsivesinike koguheidet. Sel juhul on süsivesinike koguheite piirnorm sama, nagu on kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktis 5.3 metaaniheite jaoks. Vastavustegurite arvutamiseks punktide A.1.4.2.3 ja A.1.4.3.2 kohaselt on sel juhul kohaldatav piirnorm üksnes metaaniheite piirnorm.

Muul kui maagaasil töötavate gaasimootorite puhul võib tootja, tehnilise teenistuse või tüübikinnitusasutuse valikul mõõta mitte-metaansete süsivesinike heite asemel süsivesinike koguheidet. Sel juhul on süsivesinike koguheite piirnorm sama, nagu on kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktis 5.3 mitte-metaansete süsivesinike heite jaoks. Vastavustegurite arvutamiseks punktide A.1.4.2.3 ja A.1.4.3.2 kohaselt on sel juhul kohaldatav piirnorm mitte-metaansete süsivesinike heite piirnorm.

A.1.2.   Katse käik

| A.1.2.1. | Üldnõuded
  Katsed tehakse mobiilse heitemõõtmissüsteemi abil, mis koosneb: |
| --- | --- |

A.1.2.1.

Katsed tehakse mobiilse heitemõõtmissüsteemi abil, mis koosneb:

| A.1.2.1.1. | gaasianalüsaatoritest ja tahkete osakeste arvu analüsaatoritest, millega mõõdetakse normitud saasteainete kontsentratsiooni heitgaasis; |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

| A.1.2.1.2. | heitgaasi massivooluhulgamõõturist, mis põhineb keskmistava Pitot’ toru põhimõttel või samaväärsel põhimõttel; |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

| A.1.2.1.3. | globaalsest asukoha määramise süsteemist (edaspidi GPS); |
| --- | --- |

A.1.2.1.3.

| A.1.2.1.4. | anduritest, millega mõõdetakse ümbritseva õhu temperatuuri ja rõhku; |
| --- | --- |

A.1.2.1.4.

| A.1.2.1.5. | ühendusest mootori elektroonilise juhtseadmega. |
| --- | --- |

A.1.2.1.5.

| A.1.2.2. | Katseparameetrid
  Tabelis 1 esitatud näitajaid mõõdetakse ja registreeritakse ühtlasel sagedusel vähemalt 1,0 Hz. Tootja säilitab algsed töötlemata andmed ja teeb need tüübikinnitusasutusele taotluse korral kättesaadavaks.

  Tabel 1


  Katseparameetrid








  Parameeter | Ühik | Allikas |
| --- | --- | --- | --- |
| Süsivesinike kogukontsentratsioon1 | ppm | Gaasianalüsaator |
| CO kontsentratsioon1 | ppm | Gaasianalüsaator |
| NOx-i kontsentratsioon1 | ppm | Gaasianalüsaator |
| CO2 kontsentratsioon1 | ppm | Gaasianalüsaator |
| CH4 kontsentratsioon1, 2 | ppm | Gaasianalüsaator |
| Tahkete osakeste kontsentratsioon | tk/cm3 | Tahkete osakeste arvu analüsaator |
| Lahjenduse seaded (vajaduse korral) | – | Tahkete osakeste arvu analüsaator |
| Heitgaasi vooluhulk | kg/h | Heitgaasi massivooluhulgamõõtur |
| Heitgaasi temperatuur | K | Heitgaasi massivooluhulgamõõtur |
| Ümbritseva õhu temperatuur3 | K | Andur |
| Ümbritseva õhu rõhk | kPa | Andur |
| Mootori pöördemoment4 | Nm | Elektrooniline juhtseade või andur |
| Mootori pöörlemissagedus | p/min | Elektrooniline juhtseade või andur |
| Mootorikütuse vooluhulk | g/s | Elektrooniline juhtseade või andur |
| Mootori jahutusvedeliku temperatuur | K | Elektrooniline juhtseade või andur |
| Mootori sisselaskeõhu temperatuur3 | K | Andur |
| Sõiduki liikumiskiirus | km/h | Elektrooniline juhtseade ja GPS |
| Sõiduki asukoha laiuskraad | kraad | GPS |
| Sõiduki pikkuskraad | kraad | GPS |
| Märkused








  1 | Mõõdetud või korrigeeritud niiske gaasi põhjal. |

A.1.2.2.

Tabelis 1 esitatud näitajaid mõõdetakse ja registreeritakse ühtlasel sagedusel vähemalt 1,0 Hz. Tootja säilitab algsed töötlemata andmed ja teeb need tüübikinnitusasutusele taotluse korral kättesaadavaks.

Tabel 1

Katseparameetrid

Parameeter

Ühik

Allikas

Süsivesinike kogukontsentratsioon1

ppm

Gaasianalüsaator

CO kontsentratsioon1

ppm

Gaasianalüsaator

NOx-i kontsentratsioon1

ppm

Gaasianalüsaator

CO2 kontsentratsioon1

ppm

Gaasianalüsaator

CH4 kontsentratsioon1, 2

ppm

Gaasianalüsaator

Tahkete osakeste kontsentratsioon

tk/cm3

Tahkete osakeste arvu analüsaator

Lahjenduse seaded (vajaduse korral)

–

Tahkete osakeste arvu analüsaator

Heitgaasi vooluhulk

kg/h

Heitgaasi massivooluhulgamõõtur

Heitgaasi temperatuur

K

Heitgaasi massivooluhulgamõõtur

Ümbritseva õhu temperatuur3

K

Andur

Ümbritseva õhu rõhk

kPa

Andur

Mootori pöördemoment4

Nm

Elektrooniline juhtseade või andur

Mootori pöörlemissagedus

p/min

Elektrooniline juhtseade või andur

Mootorikütuse vooluhulk

g/s

Elektrooniline juhtseade või andur

Mootori jahutusvedeliku temperatuur

K

Elektrooniline juhtseade või andur

Mootori sisselaskeõhu temperatuur3

K

Andur

Sõiduki liikumiskiirus

km/h

Elektrooniline juhtseade ja GPS

Sõiduki asukoha laiuskraad

kraad

GPS

Sõiduki pikkuskraad

kraad

GPS

Märkused

1

Mõõdetud või korrigeeritud niiske gaasi põhjal.

| 2 | Ainult maagaasil töötavate gaasimootorite puhul. |
| --- | --- |

2

Ainult maagaasil töötavate gaasimootorite puhul.

| 3 | Kasutada ümbritseva õhu temperatuuri andurit või sisselaskeõhu temperatuuri andurit. |
| --- | --- |

3

Kasutada ümbritseva õhu temperatuuri andurit või sisselaskeõhu temperatuuri andurit.

| 4 | Registreeritav väärtus on kas a) mootori kasulik pöördemoment pidurdamisel vastavalt käesoleva liite punktile A.1.2.4.4 või b) mootori kasulik pöördemoment pidurdamisel, mis arvutatakse pöördemomendi väärtuste põhjal vastavalt käesoleva liite punktile A.1.2.4.4. |
| --- | --- |

4

Registreeritav väärtus on kas a) mootori kasulik pöördemoment pidurdamisel vastavalt käesoleva liite punktile A.1.2.4.4 või b) mootori kasulik pöördemoment pidurdamisel, mis arvutatakse pöördemomendi väärtuste põhjal vastavalt käesoleva liite punktile A.1.2.4.4.

| A.1.2.2.1. | Andmete esitamise vorming
  Heiteväärtused ja muud asjakohased näitajad esitatakse ja neid vahetatakse csv-vormingus andmefailis. Näitajate väärtused eraldatakse komaga, ASCII-kood #h2C. Numbriliste väärtuste kümnendkoht eraldatakse punktiga, ASCII-kood #h2E. Rida lõpetatakse reavahetusega, ASCII-kood #h0D. Tuhandete eraldajaid ei kasutata. |
| --- | --- |

A.1.2.2.1.

Heiteväärtused ja muud asjakohased näitajad esitatakse ja neid vahetatakse csv-vormingus andmefailis. Näitajate väärtused eraldatakse komaga, ASCII-kood #h2C. Numbriliste väärtuste kümnendkoht eraldatakse punktiga, ASCII-kood #h2E. Rida lõpetatakse reavahetusega, ASCII-kood #h0D. Tuhandete eraldajaid ei kasutata.

| A.1.2.3. | Sõiduki ettevalmistamine
  Sõiduki ettevalmistamine sisaldab järgmist:






  a) | pardadiagnostikasüsteemi kontrollimine: tuvastatud probleemid tuleb pärast nende lahendamist registreerida ja esitada tüübikinnitusasutusele; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.3.

Sõiduki ettevalmistamine sisaldab järgmist:

a)

pardadiagnostikasüsteemi kontrollimine: tuvastatud probleemid tuleb pärast nende lahendamist registreerida ja esitada tüübikinnitusasutusele;

| b) | vajaduse korral õli, kütuse ja reagendi vahetamine. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral õli, kütuse ja reagendi vahetamine.

| A.1.2.4. | Mõõteseadmete paigaldamine |
| --- | --- |

A.1.2.4.

| A.1.2.4.1. | Põhiseade
  Võimaluse korral tuleb mobiilne heitemõõtmissüsteem alati paigaldada kohta, kus järgmiste nähtuste mõju on minimaalne:






  a) | ümbritseva õhu temperatuuri muutused; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.4.1.

Võimaluse korral tuleb mobiilne heitemõõtmissüsteem alati paigaldada kohta, kus järgmiste nähtuste mõju on minimaalne:

a)

ümbritseva õhu temperatuuri muutused;

| b) | ümbritseva õhu rõhu muutused; |
| --- | --- |

b)

ümbritseva õhu rõhu muutused;

| c) | elektromagnetiline kiirgus; |
| --- | --- |

c)

elektromagnetiline kiirgus;

| d) | mehaanilised löögid ja vibratsioon; |
| --- | --- |

d)

mehaanilised löögid ja vibratsioon;

| e) | ümbritsevas õhus sisalduvad süsivesinikud, leekionisatsioonidetektoriga analüsaatori korral, mis kasutab ümbritsevat õhku leekionisatsioonidetektori põleti õhuna. |
| --- | --- |

e)

ümbritsevas õhus sisalduvad süsivesinikud, leekionisatsioonidetektoriga analüsaatori korral, mis kasutab ümbritsevat õhku leekionisatsioonidetektori põleti õhuna.

Paigaldamisel tuleb järgida mobiilse heitemõõtmissüsteemi tootja juhiseid.

| A.1.2.4.2. | Heitgaasi massivooluhulgamõõtur
  Heitgaasi massivooluhulgamõõtur kinnitatakse sõiduki väljalasketorule. Heitgaasi massivooluhulgamõõturi andurid paigutatakse kahe sirge torulõigu vahele, mille pikkus peab olema heitgaasi massivooluhulgamõõturi läbimõõdust vähemalt kaks korda suurem (üles- ja allavoolu). Heitgaasi massivooluhulgamõõtur soovitatakse paigaldada pärast sõiduki summutit, et vähendada heitgaasi pulseerimise mõju mõõtesignaalidele. |
| --- | --- |

A.1.2.4.2.

Heitgaasi massivooluhulgamõõtur kinnitatakse sõiduki väljalasketorule. Heitgaasi massivooluhulgamõõturi andurid paigutatakse kahe sirge torulõigu vahele, mille pikkus peab olema heitgaasi massivooluhulgamõõturi läbimõõdust vähemalt kaks korda suurem (üles- ja allavoolu). Heitgaasi massivooluhulgamõõtur soovitatakse paigaldada pärast sõiduki summutit, et vähendada heitgaasi pulseerimise mõju mõõtesignaalidele.

| A.1.2.4.3. | Globaalne asukoha määramise süsteem
  Antenn paigaldatakse võimalikult kõrgele, et võimalikud takistused maanteesõidul ei tekitaks häireid. |
| --- | --- |

A.1.2.4.3.

Antenn paigaldatakse võimalikult kõrgele, et võimalikud takistused maanteesõidul ei tekitaks häireid.

| A.1.2.4.4. | Ühendus sõiduki elektroonilise juhtseadmega
  Tabelis 1 loetletud mootori parameetrite registreerimiseks kasutatakse andmeregistraatorit. Kõnealuses andmeregistraatoris võidakse kasutada sõiduki kontrollerivõrgu andmesiini, et saada juurdepääs 9.B lisa 5. liite tabelis 1 täpsustatud elektroonilise juhtseadme andmetele, mida edastatakse sõiduki kontrollerivõrgus vastavalt standardprotokollile SAE J1939, J1708 või ISO 15765-4. Andmeregistraatoris võidakse arvutada mootori kasulik pöördemoment pidurdamisel või muundada ühikuid. |
| --- | --- |

A.1.2.4.4.

Tabelis 1 loetletud mootori parameetrite registreerimiseks kasutatakse andmeregistraatorit. Kõnealuses andmeregistraatoris võidakse kasutada sõiduki kontrollerivõrgu andmesiini, et saada juurdepääs 9.B lisa 5. liite tabelis 1 täpsustatud elektroonilise juhtseadme andmetele, mida edastatakse sõiduki kontrollerivõrgus vastavalt standardprotokollile SAE J1939, J1708 või ISO 15765-4. Andmeregistraatoris võidakse arvutada mootori kasulik pöördemoment pidurdamisel või muundada ühikuid.

| A.1.2.4.5. | Gaasilise heite proovi võtmine
  Proovivõtutoru kuumutatakse vastavalt käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.3 nõuetele ning isoleeritakse nõuetekohaselt ühenduskohtades (proovivõttur ja põhiseadme tagumine külg), et vältida külmade kohtade teket, mille tagajärjel võib proovivõtusüsteem kondenseerunud süsivesinike tõttu saastuda.
  Proovivõttur paigaldatakse väljalasketorusse vastavalt 4. lisa punkti 9.3.10 nõuetele.
  Proovivõtutoru pikkuse muutmise korral tuleb kontrollida süsteemi ülekandeaegu ja neid vajaduse korral korrigeerida. |
| --- | --- |

A.1.2.4.5.

Proovivõtutoru kuumutatakse vastavalt käesoleva lisa 2. liite punkti A.2.2.3 nõuetele ning isoleeritakse nõuetekohaselt ühenduskohtades (proovivõttur ja põhiseadme tagumine külg), et vältida külmade kohtade teket, mille tagajärjel võib proovivõtusüsteem kondenseerunud süsivesinike tõttu saastuda.

Proovivõttur paigaldatakse väljalasketorusse vastavalt 4. lisa punkti 9.3.10 nõuetele.

Proovivõtutoru pikkuse muutmise korral tuleb kontrollida süsteemi ülekandeaegu ja neid vajaduse korral korrigeerida.

| A.1.2.4.6. | Tahkete osakeste arvu analüsaatori paigaldamine
  Mobiilne heitemõõtmissüsteem tuleb paigaldada ja seda tuleb kasutada lekkekindlalt ja minimaalse soojakaoga. Tahkete osakeste tekkimise vältimiseks peavad ühendused olema termiliselt stabiilsed katses eeldatavatel heitgaasi temperatuuridel. Kui sõiduki väljalaskesüsteemi toru otsa ja ühendustoru ühendamiseks kasutatakse elastomeerühendusi, siis ei tohi need heitgaasiga kokku puutuda, et vältida vigu mootori suurel koormusel. |
| --- | --- |

A.1.2.4.6.

Mobiilne heitemõõtmissüsteem tuleb paigaldada ja seda tuleb kasutada lekkekindlalt ja minimaalse soojakaoga. Tahkete osakeste tekkimise vältimiseks peavad ühendused olema termiliselt stabiilsed katses eeldatavatel heitgaasi temperatuuridel. Kui sõiduki väljalaskesüsteemi toru otsa ja ühendustoru ühendamiseks kasutatakse elastomeerühendusi, siis ei tohi need heitgaasiga kokku puutuda, et vältida vigu mootori suurel koormusel.

| A.1.2.4.7. | Tahkete osakeste arvu proovivõtt heitgaasist
  Heiteproovide võtmine peab olema representatiivne ja seda tuleb teha kohtades, kus heitgaas on hästi segunenud ja kus ümbritseva õhu mõju proovivõtukohast allavoolu on minimaalne. Vajaduse korral võetakse heiteproovid heitgaasi massivooluhulgamõõturist allavoolu, järgides et vahemaa vooluhulgaandurini oleks vähemalt 150 mm. Proovivõttur tuleb paigaldada väljalasketoru kolmekordse läbimõõdu võrra ülesvoolu punktist, kus heitgaas keskkonda väljub. Heitgaasiproov võetakse heitgaasivoolu keskelt. Kui heiteproovi võtmiseks kasutatakse mitut proovivõtturit, siis peab tahkete osakeste proovivõttur paiknema muude proovivõtturite suhtes ülesvoolu. Tahkete osakeste proovivõttur ei tohi segada gaasiliste saasteainete proovide võtmist. Proovivõtturi tüüpi ja spetsifikatsioone ning selle paigaldamist tuleb üksikasjalikult kirjeldada kas tehnilise teenistuse katsearuandes (kui katse tehakse tüübikinnituse käigus) või sõiduki tootja dokumentatsioonis (kasutusel oleva sõiduki vastavuse katse korral).
  Kui väljalasketorus võetakse tahkete osakeste proovid ilma lahjendamiseta, siis tuleb proovivõtutoru alates lahjendamata heitgaasi proovivõtukohast kuni lahjenduspunktini või tahkete osakeste detektorini kuumutada vähemalt temperatuurini 373 K (100 °C).
  Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad proovivõtusüsteemi osad, alates heitgaasi väljalasketorust kuni tahkete osakeste detektorini, peavad olema projekteeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine oleks minimaalne. Kõik osad peavad olema valmistatud antistaatilisest materjalist, et vältida elektrostaatilist toimet. |
| --- | --- |

A.1.2.4.7.

Heiteproovide võtmine peab olema representatiivne ja seda tuleb teha kohtades, kus heitgaas on hästi segunenud ja kus ümbritseva õhu mõju proovivõtukohast allavoolu on minimaalne. Vajaduse korral võetakse heiteproovid heitgaasi massivooluhulgamõõturist allavoolu, järgides et vahemaa vooluhulgaandurini oleks vähemalt 150 mm. Proovivõttur tuleb paigaldada väljalasketoru kolmekordse läbimõõdu võrra ülesvoolu punktist, kus heitgaas keskkonda väljub. Heitgaasiproov võetakse heitgaasivoolu keskelt. Kui heiteproovi võtmiseks kasutatakse mitut proovivõtturit, siis peab tahkete osakeste proovivõttur paiknema muude proovivõtturite suhtes ülesvoolu. Tahkete osakeste proovivõttur ei tohi segada gaasiliste saasteainete proovide võtmist. Proovivõtturi tüüpi ja spetsifikatsioone ning selle paigaldamist tuleb üksikasjalikult kirjeldada kas tehnilise teenistuse katsearuandes (kui katse tehakse tüübikinnituse käigus) või sõiduki tootja dokumentatsioonis (kasutusel oleva sõiduki vastavuse katse korral).

Kui väljalasketorus võetakse tahkete osakeste proovid ilma lahjendamiseta, siis tuleb proovivõtutoru alates lahjendamata heitgaasi proovivõtukohast kuni lahjenduspunktini või tahkete osakeste detektorini kuumutada vähemalt temperatuurini 373 K (100 °C).

Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad proovivõtusüsteemi osad, alates heitgaasi väljalasketorust kuni tahkete osakeste detektorini, peavad olema projekteeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine oleks minimaalne. Kõik osad peavad olema valmistatud antistaatilisest materjalist, et vältida elektrostaatilist toimet.

| A.1.2.5. | Katsele eelnev tegevus |
| --- | --- |

A.1.2.5.

| A.1.2.5.1. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmete käivitamine ja stabiliseerimine
  Põhiseadmed soojendatakse ja stabiliseeritakse vastavalt seadme tootja spetsifikatsioonile, kuni rõhud, temperatuurid ja vooluhulgad on saavutanud oma seadepunktid. |
| --- | --- |

A.1.2.5.1.

Põhiseadmed soojendatakse ja stabiliseeritakse vastavalt seadme tootja spetsifikatsioonile, kuni rõhud, temperatuurid ja vooluhulgad on saavutanud oma seadepunktid.

| A.1.2.5.2. | Proovivõtusüsteemi puhastamine
  Süsteemi saastumise vältimiseks tuleb mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmete proovivõtutorud vastavalt tootja spetsifikatsioonile enne proovivõtu algust puhastada. |
| --- | --- |

A.1.2.5.2.

Süsteemi saastumise vältimiseks tuleb mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmete proovivõtutorud vastavalt tootja spetsifikatsioonile enne proovivõtu algust puhastada.

| A.1.2.5.3. | Analüsaatorite kontrollimine ja kalibreerimine
  Analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtepiirkonna kalibreerimine ja lineaarsuse kontroll tuleb teha kalibreerimisgaasidega, mis vastavad käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 9.3.3 nõuetele. Lineaarsuse kontroll tuleb teha kolme kuu jooksul enne tegelikku katset. |
| --- | --- |

A.1.2.5.3.

Analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtepiirkonna kalibreerimine ja lineaarsuse kontroll tuleb teha kalibreerimisgaasidega, mis vastavad käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 9.3.3 nõuetele. Lineaarsuse kontroll tuleb teha kolme kuu jooksul enne tegelikku katset.

| A.1.2.5.4. | Heitgaasi massivooluhulgamõõturi puhastamine
  Heitgaasi massivooluhulgamõõturit tuleb puhastada rõhuandurite ühenduskohtade juures vastavalt seadme tootja spetsifikatsioonile. See tegevus peab eemaldama rõhutorudest ning nendega ühendatud voolutoru rõhumõõteportidest kondensaadi ja diislikütuse tahked osakesed. |
| --- | --- |

A.1.2.5.4.

Heitgaasi massivooluhulgamõõturit tuleb puhastada rõhuandurite ühenduskohtade juures vastavalt seadme tootja spetsifikatsioonile. See tegevus peab eemaldama rõhutorudest ning nendega ühendatud voolutoru rõhumõõteportidest kondensaadi ja diislikütuse tahked osakesed.

| A.1.2.5.5. | Tahkete osakeste arvu analüsaatori kontrollimine
  Mobiilne heitemõõtmissüsteem peab toimima ilma vigade ja kriitiliste hoiatussignaalideta. Tahkete osakeste arvu analüsaatori nulltase registreeritakse, võttes 12 tunni jooksul enne katse algust HEPA filtriga filtreeritud ümbritsevast õhust proovi proovivõtutoru sisselaskeavas. Signaal salvestatakse konstantsel sagedusel vähemalt 1,0 Hz ja see keskmistatakse 2 minutile. Lõplik absoluutne kontsentratsioon peab jääma tootja kirjeldatud vahemikku ja ei tohi olla suurem kui 5 000 osakest kuupsentimeetri kohta. |
| --- | --- |

A.1.2.5.5.

Mobiilne heitemõõtmissüsteem peab toimima ilma vigade ja kriitiliste hoiatussignaalideta. Tahkete osakeste arvu analüsaatori nulltase registreeritakse, võttes 12 tunni jooksul enne katse algust HEPA filtriga filtreeritud ümbritsevast õhust proovi proovivõtutoru sisselaskeavas. Signaal salvestatakse konstantsel sagedusel vähemalt 1,0 Hz ja see keskmistatakse 2 minutile. Lõplik absoluutne kontsentratsioon peab jääma tootja kirjeldatud vahemikku ja ei tohi olla suurem kui 5 000 osakest kuupsentimeetri kohta.

| A.1.2.6. | Heitekatse käik |
| --- | --- |

A.1.2.6.

| A.1.2.6.1. | Katse algus
  Katse käigus tähendab „katse algus“ sisepõlemismootori esmakordset käivitamist.
  Heiteproovide võtmine, heitgaasi näitajate mõõtmine ning mootori ja keskkonnaandmete registreerimine peab algama enne katse algust. Sõiduki heitekontrollisüsteemide kunstlik soojendamine enne katse algust on keelatud.
  Katse alguses ei tohi jahutusvedeliku temperatuur ületada ümbritseva õhu temperatuuri rohkem kui 5 °C ega ületada 303 K (30 °C). Andmeid hakatakse hindama, kui jahutusvedeliku temperatuur tõuseb esmakordselt tasemele 303 K (30 °C) või kui jahutusvedeliku temperatuur stabiliseerub viieminutilise ajavahemiku jooksul vahemikus ±2 K (kumb toimub enne), kuid hiljemalt 10 minutit pärast katse algust. |
| --- | --- |

A.1.2.6.1.

Katse käigus tähendab „katse algus“ sisepõlemismootori esmakordset käivitamist.

Heiteproovide võtmine, heitgaasi näitajate mõõtmine ning mootori ja keskkonnaandmete registreerimine peab algama enne katse algust. Sõiduki heitekontrollisüsteemide kunstlik soojendamine enne katse algust on keelatud.

Katse alguses ei tohi jahutusvedeliku temperatuur ületada ümbritseva õhu temperatuuri rohkem kui 5 °C ega ületada 303 K (30 °C). Andmeid hakatakse hindama, kui jahutusvedeliku temperatuur tõuseb esmakordselt tasemele 303 K (30 °C) või kui jahutusvedeliku temperatuur stabiliseerub viieminutilise ajavahemiku jooksul vahemikus ±2 K (kumb toimub enne), kuid hiljemalt 10 minutit pärast katse algust.

| A.1.2.6.2. | Katse käik
  Heiteproovide võtmine, heitgaasi näitajate mõõtmine ning mootori ja keskkonnaandmete registreerimine peab jätkuma kasutusel oleva mootori kogu tavapärase töötamisaja jooksul. Mootorit võib seisata ja taaskäivitada, kuid heiteproovide võtmine peab toimuma kogu katse jooksul.
  Mobiilse heitemõõtmissüsteemi gaasianalüsaatorite perioodilisi nullnäidu kontrolle võib teha iga kahe tunni järel ja tulemusi võib kasutada nullnäidu triivi korrigeerimiseks. Kontrollimise ajal registreeritud andmed märgistatakse vastavalt ja neid ei kasutata heitkoguste arvutamiseks.
  GPS-signaali katkemise korral võib GPSi andmed arvutada elektroonilise juhtseadme andmetel põhineva liikumiskiiruse ja kaardi põhjal, kuid mitte kauemaks kui 60 sekundiks järjest. Kui GPS-signaali kumulatiivne kadu kestab kauem kui 3 % teekonna kogukestusest, tuleb teekond tühistada. |
| --- | --- |

A.1.2.6.2.

Heiteproovide võtmine, heitgaasi näitajate mõõtmine ning mootori ja keskkonnaandmete registreerimine peab jätkuma kasutusel oleva mootori kogu tavapärase töötamisaja jooksul. Mootorit võib seisata ja taaskäivitada, kuid heiteproovide võtmine peab toimuma kogu katse jooksul.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi gaasianalüsaatorite perioodilisi nullnäidu kontrolle võib teha iga kahe tunni järel ja tulemusi võib kasutada nullnäidu triivi korrigeerimiseks. Kontrollimise ajal registreeritud andmed märgistatakse vastavalt ja neid ei kasutata heitkoguste arvutamiseks.

GPS-signaali katkemise korral võib GPSi andmed arvutada elektroonilise juhtseadme andmetel põhineva liikumiskiiruse ja kaardi põhjal, kuid mitte kauemaks kui 60 sekundiks järjest. Kui GPS-signaali kumulatiivne kadu kestab kauem kui 3 % teekonna kogukestusest, tuleb teekond tühistada.

| A.1.2.6.3. | Katse lõpp
  Katse lõpeb, kui sõiduk on teekonna läbinud ja sisepõlemismootor lülitatakse välja.
  Sisepõlemismootor lülitatakse teekonna lõpus välja nii kiiresti kui võimalik. Andmete salvestamine peab jätkuma, kuni proovivõtusüsteemide reageerimisaeg on lõppenud. |
| --- | --- |

A.1.2.6.3.

Katse lõpeb, kui sõiduk on teekonna läbinud ja sisepõlemismootor lülitatakse välja.

Sisepõlemismootor lülitatakse teekonna lõpus välja nii kiiresti kui võimalik. Andmete salvestamine peab jätkuma, kuni proovivõtusüsteemide reageerimisaeg on lõppenud.

| A.1.2.7. | Mõõtmiste kontrollimine |
| --- | --- |

A.1.2.7.

| A.1.2.7.1. | Analüsaatorite kontrollimine
  Punktis A.1.2.5.3 kirjeldatud analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtepiirkonna kalibreerimine ning lineaarsuse kontroll tuleb teha kalibreerimisgaasidega, mis vastavad 4. lisa punkti 9.3.3 nõuetele. |
| --- | --- |

A.1.2.7.1.

Punktis A.1.2.5.3 kirjeldatud analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtepiirkonna kalibreerimine ning lineaarsuse kontroll tuleb teha kalibreerimisgaasidega, mis vastavad 4. lisa punkti 9.3.3 nõuetele.

| A.1.2.7.2. | Nullnäidu triiv
  Nullnäit on määratluse kohaselt keskmine näit (sh müra) nullgaasi korral vähemalt 30 sekundi jooksul. Nullnäidu triiv peab olema alla 2 % skaala maksimaalsest näidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas. |
| --- | --- |

A.1.2.7.2.

Nullnäit on määratluse kohaselt keskmine näit (sh müra) nullgaasi korral vähemalt 30 sekundi jooksul. Nullnäidu triiv peab olema alla 2 % skaala maksimaalsest näidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas.

| A.1.2.7.3. | Võrdlusnäidu triiv
  Võrdlusnäit on määratluse kohaselt keskmine näit (sh müra) võrdlusgaasi korral vähemalt 30 sekundi jooksul. Võrdlusnäidu triiv peab olema alla 2 % skaala maksimaalsest näidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas. |
| --- | --- |

A.1.2.7.3.

Võrdlusnäit on määratluse kohaselt keskmine näit (sh müra) võrdlusgaasi korral vähemalt 30 sekundi jooksul. Võrdlusnäidu triiv peab olema alla 2 % skaala maksimaalsest näidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas.

| A.1.2.7.4. | Triivi kontrollimine
  Seda kohaldatakse ainult juhul, kui katse ajal ei korrigeeritud nullnäidu triivi.
  Kasutatud gaasianalüsaatoritel tuleb võimalikult kiiresti, igal juhul hiljemalt 30 minutit pärast katse lõppemist, kindlaks määrata null- ja võrdlusnäit, et kontrollida nende triivi, võrreldes katse-eelsete tulemustega.
  Analüsaatori triivi puhul kasutatakse järgmisi meetmeid:






  a) | kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on alla 2 % vastavalt punktidele A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3, siis võib mõõdetud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata kujul või korrigeerida neid tootja taotluse korral triivi suhtes vastavalt punktile A.1.2.7.5; |
| --- | --- | --- |

A.1.2.7.4.

Seda kohaldatakse ainult juhul, kui katse ajal ei korrigeeritud nullnäidu triivi.

Kasutatud gaasianalüsaatoritel tuleb võimalikult kiiresti, igal juhul hiljemalt 30 minutit pärast katse lõppemist, kindlaks määrata null- ja võrdlusnäit, et kontrollida nende triivi, võrreldes katse-eelsete tulemustega.

Analüsaatori triivi puhul kasutatakse järgmisi meetmeid:

a)

kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on alla 2 % vastavalt punktidele A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3, siis võib mõõdetud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata kujul või korrigeerida neid tootja taotluse korral triivi suhtes vastavalt punktile A.1.2.7.5;

| b) | kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on 2 % või suurem vastavalt punktidele A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3, siis tuleb katse lugeda kehtetuks või tuleb mõõdetud kontsentratsioone korrigeerida triivi suhtes punkti A.1.2.7.5 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on 2 % või suurem vastavalt punktidele A.1.2.7.2 ja A.1.2.7.3, siis tuleb katse lugeda kehtetuks või tuleb mõõdetud kontsentratsioone korrigeerida triivi suhtes punkti A.1.2.7.5 kohaselt.

| A.1.2.7.5. | Triivi korrigeerimine
  Kui vastavalt punktile A.1.2.7.4 korrigeeritakse triivi, siis arvutatakse kontsentratsiooni korrigeeritud väärtus vastavalt 4. lisa punktile 8.6.1.
  Erinevus eriheite korrigeerimata ja korrigeeritud väärtuste vahel peab jääma vahemikku ±6 % eriheite korrigeerimata väärtustest. Kui triiv on suurem kui 6 %, on katse kehtetu. Triivi korrigeerimise korral tuleb heitkoguste aruandluses kasutada üksnes triivi suhtes korrigeeritud heitkoguste tulemusi. |
| --- | --- |

A.1.2.7.5.

Kui vastavalt punktile A.1.2.7.4 korrigeeritakse triivi, siis arvutatakse kontsentratsiooni korrigeeritud väärtus vastavalt 4. lisa punktile 8.6.1.

Erinevus eriheite korrigeerimata ja korrigeeritud väärtuste vahel peab jääma vahemikku ±6 % eriheite korrigeerimata väärtustest. Kui triiv on suurem kui 6 %, on katse kehtetu. Triivi korrigeerimise korral tuleb heitkoguste aruandluses kasutada üksnes triivi suhtes korrigeeritud heitkoguste tulemusi.

| A.1.2.7.6. | Tahkete osakeste arvu analüsaatori kontrollimine
  Tahkete osakeste arvu analüsaatori nulltaset kontrollitakse enne katse algust ja pärast katse lõppu ning see registreeritakse vastavalt punkti A.1.2.5.5 nõuetele. |
| --- | --- |

A.1.2.7.6.

Tahkete osakeste arvu analüsaatori nulltaset kontrollitakse enne katse algust ja pärast katse lõppu ning see registreeritakse vastavalt punkti A.1.2.5.5 nõuetele.

A.1.3.   Heitkoguste arvutamine

Lõplik katsetulemus ümardatakse ühes etapis vastavas heitestandardis ettenähtud komakohtade arvuni ja lisatakse veel üks tüvenumber vastavalt standardile ASTM E 29-06b. Lõpliku eriheiteni viivate vaheväärtuste ümardamine ei ole lubatud.

| A.1.3.1. | Andmete ajalisse vastavusse seadmine
  Heitkoguse arvutamisel erinevate signaalide vahelisest ajalisest mahajäämusest tuleneva nihke minimeerimiseks tuleb heitkoguse arvutamiseks vajalikud andmed seada ajalisse vastavusse kooskõlas punktidega A.1.3.1.1 kuni A.1.3.1.4. |
| --- | --- |

A.1.3.1.

Heitkoguse arvutamisel erinevate signaalide vahelisest ajalisest mahajäämusest tuleneva nihke minimeerimiseks tuleb heitkoguse arvutamiseks vajalikud andmed seada ajalisse vastavusse kooskõlas punktidega A.1.3.1.1 kuni A.1.3.1.4.

| A.1.3.1.1. | Analüsaatorite andmed
  Gaasianalüsaatorite andmed tuleb nõuetekohaselt ajalisse vastavusse seada 4. lisa punkti 9.3.5 kohaselt. Tahkete osakeste arvu analüsaatori andmed tuleb seada ajalisse vastavusse oma ülekandeajaga vastavalt seadme tootja juhistele. |
| --- | --- |

A.1.3.1.1.

Gaasianalüsaatorite andmed tuleb nõuetekohaselt ajalisse vastavusse seada 4. lisa punkti 9.3.5 kohaselt. Tahkete osakeste arvu analüsaatori andmed tuleb seada ajalisse vastavusse oma ülekandeajaga vastavalt seadme tootja juhistele.

| A.1.3.1.2. | Analüsaatorite ja heitgaasi massivooluhulgamõõturi andmed
  Gaasianalüsaatorite ja tahkete osakeste arvu analüsaatorite andmed seatakse nõuetekohaselt vastavusse heitgaasi massivooluhulgamõõturi andmetega punkti A.1.3.1.4 kohaselt. |
| --- | --- |

A.1.3.1.2.

Gaasianalüsaatorite ja tahkete osakeste arvu analüsaatorite andmed seatakse nõuetekohaselt vastavusse heitgaasi massivooluhulgamõõturi andmetega punkti A.1.3.1.4 kohaselt.

| A.1.3.1.3. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi ja mootori andmed
  Mobiilsest heitemõõtmissüsteemist (gaasianalüsaatorid, tahkete osakeste arvu analüsaator ja heitgaasi massivooluhulgamõõtur) saadud andmed seatakse nõuetekohaselt vastavusse mootori elektroonilise juhtseadme andmetega punkti A.1.3.1.4 kohaselt. |
| --- | --- |

A.1.3.1.3.

Mobiilsest heitemõõtmissüsteemist (gaasianalüsaatorid, tahkete osakeste arvu analüsaator ja heitgaasi massivooluhulgamõõtur) saadud andmed seatakse nõuetekohaselt vastavusse mootori elektroonilise juhtseadme andmetega punkti A.1.3.1.4 kohaselt.

| A.1.3.1.4. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi andmete parema ajalisse vastavusse seadmise kord
  Tabelis 1 loetletud katseandmed jagatakse kolme erinevasse kategooriasse:






  1) | gaasianalüsaatorid (kõik süsivesinikud, CO, CO2, NOx-i kontsentratsioonid) ja tahkete osakeste arvu analüsaator; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.1.4.

Tabelis 1 loetletud katseandmed jagatakse kolme erinevasse kategooriasse:

1)

gaasianalüsaatorid (kõik süsivesinikud, CO, CO2, NOx-i kontsentratsioonid) ja tahkete osakeste arvu analüsaator;

| 2) | heitgaasi massivooluhulgamõõtur (heitgaasi massivooluhulk ja temperatuur); |
| --- | --- |

2)

heitgaasi massivooluhulgamõõtur (heitgaasi massivooluhulk ja temperatuur);

| 3) | mootor (pöördemoment, pöörlemissagedus, temperatuur, kütuse vooluhulk, sõiduki kiirus elektroonilise juhtseadme andmete põhjal). |
| --- | --- |

3)

mootor (pöördemoment, pöörlemissagedus, temperatuur, kütuse vooluhulk, sõiduki kiirus elektroonilise juhtseadme andmete põhjal).

Iga kategooria ajalist vastavust muude kategooriatega kontrollitakse kahe parameetrite kogumi vahelise suurima korrelatsioonikordaja leidmise teel. Korrelatsioonikordaja maksimeerimiseks nihutatakse kategooria kõiki parameetreid. Korrelatsioonikordaja arvutamiseks kasutatakse järgmisi parameetreid.

Ajalisse vastavusse seadmiseks:

| a) | 1. ja 2. kategooria (analüsaatorid ja heitgaasi massivooluhulgamõõturi andmed) 3. kategooriaga (mootori andmed): sõiduki kiirus GPSi ja elektroonilise juhtseadme andmete alusel; |
| --- | --- |

a)

1. ja 2. kategooria (analüsaatorid ja heitgaasi massivooluhulgamõõturi andmed) 3. kategooriaga (mootori andmed): sõiduki kiirus GPSi ja elektroonilise juhtseadme andmete alusel;

| b) | 1. kategooria 2. kategooriaga: CO2 kontsentratsioon ja heitgaasi mass; |
| --- | --- |

b)

1. kategooria 2. kategooriaga: CO2 kontsentratsioon ja heitgaasi mass;

| c) | 2. kategooria 3. kategooriaga: CO2 kontsentratsioon ja mootorikütuse vooluhulk. |
| --- | --- |

c)

2. kategooria 3. kategooriaga: CO2 kontsentratsioon ja mootorikütuse vooluhulk.

| A.1.3.2. | Andmete järjepidevuse kontrollimine |
| --- | --- |

A.1.3.2.

| A.1.3.2.1. | Analüsaatorite ja heitgaasi massivooluhulgamõõturi andmed
  Andmete järjepidevust (massivooluhulgamõõturi abil mõõdetud heitgaasi massivooluhulka ja gaaside kontsentratsioone) kontrollitakse elektroonilises juhtseadmes mõõdetud kütuse vooluhulga ja käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 8.4.1.7 esitatud valemi alusel arvutatud kütuse vooluhulga korrelatsiooni abil. Kütuse vooluhulga mõõdetud ja arvutatud väärtuste kohta tuleb teha lineaarne regressioonanalüüs. Vähimruutude meetodil parima lähendi leidmiseks kasutatakse järgmist valemit:
  y = mx + b
  kus:






  y | on kütuse arvutuslik vooluhulk [g/s]; |
| --- | --- | --- |
| m | on regressioonisirge tõus; |
| x | on kütuse mõõdetud vooluhulk [g/s]; |
| b | on regressioonisirge vabaliige. |

A.1.3.2.1.

Andmete järjepidevust (massivooluhulgamõõturi abil mõõdetud heitgaasi massivooluhulka ja gaaside kontsentratsioone) kontrollitakse elektroonilises juhtseadmes mõõdetud kütuse vooluhulga ja käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 8.4.1.7 esitatud valemi alusel arvutatud kütuse vooluhulga korrelatsiooni abil. Kütuse vooluhulga mõõdetud ja arvutatud väärtuste kohta tuleb teha lineaarne regressioonanalüüs. Vähimruutude meetodil parima lähendi leidmiseks kasutatakse järgmist valemit:

y = mx + b

kus:

y

on kütuse arvutuslik vooluhulk [g/s];

m

on regressioonisirge tõus;

x

on kütuse mõõdetud vooluhulk [g/s];

b

on regressioonisirge vabaliige.

Tõus (m) ja determinatsioonikordaja (r2) arvutatakse iga regressioonisirge jaoks eraldi. Kõnealust analüüsi soovitatakse teha vahemikus 15 % maksimaalsest väärtusest kuni maksimaalse väärtuseni sagedusel, mis on 1 Hz või sellest suurem. Et katset saaks pidada kehtivaks, tuleb hinnata järgmist kahte kriteeriumi.

Tabel 2

Lubatavad hälbed

| Regressioonisirge tõus, m | 0,9 kuni 1,1 – soovituslik |
| --- | --- |
| Determinatsioonikordaja | min 0,90 – kohustuslik |

Regressioonisirge tõus, m

0,9 kuni 1,1 – soovituslik

Determinatsioonikordaja

min 0,90 – kohustuslik

| A.1.3.2.2. | Elektroonilise juhtseadme andmed pöördemomendi kohta
  Elektroonilisest juhtseadmest saadavate pöördemomendi andmete järjepidevuse kontrollimiseks võrreldakse elektroonilise juhtseadme pöördemomendi maksimaalseid väärtusi erinevatel mootori pöörlemissagedustel ametliku mootori täiskoormusel pöördemomendi kõveraga vastavalt käesoleva lisa punktile 5. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.

Elektroonilisest juhtseadmest saadavate pöördemomendi andmete järjepidevuse kontrollimiseks võrreldakse elektroonilise juhtseadme pöördemomendi maksimaalseid väärtusi erinevatel mootori pöörlemissagedustel ametliku mootori täiskoormusel pöördemomendi kõveraga vastavalt käesoleva lisa punktile 5.

| A.1.3.2.3. | Kütuse erikulu
  Kütuse erikulu kontrollitakse järgmiselt:






  a) | heitkoguste andmete (gaasianalüsaatori kontsentratsioonide ja heitgaasi massivooluhulga andmete) põhjal arvutatakse kütusekulu vastavalt 4. lisa punktis 8.4.1.6 esitatud valemile; |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3.

Kütuse erikulu kontrollitakse järgmiselt:

a)

heitkoguste andmete (gaasianalüsaatori kontsentratsioonide ja heitgaasi massivooluhulga andmete) põhjal arvutatakse kütusekulu vastavalt 4. lisa punktis 8.4.1.6 esitatud valemile;

| b) | arvutatakse töö, kasutades elektroonilise juhtseadme andmeid (mootori pöördemoment ja pöörlemissagedus). |
| --- | --- |

b)

arvutatakse töö, kasutades elektroonilise juhtseadme andmeid (mootori pöördemoment ja pöörlemissagedus).

| A.1.3.2.4. | Läbisõidumõõdik
  Sõiduki läbisõidumõõdiku näitu võrreldakse GPSi andmetega ja kontrollitakse. |
| --- | --- |

A.1.3.2.4.

Sõiduki läbisõidumõõdiku näitu võrreldakse GPSi andmetega ja kontrollitakse.

| A.1.3.2.5. | Ümbritseva õhu rõhk
  Ümbritseva õhu rõhku võrreldakse GPSi andmetes osutatud kõrguse näiduga. |
| --- | --- |

A.1.3.2.5.

Ümbritseva õhu rõhku võrreldakse GPSi andmetes osutatud kõrguse näiduga.

| A.1.3.3. | Ümberarvutus kuivalt niiskele
  Kui aine kontsentratsioon on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõtmistulemus niiske heitgaasi mõõtmistulemusele vastavaks 4. lisa punktis 8.1 esitatud valemi järgi. |
| --- | --- |

A.1.3.3.

Kui aine kontsentratsioon on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõtmistulemus niiske heitgaasi mõõtmistulemusele vastavaks 4. lisa punktis 8.1 esitatud valemi järgi.

| A.1.3.4. | NOx-i korrigeerimine niiskuse ja temperatuuri suhtes
  Mobiilse heitemõõtmissüsteemiga mõõdetud NOx-i kontsentratsioone ei korrigeerita ümbritseva õhu temperatuuri ja niiskuse suhtes. |
| --- | --- |

A.1.3.4.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemiga mõõdetud NOx-i kontsentratsioone ei korrigeerita ümbritseva õhu temperatuuri ja niiskuse suhtes.

| A.1.3.5. | Gaasilise heite hetkekoguste arvutamine
  Heitkoguste mass määratakse kindlaks 4. lisa punktis 8.4.2.3 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

A.1.3.5.

Heitkoguste mass määratakse kindlaks 4. lisa punktis 8.4.2.3 kirjeldatud viisil.

| A.1.3.6. | Tahkete osakeste arvu hetkväärtuse arvutamine
  Tahkete osakeste arvu hetkväärtuse (PNi) heites (tk/s) kindlaksmääramiseks korrutatakse tahkete osakeste arvu hetkekontsentratsioon (tk/cm3) heitgaasi massivooluhulga hetkväärtusega (kg/s) ning mõlemat korrigeeritakse ja seatakse ülekandeajaga vastavusse 3. liite punkti A.3.1.4.3 kohaselt. Kõigis järgmistes andmete hindamistes lisatakse negatiivsed heitkoguse hetkväärtused nullväärtusena. Heitkoguse hetkväärtuste arvutamisel arvestatakse vahetulemuste kõiki tüvenumbreid. Tahkete osakeste arvu hetkväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse järgmist valemit:





  kus:







  PN

  i | on tahkete osakeste arvu hetkväärtus (tk/s); |
| --- | --- | --- |
| c

  PNi | on mõõdetud tahkete osakeste arvu kontsentratsioon (tk/m3) normaliseerituna temperatuuril 273 K (0 °C), sealhulgas siselahjendus ja tahkete osakeste kadu; |
| q

  mewi | on mõõdetud heitgaasi massivooluhulk (kg/s); |
| ρ

  e | on heitgaasi tihedus (kg/m3) temperatuuril 273 K (0 °C). |

A.1.3.6.

Tahkete osakeste arvu hetkväärtuse (PNi) heites (tk/s) kindlaksmääramiseks korrutatakse tahkete osakeste arvu hetkekontsentratsioon (tk/cm3) heitgaasi massivooluhulga hetkväärtusega (kg/s) ning mõlemat korrigeeritakse ja seatakse ülekandeajaga vastavusse 3. liite punkti A.3.1.4.3 kohaselt. Kõigis järgmistes andmete hindamistes lisatakse negatiivsed heitkoguse hetkväärtused nullväärtusena. Heitkoguse hetkväärtuste arvutamisel arvestatakse vahetulemuste kõiki tüvenumbreid. Tahkete osakeste arvu hetkväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse järgmist valemit:

Formula

kus:

PN

  i

on tahkete osakeste arvu hetkväärtus (tk/s);

c

  PNi

on mõõdetud tahkete osakeste arvu kontsentratsioon (tk/m3) normaliseerituna temperatuuril 273 K (0 °C), sealhulgas siselahjendus ja tahkete osakeste kadu;

q

  mewi

on mõõdetud heitgaasi massivooluhulk (kg/s);

ρ

  e

on heitgaasi tihedus (kg/m3) temperatuuril 273 K (0 °C).

A.1.4.   Heitkoguste ja vastavustegurite kindlaksmääramine

| A.1.4.1. | Keskmistamisakna põhimõte
  Heide tuleb integreerida liikuva keskmistamise meetodiga CO2 võrdlusmassi või võrdlustöö alusel. Arvutuste põhimõte on järgmine. Heitkoguste masse ei arvutata kogu andmehulga kohta, vaid kogu andmehulga alamhulkade kohta; alamhulkade pikkus määratakse kindlaks vastavalt mootori CO2 massile või labori baassiirdetsükli jooksul mõõdetud tööle. Libiseva keskmise arvutused tehakse aja juurdekasvuga

  , mis võrdub andmevõtuperioodiga. Neid heiteandmete keskmistamiseks kasutatavaid alamhulki nimetatakse järgmistes punktides keskmistamisakendeks.
  Kehtetuks tunnistatud andmeid ei tohi töö või CO2 massi ja keskmistamisakna heitkoguste arvutamisel arvesse võtta.
  Järgmised andmed loetakse kehtetuteks andmeteks:






  a) | mõõteriistade nullnäidu triivi kontroll; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.1.

Heide tuleb integreerida liikuva keskmistamise meetodiga CO2 võrdlusmassi või võrdlustöö alusel. Arvutuste põhimõte on järgmine. Heitkoguste masse ei arvutata kogu andmehulga kohta, vaid kogu andmehulga alamhulkade kohta; alamhulkade pikkus määratakse kindlaks vastavalt mootori CO2 massile või labori baassiirdetsükli jooksul mõõdetud tööle. Libiseva keskmise arvutused tehakse aja juurdekasvuga
  Image 190
  , mis võrdub andmevõtuperioodiga. Neid heiteandmete keskmistamiseks kasutatavaid alamhulki nimetatakse järgmistes punktides keskmistamisakendeks.

Kehtetuks tunnistatud andmeid ei tohi töö või CO2 massi ja keskmistamisakna heitkoguste arvutamisel arvesse võtta.

Järgmised andmed loetakse kehtetuteks andmeteks:

a)

mõõteriistade nullnäidu triivi kontroll;

| b) | andmed, mis ei vasta käesoleva lisa punktides 4.2 ja 4.3 kindlaks määratud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

andmed, mis ei vasta käesoleva lisa punktides 4.2 ja 4.3 kindlaks määratud tingimustele.

Heitkoguse mass (mg/aken) määratakse kindlaks 4. lisa punktis 8.4.2.3 kirjeldatud korras.

Joonis 1

Sõiduki kiiruse sõltuvus ajast ja sõiduki keskmistatud heite (alates esimesest keskmistatud aknast) sõltuvus ajast

Image 191

| A.1.4.2. | Tööpõhine meetod |
| --- | --- |

A.1.4.2.

Joonis 2

Tööpõhine meetod

Image 192

i-nda keskmistatud akna kestus
  Image 193
  määratakse kindlaks järgmiselt:

Image 194

kus:

| | on mootori töö mõõdetuna katse alguse ja aja vahel (kWh); |
| --- | --- |
| | on mootori töö WHTC kohta (kWh); |
| t2,i | valitakse järgmiselt: |

Image 195

on mootori töö mõõdetuna katse alguse ja aja vahel (kWh);

Image 196

on mootori töö WHTC kohta (kWh);

t2,i

valitakse järgmiselt:

Image 197

kus
  Image 198
  on andmevõtuperiood, mis on võrdne 1 sekundiga või sellest lühem.

| A.1.4.2.1. | Eriheite arvutamine
  Eriheide e (mg/kWh või tk/kWh) arvutatakse iga akna ja iga saasteaine kohta järgmiselt: |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.

Eriheide e (mg/kWh või tk/kWh) arvutatakse iga akna ja iga saasteaine kohta järgmiselt:

Image 199

kus:

| m | on saasteaine heitkoguse mass (mg/aken) või tahkete osakeste arv (tk/aken); |
| --- | --- |
| W(t2,i) – W(t1,i) | on mootori töö i-nda keskmistamisakna jooksul (kWh). |

m

on saasteaine heitkoguse mass (mg/aken) või tahkete osakeste arv (tk/aken);

W(t2,i) – W(t1,i)

on mootori töö i-nda keskmistamisakna jooksul (kWh).

| A.1.4.2.1.1. | Eriheite arvutamine turul saadaoleva deklareeritud kütuse jaoks
  Kui käesoleva lisa kohane katse tehti turul saadaoleva kütusega, mida on nimetatud 1. lisa 1. osa punktis 3.2.2.2.1, arvutatakse eriheide e (mg/kWh või tk/kWh) iga akna ja iga saasteaine kohta, korrutades punkti A.1.4.2.1 kohaselt kindlaks määratud eriheite käesoleva eeskirja punkti 4.6.2 alapunkti b kohaselt kindlaks määratud võimsuse parandusteguriga. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Kui käesoleva lisa kohane katse tehti turul saadaoleva kütusega, mida on nimetatud 1. lisa 1. osa punktis 3.2.2.2.1, arvutatakse eriheide e (mg/kWh või tk/kWh) iga akna ja iga saasteaine kohta, korrutades punkti A.1.4.2.1 kohaselt kindlaks määratud eriheite käesoleva eeskirja punkti 4.6.2 alapunkti b kohaselt kindlaks määratud võimsuse parandusteguriga.

| A.1.4.2.2. | Kehtivate akende valimine |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.

| A.1.4.2.2.1. | Enne uute tüübikinnituste puhul käesoleva eeskirja punktis 13.2.5 ja uute registreerimiste puhul punktis 13.3.4 nimetatud kuupäevi kohaldatakse punkte A.1.4.2.2.1.1 kuni A.4.2.2.1.4. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

| A.1.4.2.2.1.1. | Kehtivad aknad on sellised aknad, mille keskmine võimsus on suurem kui võimsuse läviväärtus, milleks on 20 % mootori maksimaalsest võimsusest. Kehtivate akende osakaal peab olema 50 % või suurem. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.1.

| A.1.4.2.2.1.2. | Kui kehtivate akende osakaal on väiksem kui 50 %, siis korratakse andmete hindamist madalamaid võimsuse läviväärtuseid kasutades. Võimsuse läviväärtust vähendatakse 1 % kaupa, kuni kehtivate akende osakaal on 50 % või rohkem. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.2.

| A.1.4.2.2.1.3. | Madalam läviväärtus ei tohi olla väiksem kui 15 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.3.

| A.1.4.2.2.1.4. | Katse on kehtetu, kui kehtivate akende osakaal on 15 % võimsuse läviväärtuse korral väiksem kui 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.4.

| A.1.4.2.2.2. | Alates uute tüübikinnituste puhul käesoleva eeskirja punktis 13.2.5 ja uute registreerimiste puhul punktis 13.3.4 nimetatud kuupäevadest kohaldatakse punkte A.1.4.2.2.2.1 ja A.1.4.2.2.2.2. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

| A.1.4.2.2.2.1. | Kehtivad aknad on sellised aknad, mille keskmine võimsus on suurem kui võimsuse läviväärtus, milleks on 10 % mootori maksimaalsest võimsusest. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.1.

| A.1.4.2.2.2.2. | Katse on kehtetu, kui kehtivate akende osakaal on väiksem kui 50 % või kui üksnes linnasõidu korral ei ole pärast 90-protsentiili nõude rakendamist ühtegi kehtivat akent lämmastikoksiidide (NOx-i) kohta. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.2.

| A.1.4.2.3. | Vastavustegurite arvutamine
  Vastavustegurid arvutatakse iga kehtiva akna ja saasteaine kohta järgmiselt: |
| --- | --- |

A.1.4.2.3.

Vastavustegurid arvutatakse iga kehtiva akna ja saasteaine kohta järgmiselt:

Image 200

kus:

| e | on gaasilise saasteaine eriheide (mg/kWh või tk/kWh); |
| --- | --- |
| L | on kohaldatav piirnorm (mg/kWh või tk/kWh). |

e

on gaasilise saasteaine eriheide (mg/kWh või tk/kWh);

L

on kohaldatav piirnorm (mg/kWh või tk/kWh).

| A.1.4.3. | CO2 massi põhine meetod |
| --- | --- |

A.1.4.3.

Joonis 3

CO2 massi põhine meetod

Image 201

i-nda keskmistatud akna kestus
  Image 202
  määratakse kindlaks järgmiselt:

Image 203

kus:

| | on CO2 mass mõõdetuna katse alguse ja aja tj,i
  vahel (kg); |
| --- | --- |
| | on CO2 mass, kindlaks määratuna WHTC kohta (kg); |
| t2,i | valitakse järgmiselt: |

Image 204

on CO2 mass mõõdetuna katse alguse ja aja tj,i
  vahel (kg);

Image 205

on CO2 mass, kindlaks määratuna WHTC kohta (kg);

t2,i

valitakse järgmiselt:

Image 206

kus
  Image 207
  on andmevõtuperiood, mis on võrdne 1 sekundiga või sellest lühem.

CO2 mass arvutatakse akendes heitkoguse hetkväärtuste integreerimise teel, mis on arvutatud vastavalt punktis A.1.3.5 kehtestatud nõuetele.

| A.1.4.3.1. | Kehtivate akende valimine |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.

| A.1.4.3.1.1. | Enne uute tüübikinnituste puhul käesoleva eeskirja punktis 13.2.5 ja uute registreerimiste puhul punktis 13.3.4 nimetatud kuupäevi kohaldatakse punkte A.1.4.3.1.1.1 kuni A.1.4.3.1.1.4. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.

| A.1.4.3.1.1.1. | Kehtivad aknad on sellised aknad, mille kestus ei ületa maksimaalset kestust, mis arvutatakse järgmiselt:





  kus: | on maksimaalne akna kestus (s); |
| --- | --- | --- |
| | on maksimaalne mootori võimsus (kW). |

A.1.4.3.1.1.1.

Formula

kus:

Image 208

on maksimaalne akna kestus (s);

Image 209

on maksimaalne mootori võimsus (kW).

| A.1.4.3.1.1.2. | Kui kehtivate akende osakaal on väiksem kui 50 %, siis korratakse andmete hindamist pikemaid akna kestuseid kasutades. Selleks vähendatakse punktis A.1.4.3.1 esitatud valemis olevat väärtust 0,2 sammhaaval 0,01 võrra, kuni kehtivate akende osakaal on 50 % või rohkem. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.2.

| A.1.4.3.1.1.3. | Mingil juhul ei tohi vähendatud väärtus eespool esitatud valemis olla väiksem kui 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.3.

| A.1.4.3.1.1.4. | Katse on kehtetu, kui kehtivate akende osakaal on akna maksimaalse kestuse korral väiksem kui 50 %, arvutatuna punktide A.1.4.3.1.1.1, A.1.4.3.1.1.2 ja A.1.4.3.1.1.3 kohaselt. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.4.

| A.1.4.3.1.2. | Alates uute tüübikinnituste puhul käesoleva eeskirja punktis 13.2.5 ja uute registreerimiste puhul punktis 13.3.4 nimetatud kuupäevadest kohaldatakse punkte A.1.4.3.1.2.1 ja A.1.4.3.1.2.2. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.

| A.1.4.3.1.2.1. | Kehtivad aknad on sellised aknad, mille kestus ei ületa maksimaalset kestust, mis arvutatakse järgmiselt:





  kus: | on maksimaalne akna kestus (s); |
| --- | --- | --- |
| | on maksimaalne mootori võimsus (kW). |

A.1.4.3.1.2.1.

Formula

kus:

Image 210

on maksimaalne akna kestus (s);

Image 211

on maksimaalne mootori võimsus (kW).

| A.1.4.3.1.2.2. | Katse on kehtetu, kui kehtivate akende osakaal on väiksem kui 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.2.

| A.1.4.3.2. | Vastavustegurite arvutamine
  Vastavustegurid arvutatakse iga akna ja saasteaine kohta järgmiselt:





  kus:



  (kasutusaegne suhtarv) ja



  (sertifitseerimise suhtarv)
  kus:







  m | on gaasilise saasteaine heitkoguse mass (mg/aken) või tahkete osakeste arv (tk/aken); |
| --- | --- | --- |
| | on CO2 mass i-nda keskmistatud akna jooksul (kg); |
| | on mootori CO2 mass, kindlaks määratuna WHTC kohta (kg); |
| | on gaasilise saasteaine heitkoguse mass või tahkete osakeste arv, mis vastab WHTC suhtes kohaldatavale piirnormile (vastavalt mg või tk). |

A.1.4.3.2.

Vastavustegurid arvutatakse iga akna ja saasteaine kohta järgmiselt:

Image 212

kus:

Image 213
  (kasutusaegne suhtarv) ja

Image 214
  (sertifitseerimise suhtarv)

kus:

m

on gaasilise saasteaine heitkoguse mass (mg/aken) või tahkete osakeste arv (tk/aken);

Image 215

on CO2 mass i-nda keskmistatud akna jooksul (kg);

Image 216

on mootori CO2 mass, kindlaks määratuna WHTC kohta (kg);

Image 217

on gaasilise saasteaine heitkoguse mass või tahkete osakeste arv, mis vastab WHTC suhtes kohaldatavale piirnormile (vastavalt mg või tk).

| A.1.4.4. | Lõpliku vastavusteguri arvutamine katse jaoks |
| --- | --- |

A.1.4.4.

| A.1.4.4.1. | Lõplik vastavustegur (CFfinal) katse jaoks iga saasteaine puhul arvutatakse järgmiselt:





  kus:







  CFcold | on vastavustegur katse külmrežiimi perioodi jaoks, mis on võrdne liikuva keskmistamise meetodi kohase kõrgeima vastavusteguriga, alustades jahutusvedeliku temperatuurilt alla 343 K (70 °C), ning mis on asjaomase saasteaine jaoks kindlaks määratud punktis A.1.4.1 ja kas punktis A.1.4.2 või, vajaduse korral, punktis A.1.4.3 esitatud arvutusmeetodite järgi; |
| --- | --- | --- |
| CFwarm | on vastavustegur katse kuumrežiimi perioodi jaoks, mis on võrdne kõnealuse saasteaine jaoks punktis A.1.4.1 ja kas punktis A.1.4.2 või, vajaduse korral, punktis A.1.4.3 esitatud arvutusmeetodite järgi kindlaks määratud vastavustegurite kumulatiivse 90-protsentiiliga, alustades andmete hindamist pärast seda, kui jahutusvedeliku temperatuur on esmakordselt tõusnud tasemele 343 K (70 °C). |

A.1.4.4.1.

Formula

kus:

CFcold

on vastavustegur katse külmrežiimi perioodi jaoks, mis on võrdne liikuva keskmistamise meetodi kohase kõrgeima vastavusteguriga, alustades jahutusvedeliku temperatuurilt alla 343 K (70 °C), ning mis on asjaomase saasteaine jaoks kindlaks määratud punktis A.1.4.1 ja kas punktis A.1.4.2 või, vajaduse korral, punktis A.1.4.3 esitatud arvutusmeetodite järgi;

CFwarm

on vastavustegur katse kuumrežiimi perioodi jaoks, mis on võrdne kõnealuse saasteaine jaoks punktis A.1.4.1 ja kas punktis A.1.4.2 või, vajaduse korral, punktis A.1.4.3 esitatud arvutusmeetodite järgi kindlaks määratud vastavustegurite kumulatiivse 90-protsentiiliga, alustades andmete hindamist pärast seda, kui jahutusvedeliku temperatuur on esmakordselt tõusnud tasemele 343 K (70 °C).

---

8. lisa 2. liide

Mobiilne heitemõõtmissüsteem

A.2.1.

Gaasilisi heiteid ja tahkete osakeste arvu mõõdetakse vastavalt 1. liites kirjeldatud korrale. Käesolevas liites kirjeldatakse selliste mõõtmiskatsete tegemiseks kasutatava mobiilse heitemõõtmissüsteemi omadusi.

A.2.2.

Mõõteseadmed

A.2.2.1.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi gaasianalüsaatorite spetsifikatsioon peab vastama 4. lisa punktis 9.3.1 esitatud nõuetele. Mobiilsesse heitemõõtmissüsteemi paigaldatud analüsaatori siirdeaeg ei tohi ületada 3,5 sekundit.

A.2.2.2.

Gaase analüüsitakse 4. lisa punktis 9.3.2 kirjeldatud tehnoloogiat kasutades.

Lämmastikoksiidide kindlaksmääramiseks võib kasutada ka mittelahutavaid ultraviolett-tajureid.

A.2.2.3.

Proovivõtturid peavad vastama käesoleva eeskirja 4. lisa 2. liite punktides A.2.1.2 ja A.2.1.3 kindlaks määratud nõuetele. Proovivõtutoru kuumutatakse temperatuurini 190 °C (±10 °C).

A.2.2.4.

Mõõteseadmed peavad vastama 4. lisa tabelis 7 ja 4. lisa punktis 9.3.1 esitatud nõuetele.

A.2.2.5.

Tahkete osakeste arvu analüsaatorid

A.2.2.5.1.

Üldnõuded

A.2.2.5.1.1.

Tahkete osakeste arvu analüsaator koosneb ettevalmistusüksusest ja tahkete osakeste detektorist (vt joonis 1). Tahkete osakeste detektori abil võib ette valmistada ka aerosooli. Loenduri tundlikkus löökide, vibratsiooni, vananemise, temperatuuri- ja õhurõhumuutuste, elektromagnetiliste häirete ja muu mõju suhtes, mis võib mõjutada sõiduki või loenduri tööd, peab olema võimalikult väike ning selle kohta peab seadme tootja dokumentatsioonis olema esitatud selge teave. Tahkete osakeste arvu analüsaator peab vastama käesoleva eeskirja nõuetele ning seadme tootja spetsifikatsioonidele.

Joonis 1

Joonis 1

Tahkete osakeste arvu analüsaatori seadete näide

Tahkete osakeste arvu analüsaatori seadete näide

Image 218

| Märkused | Katkendjoonega on märgitud valikulised osad; EFM: heitgaasi massivooluhulgamõõtur; d: siseläbimõõt; PND: tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendusseade. |
| --- | --- |

Märkused

Märkused

Katkendjoonega on märgitud valikulised osad; EFM: heitgaasi massivooluhulgamõõtur; d: siseläbimõõt; PND: tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendusseade.

| A.2.2.5.1.2. | Tahkete osakeste arvu analüsaator on proovivõtukohaga ühendatud proovivõtturi abil, mis võtab proovi väljalasketoru keskteljelt. Kui väljalasketorus tahkeid osakesi ei lahjendata, siis kuumutatakse proovivõtutoru kuni tahkete osakeste arvu analüsaatori esimese lahjenduse punktini või analüsaatori tahkete osakeste detektorini vähemalt temperatuurini 373 K (100 °C). Tahkete osakeste proovi viibeaeg proovivõtutorus kuni esimese lahjenduseni või tahkete osakeste detektorini peab olema vähem kui 3 s. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.2.

Tahkete osakeste arvu analüsaator on proovivõtukohaga ühendatud proovivõtturi abil, mis võtab proovi väljalasketoru keskteljelt. Kui väljalasketorus tahkeid osakesi ei lahjendata, siis kuumutatakse proovivõtutoru kuni tahkete osakeste arvu analüsaatori esimese lahjenduse punktini või analüsaatori tahkete osakeste detektorini vähemalt temperatuurini 373 K (100 °C). Tahkete osakeste proovi viibeaeg proovivõtutorus kuni esimese lahjenduseni või tahkete osakeste detektorini peab olema vähem kui 3 s.

| A.2.2.5.1.3. | Kõik heitgaasiprooviga kokkupuutes olevad osad tuleb hoida temperatuuril, mis välistab mis tahes ühendi kondenseerumise seadmes. Seda on võimalik saavutada näiteks kuumutamisega kõrgemal temperatuuril ja proovi lahjendamisega või (pool)lenduvate osakeste oksüdeerimisega. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.3.

Kõik heitgaasiprooviga kokkupuutes olevad osad tuleb hoida temperatuuril, mis välistab mis tahes ühendi kondenseerumise seadmes. Seda on võimalik saavutada näiteks kuumutamisega kõrgemal temperatuuril ja proovi lahjendamisega või (pool)lenduvate osakeste oksüdeerimisega.

| A.2.2.5.1.4. | Tahkete osakeste arvu analüsaatoris peab olema kuumutatud osa, mille seinatemperatuur on ≥ 573 K (300 °C). See ettevalmistusüksus hoiab kuumutusega etappides püsivat nominaalset töötemperatuuri täpsusega ±10 K ja annab märku, kas kuumutatud osade töötemperatuur on õige. Madalam temperatuur on lubatud, kui lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusus vastab punkti A.2.2.5.4 nõuetele. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.4.

Tahkete osakeste arvu analüsaatoris peab olema kuumutatud osa, mille seinatemperatuur on ≥ 573 K (300 °C). See ettevalmistusüksus hoiab kuumutusega etappides püsivat nominaalset töötemperatuuri täpsusega ±10 K ja annab märku, kas kuumutatud osade töötemperatuur on õige. Madalam temperatuur on lubatud, kui lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusus vastab punkti A.2.2.5.4 nõuetele.

| A.2.2.5.1.5. | Rõhu-, temperatuuri- ja muud andurid jälgivad seadme toimimist selle kasutamise ajal ja annavad rikke korral hoiatuse või teate. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.5.

Rõhu-, temperatuuri- ja muud andurid jälgivad seadme toimimist selle kasutamise ajal ja annavad rikke korral hoiatuse või teate.

| A.2.2.5.1.6. | Viivitusaeg tahkete osakeste arvu analüsaatoris peab olema < 5 s. Viivitusaeg tähendab aega, mis kulub võrdluspunktis mõõdetava kontsentratsiooni muutumisest hetkeni, mil saavutatakse 10 % süsteemi lõppnäidust. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.6.

Viivitusaeg tahkete osakeste arvu analüsaatoris peab olema < 5 s. Viivitusaeg tähendab aega, mis kulub võrdluspunktis mõõdetava kontsentratsiooni muutumisest hetkeni, mil saavutatakse 10 % süsteemi lõppnäidust.

| A.2.2.5.1.7. | Tahkete osakeste arvu analüsaatori (ja/või tahkete osakeste detektori) siirdeaeg peab olema < 3,5 s. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.7.

Tahkete osakeste arvu analüsaatori (ja/või tahkete osakeste detektori) siirdeaeg peab olema < 3,5 s.

| A.2.2.5.1.8. | Tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõtetulemused edastatakse normaliseerituna tingimustele 273 K (0 °C) ja 101,3 kPa. Kui see on hea inseneritava kohaselt vajalik, mõõdetakse osakeste kontsentratsiooni normaliseerimiseks rõhk ja/või temperatuur loenduri sisselasekava juures ja see edastatakse. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.8.

Tahkete osakeste kontsentratsiooni mõõtetulemused edastatakse normaliseerituna tingimustele 273 K (0 °C) ja 101,3 kPa. Kui see on hea inseneritava kohaselt vajalik, mõõdetakse osakeste kontsentratsiooni normaliseerimiseks rõhk ja/või temperatuur loenduri sisselasekava juures ja see edastatakse.

| A.2.2.5.1.9. | Tahkete osakeste arvu analüsaatorid, mis vastavad ÜRO eeskirja nr 83 või nr 154 kalibreerimisnõuetele, loetakse käesoleva lisa kalibreerimisnõuetele vastavaks. |
| --- | --- |

A.2.2.5.1.9.

Tahkete osakeste arvu analüsaatorid, mis vastavad ÜRO eeskirja nr 83 või nr 154 kalibreerimisnõuetele, loetakse käesoleva lisa kalibreerimisnõuetele vastavaks.

| A.2.2.5.2. | Tõhususnõuded |
| --- | --- |

A.2.2.5.2.

Tõhususnõuded

| A.2.2.5.2.1. | Tahkete osakeste arvu analüsaatori terviksüsteem, sealhulgas proovivõtutoru, peab vastama tabelis 1 esitatud tõhususnõuetele.

  Tabel 1


  Tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteemi (ja proovivõtutoru) tõhususnõuded













  dp [nm] | alla 23 | 23 | 30 | 50 | 70 | 100 | 200 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E(dp) | - (*1) | 0,2–0,6 | 0,3–1,2 | 0,6–1,3 | 0,7–1,3 | 0,7–1,3 | 0,5–2,0 |

A.2.2.5.2.1.

Tahkete osakeste arvu analüsaatori terviksüsteem, sealhulgas proovivõtutoru, peab vastama tabelis 1 esitatud tõhususnõuetele.

Tabel 1

Tabel 1

Tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteemi (ja proovivõtutoru) tõhususnõuded

Tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteemi (ja proovivõtutoru) tõhususnõuded

dp [nm]

alla 23

23

30

50

70

100

200

E(dp)

- (*1)

*1

0,2–0,6

0,3–1,2

0,6–1,3

0,7–1,3

0,7–1,3

0,5–2,0

| A.2.2.5.2.2. | Tõhusus E(dp) on määratletud kui tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteemi näitude ja kondensatsiooniosakeste loenduri (d50 = 10 nm või väiksem, lineaarsus kontrollitud, elektromeetriga kalibreeritud) näitude suhe või elektromeetriga saadud osakeste kontsentratsiooni mõõtmise tulemus paralleelses monodispersses aerosoolis liikuvuse läbimõõduga dp ja normaliseeritud samadel temperatuuri- ja rõhutingimustel. Materjal peab olema termiliselt stabiilne ja tahmalaadne (näiteks sädelahendusega eraldunud grafiit või difusioonleegi tahm, mis on termiliselt eeltöödeldud). Kui tõhususkõverat mõõdetakse erineva aerosooliga (näiteks NaCl), tuleb korrelatsioon tahmalaadse aerosooli kõveraga esitada graafikuna, milles võrreldakse mõlema katseaerosooli kasutamisel saadud tõhususi. Loendustõhususte erinevusi võetakse arvesse, kohandades esitatud võrdlusgraafiku alusel mõõdetud tõhususi, et saada tahmalaadse aerosooliga seotud tõhusus. Tuleb teha korrektsioon mitmekordselt laetud osakeste suhtes ja see dokumenteerida, kuid nende osakaal ei või olla suurem kui 10 %. Lõplikud tõhusused (näiteks kohandatud eri materjalide ja mitmekordselt laetud osakestega) peavad hõlmama tahkete osakeste analüsaatorit ja proovivõtutoru. Alternatiivina võib tahkete osakeste analüsaatorit kalibreerida ka osadena (st ettevalmistusüksus ja tahkete osakeste detektor eraldi), tingimusel et tahkete osakeste analüsaator ja proovivõtutoru koos vastavad tabeli 1 nõuetele. Loenduri mõõdetud signaal peab olema suurem kui kahekordne tuvastamispiir (käesoleval juhul nulltase pluss kolm standardhälvet). |
| --- | --- |

A.2.2.5.2.2.

Tõhusus E(dp) on määratletud kui tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteemi näitude ja kondensatsiooniosakeste loenduri (d50 = 10 nm või väiksem, lineaarsus kontrollitud, elektromeetriga kalibreeritud) näitude suhe või elektromeetriga saadud osakeste kontsentratsiooni mõõtmise tulemus paralleelses monodispersses aerosoolis liikuvuse läbimõõduga dp ja normaliseeritud samadel temperatuuri- ja rõhutingimustel. Materjal peab olema termiliselt stabiilne ja tahmalaadne (näiteks sädelahendusega eraldunud grafiit või difusioonleegi tahm, mis on termiliselt eeltöödeldud). Kui tõhususkõverat mõõdetakse erineva aerosooliga (näiteks NaCl), tuleb korrelatsioon tahmalaadse aerosooli kõveraga esitada graafikuna, milles võrreldakse mõlema katseaerosooli kasutamisel saadud tõhususi. Loendustõhususte erinevusi võetakse arvesse, kohandades esitatud võrdlusgraafiku alusel mõõdetud tõhususi, et saada tahmalaadse aerosooliga seotud tõhusus. Tuleb teha korrektsioon mitmekordselt laetud osakeste suhtes ja see dokumenteerida, kuid nende osakaal ei või olla suurem kui 10 %. Lõplikud tõhusused (näiteks kohandatud eri materjalide ja mitmekordselt laetud osakestega) peavad hõlmama tahkete osakeste analüsaatorit ja proovivõtutoru. Alternatiivina võib tahkete osakeste analüsaatorit kalibreerida ka osadena (st ettevalmistusüksus ja tahkete osakeste detektor eraldi), tingimusel et tahkete osakeste analüsaator ja proovivõtutoru koos vastavad tabeli 1 nõuetele. Loenduri mõõdetud signaal peab olema suurem kui kahekordne tuvastamispiir (käesoleval juhul nulltase pluss kolm standardhälvet).

| A.2.2.5.3. | Lineaarsusnõuded |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.

Lineaarsusnõuded

| A.2.2.5.3.1. | Lineaarsusnõudeid tuleb kontrollida siseauditi korra kohaselt või seadme tootja ette nähtud viisil alati, kui tuvastatakse kahjustus ning vähemalt ühel korral 12 kuu jooksul enne katse tegemist.

  Tabel 2


  Tahkete osakeste analüsaatori (ja proovivõtutoru) lineaarsusnõuded










  Mõõtmisparameeter/-seade | | Regressioonisirge tõus a1 | Standardviga SEE | Determinatsioonikordaja r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tahkete osakeste arvu analüsaator | ≤ 5 % max | 0,85 –1,15 | ≤ 10 % max | ≥ 0,950 |

A.2.2.5.3.1.

Lineaarsusnõudeid tuleb kontrollida siseauditi korra kohaselt või seadme tootja ette nähtud viisil alati, kui tuvastatakse kahjustus ning vähemalt ühel korral 12 kuu jooksul enne katse tegemist.

Tabel 2

Tabel 2

Tahkete osakeste analüsaatori (ja proovivõtutoru) lineaarsusnõuded

Tahkete osakeste analüsaatori (ja proovivõtutoru) lineaarsusnõuded

Mõõtmisparameeter/-seade

Formula

Regressioonisirge tõus a1

1

Standardviga SEE

Determinatsioonikordaja r2

2

Tahkete osakeste arvu analüsaator

≤ 5 % max

0,85 –1,15

≤ 10 % max

≥ 0,950

| A.2.2.5.3.3. | Tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteem ja proovivõtutoru peavad monodisperssete või polüdisperssete tahmalaadsete osakeste kasutamise korral vastama tabelis 2 esitatud lineaarsusnõuetele. Osakeste suurus (liikuvuse läbimõõt või arvutatud mediaani läbimõõt) peab olema suurem kui 45 nm. Võrdlusvahend on elektromeeter või kondensatsiooniosakeste loendur (d50 = 10 nm või väiksem, lineaarsus kontrollitud). Teise võimalusena võib võrdlusvahendiks olla tahkete osakeste arvu mõõtesüsteem, mis vastab 4. lisa punkti 10 nõuetele. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.3.

Tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteem ja proovivõtutoru peavad monodisperssete või polüdisperssete tahmalaadsete osakeste kasutamise korral vastama tabelis 2 esitatud lineaarsusnõuetele. Osakeste suurus (liikuvuse läbimõõt või arvutatud mediaani läbimõõt) peab olema suurem kui 45 nm. Võrdlusvahend on elektromeeter või kondensatsiooniosakeste loendur (d50 = 10 nm või väiksem, lineaarsus kontrollitud). Teise võimalusena võib võrdlusvahendiks olla tahkete osakeste arvu mõõtesüsteem, mis vastab 4. lisa punkti 10 nõuetele.

| A.2.2.5.3.4. | Sellele lisaks peavad tahkete osakeste arvu analüsaatori ja võrdlusvahendi vahelised erinevused igas kontrollitavas punktis (välja arvatud nullpunktis) jääma 15 % piiresse nende keskmisest väärtusest. Kontrollida tuleb vähemalt 5 ühtlaselt jaotatud punktis (pluss nullpunktis). Suurim kontrollitud kontsentratsioon on tahkete osakeste arvu analüsaatori suurim lubatud kontsentratsioon. Kui tahkete osakeste arvu analüsaator kalibreeritakse osadena, võib lineaarsust kontrollida ainult tahkete osakeste loenduri puhul, kuid tõusu arvutamisel tuleb arvesse võtta muude osade ja proovivõtutoru tõhusust. |
| --- | --- |

A.2.2.5.3.4.

Sellele lisaks peavad tahkete osakeste arvu analüsaatori ja võrdlusvahendi vahelised erinevused igas kontrollitavas punktis (välja arvatud nullpunktis) jääma 15 % piiresse nende keskmisest väärtusest. Kontrollida tuleb vähemalt 5 ühtlaselt jaotatud punktis (pluss nullpunktis). Suurim kontrollitud kontsentratsioon on tahkete osakeste arvu analüsaatori suurim lubatud kontsentratsioon. Kui tahkete osakeste arvu analüsaator kalibreeritakse osadena, võib lineaarsust kontrollida ainult tahkete osakeste loenduri puhul, kuid tõusu arvutamisel tuleb arvesse võtta muude osade ja proovivõtutoru tõhusust.

| A.2.2.5.4. | Lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusus |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.

Lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusus

| A.2.2.5.4.1. | Tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteem peab eemaldama rohkem kui 99 % tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) tahkeid osakesi (≥ 30 nm), kui sisselaskekontsentratsioon on minimaalse lahjenduse korral on ≥ 10 000 osakest kuupsentimeetri kohta. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.1.

Tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteem peab eemaldama rohkem kui 99 % tetrakontaani (CH3

2

38

3

| A.2.2.5.4.2. | Peale selle peab tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteem eemaldama rohkem kui 99 % polüdispersset alkaani (dekaan või kõrgem) või smirgliõli, mille arvutatud mediaani läbimõõt on > 50 nm ja sisselaskekontsentratsioon ≥ 5 × 106 osakest kuupsentimeetri kohta minimaalse lahjenduse korral (samaväärne mass > 1 mg/m3). |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.2.

Peale selle peab tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteem eemaldama rohkem kui 99 % polüdispersset alkaani (dekaan või kõrgem) või smirgliõli, mille arvutatud mediaani läbimõõt on > 50 nm ja sisselaskekontsentratsioon ≥ 5 × 106

3

| A.2.2.5.4.3. | Lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusust tetrakontaani ja/või polüdispersse alkaani või õli puhul tuleb tõendada ainult üks kord mobiilse heitemõõtmissüsteemi tüüpkonna kohta. Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tüüpkond on seadmerühm, millel on samasugune analüsaator, proovi ja temperatuuri ettevalmistamine ning samasugused tarkvara kompensatsioonialgoritmid. Seadme tootja peab kindlaks määrama sellise hooldus- või asendusintervalli, mis tagab, et eemaldamise tõhusus vastab tehnilistele nõuetele. Kui seadme tootja sellist teavet ei esita, siis kontrollitakse seadme lenduvate osakeste eemaldamise tõhusust kord aastas. |
| --- | --- |

A.2.2.5.4.3.

Lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusust tetrakontaani ja/või polüdispersse alkaani või õli puhul tuleb tõendada ainult üks kord mobiilse heitemõõtmissüsteemi tüüpkonna kohta. Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tüüpkond on seadmerühm, millel on samasugune analüsaator, proovi ja temperatuuri ettevalmistamine ning samasugused tarkvara kompensatsioonialgoritmid. Seadme tootja peab kindlaks määrama sellise hooldus- või asendusintervalli, mis tagab, et eemaldamise tõhusus vastab tehnilistele nõuetele. Kui seadme tootja sellist teavet ei esita, siis kontrollitakse seadme lenduvate osakeste eemaldamise tõhusust kord aastas.

| A.2.3. | Lisaseadmed |
| --- | --- |

A.2.3.

Lisaseadmed

| A.2.3.1. | Heitgaasi massivooluhulgamõõturi ühendamine väljalasketoruga
  Heitgaasi massivooluhulgamõõturi paigaldamine ei tohi suurendada vasturõhku üle mootori tootja soovitatud väärtuse ega pikendada väljalasketoru rohkem kui 2 m. Heitgaasi massivooluhulgamõõturi paigaldamisel peab, nagu ka muude mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmete osade puhul, järgima kohalikke liiklusohutuse eeskirju ja kindlustusnõudeid. |
| --- | --- |

A.2.3.1.

Heitgaasi massivooluhulgamõõturi ühendamine väljalasketoruga

Heitgaasi massivooluhulgamõõturi paigaldamine ei tohi suurendada vasturõhku üle mootori tootja soovitatud väärtuse ega pikendada väljalasketoru rohkem kui 2 m. Heitgaasi massivooluhulgamõõturi paigaldamisel peab, nagu ka muude mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmete osade puhul, järgima kohalikke liiklusohutuse eeskirju ja kindlustusnõudeid.

| A.2.3.2. | Mobiilse heitemõõtmissüsteemi asukoht ja paigaldamistarvikud
  Mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmed paigaldatakse vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.2.4. |
| --- | --- |

A.2.3.2.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi asukoht ja paigaldamistarvikud

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmed paigaldatakse vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile A.1.2.4.

| A.2.3.3. | Elektrienergia
  Mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmeid varustatakse elektriga vastavalt käesoleva lisa punktis 4.6.6 kirjeldatud meetodile. |
| --- | --- |

A.2.3.3.

Elektrienergia

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi seadmeid varustatakse elektriga vastavalt käesoleva lisa punktis 4.6.6 kirjeldatud meetodile.

---

(*1)  Määratakse kindlaks hilisemas etapis.

*1

---

8. lisa 3. liide

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi kalibreerimine

A.3.1.

Seadmete kalibreerimine ja kontrollimine

A.3.1.1.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi gaasianalüsaatoreid kalibreeritakse gaaside abil, mis vastavad 4. lisa punktis 9.3.3 esitatud nõuetele.

A.3.1.2.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi lekkekatsed tehakse vastavalt 4. lisa punktis 9.3.4 kindlaksmääratud nõuetele.

A.3.1.3.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi analüüsisüsteemi reageerimisaega kontrollitakse vastavalt 4. lisa punktis 9.3.5 esitatud nõuetele.

A.3.1.4.

Tahkete osakeste arvu analüsaatori kalibreerimine ja kontrollimine

A.3.1.4.1.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi lekkekatse tehakse vastavalt 4. lisa punktis 9.3.4 esitatud nõuetele või vastavalt seadme tootja juhistele.

A.3.1.4.2.

Tahkete osakeste arvu analüsaatori reageerimisaega kontrollitakse vastavalt 4. lisa punktis 9.3.5 esitatud nõuetele, kasutades tahkeid osakesi, kui gaase ei saa kasutada.

A.3.1.4.3.

Tahkete osakeste arvu analüsaatorisüsteemi ja selle proovivõtutoru ülekandeaeg määratakse kindlaks vastavalt 4. lisa 8. liite punktile A.8.1.3.7. Ülekandeaeg tähendab aega, mis kulub võrdluspunktis mõõdetava kontsentratsiooni muutumisest hetkeni, mil saavutatakse 50 % süsteemi lõppnäidust.

---

8. lisa 4. liide

Elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali vastavuse kontrollimise meetod

A.4.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse üldiselt meetodit elektroonilise juhtseadme pöördemomendi vastavuse kontrollimiseks kasutusel oleva sõiduki vastavuse ja mobiilse heitemõõtmissüsteemiga katsetamise käigus.

Kohaldatava üksikasjaliku tegevuskorra määrab kindlaks mootori tootja, tingimusel et tüübikinnitusasutus kiidab selle heaks.

A.4.2.

Maksimaalse pöördemomendi meetod

A.4.2.1.

Maksimaalse pöördemomendi meetod seisneb tõendamises, et sõiduki katsetamisel on saavutatud teatav punkt maksimaalse pöördemomendi kui mootori pöörlemissageduse funktsiooni võrdluskõveral.

A.4.2.1.1.

Kui katsetamiseks kasutatakse turul saadaolevat käesoleva eeskirja 1. lisa 1. osa punktis 3.2.2.2.1 nimetatud kütust ja katses kasutatava turul saadaoleva kütuse puhul on dokumenteeritud võimsuse parandustegur vastavalt käesoleva eeskirja 1. lisa 1. osa punktile 3.2.2.2.2, tuleb elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaal korrutada parandusteguri pöördväärtusega, enne kui tehakse kontroll maksimaalse pöördemomendi võrdluskõveraga, mis on saadud selle turul saadaoleva kütusega.

A.4.2.2.

Kui kasutusel oleva sõiduki vastavuse ja mobiilse heitemõõtmissüsteemiga katsetamise käigus ei ole saavutatud teatavat punkti maksimaalse pöördemomendi kui mootori pöörlemissageduse funktsiooni võrdluskõveral, on tootjal õigus vastavalt vajadusele muuta sõiduki koormust ja/või katseteekonda, et seda asjaolu saaks pärast kõnealuste katsete lõpetamist tõendada.

---

9.A lisa

Pardadiagnostikasüsteemid

1.

Sissejuhatus

1.1.

Käesoleva lisaga reguleeritakse pardadiagnostikasüsteemide funktsionaalseid aspekte käesoleva eeskirja kohaldamisalasse kuuluvatest sõidukite mootorisüsteemide heitekontrolliks.

2.

Üldnõuded

2.1.

Elektrooniliste süsteemide turvalisust käsitlevad üld- ja erinõuded on esitatud 9.B lisa punktis 4 ja neid on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 2.

2.2.

Hübriidmootorsõidukite ja käivitamis-seiskamissüsteemidega sõidukite talitlustsüklitele ja sõidutsüklitele esitatavad nõuded

2.2.1.

Talitlustsükkel

2.2.1.1.

Sõidukite puhul, mis kasutavad selliseid mootori seiskamisstrateegiaid, mida juhib mootori juhtsüsteem (näiteks hübriidbuss mootori seiskamisega tühikäigul) ja millele järgneb mootori käivitamine, loetakse niisugust mootori seiskamise ja käivitamise järjestust käimasoleva talitlustsükli osaks.

2.2.1.2.

Tootja esitab selliste strateegiate kirjelduse käesoleva eeskirja punkti 3.1.3 alapunktides a ja b nimetatud dokumentides.

2.2.1.3.

Hübriidmootorsõiduki puhul algab talitlustsükkel mootori käivitamise või sõiduki liikumise alustamise hetkel (kumb toimub varem).

2.2.2.

Sõidutsükkel

2.2.2.1.

Sõidukite puhul, mis kasutavad selliseid mootori seiskamisstrateegiaid, mida juhib mootori juhtsüsteem (näiteks hübriidbuss mootori seiskamisega tühikäigul) ja millele järgneb mootori käivitamine, loetakse niisugust mootori seiskamise ja käivitamise järjestust käimasoleva sõidutsükli osaks.

2.2.2.2.

Tootja esitab selliste strateegiate kirjelduse käesoleva eeskirja punkti 3.1.3 alapunktides a ja b nimetatud dokumentides.

2.2.2.3.

Hübriidmootorsõiduki puhul algab sõidutsükkel mootori käivitamise või sõiduki liikumise alustamise hetkel (kumb toimub varem).

2.3.

Täiendavad sätted seirenõuete kohta

2.3.1.

Alternatiivina käesoleva eeskirja 9.B lisa 3. liite punkti 7 tabeli real d ette nähtud seirefunktsioonile võib tootja valida vastavuse käesoleva lisa punktide 2.3.1.1 kuni 2.3.1.2.1 nõuetele.

2.3.1.1.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele analüüsi selle kohta, millist mõju avaldavad riketega (näiteks ummistunud või määrdunud) pihustid heitekontrollisüsteemile pikemas perspektiivis, isegi kui pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi ei ole nende rikete tagajärjel ületatud.

2.3.1.2.

Pärast käesoleva eeskirja punktis 4.10.7 nimetatud ajavahemiku lõppemist kohustub tootja esitama tüübikinnitusasutusele kava seiremeetodite kohta, mida tootja kavatseb peale 9.B lisa 3. liitega nõutavate meetodite kasutada punktis 2.3.1.1 nimetatud mõju tuvastamiseks.

2.3.1.2.1.

Kui tüübikinnitusasutus on selle kava heaks kiitnud, rakendab tootja tüübikinnituse saamiseks neid meetodeid pardadiagnostikasüsteemis.

2.3.2.

Tahkete osakeste järeltöötlusseadmete seirenõuded

2.3.2.1.

Tahkete osakeste järeltöötlusseadme talitluse, sealhulgas filtreerimise ja pideva regenereerimise protsesse seiratakse tabelis 1 täpsustatud pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusega võrreldes.

2.3.2.2.

Diislikütuse tahkete osakeste suletud filtri (DPF) puhul võib tootja kuni käesoleva eeskirja punktis 13.2.3 täpsustatud kuupäevani uute tüübikinnituste puhul ja kuni punktis 13.3.3 täpsustatud kuupäevani uute registreerimiste puhul otsustada rakendada punkti 2.3.2.1 nõuete asemel 9.B lisa 8. liites esitatud talitluse seirenõudeid, kui tootja suudab tehnilise dokumentatsiooni abil tõendada, et seisundi halvenemise korral esineb positiivne korrelatsioon filtreerimistõhususe vähenemise ja rõhulanguse (rõhuerinevuse) vahel 9.B lisa 8. liites kirjeldatud katse kohastes mootori töötingimustes.

2.4.

Alternatiivne tüübikinnitus

2.4.1.

Tootja taotluse korral loetakse M2- ja N1-kategooria sõidukite puhul, M1- ja N2-kategooria sõidukite puhul, mille täismass ei ületa 7,5 tonni, ning M3-kategooria I-, II-, A- ja B-klassi (1) sõidukite puhul, mille täismass ei ületa 7,5 tonni, vastavust ÜRO eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 11. lisa nõuetele või ÜRO eeskirja nr 154 C.5 lisa nõuetele samaväärseks käesoleva lisa nõuete täitmisega vastavalt järgmistele ekvivalentidele.

2.4.1.1.

Eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 11. lisa tabelis A11/3 esitatud pardadiagnostikasüsteemi standard „Ajutised pardadiagnostikasüsteemi läviväärtused“ loetakse vastavaks käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 1 tähele A.

2.4.1.2.

Eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 11. lisa tabelis A11/2 esitatud pardadiagnostikasüsteemi standard „Esialgsed pardadiagnostikasüsteemi läviväärtused“ loetakse vastavaks käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 1 tähele B.

2.4.1.3.

Eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 11. lisa tabelis A11/1 esitatud pardadiagnostikasüsteemi standard „Pardadiagnostikasüsteemi lõplikud läviväärtused“ loetakse vastavaks käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 1 tähele C ja D.

2.4.1.4.

Eeskirja nr 154 tabelis 4A esitatud pardadiagnostikasüsteemi standard „Pardadiagnostikasüsteemi lõplikud läviväärtused“ loetakse vastavaks käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 1 tähele E.

2.4.1.5.

Erinõuded alternatiivsete tüübikinnituste kohta

2.4.1.5.1.

Kui kasutatakse sellist alternatiivset tüübikinnitust, asendatakse 1. lisa 2. osa punktis 3.2.12.2.7 esitatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev teave ÜRO eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 1. lisa punktis 3.2.12.2.7 või eeskirja nr 154 lisa A1 punktis 3.2.12.2.7 esitatud teabega.

2.4.1.5.2.

Punktis 2.4.1 nimetatud samaväärsust kohaldatakse järgmisel viisil:

2.4.1.5.2.1.

kohaldatakse käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 1 osutatud pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi ja kuupäevi, mis on asjakohased määratud tähemärgi jaoks, millega seoses tüübikinnitust taotletakse;

2.4.1.5.2.2.

kohaldatakse 11. lisa punktides 2.1.2.2.1 kuni 2.1.2.2.4 kirjeldatud NOx-i piiramismeetmeid.

2.4.2.

Tootjal ei ole lubatud kasutada käesolevas punktis täpsustatud alternatiivseid nõudeid enama kui 500 mootori puhul aastas.

2.4.3.

Tüübikinnitusasutus teavitab teisi kokkuleppeosalisi kõigist [punkti 2.4.1 ja] punkti 2.4.2 alusel antud tüübikinnitustega seotud asjaoludest.

2.5.

Pardadiagnostikasüsteemi suhtes rakendatakse käesoleva eeskirja punkti 8.4 sätteid toodangu vastavuse kohta.

Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et on vaja kontrollida, kas pardadiagnostikasüsteemi tootmine vastab nõuetele, kontrollitakse seda käesoleva eeskirja punktis 8.4 kindlaks määratud tingimuste kohaselt.

3.

Talitlusnõuded

3.1.

Talitlusnõuded on esitatud 9.B lisa punktis 5.

3.2.

Pardadiagnostikasüsteemi läviväärtused

3.2.1.

Pardadiagnostikasüsteemi suhtes kohaldatavad läviväärtused on esitatud survesüütemootorite puhul tabeli 1 reas „Üldnõuded“ ning gaasimootorite ja sädesüütemootorite puhul tabeli 2 reas „Üldnõuded“.

3.2.2.

Tabel 1

Pardadiagnostikasüsteemi läviväärtused (survesüütemootorid)

| | Läviväärtus (mg/kWh) |
| --- | --- |
| | NOx | Tahkete osakeste mass |
| Üleminekuperiood | 1 500 | 25 |
| Üldnõuded | 1 200 | 25 |

Läviväärtus (mg/kWh)

NOx

Tahkete osakeste mass

Üleminekuperiood

1 500

25

Üldnõuded

1 200

25

Tabel 2

Pardadiagnostikasüsteemi läviväärtused (sädesüütemootorid)

| | Läviväärtus (mg/kWh) |
| --- | --- |
| | NOx | CO (2) |
| Üleminekuperiood | 1 500 | 7 500 |
| Üldnõuded | 1 200 | 7 500 |

Läviväärtus (mg/kWh)

NOx

CO (2)

Üleminekuperiood

1 500

7 500

Üldnõuded

1 200

7 500

4.

Tõendamisnõuded

4.1.

Tõendamisnõuded ja katse käik on esitatud 9.B lisa punktides 6 ja 7.

5.

Dokumentatsiooni nõuded

5.1.

Dokumentide kohta kehtivad nõuded on esitatud 9.B lisa punktis 8.

6.

Käesoleva punkti nõudeid kohaldatakse pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete suhtes vastavalt 9.C lisale.

6.1.

Tehnilised nõuded

6.1.1.

Tehnilised nõuded pardadiagnostikasüsteemide talitluse hindamiseks, sealhulgas nõuded sideprotokollide, lugejate, nimetajate ja nende astmelise suurendamise kohta on esitatud 9.C lisas.

6.1.2.

IUPRm = lugejam / nimetajam

kus:

| | lugejam (konkreetse seireseadme m lugeja) on loendur, mis näitab, mitu korda on sõidukit kasutatud tingimustes, mille puhul on olnud täidetud kõik vajalikud seiretingimused, et kõnealune seireseade võiks rikke tuvastada,
  ning |
| --- | --- |

lugejam (konkreetse seireseadme m lugeja) on loendur, mis näitab, mitu korda on sõidukit kasutatud tingimustes, mille puhul on olnud täidetud kõik vajalikud seiretingimused, et kõnealune seireseade võiks rikke tuvastada,

ning

| | nimetajam (konkreetse seireseadme m nimetaja) on loendur, mis näitab selle seireseadme jaoks oluliste sõiduki sõidutsüklite arvu (ehk „millal toimuvad selle konkreetse seireseadme jaoks olulised sündmused “). |
| --- | --- |

nimetajam (konkreetse seireseadme m nimetaja) on loendur, mis näitab selle seireseadme jaoks oluliste sõiduki sõidutsüklite arvu (ehk „millal toimuvad selle konkreetse seireseadme jaoks olulised sündmused “).

6.1.3.

IUPRg = lugejag / nimetajag

kus:

| | „lugejag
  “ on seireseadmete rühma g lugeja ning on sellise konkreetse seireseadme m tegelik väärtus (lugejam), millel on teiste sama sõiduki pardale paigaldatud rühma g seireseadmetega võrreldes madalaim punktis 6.1.2 kindlaks määratud talitluskoefitsient,
  ning |
| --- | --- |

„lugejag
  “ on seireseadmete rühma g lugeja ning on sellise konkreetse seireseadme m tegelik väärtus (lugejam), millel on teiste sama sõiduki pardale paigaldatud rühma g seireseadmetega võrreldes madalaim punktis 6.1.2 kindlaks määratud talitluskoefitsient,

ning

| | „nimetajag
  “ on seireseadmete rühma g nimetaja ning on selle konkreetse seireseadme m tegelik väärtus (nimetajam), millel on teiste sama sõiduki pardale paigaldatud rühma g seireseadmetega võrreldes madalaim punktis 6.1.2 kindlaks määratud talitluskoefitsient. |
| --- | --- |

„nimetajag
  “ on seireseadmete rühma g nimetaja ning on selle konkreetse seireseadme m tegelik väärtus (nimetajam), millel on teiste sama sõiduki pardale paigaldatud rühma g seireseadmetega võrreldes madalaim punktis 6.1.2 kindlaks määratud talitluskoefitsient.

6.2.

Minimaalne talitluskoefitsient

6.2.1.

9.C lisa punktis 5 kindlaks määratud pardadiagnostikasüsteemi seireseadme m talitluskoefitsient IUPRm peab olema võrdne või suurem kui minimaalne talitluskoefitsient IUPRm(min), mis kehtib seireseadme m suhtes mootori kogu kasuliku tööea jooksul vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4.

6.2.2.

Minimaalse talitluskoefitsiendi IUPR(min) väärtus on kõikide seireseadmete puhul 0,1.

6.2.3.

Punktis 6.2.1 esitatud nõuded loetakse täidetuks kõigi seireseadmerühmade g puhul, kui täidetud on järgmised tingimused:

6.2.3.1.

IUPRg väärtuste keskmine
  Image 219
  on kõigi sõidukite puhul, millel on vaadeldavasse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluv mootor, väiksem või võrdne minimaalse talitluskoefitsiendiga IUPR(min) ja

6.2.3.2.

rohkem kui 50 % kõigist punktis 6.2.3.1 osutatud mootoritest on IUPRg suurem või võrdne minimaalse talitluskoefitsiendiga IUPR(min).

6.3.

Dokumentatsiooni nõuded

6.3.1.

| a) | nimetaja ja lugeja astmelise suurendamise kriteeriumid; |
| --- | --- |

a)

nimetaja ja lugeja astmelise suurendamise kriteeriumid;

| b) | mis tahes kriteerium lugeja ja nimetaja astmelise suurendamise blokeerimiseks. |
| --- | --- |

b)

mis tahes kriteerium lugeja ja nimetaja astmelise suurendamise blokeerimiseks.

6.3.1.1.

Mis tahes kriteerium üldnimetaja astmelise suurendamise blokeerimiseks lisatakse punktis 6.3.1 osutatud dokumentidesse.

6.4.

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse nõuetelevastavuse kinnitus

6.4.1.

Tüübikinnitust taotledes esitab tootja kinnituse pardadiagnostikasüsteemi talitluse nõuetelevastavuse kohta käesoleva lisa 2. liites esitatud näidise järgi. Lisaks sellele kinnitusele kontrollitakse vastavust punkti 6.1 nõuetele täiendavate hindamiskriteeriumide järgi, mis on esitatud punktis 6.5.

6.4.2.

Punktis 6.4.1 osutatud kinnitus lisatakse esitatavatele pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna dokumentidele, mida nõutakse vastavalt käesoleva lisa punktidele 5 ja 6.3.

6.4.3.

Tootja kohustub säilitama katseandmete, projekteerimise ja tootmise analüüside ning muu teabe dokumente, mis on aluseks kinnitusele pardadiagnostikasüsteemi talitluse nõuetelevastavuse kohta. Tootja teeb sellise teabe tüübikinnitusasutusele nõudmise korral kättesaadavaks.

6.4.4.

Käesoleva eeskirja punktis 4.10.7 kindlaks määratud üleminekuperioodi kestel on tootja vabastatud punkti 6.4.1 kohase kinnituse esitamise kohustusest.

6.5.

Talitluse hindamine

6.5.1.

Pardadiagnostikasüsteemi talitlust ja vastavust käesoleva lisa punktile 6.2.3 tõendatakse käesoleva lisa 1. liites ette nähtud korra kohaselt.

6.5.2.

Riiklikud ametiasutused ja nende esindajad võivad teha lisakatseid, et kontrollida vastavust käesoleva lisa punktile 6.2.3.

6.5.2.1.

Et käesoleva lisa punkti 6.5.2 alusel tõendada mittevastavust käesoleva lisa punkti 6.2.3 nõuetele, peavad ametiasutused näitama mittevastavust vähemalt ühele käesoleva lisa punkti 6.2.3 nõudele vähemalt 95 % statistilise usaldatavusega, võttes aluseks vähemalt 30 sõidukist koosneva proovivõtuvalimi.

6.5.2.2.

Tootjal on võimalus tõendada vastavust käesoleva lisa punkti 6.2.3 nõuetele, mille suhtes on käesoleva lisa punkti 6.5.2.1 kohaselt näidatud mittevastavust, kui tootja teeb katse vähemalt 30 sõidukist koosneva proovivõtuvalimi põhjal ja selle katse tulemused on suurema statistilise usaldatavusega kui punktis 6.5.2.1 nimetatud katse puhul.

6.5.2.3.

Punktides 6.5.2.1 ja 6.5.2.2 nimetatud katsete puhul peavad nii tüübikinnitusasutused kui ka tootjad avaldama teisele poolele katsetamise jaoks olulised üksikasjad, näiteks teabe sõidukite valimise kohta.

6.5.3.

Kui käesoleva lisa punktide 6.5.1 või 6.5.2 järgi tehakse kindlaks mittevastavus käesoleva lisa punkti 6.2.3 nõuetele, rakendatakse parandusmeetmeid vastavalt käesoleva eeskirja punktile 9.3.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punktis 2 . – www.unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

(2)  Üleminekusätted pardadiagnostikasüsteemide CO läviväärtuste kohta on täpsustatud käesoleva eeskirja punktides 13.2.2 ja 13.3.2.

2

---

9.A lisa 1. liide

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse hindamine

A.1.1.

Üldteave

A.1.1.1.

Käesoleva liitega kehtestatakse pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamise kord vastavalt käesoleva lisa punktile 6.

A.1.2.

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamise kord

A.1.2.1.

Mootoritüüpkonna pardadiagnostikasüsteemi talitlust tõendab tootja sellele tüübikinnitusasutusele, kes andis kõnealustele sõidukitele või mootoritele tüübikinnituse. Talitluse tõendamisel tuleb arvesse võtta kõiki vaadeldavasse mootoritüüpkonda kuuluvaid pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondi (joonis 1).

Joonis 1

Joonis 1

Kaks pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda ühes mootoritüüpkonnas

Kaks pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda ühes mootoritüüpkonnas

Image 220

| A.1.2.1.1. | Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamise korraldab ja teeb tootja tihedas koostöös tüübikinnitusasutusega. |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamise korraldab ja teeb tootja tihedas koostöös tüübikinnitusasutusega.

| A.1.2.1.2. | Tootja võib vastavuse tõendamiseks kasutada asjakohaseid elemente, mida on kasutatud mõnda muusse mootoritüüpkonda kuuluvate pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade vastavuse tõendamiseks, tingimusel et selline varasem tõendamise toimus kõige rohkem kaks aastat enne praegust tõendamist (joonis 2). |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

Tootja võib vastavuse tõendamiseks kasutada asjakohaseid elemente, mida on kasutatud mõnda muusse mootoritüüpkonda kuuluvate pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade vastavuse tõendamiseks, tingimusel et selline varasem tõendamise toimus kõige rohkem kaks aastat enne praegust tõendamist (joonis 2).

| A.1.2.1.2.1. | Sel juhul ei või tootja kasutada neid elemente kolmanda või järgneva mootoritüüpkonna vastavuse tõendamiseks, välja arvatud juhul, kui tõendamine toimub kahe aasta jooksul alates nende elementide esmakordsest kasutamisest vastavuse tõendamiseks. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1.

Sel juhul ei või tootja kasutada neid elemente kolmanda või järgneva mootoritüüpkonna vastavuse tõendamiseks, välja arvatud juhul, kui tõendamine toimub kahe aasta jooksul alates nende elementide esmakordsest kasutamisest vastavuse tõendamiseks.

Joonis 2

Joonis 2

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna eelnevalt tõendatud vastavus

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna eelnevalt tõendatud vastavus

Image 221

| A.1.2.2. | Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine peab toimuma samal ajal ja sama sagedusega kui 8. lisas täpsustatud talitluse vastavuse tõendamine. |
| --- | --- |

A.1.2.2.

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine peab toimuma samal ajal ja sama sagedusega kui 8. lisas täpsustatud talitluse vastavuse tõendamine.

| A.1.2.3. | Tootja esitab tüübikinnitusasutusele vastavuskatsete esialgse ajakava ja proovivõtukava uuele mootoritüüpkonnale algse tüübikinnituse andmise ajal. |
| --- | --- |

A.1.2.3.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele vastavuskatsete esialgse ajakava ja proovivõtukava uuele mootoritüüpkonnale algse tüübikinnituse andmise ajal.

| A.1.2.4. | Sõidukitüübid, millel puudub sideliides 9.C lisas täpsustatud vajalike talitlusandmete kogumiseks, või puuduvate andmetega või mittestandardset andmevahetusprotokolli kasutavad sõidukid loetakse nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

A.1.2.4.

Sõidukitüübid, millel puudub sideliides 9.C lisas täpsustatud vajalike talitlusandmete kogumiseks, või puuduvate andmetega või mittestandardset andmevahetusprotokolli kasutavad sõidukid loetakse nõuetele mittevastavaks.

| A.1.2.4.1. | Nõuetele vastavust ei kontrollita sõidukite puhul, millel esineb mehaaniline või elektriline rike, mis takistab 9.C lisas täpsustatud vajalike talitlusandmete kogumist, ja seda sõidukitüüpi ei peeta nõuetele mittevastavaks, välja arvatud juhul, kui sõidukeid, mis vastavad proovivõtmisele kehtestatud nõuetele, ei leita piisavalt, et uuringut nõuetekohaselt teha. |
| --- | --- |

A.1.2.4.1.

Nõuetele vastavust ei kontrollita sõidukite puhul, millel esineb mehaaniline või elektriline rike, mis takistab 9.C lisas täpsustatud vajalike talitlusandmete kogumist, ja seda sõidukitüüpi ei peeta nõuetele mittevastavaks, välja arvatud juhul, kui sõidukeid, mis vastavad proovivõtmisele kehtestatud nõuetele, ei leita piisavalt, et uuringut nõuetekohaselt teha.

| A.1.2.5. | Mootori- või sõidukitüübid, mille puhul talitlusandmete kogumine mõjutab pardadiagnostikasüsteemi seiretalitlust, loetakse nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

A.1.2.5.

Mootori- või sõidukitüübid, mille puhul talitlusandmete kogumine mõjutab pardadiagnostikasüsteemi seiretalitlust, loetakse nõuetele mittevastavaks.

| A.1.3. | Pardadiagnostikasüsteemi talitlusandmed |
| --- | --- |

A.1.3.

Pardadiagnostikasüsteemi talitlusandmed

| A.1.3.1. | Pardadiagnostikasüsteemi talitlusandmed, mida tuleb kasutada pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna vastavuse hindamiseks, on see teave, mida pardadiagnostikasüsteem salvestab vastavalt 9.C lisa punktile 6 ja mis tehakse kättesaadavaks vastavalt nimetatud lisa punktile 7. |
| --- | --- |

A.1.3.1.

Pardadiagnostikasüsteemi talitlusandmed, mida tuleb kasutada pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna vastavuse hindamiseks, on see teave, mida pardadiagnostikasüsteem salvestab vastavalt 9.C lisa punktile 6 ja mis tehakse kättesaadavaks vastavalt nimetatud lisa punktile 7.

| A.1.4. | Mootori või sõiduki valimine |
| --- | --- |

A.1.4.

Mootori või sõiduki valimine

| A.1.4.1. | Mootori valimine |
| --- | --- |

A.1.4.1.

Mootori valimine

| A.1.4.1.1. | Kui pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kasutatakse mitmes mootoritüüpkonnas (joonis 2), valib tootja selle pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna talitluse tõendamiseks mootorid igast sellisest mootoritüüpkonnast. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1.

Kui pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kasutatakse mitmes mootoritüüpkonnas (joonis 2), valib tootja selle pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna talitluse tõendamiseks mootorid igast sellisest mootoritüüpkonnast.

| A.1.4.1.2. | Samal tõendamisel võib kasutada konkreetse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna mis tahes mootorit, isegi kui mootoritele paigaldatud seiresüsteemid on erinevast generatsioonist või erineva modifikatsiooniga. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2.

Samal tõendamisel võib kasutada konkreetse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna mis tahes mootorit, isegi kui mootoritele paigaldatud seiresüsteemid on erinevast generatsioonist või erineva modifikatsiooniga.

| A.1.4.2. | Sõiduki valimine |
| --- | --- |

A.1.4.2.

Sõiduki valimine

| A.1.4.2.1. | Sõidukirühmad |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.

Sõidukirühmad

| A.1.4.2.1.1. | Tõendatavate sõidukite klassifitseerimiseks kasutatakse 6 sõidukirühma:






  a) | N-kategooria sõidukite puhul: pikamaasõidukid, kaubikud ja muud, näiteks ehitussõidukid; |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Tõendatavate sõidukite klassifitseerimiseks kasutatakse 6 sõidukirühma:

a)

N-kategooria sõidukite puhul: pikamaasõidukid, kaubikud ja muud, näiteks ehitussõidukid;

| b) | M-kategooria sõidukite puhul: turismi- ja kaugsõidubussid, linnabussid ja muud, näiteks M1-kategooria sõidukid. |
| --- | --- |

b)

M-kategooria sõidukite puhul: turismi- ja kaugsõidubussid, linnabussid ja muud, näiteks M1-kategooria sõidukid.

1

| A.1.4.2.1.2. | Võimaluse korral valitakse uuringu jaoks sõidukid igast rühmast. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2.

Võimaluse korral valitakse uuringu jaoks sõidukid igast rühmast.

| A.1.4.2.1.3. | Iga rühma kohta peab olema vähemalt 15 sõidukit. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3.

Iga rühma kohta peab olema vähemalt 15 sõidukit.

| A.1.4.2.1.4. | Kui pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kasutatakse mitmes mootoritüüpkonnas (joonis 2), siis igast mootoritüüpkonnast valitav mootorite arv ühe sõidukirühma piires peab võimalikult suures ulatuses peegeldama müüdud ja kasutusel olevate sõidukite arvu konkreetse sõidukirühma lõikes. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4.

Kui pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kasutatakse mitmes mootoritüüpkonnas (joonis 2), siis igast mootoritüüpkonnast valitav mootorite arv ühe sõidukirühma piires peab võimalikult suures ulatuses peegeldama müüdud ja kasutusel olevate sõidukite arvu konkreetse sõidukirühma lõikes.

| A.1.4.2.2. | Sõidukite kvalifitseerimine |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.

Sõidukite kvalifitseerimine

| A.1.4.2.2.1. | Väljavalitud mootorid paigaldatakse sõidukitesse, mis on registreeritud ja mida kasutatakse kokkuleppeosalistes riikides. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Väljavalitud mootorid paigaldatakse sõidukitesse, mis on registreeritud ja mida kasutatakse kokkuleppeosalistes riikides.

| A.1.4.2.2.2. | Igal sõidukil peab olema hooldusregister, millest selgub, et sõidukit on nõuetekohaselt hooldatud tootja soovituste kohaselt. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Igal sõidukil peab olema hooldusregister, millest selgub, et sõidukit on nõuetekohaselt hooldatud tootja soovituste kohaselt.

| A.1.4.2.2.3. | Kontrollida tuleb pardadiagnostikasüsteemi nõuetekohast toimimist. Kõik ilmnenud rikked, mis on pardadiagnostikasüsteemi jaoks olulised ja mis on salvestatud pardadiagnostikasüsteemi mällu, registreeritakse ja tehakse vajalikud parandustööd. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Kontrollida tuleb pardadiagnostikasüsteemi nõuetekohast toimimist. Kõik ilmnenud rikked, mis on pardadiagnostikasüsteemi jaoks olulised ja mis on salvestatud pardadiagnostikasüsteemi mällu, registreeritakse ja tehakse vajalikud parandustööd.

| A.1.4.2.2.4. | Mootoril ega sõidukil ei tohi olla vale kasutamise märke (näiteks ülekoormus, vale kütuse kasutamine ja muu ebaõige kasutamine) või muid tegureid (näiteks muutmine), mis võiksid mõjutada pardadiagnostikasüsteemi toimimist. Pardadiagnostikasüsteemi veakoodid ja teave töötundide kohta, mis on arvutimälus salvestatud, kuuluvad tõendite hulka, mille alusel hinnatakse, kas sõidukit on kasutatud valesti või on sõiduk muul põhjusel uuringuks sobimatu. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4.

Mootoril ega sõidukil ei tohi olla vale kasutamise märke (näiteks ülekoormus, vale kütuse kasutamine ja muu ebaõige kasutamine) või muid tegureid (näiteks muutmine), mis võiksid mõjutada pardadiagnostikasüsteemi toimimist. Pardadiagnostikasüsteemi veakoodid ja teave töötundide kohta, mis on arvutimälus salvestatud, kuuluvad tõendite hulka, mille alusel hinnatakse, kas sõidukit on kasutatud valesti või on sõiduk muul põhjusel uuringuks sobimatu.

| A.1.4.2.2.5. | Kõik heitekontrollisüsteemi ja pardadiagnostikasüsteemi osad peavad vastama tüübikinnitusdokumentides esitatule. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5.

Kõik heitekontrollisüsteemi ja pardadiagnostikasüsteemi osad peavad vastama tüübikinnitusdokumentides esitatule.

| A.1.5. | Talitluse uurimine |
| --- | --- |

A.1.5.

Talitluse uurimine

| A.1.5.1. | Talitlusandmete kogumine |
| --- | --- |

A.1.5.1.

Talitlusandmete kogumine

| A.1.5.1.1. | Kooskõlas punktiga A.1.6 võtab tootja iga uuritava sõiduki pardadiagnostikasüsteemist järgmise teabe:






  a) | VIN-kood (valmistajatehase tähis); |
| --- | --- | --- |

A.1.5.1.1.

Kooskõlas punktiga A.1.6 võtab tootja iga uuritava sõiduki pardadiagnostikasüsteemist järgmise teabe:

a)

VIN-kood (valmistajatehase tähis);

| b) | lugejag ja nimetajag iga seireseadmete rühma kohta, mille süsteem salvestab vastavalt 9.C lisa punkti 6 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

lugejag ja nimetajag iga seireseadmete rühma kohta, mille süsteem salvestab vastavalt 9.C lisa punkti 6 nõuetele;

g

g

| c) | üldnimetaja väärtus; |
| --- | --- |

c)

üldnimetaja väärtus;

| d) | käivituskordade loenduri näit; |
| --- | --- |

d)

käivituskordade loenduri näit;

| e) | mootori summaarne töötundide arv. |
| --- | --- |

e)

mootori summaarne töötundide arv.

| A.1.5.1.2. | Hinnatavate seireseadmete rühma tulemusi ei võeta arvesse, kui selle rühma nimetaja ei ole saavutatud vähemalt väärtust 25. |
| --- | --- |

A.1.5.1.2.

Hinnatavate seireseadmete rühma tulemusi ei võeta arvesse, kui selle rühma nimetaja ei ole saavutatud vähemalt väärtust 25.

| A.1.5.2. | Talitluse hindamine |
| --- | --- |

A.1.5.2.

Talitluse hindamine

| A.1.5.2.1. | Konkreetse mootori seireseadmete rühma tegelik talitluskoefitsient (IUPRg) arvutatakse lugejag ja nimetajag alusel, mis saadakse vastava sõiduki pardadiagnostikasüsteemist. |
| --- | --- |

A.1.5.2.1.

Konkreetse mootori seireseadmete rühma tegelik talitluskoefitsient (IUPRg) arvutatakse lugejag

g

| A.1.5.2.2. | Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna talitlust hinnatakse vastavalt käesoleva lisa punkti 6.5.1 nõuetele iga seireseadmete rühma kohta, mis kuulub sõidukirühmas vaadeldavasse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda. |
| --- | --- |

A.1.5.2.2.

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna talitlust hinnatakse vastavalt käesoleva lisa punkti 6.5.1 nõuetele iga seireseadmete rühma kohta, mis kuulub sõidukirühmas vaadeldavasse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda.

| A.1.5.2.3. | Iga käesoleva liite punktis A.1.4.2.1 kindlaks määratud sõidukirühma puhul loetakse pardadiagnostikasüsteemi talitlus tõendatuks käesoleva lisa punkti 6.5.1 tähenduses üksnes juhul, kui iga seireseadmete rühma g puhul on täidetud järgmised tingimused:






  a) | vaadeldava valimi IUPRg väärtuste keskmine



  on suurem kui 88 % IUPR(min) väärtusest ning |
| --- | --- | --- |

A.1.5.2.3.

Iga käesoleva liite punktis A.1.4.2.1 kindlaks määratud sõidukirühma puhul loetakse pardadiagnostikasüsteemi talitlus tõendatuks käesoleva lisa punkti 6.5.1 tähenduses üksnes juhul, kui iga seireseadmete rühma g puhul on täidetud järgmised tingimused:

a)

g

Image 222

| b) | enam kui 34 % kõigist vaadeldavasse valimisse kuuluvatest mootoritest on IUPRg väärtus võrdne või suurem kui IUPR(min). |
| --- | --- |

b)

enam kui 34 % kõigist vaadeldavasse valimisse kuuluvatest mootoritest on IUPRg väärtus võrdne või suurem kui IUPR(min).

g

| A.1.6. | Aruanne tüübikinnitusasutusele
  Tootja esitab tüübikinnitusasutusele pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna talitluse kohta aruande, mis hõlmab järgmist teavet. |
| --- | --- |

A.1.6.

Aruanne tüübikinnitusasutusele

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna talitluse kohta aruande, mis hõlmab järgmist teavet.

| A.1.6.1. | Loetelu vaadeldavasse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluvatest mootoritüüpkondadest (joonis 1). |
| --- | --- |

A.1.6.1.

Loetelu vaadeldavasse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluvatest mootoritüüpkondadest (joonis 1).

| A.1.6.2. | Tõendamisel kasutatud sõidukite kohta järgmine teave:






  a) | tõendamisel kasutatud sõidukite koguarv; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.2.

Tõendamisel kasutatud sõidukite kohta järgmine teave:

a)

tõendamisel kasutatud sõidukite koguarv;

| b) | sõidukirühmade arv ja tüüp; |
| --- | --- |

b)

sõidukirühmade arv ja tüüp;

| c) | VIN-koodid ja iga sõiduki lühikirjeldus (tüüp-variant-versioon). |
| --- | --- |

c)

VIN-koodid ja iga sõiduki lühikirjeldus (tüüp-variant-versioon).

| A.1.6.3. | Teave iga sõiduki talitluse kohta:






  a) | lugejag, nimetajag ja talitluskoefitsient (IUPRg) iga seireseadmete rühma kohta; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.3.

Teave iga sõiduki talitluse kohta:

a)

lugejag, nimetajag ja talitluskoefitsient (IUPRg) iga seireseadmete rühma kohta;

g

g

g

| b) | üldnimetaja, käivituskordade loenduri näit, mootori summaarne töötundide arv. |
| --- | --- |

b)

üldnimetaja, käivituskordade loenduri näit, mootori summaarne töötundide arv.

| A.1.6.4. | Iga seireseadmete rühma talitlusandmete statistika tulemused:






  a) | valimi IUPRg väärtuste keskmine



  ; |
| --- | --- | --- |

A.1.6.4.

Iga seireseadmete rühma talitlusandmete statistika tulemused:

a)

g

Image 223

| b) | selliste mootorite arv ja protsent valimis, mille IUPRg väärtus on võrdne või suurem väärtusest IUPRm(min). |
| --- | --- |

b)

selliste mootorite arv ja protsent valimis, mille IUPRg väärtus on võrdne või suurem väärtusest IUPRm(min).

g

m

---

9.A lisa 2. liide

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse nõuetelevastavuse kinnituse näidis

„(Tootja nimi) tõendab, et sellesse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluvad mootorid on projekteeritud ja toodetud nii, et need vastavad kõigile 9.A lisa punktide 6.1 ja 6.2 nõuetele.

(Tootja nimi) esitab käesoleva kinnituse heas usus, olles pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite pardadiagnostikasüsteemi talitlust kõigi kohaldatavate töö- ja keskkonnatingimuste ulatuses asjakohaselt insenertehniliselt hinnanud.“

[kuupäev]

---

9.B lisa

Pardadiagnostikasüsteemi tehnilised nõuded

| 1. | Sissejuhatus
  Käesolevas lisas määratakse kindlaks pardadiagnostikasüsteemi tehnilised nõuded käesoleva eeskirja kohaldamisalasse kuuluvate mootorisüsteemide heitekontrolliks.
  Lisa aluseks on ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev üldine tehniline norm nr 5. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas määratakse kindlaks pardadiagnostikasüsteemi tehnilised nõuded käesoleva eeskirja kohaldamisalasse kuuluvate mootorisüsteemide heitekontrolliks.

Lisa aluseks on ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev üldine tehniline norm nr 5.

| 2. | Reserveeritud (1) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mõisted |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | „Hoiatussüsteem“ – sõidukis olev süsteem, mis teatab sõidukijuhile või mõnele teisele huvitatud isikule, et pardadiagnostikasüsteem on tuvastanud rikke. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | „Kalibreerimise kontrollarv“ – mootorisüsteemi arvutatav ja teatatav arv, mis kinnitab kalibreeringu/tarkvara terviklikkust. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | „Osade seire“ – sisendosade seire elektriahela tõrgete ja loogikavigade suhtes ning väljundosade seire elektriahela tõrgete ja talitlustõrgete suhtes. Siin mõeldakse osi, mis on elektriliselt ühendatud mootorisüsteemi juhtseadme(te)ga. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | „Kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood“ – diagnostika veakood, mis on salvestatud ajal, kui pardadiagnostikasüsteem tuvastas rikke. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | „Pidev rikkenäit“ – rikkenäidik esitab pidevat näitu alates võtme liigutamisest (tööasendisse) ja mootori käivitamisest (süüde sees, mootor sees) või sõiduki liikumise alustamisest (kumb toimub varem) kuni võtme liigutamiseni väljalülitatud asendisse. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | „Puudus“ – pardadiagnostikasüsteemi seirepõhimõte või mõni muu pardadiagnostikasüsteemi funktsioon, mis ei vasta käesoleva lisa kõigile üksikasjalikele nõuetele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | „Elektriahela tõrge“ – rike (näiteks avatud ahel või lühis), mille tõttu mõõdetud signaal (st pinge, voolutugevus, sagedus jne) jääb anduri ülekandefunktsioonide ettenähtud tööpiirkonnast välja. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | „Pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkond“ – tootja moodustatud mootorisüsteemide rühm, milles heitega seotud rikete seireks või diagnoosimiseks kasutatakse samu meetodeid. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | „Heite läviväärtuse seire“ – nende rikete seire, mille tagajärjeks on liiga suur pardadiagnostikasüsteemi läviväärtus ja mis hõlmab vähemalt üht järgmistest:






  a) | otseheite mõõtmine, milles kasutatakse väljalasketoru heiteandurit (-andureid) ja mudelit otseheite seostamiseks asjaomase katsetsükli eriheitega; |
| --- | --- | --- |

3.9.

a)

otseheite mõõtmine, milles kasutatakse väljalasketoru heiteandurit (-andureid) ja mudelit otseheite seostamiseks asjaomase katsetsükli eriheitega;

| b) | heitetaseme tõusu näit arvuti sisend- ja väljundinfo seostamisel katsetsükli eriheitega. |
| --- | --- |

b)

heitetaseme tõusu näit arvuti sisend- ja väljundinfo seostamisel katsetsükli eriheitega.

| 3.10. | „Talitlustõrge“ – rike, mille korral väljundosa ei vasta arvutikäsule oodatud viisil. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | „Rikke heitekontrollistrateegia“ – mootorisüsteemi strateegia, mis rakendub heitega seotud rikke korral. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | „Rikkenäidiku seisund“ – rikkenäidiku käsuseisund, mis võib olla kas pidev rikkenäit, lühike rikkenäit, nõudmisel rikkenäit või väljalülitatud. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | „Seire“ – vt „heite läviväärtuse seire“, „talitluse seire“ ja „täieliku talitlustõrke seire“. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | „Pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel“ – tsükkel, mille jooksul mootorisüsteem töötab mootori katsestendil, et hinnata pardadiagnostikasüsteemi reaktsiooni kvalifitseeritud rikutud osa esinemise korral. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | „Pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteem“ – sellisest pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonnast valitud mootorisüsteem, mille konstruktsioonis on enamik pardadiagnostikasüsteemi elemente kõnealusele tüüpkonnale iseloomulikud. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | „Nõudmisel rikkenäit“ – rikkenäidik esitab pidevat näitu vastusena juhi kohalt käsitsi esitatud nõudmisele, kui võti on sisselülitatud asendis ja mootor välja lülitatud (süüde sees, mootor väljas). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | „Ootel diagnostika veakood“ – pardadiagnostikasüsteem on salvestanud diagnostika veakoodi, sest seireseade tuvastas võimaliku rikke käimasoleva või viimati lõpetatud talitlustsükli ajal. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | „Võimalik diagnostika veakood“ – pardadiagnostikasüsteem on salvestanud diagnostika veakoodi, sest seireseade tuvastas võimaliku rikke, kuid kinnituseks on vaja täiendavat hinnangut. „Võimalik diagnostika veakood“ on „ootel diagnostika veakood“, mis ei ole „kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood“. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | „Varasem aktiivne diagnostika veakood“ – eelmine „kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood“, mis jääb salvestatuna alles, kui pardadiagnostikasüsteem tuvastab, et diagnostika veakoodi põhjustanud riket enam ei esine. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | „Loogikaviga“ – rike, mille korral konkreetselt andurilt või osalt saabuv signaal ei vasta hinnangule, mis saadakse juhtsüsteemi muudelt anduritelt või osadelt saadud signaalidega võrreldes. Loogikavigade hulka kuuluvad rikked, mille tõttu mõõdetud signaal (st pinge, voolutugevus, sagedus jne) jääb anduri ülekandefunktsioonide ettenähtud tööpiirkonda. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | „Valmisolek“ – seisund, mis näitab, kas seireseade või seireseadmete rühm on töötanud pärast seda, kui nende andmed välise nõudmise või käsuga (näiteks pardadiagnostikasüsteemi skanneri kaudu) viimati kustutati. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | „Lühike rikkenäit“ – rikkenäidik esitab pidevat näitu alates võtme liigutamisest (tööasendisse) ja mootori käivitamisest (süüde sees, mootor sees) või sõiduki liikumise alustamisest 15 sekundi vältel või kuni võtme liigutamiseni väljalülitatud asendisse (kumb toimub varem). |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | „Tarkvara kalibreerimise tunnuskood“ – tähtnumbriline märgirida, mis tähistab mootorisüsteemi kalibreeringut või mootorisüsteemi paigaldatud tarkvaraversiooni (-versioone), mis on seotud heitega. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | „Täieliku talitlustõrke seire“ – selliste rikete seire, mis põhjustaksid süsteemi soovitud funktsiooni täieliku lakkamise. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | „Soojendustsükkel“ – mootori piisav töötamisaeg, mille jooksul jahutusvedeliku temperatuur tõuseb pärast mootori käivitumist vähemalt 22 K (22 °C, 40 °F) võrra ning jõuab temperatuurini vähemalt 333 K (60 °C, 140 °F) (2). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Lühendid






  AES | heitekontrolli abistrateegia |
| --- | --- | --- |
| CV | karterituulutus |
| DOC | diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator |
| DPF | diislikütuse tahmafilter või tahkete osakeste püüdur koos katalüüsitud tahmafiltrite ja pideva regenereerimisega püüduritega |
| DTC | diagnostika veakood |
| EGR | heitgaasitagastus |
| HC | süsivesinikud |
| LNT | katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur (või NOx-i püüdur) |
| LPG | veeldatud naftagaas |
| MECS | rikke heitekontrollistrateegia |
| NG | maagaas |
| NOx | lämmastikoksiidid |
| OTL | pardadiagnostikasüsteemi läviväärtus |
| PM | tahked osakesed |
| SCR | selektiivne katalüütiline taandamine |
| SW | sõelapuhasti |
| TFF | täieliku talitlustõrke seire |
| VGT | muutuva geomeetriaga turboülelaadur |
| VVT | muutuva gaasijaotusfaasiga süsteem |

3.26.

AES

heitekontrolli abistrateegia

CV

karterituulutus

DOC

diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator

DPF

diislikütuse tahmafilter või tahkete osakeste püüdur koos katalüüsitud tahmafiltrite ja pideva regenereerimisega püüduritega

DTC

diagnostika veakood

EGR

heitgaasitagastus

HC

süsivesinikud

LNT

katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur (või NOx-i püüdur)

LPG

veeldatud naftagaas

MECS

rikke heitekontrollistrateegia

NG

maagaas

NOx

lämmastikoksiidid

OTL

pardadiagnostikasüsteemi läviväärtus

PM

tahked osakesed

SCR

selektiivne katalüütiline taandamine

SW

sõelapuhasti

TFF

täieliku talitlustõrke seire

VGT

muutuva geomeetriaga turboülelaadur

VVT

muutuva gaasijaotusfaasiga süsteem

| 4. | Üldnõuded
  Käesoleva lisa kontekstis peab pardadiagnostikasüsteem suutma tuvastada rikkeid, näidata nende esinemist rikkenäidiku abil, teha kindlaks rikete tõenäolise esinemiskoha arvutisüsteemi salvestatud teabe abil ja edastada selle teabe välisarvutisse.
  Pardadiagnostikasüsteem peab olema konstrueeritud ja toodetud nii, et see võimaldaks rikke tüübid kindlaks määrata sõiduki/mootori kogu kasutusaja jooksul. Selle eesmärgi saavutamisel mõistab tüübikinnitusasutus, et oma kasulikust tööeast kauem töötanud mootoritel võivad pardadiagnostikasüsteemi tööomadused ja tundlikkus olla mõningal määral halvenenud, mistõttu pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi võidakse ületada, enne kui pardadiagnostikasüsteem sõidukijuhile rikkest teatab.
  Eelmine lõik ei tähenda, et mootori tootja vastutus mootori vastavuse eest laieneks ka ajavahemikule pärast selle normitud kasuliku tööea (st aeg või läbisõit, mille jooksul heitenormid või heite piirnormid on jätkuvalt kohaldatavad) lõppu. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva lisa kontekstis peab pardadiagnostikasüsteem suutma tuvastada rikkeid, näidata nende esinemist rikkenäidiku abil, teha kindlaks rikete tõenäolise esinemiskoha arvutisüsteemi salvestatud teabe abil ja edastada selle teabe välisarvutisse.

Pardadiagnostikasüsteem peab olema konstrueeritud ja toodetud nii, et see võimaldaks rikke tüübid kindlaks määrata sõiduki/mootori kogu kasutusaja jooksul. Selle eesmärgi saavutamisel mõistab tüübikinnitusasutus, et oma kasulikust tööeast kauem töötanud mootoritel võivad pardadiagnostikasüsteemi tööomadused ja tundlikkus olla mõningal määral halvenenud, mistõttu pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi võidakse ületada, enne kui pardadiagnostikasüsteem sõidukijuhile rikkest teatab.

Eelmine lõik ei tähenda, et mootori tootja vastutus mootori vastavuse eest laieneks ka ajavahemikule pärast selle normitud kasuliku tööea (st aeg või läbisõit, mille jooksul heitenormid või heite piirnormid on jätkuvalt kohaldatavad) lõppu.

| 4.1. | Pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitustaotlus |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Esmane tüübikinnitus
  Mootorisüsteemi tootja võib taotleda oma pardadiagnostikasüsteemile tüübikinnitust, kasutades üht järgmisest kolmest moodusest.






  a) | Mootorisüsteemi tootja taotleb üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitust, tõendades, et pardadiagnostikasüsteem vastab kõigile käesoleva lisa sätetele. |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Mootorisüsteemi tootja võib taotleda oma pardadiagnostikasüsteemile tüübikinnitust, kasutades üht järgmisest kolmest moodusest.

a)

Mootorisüsteemi tootja taotleb üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitust, tõendades, et pardadiagnostikasüsteem vastab kõigile käesoleva lisa sätetele.

| b) | Mootorisüsteemi tootja taotleb pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna tüübikinnitust, tõendades et pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteem vastab kõigile käesoleva lisa nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Mootorisüsteemi tootja taotleb pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna tüübikinnitust, tõendades et pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteem vastab kõigile käesoleva lisa nõuetele.

Mootorisüsteemi tootja taotleb pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitust, tõendades, et pardadiagnostikasüsteem vastab juba varem sertifitseeritud pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuulumise kriteeriumidele.

| 4.1.2. | Olemasoleva sertifikaadi laiendamine või muutmine |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda
  Tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib uue mootorisüsteemi lisada sertifitseeritud pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda uue liikmena, kui kõigil selliselt laiendatud pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna mootoritel kasutatakse endiselt samu heitega seotud rikete seire- või diagnostikameetodeid.
  Kui kõik pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi pardadiagnostikasüsteemi konstruktsioonielemendid on uue mootorisüsteemi suhtes representatiivsed, jääb pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteem muutumatuks ning tootja muudab dokumentatsiooni vastavalt käesoleva lisa punktile 8.
  Kui uus mootorisüsteem sisaldab konstruktsioonielemente, mis ei ole esindatud pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemis, kuid esindaksid siiski tervet tüüpkonda, muutub uus mootorisüsteem uueks pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemiks. Sellisel juhul tuleb tõendada, et uued pardadiagnostikasüsteemi konstruktsioonielemendid vastavad käesoleva lisa nõuetele, ning dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib uue mootorisüsteemi lisada sertifitseeritud pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda uue liikmena, kui kõigil selliselt laiendatud pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna mootoritel kasutatakse endiselt samu heitega seotud rikete seire- või diagnostikameetodeid.

Kui kõik pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi pardadiagnostikasüsteemi konstruktsioonielemendid on uue mootorisüsteemi suhtes representatiivsed, jääb pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteem muutumatuks ning tootja muudab dokumentatsiooni vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

Kui uus mootorisüsteem sisaldab konstruktsioonielemente, mis ei ole esindatud pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemis, kuid esindaksid siiski tervet tüüpkonda, muutub uus mootorisüsteem uueks pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemiks. Sellisel juhul tuleb tõendada, et uued pardadiagnostikasüsteemi konstruktsioonielemendid vastavad käesoleva lisa nõuetele, ning dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

| 4.1.2.2. | Laiendamine pardadiagnostikasüsteemi mõjutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks
  Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib olemasolevale sertifikaadile anda laienduse pardadiagnostikasüsteemi konstruktsioonimuudatuse korral, kui tootja tõendab, et konstruktsioonimuudatus vastab käesoleva lisa nõuetele.
  Dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.
  Kui olemasolev sertifikaat kehtib pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna suhtes, peab tootja tüübikinnitusasutusele põhjendama, et heitega seotud rikete seire- või diagnostikameetodid on endiselt tüüpkonna jaoks ühised ning pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteem jääb tüüpkonna suhtes representatiivseks. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib olemasolevale sertifikaadile anda laienduse pardadiagnostikasüsteemi konstruktsioonimuudatuse korral, kui tootja tõendab, et konstruktsioonimuudatus vastab käesoleva lisa nõuetele.

Dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

Kui olemasolev sertifikaat kehtib pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna suhtes, peab tootja tüübikinnitusasutusele põhjendama, et heitega seotud rikete seire- või diagnostikameetodid on endiselt tüüpkonna jaoks ühised ning pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteem jääb tüüpkonna suhtes representatiivseks.

| 4.1.2.3. | Sertifikaadi muutmine rikkeliigituse muudatuse arvessevõtmiseks
  Käesolevat punkti kohaldatakse juhul, kui tootja esitab kas tüübikinnituse andnud asutuse taotlusel või omal algatusel taotluse olemasoleva sertifikaadi muutmiseks, et muuta ühe või mitme rikke liigitust.
  Sellisel juhul tuleb tõendada, et uus liigitus vastab käesoleva lisa nõuetele, ning dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Käesolevat punkti kohaldatakse juhul, kui tootja esitab kas tüübikinnituse andnud asutuse taotlusel või omal algatusel taotluse olemasoleva sertifikaadi muutmiseks, et muuta ühe või mitme rikke liigitust.

Sellisel juhul tuleb tõendada, et uus liigitus vastab käesoleva lisa nõuetele, ning dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

| 4.2. | Seirenõuded
  Pardadiagnostikasüsteem peab tegema kõigi mootorisüsteemis olevate heitega seotud osade ja süsteemide seiret vastavalt 3. liites esitatud nõuetele ning segakahekütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 esitatud nõuetele. Samas ei pea pardadiagnostikasüsteem kasutama eraldi seireseadet iga 3. liites ning segakahekütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 osutatud rikke tuvastamiseks.
  Pardadiagnostikasüsteem peab tegema ka enda osade seiret.
  Käesoleva lisa 3. liites esitatud punktides on loetletud süsteemid või osad, mida pardadiagnostikasüsteem peab jälgima, ning kirjeldatud, millist tüüpi seiret iga sellise osa või süsteemi puhul eeldatakse (st heite läviväärtuse seire, talitluse seire, täieliku talitlustõrke seire või osade seire).
  Tootja võib otsustada teha ka muude süsteemide ja osade seiret. |
| --- | --- |

4.2.

Pardadiagnostikasüsteem peab tegema kõigi mootorisüsteemis olevate heitega seotud osade ja süsteemide seiret vastavalt 3. liites esitatud nõuetele ning segakahekütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 esitatud nõuetele. Samas ei pea pardadiagnostikasüsteem kasutama eraldi seireseadet iga 3. liites ning segakahekütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 osutatud rikke tuvastamiseks.

Pardadiagnostikasüsteem peab tegema ka enda osade seiret.

Käesoleva lisa 3. liites esitatud punktides on loetletud süsteemid või osad, mida pardadiagnostikasüsteem peab jälgima, ning kirjeldatud, millist tüüpi seiret iga sellise osa või süsteemi puhul eeldatakse (st heite läviväärtuse seire, talitluse seire, täieliku talitlustõrke seire või osade seire).

Tootja võib otsustada teha ka muude süsteemide ja osade seiret.

| 4.2.1. | Seiremeetodi valik
  Tüübikinnitusasutused võivad lubada tootjal kasutada ka muud tüüpi seiremeetodit kui see, mis on nimetatud 3. liites või segakahekütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7. Tootja peab tõendama (tehniliste kaalutluste, katsetulemuste, varasemate kokkulepete vms põhjal), et valitud tüüpi seire on töökindel, õigeaegne ja tõhus.
  Kui süsteemi ja/või osa ei ole 3. liites või segakahekütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 käsitletud, peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele kinnitamiseks seire suhtes kohaldatava lähenemise. Tüübikinnitusasutus kinnitab valitud seire tüübi ja seiremeetodi (st heite läviväärtuse seire, talitluse seire, täieliku talitlustõrke seire või osade seire), kui tootja on tõendanud (tehniliste kaalutluste, katsetulemuste, varasemate kokkulepete vms põhjal) viitega 3. liites või segakahekütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 osutatud tüüpidele, et vastav lähenemine on töökindel, õigeaegne ja tõhus. |
| --- | --- |

4.2.1.

Tüübikinnitusasutused võivad lubada tootjal kasutada ka muud tüüpi seiremeetodit kui see, mis on nimetatud 3. liites või segakahekütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7. Tootja peab tõendama (tehniliste kaalutluste, katsetulemuste, varasemate kokkulepete vms põhjal), et valitud tüüpi seire on töökindel, õigeaegne ja tõhus.

Kui süsteemi ja/või osa ei ole 3. liites või segakahekütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 käsitletud, peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele kinnitamiseks seire suhtes kohaldatava lähenemise. Tüübikinnitusasutus kinnitab valitud seire tüübi ja seiremeetodi (st heite läviväärtuse seire, talitluse seire, täieliku talitlustõrke seire või osade seire), kui tootja on tõendanud (tehniliste kaalutluste, katsetulemuste, varasemate kokkulepete vms põhjal) viitega 3. liites või segakahekütuseliste mootorite või sõidukite puhul 15. lisa punktis 7 osutatud tüüpidele, et vastav lähenemine on töökindel, õigeaegne ja tõhus.

| 4.2.1.1. | Korrelatsioon tegeliku heitetasemega
  Heite läviväärtuse seire korral on nõutav korrelatsioon katsetsükli eriheitega. Seda korrelatsiooni tõendatakse üldjuhul laboritingimustes katsemootoril.
  Ülejäänud seirejuhtude korral (st talitluse seire, täieliku talitlustõrke seire või osade seire) ei ole korrelatsioon tegeliku heitega vajalik. Samas võib tüübikinnitusasutus nõuda katseandmeid, et kontrollida rikke mõjude liigitust, mida on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 6.2.
  Näited | Elektrilise rikke korral ei pruugi korrelatsioon olla nõutav, sest tegemist on jah/ei-tüüpi rikkega. Rõhuerinevuse kaudu seiratava diislikütuse tahmafiltri rikke korral ei pruugi korrelatsioon olla nõutav, sest see ennetab riket. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1.

Heite läviväärtuse seire korral on nõutav korrelatsioon katsetsükli eriheitega. Seda korrelatsiooni tõendatakse üldjuhul laboritingimustes katsemootoril.

Ülejäänud seirejuhtude korral (st talitluse seire, täieliku talitlustõrke seire või osade seire) ei ole korrelatsioon tegeliku heitega vajalik. Samas võib tüübikinnitusasutus nõuda katseandmeid, et kontrollida rikke mõjude liigitust, mida on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 6.2.

Näited

Elektrilise rikke korral ei pruugi korrelatsioon olla nõutav, sest tegemist on jah/ei-tüüpi rikkega. Rõhuerinevuse kaudu seiratava diislikütuse tahmafiltri rikke korral ei pruugi korrelatsioon olla nõutav, sest see ennetab riket.

| | Kui tootja tõendab vastavalt käesoleva lisa tõendamisnõuetele, et täieliku talitlustõrke või osa või süsteemi eemaldamise korral ei ületa heitetase pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi, nõustutakse vastava osa või süsteemi talitluse seirega. |
| --- | --- |

Kui tootja tõendab vastavalt käesoleva lisa tõendamisnõuetele, et täieliku talitlustõrke või osa või süsteemi eemaldamise korral ei ületa heitetase pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi, nõustutakse vastava osa või süsteemi talitluse seirega.

| | Kui konkreetse saasteaine heitetaseme seireks kasutatakse väljalasketoru heiteandurit, võib kõik ülejäänud seireseadmed vabastada täiendava korrelatsiooni nõudest selle saasteaine tegeliku heitetasemega. Samas ei välista selline vabastus vajadust lisada need muid seiremeetodeid kasutavad seireseadmed pardadiagnostikasüsteemi, sest seireseadmed on endiselt vajalikud rikke asukoha kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

Kui konkreetse saasteaine heitetaseme seireks kasutatakse väljalasketoru heiteandurit, võib kõik ülejäänud seireseadmed vabastada täiendava korrelatsiooni nõudest selle saasteaine tegeliku heitetasemega. Samas ei välista selline vabastus vajadust lisada need muid seiremeetodeid kasutavad seireseadmed pardadiagnostikasüsteemi, sest seireseadmed on endiselt vajalikud rikke asukoha kindlakstegemiseks.

| | Rike tuleb alati liigitada vastavalt punktile 4.5, lähtudes selle mõjust heitetasemele, olenemata rikke tuvastamiseks kasutatava seire tüübist. |
| --- | --- |

Rike tuleb alati liigitada vastavalt punktile 4.5, lähtudes selle mõjust heitetasemele, olenemata rikke tuvastamiseks kasutatava seire tüübist.

| 4.2.2. | Osade seire (sisend-/väljundosad ja -süsteemid)
  Mootorisüsteemi kuuluvate sisendosade puhul peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama vähemalt elektriahela rikkeid ja võimaluse korral loogikavigu.
  Loogikavea diagnostika peab seejärel kontrollima, kas anduri väljund ei ole ebasobivalt madal või kõrge (st peab olema nn kahepoolne diagnostika).
  Niivõrd, kui see on võimalik ja tüübikinnitusasutuse poolt heaks kiidetud, peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama loogikavigu (näiteks ebasobivalt kõrge või madal) ning elektriahela rikkeid (näiteks tööpiirkonnast kõrgem või madalam) eraldi. Peale selle tuleb iga eraldi rikke kohta (näiteks tööpiirkonnast madalam, tööpiirkonnast kõrgem ja loogikaviga) salvestada kordumatud diagnostika veakoodid.
  Mootorisüsteemi kuuluvate väljundosade puhul peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama vähemalt elektriahela rikkeid ja võimaluse korral seda, kui arvutikäskudele ei järgne nõuetekohast talitlusreaktsiooni.
  Niivõrd, kui see on võimalik ja tüübikinnitusasutuse poolt heaks kiidetud, peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama talitlustõrkeid ja elektriahela rikkeid (näiteks tööpiirkonnast kõrgem või madalam) eraldi ning salvestama iga eraldi rikke kohta (näiteks tööpiirkonnast madalam, tööpiirkonnast kõrgem, talitlustõrge) kordumatud diagnostika veakoodid.
  Pardadiagnostikasüsteem peab samuti jälgima mootorisüsteemivälistelt osadelt tuleva või nendele antava teabe loogilisust, kui see teave ohustab heitekontrollisüsteemi ja/või mootorisüsteemi nõuetekohast talitlust. |
| --- | --- |

4.2.2.

Mootorisüsteemi kuuluvate sisendosade puhul peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama vähemalt elektriahela rikkeid ja võimaluse korral loogikavigu.

Loogikavea diagnostika peab seejärel kontrollima, kas anduri väljund ei ole ebasobivalt madal või kõrge (st peab olema nn kahepoolne diagnostika).

Niivõrd, kui see on võimalik ja tüübikinnitusasutuse poolt heaks kiidetud, peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama loogikavigu (näiteks ebasobivalt kõrge või madal) ning elektriahela rikkeid (näiteks tööpiirkonnast kõrgem või madalam) eraldi. Peale selle tuleb iga eraldi rikke kohta (näiteks tööpiirkonnast madalam, tööpiirkonnast kõrgem ja loogikaviga) salvestada kordumatud diagnostika veakoodid.

Mootorisüsteemi kuuluvate väljundosade puhul peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama vähemalt elektriahela rikkeid ja võimaluse korral seda, kui arvutikäskudele ei järgne nõuetekohast talitlusreaktsiooni.

Niivõrd, kui see on võimalik ja tüübikinnitusasutuse poolt heaks kiidetud, peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama talitlustõrkeid ja elektriahela rikkeid (näiteks tööpiirkonnast kõrgem või madalam) eraldi ning salvestama iga eraldi rikke kohta (näiteks tööpiirkonnast madalam, tööpiirkonnast kõrgem, talitlustõrge) kordumatud diagnostika veakoodid.

Pardadiagnostikasüsteem peab samuti jälgima mootorisüsteemivälistelt osadelt tuleva või nendele antava teabe loogilisust, kui see teave ohustab heitekontrollisüsteemi ja/või mootorisüsteemi nõuetekohast talitlust.

| 4.2.2.1. | Osade seire erand
  Elektriahela rikete ning võimaluse korral mootorisüsteemi talitlustõrgete ja loogikavigade seire ei ole nõutav, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | rikke tagajärjel tõuseb iga saasteaine heitetase vähem kui 50 % võrra normitud heite piirnormist ning |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Elektriahela rikete ning võimaluse korral mootorisüsteemi talitlustõrgete ja loogikavigade seire ei ole nõutav, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

rikke tagajärjel tõuseb iga saasteaine heitetase vähem kui 50 % võrra normitud heite piirnormist ning

| b) | rikke tagajärjel ei ületa ükski heitetase normitud heite piirnormi (3) ja |
| --- | --- |

b)

rikke tagajärjel ei ületa ükski heitetase normitud heite piirnormi (3) ja

| c) | rike ei mõjuta ühtegi osa ega süsteemi, mis võimaldab pardadiagnostikasüsteemil nõuetekohaselt töötada, ning |
| --- | --- |

c)

rike ei mõjuta ühtegi osa ega süsteemi, mis võimaldab pardadiagnostikasüsteemil nõuetekohaselt töötada, ning

| d) | rike ei mõjuta ega aeglusta märkimisväärselt heitekontrollisüsteemi algselt kavandatud talitlusvõimet (näiteks erandina ei saa käsitada reagendi soojendussüsteemi riket külmades tingimustes). |
| --- | --- |

d)

rike ei mõjuta ega aeglusta märkimisväärselt heitekontrollisüsteemi algselt kavandatud talitlusvõimet (näiteks erandina ei saa käsitada reagendi soojendussüsteemi riket külmades tingimustes).

Mõju heitele määratakse kindlaks stabiliseeritud mootorisüsteemil mootori veojõustendi katsekambris vastavalt käesolevas lisas kirjeldatud tõendamismenetlusele.

Kui selline tõendamine ei ole kriteeriumi d suhtes veenev, esitab tootja tüübikinnitusasutusele asjakohased projekteerimise töövõtted nagu hea inseneritava, tehnilised kaalutlused, modelleerimised, katsetulemused jne.

| 4.2.3. | Seiresagedus
  Seireseadmed peavad töötama pidevalt, kui seiretingimused on täidetud, või üks kord talitlustsükli ajal (näiteks seireseadmete puhul, mille töötamine tõstab heitetaset).
  Tootja taotluse korral võib tüübikinnitusasutus kiita heaks seireseadmed, mis ei tööta pidevalt. Sel juhul teatab tootja sellest selgelt tüübikinnitusasutusele ja kirjeldab tingimusi, mille korral seireseadmed töötavad, ning põhjendab seda ettepanekut asjakohaste projekteerimise töövõtetega (näiteks hea inseneritava).
  Seireseadmed peavad töötama kohaldatava pardadiagnostikasüsteemi katsetsükli ajal vastavalt punkti 7.2.2 määratlustele.
  Seireseadet käsitletakse pidevalt töötavana, kui see rakendub vähemalt kaks korda sekundis ja tuvastab selle seireseadmega kontrollitava rikke olemasolu või puudumise 15 sekundi jooksul. Kui arvuti sisend- või väljundosa kontrollitakse mootori kontrollimise eesmärgil väiksema sagedusega kui kaks korda sekundis, loetakse seireseade samuti pidevalt töötavaks, kui süsteem tuvastab selle seireseadmega kontrollitava rikke olemasolu või puudumise iga proovivõtmise ajal.
  Pidevalt seiratavate osade või süsteemide puhul ei ole vaja väljundosa/-süsteemi rakendada ainuüksi selle väljundosa/-süsteemi seire otstarbel. |
| --- | --- |

4.2.3.

Seireseadmed peavad töötama pidevalt, kui seiretingimused on täidetud, või üks kord talitlustsükli ajal (näiteks seireseadmete puhul, mille töötamine tõstab heitetaset).

Tootja taotluse korral võib tüübikinnitusasutus kiita heaks seireseadmed, mis ei tööta pidevalt. Sel juhul teatab tootja sellest selgelt tüübikinnitusasutusele ja kirjeldab tingimusi, mille korral seireseadmed töötavad, ning põhjendab seda ettepanekut asjakohaste projekteerimise töövõtetega (näiteks hea inseneritava).

Seireseadmed peavad töötama kohaldatava pardadiagnostikasüsteemi katsetsükli ajal vastavalt punkti 7.2.2 määratlustele.

Seireseadet käsitletakse pidevalt töötavana, kui see rakendub vähemalt kaks korda sekundis ja tuvastab selle seireseadmega kontrollitava rikke olemasolu või puudumise 15 sekundi jooksul. Kui arvuti sisend- või väljundosa kontrollitakse mootori kontrollimise eesmärgil väiksema sagedusega kui kaks korda sekundis, loetakse seireseade samuti pidevalt töötavaks, kui süsteem tuvastab selle seireseadmega kontrollitava rikke olemasolu või puudumise iga proovivõtmise ajal.

Pidevalt seiratavate osade või süsteemide puhul ei ole vaja väljundosa/-süsteemi rakendada ainuüksi selle väljundosa/-süsteemi seire otstarbel.

| 4.3. | Pardadiagnostikasüsteemi teabe registreerimise nõuded
  Kui rike on tuvastatud, aga ei ole veel kinnitatud, loetakse võimalik rike „võimalikuks diagnostika veakoodiks“ ning sellele vastavalt registreeritakse seisund „ootel diagnostika veakood“. „Võimalik diagnostika veakood“ ei tohi kaasa tuua hoiatussüsteemi rakendumist vastavalt punktile 4.6.
  Esimese talitlustsükli ajal võidakse rike lugeda kohe „kinnitatud ja aktiivseks“, ilma selle eelneva registreerimiseta „võimalikuks diagnostika veakoodiks“. Sellele antakse seisund „ootel diagnostika veakood“ ning „kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood“.
  Kui varasema aktiivse seisundiga rike tekib uuesti, võidakse sellele rikkele tootja soovi korral anda kohe seisund „ootel diagnostika veakood“ ning „kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood“, ilma et sellele oleks antud seisundit „võimalik diagnostika veakood“. Kui sellele rikkele antakse „võimalik“ seisund, peab sellel säilima ka varasem aktiivne seisund, kuni see pole veel kinnitatud ja aktiivne.
  Seiresüsteem peab otsustama, kas rike esineb, enne rikke esmakordsele tuvastamisele vahetult järgneva talitlustsükli lõppu. Sel ajal salvestatakse „kinnitatud ja aktiivne“ diagnostika veakood ning hoiatussüsteem rakendatakse vastavalt punktile 4.6.
  Taastuva rikke heitekontrollistrateegia korral (st mootori järgmise käivituse ajal pöördub talitlus automaatselt tagasi normaalseisundisse ning rikke heitekontrollistrateegia lülitub välja) ei ole vaja „kinnitatud ja aktiivset“ diagnostika veakoodi salvestada, välja arvatud juhul, kui rikke heitekontrollistrateegia rakendub uuesti enne järgmise talitlustsükli lõppu. Taastumatu rikke heitekontrollistrateegia korral salvestatakse „kinnitatud ja aktiivne“ diagnostika veakood kohe rikke heitekontrollistrateegia rakendumise järel.
  Teatud erijuhtudel, kui seireseadmed vajavad rikke täpseks tuvastamiseks ja kinnitamiseks rohkem kui kaht talitlustsüklit (näiteks kui seireseadmed kasutavad statistilisi mudeleid või on seotud sõiduki vedelikukuluga), võib tüübikinnitusasutus lubada kasutada seireks rohkem kui kaht talitlustsüklit, tingimusel et tootja põhjendab pikema perioodi vajalikkust (näiteks tehnilise põhjenduse, katsetulemuste, ettevõttesisese kogemuse vms abil).
  Kui süsteem ei tuvasta kogu talitlustsükli jooksul enam kinnitatud ja aktiivset riket, antakse sellele järgmise talitlustsükli alguses varasema aktiivse rikke seisund ning seda seisundit säilitatakse seni, kuni selle rikkega seonduv pardadiagnostikasüsteemi teave kustutatakse skanneriga või kustutatakse arvutimälust vastavalt punktile 4.4.

  Märkus. Käesolevas punktis ettenähtud nõudeid on näitlikustatud käesoleva lisa 2. liites. |
| --- | --- |

4.3.

Kui rike on tuvastatud, aga ei ole veel kinnitatud, loetakse võimalik rike „võimalikuks diagnostika veakoodiks“ ning sellele vastavalt registreeritakse seisund „ootel diagnostika veakood“. „Võimalik diagnostika veakood“ ei tohi kaasa tuua hoiatussüsteemi rakendumist vastavalt punktile 4.6.

Esimese talitlustsükli ajal võidakse rike lugeda kohe „kinnitatud ja aktiivseks“, ilma selle eelneva registreerimiseta „võimalikuks diagnostika veakoodiks“. Sellele antakse seisund „ootel diagnostika veakood“ ning „kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood“.

Kui varasema aktiivse seisundiga rike tekib uuesti, võidakse sellele rikkele tootja soovi korral anda kohe seisund „ootel diagnostika veakood“ ning „kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood“, ilma et sellele oleks antud seisundit „võimalik diagnostika veakood“. Kui sellele rikkele antakse „võimalik“ seisund, peab sellel säilima ka varasem aktiivne seisund, kuni see pole veel kinnitatud ja aktiivne.

Seiresüsteem peab otsustama, kas rike esineb, enne rikke esmakordsele tuvastamisele vahetult järgneva talitlustsükli lõppu. Sel ajal salvestatakse „kinnitatud ja aktiivne“ diagnostika veakood ning hoiatussüsteem rakendatakse vastavalt punktile 4.6.

Taastuva rikke heitekontrollistrateegia korral (st mootori järgmise käivituse ajal pöördub talitlus automaatselt tagasi normaalseisundisse ning rikke heitekontrollistrateegia lülitub välja) ei ole vaja „kinnitatud ja aktiivset“ diagnostika veakoodi salvestada, välja arvatud juhul, kui rikke heitekontrollistrateegia rakendub uuesti enne järgmise talitlustsükli lõppu. Taastumatu rikke heitekontrollistrateegia korral salvestatakse „kinnitatud ja aktiivne“ diagnostika veakood kohe rikke heitekontrollistrateegia rakendumise järel.

Teatud erijuhtudel, kui seireseadmed vajavad rikke täpseks tuvastamiseks ja kinnitamiseks rohkem kui kaht talitlustsüklit (näiteks kui seireseadmed kasutavad statistilisi mudeleid või on seotud sõiduki vedelikukuluga), võib tüübikinnitusasutus lubada kasutada seireks rohkem kui kaht talitlustsüklit, tingimusel et tootja põhjendab pikema perioodi vajalikkust (näiteks tehnilise põhjenduse, katsetulemuste, ettevõttesisese kogemuse vms abil).

Kui süsteem ei tuvasta kogu talitlustsükli jooksul enam kinnitatud ja aktiivset riket, antakse sellele järgmise talitlustsükli alguses varasema aktiivse rikke seisund ning seda seisundit säilitatakse seni, kuni selle rikkega seonduv pardadiagnostikasüsteemi teave kustutatakse skanneriga või kustutatakse arvutimälust vastavalt punktile 4.4.

Märkus. Käesolevas punktis ettenähtud nõudeid on näitlikustatud käesoleva lisa 2. liites.

| 4.4. | Pardadiagnostikasüsteemi teabe kustutamise suhtes kehtivad nõuded
  Pardadiagnostikasüsteem ei kustuta diagnostika veakoodi ja vastavat teavet (koos sellega seotud hetkeseisundiga) arvutimälust iseseisvalt enne, kui diagnostika veakoodil on olnud varasema aktiivse rikke seisund vähemalt 40 soojendustsükli või mootori 200 töötunni jooksul (kumb täitub enne). Pardadiagnostikasüsteem kustutab kõik diagnostika veakoodid ja vastava teabe (koos seotud hetkeseisundiga) skanneri või hooldustööriista nõudmisel. |
| --- | --- |

4.4.

Pardadiagnostikasüsteem ei kustuta diagnostika veakoodi ja vastavat teavet (koos sellega seotud hetkeseisundiga) arvutimälust iseseisvalt enne, kui diagnostika veakoodil on olnud varasema aktiivse rikke seisund vähemalt 40 soojendustsükli või mootori 200 töötunni jooksul (kumb täitub enne). Pardadiagnostikasüsteem kustutab kõik diagnostika veakoodid ja vastava teabe (koos seotud hetkeseisundiga) skanneri või hooldustööriista nõudmisel.

| 4.5. | Rikete liigituse nõuded
  Rikete liigitus määrab kindlaks klassi, millesse tuvastatud rike liigitatakse vastavalt käesoleva lisa punkti 4.2 nõuetele.
  Rike tuleb sõiduki tegeliku tööea jooksul alati liigitada samasse klassi, välja arvatud juhul, kui sertifikaadi andnud asutus või tootja otsustab, et vastava rikke liigitust on vaja muuta.
  Kui erinevate normitud saasteainete heite põhjal või lähtuvalt rikke mõjust muule seirevõimekusele tuleks rike liigitada erinevatesse klassidesse, tuleb rike liigitada sellisesse klassi, mis on ülimuslik eristavas näidupõhimõttes (näiteks A-klass on ülimuslik B1-klassi suhtes).
  Kui rikke tuvastamise tagajärjel rakendub mõni rikke heitekontrollistrateegia, lähtutakse selle rikke liigitamisel rakendatud rikke heitekontrollistrateegia mõjust heitetasemele või selle mõjust muule seirevõimekusele. Seejärel liigitatakse rike klassi, mis on ülimuslik eristavas näidupõhimõttes. |
| --- | --- |

4.5.

Rikete liigitus määrab kindlaks klassi, millesse tuvastatud rike liigitatakse vastavalt käesoleva lisa punkti 4.2 nõuetele.

Rike tuleb sõiduki tegeliku tööea jooksul alati liigitada samasse klassi, välja arvatud juhul, kui sertifikaadi andnud asutus või tootja otsustab, et vastava rikke liigitust on vaja muuta.

Kui erinevate normitud saasteainete heite põhjal või lähtuvalt rikke mõjust muule seirevõimekusele tuleks rike liigitada erinevatesse klassidesse, tuleb rike liigitada sellisesse klassi, mis on ülimuslik eristavas näidupõhimõttes (näiteks A-klass on ülimuslik B1-klassi suhtes).

Kui rikke tuvastamise tagajärjel rakendub mõni rikke heitekontrollistrateegia, lähtutakse selle rikke liigitamisel rakendatud rikke heitekontrollistrateegia mõjust heitetasemele või selle mõjust muule seirevõimekusele. Seejärel liigitatakse rike klassi, mis on ülimuslik eristavas näidupõhimõttes.

| 4.5.1. | A-klassi rike
  Rike liigitatakse A-klassi rikkeks, kui võib eeldada vastavate pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuste ületamist.
  Selle klassi rikete esinemise korral võib heitetase jääda endiselt alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi. |
| --- | --- |

4.5.1.

Rike liigitatakse A-klassi rikkeks, kui võib eeldada vastavate pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuste ületamist.

Selle klassi rikete esinemise korral võib heitetase jääda endiselt alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi.

| 4.5.2. | B1-klassi rike
  Rike liigitatakse B1-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mille korral võib heitetase tõusta üle pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuste, aga mille täpset mõju heitetasemele ei ole võimalik hinnata, ning seega võib tegelik heitetase sõltuvalt tingimustest olla üle või alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuste.
  B1-klassi rikete hulka võivad kuuluda rikked, mida tuvastavad seireseadmed, mis tuletavad heitetaseme andurinäitude või piiratud seirevõimekuse põhjal.
  B1-klassi rikete hulka peavad kuuluma rikked, mis piiravad pardadiagnostikasüsteemi suutlikkust teha A- või B1-klassi rikete seiret. |
| --- | --- |

4.5.2.

Rike liigitatakse B1-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mille korral võib heitetase tõusta üle pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuste, aga mille täpset mõju heitetasemele ei ole võimalik hinnata, ning seega võib tegelik heitetase sõltuvalt tingimustest olla üle või alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuste.

B1-klassi rikete hulka võivad kuuluda rikked, mida tuvastavad seireseadmed, mis tuletavad heitetaseme andurinäitude või piiratud seirevõimekuse põhjal.

B1-klassi rikete hulka peavad kuuluma rikked, mis piiravad pardadiagnostikasüsteemi suutlikkust teha A- või B1-klassi rikete seiret.

| 4.5.3. | B2-klassi rike
  Rike liigitatakse B2-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mis eeldatavasti mõjutavad heitetaset, kuid mitte pardadiagnostikasüsteemi läviväärtust ületaval määral.
  B1- või B2-klassi riketeks liigitatakse rikked, mis piiravad pardadiagnostikasüsteemi suutlikkust teha B2-klassi rikete seiret. |
| --- | --- |

4.5.3.

Rike liigitatakse B2-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mis eeldatavasti mõjutavad heitetaset, kuid mitte pardadiagnostikasüsteemi läviväärtust ületaval määral.

B1- või B2-klassi riketeks liigitatakse rikked, mis piiravad pardadiagnostikasüsteemi suutlikkust teha B2-klassi rikete seiret.

| 4.5.4. | C-klassi rike
  Rike liigitatakse C-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mis seiramise korral eeldatavasti mõjutavad heitetaset, kuid mitte normitud heite piirnorme ületaval määral.
  B1- või B2-klassi riketeks liigitatakse rikked, mis piiravad pardadiagnostikasüsteemi suutlikkust teha C-klassi rikete seiret. |
| --- | --- |

4.5.4.

Rike liigitatakse C-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mis seiramise korral eeldatavasti mõjutavad heitetaset, kuid mitte normitud heite piirnorme ületaval määral.

B1- või B2-klassi riketeks liigitatakse rikked, mis piiravad pardadiagnostikasüsteemi suutlikkust teha C-klassi rikete seiret.

| 4.6. | Hoiatussüsteem
  Hoiatussüsteemi osa rike ei tohi põhjustada pardadiagnostikasüsteemi talitluse lakkamist. |
| --- | --- |

4.6.

Hoiatussüsteemi osa rike ei tohi põhjustada pardadiagnostikasüsteemi talitluse lakkamist.

| 4.6.1. | Rikkenäidiku spetsifikatsioon
  Rikkenäit on visuaalne signaal, mis on tajutav mis tahes valgustustingimustes. Rikkenäit peab olema kollane või oranžkollane (nagu on kindlaks määratud ÜRO eeskirjas nr 37) hoiatussignaal, mis on tähistatud sümboliga 0640 vastavalt ISO standardile 7000:2004. |
| --- | --- |

4.6.1.

Rikkenäit on visuaalne signaal, mis on tajutav mis tahes valgustustingimustes. Rikkenäit peab olema kollane või oranžkollane (nagu on kindlaks määratud ÜRO eeskirjas nr 37) hoiatussignaal, mis on tähistatud sümboliga 0640 vastavalt ISO standardile 7000:2004.

| 4.6.2. | Rikkenäidiku süttimisskeemid
  Sõltuvalt pardadiagnostikasüsteemi tuvastatud rikkest (riketest) peab rikkenäidik süttima vastavalt ühele järgmises tabelis kirjeldatud rakendumisrežiimile: | Rakendumisrežiim 1 | Rakendumisrežiim 2 | Rakendumisrežiim 3 | Rakendumisrežiim 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rakendumise tingimused | Rike puudub | C-klassi rike | B-klassi rike ja B1-loendurid < 200 h | A-klassi rike ja B1-loendur > 200 h |
| Süüde sisselülitatud, mootor sisselülitatud | Näit puudub | Eristav näidupõhimõte | Eristav näidupõhimõte | Eristav näidupõhimõte |
| Süüde sisselülitatud, mootor väljalülitatud | Ühtlustatud näidupõhimõte | Ühtlustatud näidupõhimõte | Ühtlustatud näidupõhimõte | Ühtlustatud näidupõhimõte |

4.6.2.

Sõltuvalt pardadiagnostikasüsteemi tuvastatud rikkest (riketest) peab rikkenäidik süttima vastavalt ühele järgmises tabelis kirjeldatud rakendumisrežiimile:

Rakendumisrežiim 1

Rakendumisrežiim 2

Rakendumisrežiim 3

Rakendumisrežiim 4

Rakendumise tingimused

Rike puudub

C-klassi rike

B-klassi rike ja B1-loendurid < 200 h

A-klassi rike ja B1-loendur > 200 h

Süüde sisselülitatud, mootor sisselülitatud

Näit puudub

Eristav näidupõhimõte

Eristav näidupõhimõte

Eristav näidupõhimõte

Süüde sisselülitatud, mootor väljalülitatud

Ühtlustatud näidupõhimõte

Ühtlustatud näidupõhimõte

Ühtlustatud näidupõhimõte

Ühtlustatud näidupõhimõte

Näidupõhimõte nõuab rikkenäidiku rakendumist vastavalt sellele klassile, millesse rike kuulub. See strateegia peab olema lukustatud tarkvaralise koodiga, mis ei ole skanneri abil tavaliselt kättesaadav.

Rikkenäidiku rakendumispõhimõtet tingimustel, kus süüde on sisse lülitatud ja mootor välja lülitatud, on kirjeldatud punktis 4.6.4.

Joonistel B1 ja B2 on kujutatud ettenähtud rakendumispõhimõtted, kui süüde on sisse lülitatud ja mootor on sisse lülitatud või välja lülitatud.

Joonis B1

Märgutulede katsetamine ja valmisoleku näit

Image 224

Joonis B2

Rikete näidupõhimõte: kohaldatav on ainult eristav strateegia

Image 225

| 4.6.3. | Rikkenäidiku rakendumine, kui mootor on sisse lülitatud
  Kui võti on seatud sisselülitatud asendisse ja mootor käivitatakse (mootor sisselülitatud), antakse rikkenäidikule väljalülitumiskäsk, välja arvatud juhul, kui punkti 4.6.3.1 tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

4.6.3.

Kui võti on seatud sisselülitatud asendisse ja mootor käivitatakse (mootor sisselülitatud), antakse rikkenäidikule väljalülitumiskäsk, välja arvatud juhul, kui punkti 4.6.3.1 tingimused on täidetud.

| 4.6.3.1. | Rikkenäidiku näidupõhimõte
  Rikkenäidiku rakendumisel on pidev rikkenäit ülimuslik lühikese rikkenäidu ja nõudmisel rikkenäidu suhtes. Rikkenäidiku rakendumisel on lühike rikkenäit ülimuslik nõudmisel rikkenäidu suhtes. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Rikkenäidiku rakendumisel on pidev rikkenäit ülimuslik lühikese rikkenäidu ja nõudmisel rikkenäidu suhtes. Rikkenäidiku rakendumisel on lühike rikkenäit ülimuslik nõudmisel rikkenäidu suhtes.

| 4.6.3.1.1. | A-klassi rikked
  Pardadiagnostikasüsteem annab käsu pideva rikkenäidu kuvamiseks, kui salvestatakse kinnitatud diagnostika veakood, mis on seotud A-klassi rikkega. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Pardadiagnostikasüsteem annab käsu pideva rikkenäidu kuvamiseks, kui salvestatakse kinnitatud diagnostika veakood, mis on seotud A-klassi rikkega.

| 4.6.3.1.2. | B-klassi rikked
  Pardadiagnostikasüsteem annab järgmisel süüte sisselülitamisel käsu lühikese rikkenäidu kuvamiseks, kui eelnevalt on salvestatud kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood, mis on seotud B-klassi rikkega.
  Alati, kui B1-loendur jõuab 200 tunnini, annab pardadiagnostikasüsteem käsu pideva rikkenäidu kuvamiseks. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

Pardadiagnostikasüsteem annab järgmisel süüte sisselülitamisel käsu lühikese rikkenäidu kuvamiseks, kui eelnevalt on salvestatud kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood, mis on seotud B-klassi rikkega.

Alati, kui B1-loendur jõuab 200 tunnini, annab pardadiagnostikasüsteem käsu pideva rikkenäidu kuvamiseks.

| 4.6.3.1.3. | C-klassi rikked
  Tootja võib teha C-klassi rikkeid puudutava teabe kättesaadavaks nõudmisel rikkenäidu abil, mis on kasutatav kuni mootori käivitamiseni. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

Tootja võib teha C-klassi rikkeid puudutava teabe kättesaadavaks nõudmisel rikkenäidu abil, mis on kasutatav kuni mootori käivitamiseni.

| 4.6.3.1.4. | Rikkenäidiku väljalülitumisskeemid
  Pidev rikkenäit lülitub ümber lühikeseks rikkenäiduks, kui toimub üks seiresündmus ning algselt pideva rikkenäidu rakendanud riket käimasoleva talitlustsükli ajal enam ei tuvastata ja pidev rikkenäit ei rakendu ka ühegi muu rikke tõttu.
  Lühike rikkenäit lülitub välja, kui riket ei tuvastata kolme järjestikuse talitlustsükli vältel pärast seda talitlustsüklit, mil seireseade tuvastas asjaomase rikke puudumise, ning rikkenäidik ei rakendu ka ühegi muu A- või B-klassi rikke tõttu.
  Käesoleva lisa 2. liite joonised 1, 4A ja 4B illustreerivad lühikese ja pideva rikkenäidu väljalülitumist erinevates kasutusolukordades. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Pidev rikkenäit lülitub ümber lühikeseks rikkenäiduks, kui toimub üks seiresündmus ning algselt pideva rikkenäidu rakendanud riket käimasoleva talitlustsükli ajal enam ei tuvastata ja pidev rikkenäit ei rakendu ka ühegi muu rikke tõttu.

Lühike rikkenäit lülitub välja, kui riket ei tuvastata kolme järjestikuse talitlustsükli vältel pärast seda talitlustsüklit, mil seireseade tuvastas asjaomase rikke puudumise, ning rikkenäidik ei rakendu ka ühegi muu A- või B-klassi rikke tõttu.

Käesoleva lisa 2. liite joonised 1, 4A ja 4B illustreerivad lühikese ja pideva rikkenäidu väljalülitumist erinevates kasutusolukordades.

| 4.6.4. | Rikkenäidiku rakendumine, kui süüde on sisse lülitatud või mootor on välja lülitatud
  Rikkenäidiku rakendumine, kui süüde on sisse lülitatud või mootor välja lülitatud, koosneb kahest toimingujadast, mille vahele jääb 5-sekundiline ajavahemik, mil rikkenäidik on välja lülitatud:






  a) | esimese jada ülesanne on näidata rikkenäidiku töökorras seisundit ja valmisolekut seiratavate osade jaoks; |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

Rikkenäidiku rakendumine, kui süüde on sisse lülitatud või mootor välja lülitatud, koosneb kahest toimingujadast, mille vahele jääb 5-sekundiline ajavahemik, mil rikkenäidik on välja lülitatud:

a)

esimese jada ülesanne on näidata rikkenäidiku töökorras seisundit ja valmisolekut seiratavate osade jaoks;

| b) | teise jada ülesanne on näidata rikke esinemist. |
| --- | --- |

b)

teise jada ülesanne on näidata rikke esinemist.

Esimene jada algab hetkest, mil süüde on esimest korda sisselülitatud, ja lõpeb kas tavapärasel lõpulejõudmisel või siis, kui süüde lülitatakse välja (kumb on varasem).

Teist jada korratakse kuni mootori käivitamiseni, (4) sõiduki liikumahakkamiseni, või kuni süüte väljalülitamiseni (mis on varasem).

| 4.6.4.1. | Rikkenäidiku töökorras seisund/valmisolek
  Rikkenäidik põleb pidevalt 5 sekundit, et näidata oma töökorras seisundit.
  Rikkenäidik jääb 10 sekundi vältel kustunuks.
  Rikkenäidik jääb seejärel 5 sekundiks põlema, et näidata valmisolekut kõigi seiratavate osade jaoks.
  Rikkenäidik vilgub 5 sekundi jooksul üks kord sekundis, kui puudub valmisolek ühe või mitme seiratava osa jaoks.
  Seejärel jääb rikkenäidik 5 sekundiks kustunuks. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

Rikkenäidik põleb pidevalt 5 sekundit, et näidata oma töökorras seisundit.

Rikkenäidik jääb 10 sekundi vältel kustunuks.

Rikkenäidik jääb seejärel 5 sekundiks põlema, et näidata valmisolekut kõigi seiratavate osade jaoks.

Rikkenäidik vilgub 5 sekundi jooksul üks kord sekundis, kui puudub valmisolek ühe või mitme seiratava osa jaoks.

Seejärel jääb rikkenäidik 5 sekundiks kustunuks.

| 4.6.4.2. | Rikke esinemine/puudumine
  Pärast punktis 4.6.4.1 kirjeldatud toimingujada näitab rikkenäidik sõltuvalt kohaldatavast rakendumisrežiimist vilkumise või pideva põlemisega rikke olemasolu, nagu on kirjeldatud järgmistes punktides, või ühekordsete vilkumiste seeriaga rikete puudumist. Vilkumise korral peab rikkenäidik vaheldumisi süttima 1 sekundiks ja seejärel kustuma samuti 1 sekundiks ning sellele vilkumiste seeriale järgneb 4 sekundi pikkune periood, mil rikkenäidik on kustunud.
  Käsitletakse nelja rakendumisrežiimi ning seejuures on rakendumisrežiim 4 ülimuslik rakendumisrežiimide 1, 2 ja 3 suhtes, rakendumisrežiim 3 on ülimuslik rakendumisrežiimide 1 ja 2 suhtes ning rakendumisrežiim 2 on ülimuslik rakendumisrežiimi 1 suhtes. |
| --- | --- |

4.6.4.2.

Pärast punktis 4.6.4.1 kirjeldatud toimingujada näitab rikkenäidik sõltuvalt kohaldatavast rakendumisrežiimist vilkumise või pideva põlemisega rikke olemasolu, nagu on kirjeldatud järgmistes punktides, või ühekordsete vilkumiste seeriaga rikete puudumist. Vilkumise korral peab rikkenäidik vaheldumisi süttima 1 sekundiks ja seejärel kustuma samuti 1 sekundiks ning sellele vilkumiste seeriale järgneb 4 sekundi pikkune periood, mil rikkenäidik on kustunud.

Käsitletakse nelja rakendumisrežiimi ning seejuures on rakendumisrežiim 4 ülimuslik rakendumisrežiimide 1, 2 ja 3 suhtes, rakendumisrežiim 3 on ülimuslik rakendumisrežiimide 1 ja 2 suhtes ning rakendumisrežiim 2 on ülimuslik rakendumisrežiimi 1 suhtes.

| 4.6.4.2.1. | Rakendumisrežiim 1 – rikke puudumine
  Rikkenäidik vilgub ühe korra. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1.

Rikkenäidik vilgub ühe korra.

| 4.6.4.2.2. | Rakendumisrežiim 2 – nõudmisel rikkenäit
  Rikkenäidik vilgub kaks korda, kui pardadiagnostikasüsteem on andnud käsu nõudmisel rikkenäiduks vastavalt eristavale näidupõhimõttele, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2.

Rikkenäidik vilgub kaks korda, kui pardadiagnostikasüsteem on andnud käsu nõudmisel rikkenäiduks vastavalt eristavale näidupõhimõttele, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.3. | Rakendumisrežiim 3 – lühike rikkenäit
  Rikkenäidik vilgub kolm korda, kui pardadiagnostikasüsteem on andnud käsu lühikeseks rikkenäiduks vastavalt eristavale näidupõhimõttele, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3.

Rikkenäidik vilgub kolm korda, kui pardadiagnostikasüsteem on andnud käsu lühikeseks rikkenäiduks vastavalt eristavale näidupõhimõttele, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.4. | Rakendumisrežiim 4 – pidev rikkenäit
  Rikkenäidik töötab pidevalt, kui pardadiagnostikasüsteem on andnud käsu pidevaks rikkenäiduks vastavalt eristavale näidupõhimõttele, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4.

Rikkenäidik töötab pidevalt, kui pardadiagnostikasüsteem on andnud käsu pidevaks rikkenäiduks vastavalt eristavale näidupõhimõttele, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1.

| 4.6.5. | Riketega seotud loendurid |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.5.1. | Rikkenäidiku loendurid |
| --- | --- |

4.6.5.1.

| 4.6.5.1.1. | Pideva rikkenäidu loendur
  Pardadiagnostikasüsteem peab sisaldama pideva rikkenäidu loendurit, mis registreerib sisepõlemismootori töötundide arvu, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud rakendunud.
  Pideva rikkenäidu loendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik kahebaidises loenduris ühetunnise täpsusega, ning säilitama seda väärtust kuni loenduri nullimist võimaldavate tingimuste saabumiseni.
  Pideva rikkenäidu loendur peab töötama järgmiselt:






  a) | nullist alustades peab pideva rikkenäidu loendur alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit rakendub; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1.

Pardadiagnostikasüsteem peab sisaldama pideva rikkenäidu loendurit, mis registreerib sisepõlemismootori töötundide arvu, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud rakendunud.

Pideva rikkenäidu loendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik kahebaidises loenduris ühetunnise täpsusega, ning säilitama seda väärtust kuni loenduri nullimist võimaldavate tingimuste saabumiseni.

Pideva rikkenäidu loendur peab töötama järgmiselt:

a)

nullist alustades peab pideva rikkenäidu loendur alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit rakendub;

| b) | pideva rikkenäidu loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam rakendunud; |
| --- | --- |

b)

pideva rikkenäidu loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam rakendunud;

| c) | pideva rikkenäidu loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul tuvastatakse rike, mis tingib pideva rikkenäidu rakendumise; |
| --- | --- |

c)

pideva rikkenäidu loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul tuvastatakse rike, mis tingib pideva rikkenäidu rakendumise;

| d) | pideva rikkenäidu loendur alustab loendamist uuesti nullist, kui rike, mis tingib pideva rikkenäidu rakendumise, tuvastatakse pärast kolme talitlustsükli möödumist loenduri viimasest peatumispunktist; |
| --- | --- |

d)

pideva rikkenäidu loendur alustab loendamist uuesti nullist, kui rike, mis tingib pideva rikkenäidu rakendumise, tuvastatakse pärast kolme talitlustsükli möödumist loenduri viimasest peatumispunktist;

| e) | pideva rikkenäidu loendur nullitakse juhul, kui:






  i) | 40 soojendustsükli või mootori 200 töötunni jooksul pärast loenduri viimast peatumist (kumb on varasem) ei tuvastata ühtegi riket, mis tingib pideva rikkenäidu rakendumise, või |
| --- | --- | --- |

e)

pideva rikkenäidu loendur nullitakse juhul, kui:

i)

40 soojendustsükli või mootori 200 töötunni jooksul pärast loenduri viimast peatumist (kumb on varasem) ei tuvastata ühtegi riket, mis tingib pideva rikkenäidu rakendumise, või

| ii) | pardadiagnostikasüsteemi skanner annab pardadiagnostikasüsteemile käsu kustutada pardadiagnostikasüsteemi teave. |
| --- | --- |

ii)

pardadiagnostikasüsteemi skanner annab pardadiagnostikasüsteemile käsu kustutada pardadiagnostikasüsteemi teave.

Joonis C1

Rikkenäidiku loendurite rakendumispõhimõtte näide

Image 226

Joonis C2

B1-loenduri rakendumispõhimõtte näide

Image 227

| 4.6.5.1.2. | Pideva rikkenäidu üldloendur
  Pardadiagnostikasüsteem peab sisaldama pideva rikkenäidu üldloendurit, mis registreerib sisepõlemismootori tööea vältel töötundide koguarvu, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud rakendunud.
  Pideva rikkenäidu üldloendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik kahebaidises loenduris ühetunnise täpsusega, ning säilitama seda väärtust.
  Pideva rikkenäidu üldloendurit ei tohi nullida mootorisüsteem, skanner ega akust lahtiühendamine.
  Pideva rikkenäidu üldloendur peab töötama järgmiselt:






  a) | pideva rikkenäidu üldloendur peab alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit rakendub; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2.

Pardadiagnostikasüsteem peab sisaldama pideva rikkenäidu üldloendurit, mis registreerib sisepõlemismootori tööea vältel töötundide koguarvu, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud rakendunud.

Pideva rikkenäidu üldloendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik kahebaidises loenduris ühetunnise täpsusega, ning säilitama seda väärtust.

Pideva rikkenäidu üldloendurit ei tohi nullida mootorisüsteem, skanner ega akust lahtiühendamine.

Pideva rikkenäidu üldloendur peab töötama järgmiselt:

a)

pideva rikkenäidu üldloendur peab alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit rakendub;

| b) | pideva rikkenäidu üldloendur peab peatuma ja säilitama oma hetkväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam rakendunud; |
| --- | --- |

b)

pideva rikkenäidu üldloendur peab peatuma ja säilitama oma hetkväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam rakendunud;

| c) | pideva rikkenäidu üldloendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui pidev rikkenäit rakendub. |
| --- | --- |

c)

pideva rikkenäidu üldloendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui pidev rikkenäit rakendub.

Joonis C1 kujutab pideva rikkenäidu üldloenduri tööpõhimõtet ning käesoleva lisa 2. liites on esitatud näiteid selle loogika iseloomustamiseks.

| 4.6.5.2. | B1-klassi riketega seotud loendurid |
| --- | --- |

4.6.5.2.

| 4.6.5.2.1. | Üks B1-loendur
  Pardadiagnostikasüsteem peab sisaldama B1-loendurit, mis registreerib sisepõlemismootori töötundide arvu, mille jooksul mootor on töötanud B1-klassi rikkega.
  B1-loendur peab töötama järgmiselt:






  a) | B1-loendur peab alustama loendamist kohe, kui tuvastatakse B1-klassi rike ning salvestatakse kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1.

Pardadiagnostikasüsteem peab sisaldama B1-loendurit, mis registreerib sisepõlemismootori töötundide arvu, mille jooksul mootor on töötanud B1-klassi rikkega.

B1-loendur peab töötama järgmiselt:

a)

B1-loendur peab alustama loendamist kohe, kui tuvastatakse B1-klassi rike ning salvestatakse kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood;

| b) | B1-loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkväärtuse, kui ükski B1-klassi rike ei ole kinnitatud ega aktiivne või kui skanner on kõik B1-klassi rikked kustutanud; |
| --- | --- |

b)

B1-loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkväärtuse, kui ükski B1-klassi rike ei ole kinnitatud ega aktiivne või kui skanner on kõik B1-klassi rikked kustutanud;

| c) | B1-loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul tuvastatakse järgmine B1-klassi rike. |
| --- | --- |

c)

B1-loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul tuvastatakse järgmine B1-klassi rike.

Kui B1-loendur on jõudnud üle 200 mootori töötunni, seab pardadiagnostikasüsteem loenduri väärtuse 190 mootori töötunnile, kui pardadiagnostikasüsteem on kindlaks teinud, et B1-klassi rike ei ole enam kinnitatud ega rakendunud, või kui skanner on kõik B1-klassi rikked kustutanud. B1-loendur peab jätkama loendamist mootori 190 töötunnist, kui kolme talitlustsükli jooksul tekib järgmine B1-klassi rike.

B1-loendur nullitakse, kui kolme järjestikuse talitlustsükli jooksul ei ole tuvastatud ühtegi B1-klassi riket.

Märkus. B1-loendur ei näita mootori töötundide arvu ühe konkreetse B1-klassi rikkega.

B1-loendur võib koondada kahe või enama B1-klassi rikkega läbitud töötundide arvu, ilma et ükski neist riketest oleks püsinud loenduri näidule vastava aja vältel.

B1-loenduri ülesanne on üksnes kindlaks määrata, millal on vaja rakendada pidev rikkenäit.

Joonis C2 kujutab B1-loenduri tööpõhimõtet ning käesoleva lisa 2. liites on esitatud näiteid selle loogika iseloomustamiseks.

| 4.6.5.2.2. | Mitu B1-loendurit
  Tootja võib kasutada mitut B1-loendurit. Sellisel juhul peab süsteem suutma määrata igale B1-klassi rikkele konkreetse B1-loenduri.
  Konkreetse B1-loenduri juhtimine lähtub samadest reeglitest, mis kehtivad ühe B1-loenduri puhul, nii et iga konkreetne B1-loendur alustab loendamist siis, kui tuvastatakse sellele loendurile vastav B1-klassi rike. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2.

Tootja võib kasutada mitut B1-loendurit. Sellisel juhul peab süsteem suutma määrata igale B1-klassi rikkele konkreetse B1-loenduri.

Konkreetse B1-loenduri juhtimine lähtub samadest reeglitest, mis kehtivad ühe B1-loenduri puhul, nii et iga konkreetne B1-loendur alustab loendamist siis, kui tuvastatakse sellele loendurile vastav B1-klassi rike.

| 4.7. | Pardadiagnostikasüsteemi teave |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Salvestatud teave
  Pardadiagnostikasüsteemi salvestatud teave peab olema kättesaadav pardavälisteks päringuteks järgmiste pakettidena:






  a) | teave mootori seisundi kohta; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Pardadiagnostikasüsteemi salvestatud teave peab olema kättesaadav pardavälisteks päringuteks järgmiste pakettidena:

a)

teave mootori seisundi kohta;

| b) | teave heitetasemega seotud aktiivsete rikete kohta; |
| --- | --- |

b)

teave heitetasemega seotud aktiivsete rikete kohta;

| c) | remondiks vajalik teave. |
| --- | --- |

c)

remondiks vajalik teave.

| 4.7.1.1. | Teave mootori seisundi kohta
  See teave annab järelevalveasutusele (5) teada rikkenäidiku seisundi ja sellega seotud andmed (näiteks pideva rikkenäidu loendur, valmisolek).
  Pardadiagnostikasüsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välisele teel toimuva kontrollimise katseseadmele, mis andmed hõlmab ja annab järelevalveametnikule järgmise teabe:






  a) | eristav/mitteeristav näidupõhimõte; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

See teave annab järelevalveasutusele (5) teada rikkenäidiku seisundi ja sellega seotud andmed (näiteks pideva rikkenäidu loendur, valmisolek).

Pardadiagnostikasüsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välisele teel toimuva kontrollimise katseseadmele, mis andmed hõlmab ja annab järelevalveametnikule järgmise teabe:

a)

eristav/mitteeristav näidupõhimõte;

| b) | VIN-kood (valmistajatehase tähis); |
| --- | --- |

b)

VIN-kood (valmistajatehase tähis);

| c) | pideva rikkenäidu esinemine; |
| --- | --- |

c)

pideva rikkenäidu esinemine;

| d) | pardadiagnostikasüsteemi valmisolek; |
| --- | --- |

d)

pardadiagnostikasüsteemi valmisolek;

| e) | mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati rakendunud (pideva rikkenäidu loendur). |
| --- | --- |

e)

mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati rakendunud (pideva rikkenäidu loendur).

See teave peab olema kättesaadav kirjutuskaitstud kujul (st ilma kustutamisvõimaluseta).

| 4.7.1.2. | Teave heitetaset mõjutavate aktiivsete rikete kohta
  See teave annab mis tahes ülevaatuspunktile (6) teatud hulga mootoriga seotud pardadiagnostikasüsteemi andmeid, mis näitavad rikkenäidiku seisundit ja sellega seotud andmeid (rikkenäitude loendurid), aktiivsete/kinnitatud A- ja B-klassi rikete loetelu ja sellega seotud andmeid (näiteks B1-loendur).
  Pardadiagnostikasüsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välisele ülevaatuse katseseadmele, mis andmed hõlmab ja annab ülevaatuse tegijale järgmise teabe:






  a) | eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitusmärgistuse juurde lisatav üldise tehnilise normi (ja versiooni) number; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

See teave annab mis tahes ülevaatuspunktile (6) teatud hulga mootoriga seotud pardadiagnostikasüsteemi andmeid, mis näitavad rikkenäidiku seisundit ja sellega seotud andmeid (rikkenäitude loendurid), aktiivsete/kinnitatud A- ja B-klassi rikete loetelu ja sellega seotud andmeid (näiteks B1-loendur).

Pardadiagnostikasüsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välisele ülevaatuse katseseadmele, mis andmed hõlmab ja annab ülevaatuse tegijale järgmise teabe:

a)

eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitusmärgistuse juurde lisatav üldise tehnilise normi (ja versiooni) number;

| b) | eristav/mitteeristav näidupõhimõte; |
| --- | --- |

b)

eristav/mitteeristav näidupõhimõte;

| c) | VIN-kood (valmistajatehase tähis); |
| --- | --- |

c)

VIN-kood (valmistajatehase tähis);

| d) | rikkenäidiku seisund; |
| --- | --- |

d)

rikkenäidiku seisund;

| e) | pardadiagnostikasüsteemi valmisolek; |
| --- | --- |

e)

pardadiagnostikasüsteemi valmisolek;

| f) | pardadiagnostikasüsteemi teabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv; |
| --- | --- |

f)

pardadiagnostikasüsteemi teabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv;

| g) | mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati rakendunud (pideva rikkenäidu loendur); |
| --- | --- |

g)

mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati rakendunud (pideva rikkenäidu loendur);

| h) | mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud rakendunud (pideva rikkenäidu üldloendur); |
| --- | --- |

h)

mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud rakendunud (pideva rikkenäidu üldloendur);

| i) | suurima mootori töötundide arvuga B1-loenduri väärtus; |
| --- | --- |

i)

suurima mootori töötundide arvuga B1-loenduri väärtus;

| j) | A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

j)

A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| k) | B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

k)

B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| l) | B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

l)

B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| m) | tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id); |
| --- | --- |

m)

tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id);

| n) | kalibreerimise kontrollarv(ud). |
| --- | --- |

n)

kalibreerimise kontrollarv(ud).

See teave peab olema kättesaadav kirjutuskaitstud kujul (st ilma kustutamisvõimaluseta).

| 4.7.1.3. | Remondiks vajalik teave
  See teave edastab remonditehnikule kõik käesolevas lisas nimetatud pardadiagnostikasüsteemi andmed (näiteks hetkeseisundi teabe).
  Pardadiagnostikasüsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välisele remondikatseseadmele, mis andmed hõlmab ja annab remonditehnikule järgmise teabe:






  a) | eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitusmärgistuse juurde lisatav üldise tehnilise normi (ja versiooni) number; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

See teave edastab remonditehnikule kõik käesolevas lisas nimetatud pardadiagnostikasüsteemi andmed (näiteks hetkeseisundi teabe).

Pardadiagnostikasüsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välisele remondikatseseadmele, mis andmed hõlmab ja annab remonditehnikule järgmise teabe:

a)

eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitusmärgistuse juurde lisatav üldise tehnilise normi (ja versiooni) number;

| b) | VIN-kood (valmistajatehase tähis); |
| --- | --- |

b)

VIN-kood (valmistajatehase tähis);

| c) | rikkenäidiku seisund; |
| --- | --- |

c)

rikkenäidiku seisund;

| d) | pardadiagnostikasüsteemi valmisolek; |
| --- | --- |

d)

pardadiagnostikasüsteemi valmisolek;

| e) | pardadiagnostikasüsteemi teabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv; |
| --- | --- |

e)

pardadiagnostikasüsteemi teabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv;

| f) | seireseadme seisund (st käimasoleva sõidutsükli ülejäänud ajaks välja lülitatud, käimasoleval sõidutsüklil lõpetanud või käimasoleval sõidutsüklil pooleli) pärast mootori viimast väljalülitamist iga seireseadme kohta, mida kasutatakse valmisoleku kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

f)

seireseadme seisund (st käimasoleva sõidutsükli ülejäänud ajaks välja lülitatud, käimasoleval sõidutsüklil lõpetanud või käimasoleval sõidutsüklil pooleli) pärast mootori viimast väljalülitamist iga seireseadme kohta, mida kasutatakse valmisoleku kindlaksmääramiseks;

| g) | mootori töötundide arv, mille jooksul rikkenäidik oli rakendunud (pideva rikkenäidu loendur); |
| --- | --- |

g)

mootori töötundide arv, mille jooksul rikkenäidik oli rakendunud (pideva rikkenäidu loendur);

| h) | A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

h)

A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| i) | B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

i)

B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| j) | mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud rakendunud (pideva rikkenäidu üldloendur); |
| --- | --- |

j)

mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud rakendunud (pideva rikkenäidu üldloendur);

| k) | suurima mootori töötundide arvuga B1-loenduri väärtus; |
| --- | --- |

k)

suurima mootori töötundide arvuga B1-loenduri väärtus;

| l) | B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid ning mootori töötundide arv B1-loenduri(te)st; |
| --- | --- |

l)

B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid ning mootori töötundide arv B1-loenduri(te)st;

| m) | C-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

m)

C-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| n) | ootel diagnostika veakoodid ja nendega seotud klass; |
| --- | --- |

n)

ootel diagnostika veakoodid ja nendega seotud klass;

| o) | varasemad aktiivsed diagnostika veakoodid ja nendega seotud klass; |
| --- | --- |

o)

varasemad aktiivsed diagnostika veakoodid ja nendega seotud klass;

| p) | reaalajateave algseadmete valmistaja valitud ja toetatud andurisignaalide, sise- ja väljundsignaalide kohta (vt käesoleva lisa punkt 4.7.2 ja 5. liide); |
| --- | --- |

p)

reaalajateave algseadmete valmistaja valitud ja toetatud andurisignaalide, sise- ja väljundsignaalide kohta (vt käesoleva lisa punkt 4.7.2 ja 5. liide);

| q) | käesolevas lisas nõutud andmed hetkeseisundi kohta (vt käesoleva lisa punkt 4.7.1.4 ja 5. liide); |
| --- | --- |

q)

käesolevas lisas nõutud andmed hetkeseisundi kohta (vt käesoleva lisa punkt 4.7.1.4 ja 5. liide);

| r) | tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id); |
| --- | --- |

r)

tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id);

| s) | kalibreerimise kontrollarv(ud). |
| --- | --- |

s)

kalibreerimise kontrollarv(ud).

Pardadiagnostikasüsteem peab kustutama kõik mootorisüsteemi registreeritud rikked ja nendega seotud andmed (teave tööaja kohta, hetkeseisud jne) vastavalt käesoleva lisa nõuetele, kui sellekohane nõue esitatakse väliste remondikatseseadmete kaudu käesoleva lisa 6. liites nimetatud kohaldatava standardi kohaselt.

| 4.7.1.4. | Teave hetkeseisundi kohta
  Vähemalt üks teabe hetkeseis tuleb salvestada tootja valikul kas võimaliku diagnostika veakoodi või kinnitatud ja aktiivse diagnostika veakoodi salvestamise ajal. Tootjal on lubatud hetkeseisundi teavet uuendada, kui ootel diagnostika veakood uuesti tuvastatakse.
  Hetkeseis peab kirjeldama sõiduki töötingimusi rikke tuvastamise hetkel ning sisaldama salvestatud andmetega seotud diagnostika veakoodi. Hetkeseisundi teabenäit peab sisaldama käesoleva lisa 5. liite tabelis 1 näidatud teavet. Samuti peab hetkeseisundi teabenäit sisaldama käesoleva lisa 5. liite tabelites 2 ja 3 esitatud teavet, mida kasutatakse seire või kontrolli eesmärgil selles konkreetses juhtseadmes, mis diagnostika veakoodi salvestas.
  A-klassi rikkega seotud hetkeseisundi teabe salvestamine on ülimuslik B1-klassi rikkega seotud teabe suhtes, mis omakorda on ülimuslik B2-klassi rikkega seotud teabe suhtes ning viimane omakorda on ülimuslik C-klassi rikkega seotud teabe suhtes. Esimene tuvastatud rike on ülimuslik viimati tuvastatud rikke suhtes, välja arvatud juhul, kui viimati tuvastatud rike kuulub kõrgemasse klassi.
  Kui pardadiagnostikasüsteem seirab mõnd seadet, mida ei ole käsitletud käesoleva lisa 5. liites, peab hetkeseisundi teave hõlmama andmeid selle seadme andurite ja ajamite kohta sarnasel viisil, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 5. liites. Sellekohane taotlus esitatakse tüübikinnitamise ajal tüübikinnitusasutusele heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Vähemalt üks teabe hetkeseis tuleb salvestada tootja valikul kas võimaliku diagnostika veakoodi või kinnitatud ja aktiivse diagnostika veakoodi salvestamise ajal. Tootjal on lubatud hetkeseisundi teavet uuendada, kui ootel diagnostika veakood uuesti tuvastatakse.

Hetkeseis peab kirjeldama sõiduki töötingimusi rikke tuvastamise hetkel ning sisaldama salvestatud andmetega seotud diagnostika veakoodi. Hetkeseisundi teabenäit peab sisaldama käesoleva lisa 5. liite tabelis 1 näidatud teavet. Samuti peab hetkeseisundi teabenäit sisaldama käesoleva lisa 5. liite tabelites 2 ja 3 esitatud teavet, mida kasutatakse seire või kontrolli eesmärgil selles konkreetses juhtseadmes, mis diagnostika veakoodi salvestas.

A-klassi rikkega seotud hetkeseisundi teabe salvestamine on ülimuslik B1-klassi rikkega seotud teabe suhtes, mis omakorda on ülimuslik B2-klassi rikkega seotud teabe suhtes ning viimane omakorda on ülimuslik C-klassi rikkega seotud teabe suhtes. Esimene tuvastatud rike on ülimuslik viimati tuvastatud rikke suhtes, välja arvatud juhul, kui viimati tuvastatud rike kuulub kõrgemasse klassi.

Kui pardadiagnostikasüsteem seirab mõnd seadet, mida ei ole käsitletud käesoleva lisa 5. liites, peab hetkeseisundi teave hõlmama andmeid selle seadme andurite ja ajamite kohta sarnasel viisil, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 5. liites. Sellekohane taotlus esitatakse tüübikinnitamise ajal tüübikinnitusasutusele heakskiitmiseks.

| 4.7.1.5. | Valmisolek
  Välja arvatud punktides 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 ja 4.7.1.5.3 nimetatud erandite puhul, on valmisoleku kontrollimine lõppenud, kui seda seisundit puudutav seireseade või seireseadmete rühm on töötanud ja tuvastanud selle seireseadmega kontrollitava rikke olemasolu (st salvestanud kinnitatud ja aktiivse diagnostika veakoodi) või rikke puudumise pärast seda, kui selle andmed on välise nõudmise või käsuga (näiteks pardadiagnostikasüsteemi skanneri kaudu) viimati kustutatud. Valmisoleku kontroll on lõpetamata, kui veakoodide mälu (vt punkt 4.7.4) välisel nõudmisel või käsul (näiteks pardadiagnostikasüsteemi skanneri kaudu) kustutatakse.
  Mootori tavapärane väljalülitamine ei tohi põhjustada valmisoleku muutumist. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Välja arvatud punktides 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 ja 4.7.1.5.3 nimetatud erandite puhul, on valmisoleku kontrollimine lõppenud, kui seda seisundit puudutav seireseade või seireseadmete rühm on töötanud ja tuvastanud selle seireseadmega kontrollitava rikke olemasolu (st salvestanud kinnitatud ja aktiivse diagnostika veakoodi) või rikke puudumise pärast seda, kui selle andmed on välise nõudmise või käsuga (näiteks pardadiagnostikasüsteemi skanneri kaudu) viimati kustutatud. Valmisoleku kontroll on lõpetamata, kui veakoodide mälu (vt punkt 4.7.4) välisel nõudmisel või käsul (näiteks pardadiagnostikasüsteemi skanneri kaudu) kustutatakse.

Mootori tavapärane väljalülitamine ei tohi põhjustada valmisoleku muutumist.

| 4.7.1.5.1. | Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib tootja esitada taotluse, et seireseadme valmisoleku näit muutuks lõppenuks ka siis, kui seireseade ei ole töötanud ja tuvastanud selle seireseadmega kontrollitava rikke olemasolu või puudumist.
  Sellist taotlust tohib heaks kiita ainult siis, kui seire on välja lülitatud mitme talitlustsükli vältel (vähemalt 9 talitlustsüklit või 72 töötundi):






  a) | seire on käesoleva lisa punkti 5.2 kohaselt ajutiselt välja lülitatud seoses äärmuslike töötingimuste püsimisega (näiteks madal välistemperatuur, suur kõrgus) või |
| --- | --- | --- |

4.7.1.5.1.

Sellist taotlust tohib heaks kiita ainult siis, kui seire on välja lülitatud mitme talitlustsükli vältel (vähemalt 9 talitlustsüklit või 72 töötundi):

a)

seire on käesoleva lisa punkti 5.2 kohaselt ajutiselt välja lülitatud seoses äärmuslike töötingimuste püsimisega (näiteks madal välistemperatuur, suur kõrgus) või

| b) | jälgitav süsteem ei tööta ja selle süsteemiga seotud diagnostika veakood ei ole kinnitatud ja aktiivne või ei ole varem aktiivne ajal, mil valmisoleku seisund muutub remondi ajal mittetäielikuks. |
| --- | --- |

b)

jälgitav süsteem ei tööta ja selle süsteemiga seotud diagnostika veakood ei ole kinnitatud ja aktiivne või ei ole varem aktiivne ajal, mil valmisoleku seisund muutub remondi ajal mittetäielikuks.

Kõigis sellistes taotlustes tuleb märkida seiresüsteemi väljalülitamise tingimused ning talitlustsüklite arv, mis tuleks läbida ilma seireseadme tööd lõpetamata, enne kui valmisoleku näit muutuks lõppenuks.

Tootja taotluses käsitletavad äärmuslik välistemperatuur või suur kõrgus ei tohi kunagi olla väiksem kui käesolevas lisas täpsustatud tingimused pardadiagnostikasüsteemi ajutise väljalülitamise puhul.

| 4.7.1.5.2. | Valmisoleku alla kuuluvad seireseadmed
  Valmisolekut toetatakse kõikide seireseadmete või seireseadmerühmade puhul, mis on nimetatud käesolevas lisas ning mida nõutakse käesolevale lisale viitamisel, välja arvatud käesoleva lisa 3. liite punktid 11 ja 12. |
| --- | --- |

4.7.1.5.2.

Valmisolekut toetatakse kõikide seireseadmete või seireseadmerühmade puhul, mis on nimetatud käesolevas lisas ning mida nõutakse käesolevale lisale viitamisel, välja arvatud käesoleva lisa 3. liite punktid 11 ja 12.

| 4.7.1.5.3. | Pidevate seireseadmete valmisolek
  Nende seireseadmete või seireseadmerühmade puhul, mis on nimetatud käesoleva lisa 3. liite punktides 1, 7 ja 10 ja mida nõutakse käesolevale lisale viitamisel ning mida peetakse käesoleva lisa kohaselt pidevalt töötavaks, on valmisoleku näit alati lõppenud. |
| --- | --- |

4.7.1.5.3.

Nende seireseadmete või seireseadmerühmade puhul, mis on nimetatud käesoleva lisa 3. liite punktides 1, 7 ja 10 ja mida nõutakse käesolevale lisale viitamisel ning mida peetakse käesoleva lisa kohaselt pidevalt töötavaks, on valmisoleku näit alati lõppenud.

| 4.7.2. | Teave andmevoo kohta
  Pardadiagnostikasüsteem peab skannerile nõudmisel reaalajas kättesaadavaks tegema käesoleva lisa 5. liite tabelites 1–4 esitatud teabe (asendusväärtuste asemel tuleks kasutada tegelikke signaaliväärtusi).
  Arvutatud koormuse ja pöördemomendi parameetrite jaoks peab pardadiagnostikasüsteem teatama kõige täpsemad väärtused, mis on arvutatud kasutatavas elektroonilises juhtseadmes (näiteks mootorit kontrolliv arvuti).
  Käesoleva lisa 5. liite tabelis 1 on esitatud mootori koormuse ja pöörlemissagedusega seotud kohustusliku pardadiagnostikasüsteemi teabe loend.
  Käesoleva lisa 5. liite tabelis 3 on näidatud muu pardadiagnostikasüsteemi teave, mis tuleb esitada, kui heitekontrolli- või pardadiagnostikasüsteem seda kasutab mis tahes pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete sisse- või väljalülitamiseks.
  Käesoleva lisa 5. liite tabelis 4 on näidatud teave, mis tuleb esitada juhul, kui mootor on selliselt varustatud, mõõdab või arvutab vastava teabe (7). Tootja soovi korral võib esitada ka muud teavet hetkeseisundi või andmevoo kohta.
  Kui pardadiagnostikasüsteem seirab mõnd seadet, mida ei ole käsitletud käesoleva lisa 5. liites (näiteks selektiivne katalüütiline taandamine), peab andmevoogu puudutav teave hõlmama andmeid selle seadme andurite ja ajamite kohta sarnasel viisil, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 5. liites. Sellekohane taotlus esitatakse tüübikinnitamise ajal tüübikinnitusasutusele heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

4.7.2.

Pardadiagnostikasüsteem peab skannerile nõudmisel reaalajas kättesaadavaks tegema käesoleva lisa 5. liite tabelites 1–4 esitatud teabe (asendusväärtuste asemel tuleks kasutada tegelikke signaaliväärtusi).

Arvutatud koormuse ja pöördemomendi parameetrite jaoks peab pardadiagnostikasüsteem teatama kõige täpsemad väärtused, mis on arvutatud kasutatavas elektroonilises juhtseadmes (näiteks mootorit kontrolliv arvuti).

Käesoleva lisa 5. liite tabelis 1 on esitatud mootori koormuse ja pöörlemissagedusega seotud kohustusliku pardadiagnostikasüsteemi teabe loend.

Käesoleva lisa 5. liite tabelis 3 on näidatud muu pardadiagnostikasüsteemi teave, mis tuleb esitada, kui heitekontrolli- või pardadiagnostikasüsteem seda kasutab mis tahes pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete sisse- või väljalülitamiseks.

Käesoleva lisa 5. liite tabelis 4 on näidatud teave, mis tuleb esitada juhul, kui mootor on selliselt varustatud, mõõdab või arvutab vastava teabe (7). Tootja soovi korral võib esitada ka muud teavet hetkeseisundi või andmevoo kohta.

Kui pardadiagnostikasüsteem seirab mõnd seadet, mida ei ole käsitletud käesoleva lisa 5. liites (näiteks selektiivne katalüütiline taandamine), peab andmevoogu puudutav teave hõlmama andmeid selle seadme andurite ja ajamite kohta sarnasel viisil, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 5. liites. Sellekohane taotlus esitatakse tüübikinnitamise ajal tüübikinnitusasutusele heakskiitmiseks.

| 4.7.3. | Juurdepääs pardadiagnostikasüsteemi teabele
  Pardadiagnostikasüsteemi teave peab olema kättesaadav ainult vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud standardile ja järgmistele lõikudele (8).
  Juurdepääs pardadiagnostikasüsteemi teabele ei tohi sõltuda ühestki juurdepääsukoodist ega muust seadmest ega meetodist, mida saab üksnes tootjalt või tema tarnijatelt. Pardadiagnostikasüsteemi teabe tõlgendamiseks ei tohi olla vaja spetsiaalset dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav.
  Toetatud peab olema üks pardadiagnostikasüsteemi teabele juurdepääsu meetod (näiteks üks pääsupunkt/sõlm), mis võimaldab kätte saada kogu pardadiagnostikasüsteemi teabe. See meetod peab võimaldama juurdepääsu kogu käesolevas lisas nõutud pardadiagnostikasüsteemi teabele. Samuti peab see meetod võimaldama juurdepääsu käesolevas lisas kindlaks määratud väiksematele spetsiifilistele infopakettidele (näiteks tehnilise seisundi infopaketid heitega seotud pardadiagnostikasüsteemi puhul).
  Pardadiagnostikasüsteemi teabe kättesaadavus tuleb tagada, kasutades vähemalt ühte järgmistest käesoleva lisa 6. liites nimetatud standardiseeriatest:






  a) | ISO 27145 koos seeriaga ISO 15765-4 (CAN-põhine); |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

Pardadiagnostikasüsteemi teave peab olema kättesaadav ainult vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud standardile ja järgmistele lõikudele (8).

Juurdepääs pardadiagnostikasüsteemi teabele ei tohi sõltuda ühestki juurdepääsukoodist ega muust seadmest ega meetodist, mida saab üksnes tootjalt või tema tarnijatelt. Pardadiagnostikasüsteemi teabe tõlgendamiseks ei tohi olla vaja spetsiaalset dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav.

Toetatud peab olema üks pardadiagnostikasüsteemi teabele juurdepääsu meetod (näiteks üks pääsupunkt/sõlm), mis võimaldab kätte saada kogu pardadiagnostikasüsteemi teabe. See meetod peab võimaldama juurdepääsu kogu käesolevas lisas nõutud pardadiagnostikasüsteemi teabele. Samuti peab see meetod võimaldama juurdepääsu käesolevas lisas kindlaks määratud väiksematele spetsiifilistele infopakettidele (näiteks tehnilise seisundi infopaketid heitega seotud pardadiagnostikasüsteemi puhul).

Pardadiagnostikasüsteemi teabe kättesaadavus tuleb tagada, kasutades vähemalt ühte järgmistest käesoleva lisa 6. liites nimetatud standardiseeriatest:

a)

ISO 27145 koos seeriaga ISO 15765-4 (CAN-põhine);

| b) | ISO 27145 koos seeriaga ISO 13400 (TCP/IP-põhine); |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 koos seeriaga ISO 13400 (TCP/IP-põhine);

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

Tootjad kasutavad alati, kui võimalik, standardites ISO või SAE määratletud veakoode (näiteks P0xxx, P2xxx jne). Kui selline vea tuvastamine ei ole võimalik, võib tootja kasutada standardi ISO 27145 või SAE J1939 asjakohaste jaotiste kohaseid diagnostika veakoode. Veakoodid peavad olema täielikult kättesaadavad käesoleva lisa nõuetele vastavate standarditud diagnostikavahendite abil.

Tootja esitab ISO või SAE standardiorganisatsioonile asjakohase ISO või SAE protsessi kaudu heitetaset mõjutavad diagnostika-andmed, mida ei ole standardites ISO 27145 või SAE J1939 täpsustatud, kuid mis on seotud käesoleva lisaga.

Pardadiagnostikasüsteemi teave peab olema kättesaadav juhtmeühenduse abil.

Pardadiagnostikasüsteem peab edastama pardadiagnostikasüsteemi andmed taotluse korral, kui kasutatakse käesoleva lisa 6. liites (sidepidamine välise katseseadmega) nimetatud kohaldatavatele standardile vastavat skannerit.

| 4.7.3.1. | CAN-põhine juhtmeühendus
  Pardadiagnostikasüsteemi juhtmeühenduse andmesidekiirus peab olema 250 kbps või 500 kbps.
  Tootja ülesanne on valida boodikiirus ja projekteerida pardadiagnostikasüsteem vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud ja käesolevas lisas viidatud standardite nõuetele. Pardadiagnostikasüsteem peab võimaldama välisel katseseadmel neid kahte boodikiirust automaatselt tuvastada.
  Sõiduki ja välise diagnostika katseseadme (näiteks skanner) vaheline ühendusliides peab olema standarditud ning peab vastama kõigile ISO 15031-3 tüübi A (12 V alalisvool), tüübi B (24 V alalisvool) või SAE J1939-13 (12 või 24 V alalisvool) nõuetele. |
| --- | --- |

4.7.3.1.

Pardadiagnostikasüsteemi juhtmeühenduse andmesidekiirus peab olema 250 kbps või 500 kbps.

Tootja ülesanne on valida boodikiirus ja projekteerida pardadiagnostikasüsteem vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud ja käesolevas lisas viidatud standardite nõuetele. Pardadiagnostikasüsteem peab võimaldama välisel katseseadmel neid kahte boodikiirust automaatselt tuvastada.

Sõiduki ja välise diagnostika katseseadme (näiteks skanner) vaheline ühendusliides peab olema standarditud ning peab vastama kõigile ISO 15031-3 tüübi A (12 V alalisvool), tüübi B (24 V alalisvool) või SAE J1939-13 (12 või 24 V alalisvool) nõuetele.

| 4.7.3.2. | Reserveeritud TCP/IP-põhise juhtmeühenduse (Ethernet) jaoks. |
| --- | --- |

4.7.3.2.

| 4.7.3.3. | Diagnostikaliidese asukoht
  Diagnostikaliides peab paiknema sõiduki sisemuses juhipoolse jalaruumi piirkonnas, mis piirneb sõiduki juhipoolse küljega ja keskkonsooli juhipoolse servaga (või keskkonsooli puudumise korral sõiduki keskteljega) ning ei tohi paikneda kõrgemal kui rooli alaserva madalaim reguleeritav asend. Liides ei tohi paikneda keskkonsooli peal ega sees (st põrandale paigaldatud käigukangi, seisupiduri hoova ega topsihoidlite läheduses paiknevatel horisontaalpindadel, samuti mitte raadio, kliimaseadme või navigeerimissüsteemi nuppude läheduses paiknevatel vertikaalpindadel). Liidese asukoht peab olema kergesti äratuntav ja ligipääsetav (näiteks välise töövahendi ühendamiseks). Juhipoolse uksega varustatud sõidukitel peab liides olema kergesti äratuntav ja ligipääsetav isiku jaoks, kes seisab või kükitab sõiduki kõrval juhipoolsel küljel, kui juhipoolne uks on avatud.
  Tootja taotluse korral võib tüübikinnitusasutus heaks kiita mõne muu asukoha, tingimusel et paigalduskoht on kergesti ligipääsetav ning kaitstud tahtmatu kahjustamise eest tavapärastel kasutustingimustel, nt ISO 15031 standardiseerias kirjeldatud asukoht.
  Kui diagnostikaliides on kaetud või paikneb spetsiaalses seadmekarbis, peab kaas või luuk olema eemaldatav käsitsi, ilma tööriistade abita, ning sellel peab olema liidese asukoha tähistamiseks selgelt loetav silt „OBD“.
  Tootja võib oma eesmärkidest lähtuvalt varustada sõiduki muude kui nõutavate pardadiagnostikasüsteemi funktsioonide täitmiseks ettenähtud täiendavate diagnostikaliideste ja andmesidesõlmedega. Kui täiendav liides sarnaneb käesoleva lisa 6. liites lubatud standardsele diagnostikaliidesele, märgistatakse sildiga „OBD“ ainult käesolevas lisas nõutav liides, et eristada seda muudest sarnastest liidestest. |
| --- | --- |

4.7.3.3.

Diagnostikaliides peab paiknema sõiduki sisemuses juhipoolse jalaruumi piirkonnas, mis piirneb sõiduki juhipoolse küljega ja keskkonsooli juhipoolse servaga (või keskkonsooli puudumise korral sõiduki keskteljega) ning ei tohi paikneda kõrgemal kui rooli alaserva madalaim reguleeritav asend. Liides ei tohi paikneda keskkonsooli peal ega sees (st põrandale paigaldatud käigukangi, seisupiduri hoova ega topsihoidlite läheduses paiknevatel horisontaalpindadel, samuti mitte raadio, kliimaseadme või navigeerimissüsteemi nuppude läheduses paiknevatel vertikaalpindadel). Liidese asukoht peab olema kergesti äratuntav ja ligipääsetav (näiteks välise töövahendi ühendamiseks). Juhipoolse uksega varustatud sõidukitel peab liides olema kergesti äratuntav ja ligipääsetav isiku jaoks, kes seisab või kükitab sõiduki kõrval juhipoolsel küljel, kui juhipoolne uks on avatud.

Tootja taotluse korral võib tüübikinnitusasutus heaks kiita mõne muu asukoha, tingimusel et paigalduskoht on kergesti ligipääsetav ning kaitstud tahtmatu kahjustamise eest tavapärastel kasutustingimustel, nt ISO 15031 standardiseerias kirjeldatud asukoht.

Kui diagnostikaliides on kaetud või paikneb spetsiaalses seadmekarbis, peab kaas või luuk olema eemaldatav käsitsi, ilma tööriistade abita, ning sellel peab olema liidese asukoha tähistamiseks selgelt loetav silt „OBD“.

Tootja võib oma eesmärkidest lähtuvalt varustada sõiduki muude kui nõutavate pardadiagnostikasüsteemi funktsioonide täitmiseks ettenähtud täiendavate diagnostikaliideste ja andmesidesõlmedega. Kui täiendav liides sarnaneb käesoleva lisa 6. liites lubatud standardsele diagnostikaliidesele, märgistatakse sildiga „OBD“ ainult käesolevas lisas nõutav liides, et eristada seda muudest sarnastest liidestest.

| 4.7.4. | Pardadiagnostikasüsteemi teabe kustutamine/lähtestamine skanneri abil
  Skanneri nõudmisel kustutatakse arvutimälust või lähtestatakse käesolevas lisas nimetatud väärtuseni järgmised andmed.







  Pardadiagnostikasüsteemi teabe andmed | Kustutatav | Lähtestatav (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rikkenäidiku seisund | | X |
| Pardadiagnostikasüsteemi valmisolek | | X |
| Mootori töötundide arv, mille jooksul rikkenäidik on olnud rakendunud (pideva rikkenäidu loendur) | X | |
| Kõik diagnostika veakoodid | X | |
| Suurima mootori töötundide arvuga B1-loenduri väärtus | | X |
| Mootori töötundide arv B1-loenduri(te)st | | X |
| Käesolevas lisas nõutavad andmed hetkeseisundi kohta | X | |

4.7.4.

Skanneri nõudmisel kustutatakse arvutimälust või lähtestatakse käesolevas lisas nimetatud väärtuseni järgmised andmed.

Pardadiagnostikasüsteemi teabe andmed

Kustutatav

Lähtestatav (9)

Rikkenäidiku seisund

X

Pardadiagnostikasüsteemi valmisolek

X

Mootori töötundide arv, mille jooksul rikkenäidik on olnud rakendunud (pideva rikkenäidu loendur)

X

Kõik diagnostika veakoodid

X

Suurima mootori töötundide arvuga B1-loenduri väärtus

X

Mootori töötundide arv B1-loenduri(te)st

X

Käesolevas lisas nõutavad andmed hetkeseisundi kohta

X

Pardadiagnostikasüsteemi teave ei tohi kustuda, kui katkeb ühendus sõiduki aku(de)ga.

| 4.8. | Elektrooniline turvalisus
  Igal heitekontrolliseadmega varustatud sõidukil peab olema välistatud andmete muutmine, välja arvatud tootja lubatud juhtudel. Tootja annab andmete muutmise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, hoolduseks, kontrollimiseks, moderniseerimiseks või remondiks.
  Kõik ümberprogrammeeritavad arvutikoodid ja tööparameetrid peavad olema kaitstud muutmise eest ning kaitstud vähemalt tasemel, mis vastab standardi ISO 15031-7 (SAE J2186 või J1939-73) nõuetele, tingimusel et turvalisusega seotud teabevahetus toimub käesolevas lisas ettenähtud protokollide kohaselt ja diagnostikaliidese abil. Kõik eemaldatavad kalibreerimismälukiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, kaetud plommitud ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla muudetavad ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata.
  Arvutikoodiga mootori tööparameetrid ei tohi olla muudetavad ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata (näiteks joodetud või isoleermaterjaliga kapseldatud arvutiosad või plommitud või joodetud arvutikorpused).
  Tootjad peavad võtma nõuetekohaseid meetmeid kaitsmaks kütuse maksimaalse etteande seadeväärtusi muutmise eest sõiduki kasutuseloleku ajal.
  Tootja võib taotleda tüübikinnitusasutuselt erandit mõnest kõnealusest nõudest selliste sõidukite puhul, mis tõenäoliselt ei vaja kaitset. Tüübikinnitusasutus hindab erandi kaalumisel muu hulgas järgmisi kriteeriume: töökiipide praegune kättesaadavus, sõiduki suure jõudluse võime ning sõiduki kavandatud müügimaht.
  Tootjad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoodide süsteeme (näiteks programmeeritav elekterkustutusega püsimälu), peavad tõkestama volitamata ümberprogrammeerimist. Tootjad peavad kasutama kopeerimiskaitse tõhustatud strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, mis nõuavad elektroonilist juurdepääsu tootja välisarvutile. Tüübikinnitusasutus võib heaks kiita alternatiivsed meetodid, mis tagavad samaväärse kopeerimiskaitse. |
| --- | --- |

4.8.

Igal heitekontrolliseadmega varustatud sõidukil peab olema välistatud andmete muutmine, välja arvatud tootja lubatud juhtudel. Tootja annab andmete muutmise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, hoolduseks, kontrollimiseks, moderniseerimiseks või remondiks.

Kõik ümberprogrammeeritavad arvutikoodid ja tööparameetrid peavad olema kaitstud muutmise eest ning kaitstud vähemalt tasemel, mis vastab standardi ISO 15031-7 (SAE J2186 või J1939-73) nõuetele, tingimusel et turvalisusega seotud teabevahetus toimub käesolevas lisas ettenähtud protokollide kohaselt ja diagnostikaliidese abil. Kõik eemaldatavad kalibreerimismälukiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, kaetud plommitud ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla muudetavad ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata.

Arvutikoodiga mootori tööparameetrid ei tohi olla muudetavad ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata (näiteks joodetud või isoleermaterjaliga kapseldatud arvutiosad või plommitud või joodetud arvutikorpused).

Tootjad peavad võtma nõuetekohaseid meetmeid kaitsmaks kütuse maksimaalse etteande seadeväärtusi muutmise eest sõiduki kasutuseloleku ajal.

Tootja võib taotleda tüübikinnitusasutuselt erandit mõnest kõnealusest nõudest selliste sõidukite puhul, mis tõenäoliselt ei vaja kaitset. Tüübikinnitusasutus hindab erandi kaalumisel muu hulgas järgmisi kriteeriume: töökiipide praegune kättesaadavus, sõiduki suure jõudluse võime ning sõiduki kavandatud müügimaht.

Tootjad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoodide süsteeme (näiteks programmeeritav elekterkustutusega püsimälu), peavad tõkestama volitamata ümberprogrammeerimist. Tootjad peavad kasutama kopeerimiskaitse tõhustatud strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, mis nõuavad elektroonilist juurdepääsu tootja välisarvutile. Tüübikinnitusasutus võib heaks kiita alternatiivsed meetodid, mis tagavad samaväärse kopeerimiskaitse.

| 4.9. | Pardadiagnostikasüsteemi vastupidavus
  Pardadiagnostikasüsteem peab olema konstrueeritud ja toodetud nii, et see võimaldaks rikke tüübid kindlaks määrata sõiduki või mootorisüsteemi kogu kasutusaja jooksul.
  Kõik pardadiagnostikasüsteemide vastupidavust käsitlevad lisanõuded sisalduvad käesolevas lisas.
  Pardadiagnostikasüsteemi ei tohi programmeerida või muul viisil projekteerida selliselt, et see sõiduki tegeliku kasutusaja jooksul sõiduki vanuse ja/või läbisõidu põhjal osaliselt või täielikult välja lülituks, samuti ei tohi süsteem sisaldada algoritmi või strateegiat, mille ülesanne on vähendada pardadiagnostikasüsteemi toimivust aja jooksul. |
| --- | --- |

4.9.

Pardadiagnostikasüsteem peab olema konstrueeritud ja toodetud nii, et see võimaldaks rikke tüübid kindlaks määrata sõiduki või mootorisüsteemi kogu kasutusaja jooksul.

Kõik pardadiagnostikasüsteemide vastupidavust käsitlevad lisanõuded sisalduvad käesolevas lisas.

Pardadiagnostikasüsteemi ei tohi programmeerida või muul viisil projekteerida selliselt, et see sõiduki tegeliku kasutusaja jooksul sõiduki vanuse ja/või läbisõidu põhjal osaliselt või täielikult välja lülituks, samuti ei tohi süsteem sisaldada algoritmi või strateegiat, mille ülesanne on vähendada pardadiagnostikasüsteemi toimivust aja jooksul.

| 5. | Talitlusnõuded |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Läviväärtused
  Käesoleva lisa 3. liites kindlaks määratud pardadiagnostikasüsteemi läviväärtused kohaldatavate seirekriteeriumide kohta on kindlaks määratud käesoleva eeskirja põhiosas. |
| --- | --- |

5.1.

Käesoleva lisa 3. liites kindlaks määratud pardadiagnostikasüsteemi läviväärtused kohaldatavate seirekriteeriumide kohta on kindlaks määratud käesoleva eeskirja põhiosas.

| 5.2. | Pardadiagnostikasüsteemi ajutine väljalülitamine
  Tüübikinnitusasutus võib lubada pardadiagnostikasüsteemi ajutist väljalülitamist järgmistes lõikudes esitatud tingimustel.
  Tüübikinnituse taotlemise ajal peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele üksikasjaliku kirjelduse kõigist pardadiagnostikasüsteemi ajutise väljalülitamise strateegiatest ning andmed ja/või tehnilise hinnangu, mis tõendab, et vastavates tingimustes seire tegemine oleks ebausaldusväärne või teostamatu.
  Igal juhul peab seire taastuma kohe, kui ajutist väljalülitamist põhjustanud tingimused on lakanud. |
| --- | --- |

5.2.

Tüübikinnitusasutus võib lubada pardadiagnostikasüsteemi ajutist väljalülitamist järgmistes lõikudes esitatud tingimustel.

Tüübikinnituse taotlemise ajal peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele üksikasjaliku kirjelduse kõigist pardadiagnostikasüsteemi ajutise väljalülitamise strateegiatest ning andmed ja/või tehnilise hinnangu, mis tõendab, et vastavates tingimustes seire tegemine oleks ebausaldusväärne või teostamatu.

Igal juhul peab seire taastuma kohe, kui ajutist väljalülitamist põhjustanud tingimused on lakanud.

| 5.2.1. | Mootori/sõiduki kasutusohutus
  Tootja võib taotleda luba lülitada kasutusohutuse strateegiatest mõjutatud pardadiagnostikasüsteemi seiresüsteemid nende strateegiate rakendumise ajaks välja.
  Pardadiagnostikasüsteemi seiresüsteem ei pea hindama osi rikke ajal, kui selline hindamine võiks ohustada sõiduki ohutut kasutamist. |
| --- | --- |

5.2.1.

Tootja võib taotleda luba lülitada kasutusohutuse strateegiatest mõjutatud pardadiagnostikasüsteemi seiresüsteemid nende strateegiate rakendumise ajaks välja.

Pardadiagnostikasüsteemi seiresüsteem ei pea hindama osi rikke ajal, kui selline hindamine võiks ohustada sõiduki ohutut kasutamist.

| 5.2.2. | Ümbritseva õhu temperatuur ja kõrgustingimused
  Tootja võib taotleda luba pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete väljalülitamiseks:






  a) | kui ümbritseva õhu temperatuur on alla 266 K (–7 °C) olukorras, kus jahutusvedeliku temperatuur ei ole saavutanud vähemalt miinimumtemperatuuri 333 K (60 °C) või |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

Tootja võib taotleda luba pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete väljalülitamiseks:

a)

kui ümbritseva õhu temperatuur on alla 266 K (–7 °C) olukorras, kus jahutusvedeliku temperatuur ei ole saavutanud vähemalt miinimumtemperatuuri 333 K (60 °C) või

| b) | kui ümbritseva õhu temperatuur on külmunud reagendi korral alla 266 K (–7 °C) või |
| --- | --- |

b)

kui ümbritseva õhu temperatuur on külmunud reagendi korral alla 266 K (–7 °C) või

| c) | kui ümbritseva õhu temperatuur on üle 308 K (35 °C) või |
| --- | --- |

c)

kui ümbritseva õhu temperatuur on üle 308 K (35 °C) või

| d) | kõrgusel üle 2 500 meetri merepinnast või |
| --- | --- |

d)

kõrgusel üle 2 500 meetri merepinnast või

| e) | alla 400 meetri merepinnast või |
| --- | --- |

e)

alla 400 meetri merepinnast või

| f) | ümbritseva õhu temperatuuril alla 251 K (–22 °C) (välja arvatud elektriahela tõrked). |
| --- | --- |

f)

ümbritseva õhu temperatuuril alla 251 K (–22 °C) (välja arvatud elektriahela tõrked).

Tootja võib lisaks sellele taotleda luba pardadiagnostikasüsteemi seireseadme ajutiseks väljalülitamiseks muude ümbritseva õhu temperatuuride ja kõrgustingimuste puhul, kui on kindlaks tehtud, et tootja on andmete ja/või tehnilise hinnanguga tõestanud, et kõnealused ümbritseva keskkonna tingimused põhjustaksid oma mõjuga osale (näiteks osa külmumine, mõju ühilduvusele anduri lubatavate hälvetega) eksliku diagnoosi.

| Märkus. | Keskkonnatingimusi võib hinnata kaudsete meetoditega. Näiteks võib ümbritseva õhu temperatuuri kindlaks määrata sisselaskeõhu temperatuuri põhjal. |
| --- | --- |

Märkus.

| 5.2.3. | Madal kütusetase
  Tootja võib taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab madal kütusetase või madal surve või kui kütus lõpeb (näiteks kütusesüsteemi rikke või süütetõrke tuvastamine). | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- | --- |
| Maagaas | Veeldatud naftagaas |
| a) | Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusetase ei ületa 100 liitrit või 20 % kütusepaagi nimimahust (kumb on väiksem). |

5.2.3.

Tootja võib taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab madal kütusetase või madal surve või kui kütus lõpeb (näiteks kütusesüsteemi rikke või süütetõrke tuvastamine).

Diislikütus

Gaas

Maagaas

Veeldatud naftagaas

a)

Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusetase ei ületa 100 liitrit või 20 % kütusepaagi nimimahust (kumb on väiksem).

X

X

| b) | Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütuserõhk ei ületa 20 % kütuserõhu kasutusvahemikust paagis. |
| --- | --- |

b)

Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütuserõhk ei ületa 20 % kütuserõhu kasutusvahemikust paagis.

X

| 5.2.4. | Sõiduki aku või süsteemi pingetasemed
  Tootja võib taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab sõiduki aku või süsteemi pingetase. |
| --- | --- |

5.2.4.

Tootja võib taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab sõiduki aku või süsteemi pingetase.

| 5.2.4.1. | Madalpinge
  Kui seiresüsteeme mõjutab sõiduki aku tühjenemine või süsteemi madal pinge, võib tootja taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui aku või süsteemi pinge on alla 90 % nimipingest (või 11,0 V 12 V aku ja 22,0 V 24 V aku korral). Tootja võib taotleda luba kasutada süsteemi seire väljalülitamiseks siin esitatud väärtusest kõrgemat pingeläve.
  Tootja peab tõendama, et seire vastava pinge juures oleks ebausaldusväärne ning et sõiduki kasutamine pikema aja vältel pärast väljalülitamispiiri saabumist on vähetõenäoline või et pardadiagnostikasüsteem seirab akut või süsteemi pinget ning tuvastab rikke, kui pinge langeb muude seireseadmete väljalülitamiseks kasutatavale tasemele. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Kui seiresüsteeme mõjutab sõiduki aku tühjenemine või süsteemi madal pinge, võib tootja taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui aku või süsteemi pinge on alla 90 % nimipingest (või 11,0 V 12 V aku ja 22,0 V 24 V aku korral). Tootja võib taotleda luba kasutada süsteemi seire väljalülitamiseks siin esitatud väärtusest kõrgemat pingeläve.

Tootja peab tõendama, et seire vastava pinge juures oleks ebausaldusväärne ning et sõiduki kasutamine pikema aja vältel pärast väljalülitamispiiri saabumist on vähetõenäoline või et pardadiagnostikasüsteem seirab akut või süsteemi pinget ning tuvastab rikke, kui pinge langeb muude seireseadmete väljalülitamiseks kasutatavale tasemele.

| 5.2.4.2. | Kõrgepinge
  Kui heitega seotud seiresüsteeme mõjutab sõiduki aku või süsteemi kõrge pinge, võib tootja taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui aku või süsteemi pinge ületab tootja määratud pingeläve.
  Tootja peab tõendama, et seire tootja määratust kõrgema pinge juures oleks ebausaldusväärne ning sõiduki elektrilise laadimissüsteemi/generaatori hoiatustuli süttib (või pingemõõdik on „punases piirkonnas“) või pardadiagnostikasüsteem seirab akut või süsteemi pinget ning tuvastab rikke, kui pinge tõuseb muude seireseadmete väljalülitamiseks kasutatavale tasemele. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Kui heitega seotud seiresüsteeme mõjutab sõiduki aku või süsteemi kõrge pinge, võib tootja taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui aku või süsteemi pinge ületab tootja määratud pingeläve.

Tootja peab tõendama, et seire tootja määratust kõrgema pinge juures oleks ebausaldusväärne ning sõiduki elektrilise laadimissüsteemi/generaatori hoiatustuli süttib (või pingemõõdik on „punases piirkonnas“) või pardadiagnostikasüsteem seirab akut või süsteemi pinget ning tuvastab rikke, kui pinge tõuseb muude seireseadmete väljalülitamiseks kasutatavale tasemele.

| 5.2.5. | Rakendunud jõuvõtuseadmed
  Tootja võib taotleda luba jõuvõtuseadmest mõjutatud seiresüsteemide ajutiseks väljalülitamiseks sellise seadmega varustatud sõidukitel, kui jõuvõtuseade on ajutiselt rakendunud. |
| --- | --- |

5.2.5.

Tootja võib taotleda luba jõuvõtuseadmest mõjutatud seiresüsteemide ajutiseks väljalülitamiseks sellise seadmega varustatud sõidukitel, kui jõuvõtuseade on ajutiselt rakendunud.

| 5.2.6. | Sundregenereerimine
  Tootja võib taotleda luba pärast mootorit paikneva heitekontrollisüsteemi (näiteks tahmafiltri) sundregenereerimisest mõjutatud pardadiagnostikasüsteemi seiresüsteemi väljalülitamiseks sellise sundregenereerimise ajaks. |
| --- | --- |

5.2.6.

Tootja võib taotleda luba pärast mootorit paikneva heitekontrollisüsteemi (näiteks tahmafiltri) sundregenereerimisest mõjutatud pardadiagnostikasüsteemi seiresüsteemi väljalülitamiseks sellise sundregenereerimise ajaks.

| 5.2.7. | Heitekontrolli abistrateegia
  Tootja võib taotleda luba pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete väljalülitamiseks heitekontrolli abistrateegia, sealhulgas rikke heitekontrollistrateegia, toimimise ajal tingimustel, mida ei ole juba käsitletud punktis 5.2, kui heitekontrolli abistrateegia toimimine mõjutab seireseadme seirevõimekust. |
| --- | --- |

5.2.7.

Tootja võib taotleda luba pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete väljalülitamiseks heitekontrolli abistrateegia, sealhulgas rikke heitekontrollistrateegia, toimimise ajal tingimustel, mida ei ole juba käsitletud punktis 5.2, kui heitekontrolli abistrateegia toimimine mõjutab seireseadme seirevõimekust.

| 5.2.8. | Tankimine
  Tootja võib taotleda luba gaaskütusega töötava sõiduki pardadiagnostikasüsteemi pärast tankimist ajutiselt välja lülitada, kui süsteem peab kohanema, et mootori elektrooniline juhtseade saaks tuvastada kütuse kvaliteedi ja koostise muutuse.
  Pardadiagnostikasüsteem tuleb sisse lülitada kohe pärast uue kütuse tuvastamist ja mootori parameetrite ümberseadistamist. Väljalülituse maksimaalne kestus on 10 minutit. |
| --- | --- |

5.2.8.

Tootja võib taotleda luba gaaskütusega töötava sõiduki pardadiagnostikasüsteemi pärast tankimist ajutiselt välja lülitada, kui süsteem peab kohanema, et mootori elektrooniline juhtseade saaks tuvastada kütuse kvaliteedi ja koostise muutuse.

Pardadiagnostikasüsteem tuleb sisse lülitada kohe pärast uue kütuse tuvastamist ja mootori parameetrite ümberseadistamist. Väljalülituse maksimaalne kestus on 10 minutit.

| 6. | Tõendamisnõuded
  Pardadiagnostikasüsteemi käesoleva lisa nõuetele vastavuse tõendamise põhielemendid on järgmised:






  a) | pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi valiku kord. Tootja valib pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi kooskõlastatult tüübikinnitusasutusega; |
| --- | --- | --- |

6.

Pardadiagnostikasüsteemi käesoleva lisa nõuetele vastavuse tõendamise põhielemendid on järgmised:

a)

pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi valiku kord. Tootja valib pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi kooskõlastatult tüübikinnitusasutusega;

| b) | rikke liigituse tõendamise kord. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele vastava pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi iga rikke liigituse ning vajalikud toetavad andmed iga liigituse põhjendamiseks; |
| --- | --- |

b)

rikke liigituse tõendamise kord. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele vastava pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi iga rikke liigituse ning vajalikud toetavad andmed iga liigituse põhjendamiseks;

| c) | rikutud osa kvalifitseerimise kord. Tootja esitab tüübikinnitusasutuse taotluse korral pardadiagnostikasüsteemi katsetamisel kasutatavad rikutud osad. Need osad kvalifitseeritakse tootja esitatud toetavate andmete põhjal; |
| --- | --- |

c)

rikutud osa kvalifitseerimise kord. Tootja esitab tüübikinnitusasutuse taotluse korral pardadiagnostikasüsteemi katsetamisel kasutatavad rikutud osad. Need osad kvalifitseeritakse tootja esitatud toetavate andmete põhjal;

| d) | etalonkütuse valiku kord gaasimootori korral. |
| --- | --- |

d)

etalonkütuse valiku kord gaasimootori korral.

| 6.1. | Pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkond
  Tootja vastutab pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna koosseisu kindlaksmääramise eest. Mootorisüsteemide rühmitamine pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda peab põhinema heal inseneritaval ning selle peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus.
  Mootorid, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda, võivad kuuluda samasse pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda. |
| --- | --- |

6.1.

Tootja vastutab pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna koosseisu kindlaksmääramise eest. Mootorisüsteemide rühmitamine pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda peab põhinema heal inseneritaval ning selle peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus.

Mootorid, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda, võivad kuuluda samasse pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda.

| 6.1.1. | Pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda määravad parameetrid
  Pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda iseloomustavad põhilised konstruktsiooniparameetrid, mis peavad olema ühised kõigile tüüpkonna mootorisüsteemidele.
  Selleks et lugeda mootorisüsteeme ühte ja samasse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluvaks, peavad nende järgmised põhiparameetrid olema sarnased:






  a) | heitekontrollisüsteem; |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda iseloomustavad põhilised konstruktsiooniparameetrid, mis peavad olema ühised kõigile tüüpkonna mootorisüsteemidele.

Selleks et lugeda mootorisüsteeme ühte ja samasse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluvaks, peavad nende järgmised põhiparameetrid olema sarnased:

a)

heitekontrollisüsteem;

| b) | pardadiagnostikasüsteemi seiremeetodid; |
| --- | --- |

b)

pardadiagnostikasüsteemi seiremeetodid;

| c) | talitluse ja osade seire kriteeriumid; |
| --- | --- |

c)

talitluse ja osade seire kriteeriumid;

| d) | seireparameetrid (näiteks sagedus). |
| --- | --- |

d)

seireparameetrid (näiteks sagedus).

Tootja peab tõendama nende sarnasuste olemasolu tehnilise või muu vastava menetlusega ning tüübikinnitusasutus kiidab selle heaks.

Tootja võib taotleda, et tüübikinnitusasutus lubaks mootori heitekontrollisüsteemi seire- või diagnostikameetodites väikesi erinevusi, mis on tingitud süsteemi konfiguratsiooni variantidest, kui tootja peab neid meetodeid sarnasteks ning:

| a) | need erinevad ainult vaatlusaluste osade väliste tunnuste suhtes (näiteks mõõtmed, heitgaasi vooluhulk jne) või |
| --- | --- |

a)

need erinevad ainult vaatlusaluste osade väliste tunnuste suhtes (näiteks mõõtmed, heitgaasi vooluhulk jne) või

| b) | nende sarnasused lähtuvad heast inseneritavast. |
| --- | --- |

b)

nende sarnasused lähtuvad heast inseneritavast.

| 6.1.2. | Pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteem
  Pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna vastavus käesoleva lisa nõuetele on tõendatud juhul, kui on näidatud selle tüüpkonna pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi vastavus.
  Pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi valib tootja ning tüübikinnitusasutus kiidab selle heaks.
  Enne katsetamist võib tüübikinnitusasutus otsustada nõuda, et tootja valiks tõendamiseks lisamootori.
  Samuti võib tootja teha tüübikinnitusasutusele ettepaneku lisamootorite katsetamiseks, et hõlmata kogu pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkond. |
| --- | --- |

6.1.2.

Pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna vastavus käesoleva lisa nõuetele on tõendatud juhul, kui on näidatud selle tüüpkonna pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi vastavus.

Pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi valib tootja ning tüübikinnitusasutus kiidab selle heaks.

Enne katsetamist võib tüübikinnitusasutus otsustada nõuda, et tootja valiks tõendamiseks lisamootori.

Samuti võib tootja teha tüübikinnitusasutusele ettepaneku lisamootorite katsetamiseks, et hõlmata kogu pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkond.

| 6.2. | Rikete liigituse tõendamise kord
  Tootja esitab tüübikinnitusasutusele dokumendid, mis põhjendavad iga rikke nõuetekohast liigitust. Need dokumendid peavad sisaldama rikke analüüsi (näiteks rikke võimalikkuse ja mõju analüüsi elemente) ning võivad lisaks sisaldada:






  a) | modelleerimise tulemusi; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele dokumendid, mis põhjendavad iga rikke nõuetekohast liigitust. Need dokumendid peavad sisaldama rikke analüüsi (näiteks rikke võimalikkuse ja mõju analüüsi elemente) ning võivad lisaks sisaldada:

a)

modelleerimise tulemusi;

| b) | katsetulemusi; |
| --- | --- |

b)

katsetulemusi;

| c) | viiteid varem heaks kiidetud liigitusele. |
| --- | --- |

c)

viiteid varem heaks kiidetud liigitusele.

Järgmistes punktides on loetletud nõuded õige liigituse tõendamiseks, kaasa arvatud katsenõuded. Väikseim katsete arv on neli ja suurim katsete arv on pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonnas vaadeldavate mootoritüüpkondade neljakordne arv. Tüübikinnitusasutus võib katset piirata igal ajal enne nimetatud rikkekatsete maksimaalse arvu saavutamist.

Erijuhtudel, kui liigituse katsetamine ei ole võimalik (näiteks kui rikke heitekontrollistrateegia on rakendatud ja vastavat katset ei saa mootoril teha vms), võidakse rike liigitada tehnilise põhjenduse alusel. Tootja peab selle erandi dokumenteerima ja tüübikinnitusasutus kiidab selle heaks.

| 6.2.1. | A-klassi liigituse tõendamine
  Kui tootja liigitab rikke A-klassi, ei kohaldata selle suhtes tõendamiskatset.
  Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et tootja liigitab rikke A-klassi, nõuab tüübikinnitusasutus rikke liigitamist vastavalt vajadusele B1-, B2- või C-klassi.
  Sellisel juhul märgitakse tüübikinnitusdokumendile, et rikke liigitus on omistatud tüübikinnitusasutuse taotluse alusel. |
| --- | --- |

6.2.1.

Kui tootja liigitab rikke A-klassi, ei kohaldata selle suhtes tõendamiskatset.

Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et tootja liigitab rikke A-klassi, nõuab tüübikinnitusasutus rikke liigitamist vastavalt vajadusele B1-, B2- või C-klassi.

Sellisel juhul märgitakse tüübikinnitusdokumendile, et rikke liigitus on omistatud tüübikinnitusasutuse taotluse alusel.

| 6.2.2. | B1-klassi liigituse tõendamine (eristus A ja B1 vahel)
  Selleks et põhjendada rikke liigitamist B1-klassi, peavad dokumendid selgelt tõendama, et teatud tingimustel (10) põhjustab see rike heitetaseme, mis jääb alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi.
  Kui tüübikinnitusasutus nõuab rikke B1-klassi liigitamiseks heitekatset, peab tootja tõendama, et sellest konkreetsest rikkest tingitud heitkogused jäävad valitud tingimustel alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuste:






  a) | tootja valib katsetingimused kokkuleppel tüübikinnitusasutusega; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Selleks et põhjendada rikke liigitamist B1-klassi, peavad dokumendid selgelt tõendama, et teatud tingimustel (10) põhjustab see rike heitetaseme, mis jääb alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi.

Kui tüübikinnitusasutus nõuab rikke B1-klassi liigitamiseks heitekatset, peab tootja tõendama, et sellest konkreetsest rikkest tingitud heitkogused jäävad valitud tingimustel alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuste:

a)

tootja valib katsetingimused kokkuleppel tüübikinnitusasutusega;

| b) | tootja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel ületavad rikkest tingitud heitkogused tegelikult pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi. |
| --- | --- |

b)

tootja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel ületavad rikkest tingitud heitkogused tegelikult pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi.

Kui tootja ei suuda tõendada, et rike tuleb liigitada B1-klassi, liigitatakse see A-klassi.

| 6.2.3. | B1-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja B1 vahel)
  Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et tootja liigitab rikke B1-klassi, sest tüübikinnitusasutuse arvates ei ole pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi ületatud, nõuab tüübikinnitusasutus kõnealuse rikkeliigituse muutmist B2- või C-klassi. Sellisel juhul märgitakse tüübikinnitusdokumendile, et rikke liigitus on omistatud tüübikinnitusasutuse taotluse alusel. |
| --- | --- |

6.2.3.

Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et tootja liigitab rikke B1-klassi, sest tüübikinnitusasutuse arvates ei ole pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi ületatud, nõuab tüübikinnitusasutus kõnealuse rikkeliigituse muutmist B2- või C-klassi. Sellisel juhul märgitakse tüübikinnitusdokumendile, et rikke liigitus on omistatud tüübikinnitusasutuse taotluse alusel.

| 6.2.4. | B2-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja B1 vahel)
  Selleks et põhjendada rikke liigitamist B2-klassi, peab tootja tõendama, et heitetase jääb alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi.
  Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et tootja liigitab rikke B2-klassi, sest tüübikinnitusasutuse arvates on pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi ületatud, võidakse tootjalt nõuda, et ta tõendaks, et rikkest tingitud heitetase jääb alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuste. Kui katsega ei saavutata soovitud tulemust, nõuab tüübikinnitusasutus rikkeliigituse muutmist A- või B1-klassi ning tootja peab seejärel tõendama vastavat liigitust ja uuendama dokumendid. |
| --- | --- |

6.2.4.

Selleks et põhjendada rikke liigitamist B2-klassi, peab tootja tõendama, et heitetase jääb alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi.

Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et tootja liigitab rikke B2-klassi, sest tüübikinnitusasutuse arvates on pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi ületatud, võidakse tootjalt nõuda, et ta tõendaks, et rikkest tingitud heitetase jääb alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuste. Kui katsega ei saavutata soovitud tulemust, nõuab tüübikinnitusasutus rikkeliigituse muutmist A- või B1-klassi ning tootja peab seejärel tõendama vastavat liigitust ja uuendama dokumendid.

| 6.2.5. | B2-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja C vahel)
  Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et tootja liigitab rikke B2-klassi, sest tüübikinnitusasutuse arvates ei ole normitud heite piirnorme ületatud, nõuab tüübikinnitusasutus kõnealuse rikkeliigituse muutmist C-klassi. Sellisel juhul märgitakse tüübikinnitusdokumendile, et rikke liigitus on omistatud tüübikinnitusasutuse taotluse alusel. |
| --- | --- |

6.2.5.

Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et tootja liigitab rikke B2-klassi, sest tüübikinnitusasutuse arvates ei ole normitud heite piirnorme ületatud, nõuab tüübikinnitusasutus kõnealuse rikkeliigituse muutmist C-klassi. Sellisel juhul märgitakse tüübikinnitusdokumendile, et rikke liigitus on omistatud tüübikinnitusasutuse taotluse alusel.

| 6.2.6. | C-klassi liigituse tõendamine
  Selleks et põhjendada rikke liigitamist C-klassi, peab tootja tõendama, et heitetase jääb alla normitud heite piirnormide.
  Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et tootja liigitab rikke C-klassi, võidakse tootjalt nõuda, et ta tõendaks, et rikkest tingitud heitetase jääb alla normitud heite piirnormi.
  Kui katsega ei saavutata soovitud tulemust, nõuab tüübikinnitusasutus rikkeliigituse muutmist ning tootja peab seejärel tõendama vastavat liigituse muudatust ja uuendama dokumendid. |
| --- | --- |

6.2.6.

Selleks et põhjendada rikke liigitamist C-klassi, peab tootja tõendama, et heitetase jääb alla normitud heite piirnormide.

Kui tüübikinnitusasutus ei nõustu sellega, et tootja liigitab rikke C-klassi, võidakse tootjalt nõuda, et ta tõendaks, et rikkest tingitud heitetase jääb alla normitud heite piirnormi.

Kui katsega ei saavutata soovitud tulemust, nõuab tüübikinnitusasutus rikkeliigituse muutmist ning tootja peab seejärel tõendama vastavat liigituse muudatust ja uuendama dokumendid.

| 6.3. | Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine
  Tootja esitab tüübikinnitusasutusele täieliku dokumentatsiooni, mis põhjendab pardadiagnostikasüsteemi seirevõimekuse vastavust ning mille hulka võib kuuluda:






  a) | algoritme ja otsustusgraafikuid; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele täieliku dokumentatsiooni, mis põhjendab pardadiagnostikasüsteemi seirevõimekuse vastavust ning mille hulka võib kuuluda:

a)

algoritme ja otsustusgraafikuid;

| b) | katse- ja/või modelleerimise tulemusi; |
| --- | --- |

b)

katse- ja/või modelleerimise tulemusi;

| c) | viiteid varem heaks kiidetud seiresüsteemidele jms. |
| --- | --- |

c)

viiteid varem heaks kiidetud seiresüsteemidele jms.

Järgmistes punktides on loetletud nõuded pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamiseks, kaasa arvatud katse tegemise nõuded. Katsete arv peab vastama pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonnas vaadeldavate mootoritüüpkondade neljakordsele arvule, kuid ei tohi olla väiksem kui 8.

Valitud seireseadmed peavad vastama punktis 4.2 nimetatud erinevatele seiremeetoditele (st heite läviväärtuse seire, talitluse seire, täieliku talitlustõrke seire või osade seire) tasakaalustatud viisil. Valitud seireseadmed peavad kajastama käesoleva lisa 3. liites loetletud punkte tasakaalustatud viisil.

| 6.3.1. | Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine katsetamise teel
  Lisaks punktis 6.3 nimetatud toetavatele andmetele peab tootja tõendama spetsiifiliste heitekontrollisüsteemide või osade nõuetekohast seiret, katsetades neid mootori katsestendil vastavalt käesoleva lisa punktis 7.2 esitatud katsetamiskorrale.
  Sellisel juhul teeb tootja kättesaadavaks kvalifitseeritud rikutud osad või elektriseadme, mida kasutatakse rikke modelleerimiseks.
  Rikke nõuetekohast tuvastamist pardadiagnostikasüsteemi poolt ja selle süsteemi nõuetekohast reageeringut rikke tuvastamisele (rikkenäit, diagnostika veakoodi salvestus jne) tõendatakse vastavalt punktile 7.2. |
| --- | --- |

6.3.1.

Lisaks punktis 6.3 nimetatud toetavatele andmetele peab tootja tõendama spetsiifiliste heitekontrollisüsteemide või osade nõuetekohast seiret, katsetades neid mootori katsestendil vastavalt käesoleva lisa punktis 7.2 esitatud katsetamiskorrale.

Sellisel juhul teeb tootja kättesaadavaks kvalifitseeritud rikutud osad või elektriseadme, mida kasutatakse rikke modelleerimiseks.

Rikke nõuetekohast tuvastamist pardadiagnostikasüsteemi poolt ja selle süsteemi nõuetekohast reageeringut rikke tuvastamisele (rikkenäit, diagnostika veakoodi salvestus jne) tõendatakse vastavalt punktile 7.2.

| 6.3.2. | Rikutud osa (või süsteemi) kvalifitseerimine
  Käesolevat punkti kohaldatakse juhul, kui pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatseks valitud rikke seirel lähtutakse väljalasketoru heitest (11) (heite läviväärtuse seire – vt punkt 4.2) ja nõutakse, et tootja tõendaks heitekatse põhjal selle rikutud osa kvalifitseerimist.
  Erijuhtudel ei pruugi olla võimalik rikutud osi või süsteeme kvalifitseerida katsete teel (näiteks kui rikke heitekontrollistrateegia on rakendunud ja mootoril ei saa nõutavat katset teha vms). Sellistel juhtudel tuleb rikutud osa kvalifitseerida ilma katseteta. Tootja peab selle erandi dokumenteerima ja tüübikinnitusasutus kiidab selle heaks. |
| --- | --- |

6.3.2.

Käesolevat punkti kohaldatakse juhul, kui pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatseks valitud rikke seirel lähtutakse väljalasketoru heitest (11) (heite läviväärtuse seire – vt punkt 4.2) ja nõutakse, et tootja tõendaks heitekatse põhjal selle rikutud osa kvalifitseerimist.

Erijuhtudel ei pruugi olla võimalik rikutud osi või süsteeme kvalifitseerida katsete teel (näiteks kui rikke heitekontrollistrateegia on rakendunud ja mootoril ei saa nõutavat katset teha vms). Sellistel juhtudel tuleb rikutud osa kvalifitseerida ilma katseteta. Tootja peab selle erandi dokumenteerima ja tüübikinnitusasutus kiidab selle heaks.

| 6.3.2.1. | A- ja B1-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatava rikutud osa kvalifitseerimise kord |
| --- | --- |

6.3.2.1.

| 6.3.2.1.1. | Heite läviväärtuse seire
  Kui tüübikinnitusasutuse valitud rike annab tulemuseks väljalasketoru heite, mis võib ületada pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuse, peab tootja punkti 7 kohase heitekatse abil tõendama, et rikutud osa või seade ei põhjusta vastava heitkoguse tõusu tasemeni, mis on 20 % kõrgem kui pardadiagnostikasüsteemi läviväärtus. |
| --- | --- |

6.3.2.1.1.

Kui tüübikinnitusasutuse valitud rike annab tulemuseks väljalasketoru heite, mis võib ületada pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuse, peab tootja punkti 7 kohase heitekatse abil tõendama, et rikutud osa või seade ei põhjusta vastava heitkoguse tõusu tasemeni, mis on 20 % kõrgem kui pardadiagnostikasüsteemi läviväärtus.

| 6.3.2.1.2. | Talitluse seire
  Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib talitluse seire käigus pardadiagnostikasüsteemi läviväärtust ületada rohkem kui 20 protsenti. Sellist taotlust tuleb põhjendada igal üksikjuhul eraldi.
  Kui lisas 15 on nõutud talitluse seiret juhul, kui segakahekütuselise mootori või sõiduki gaaskütuse kulu on ebanormaalne, kvalifitseeritakse rikutud osa pardadiagnostikasüsteemi läviväärtustele viitamata. |
| --- | --- |

6.3.2.1.2.

Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib talitluse seire käigus pardadiagnostikasüsteemi läviväärtust ületada rohkem kui 20 protsenti. Sellist taotlust tuleb põhjendada igal üksikjuhul eraldi.

Kui lisas 15 on nõutud talitluse seiret juhul, kui segakahekütuselise mootori või sõiduki gaaskütuse kulu on ebanormaalne, kvalifitseeritakse rikutud osa pardadiagnostikasüsteemi läviväärtustele viitamata.

| 6.3.2.1.3. | Osade seire
  Osade seire puhul kvalifitseeritakse rikutud osa pardadiagnostikasüsteemi läviväärtustele viitamata. |
| --- | --- |

6.3.2.1.3.

Osade seire puhul kvalifitseeritakse rikutud osa pardadiagnostikasüsteemi läviväärtustele viitamata.

| 6.3.2.2. | B2-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatavate rikutud osade kvalifitseerimise kord
  B2-klassi rikete korral ning tüübikinnitusasutuse taotluse korral peab tootja punkti 7 kohase heitekatse abil tõendama, et rikutud osa või seade ei too kaasa vastavate heitetasemete tõusu üle pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuse. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

B2-klassi rikete korral ning tüübikinnitusasutuse taotluse korral peab tootja punkti 7 kohase heitekatse abil tõendama, et rikutud osa või seade ei too kaasa vastavate heitetasemete tõusu üle pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuse.

| 6.3.2.3. | C-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatavate rikutud osade kvalifitseerimise kord
  C-klassi rikete korral ning tüübikinnitusasutuse taotluse korral peab tootja punkti 7 kohase heitekatse abil tõendama, et rikutud osa või seade ei too kaasa vastavate heitetasemete tõusu üle normitud heite piirnormi. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

C-klassi rikete korral ning tüübikinnitusasutuse taotluse korral peab tootja punkti 7 kohase heitekatse abil tõendama, et rikutud osa või seade ei too kaasa vastavate heitetasemete tõusu üle normitud heite piirnormi.

| 6.3.3. | Katsearuanne
  Katsearuanne peab sisaldama vähemalt käesoleva lisa 4. liites kindlaks määratud teavet. |
| --- | --- |

6.3.3.

Katsearuanne peab sisaldama vähemalt käesoleva lisa 4. liites kindlaks määratud teavet.

| 6.4. | Puudusi sisaldava pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitus |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Tüübikinnitusasutus võib tootja taotluse korral anda tüübikinnituse pardadiagnostikasüsteemile isegi juhul, kui süsteemil on üks või mitu puudust.
  Tüübikinnitusasutus teeb taotluse läbivaatamisel kindlaks, kas käesoleva lisa nõuete järgimine on tehniliselt teostatav või ebaotstarbekas.
  Tüübikinnitusasutus võtab arvesse tootjalt saadud andmeid, milles muu hulgas käsitletakse üksikasjalikult ka selliseid tegureid nagu tehniline teostatavus, täitmisaeg ja tootmistsüklid, kaasa arvatud mootorimudelite tootmissevõtmine või tootmisest mahavõtmine ning kavakohased arvutite uued versioonid, ning otsustab sellest tulenevalt, kui suures ulatuses vastab pardadiagnostikasüsteem käesoleva lisa nõuetele ning kas tootja on teinud piisavalt jõupingutusi käesoleva lisa nõuete täitmiseks.
  Tüübikinnitusasutus ei võta vastu puudusi sisaldava süsteemi tüübikinnitustaotlust, kui mõni nõutav diagnostiline seireseade puudub süsteemist täielikult (s.t käesoleva lisa 3. liites nõutud seireseadmed puuduvad täielikult). |
| --- | --- |

6.4.1.

Tüübikinnitusasutus teeb taotluse läbivaatamisel kindlaks, kas käesoleva lisa nõuete järgimine on tehniliselt teostatav või ebaotstarbekas.

Tüübikinnitusasutus võtab arvesse tootjalt saadud andmeid, milles muu hulgas käsitletakse üksikasjalikult ka selliseid tegureid nagu tehniline teostatavus, täitmisaeg ja tootmistsüklid, kaasa arvatud mootorimudelite tootmissevõtmine või tootmisest mahavõtmine ning kavakohased arvutite uued versioonid, ning otsustab sellest tulenevalt, kui suures ulatuses vastab pardadiagnostikasüsteem käesoleva lisa nõuetele ning kas tootja on teinud piisavalt jõupingutusi käesoleva lisa nõuete täitmiseks.

Tüübikinnitusasutus ei võta vastu puudusi sisaldava süsteemi tüübikinnitustaotlust, kui mõni nõutav diagnostiline seireseade puudub süsteemist täielikult (s.t käesoleva lisa 3. liites nõutud seireseadmed puuduvad täielikult).

| 6.4.2. | Puuduste kõrvaldamiseks lubatud aeg
  Puudusi lubatakse üheks aastaks alates mootorisüsteemile tüübikinnituse andmise kuupäevast.
  Kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele veenvalt tõendada, et puuduse kõrvaldamiseks on vaja olulisi muudatusi mootoris ning täiendavat täitmisaega, võidakse seda puudust lubada veel üheks aastaks, tingimusel et puuduse kõrvaldamiseks lubatud aja kogupikkus ei ületa kolme aastat (s.t puuduse kõrvaldamiseks on lubatud anda kolm üheaastast ajavahemikku).
  Tootja ei saa taotleda puuduste kõrvaldamiseks lubatud aja pikendamist. |
| --- | --- |

6.4.2.

Puudusi lubatakse üheks aastaks alates mootorisüsteemile tüübikinnituse andmise kuupäevast.

Kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele veenvalt tõendada, et puuduse kõrvaldamiseks on vaja olulisi muudatusi mootoris ning täiendavat täitmisaega, võidakse seda puudust lubada veel üheks aastaks, tingimusel et puuduse kõrvaldamiseks lubatud aja kogupikkus ei ületa kolme aastat (s.t puuduse kõrvaldamiseks on lubatud anda kolm üheaastast ajavahemikku).

Tootja ei saa taotleda puuduste kõrvaldamiseks lubatud aja pikendamist.

| 6.5. | Etalonkütuse valiku kord gaasimootori korral
  Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine ja rikete liigitus tehakse ühe 5. lisas nimetatud etalonkütusega, millega asjaomane mootor on ette nähtud töötama.
  Etalonkütuse valiku teeb tüübikinnitusasutus, kes jätab katselaborile piisavalt aega valitud etalonkütuse hankimiseks. |
| --- | --- |

6.5.

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine ja rikete liigitus tehakse ühe 5. lisas nimetatud etalonkütusega, millega asjaomane mootor on ette nähtud töötama.

Etalonkütuse valiku teeb tüübikinnitusasutus, kes jätab katselaborile piisavalt aega valitud etalonkütuse hankimiseks.

| 7. | Katse käik |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Katse käik
  Rikete nõuetekohase liigituse ja pardadiagnostikasüsteemi nõuetekohase seiretalitluse katselist tõendamist loetakse küsimusteks, mida katseprotsessis käsitletakse eraldi. Näiteks A-klassi rike ei vaja liigituskatset, aga võib vajada pardadiagnostikasüsteemi talitluse katset.
  Vajaduse korral võib kasutada sama katset, et tõendada rikke nõuetekohast liigitust, tootja esitatud rikutud osa kvalifikatsiooni ning pardadiagnostikasüsteemi nõuetekohast seiretalitlust.
  Mootorisüsteem, millel pardadiagnostikasüsteemi katsetatakse, peab vastama käesoleva eeskirja heitenõuetele. |
| --- | --- |

7.1.

Rikete nõuetekohase liigituse ja pardadiagnostikasüsteemi nõuetekohase seiretalitluse katselist tõendamist loetakse küsimusteks, mida katseprotsessis käsitletakse eraldi. Näiteks A-klassi rike ei vaja liigituskatset, aga võib vajada pardadiagnostikasüsteemi talitluse katset.

Vajaduse korral võib kasutada sama katset, et tõendada rikke nõuetekohast liigitust, tootja esitatud rikutud osa kvalifikatsiooni ning pardadiagnostikasüsteemi nõuetekohast seiretalitlust.

Mootorisüsteem, millel pardadiagnostikasüsteemi katsetatakse, peab vastama käesoleva eeskirja heitenõuetele.

| 7.1.1. | Katsemenetlus rikete liigituse tõendamiseks
  Kui tüübikinnitusasutus nõuab punkti 6.2 kohaselt, et tootja põhjendaks konkreetse rikke liigitust katseliselt, koosneb nõuetelevastavuse tõendamine heitekatsete seeriast.
  Kui tüübikinnitusasutus nõuab vastavalt punktile 6.2.2 katseid, et põhjendada rikke liigitamist A-klassi asemel B1-klassi, peab tootja tõendama, et sellest konkreetsest rikkest tingitud heitkogused jäävad valitud tingimustel alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi:






  a) | tootja valib need katsetingimused kokkuleppel tüübikinnitusasutusega; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Kui tüübikinnitusasutus nõuab punkti 6.2 kohaselt, et tootja põhjendaks konkreetse rikke liigitust katseliselt, koosneb nõuetelevastavuse tõendamine heitekatsete seeriast.

Kui tüübikinnitusasutus nõuab vastavalt punktile 6.2.2 katseid, et põhjendada rikke liigitamist A-klassi asemel B1-klassi, peab tootja tõendama, et sellest konkreetsest rikkest tingitud heitkogused jäävad valitud tingimustel alla pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi:

a)

tootja valib need katsetingimused kokkuleppel tüübikinnitusasutusega;

| b) | tootja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel ületavad rikkest tingitud heitkogused tegelikult pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi. |
| --- | --- |

b)

tootja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel ületavad rikkest tingitud heitkogused tegelikult pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi.

Heitekatset võidakse tootja taotlusel korrata kuni kolm korda.

Kui mõne sellise katse puhul on heitkogused allpool kavandatud pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi, loetakse rikke liigitus B1-klassi heakskiidetuks.

Kui tüübikinnitusasutus nõuab katseid, et põhjendada rikke liigitamist B1-klassi asemel B2-klassi või B2-klassi asemel C-klassi, siis heitekatset ei korrata. Kui katse käigus on heite mõõteväärtused suuremad kui vastavalt kas pardadiagnostikasüsteemi läviväärtus või heite piirnorm, tuleb rike ümber liigitada.

| Märkus. | Vastavalt punktile 6.2.1 ei kohaldata käesolevat punkti A-klassi liigitatud rikete suhtes. |
| --- | --- |

Märkus.

| 7.1.2. | Katsemenetlus pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamiseks
  Kui tüübikinnitusasutus nõuab vastavalt käesoleva lisa punktile 6.3 pardadiagnostikasüsteemi talitluse katsetamist, peab nõuetelevastavuse tõendamine koosnema järgmistest etappidest:






  a) | tüübikinnitusasutus valib rikke ning tootja teeb kättesaadavaks sellele vastava rikutud osa või süsteemi; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Kui tüübikinnitusasutus nõuab vastavalt käesoleva lisa punktile 6.3 pardadiagnostikasüsteemi talitluse katsetamist, peab nõuetelevastavuse tõendamine koosnema järgmistest etappidest:

a)

tüübikinnitusasutus valib rikke ning tootja teeb kättesaadavaks sellele vastava rikutud osa või süsteemi;

| b) | kui see on asjakohane ja kui seda taotletakse, tõendab tootja heitekatse abil, et rikutud osa kvalifitseerub seiresüsteemi vastavuse tõendamiseks; |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane ja kui seda taotletakse, tõendab tootja heitekatse abil, et rikutud osa kvalifitseerub seiresüsteemi vastavuse tõendamiseks;

| c) | tootja tõendab, et hiljemalt katsetsüklite seeria lõpuks reageerib pardadiagnostikasüsteem käesoleva lisa nõuetele vastaval viisil (st rikkenäit, diagnostika veakoodi salvestus jms). |
| --- | --- |

c)

tootja tõendab, et hiljemalt katsetsüklite seeria lõpuks reageerib pardadiagnostikasüsteem käesoleva lisa nõuetele vastaval viisil (st rikkenäit, diagnostika veakoodi salvestus jms).

| 7.1.2.1. | Rikutud osa kvalifitseerimine
  Kui tüübikinnitusasutus nõuab tootjalt rikutud osa kvalifitseerimist punkti 6.3.2 kohase katse abil, tuleb vastav tõendamine teha heitekatse vormis.
  Kui on kindlaks tehtud, et rikutud osa või seadme paigaldamine mootorisüsteemile muudab võimatuks võrdlemise pardadiagnostikasüsteemi läviväärtustega (näiteks kui vastava heitekatse tsükli valideerimise statistilised tingimused ei ole täidetud), käsitatakse sellise osa või seadme riket kokkuleppel tüübikinnitusasutusega tootja esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana.
  Kui rikutud osa või seadme paigaldamine mootorile tingib selle, et katse käigus ei ole võimalik saavutada täiskoormuse kõverat (nagu see on kindlaks määratud nõuetekohaselt töötaval mootoril), käsitatakse rikutud osa või seadet kokkuleppel tüübikinnitusasutusega tootja esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

Kui tüübikinnitusasutus nõuab tootjalt rikutud osa kvalifitseerimist punkti 6.3.2 kohase katse abil, tuleb vastav tõendamine teha heitekatse vormis.

Kui on kindlaks tehtud, et rikutud osa või seadme paigaldamine mootorisüsteemile muudab võimatuks võrdlemise pardadiagnostikasüsteemi läviväärtustega (näiteks kui vastava heitekatse tsükli valideerimise statistilised tingimused ei ole täidetud), käsitatakse sellise osa või seadme riket kokkuleppel tüübikinnitusasutusega tootja esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana.

Kui rikutud osa või seadme paigaldamine mootorile tingib selle, et katse käigus ei ole võimalik saavutada täiskoormuse kõverat (nagu see on kindlaks määratud nõuetekohaselt töötaval mootoril), käsitatakse rikutud osa või seadet kokkuleppel tüübikinnitusasutusega tootja esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana.

| 7.1.2.2. | Rikke tuvastamine
  Iga seireseade, mille tüübikinnitusasutus on valinud mootori katsestendil katsetamiseks, peab reageerima kvalifitseeritud rikutud osa lisamisele viisil, mis pardadiagnostikasüsteemi kahe järjestikuse katsetsükli jooksul, mis tehakse käesoleva lisa punkti 7.2.2 kohaselt, vastab käesoleva lisa nõuetele.
  Kui seire kirjelduses on sätestatud ja tüübikinnitusasutus on heaks kiitnud, et konkreetne seireseade vajab seire lõpetamiseks rohkem kui kahte talitlustsüklit, võidakse pardadiagnostikasüsteemi katsetsüklite arvu suurendada vastavalt tootja taotlusele.
  Tõendamiskatse käigus eraldatakse pardadiagnostikasüsteemi katsetsüklid üksteisest mootori väljalülitamisega. Järgmise käivituseni jääva aja kindlaksmääramisel võetakse arvesse seiret, mis võib toimuda pärast mootori väljalülitamist, ning tingimusi, mis peavad valitsema, et mootori järgmise käivitamise ajal saaks seire toimuda.
  Katse loetakse lõppenuks kohe, kui pardadiagnostikasüsteem on reageerinud käesoleva lisa nõuetele vastaval viisil. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

Iga seireseade, mille tüübikinnitusasutus on valinud mootori katsestendil katsetamiseks, peab reageerima kvalifitseeritud rikutud osa lisamisele viisil, mis pardadiagnostikasüsteemi kahe järjestikuse katsetsükli jooksul, mis tehakse käesoleva lisa punkti 7.2.2 kohaselt, vastab käesoleva lisa nõuetele.

Kui seire kirjelduses on sätestatud ja tüübikinnitusasutus on heaks kiitnud, et konkreetne seireseade vajab seire lõpetamiseks rohkem kui kahte talitlustsüklit, võidakse pardadiagnostikasüsteemi katsetsüklite arvu suurendada vastavalt tootja taotlusele.

Tõendamiskatse käigus eraldatakse pardadiagnostikasüsteemi katsetsüklid üksteisest mootori väljalülitamisega. Järgmise käivituseni jääva aja kindlaksmääramisel võetakse arvesse seiret, mis võib toimuda pärast mootori väljalülitamist, ning tingimusi, mis peavad valitsema, et mootori järgmise käivitamise ajal saaks seire toimuda.

Katse loetakse lõppenuks kohe, kui pardadiagnostikasüsteem on reageerinud käesoleva lisa nõuetele vastaval viisil.

| 7.2. | Kohaldatavad katsed
  Käesoleva lisa kontekstis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | heitekatse tsükkel – katsetsükkel, mida kasutatakse normitud heite mõõtmiseks rikutud osa või süsteemi kvalifitseerimisel; |
| --- | --- | --- |

7.2.

Käesoleva lisa kontekstis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

heitekatse tsükkel – katsetsükkel, mida kasutatakse normitud heite mõõtmiseks rikutud osa või süsteemi kvalifitseerimisel;

| b) | pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel – katsetsükkel, mida kasutatakse, et tõendada pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete võimet tuvastada rikkeid. |
| --- | --- |

b)

pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel – katsetsükkel, mida kasutatakse, et tõendada pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete võimet tuvastada rikkeid.

| 7.2.1. | Heitekatse tsükkel
  Käesolevas lisas heitetaseme mõõtmiseks ette nähtud katsetsükkel on 4. lisas kirjeldatud WHTC. |
| --- | --- |

7.2.1.

Käesolevas lisas heitetaseme mõõtmiseks ette nähtud katsetsükkel on 4. lisas kirjeldatud WHTC.

| 7.2.2. | Pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel
  Käesolevas lisas ette nähtud pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel on 4. lisas kirjeldatud WHTC kuumkäivituskatsetsükkel.
  Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib konkreetse seireseadme puhul kasutada alternatiivset pardadiagnostikasüsteemi katsetsüklit (näiteks WHTC külmkäivituskatsetsüklit). Taotlus peab sisaldama tõendeid (tehnilised kaalutlused, modelleerimine, katsetulemused jne) selle kohta, et






  a) | nõutav katsetsükkel on sobiv tõendamaks, et seire toimub reaalsetes sõidutingimustes ning |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Käesolevas lisas ette nähtud pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel on 4. lisas kirjeldatud WHTC kuumkäivituskatsetsükkel.

Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib konkreetse seireseadme puhul kasutada alternatiivset pardadiagnostikasüsteemi katsetsüklit (näiteks WHTC külmkäivituskatsetsüklit). Taotlus peab sisaldama tõendeid (tehnilised kaalutlused, modelleerimine, katsetulemused jne) selle kohta, et

a)

nõutav katsetsükkel on sobiv tõendamaks, et seire toimub reaalsetes sõidutingimustes ning

| b) | WHTC kuumkäivituskatsetsükkel on kõnealuse seire (näiteks vedelkütuse kulu seire) jaoks vähem sobiv. |
| --- | --- |

b)

WHTC kuumkäivituskatsetsükkel on kõnealuse seire (näiteks vedelkütuse kulu seire) jaoks vähem sobiv.

| 7.2.3. | Katsetingimused
  Punktides 7.2.1 ja 7.2.2 osutatud katsete tegemiseks vajalikud tingimused (temperatuur, kõrgus, kütuse kvaliteet jms) peavad olema samad, mis on nõutavad 4. lisas kirjeldatud WHTC tegemiseks.
  Heitekatse puhul, mille eesmärk on põhjendada konkreetse rikke liigitamist B1-klassi, võivad katsetingimused tootja otsusel vastavalt punktile 6.2.2 erineda eelmistes punktides nimetatud tingimustest. |
| --- | --- |

7.2.3.

Punktides 7.2.1 ja 7.2.2 osutatud katsete tegemiseks vajalikud tingimused (temperatuur, kõrgus, kütuse kvaliteet jms) peavad olema samad, mis on nõutavad 4. lisas kirjeldatud WHTC tegemiseks.

Heitekatse puhul, mille eesmärk on põhjendada konkreetse rikke liigitamist B1-klassi, võivad katsetingimused tootja otsusel vastavalt punktile 6.2.2 erineda eelmistes punktides nimetatud tingimustest.

| 7.3. | Talitluse seire puhul kasutatav tõendamisprotsess
  Tootja võib talitluse seire puhul kasutada käesoleva lisa 7. liites kindlaks määratud tõendamisnõudeid.
  Tüübikinnitusasutused võivad lubada tootjal kasutada ka muud talitluse seire meetodit kui käesoleva lisa 7. liites nimetatud meetod. Tootja tõendab veenva tehnilise näite abil, lähtudes konstruktsiooniomadustest, katsetulemustest, varasematest tüübikinnitustest, või mõne muu vastuvõetava meetodi abil, et tema valitud seiremeetod on sama töökindel, õigeaegne ja tõhusus, kui on käesoleva lisa 7. liites nimetatud seiremeetodid. |
| --- | --- |

7.3.

Tootja võib talitluse seire puhul kasutada käesoleva lisa 7. liites kindlaks määratud tõendamisnõudeid.

Tüübikinnitusasutused võivad lubada tootjal kasutada ka muud talitluse seire meetodit kui käesoleva lisa 7. liites nimetatud meetod. Tootja tõendab veenva tehnilise näite abil, lähtudes konstruktsiooniomadustest, katsetulemustest, varasematest tüübikinnitustest, või mõne muu vastuvõetava meetodi abil, et tema valitud seiremeetod on sama töökindel, õigeaegne ja tõhusus, kui on käesoleva lisa 7. liites nimetatud seiremeetodid.

| 7.4. | Katsearuanded
  Katsearuanne peab sisaldama vähemalt 4. liites esitatud teavet. |
| --- | --- |

7.4.

Katsearuanne peab sisaldama vähemalt 4. liites esitatud teavet.

| 8. | Dokumentatsiooni nõuded |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Tüübikinnituse saamiseks esitatav dokumentatsioon
  Tootja esitab dokumentatsiooni, mis sisaldab pardadiagnostikasüsteemi täielikku kirjeldust. Dokumentatsioon esitatakse kahes osas:






  a) | esimene osa, mis võib olla lühike, tingimusel et selles esitatakse tõendid seireseadmete, andurite/ajamite ja töötingimuste omavaheliste seoste kohta (st kirjeldatakse kõiki seireseadmete tööd lubavaid ja keelavaid tingimusi). Dokumentatsioon peab kirjeldama pardadiagnostikasüsteemi talitlust, sealhulgas rikete tähtsusjärjestust hierarhilises liigituses. Seda materjali säilitab tüübikinnitusasutus. Taotluse korral võidakse see teave teha kättesaadavaks huvitatud isikutele; |
| --- | --- | --- |

8.1.

Tootja esitab dokumentatsiooni, mis sisaldab pardadiagnostikasüsteemi täielikku kirjeldust. Dokumentatsioon esitatakse kahes osas:

a)

esimene osa, mis võib olla lühike, tingimusel et selles esitatakse tõendid seireseadmete, andurite/ajamite ja töötingimuste omavaheliste seoste kohta (st kirjeldatakse kõiki seireseadmete tööd lubavaid ja keelavaid tingimusi). Dokumentatsioon peab kirjeldama pardadiagnostikasüsteemi talitlust, sealhulgas rikete tähtsusjärjestust hierarhilises liigituses. Seda materjali säilitab tüübikinnitusasutus. Taotluse korral võidakse see teave teha kättesaadavaks huvitatud isikutele;

| b) | teine osa, mis sisaldab andmeid, sh üksikasju kvalifitseeritud rikutud osade või süsteemide ja nendega seotud katsetulemuste kohta, mida kasutatakse eespool osutatud otsustusprotsessi toetava tõendusmaterjalina, ning kus on loetletud kõik mootorisüsteemis kasutatavad ja pardadiagnostikasüsteemi jälgitavad sisend- ja väljundsignaalid. Kõnealuses teises osas tuleb samuti kirjeldada iga seirepõhimõtet ja otsustusprotsessi. |
| --- | --- |

b)

teine osa, mis sisaldab andmeid, sh üksikasju kvalifitseeritud rikutud osade või süsteemide ja nendega seotud katsetulemuste kohta, mida kasutatakse eespool osutatud otsustusprotsessi toetava tõendusmaterjalina, ning kus on loetletud kõik mootorisüsteemis kasutatavad ja pardadiagnostikasüsteemi jälgitavad sisend- ja väljundsignaalid. Kõnealuses teises osas tuleb samuti kirjeldada iga seirepõhimõtet ja otsustusprotsessi.

Teine osa peab jääma rangelt konfidentsiaalseks. Seda võib säilitada tüübikinnitusasutus või selle võib tüübikinnitusasutuse äranägemisel jätta ka tootja kätte, kuid see tehakse kontrollimise jaoks tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks tüübikinnituse andmise ajal ning igal ajal tüübikinnituse kehtivusaja jooksul.

| 8.1.1. | Iga jälgitava osa või süsteemiga seotud dokumentatsioon
  Teise osa dokumentatsioonis peab sisalduma muu hulgas järgmine teave iga jälgitava osa või süsteemi kohta:






  a) | rikked ja nendega seotud diagnostika veakoodid; |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Teise osa dokumentatsioonis peab sisalduma muu hulgas järgmine teave iga jälgitava osa või süsteemi kohta:

a)

rikked ja nendega seotud diagnostika veakoodid;

| b) | rikete tuvastamiseks kasutatavad seiremeetodid; |
| --- | --- |

b)

rikete tuvastamiseks kasutatavad seiremeetodid;

| c) | rikete tuvastamiseks kasutatavad parameetrid ja vajalikud tingimused ning vajaduse korral ka veakriteeriumide piirnormid (talitluse ja osade seire); |
| --- | --- |

c)

rikete tuvastamiseks kasutatavad parameetrid ja vajalikud tingimused ning vajaduse korral ka veakriteeriumide piirnormid (talitluse ja osade seire);

| d) | diagnostika veakoodide salvestamise kriteeriumid; |
| --- | --- |

d)

diagnostika veakoodide salvestamise kriteeriumid;

| e) | seire ajaline pikkus (st seire lõpetamiseks vajalik tööaeg/protseduur) ja seire sagedus (näiteks pidev, üks kord teekonna kohta vms). |
| --- | --- |

e)

seire ajaline pikkus (st seire lõpetamiseks vajalik tööaeg/protseduur) ja seire sagedus (näiteks pidev, üks kord teekonna kohta vms).

| 8.1.2. | Rikete liigitusega seotud dokumentatsioon
  Teise osa dokumentatsioonis peab sisalduma muu hulgas järgmine teave rikete liigituse kohta.
  Igale diagnostika veakoodile vastava rikke liigitus tuleb dokumenteerida. Erinevate mootoritüüpide (näiteks erinevate mootorivõimsuste) puhul, mis kuuluvad samasse pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda, võib see liigitus olla erinev.
  See teave peab sisaldama käesoleva lisa punktis 4.2 nõutud tehnilist põhjendust A-, B1- või B2-klassi liigitamiseks. |
| --- | --- |

8.1.2.

Teise osa dokumentatsioonis peab sisalduma muu hulgas järgmine teave rikete liigituse kohta.

Igale diagnostika veakoodile vastava rikke liigitus tuleb dokumenteerida. Erinevate mootoritüüpide (näiteks erinevate mootorivõimsuste) puhul, mis kuuluvad samasse pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda, võib see liigitus olla erinev.

See teave peab sisaldama käesoleva lisa punktis 4.2 nõutud tehnilist põhjendust A-, B1- või B2-klassi liigitamiseks.

| 8.1.3. | Pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonnaga seotud dokumentatsioon
  Teise osa dokumentatsioonis peab sisalduma muu hulgas järgmine teave pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna kohta.
  Tuleb esitada pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna kirjeldus. See kirjeldus peab sisaldama tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide loetelu ja kirjeldust, pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi kirjeldust ja kõiki elemente, mis iseloomustavad tüüpkonda käesoleva lisa punkti 6.1.1 kohaselt.
  Kui pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkond sisaldab erinevatesse mootoritüüpkondadesse kuuluvaid mootoreid, tuleb esitada nende mootoritüüpkondade kokkuvõtlik kirjeldus.
  Lisaks sellele peab tootja esitama loetelu kõigi elektrooniliste sisendite ja väljundite kohta ning märkima, millist sideprotokolli kasutatakse iga pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna puhul. |
| --- | --- |

8.1.3.

Teise osa dokumentatsioonis peab sisalduma muu hulgas järgmine teave pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna kohta.

Tuleb esitada pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna kirjeldus. See kirjeldus peab sisaldama tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide loetelu ja kirjeldust, pardadiagnostikasüsteemi algmootorisüsteemi kirjeldust ja kõiki elemente, mis iseloomustavad tüüpkonda käesoleva lisa punkti 6.1.1 kohaselt.

Kui pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkond sisaldab erinevatesse mootoritüüpkondadesse kuuluvaid mootoreid, tuleb esitada nende mootoritüüpkondade kokkuvõtlik kirjeldus.

Lisaks sellele peab tootja esitama loetelu kõigi elektrooniliste sisendite ja väljundite kohta ning märkima, millist sideprotokolli kasutatakse iga pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna puhul.

| 8.2. | Dokumentatsioon pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldamiseks sõidukile
  Mootori tootja peab oma mootorisüsteemi paigaldusdokumentidele lisama asjakohased nõuded, mis tagavad, et maanteel või vajaduse korral mujal kasutatav sõiduk vastab käesoleva lisa nõuetele. Need dokumendid peavad sisaldama muu hulgas järgmist:






  a) | üksikasjalikud tehnilised nõuded, sh nõuded, mis tagavad mootorisüsteemi ühilduvuse pardadiagnostikasüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

8.2.

Mootori tootja peab oma mootorisüsteemi paigaldusdokumentidele lisama asjakohased nõuded, mis tagavad, et maanteel või vajaduse korral mujal kasutatav sõiduk vastab käesoleva lisa nõuetele. Need dokumendid peavad sisaldama muu hulgas järgmist:

a)

üksikasjalikud tehnilised nõuded, sh nõuded, mis tagavad mootorisüsteemi ühilduvuse pardadiagnostikasüsteemiga;

| b) | kohustusliku kontrollimise kord. |
| --- | --- |

b)

kohustusliku kontrollimise kord.

Selliste paigaldusnõuete olemasolu ja piisavust võib kontrollida mootorisüsteemi tüübikinnitusprotsessi käigus.

| Märkus. | Kui sõiduki tootja taotleb otsest tüübikinnitust pardadiagnostikasüsteemi sõidukile paigaldamise kohta, ei ole need dokumendid nõutavad. |
| --- | --- |

Märkus.

---

(1)  Käesolevas lisas kasutatud numeratsioon vastab ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitleva üldise tehnilise normi nr 5 numeratsioonile. Mõned ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitleva üldise tehnilise normi punktid ei ole käesolevas lisas vajalikud.

(2)  See määratlus ei tähenda, et jahutusvedeliku temperatuuri mõõtmiseks on vaja temperatuuriandurit.

(3)  Mõõdetud väärtuse puhul loetakse, et see võtab arvesse katsekambri süsteemi vastavaid täpsuse lubatavaid hälbeid ja katsetulemuste suuremat muutlikkust rikke tõttu.

(4)  Mootorit võib käsitleda käivitatuna käivitamisfaasi jooksul.

(5)  Selle infopaketi tüüpiline kasutus võib olla mootorisüsteemi heitenäitajatega seotud tehnilise seisundi kindlaksmääramine.

(6)  Selle infopaketi tüüpiline kasutus võib olla täpne arusaamine mootorisüsteemi heitenäitajatega seotud tehnoseisundist.

(7)  Mootori varustamine vastavate seadmetega ei ole nõutav, kui selle ainus eesmärk on esitada lisa 5 tabelites 3 ja 4 nimetatud teavet.

(8)  Tootjal on lubatud pardadiagnostikasüsteemi teabele juurdepääsu tagamiseks kasutada täiendavat pardadiagnostikasüsteemi ekraani, näiteks armatuurlauale paigutatud kuvarit. Sellise täiendava seadme suhtes ei kohaldata käesoleva lisa nõudeid.

(9)  Käesoleva lisa vastavas jaotises kindlaks määratud väärtuseni.

(10)  Tingimused, mis võivad mõjutada seda, kas ja millal pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi on ületatud, võivad olla näiteks mootorisüsteemi vanus või see, kas katse on tehtud uue või kulunud osaga.

(11)  Käesolevat punkti laiendatakse hiljem ka muudele seireseadmetele peale heite läviväärtuse seireseadmete.

---

9.B lisa 1. liide

Pardadiagnostikasüsteemide paigaldamise tüübikinnitus

Käesolev liide käsitleb juhtumit, mille korral sõiduki tootja taotleb tüübikinnitust sellis(t)e pardadiagnostikasüsteemi(de) sõidukile paigaldamiseks, mis kuulub (kuuluvad) käesoleva lisa nõuetele vastavuse suhtes sertifitseeritud pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda.

Sel juhul nõutakse lisaks käesoleva lisa üldnõuetele ka õige paigalduse tõendamist. Tõendamine peab toimuma vastava konstruktsioonielemendi, kontrollkatsete tulemuste vms põhjal ning peab käsitlema järgmiste elementide vastavust käesoleva lisa nõuetele:

| a) | pardadiagnostikasüsteemi paigaldus sõidukile seoses selle ühilduvusega mootorisüsteemiga; |
| --- | --- |

a)

pardadiagnostikasüsteemi paigaldus sõidukile seoses selle ühilduvusega mootorisüsteemiga;

| b) | rikkenäidik (piktogramm, rakendumisskeemid jne); |
| --- | --- |

b)

rikkenäidik (piktogramm, rakendumisskeemid jne);

| c) | juhtmeühendusega sideliides. |
| --- | --- |

c)

juhtmeühendusega sideliides.

Kontrollitakse rikkenäidu nõuetekohast süttimist, teabe salvestamist ning pardadiagnostikasüsteemi parda- ja välisarvuti andmesidet. Siiski ei tohi ühegi kontrollimise käigus nõuda mootorisüsteemi demonteerimist (näiteks võidakse valida elektriline lahtiühendamine).

---

9.B lisa 2. liide

Rikked. Diagnostika veakoodi seisundi näide. Rikkenäidiku ja loendurite rakendumisskeemide näide

Käesolevas liites püütakse näitlikustada käesoleva lisa punktides 4.3 ja 4.6.5 esitatud nõudeid.

Selles on esitatud järgmised joonised.

| Joonis 1. | Diagnostika veakoodi seisund B1-klassi rikke korral. |
| --- | --- |

Joonis 1.

Diagnostika veakoodi seisund B1-klassi rikke korral.

| Joonis 2. | Diagnostika veakoodi seisund kahe järjestikuse erineva B1-klassi rikke korral. |
| --- | --- |

Joonis 2.

Diagnostika veakoodi seisund kahe järjestikuse erineva B1-klassi rikke korral.

| Joonis 3. | Diagnostika veakoodi seisund B1-klassi rikke kordumise korral. |
| --- | --- |

Joonis 3.

Diagnostika veakoodi seisund B1-klassi rikke kordumise korral.

| Joonis 4A | A-klassi rike: rikkenäidiku ja rikkenäidu loendurite rakendumine. |
| --- | --- |

Joonis 4A

A-klassi rike: rikkenäidiku ja rikkenäidu loendurite rakendumine.

| Joonis 4B | Pideva rikkenäidu väljalülitamispõhimõtete näide. |
| --- | --- |

Joonis 4B

Pideva rikkenäidu väljalülitamispõhimõtete näide.

| Joonis 5 | B1-klassi rike: B1-loenduri rakendumine viie kasutusjuhtumi korral. |
| --- | --- |

Joonis 5

B1-klassi rike: B1-loenduri rakendumine viie kasutusjuhtumi korral.

Joonis 1

Diagnostika veakoodi seisund B1-klassi rikke korral

Image 228

Märkused

| | punkt, kus toimub vastava rikke seire. |
| --- | --- |

Image 229

| N, M | lisas nõutakse võtmetähtsusega talitlustsüklite kindlakstegemist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude näitlikustamiseks on võtmetähtsusega talitlustsüklitele antud väärtused N ja M. |
| --- | --- |

N, M

Näiteks M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke tuvastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkenäidik on välja lülitatud.

Joonis 2

Diagnostika veakoodi seisund kahe järjestikuse erineva B1-klassi rikke korral

Image 230

Märkused

| | punkt, kus toimub vastava rikke seire. |
| --- | --- |

Image 231

N, M,

| N', M' | lisas nõutakse võtmetähtsusega talitlustsüklite kindlakstegemist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude näitlikustamiseks on võtmetähtsusega talitlustsüklitele antud esimese rikke puhul väärtused N ja M ning teise rikke puhul väärtused N’ ja M’. |
| --- | --- |

N', M'

Näiteks M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke tuvastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkenäidik on välja lülitatud.

| N + 40 | neljakümnes talitlustsükkel pärast rikkenäidiku esmakordset kustumist või mootori 200 töötundi (kumb toimub varem). |
| --- | --- |

N + 40

Joonis 3

Diagnostika veakoodi seisund B1-klassi rikke kordumise korral

Image 232

Märkused

| | punkt, kus toimub vastava rikke seire. |
| --- | --- |

Image 233

N, M,

| N', M' | lisas nõutakse võtmetähtsusega talitlustsüklite kindlakstegemist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude näitlikustamiseks on võtmetähtsusega talitlustsüklitele antud esimese rikke ilmnemise puhul väärtused N ja M ning teise rikke ilmnemise puhul väärtused N’ ja M’. |
| --- | --- |

N', M'

Näiteks M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke tuvastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkenäidik on välja lülitatud.

Joonis 4A.

A-klassi rike: rikkenäidiku ja rikkenäidu loendurite rakendumine

Image 234

| Märkus. | Joonisel 4B on kujutatud pideva rikkenäidu väljalülitamisega seotud üksikasjad erijuhul, mil esineb ka võimalik seisund. |
| --- | --- |

Märkus.

Joonis 4B

Pideva rikkenäidu väljalülitamispõhimõtete näide

Image 235

Märkused

| | punkt, kus toimub vastava rikke seire. |
| --- | --- |

Image 236

| M | talitlustsükkel, kus seireseade esmakordselt tuvastab, et kinnitatud ja aktiivset riket enam ei ole. |
| --- | --- |

M

| Näide 1 | juhtum, mille korral seireseade ei tuvasta talitlustsükli M käigus rikke olemasolu. |
| --- | --- |

Näide 1

| Näide 2 | juhtum, mille korral seireseade on talitlustsükli M käigus varem tuvastanud rikke olemasolu. |
| --- | --- |

Näide 2

| Näide 3 | juhtum, mille korral seireseade tuvastab talitlustsükli M käigus rikke olemasolu, olles esmalt leidnud, et riket ei ole. |
| --- | --- |

Näide 3

Joonis 5

B1-klassi rike: B1-loenduri rakendumine viie kasutusjuhtumi korral

Image 237

| Märkus. | Selles näites eeldatakse üheainsa B1-loenduri kasutamist. |
| --- | --- |

Märkus.

---

9.B lisa 3. liide

Seirenõuded

Käesoleva liite punktides on loetletud süsteemid või osad, mida pardadiagnostikasüsteem peab jälgima vastavalt käesoleva lisa punktile 4.2. Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, kehtivad need nõuded kõigi mootoritüüpide suhtes.

3. liite punkt 1

Elektriliste/elektrooniliste osade seire

Käesolevas liites kirjeldatud heitekontrollisüsteemide juhtimiseks või jälgimiseks kasutatavate elektriliste/elektrooniliste osade suhtes kohaldatakse osade seiret vastavalt käesoleva lisa punkti 4.2 sätetele. See hõlmab muu hulgas rõhuandureid, temperatuuriandureid, heitgaasiandureid ja olemasolu korral hapnikuandureid, detonatsiooniandureid, kütuse või reagendi sissepritsepihustit (-pihusteid) väljalaskesüsteemis, põleteid või küttekehi väljalaskesüsteemis, hõõgküünlaid, sisselaskeõhu kuumuteid.

Tagasisidestatud reguleerimissüsteemi olemasolu korral peab pardadiagnostikasüsteem jälgima süsteemi võimet säilitada projektikohast reguleerimist tagasiside alusel (võimalikud vead on näiteks tootja määratud ajavahemike järel tagasiside alusel reguleerimise sisselülitamata jätmine või reguleerimine tagasiside alusel on ära kasutanud kogu tootja lubatud reguleerimissuutlikkuse ja süsteem ei suuda eesmärki saavutada) – osade seire.

Eelkõige tuleb käesoleva punkti seirenõudeid rakendada juhtudel, mille korral reagendi etteanne toimub tagasisidestatud juhtimisega, ent tuvastatud rikkeid ei liigitata C-klassi riketeks.

Märkus. Neid sätteid kohaldatakse kõigi elektriliste/elektrooniliste osade suhtes isegi siis, kui need kuuluvad käesoleva liite muudes punktides kirjeldatud seireseadmetesse.

3. liite punkt 2

Diislikütuse tahmafiltrisüsteem

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima diislikütuse tahmafiltrisüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootori korral:

| a) | diislikütuse tahmafiltri substraadi olemasolu – täieliku talitlustõrke seire; |
| --- | --- |

a)

diislikütuse tahmafiltri substraadi olemasolu – täieliku talitlustõrke seire;

| b) | diislikütuse tahmafiltri ummistumine – täielik talitlustõrge; |
| --- | --- |

b)

diislikütuse tahmafiltri ummistumine – täielik talitlustõrge;

| c1) | diislikütuse tahmafiltri filtreerimis- ja regenereerimisprotsess. See nõue kehtiks üksnes tahkete osakeste heite suhtes – heite läviväärtuse seire.
  Alternatiivina (olenevalt asjaoludest) (1) peab pardadiagnostikasüsteem jälgima järgmist: |
| --- | --- |

c1)

diislikütuse tahmafiltri filtreerimis- ja regenereerimisprotsess. See nõue kehtiks üksnes tahkete osakeste heite suhtes – heite läviväärtuse seire.

Alternatiivina (olenevalt asjaoludest) (1) peab pardadiagnostikasüsteem jälgima järgmist:

| c2) | diislikütuse tahmafiltri filtreerimis- ja regenereerimisprotsess (näiteks tahkete osakeste kogunemine filtreerimise käigus ja tahkete osakeste eemaldamine sundregenereerimise käigus) – talitluse seire käesoleva lisa 8. liite kohaselt.

  Märkus. Perioodilist regenereerimist jälgitakse selle põhjal, kui hästi suudab seade talitleda ettenähtud viisil (näiteks teha regenereerimine tootja määratud ajavahemiku jooksul, teha regenereerimine nõudmisel jne). See on seadmega seotud osade seire üks element. |
| --- | --- |

c2)

diislikütuse tahmafiltri filtreerimis- ja regenereerimisprotsess (näiteks tahkete osakeste kogunemine filtreerimise käigus ja tahkete osakeste eemaldamine sundregenereerimise käigus) – talitluse seire käesoleva lisa 8. liite kohaselt.

Märkus. Perioodilist regenereerimist jälgitakse selle põhjal, kui hästi suudab seade talitleda ettenähtud viisil (näiteks teha regenereerimine tootja määratud ajavahemiku jooksul, teha regenereerimine nõudmisel jne). See on seadmega seotud osade seire üks element.

3. liite punkt 3

Selektiivse katalüütilise taandamise seire

Käesolevas punktis tähendab SCR selektiivset katalüütilist taandamist või muud lahja NOx-i katalüsaatorit. Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima selektiivse katalüütilise taandamise süsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootori korral:

| a) | aktiivne/sekkuv reagendi sissepritseseade: süsteemi võime reguleerida nõuetekohaselt reagendi etteannet sissepritsega kas väljalaskesüsteemis või silindris – talitluse seire; |
| --- | --- |

a)

aktiivne/sekkuv reagendi sissepritseseade: süsteemi võime reguleerida nõuetekohaselt reagendi etteannet sissepritsega kas väljalaskesüsteemis või silindris – talitluse seire;

| b) | aktiivne/sekkuv reagent: reagendi nõuetekohane tarbimine, kui kasutatakse muud reagenti kui kütuses (näiteks karbamiid) – talitluse seire; |
| --- | --- |

b)

aktiivne/sekkuv reagent: reagendi nõuetekohane tarbimine, kui kasutatakse muud reagenti kui kütuses (näiteks karbamiid) – talitluse seire;

| c) | aktiivne/sekkuv reagent: võimaluste piires reagendi kvaliteet, kui kasutatakse muud reagenti kui kütuses (näiteks karbamiid) – talitluse seire; |
| --- | --- |

c)

aktiivne/sekkuv reagent: võimaluste piires reagendi kvaliteet, kui kasutatakse muud reagenti kui kütuses (näiteks karbamiid) – talitluse seire;

| d) | selektiivse katalüütilise taandamise tõhusus: katalüsaatori selektiivse katalüütilise taandamise võime muundada NOx-i – heite läviväärtuse seire. |
| --- | --- |

d)

selektiivse katalüütilise taandamise tõhusus: katalüsaatori selektiivse katalüütilise taandamise võime muundada NOx-i – heite läviväärtuse seire.

3. liite punkt 4

Katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima katalüütilise taandamisega NOx-i püüdurisüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootori korral:

| a) | katalüütilise taandamisega NOx-i püüdurisüsteemi võime adsorbeerida/salvestada ja muundada NOx-i – talitluse seire; |
| --- | --- |

a)

katalüütilise taandamisega NOx-i püüdurisüsteemi võime adsorbeerida/salvestada ja muundada NOx-i – talitluse seire;

| b) | katalüütilise taandamisega NOx-i püüduri aktiivne/sekkuv reagendi sissepritseseade: süsteemi võime reguleerida nõuetekohaselt reagendi etteannet sissepritsega kas väljalaskesüsteemis või silindris – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

katalüütilise taandamisega NOx-i püüduri aktiivne/sekkuv reagendi sissepritseseade: süsteemi võime reguleerida nõuetekohaselt reagendi etteannet sissepritsega kas väljalaskesüsteemis või silindris – talitluse seire.

3. liite punkt 5

Oksüdatsioonikatalüsaatorite (sealhulgas diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaatori) seire

Käesolevat punkti kohaldatakse oksüdatsioonikatalüsaatorite suhtes, mis on muudest järeltöötlussüsteemidest eraldi. Järeltöötlussüsteemi korpuses sisalduvaid oksüdatsioonikatalüsaatoreid käsitletakse käesoleva liite vastava punkti all.

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima mootori oksüdatsioonikatalüsaatorite järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootori korral:

| a) | süsivesinike muundamise tõhusus: oksüdatsioonikatalüsaatori võime muundada süsivesinikke süsteemis muudest järeltöötlusseadmetest ülesvoolu – täieliku talitlustõrke seire; |
| --- | --- |

a)

süsivesinike muundamise tõhusus: oksüdatsioonikatalüsaatori võime muundada süsivesinikke süsteemis muudest järeltöötlusseadmetest ülesvoolu – täieliku talitlustõrke seire;

| b) | süsivesinike muundamise tõhusus: oksüdatsioonikatalüsaatori võime muundada süsivesinikke süsteemis muudest järeltöötlusseadmetest allavoolu – täieliku talitlustõrke seire. |
| --- | --- |

b)

süsivesinike muundamise tõhusus: oksüdatsioonikatalüsaatori võime muundada süsivesinikke süsteemis muudest järeltöötlusseadmetest allavoolu – täieliku talitlustõrke seire.

3. liite punkt 6

Heitgaasitagastussüsteemi seire

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima heitgaasitagastussüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootori korral:

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a1) | Heitgaasitagastuse väike/suur vooluhulk: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse vooluhulk, tuvastades nii seisundi „vooluhulk liiga väike“ kui ka seisundi „vooluhulk liiga suur“ – heite läviväärtuse seire. |

Diislikütus

Gaas

a1)

Heitgaasitagastuse väike/suur vooluhulk: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse vooluhulk, tuvastades nii seisundi „vooluhulk liiga väike“ kui ka seisundi „vooluhulk liiga suur“ – heite läviväärtuse seire.

X

| a2) | Heitgaasitagastuse väike/suur vooluhulk: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse vooluhulk, tuvastades nii seisundi „vooluhulk liiga väike“ kui ka seisundi „vooluhulk liiga suur“ – talitluse seire. |
| --- | --- |

a2)

Heitgaasitagastuse väike/suur vooluhulk: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse vooluhulk, tuvastades nii seisundi „vooluhulk liiga väike“ kui ka seisundi „vooluhulk liiga suur“ – talitluse seire.

X

| a3) | Heitgaasitagastuse väike vooluhulk: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse vooluhulk, tuvastades seisundi „vooluhulk liiga väike“ – täieliku talitlustõrke seire või talitluse seire vastavalt käesolevale punktile. |
| --- | --- |

a3)

Heitgaasitagastuse väike vooluhulk: heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse vooluhulk, tuvastades seisundi „vooluhulk liiga väike“ – täieliku talitlustõrke seire või talitluse seire vastavalt käesolevale punktile.

X

X

| b) | Heitgaasitagastussüsteemi täiturseadme aeglane reageering: heitgaasitagastussüsteemi võime saavutada käsuga etteantud vooluhulk tootja määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

Heitgaasitagastussüsteemi täiturseadme aeglane reageering: heitgaasitagastussüsteemi võime saavutada käsuga etteantud vooluhulk tootja määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire.

X

X

| c1) | Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus: heitgaasitagastuse jahutussüsteemi võime saavutada tootja määratud jahutusefektiivsus – talitluse seire. |
| --- | --- |

c1)

Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus: heitgaasitagastuse jahutussüsteemi võime saavutada tootja määratud jahutusefektiivsus – talitluse seire.

X

X

| c2) | Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus: heitgaasitagastuse jahutussüsteemi võime saavutada tootja määratud jahutusefektiivsus – täieliku talitlustõrke seire vastavalt käesolevale punktile. |
| --- | --- |

c2)

Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus: heitgaasitagastuse jahutussüsteemi võime saavutada tootja määratud jahutusefektiivsus – täieliku talitlustõrke seire vastavalt käesolevale punktile.

X

X

| a3) | Heitgaasitagastuse väike vooluhulk (täieliku talitlustõrke seire või talitluse seire) |
| --- | --- |

a3)

Heitgaasitagastuse väike vooluhulk (täieliku talitlustõrke seire või talitluse seire)

Kui heitkogused ei ületaks pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi ka siis, kui heitgaasitagastussüsteemi võime säilitada käsuga etteantud heitgaasitagastuse vooluhulk kaoks täielikult (näiteks mootorist allavoolu paikneva selektiivse katalüütilise taandamise süsteemi nõuetekohase toimimise tõttu), siis:

| 1. | Heitgaasitagastuse vooluhulga tagasisidestatud juhtimise korral tuvastab pardadiagnostikasüsteem rikke, kui heitgaasitagastussüsteem ei suuda suurendada heitgaasitagastuse vooluhulka nõutava vooluhulga saavutamiseks.
  Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks. |
| --- | --- |

1.

Heitgaasitagastuse vooluhulga tagasisidestatud juhtimise korral tuvastab pardadiagnostikasüsteem rikke, kui heitgaasitagastussüsteem ei suuda suurendada heitgaasitagastuse vooluhulka nõutava vooluhulga saavutamiseks.

Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.

| 2. | Heitgaasitagastuse vooluhulga tagasisidestuseta juhtimise korral tuvastab pardadiagnostikasüsteem rikke, kui süsteemis ei esine tuvastatavas koguses heitgaasitagastusvoolu olukorras, kus heitgaasitagastusvoolu esinemine on ootuspärane.
  Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.






  c2) | Heitgaasitagastuse jahuti jahutusefektiivsus (täieliku talitlustõrke seire) |
| --- | --- | --- |

2.

Heitgaasitagastuse vooluhulga tagasisidestuseta juhtimise korral tuvastab pardadiagnostikasüsteem rikke, kui süsteemis ei esine tuvastatavas koguses heitgaasitagastusvoolu olukorras, kus heitgaasitagastusvoolu esinemine on ootuspärane.

Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.

c2)

Kui heitgaasitagastuse jahutussüsteemi võime saavutada tootja määratud jahutusefektiivsus kaob täielikult ja seiresüsteem sellist riket ei tuvasta (sest selle tagajärjel suurenev heitkogus ei ulatuks pardadiagnostikasüsteemi läviväärtuseni ühegi saasteaine kohta), peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama rikke, kui süsteemis ei toimu tuvastatavas mahus heitgaasitagastuse jahutust.

Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.

3. liite punkt 7

Kütusesüsteemi seire

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima kütusesüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootori korral:

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a) | Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütuserõhk tagasisidestatud juhtimise korral – talitluse seire. |

Diislikütus

Gaas

a)

Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütuserõhk tagasisidestatud juhtimise korral – talitluse seire.

X

| b) | Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütuserõhk tagasisidestatud juhtimise korral, kui süsteem on konstrueeritud selliselt, et rõhku saab kontrollida muudest näitajatest sõltumatult – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütuserõhk tagasisidestatud juhtimise korral, kui süsteem on konstrueeritud selliselt, et rõhku saab kontrollida muudest näitajatest sõltumatult – talitluse seire.

X

| c) | Kütuse sissepritse ajastus: kütusesüsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütuse sissepritse ajastus vähemalt ühe sissepritsesündmuse puhul, kui mootor on varustatud vastavate anduritega – talitluse seire. |
| --- | --- |

c)

Kütuse sissepritse ajastus: kütusesüsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütuse sissepritse ajastus vähemalt ühe sissepritsesündmuse puhul, kui mootor on varustatud vastavate anduritega – talitluse seire.

X

| d) | Kütuse sissepritsekogus: kütusesüsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütusekogus, tuvastades kõrvalekaldeid soovitud kütusekogusest vähemalt ühe sissepritsesündmuse puhul, kui mootor on varustatud asjakohaste anduritega (näiteks enne või pärast sissepritset või sissepritse ajal) – heite läviväärtuse seire. |
| --- | --- |

d)

Kütuse sissepritsekogus: kütusesüsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütusekogus, tuvastades kõrvalekaldeid soovitud kütusekogusest vähemalt ühe sissepritsesündmuse puhul, kui mootor on varustatud asjakohaste anduritega (näiteks enne või pärast sissepritset või sissepritse ajal) – heite läviväärtuse seire.

X

| e) | Kütuse sissepritsesüsteem: võime säilitada soovitud õhu ja kütuse suhe (sealhulgas isereguleerumisvõime) – talitluse seire. |
| --- | --- |

e)

Kütuse sissepritsesüsteem: võime säilitada soovitud õhu ja kütuse suhe (sealhulgas isereguleerumisvõime) – talitluse seire.

X

3. liite punkt 8

Õhukäitluse ja turboülelaaduri/ülelaaderõhu juhtsüsteem

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima õhukäitluse ja turboülelaaduri/ülelaaderõhu juhtsüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootori korral:

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a1) | Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaaderõhk, tuvastades nii seisundi „ülelaaderõhk liiga madal“ kui ka seisundi „ülelaaderõhk liiga kõrge“ – heite läviväärtuse seire. |

Diislikütus

Gaas

a1)

Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaaderõhk, tuvastades nii seisundi „ülelaaderõhk liiga madal“ kui ka seisundi „ülelaaderõhk liiga kõrge“ – heite läviväärtuse seire.

X

| a2) | Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaaderõhk, tuvastades nii seisundi „ülelaaderõhk liiga madal“ kui ka seisundi „ülelaaderõhk liiga kõrge“ – talitluse seire. |
| --- | --- |

a2)

Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaaderõhk, tuvastades nii seisundi „ülelaaderõhk liiga madal“ kui ka seisundi „ülelaaderõhk liiga kõrge“ – talitluse seire.

X

| a3) | Turboülelaaduri alatalitlus: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaaderõhk, tuvastades seisundi „ülelaaderõhk liiga madal“ – täieliku talitlustõrke seire või talitluse seire vastavalt käesolevale punktile. |
| --- | --- |

a3)

Turboülelaaduri alatalitlus: turboülelaadimissüsteemi võime säilitada käsuga etteantud ülelaaderõhk, tuvastades seisundi „ülelaaderõhk liiga madal“ – täieliku talitlustõrke seire või talitluse seire vastavalt käesolevale punktile.

X

X

| b) | Muutuva geomeetriaga turboülelaaduri aeglane reageering: Muutuva geomeetriaga turboülelaadurisüsteemi võime saavutada käsule vastav geomeetria tootja määratud ajavahemiku jooksul – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

Muutuva geomeetriaga turboülelaaduri aeglane reageering: Muutuva geomeetriaga turboülelaadurisüsteemi võime saavutada käsule vastav geomeetria tootja määratud ajavahemiku jooksul – talitluse seire.

X

X

| c) | Ülelaadeõhu vahejahutus: ülelaadeõhu vahejahutussüsteemi tõhusus – täieliku talitlustõrke seire. |
| --- | --- |

c)

Ülelaadeõhu vahejahutus: ülelaadeõhu vahejahutussüsteemi tõhusus – täieliku talitlustõrke seire.

X

X

| a3) | Turboülelaaduri alatalitlus (täieliku talitlustõrke seire) |
| --- | --- |

a3)

Turboülelaaduri alatalitlus (täieliku talitlustõrke seire)

| 1. | Kui heitkogused ei ületaks pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi isegi siis, kui ülelaaderõhu süsteemi võime säilitada nõutaval tasemel ülelaaderõhku kaoks täielikult ja toimub ülelaaderõhu tagasisidestatud juhtimine, peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama rikke, kui ülelaaderõhu süsteem ei suuda tõsta ülelaaderõhku nõutavale tasemele.
  Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks. |
| --- | --- |

1.

Kui heitkogused ei ületaks pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi isegi siis, kui ülelaaderõhu süsteemi võime säilitada nõutaval tasemel ülelaaderõhku kaoks täielikult ja toimub ülelaaderõhu tagasisidestatud juhtimine, peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama rikke, kui ülelaaderõhu süsteem ei suuda tõsta ülelaaderõhku nõutavale tasemele.

Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.

| 2. | Kui heitkogused ei ületaks pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi isegi siis, kui ülelaaderõhu süsteemi võime säilitada nõutaval tasemel ülelaaderõhku kaoks täielikult ja toimub ülelaaderõhu tagasisidestuseta juhtimine, peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama rikke, kui süsteemis ei ole tuvastataval asemel ülelaaderõhku olukorras, kus ülelaaderõhu esinemine on ootuspärane.
  Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks. |
| --- | --- |

2.

Kui heitkogused ei ületaks pardadiagnostikasüsteemi läviväärtusi isegi siis, kui ülelaaderõhu süsteemi võime säilitada nõutaval tasemel ülelaaderõhku kaoks täielikult ja toimub ülelaaderõhu tagasisidestuseta juhtimine, peab pardadiagnostikasüsteem tuvastama rikke, kui süsteemis ei ole tuvastataval asemel ülelaaderõhku olukorras, kus ülelaaderõhu esinemine on ootuspärane.

Sellist riket ei liigitata C-klassi rikkeks.

3. liite punkt 9

Muutuva gaasijaotusfaasiga süsteem

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd sellise süsteemiga varustatud mootori korral:

| a) | muutuva gaasijaotusfaasiga sihtviga: muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütusejaotus – talitluse seire; |
| --- | --- |

a)

muutuva gaasijaotusfaasiga sihtviga: muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütusejaotus – talitluse seire;

| b) | muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemi aeglane reageering: muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütusejaotus tootja määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemi aeglane reageering: muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemi võime saavutada käsuga etteantud kütusejaotus tootja määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire.

3. liite punkt 10

Töötakti vahelejätu seire

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a) | Ettekirjutused puuduvad. |

Diislikütus

Gaas

a)

Ettekirjutused puuduvad.

X

| b) | Katalüsaatori kahjustust põhjustada võiv töötakti vahelejätt (näiteks jälgides töötakti vahelejätu esinemisprotsenti teatava ajavahemiku jooksul) – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

Katalüsaatori kahjustust põhjustada võiv töötakti vahelejätt (näiteks jälgides töötakti vahelejätu esinemisprotsenti teatava ajavahemiku jooksul) – talitluse seire.

X

3. liite punkt 11

Karterituulutuse seire

Ettekirjutused puuduvad.

3. liite punkt 12

Mootori jahutussüsteemi seire

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima mootori jahutussüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd.

| a) | Mootori jahutusvedeliku temperatuur (termostaat): termostaat on kinni kiilunud avatud asendisse. Tootja ei pea tagama termostaadi seiret, kui selle rike ei muuda muid pardadiagnostikasüsteemi seireseadmeid töövõimetuks – täieliku talitlustõrke seire. |
| --- | --- |

a)

Mootori jahutusvedeliku temperatuur (termostaat): termostaat on kinni kiilunud avatud asendisse. Tootja ei pea tagama termostaadi seiret, kui selle rike ei muuda muid pardadiagnostikasüsteemi seireseadmeid töövõimetuks – täieliku talitlustõrke seire.

Tootja ei pea tagama mootori jahutusvedeliku temperatuuri või mootori jahutusvedeliku temperatuurianduri seiret, kui mootori jahutusvedeliku temperatuuri või mootori jahutusvedeliku temperatuuriandurit ei kasutata mitte ühegi heitekontrollisüsteemi tagasisidestatud juhtimise korral ja/või see ei muuda ühtegi muud seireseadet töövõimetuks.

Kui mootor töötab tingimustes, mis võib põhjustada ekslikke diagnoose (näiteks sõidukit kasutatakse tühikäigul rohkem kui 50–75 % jooksul soojendusajast), võib tootja seireseadme töö peatada või seda edasi lükata seni, kuni tagasisidestatud juhtimisega saavutatakse etteantud temperatuur.

3. liite punkt 13

Heitgaasi- ja hapnikuandurite seire

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima:

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a) | Heitgaasiandurite elektriliste elementide nõuetekohast tööd selliste anduritega varustatud mootori korral vastavalt käesoleva liite punktile 1 – osade seire. |

Diislikütus

Gaas

a)

Heitgaasiandurite elektriliste elementide nõuetekohast tööd selliste anduritega varustatud mootori korral vastavalt käesoleva liite punktile 1 – osade seire.

X

X

| b) | Nii primaarseid kui ka sekundaarseid (kütuse reguleerimissüsteemi) hapnikuandureid. Neid andureid vaadeldakse heitgaasianduritena, mille nõuetekohast tööd jälgitakse vastavalt käesoleva liite punktile 1 – osade seire. |
| --- | --- |

b)

Nii primaarseid kui ka sekundaarseid (kütuse reguleerimissüsteemi) hapnikuandureid. Neid andureid vaadeldakse heitgaasianduritena, mille nõuetekohast tööd jälgitakse vastavalt käesoleva liite punktile 1 – osade seire.

X

3. liite punkt 14

Tühikäigu pöörlemissageduse juhtsüsteemi seire

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima tühikäigu pöörlemissageduse juhtsüsteemi elektriliste elementide nõuetekohast tööd selliste elementidega varustatud mootori korral vastavalt käesoleva liite punktile 1.

3. liite punkt 15

Kolmeastmeline katalüsaator

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima kolmeastmelise katalüsaatori nõuetekohast tööd sellega varustatud mootori korral:

| | Diislikütus | Gaas |
| --- | --- | --- |
| a) | Kolmeastmelise katalüsaatori muundamistõhusus: katalüsaatori võime muundada NOx-i ja CO-d – talitluse seire. |

Diislikütus

Gaas

a)

Kolmeastmelise katalüsaatori muundamistõhusus: katalüsaatori võime muundada NOx-i ja CO-d – talitluse seire.

X

---

(1)  c1 kohaldatakse 3. lisa tabelis 1 esitatud B- ja C-etapi suhtes. c2 kohaldatakse 3. lisa tabelis 1 esitatud A-etapi suhtes.

---

9.B lisa 4. liide

Tehnilise vastavuse aruanne

Aruande annab välja tüübikinnitusasutus vastavalt käesoleva lisa punktidele 6.3.3 ja 7.3 pärast pardadiagnostikasüsteemi või pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna ülevaatamist, kui vastav süsteem või tüüpkond vastab käesoleva liite nõuetele.

Nimetatud aruandesse märgitakse täpne viide käesolevale liitele (sealhulgas selle versiooni number).

Aruandesse märgitakse ka täpne viide käesolevale eeskirjale (sealhulgas selle versiooni number).

Kõnealune aruanne sisaldab esilehte, mis näitab pardadiagnostikasüsteemi või pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna lõplikku vastavust, ning järgmist viit punkti.

| Punkt 1 | Teave pardadiagnostikasüsteemi kohta. |
| --- | --- |

Punkt 1

Teave pardadiagnostikasüsteemi kohta.

| Punkt 2 | Teave pardadiagnostikasüsteemi vastavuse kohta. |
| --- | --- |

Punkt 2

Teave pardadiagnostikasüsteemi vastavuse kohta.

| Punkt 3 | Teave puuduste kohta. |
| --- | --- |

Punkt 3

Teave puuduste kohta.

| Punkt 4 | Teave pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatsete kohta. |
| --- | --- |

Punkt 4

Teave pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatsete kohta.

| Punkt 5 | Katsearuanne. |
| --- | --- |

Punkt 5

Katsearuanne.

Tehnilise aruande sisu koos selles olevate punktidega peab hõlmama vähemalt järgmistes näidetes esitatud elemente.

Aruandes peab olema öeldud, et aruande reprodutseerimine või väljavõtteline avaldamine ilma allkirjastanud tüübikinnitusasutuse kirjaliku loata on keelatud.

Lõpliku vastavuse aruanne

Käesolev dokumentatsioon ja selles kirjeldatud pardadiagnostikasüsteem / pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkond vastavad järgmise eeskirja nõuetele:

eeskiri ... / versioon ... / jõustamiskuupäev ... / kütusetüüp ...

Eeskirjaga on üle võetud järgmine üldine tehniline norm:

üldine tehniline norm ... / A + B / versioon ... / kuupäev ...

Tehnilise vastavuse aruandes on ... lehekülge.

Koht, kuupäev: ...

Koostaja (nimi ja allkiri)

Tüübikinnitusasutus (nimi, pitser)

Tehnilise vastavuse aruande punkt 1 (näidis)

Teave pardadiagnostikasüsteemi kohta

1.   Taotletava tüübikinnituse tüüp

| Taotletav tüübikinnitus | |
| --- | --- |
| — | üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitus |

Taotletav tüübikinnitus

—

üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitus

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna tüübikinnitus |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna tüübikinnitus

| — | pardadiagnostikasüsteemi kui sertifitseeritud pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna liikme tüübikinnitus |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi kui sertifitseeritud pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna liikme tüübikinnitus

| — | laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda |
| --- | --- |

—

laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda

| — | laiendamine pardadiagnostikasüsteemi mõjutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks |
| --- | --- |

—

laiendamine pardadiagnostikasüsteemi mõjutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks

| — | laiendamine rikkeliigituse muudatuse arvessevõtmiseks |
| --- | --- |

—

laiendamine rikkeliigituse muudatuse arvessevõtmiseks

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

2.   Teave pardadiagnostikasüsteemi kohta

| Üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitus | |
| --- | --- |
| — | mootorisüsteemi tüüpkonna tüüp (tüübid) (1) (vajaduse korral, vt käesoleva lisa punkt 6.1) või üksiku(te) mootorisüsteemi(de) tüüp (tüübid)1 |

Üksiku pardadiagnostikasüsteemi tüübikinnitus

—

mootorisüsteemi tüüpkonna tüüp (tüübid) (1) (vajaduse korral, vt käesoleva lisa punkt 6.1) või üksiku(te) mootorisüsteemi(de) tüüp (tüübid)1

| — | pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (tootja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (tootja esitatud): viide ja kuupäev

. . . .

. . . .

Pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna tüübikinnitus

. . . .

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral, vt punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral, vt punkt 6.1)

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp1 |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp1

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide1 loend |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide1 loend

| — | pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (tootja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (tootja esitatud): viide ja kuupäev

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Pardadiagnostikasüsteemi kui sertifitseeritud pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna liikme tüübikinnitus

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral, vt punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral, vt punkt 6.1)

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp1 |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp1

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide1 loend |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide1 loend

| — | uue pardadiagnostikasüsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüpkonna nimetus (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

uue pardadiagnostikasüsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüpkonna nimetus (vajaduse korral)

| — | uue pardadiagnostikasüsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüp1 |
| --- | --- |

—

uue pardadiagnostikasüsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüp1

| — | laiendatud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (tootja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

laiendatud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (tootja esitatud): viide ja kuupäev

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

| Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda | |
| --- | --- |
| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluvate mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral laiendatud) (vajaduse korral, vt punkt 6.1) - |

Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluvate mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral laiendatud) (vajaduse korral, vt punkt 6.1) -

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide1 loend |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide1 loend

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi ajakohastatud (uus või muutmata) tüüp1 |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi ajakohastatud (uus või muutmata) tüüp1

| — | laiendatud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (tootja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

laiendatud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (tootja esitatud): viide ja kuupäev

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Laiendamine pardadiagnostikasüsteemi mõjutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks

| — | konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral)

| — | konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpide1 loend |
| --- | --- |

—

konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpide1 loend

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi ajakohastatud (vajaduse korral, uus või muutmata) tüüp1 |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi ajakohastatud (vajaduse korral, uus või muutmata) tüüp1

muudetud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (tootja esitatud): viide ja kuupäev

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

Laiendamine rikkeliigituse muudatuse arvessevõtmiseks

| — | liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral)

| — | liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpide1 loend |
| --- | --- |

—

liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpide1 loend

muudetud pardadiagnostikasüsteemi kirjeldus (tootja esitatud): viide ja kuupäev

. . . .

. . . .

. . . .

Tehnilise vastavuse aruande punkt 2 (näidis)

Teave pardadiagnostikasüsteemi vastavuse kohta

1.   Dokumentatsioon

| Tootja esitatavad elemendid pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna dokumentatsioonis on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa punkti 8 nõuetele järgmiselt: | |
| --- | --- |
| — | iga jälgitava osa või süsteemiga seotud dokumentatsioon |

Tootja esitatavad elemendid pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna dokumentatsioonis on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa punkti 8 nõuetele järgmiselt:

—

iga jälgitava osa või süsteemiga seotud dokumentatsioon

| — | iga diagnostika veakoodiga seotud dokumentatsioon |
| --- | --- |

—

iga diagnostika veakoodiga seotud dokumentatsioon

| — | rikete liigitusega seotud dokumentatsioon |
| --- | --- |

—

rikete liigitusega seotud dokumentatsioon

| — | pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonnaga seotud dokumentatsioon |
| --- | --- |

—

pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonnaga seotud dokumentatsioon

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

| — | Tootja on esitanud dokumentatsiooni, mida nõutakse käesoleva lisa punkti 8.2 alusel pardadiagnostikasüsteemi paigaldamiseks sõidukisse, ning selles sisalduvad dokumendid on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa nõuetele: |
| --- | --- |

—

Tootja on esitanud dokumentatsiooni, mida nõutakse käesoleva lisa punkti 8.2 alusel pardadiagnostikasüsteemi paigaldamiseks sõidukisse, ning selles sisalduvad dokumendid on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa nõuetele:

JAH/EI

| — | Pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldus vastab käesoleva lisa 1. liitele: |
| --- | --- |

—

Pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldus vastab käesoleva lisa 1. liitele:

JAH/EI

2.   Dokumentide sisu

| Seire

  Seireseadmed vastavad käesoleva lisa punkti 4.2 nõuetele: | JAH/EI |
| --- | --- |
| Liigitus

  Rikete liigitus vastab käesoleva lisa punkti 4.5 nõuetele: | JAH/EI |
| Rikkenäidiku rakendumisskeem

  Vastavalt käesoleva lisa punktile 4.6.3 on rikkenäidiku rakendumisskeem:
  Rikkenäidiku sisse- ja väljalülitumine vastab käesoleva lisa punkti 4.6 nõuetele: | eristav /
  mitteeristav
  JAH/EI |
| Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine

  Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine vastab käesoleva lisa punktide 4.3 ja 4.4 nõuetele: | JAH/EI |
| Pardadiagnostikasüsteemi väljalülitamine

  Dokumentatsiooni kirjeldatud strateegiad pardadiagnostikasüsteemi ajutiseks lahtiühendamiseks või väljalülitamiseks vastavad käesoleva lisa punkti 5.2 nõuetele: | JAH/EI |
| Elektroonilise süsteemi turvalisus

  Tootja kirjeldatud meetmed elektroonilise süsteemi turvalisuse tagamiseks vastavad käesoleva lisa punkti 4.8 nõuetele: | JAH/EI |

Seire

Seireseadmed vastavad käesoleva lisa punkti 4.2 nõuetele:

JAH/EI

Liigitus

Rikete liigitus vastab käesoleva lisa punkti 4.5 nõuetele:

JAH/EI

Rikkenäidiku rakendumisskeem

Vastavalt käesoleva lisa punktile 4.6.3 on rikkenäidiku rakendumisskeem:

Rikkenäidiku sisse- ja väljalülitumine vastab käesoleva lisa punkti 4.6 nõuetele:

eristav /

mitteeristav

JAH/EI

Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine

Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine vastab käesoleva lisa punktide 4.3 ja 4.4 nõuetele:

JAH/EI

Pardadiagnostikasüsteemi väljalülitamine

Dokumentatsiooni kirjeldatud strateegiad pardadiagnostikasüsteemi ajutiseks lahtiühendamiseks või väljalülitamiseks vastavad käesoleva lisa punkti 5.2 nõuetele:

JAH/EI

Elektroonilise süsteemi turvalisus

Tootja kirjeldatud meetmed elektroonilise süsteemi turvalisuse tagamiseks vastavad käesoleva lisa punkti 4.8 nõuetele:

JAH/EI

Tehnilise vastavuse aruande punkt 3 (näidis)

Teave puuduste kohta

| Pardadiagnostikasüsteemi puuduste arv | (nt: 4 puudust) |
| --- | --- |
| Puudused vastavad käesoleva lisa punkti 6.4 nõuetele | JAH/EI |
| Puudus nr 1 | |
| — | Puuduse objekt |

Pardadiagnostikasüsteemi puuduste arv

(nt: 4 puudust)

Puudused vastavad käesoleva lisa punkti 6.4 nõuetele

JAH/EI

Puudus nr 1

—

Puuduse objekt

nt karbamiidi kontsentratsiooni mõõtmine (selektiivne katalüütiline taandamine) lubatava hälbe piirides

| — | Puuduse periood |
| --- | --- |

—

Puuduse periood

nt üks aasta / kuus kuud alates tüübikinnituse andmise kuupäevast

(Puuduste 2 kuni n-1 kirjeldus)

Puudus nr n

| — | Puuduse objekt |
| --- | --- |

—

Puuduse objekt

nt NH3 kontsentratsiooni mõõtmine selektiivse katalüütilise taandamise süsteemi järel

| — | Puuduse periood |
| --- | --- |

—

Puuduse periood

nt üks aasta / kuus kuud alates tüübikinnituse andmise kuupäevast

Tehnilise vastavuse aruande punkt 4 (näidis)

Pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatsed

1.   Pardadiagnostikasüsteemi katsetulemus

| Katsetulemused

  Nõuetekohases dokumentatsioonis eespool kirjeldatud pardadiagnostikasüsteemi on edukalt katsetatud vastavalt käesoleva lisa punktile 6, et tõendada punktis 5 loetletud seireseadmete ja rikete liigituse vastavust nõuetele: | JAH/EI |
| --- | --- |

Katsetulemused

Nõuetekohases dokumentatsioonis eespool kirjeldatud pardadiagnostikasüsteemi on edukalt katsetatud vastavalt käesoleva lisa punktile 6, et tõendada punktis 5 loetletud seireseadmete ja rikete liigituse vastavust nõuetele:

JAH/EI

Tehtud tõendamiskatsete üksikasjad on esitatud punktis 5.

1.1.   Mootori katsestendil katsetatud pardadiagnostikasüsteem

| Mootor | |
| --- | --- |
| — | Mootori nimi (tootja ja kaubanimi): |

Mootor

—

Mootori nimi (tootja ja kaubanimi):

| — | Mootori tüüp (vastavalt tüübikinnitusdokumendile): |
| --- | --- |

—

Mootori tüüp (vastavalt tüübikinnitusdokumendile):

| — | Mootori number (seerianumber): |
| --- | --- |

—

Mootori number (seerianumber):

. . . .

. . . .

. . . .

Käesoleva lisaga hõlmatud juhtseadmed (sh mootori elektrooniline juhtseade)

| — | Põhifunktsioon: |
| --- | --- |

—

Põhifunktsioon:

| — | Tunnuskood (tarkvara ja kalibreerimine): |
| --- | --- |

—

Tunnuskood (tarkvara ja kalibreerimine):

. . . .

. . . .

Diagnostikavahend (katsetamise ajal kasutatud skanner)

| — | Tootja: |
| --- | --- |

—

Tootja:

| — | Tüüp: |
| --- | --- |

—

Tüüp:

| — | Tarkvara/versioon: |
| --- | --- |

—

Tarkvara/versioon:

. . . .

. . . .

. . . .

Teave katse kohta

| — | Katsekeskkonna tingimused (temperatuur, niiskus, rõhk): |
| --- | --- |

—

Katsekeskkonna tingimused (temperatuur, niiskus, rõhk):

| — | Katse toimumiskoht (sh kõrgus): |
| --- | --- |

—

Katse toimumiskoht (sh kõrgus):

| — | Etalonkütus: |
| --- | --- |

—

Etalonkütus:

| — | Mootori määrdeõli: |
| --- | --- |

—

Mootori määrdeõli:

| — | Katse kuupäev: |
| --- | --- |

—

Katse kuupäev:

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

. . . .

2.   Pardadiagnostikasüsteemi paigalduse tõendamiskatsed

| Peale pardadiagnostikasüsteemi / pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna tõendamise on katsetatud pardadiagnostikasüsteemi / pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluvate pardadiagnostikasüsteemide paigaldust sõidukile vastavalt 9.B lisa 1. liitele | JAH/EI |
| --- | --- |

Peale pardadiagnostikasüsteemi / pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonna tõendamise on katsetatud pardadiagnostikasüsteemi / pardadiagnostikasüsteemi heitetüüpkonda kuuluvate pardadiagnostikasüsteemide paigaldust sõidukile vastavalt 9.B lisa 1. liitele

JAH/EI

2.1.   Pardadiagnostikasüsteemi paigalduse katsetulemus

| Katsetulemused

  Kui pardadiagnostikasüsteemi paigaldust on katsetatud sõidukil, on pardadiagnostikasüsteemi paigaldust vastavalt 9.B lisa 1. liitele edukalt katsetatud | JAH/EI |
| --- | --- |

Katsetulemused

Kui pardadiagnostikasüsteemi paigaldust on katsetatud sõidukil, on pardadiagnostikasüsteemi paigaldust vastavalt 9.B lisa 1. liitele edukalt katsetatud

JAH/EI

2.2.   Katsetatud paigaldus

Kui pardadiagnostikasüsteemi paigaldust on katsetatud sõidukil:

| Katsetatud sõiduk | |
| --- | --- |
| — | Sõiduki nimi (tootja ja kaubanimi): |

Katsetatud sõiduk

—

Sõiduki nimi (tootja ja kaubanimi):

| — | Sõiduki tüüp: |
| --- | --- |

—

Sõiduki tüüp:

| — | Sõiduki valmistajatehase tähis (VIN): |
| --- | --- |

—

Sõiduki valmistajatehase tähis (VIN):

. . . .

. . . .

. . . .

Diagnostikavahend (katsetamise ajal kasutatud skanner)

| — | Tootja: |
| --- | --- |

—

Tootja:

| — | Tüüp: |
| --- | --- |

—

Tüüp:

| — | Tarkvara/versioon: |
| --- | --- |

—

Tarkvara/versioon:

. . .

. . . .

. . . .

Teave katse kohta

| — | Koht ja kuupäev: |
| --- | --- |

—

Koht ja kuupäev:

. . . .

Tehnilise vastavuse aruande punkt 5 (näidis)

Katsearuanne

Pardadiagnostikasüsteemi tõendamiskatse

| - Üldteave - | - Rikkeliigituse tõendamine - | - Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine - |
| --- | --- | --- |
| | - Katse - | - Heitetase - | - Liigitus - | - Rikutud osa kvalifitseerimine - | - Rikkenäidiku rakendumine - |
| Rikkerežiim | Veakood | Katsetatud vastavalt punktile | Katsetsükkel | Üle süsteemi läviväärtuse | Alla süsteemi läviväärtuse | Alla EL + X | Tootja pakutud liigitus | Lõplik liigitus (1) | Katsetatud vastavalt punktile | Katsetsükkel | Kvalifitseeritud | Katsetatud vastavalt punktile | Katsetsükkel | Pidev rikkenäit pärast ... tsüklit | Lühike rikkenäit pärast ... tsüklit | Nõudmisel rikkenäit pärast ... tsüklit |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Selektiivse katalüütilise taandamise süsteemi annustusventiil | P2... | ei ole katsetatud | | – | – | – | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| Heitgaasitagastusklapp, elektriline | P1... | ei ole katsetatud | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Heitgaasitagastusklapp, mehaaniline | P1... | ei ole katsetatud | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Heitgaasitagastusklapp, mehaaniline | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | ei ole katsetatud | | jah | | | | | |
| Heitgaasitagastusklapp, mehaaniline | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Õhutemperatuuri andur, elektriline | P1... | ei ole katsetatud | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Õlitemperatuuri andur, elektriline | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | ei ole katsetatud | | jah | | | | | |

- Üldteave -

- Rikkeliigituse tõendamine -

- Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine -

- Katse -

- Heitetase -

- Liigitus -

- Rikutud osa kvalifitseerimine -

- Rikkenäidiku rakendumine -

Rikkerežiim

Veakood

Katsetatud vastavalt punktile

Katsetsükkel

Üle süsteemi läviväärtuse

Alla süsteemi läviväärtuse

Alla EL + X

Tootja pakutud liigitus

Lõplik liigitus (1)

Katsetatud vastavalt punktile

Katsetsükkel

Kvalifitseeritud

Katsetatud vastavalt punktile

Katsetsükkel

Pidev rikkenäit pärast ... tsüklit

Lühike rikkenäit pärast ... tsüklit

Nõudmisel rikkenäit pärast ... tsüklit

Selektiivse katalüütilise taandamise süsteemi annustusventiil

P2...

ei ole katsetatud

–

–

–

A

A

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

2.

Heitgaasitagastusklapp, elektriline

P1...

ei ole katsetatud

A

B1

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

1.

Heitgaasitagastusklapp, mehaaniline

P1...

ei ole katsetatud

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

2.

Heitgaasitagastusklapp, mehaaniline

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

ei ole katsetatud

jah

Heitgaasitagastusklapp, mehaaniline

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

2.

Õhutemperatuuri andur, elektriline

P1...

ei ole katsetatud

B2

B2

6.3.2.2

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

1.

Õlitemperatuuri andur, elektriline

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

ei ole katsetatud

jah

Märkused. 1) Sertifitseerimisasutuse taotlusel võidakse rike liigitada mõnda muusse klassi kui see, mida pakub tootja.

Käesoleval lehel on loetletud ainult rikked, mida on katsetatud liigituse või talitluse suhtes, samuti rikked, mille liigitust on sertifitseerimisasutuse taotlusel muudetud.

Riket võib katsetada selle liigituse või selle talitluse või mõlema suhtes.

Mehaanilise heitgaasitagastusklapi näite puhul on tabelis esitatud kõik kolm võimalikku juhtumit.

---

(1)  Nagu on esitatud tüübikinnitusdokumendis.

---

9.B lisa 5. liide

Teave hetkeseisundi ja andmevoo kohta

Järgmistes tabelites on loetletud teabeühikud, mida on käsitletud käesoleva lisa punktides 4.7.1.4 ja 4.7.2.

Tabel 1

Kohustuslikud nõuded

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Arvutatud koormus (mootori pöördemoment protsendina mootori praegusel pöörlemissagedusel saavutatavast suurimast pöördemomendist) | x | x |
| Mootori pöörlemissagedus | x | x |
| Mootori jahutusvedeliku temperatuur (või samaväärne) | x | x |
| Õhurõhk (mõõdetud või hinnanguline) | x | x |
| Mootori suurim võrdluspöördemoment | | x |
| Mootori kasulik pöördemoment pidurdamisel (protsendina mootori suurimast võrdluspöördemomendist) või
  Mootori tegelik pöördemoment / märgitud pöördemoment (protsendina mootori suurimast võrdluspöördemomendist, nt arvutatud käsuga etteantud sissepritsekütuse koguse põhjal) | | x |
| Hõõrdemoment (protsendina mootori suurimast võrdluspöördemomendist) | | x |
| Mootorikütuse vooluhulk | | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Arvutatud koormus (mootori pöördemoment protsendina mootori praegusel pöörlemissagedusel saavutatavast suurimast pöördemomendist)

x

x

Mootori pöörlemissagedus

x

x

Mootori jahutusvedeliku temperatuur (või samaväärne)

x

x

Õhurõhk (mõõdetud või hinnanguline)

x

x

Mootori suurim võrdluspöördemoment

x

Mootori kasulik pöördemoment pidurdamisel (protsendina mootori suurimast võrdluspöördemomendist) või

Mootori tegelik pöördemoment / märgitud pöördemoment (protsendina mootori suurimast võrdluspöördemomendist, nt arvutatud käsuga etteantud sissepritsekütuse koguse põhjal)

x

Hõõrdemoment (protsendina mootori suurimast võrdluspöördemomendist)

x

Mootorikütuse vooluhulk

x

“

Tabel 2

Mittekohustuslik teave mootori pöörlemissageduse ja koormuse kohta

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Juhi nõutav mootori pöördemoment (protsendina mootori suurimast pöördemomendist) | x | x |
| Mootori tegelik pöördemoment (arvutatud protsendina suurimast pöördemomendist, nt arvutatud käsuga etteantud sissepritsekütuse koguse põhjal) | x | |
| Mootori suurim võrdluspöördemoment mootori pöörlemissageduse funktsioonina | | x |
| Mootori käivitamisest möödunud aeg | x | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Juhi nõutav mootori pöördemoment (protsendina mootori suurimast pöördemomendist)

x

x

Mootori tegelik pöördemoment (arvutatud protsendina suurimast pöördemomendist, nt arvutatud käsuga etteantud sissepritsekütuse koguse põhjal)

x

Mootori suurim võrdluspöördemoment mootori pöörlemissageduse funktsioonina

x

Mootori käivitamisest möödunud aeg

x

x

Tabel 3

Mittekohustuslik teave, kui seda kasutab heitekontrolli- või pardadiagnostikasüsteem mis tahes pardadiagnostikateabe lubamiseks või keelamiseks

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Kütuse tase (näiteks protsendina kütusepaagi nimimahutavusest) või kütuse rõhk paagis (näiteks protsendina kütuserõhu kasutusvahemikust paagis) | x | x |
| Mootoriõli temperatuur | x | x |
| Sõiduki kiirus | x | x |
| Gaasimootorite puhul kütuse kvaliteediga kohanemise seisund (sisse/välja lülitatud) | | x |
| Pinge mootorit kontrollivas arvutisüsteemis (peajuhtkiibil) | x | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Kütuse tase (näiteks protsendina kütusepaagi nimimahutavusest) või kütuse rõhk paagis (näiteks protsendina kütuserõhu kasutusvahemikust paagis)

x

x

Mootoriõli temperatuur

x

x

Sõiduki kiirus

x

x

Gaasimootorite puhul kütuse kvaliteediga kohanemise seisund (sisse/välja lülitatud)

x

Pinge mootorit kontrollivas arvutisüsteemis (peajuhtkiibil)

x

x

Tabel 4

Mittekohustuslik teave juhul, kui mootor on varustatud vastava teabe mõõtmiseks või arvutamiseks vajalike seadmetega

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Seguklapi absoluutasend / sisselaskeõhu klapi asend (sisselaskeõhu reguleerimiseks kasutatava klapi asend) | x | x |
| Diislikütuse kontrollisüsteemi seisund tagasisidestatud juhtimisega süsteemi puhul (näiteks tagasisidestatud juhtimisega kütuserõhusüsteemi korral) | x | x |
| Kütuse sissepritse jaotuskollektori rõhk | x | x |
| Sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk) | x | x |
| Representatiivne kütuse sissepritse ajastus (esimese põhisissepritse algus) | x | x |
| Käsule vastav kütuse sissepritse jaotuskollektori rõhk | x | x |
| Käsule vastav sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk) | x | x |
| Sisselaskeõhu temperatuur | x | x |
| Ümbritseva õhu temperatuur | x | x |
| Turboülelaaduri sisselaskeava/väljalaskeava õhutemperatuur (kompressor ja turbiin) | x | x |
| Turboülelaaduri sisselaskeava/väljalaskeava rõhk (kompressor ja turbiin) | x | x |
| Ülelaadeõhu temperatuur (pärast vahejahutit, kui see on paigaldatud) | x | x |
| Tegelik ülelaaderõhk | x | x |
| Õhu vooluhulk õhu vooluhulgaandurilt | x | x |
| Käsule vastav heitgaasitagastusklapi töötsükkel/asend (kui heitgaasitagastussüsteemi selliselt reguleeritakse) | x | x |
| Heitgaasitagastusklapi tegelik töötsükkel/asend | x | x |
| Jõuvõtuseadme seisund (rakendatud või väljalülitatud) | x | x |
| Gaasipedaali asend | x | x |
| Liiane pedaali absoluutasend | x | kui mõõdetakse |
| Kütusekulu hetkväärtus | x | x |
| Käsule vastav / sihtülelaaderõhk (kui turbotalitlust reguleeritakse ülelaaderõhuga) | x | x |
| Diislikütuse tahmafiltri sisselaskeava rõhk | x | x |
| Diislikütuse tahmafiltri väljalaskeava rõhk | x | x |
| Diislikütuse tahmafiltri rõhuerinevus | x | x |
| Mootorist väljuva heitgaasi rõhk | x | x |
| Diislikütuse tahmafiltri sisselaskeava temperatuur | x | x |
| Diislikütuse tahmafiltri väljalaskeava temperatuur | x | x |
| Mootorist väljuva heitgaasi temperatuur | x | x |
| Turboülelaaduri/turbiini pöörlemissagedus | x | x |
| Muutuva geomeetriaga turboülelaaduri asend | x | x |
| Käsule vastav muutuva geomeetriaga turboülelaaduri asend | x | x |
| Piirdeklapi asend | x | x |
| Õhu ja kütuse suhte anduri väljund | | x |
| Hapnikuanduri väljund | | x |
| Sekundaarse hapnikuanduri väljund (kui see on paigaldatud) | | x |
| NOx-i anduri väljund | | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Seguklapi absoluutasend / sisselaskeõhu klapi asend (sisselaskeõhu reguleerimiseks kasutatava klapi asend)

x

x

Diislikütuse kontrollisüsteemi seisund tagasisidestatud juhtimisega süsteemi puhul (näiteks tagasisidestatud juhtimisega kütuserõhusüsteemi korral)

x

x

Kütuse sissepritse jaotuskollektori rõhk

x

x

Sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk)

x

x

Representatiivne kütuse sissepritse ajastus (esimese põhisissepritse algus)

x

x

Käsule vastav kütuse sissepritse jaotuskollektori rõhk

x

x

Käsule vastav sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk)

x

x

Sisselaskeõhu temperatuur

x

x

Ümbritseva õhu temperatuur

x

x

Turboülelaaduri sisselaskeava/väljalaskeava õhutemperatuur (kompressor ja turbiin)

x

x

Turboülelaaduri sisselaskeava/väljalaskeava rõhk (kompressor ja turbiin)

x

x

Ülelaadeõhu temperatuur (pärast vahejahutit, kui see on paigaldatud)

x

x

Tegelik ülelaaderõhk

x

x

Õhu vooluhulk õhu vooluhulgaandurilt

x

x

Käsule vastav heitgaasitagastusklapi töötsükkel/asend (kui heitgaasitagastussüsteemi selliselt reguleeritakse)

x

x

Heitgaasitagastusklapi tegelik töötsükkel/asend

x

x

Jõuvõtuseadme seisund (rakendatud või väljalülitatud)

x

x

Gaasipedaali asend

x

x

Liiane pedaali absoluutasend

x

kui mõõdetakse

Kütusekulu hetkväärtus

x

x

Käsule vastav / sihtülelaaderõhk (kui turbotalitlust reguleeritakse ülelaaderõhuga)

x

x

Diislikütuse tahmafiltri sisselaskeava rõhk

x

x

Diislikütuse tahmafiltri väljalaskeava rõhk

x

x

Diislikütuse tahmafiltri rõhuerinevus

x

x

Mootorist väljuva heitgaasi rõhk

x

x

Diislikütuse tahmafiltri sisselaskeava temperatuur

x

x

Diislikütuse tahmafiltri väljalaskeava temperatuur

x

x

Mootorist väljuva heitgaasi temperatuur

x

x

Turboülelaaduri/turbiini pöörlemissagedus

x

x

Muutuva geomeetriaga turboülelaaduri asend

x

x

Käsule vastav muutuva geomeetriaga turboülelaaduri asend

x

x

Piirdeklapi asend

x

x

Õhu ja kütuse suhte anduri väljund

x

Hapnikuanduri väljund

x

Sekundaarse hapnikuanduri väljund (kui see on paigaldatud)

x

NOx-i anduri väljund

x

---

9.B lisa 6. liide

Viited standarditele

Käesolev liide sisaldab viiteid tööstusstandarditele, mida tuleb käesoleva lisa sätete kohaselt kasutada sõidukile/mootorile jadaühendusliidese lisamiseks. Lubatud on kaks lahendust:

| a) | ISO 27145 kas koos ISO 15765-4-ga (CAN-põhine) või koos ISO 13400-ga (TCP/IP-põhine); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 kas koos ISO 15765-4-ga (CAN-põhine) või koos ISO 13400-ga (TCP/IP-põhine);

| b) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

b)

SAE J1939-73.

Peale selle on muid ISO või SAE standardeid, mis on kohaldatavad vastavalt käesolevale lisale.

Kui käesolevas lisas on viidatud standardile ISO 27145, tähendab see viidet järgmistele standarditele:

| a) | ISO 27145-1 Maanteesõidukid. Ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev üldine tehniline norm, sidenõuete rakendamine. Osa 1. Üldine teave ja kasutusjuhtumite määratlused; |
| --- | --- |

a)

ISO 27145-1 Maanteesõidukid. Ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev üldine tehniline norm, sidenõuete rakendamine. Osa 1. Üldine teave ja kasutusjuhtumite määratlused;

| b) | ISO 27145-2 Maanteesõidukid. Ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev üldine tehniline norm, sidenõuete rakendamine. Osa 2. Ühtne heidetega seotud andmete sõnastik; |
| --- | --- |

b)

ISO 27145-2 Maanteesõidukid. Ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev üldine tehniline norm, sidenõuete rakendamine. Osa 2. Ühtne heidetega seotud andmete sõnastik;

| c) | ISO 27145-3 Maanteesõidukid. Ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev üldine tehniline norm, sidenõuete rakendamine. Osa 3. Ühtne teadete sõnastik; |
| --- | --- |

c)

ISO 27145-3 Maanteesõidukid. Ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev üldine tehniline norm, sidenõuete rakendamine. Osa 3. Ühtne teadete sõnastik;

| d) | ISO 27145-4 Maanteesõidukid. Ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev üldine tehniline norm, sidenõuete rakendamine. Osa 4. Ühendus sõiduki ja katseseadmete vahel. |
| --- | --- |

d)

ISO 27145-4 Maanteesõidukid. Ülemaailmselt ühtlustatud pardadiagnostikasüsteeme käsitlev üldine tehniline norm, sidenõuete rakendamine. Osa 4. Ühendus sõiduki ja katseseadmete vahel.

Kui käesolevas lisas on viidatud standardile J1939-73, tähendab see viidet järgmisele standardile:

| | J1939-73 Rakenduse kiht. Diagnostika, 2011. |
| --- | --- |

J1939-73 Rakenduse kiht. Diagnostika, 2011.

Kui käesolevas lisas on viidatud standardile ISO 13400, tähendab see viidet järgmistele standarditele:

| a) | FDIS 13400-1: 2011 Maanteesõidukid. Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP). Osa 1. Üldine teave ja kasutusjuhtumite määratlused; |
| --- | --- |

a)

FDIS 13400-1: 2011 Maanteesõidukid. Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP). Osa 1. Üldine teave ja kasutusjuhtumite määratlused;

| b) | FDIS 13400-3: 2011 Maanteesõidukid. Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP). Osa 2. Võrgu ja transpordikihi nõuded ja teenused; |
| --- | --- |

b)

FDIS 13400-3: 2011 Maanteesõidukid. Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP). Osa 2. Võrgu ja transpordikihi nõuded ja teenused;

| c) | FDIS 13400-3: 2011 Maanteesõidukid. Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP). Osa 3. IEEE 802.3-põhine traadiga sõidukiliides; |
| --- | --- |

c)

FDIS 13400-3: 2011 Maanteesõidukid. Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP). Osa 3. IEEE 802.3-põhine traadiga sõidukiliides;

| d) | [seni lõplikult vormistamata] 13400-4: 2011 Maanteesõidukid. Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP). Osa 4. Etherneti-põhine kiire andmelingi ühendus. |
| --- | --- |

d)

[seni lõplikult vormistamata] 13400-4: 2011 Maanteesõidukid. Diagnostika edastamine internetiprotokolli kaudu (DoIP). Osa 4. Etherneti-põhine kiire andmelingi ühendus.

---

9.B lisa 7. liide

Talitluse seire

A.7.1.

Üldteave

A.7.1.1.

Käesolevas liites on esitatud tõendamisprotsessi eeskirjad, mida kohaldatakse teatavatel talitluse seire juhtudel.

A.7.2.

Talitluse seire tõendamine

A.7.2.1.

Rikke liigituse kinnitus

A.7.2.1.1.

Käesoleva lisa punkti 4.2.1.1 kohaselt ei ole talitluse seire puhul korrelatsioon tegeliku heitetasemega vajalik. Tüübikinnitusasutus võib siiski nõuda katseandmeid, et kontrollida rikke mõjude liigitamist, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.7.2.2.

Tootja valitud talitluse seire tüübikinnitus

A.7.2.2.1.

Tootja valitud talitluse seire meetodi tüübikinnitusotsuse tegemisel võtab tüübikinnitusasutus arvesse tootja esitatud tehnilist teavet.

A.7.2.2.2.

Tootja valitud talitluse läviväärtused vaatlusaluse seireseadme jaoks määratakse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna algmootori kohta kindlaks järgmise kvalifitseerimiskatse käigus.

A.7.2.2.2.1.

Kvalifitseerimiskatse tehakse samal viisil, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 6.3.2.

A.7.2.2.2.2.

Vaatlusaluse osa talitluse halvenemist mõõdetakse ja hiljem kasutatakse seda pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna algmootori talitluse läviväärtusena.

A.7.2.2.3.

Algmootori jaoks kinnituse saanud talitluse seire kriteeriumid loetakse kohaldatavaks kõigi muude samasse pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite suhtes ilma täiendava tõendamise vajaduseta.

A.7.2.2.4.

Tootja ja tüübikinnitusasutuse kokkuleppel võib talitluse läviväärtust kohandada muude pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluvate mootoritega, et võtta arvesse erinevaid konstruktsiooniparameetreid (näiteks heitgaasitagastuse jahuti suurus). Kokkuleppe asjakohasust tuleb põhjendada tehniliste elementidega.

A.7.2.2.4.1.

Tüübikinnitusasutuse taotluse korral võib punktis A.7.2.2.2 kirjeldatud tüübikinnitusmenetluse teha veel ühel pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda kuuluval mootoril.

A.7.2.3.

Rikutud osa kvalifitseerimine

A.7.2.3.1.

Teatava pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna jaoks valitud seireseadme pardadiagnostikatalitluse tõendamiseks kvalifitseeritakse rikutud osa, kasutades pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna algmootorit vastavalt käesoleva lisa punktile 6.3.2.

A.7.2.3.2.

Kui punkti A.7.2.2.4.1 kohaselt katsetatakse ka teist mootorit, kvalifitseeritakse rikutud osa, kasutades nimetatud teist mootorit vastavalt käesoleva lisa punktile 6.3.2.

A.7.2.4.

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine

A.7.2.4.1.

Pardadiagnostikasüsteemi talitlust tõendatakse vastavalt käesoleva lisa punkti 7.1.2 nõuetele, kasutades algmootori jaoks kvalifitseeritud rikutud osa.

---

9.B lisa 8. liide

Tõendamisnõuded diislikütuse tahkete osakeste filtri talitluse seire korral

A.8.1.

Üldteave

A.8.1.1.

Käesolevas liites on kindlaks määratud pardadiagnostikasüsteemi tõendamisprotsess, mida rakendatakse diislikütuse tahmafiltri talitluse seireks.

A.8.1.1.

Rikutud tahmafiltri saab luua näiteks nii, et puuritakse augud filtri substraati või hööveldatakse maha filtri substraadi otsad.

A.8.2.

Kvalifitseerimiskatse

A.8.2.1.

Põhimõte

A.8.2.1.1.

Rikutud tahmafilter loetakse kvalifitseeritud rikutud osaks, kui katse tarbeks ette nähtud mootori töötingimuste korral alaneb rõhk (tekib rõhuerinevus) kõnealuses rikutud filtris vähemalt 60 % ulatuses rõhulangusest puhtas rikkumata sama tüüpi tahmafiltris.

A.8.2.1.1.1.

Tootja tõendab, et nimetatud puhas ja rikkumata tahmafilter tekitab sama vasturõhu, nagu rikutud tahmafilter tekitas enne, kui see rikuti.

A.8.2.2.

Kvalifitseerimismenetlus

A.8.2.2.1.

Rikutud tahmafiltri kvalifitseerimiseks käitatakse mootorit, millele kõnealune filter on paigaldatud, stabiilsetes tingimustes sellisel pöörlemissagedusel ja sellise koormusega, mis on käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt ette nähtud WHSC katse 9. režiimi jaoks (55 % normaliseeritud pöörlemissagedusest ja 50 % normaliseeritud pöördemomendist).

A.8.2.2.2.

Et rikutud tahmafiltrit tunnustataks kvalifitseeritud rikutud osana, peab tootja tõendama, et rõhulangus rikutud tahmafiltris, mõõdetuna mootori käitamisel punktis A.8.2.2.1 kirjeldatud tingimustel, ei ole protsentuaalselt väiksem kui käesoleva liite punktide A.8.2.1.1 ja A.8.2.1.2 kohane rõhulangus puhtas rikkumata filtris samadel tingimustel.

A.8.2.3.

Pardadiagnostikasüsteemi talitluse tõendamine

A.8.2.3.1.

Pardadiagnostikasüsteemi talitlust tõendatakse vastavalt käesoleva lisa punkti 7.1.2 nõuetele nii, et kvalifitseeritud rikutud tahmafilter on paigaldatud algmootorile.

---

9.C LISA

Tehnilised nõuded pardadiagnostikasüsteemi talitluse hindamiseks

1.   Kohaldatavus

Käesolev lisa on kehtivas versioonis on kohaldatav üksnes survesüütemootoriga maanteesõidukite suhtes.

2.   Reserveeritud

3.   Mõisted

3.1.   „Talitluskoefitsient“ –

pardadiagnostikasüsteemi konkreetse seireseadme m talitluskoefitsient (IUPR) arvutatakse valemiga: IUPRm = lugejam / nimetajam

3.2.   „Lugeja“ –

konkreetse seireseadme m lugeja (lugejam) on loendur, mis näitab, mitu korda on sõidukit kasutatud tingimustes, mille puhul on olnud täidetud kõik vajalikud seiretingimused, et kõnealune seireseade võiks rikke tuvastada.

3.3.   „Nimetaja“ –

konkreetse seireseadme m nimetaja (nimetajam) on loendur, mis näitab sõiduki sõidusündmuste arvu, võttes arvesse kõnealuse seireseadme kohaseid tingimusi.

3.4.   „Üldnimetaja“ –

loendur, mis näitab sõiduki kasutuskordade arvu, võttes arvesse üldisi tingimusi.

3.5.   Lühendid

| IUPR | talitluskoefitsient. |
| --- | --- |
| IUPRm | konkreetse seireseadme m talitluskoefitsient. |

IUPR

talitluskoefitsient.

IUPRm

konkreetse seireseadme m talitluskoefitsient.

4.   Üldnõuded

Pardadiagnostikasüsteem peab jälgima ja registreerima käesolevas punktis kindlaks määratud pardadiagnostikasüsteemi seireseadmete talitlusandmeid (punkt 6), salvestama need andmed arvuti mällu ja nõudmise korral edastama välisarvutisse (punkt 7).

Seireseadme talitlusandmed hõlmavad lugejat ja nimetajat, mis võimaldab arvutada talitluskoefitsiendi.

4.1.   Talitluskoefitsiendi seireseadmed

| 4.1.1. | Seireseadmete rühmad
  Valmistaja peab kasutama pardadiagnostikasüsteemis tarkvaralisi algoritme, et ükshaaval jälgida ja registreerida käesoleva lisa 1. liites nimetatud seireseadmete rühmade talitlusandmeid.
  Tootja ei ole kohustatud kasutama pardadiagnostikasüsteemis tarkvaraalgoritme pidevalt töötavate konkreetsete seireseadmete talitlusandmete jälgimiseks ja esitamiseks, nagu on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 9.B lisa punktis 4.2.3.
  Erinevate väljalasketorustike või mootoritüüpkondadega seotud seireseadmete talitlusandmeid tuleb seireseadmete rühmas jälgida ja registreerida eraldi, nagu on kindlaks määratud punktis 6, ja esitada punkti 7 kohaselt. |
| --- | --- |

4.1.1.

Valmistaja peab kasutama pardadiagnostikasüsteemis tarkvaralisi algoritme, et ükshaaval jälgida ja registreerida käesoleva lisa 1. liites nimetatud seireseadmete rühmade talitlusandmeid.

Tootja ei ole kohustatud kasutama pardadiagnostikasüsteemis tarkvaraalgoritme pidevalt töötavate konkreetsete seireseadmete talitlusandmete jälgimiseks ja esitamiseks, nagu on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 9.B lisa punktis 4.2.3.

Erinevate väljalasketorustike või mootoritüüpkondadega seotud seireseadmete talitlusandmeid tuleb seireseadmete rühmas jälgida ja registreerida eraldi, nagu on kindlaks määratud punktis 6, ja esitada punkti 7 kohaselt.

| 4.1.2. | Mitu seireseadet
  Iga seireseadmete rühma korral, mille puhul punktis 4.1.1 nõutakse andmete esitamist, peab pardadiagnostikasüsteem jälgima kõikide sellesse rühma kuuluvate seireseadmete talitlusandmeid eraldi vastavalt punktile 6. |
| --- | --- |

4.1.2.

Iga seireseadmete rühma korral, mille puhul punktis 4.1.1 nõutakse andmete esitamist, peab pardadiagnostikasüsteem jälgima kõikide sellesse rühma kuuluvate seireseadmete talitlusandmeid eraldi vastavalt punktile 6.

4.2.   Talitlusandmete kasutamise piirangud

Ühe sõiduki talitlusandmeid kasutatakse suurema sõidukite rühma pardadiagnostikasüsteemi talitluse statistiliseks hindamiseks.

Erinevalt muudest pardadiagnostikasüsteemi andmetest ei saa talitlusandmeid kasutada järelduste tegemiseks konkreetse sõiduki tehnilise seisundi kohta.

5.   Talitluskoefitsiendi arvutamise nõuded

5.1.   Talitluskoefitsiendi arvutamine

Iga käesolevas lisas käsitletava seireseadme m jaoks arvutatakse talitluskoefitsient valemiga:

IUPRm = lugejam / nimetajam

Lugejam ja nimetajam väärtuse astmeline suurendamine toimub käesolevas punktis esitatud tingimuste kohaselt.

| 5.1.1. | Talitluskoefitsiendi arvutamise ja süsteemis salvestamise nõuded
  Iga talitluskoefitsiendi IUPRm miinimumväärtus on null, maksimumväärtus 7,99527 ja täpsus 0,000122 (1).
  Konkreetse osa korral loetakse talitluskoefitsient võrdseks nulliga siis, kui vastav lugeja on null ja vastav nimetaja ei ole null.
  Konkreetse osa korral loetakse talitluskoefitsient võrdseks maksimumväärtusega 7,99527 siis, kui vastav nimetaja on null või kui lugeja ja nimetaja jagatise tegelik väärtus on suurem maksimumväärtusest 7,99527. |
| --- | --- |

5.1.1.

Iga talitluskoefitsiendi IUPRm miinimumväärtus on null, maksimumväärtus 7,99527 ja täpsus 0,000122 (1).

Konkreetse osa korral loetakse talitluskoefitsient võrdseks nulliga siis, kui vastav lugeja on null ja vastav nimetaja ei ole null.

Konkreetse osa korral loetakse talitluskoefitsient võrdseks maksimumväärtusega 7,99527 siis, kui vastav nimetaja on null või kui lugeja ja nimetaja jagatise tegelik väärtus on suurem maksimumväärtusest 7,99527.

5.2.   Lugeja astmelise suurendamise nõuded

Lugeja arvväärtuse astmeline suurendamine tohib toimuda ainult üks kord sõidutsükli vältel.

Konkreetse seireseadme lugejat suurendatakse astmeliselt 10 sekundi jooksul ning ainult siis, kui ühe sõidutsükli vältel on täidetud järgmised kriteeriumid.

| a) | Täidetud on kõik seiretingimused, mis on vajalikud konkreetse osa seireks, et tuvastada rike ja salvestada võimalik diagnostika veakood, sealhulgas seadmete tööd lubavad kriteeriumid, vastavate diagnostika veakoodide olemasolu või puudumine, seireaja piisav pikkus ja diagnostikale määratud prioriteetsus (näiteks diagnostika prioriteetsusega A tuleb teha enne diagnostikat prioriteetsusega B).

  Märkus. Konkreetse seireseadme lugeja väärtuse astmeliseks suurendamiseks ei pruugi piisata sellest, et on täidetud kõik seiretingimused, mis võimaldavad kõnealusel seireseadmel teha kindlaks, et riket ei ole. |
| --- | --- |

a)

Täidetud on kõik seiretingimused, mis on vajalikud konkreetse osa seireks, et tuvastada rike ja salvestada võimalik diagnostika veakood, sealhulgas seadmete tööd lubavad kriteeriumid, vastavate diagnostika veakoodide olemasolu või puudumine, seireaja piisav pikkus ja diagnostikale määratud prioriteetsus (näiteks diagnostika prioriteetsusega A tuleb teha enne diagnostikat prioriteetsusega B).

Märkus. Konkreetse seireseadme lugeja väärtuse astmeliseks suurendamiseks ei pruugi piisata sellest, et on täidetud kõik seiretingimused, mis võimaldavad kõnealusel seireseadmel teha kindlaks, et riket ei ole.

| b) | Seireseadme korral, mis vajab ühe sõidutsükli vältel rikke tuvastamiseks mitut etappi või sündmust, peavad olema täidetud kõik seiretingimused, mis on vajalikud kõigi sündmuste puhul. |
| --- | --- |

b)

Seireseadme korral, mis vajab ühe sõidutsükli vältel rikke tuvastamiseks mitut etappi või sündmust, peavad olema täidetud kõik seiretingimused, mis on vajalikud kõigi sündmuste puhul.

| c) | Seireseadme korral, mida kasutatakse rikke identifitseerimiseks ja mis rakendub üksnes pärast võimaliku diagnostika veakoodi salvestamist, võivad lugeja ja nimetaja väärtused olla samad kui algse rikke tuvastanud seireseadmel. |
| --- | --- |

c)

Seireseadme korral, mida kasutatakse rikke identifitseerimiseks ja mis rakendub üksnes pärast võimaliku diagnostika veakoodi salvestamist, võivad lugeja ja nimetaja väärtused olla samad kui algse rikke tuvastanud seireseadmel.

| d) | Seireseadme korral, mille puhul rikke olemasolu täiendavaks uurimiseks on vaja töötamist sekkumisrežiimil, võib tootja esitada tüübikinnitusasutusele alternatiivse viisi lugeja väärtuse astmeliseks suurendamiseks. See alternatiiv peab olema samaväärne sellega, mis võimaldab rikke olemasolul lugeja väärtuse astmelist suurendamist. |
| --- | --- |

d)

Seireseadme korral, mille puhul rikke olemasolu täiendavaks uurimiseks on vaja töötamist sekkumisrežiimil, võib tootja esitada tüübikinnitusasutusele alternatiivse viisi lugeja väärtuse astmeliseks suurendamiseks. See alternatiiv peab olema samaväärne sellega, mis võimaldab rikke olemasolul lugeja väärtuse astmelist suurendamist.

Seireseadme korral, mis töötab või lõpetab töö mootori seiskamisel, suurendatakse lugeja väärtust astmeliselt 10 sekundi jooksul pärast seda, kui seireseade on lõpetanud mootori seiskamise ajal ettenähtud toimingud, või esimese 10 sekundi jooksul pärast mootori käivitamist järgmises sõidutsüklis.

5.3.   Nimetaja astmelise suurendamise nõuded

| 5.3.1. | Astmelise suurendamise üldreeglid
  Nimetaja arvväärtuse astmeline suurendamine toimub üks kord sõidutsükli ajal, kui kõnealuse sõidutsükli vältel:






  a) | suurendatakse astmeliselt üldnimetajat punkti 5.4 kohaselt ja |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Nimetaja arvväärtuse astmeline suurendamine toimub üks kord sõidutsükli ajal, kui kõnealuse sõidutsükli vältel:

a)

suurendatakse astmeliselt üldnimetajat punkti 5.4 kohaselt ja

| b) | nimetaja ei ole blokeeritud punkti 5.6 kohaselt ja |
| --- | --- |

b)

nimetaja ei ole blokeeritud punkti 5.6 kohaselt ja

| c) | vajaduse korral siis, kui on täidetud punktis 5.3.2 esitatud täiendavad astmelise suurendamise erinõuded. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral siis, kui on täidetud punktis 5.3.2 esitatud täiendavad astmelise suurendamise erinõuded.

| 5.3.2. | Seireseadmekohased täiendavad astmelise suurendamise erinõuded |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.2.1. | Eraldi nimetaja aurustusega süsteemi jaoks (reserveeritud) |
| --- | --- |

5.3.2.1.

| 5.3.2.2. | Eraldi nimetaja lisaõhusüsteemi jaoks (reserveeritud) |
| --- | --- |

5.3.2.2.

| 5.3.2.3. | Eraldi nimetaja osade või süsteemide jaoks, mis töötavad ainult mootori käivitamisel
  Peale punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuete suurendatakse ainult mootori käivitamisel töötavate osade või süsteemide seireseadmete nimetaja(te) väärtust astmeliselt siis, kui osa või funktsioon saab sisselülitumise käsu ja peab olema rakendunud 10 sekundit või kauem.
  Nimetatud sisselülitatud seisundi aja kindlaksmääramisel võib pardadiagnostikasüsteem mitte arvesse võtta aega, mil mis tahes osa või funktsioon töötab hiljem sama sõidutsükli ajal sekkumisrežiimil ainult seire eesmärgil. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Peale punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuete suurendatakse ainult mootori käivitamisel töötavate osade või süsteemide seireseadmete nimetaja(te) väärtust astmeliselt siis, kui osa või funktsioon saab sisselülitumise käsu ja peab olema rakendunud 10 sekundit või kauem.

Nimetatud sisselülitatud seisundi aja kindlaksmääramisel võib pardadiagnostikasüsteem mitte arvesse võtta aega, mil mis tahes osa või funktsioon töötab hiljem sama sõidutsükli ajal sekkumisrežiimil ainult seire eesmärgil.

| 5.3.2.4. | Eraldi nimetaja osade või süsteemide jaoks, mis ei tööta pidevalt
  Peale punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuete suurendatakse osade või süsteemide, mis ei tööta pidevalt (näiteks muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemid või heitgaasitagastusklapid) seireseadmete nimetaja(te) väärtust astmeliselt siis, kui kõnealune osa või süsteem saab rakendumise käsu (näiteks „sees“, „avatud“, „suletud“, „blokeeritud“) sõidutsükli vältel vähemalt kaks korda, või peab olema rakendunud kokku 10 sekundit või kauem (kumb toimub varem). |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Peale punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuete suurendatakse osade või süsteemide, mis ei tööta pidevalt (näiteks muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemid või heitgaasitagastusklapid) seireseadmete nimetaja(te) väärtust astmeliselt siis, kui kõnealune osa või süsteem saab rakendumise käsu (näiteks „sees“, „avatud“, „suletud“, „blokeeritud“) sõidutsükli vältel vähemalt kaks korda, või peab olema rakendunud kokku 10 sekundit või kauem (kumb toimub varem).

| 5.3.2.5. | Eraldi nimetaja diislikütuse tahmafiltri jaoks
  Peale punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuete suurendatakse diislikütuse tahmafiltri nimetaja(te) väärtust astmeliselt vähemalt ühe sõidutsükli vältel siis, kui pärast eelmist nimetaja väärtuse astmelist suurendamist on sõiduk sõitnud kokku vähemalt 800 kilomeetrit või kui mootor on töötanud vähemalt 750 minutit. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Peale punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuete suurendatakse diislikütuse tahmafiltri nimetaja(te) väärtust astmeliselt vähemalt ühe sõidutsükli vältel siis, kui pärast eelmist nimetaja väärtuse astmelist suurendamist on sõiduk sõitnud kokku vähemalt 800 kilomeetrit või kui mootor on töötanud vähemalt 750 minutit.

| 5.3.2.6. | Eraldi nimetaja oksüdatsioonikatalüsaatori jaoks
  Peale punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuete suurendatakse diislikütuse tahmafiltri aktiivseks regenereerimiseks kasutatava oksüdatsioonikatalüsaatori seireseadmete nimetaja(te) väärtust vähemalt ühe sõidutsükli vältel astmeliselt siis, kui regenereerimine kestab 10 sekundit või kauem. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Peale punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuete suurendatakse diislikütuse tahmafiltri aktiivseks regenereerimiseks kasutatava oksüdatsioonikatalüsaatori seireseadmete nimetaja(te) väärtust vähemalt ühe sõidutsükli vältel astmeliselt siis, kui regenereerimine kestab 10 sekundit või kauem.

| 5.3.2.7. | Eraldi nimetaja hübriidsüsteemide jaoks (reserveeritud) |
| --- | --- |

5.3.2.7.

5.4.   Üldnimetaja astmelise suurendamise nõuded

Üldnimetaja väärtust suurendatakse astmeliselt 10 sekundi jooksul ainult siis, kui ühe sõidutsükli vältel on täidetud kõik järgmised kriteeriumid.

| a) | Sõidutsükli alustamisest möödunud summaarne aeg on vähemalt 600 sekundit ning






  i) | kõrgus merepinnast on väiksem kui 2 500 meetrit ja |
| --- | --- | --- |

a)

Sõidutsükli alustamisest möödunud summaarne aeg on vähemalt 600 sekundit ning

i)

kõrgus merepinnast on väiksem kui 2 500 meetrit ja

| ii) | ümbritseva õhu temperatuur on vähemalt 266 K (-7 °C) ja |
| --- | --- |

ii)

ümbritseva õhu temperatuur on vähemalt 266 K (-7 °C) ja

| iii) | ümbritseva õhu temperatuur ei ole üle 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii)

ümbritseva õhu temperatuur ei ole üle 308 K (35 °C).

| b) | Mootori summaarne tööaeg pöörlemissagedusel vähemalt 1 150 min–1 on 300 sekundit või suurem ja on täidetud alapunktis a esitatud tingimused. Alternatiivina võib tootja lubada pöörlemissagedusele 1 150 min–1 vastava kriteeriumi asemel mootori töötamist koormusel, mis on vähemalt 15 % arvestuslikust koormusest, või sõiduki liikumiskiirusel vähemalt 40 km/h. |
| --- | --- |

b)

Mootori summaarne tööaeg pöörlemissagedusel vähemalt 1 150 min–1 on 300 sekundit või suurem ja on täidetud alapunktis a esitatud tingimused. Alternatiivina võib tootja lubada pöörlemissagedusele 1 150 min–1 vastava kriteeriumi asemel mootori töötamist koormusel, mis on vähemalt 15 % arvestuslikust koormusest, või sõiduki liikumiskiirusel vähemalt 40 km/h.

| c) | Mootor töötab pideval tühikäigurežiimil (st juht ei vajuta gaasipedaalile ja sõiduki liikumiskiirus on kuni 1,6 km/h või mootori pöörlemissagedus on tavalise töösooja mootori tühikäigupöörlemissagedusest suurem kuni 200 min–1) 30 sekundit või kauem ja on täidetud alapunktis a esitatud tingimused. |
| --- | --- |

c)

Mootor töötab pideval tühikäigurežiimil (st juht ei vajuta gaasipedaalile ja sõiduki liikumiskiirus on kuni 1,6 km/h või mootori pöörlemissagedus on tavalise töösooja mootori tühikäigupöörlemissagedusest suurem kuni 200 min–1) 30 sekundit või kauem ja on täidetud alapunktis a esitatud tingimused.

5.5.   Käivituskordade loenduri näidu astmelise suurendamise nõuded

Käivituskordade loenduri näidu astmeline suurendamine toimub ainult üks kord sõidutsükli vältel.

5.6.   Lugejate, nimetajate ja üldnimetaja astmelise suurendamise blokeerimine

| 5.6.1. | Pärast seireseadet blokeeriva rikke tuvastamist (st kui võimalik või kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood on salvestatud) blokeerib pardadiagnostikasüsteem 10 sekundi jooksul kõigi blokeeritud seireseadmete vastavate lugejate ja nimetajate väärtuste edasise astmelise suurendamise.
  Kui riket enam ei tuvastata (st võimalik diagnostika veakood kustub ise või skanneri käsu tulemusena), taastub 10 sekundi jooksul kõikide vastavate lugejate ja nimetajate astmeline suurendamine. |
| --- | --- |

5.6.1.

Kui riket enam ei tuvastata (st võimalik diagnostika veakood kustub ise või skanneri käsu tulemusena), taastub 10 sekundi jooksul kõikide vastavate lugejate ja nimetajate astmeline suurendamine.

| 5.6.2. | Pärast seireseadet 9.B lisa punkti 5.2.5 kohaselt blokeeriva jõuvõtuseadme käivitumist blokeerib pardadiagnostikasüsteem 10 sekundi jooksul kõigi blokeeritud seireseadmete vastavate lugejate ja nimetajate väärtuste edasise astmelise suurendamise.
  Kui jõuvõtuseadme töö lõpeb, taastub 10 sekundi jooksul kõikide vastavate lugejate ja nimetajate astmeline suurendamine. |
| --- | --- |

5.6.2.

Kui jõuvõtuseadme töö lõpeb, taastub 10 sekundi jooksul kõikide vastavate lugejate ja nimetajate astmeline suurendamine.

| 5.6.3. | Sellise rikke korral (st kui võimalik või kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood on salvestatud), mis ei võimalda kindlaks määrata, kas punktis 5.3 nimetatud seireseadme m nimetajam suhtes kehtivad kriteeriumid on täidetud, (2) blokeerib pardadiagnostikasüsteem 10 sekundi jooksul lugejam ja nimetajam edasise astmelise suurendamise.
  Kui rikkeolukord lõpeb (st ootel kood kustub ise või skanneri käsu tulemusena), taastub 10 sekundi jooksul lugejam ja nimetajam astmeline suurendamine. |
| --- | --- |

5.6.3.

Kui rikkeolukord lõpeb (st ootel kood kustub ise või skanneri käsu tulemusena), taastub 10 sekundi jooksul lugejam ja nimetajam astmeline suurendamine.

| 5.6.4. | Sellise rikke korral (st kui võimalik või kinnitatud ja aktiivne diagnostika veakood on salvestatud), mis ei võimalda kindlaks määrata, kas punktis 5.4 nimetatud üldnimetaja suhtes kehtivad kriteeriumid on täidetud, blokeerib pardadiagnostikasüsteem 10 sekundi jooksul üldnimetaja edasise astmelise suurendamise.
  Kui rikkeolukord lõpeb (st ootel kood kustub ise või skanneri käsu tulemusena), taastub 10 sekundi jooksul üldnimetaja astmeline suurendamine.
  Ühelgi muul juhul ei tohi üldnimetaja astmeline suurendamine olla blokeeritud. |
| --- | --- |

5.6.4.

Kui rikkeolukord lõpeb (st ootel kood kustub ise või skanneri käsu tulemusena), taastub 10 sekundi jooksul üldnimetaja astmeline suurendamine.

Ühelgi muul juhul ei tohi üldnimetaja astmeline suurendamine olla blokeeritud.

6.   Talitlusandmete jälgimise ja registreerimise nõuded

Pardadiagnostikasüsteem jälgib kõikide käesoleva lisa 1. liites loetletud seireseadmete rühmade puhul eraldi iga konkreetse seireseadme, mis on loetletud 9.B lisa 3. liites ja mis kuulub kõnealusesse rühma, lugejate ja nimetajate väärtusi.

Pardadiagnostikasüsteem esitab ainult selle konkreetse seireseadme lugeja ja nimetaja väärtuse, mille puhul suhe väikseim.

Kui kahel või enamal seireseadmel on sama suhe, esitatakse kõnealuse seireseadmete rühma selle seireseadme lugeja ja nimetaja väärtus, mille nimetaja on suurim.

Et kõrvalmõjudeta kindlaks määrata rühma väikseim suhe, võetakse arvesse üksnes seireseadmeid, mida on selles rühmas konkreetselt nimetatud (näiteks kui NOx-i andurit kasutatakse ühes 9.B lisa 3. liite punktis 3 „Selektiivne katalüütiline taandamine“ nimetatud seireseadmes, võetakse seda arvesse seireseadmete rühmas „Heitgaasiandur“, mitte aga seireseadmete rühmas „Selektiivne katalüütiline taandamine“).

Pardadiagnostikasüsteem jälgib ja esitab ka üldnimetaja ja käivituskordade loenduri väärtusi.

Märkus. Punkti 4.1.1 kohaselt ei ole tootja kohustatud kasutama pardadiagnostikasüsteemis tarkvaraalgoritme pidevalt töötavate seireseadmete lugejate ja nimetajate väärtuste jälgimiseks ja esitamiseks.

7.   Talitlusandmete salvestamise ja edastamise nõuded

Talitlusandmete edastamine on uus kasutusjuhtum ega sisaldu kolmes olemasolevas kasutusjuhtumis, mida kasutatakse võimalike rikete korral.

7.1.   Teave talitlusandmete kohta

Pardadiagnostikasüsteemi abil registreeritud teave talitlusandmete kohta peab välisarvutist tuleva nõudmise korral olema kättesaadav punkti 7.2 kohaselt.

See teave sisaldab talitlusandmeid tüübikinnitusasutuse jaoks.

Pardadiagnostikasüsteem edastab kogu teabe (vastavalt 9.B lisa 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välisele talitluskoefitsiendi katseseadmele, mis andmed hõlmab ja annab ülevaatuse tegijale järgmise teabe:

| a) | VIN-kood (valmistajatehase tähis); |
| --- | --- |

a)

VIN-kood (valmistajatehase tähis);

| b) | süsteemi registreeritud lugeja ja nimetaja väärtus iga seireseadmete rühma kohta punkti 6 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

süsteemi registreeritud lugeja ja nimetaja väärtus iga seireseadmete rühma kohta punkti 6 kohaselt;

| c) | üldnimetaja väärtus; |
| --- | --- |

c)

üldnimetaja väärtus;

| d) | käivituskordade loenduri näit; |
| --- | --- |

d)

käivituskordade loenduri näit;

| e) | mootori töötundide koguarv; |
| --- | --- |

e)

mootori töötundide koguarv;

| f) | A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid; |
| --- | --- |

f)

A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid;

| g) | B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid. |
| --- | --- |

g)

B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed diagnostika veakoodid.

See teave peab olema kättesaadav kirjutuskaitstud kujul (st ilma kustutamisvõimaluseta).

7.2.   Juurdepääs talitlusandmetele

Juurdepääs talitlusandmetele peab olema võimalik ainult vastavalt 9.B lisa 6. liites nimetatud standardile ja järgmistele lõikudele (3).

Juurdepääs talitlusandmetele ei tohi sõltuda ühestki juurdepääsukoodist ega muust seadmest ega meetodist, mida saab üksnes tootjalt või tema tarnijatelt. Talitlusandmete tõlgendamiseks ei tohi vaja olla spetsiaalset dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav.

Talitlusandmetele juurdepääsu meetod (st pääsupunkt/-sõlm) peab olema sama, mida kasutatakse kogu pardadiagnostikasüsteemi teabe edastamiseks. See meetod peab võimaldama juurdepääsu kõikidele käesolevas lisas nõutud talitlusandmetele.

7.3.   Talitlusandmete lähtestamine

| 7.3.1. | Nullimine
  Kõik arvväärtused nullitakse ainult siis, kui toimub säil-muutmälu (NVRAM) lähtestamine (näiteks ümberprogrammeerimisel). Arvväärtusi ei tohi nullida mingil muul juhul, kaasa arvatud siis, kui saadakse skanneri käsk kustutada veakoodid. |
| --- | --- |

7.3.1.

Kõik arvväärtused nullitakse ainult siis, kui toimub säil-muutmälu (NVRAM) lähtestamine (näiteks ümberprogrammeerimisel). Arvväärtusi ei tohi nullida mingil muul juhul, kaasa arvatud siis, kui saadakse skanneri käsk kustutada veakoodid.

| 7.3.2. | Lähtestamine mälu ületäitumise korral
  Kui mingi konkreetse seireseadme lugeja või nimetaja saavutab väärtuse 65 535 ±2, siis jagatakse mõlemad arvud enne astmelist suurendamist kahega, et vältida ületäitumisest põhjustatud tõrkeid.
  Kui käivituskordade loenduri näit saavutab maksimumväärtuse 65 535 ±2, võib järgmises süütetsüklis käivituskordade loenduri näidu asendada astmelisel suurendamisel nulliga, et vältida ületäitumisest põhjustatud tõrkeid.
  Kui üldnimetaja saavutab maksimumväärtuse 65 535 ±2, siis võib järgmises sõidutsüklis üldnimetaja väärtuse asendada astmelisel suurendamisel nulliga vastavalt üldnimetaja määratlusele, et vältida ületäitumisest põhjustatud tõrkeid. |
| --- | --- |

7.3.2.

Kui mingi konkreetse seireseadme lugeja või nimetaja saavutab väärtuse 65 535 ±2, siis jagatakse mõlemad arvud enne astmelist suurendamist kahega, et vältida ületäitumisest põhjustatud tõrkeid.

Kui käivituskordade loenduri näit saavutab maksimumväärtuse 65 535 ±2, võib järgmises süütetsüklis käivituskordade loenduri näidu asendada astmelisel suurendamisel nulliga, et vältida ületäitumisest põhjustatud tõrkeid.

Kui üldnimetaja saavutab maksimumväärtuse 65 535 ±2, siis võib järgmises sõidutsüklis üldnimetaja väärtuse asendada astmelisel suurendamisel nulliga vastavalt üldnimetaja määratlusele, et vältida ületäitumisest põhjustatud tõrkeid.

---

(1)  Kuueteistkümnendsüsteemis vastab see maksimumväärtusele 0xFFFF ja täpsusele 0x1.

(2)  Näiteks sõiduki liikumiskiirus või mootori pöörlemissagedus või arvestuslik koormus, ümbritseva õhu temperatuur, kõrgus merepinnast, tühikäigurežiim või tööaeg.

(3)  Tootjal on lubatud talitlusandmetele juurdepääsu tagamiseks kasutada täiendavat pardadiagnostikasüsteemi ekraani, näiteks armatuurlauale paigutatud kuvarit. Sellise täiendava seadme suhtes ei kohaldata käesoleva lisa nõudeid.

---

9.C lisa 1. liide

Seireseadmete rühmad

Käesolevas lisas käsitletakse järgmisi seireseadmete rühmi:

| A. | Oksüdatsioonikatalüsaatorid
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 5. |
| --- | --- |

A.

Oksüdatsioonikatalüsaatorid

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 5.

| B. | Selektiivse katalüütilise taandamise süsteemid
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 3. |
| --- | --- |

B.

Selektiivse katalüütilise taandamise süsteemid

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 3.

| C. | Heitgaasi- ja hapnikuandurid
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 13. |
| --- | --- |

C.

Heitgaasi- ja hapnikuandurid

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 13.

| D. | Heitgaasitagastussüsteemid ja muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemid
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktides 6 ja 9. |
| --- | --- |

D.

Heitgaasitagastussüsteemid ja muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemid

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktides 6 ja 9.

| E. | Diislikütuse tahmafiltrisüsteemid
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 2. |
| --- | --- |

E.

Diislikütuse tahmafiltrisüsteemid

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 2.

| F. | Ülelaaderõhu juhtsüsteem
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 8. |
| --- | --- |

F.

Ülelaaderõhu juhtsüsteem

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 8.

| G. | NOx-i püüdur
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 4. |
| --- | --- |

G.

NOx-i püüdur

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 4.

| H. | Kolmeastmeline katalüsaator
  Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 15. |
| --- | --- |

H.

Kolmeastmeline katalüsaator

Selle rühma seireseadmed on loetletud 9.B lisa 3. liite punktis 15.

| I. | Aurustusega süsteemid (reserveeritud) |
| --- | --- |

I.

Aurustusega süsteemid (reserveeritud)

| J. | Lisaõhusüsteem (reserveeritud)
  Iga seireseade saab kuuluda ainult ühte nimetatud rühmadest. |
| --- | --- |

J.

Lisaõhusüsteem (reserveeritud)

Iga seireseade saab kuuluda ainult ühte nimetatud rühmadest.

---

10. LISA

Tsükliväliste heidete piiramise nõuded ja kasutusel oleva sõiduki heide

1.

Käesolevas lisas kehtestatakse talitlusnõuded ja keeld kasutada katkestusstrateegiat mootorite ja sõidukite puhul, millele on antud tüübikinnitus käesoleva eeskirja kohaselt, et tagada sõidukite tavapärasel kasutamisel tõhus heitekontroll mootori eri töörežiimidel ja eri keskkonnatingimustel. Ühtlasi määratakse selles lisas kindlaks katse käik tsükliväliste heidete katsetamiseks tüübikinnituse ajal ja sõiduki tegelikul kasutamisel.

Lisa aluseks on ülemaailmselt ühtlustatud tsükliväliseid heiteid käsitlev üldine tehniline norm nr 10.

2.

Reserveeritud (1)

3.

Mõisted

3.1.

„Mootori käivitamine“ – protsess, mis algab mootori väntvõlli pöörlemahakkamisega ja lõpeb siis, kui mootori pöörlemissagedus suureneb väärtuseni, mis on 150 p/min võrra väiksem töösooja mootori tavalisest pöörlemissagedusest tühikäigul (nagu on sõiduasendiga määratud automaatkäigukastiga sõidukite puhul).

3.2.

„Mootori soojenemine“ – sõiduki piisav töötamisaeg, mille jooksul jahutusvedelik soojeneb temperatuurini vähemalt 70 °C.

3.3.

„Nimipöörlemissagedus“ – tootja müügi- ja hooldusdokumentides esitatud andmete järgi suurim pöörlemissagedus täiskoormusel, mida võimaldab pöörlemissageduse regulaator, või pöörlemissageduse regulaatori puudumise korral mootori maksimumvõimsuse pöörlemissagedus.

3.4.

„Normitud heide“ – „gaasilised saasteained“ ja „tahked osakesed“ käesoleva eeskirja punktis 2 määratletud tähenduses.

4.

Kõik mootorisüsteemid ja konstruktsioonielemendid, mis võivad mõjutada normitud saasteainete heitkoguseid, tuleb konstrueerida, valmistada, kokku monteerida ja paigaldada nii, et mootor ja sõiduk vastavad käesoleva lisa nõuetele.

4.1.

Mootorisüsteeme ja sõidukeid ei tohi varustada katkestusstrateegiaga.

4.2.

Reserveeritud (2)

5.

Talitlusnõuded

5.1.

Heitekontrollistrateegiad tuleb kavandada nii, et tavapärase kasutamise korral vastab mootorisüsteem käesoleva lisa nõuetele. Tavapärane kasutamine ei ole piiratud punktis 6 kindlaksmääratud kasutustingimustega.

5.1.1.

Heitekontrolli põhistrateegia ei tohi eristada töötamist tüübikinnituskatse või sertifitseerimiskatse ajal töötamisest muudes olukordades ega võimaldada madalamat heitekontrolli taset tingimustes, mida põhimõtteliselt ei arvestata kohaldatavas tüübikinnituskatses või sertifitseerimiskatses.

5.1.2.

Heitekontrolli abistrateegia ei tohi vähendada heitekontrolli tõhusust võrreldes heitekontrolli põhistrateegiaga tingimustes, mida on mõistlik eeldada sõiduki tavapärase töötamise ja kasutamise ajal, välja arvatud juhul, kui heitekontrolli abistrateegia vastab ühele järgmistest erijuhtudest:

| a) | selle kasutamist arvestatakse põhimõtteliselt tüübikinnituskatsetes, sealhulgas käesoleva lisa punkti 7 kohastes tsükliväliste heidete katsetes ja käesoleva eeskirja punkti 9 kohastes nõuetes kasutusel olevate seadmete kohta; |
| --- | --- |

a)

selle kasutamist arvestatakse põhimõtteliselt tüübikinnituskatsetes, sealhulgas käesoleva lisa punkti 7 kohastes tsükliväliste heidete katsetes ja käesoleva eeskirja punkti 9 kohastes nõuetes kasutusel olevate seadmete kohta;

| b) | see rakendatakse mootori ja/või sõiduki kaitseks kahjustumise või õnnetusjuhtumi eest; |
| --- | --- |

b)

see rakendatakse mootori ja/või sõiduki kaitseks kahjustumise või õnnetusjuhtumi eest;

| c) | see on rakendatud ainult mootori käivitamise või soojenemise ajal käesoleva lisa kohaselt; |
| --- | --- |

c)

see on rakendatud ainult mootori käivitamise või soojenemise ajal käesoleva lisa kohaselt;

| d) | selle rakendamise eesmärk on teha järeleandmisi üht tüüpi normitud heite heitekontrollis, et säilitada teist tüüpi normitud heite heitekontroll konkreetsetes keskkonna- või töötingimustes, mida tüübikinnituskatsetes või sertifitseerimiskatsetes põhimõtteliselt ei arvestata. Heitekontrolli abistrateegia rakendamine peab kokkuvõttes kompenseerima äärmuslike keskkonnatingimuste mõju viisil, mis tagab kõigi normitud heidete piisava heitekontrolli. |
| --- | --- |

d)

selle rakendamise eesmärk on teha järeleandmisi üht tüüpi normitud heite heitekontrollis, et säilitada teist tüüpi normitud heite heitekontroll konkreetsetes keskkonna- või töötingimustes, mida tüübikinnituskatsetes või sertifitseerimiskatsetes põhimõtteliselt ei arvestata. Heitekontrolli abistrateegia rakendamine peab kokkuvõttes kompenseerima äärmuslike keskkonnatingimuste mõju viisil, mis tagab kõigi normitud heidete piisava heitekontrolli.

5.2.

Gaasiliste ja tahkete saasteainete heite ülemaailmselt ühtlustatud piirnormid, mida ei tohi ületada (WNTE)

5.2.1.

Heitkogused ei tohi ületada punktis 5.2.2 kindlaks määratud kohaldatavaid heite piirnorme.

5.2.2.

| a) | CO puhul: 2 000 mg/kWh; |
| --- | --- |

a)

CO puhul: 2 000 mg/kWh;

| b) | kokku süsivesinike puhul: 220 mg/kWh; |
| --- | --- |

b)

kokku süsivesinike puhul: 220 mg/kWh;

| c) | NOx-i puhul: 600 mg/kWh; |
| --- | --- |

c)

NOx-i puhul: 600 mg/kWh;

| d) | tahkete osakeste puhul: 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

d)

tahkete osakeste puhul: 16 mg/kWh.

6.

WNTE heite piirnorme kohaldatakse

| a) | kõikide õhurõhkude puhul, mis on vähemalt 82,5 kPa; |
| --- | --- |

a)

kõikide õhurõhkude puhul, mis on vähemalt 82,5 kPa;

| b) | kõikide temperatuuride puhul, mis on konkreetse õhurõhu korral võrdsed valemiga 5 kindlaks määratud temperatuuriga või sellest väiksemad: |
| --- | --- |

b)

kõikide temperatuuride puhul, mis on konkreetse õhurõhu korral võrdsed valemiga 5 kindlaks määratud temperatuuriga või sellest väiksemad:

T = –0,4514 x (101,3 – pb) + 311 (5)

kus:

| T | on ümbritseva õhu temperatuur, K; |
| --- | --- |
| pb | on õhurõhk, kPa; |

T

on ümbritseva õhu temperatuur, K;

pb

on õhurõhk, kPa;

| c) | mootori jahutusvedeliku kõikide temperatuuride puhul, mis ületavad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

mootori jahutusvedeliku kõikide temperatuuride puhul, mis ületavad 343 K (70 °C).

Kohaldatavad õhurõhu ja temperatuuri tingimused on kujutatud joonisel 1.

WNTE õhurõhu ja temperatuuri vahemikud

Joonis 1

Joonis 1

Õhurõhu ja temperatuuritingimuste näide

Õhurõhu ja temperatuuritingimuste näide

Image 238

| 7. | Mootori tsüklivälised laborikatsed ja mootori katsed sõidukil tüübikinnituse saamiseks
  Vastavalt käesolevale eeskirjale ei kohaldata tsüklivälise laborikatse nõudeid sädesüütega mootorite tüübikinnituse suhtes. |
| --- | --- |

7.

Mootori tsüklivälised laborikatsed ja mootori katsed sõidukil tüübikinnituse saamiseks

Vastavalt käesolevale eeskirjale ei kohaldata tsüklivälise laborikatse nõudeid sädesüütega mootorite tüübikinnituse suhtes.

| 7.1. | WNTE kontrollipiirkond
  WNTE kontrollipiirkond koosneb mootori pöörlemissageduse ja koormuse mõõtepunktidest, mis on kindlaks määratud punktides 7.1.1–7.1.6. Joonisel 2 on esitatud WNTE kontrollipiirkonna näide. |
| --- | --- |

7.1.

WNTE kontrollipiirkond

WNTE kontrollipiirkond koosneb mootori pöörlemissageduse ja koormuse mõõtepunktidest, mis on kindlaks määratud punktides 7.1.1–7.1.6. Joonisel 2 on esitatud WNTE kontrollipiirkonna näide.

| 7.1.1. | Mootori pöörlemissageduse vahemik
  WNTE kontrollipiirkond peab WHTC katsetsükli vältel hõlmama kõiki pöörlemissagedusi vahemikus pöörlemissageduste kumulatiivse jaotuse 30-protsentiili, sealhulgas tühikäigu (n30) ja sellise suurima pöörlemissageduse vahel, mis vastab 70 %-le maksimumvõimsusest (nhi). Joonisel 3 on kujutatud konkreetse mootori WNTE pöörlemissageduse kumulatiivne jaotus. |
| --- | --- |

7.1.1.

Mootori pöörlemissageduse vahemik

WNTE kontrollipiirkond peab WHTC katsetsükli vältel hõlmama kõiki pöörlemissagedusi vahemikus pöörlemissageduste kumulatiivse jaotuse 30-protsentiili, sealhulgas tühikäigu (n30) ja sellise suurima pöörlemissageduse vahel, mis vastab 70 %-le maksimumvõimsusest (nhi). Joonisel 3 on kujutatud konkreetse mootori WNTE pöörlemissageduse kumulatiivne jaotus.

30

hi

| 7.1.2. | Mootori pöördemomendi vahemik
  WNTE kontrollipiirkond peab hõlmama kõiki mootori koormuse punkte, mille korral pöördemoment on vähemalt 30 % mootori maksimaalsest pöördemomendist. |
| --- | --- |

7.1.2.

Mootori pöördemomendi vahemik

WNTE kontrollipiirkond peab hõlmama kõiki mootori koormuse punkte, mille korral pöördemoment on vähemalt 30 % mootori maksimaalsest pöördemomendist.

| 7.1.3. | Mootori võimsuse vahemik
  Olenemata punktide 7.1.1 ja 7.1.2 nõuetest tuleb need pöörlemissageduse ja koormuse punktid, mis vastavad väiksemale võimsusele kui 30 % mootori maksimumvõimsusest, jätta kõikide heidete puhul WNTE kontrollipiirkonnast välja. |
| --- | --- |

7.1.3.

Mootori võimsuse vahemik

Olenemata punktide 7.1.1 ja 7.1.2 nõuetest tuleb need pöörlemissageduse ja koormuse punktid, mis vastavad väiksemale võimsusele kui 30 % mootori maksimumvõimsusest, jätta kõikide heidete puhul WNTE kontrollipiirkonnast välja.

| 7.1.4. | Mootoritüüpkonna kontseptsiooni taotlus
  Põhimõtteliselt on igal mootoril, mis kuulub pöördemomendi ja võimsuse ainulaadse sõltuvuskarakteristikuga tüüpkonda, oma WNTE kontrollipiirkond. Kasutusel oleva sõiduki katsetamise ajal rakendatakse vastava mootori konkreetset WNTE kontrollipiirkonda. Tüübikinnituskatse (sertifitseerimise) jaoks ülemaailmse raskesõidukite ühtlustatud sertifitseerimise üldise tehnilise normi mootoritüüpkonna kontseptsiooni raames võib tootja valikuliselt rakendada mootoritüüpkonna jaoks üht WNTE kontrollipiirkonda järgmiste tingimuste kohaselt:






  a) | kasutada võib mootori pöörlemissageduse ühte vahemikku WNTE kontrollipiirkonnas, kui mootori mõõdetud pöörlemissagedused n30 ja nhi ei erine tootja teatatud pöörlemissagedustest rohkem kui ±3 %. Kui mõni pöörlemissagedus ületab selle lubatava hälbe, siis kasutatakse WNTE kontrollipiirkonna kindlaksmääramiseks mootori mõõdetud pöörlemissagedusi; |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

Mootoritüüpkonna kontseptsiooni taotlus

Põhimõtteliselt on igal mootoril, mis kuulub pöördemomendi ja võimsuse ainulaadse sõltuvuskarakteristikuga tüüpkonda, oma WNTE kontrollipiirkond. Kasutusel oleva sõiduki katsetamise ajal rakendatakse vastava mootori konkreetset WNTE kontrollipiirkonda. Tüübikinnituskatse (sertifitseerimise) jaoks ülemaailmse raskesõidukite ühtlustatud sertifitseerimise üldise tehnilise normi mootoritüüpkonna kontseptsiooni raames võib tootja valikuliselt rakendada mootoritüüpkonna jaoks üht WNTE kontrollipiirkonda järgmiste tingimuste kohaselt:

a)

kasutada võib mootori pöörlemissageduse ühte vahemikku WNTE kontrollipiirkonnas, kui mootori mõõdetud pöörlemissagedused n30 ja nhi ei erine tootja teatatud pöörlemissagedustest rohkem kui ±3 %. Kui mõni pöörlemissagedus ületab selle lubatava hälbe, siis kasutatakse WNTE kontrollipiirkonna kindlaksmääramiseks mootori mõõdetud pöörlemissagedusi;

30

hi

| b) | kasutada võib mootori pöördemomendi/võimsuse ühte vahemikku WNTE kontrollipiirkonnas, kui see hõlmab tüüpkonna kogu vahemikku alates suurimast kuni väikseima nimiväärtuseni. Alternatiivina on lubatud mootori nimiväärtusi rühmitada erinevatesse WNTE kontrollipiirkondadesse. |
| --- | --- |

b)

kasutada võib mootori pöördemomendi/võimsuse ühte vahemikku WNTE kontrollipiirkonnas, kui see hõlmab tüüpkonna kogu vahemikku alates suurimast kuni väikseima nimiväärtuseni. Alternatiivina on lubatud mootori nimiväärtusi rühmitada erinevatesse WNTE kontrollipiirkondadesse.

Joonis 2

Joonis 2

WNTE kontrollipiirkonna näide

WNTE kontrollipiirkonna näide

Image 239

Joonis 3

Joonis 3

WNTE pöörlemissageduste kumulatiivse jaotuse näide

WNTE pöörlemissageduste kumulatiivse jaotuse näide

Image 240

| 7.1.5. | Teatavate WNTE tööpunktide väljajätmine vastavusnõudest
  Tootja võib taotleda, et tüübikinnitusasutus jätaks sertifitseerimise/tüübikinnituse ajal tööpunktid punktides 7.1.1–7.1.4 kindlaks määratud WNTE kontrollipiirkonnast välja. Tüübikinnitusasutus võib sellist väljajätmist lubada, kui tootja tõendab, et mootor ei ole mis tahes kombinatsioonis sõidukiga kunagi suuteline töötama selliste punktide kohaselt. |
| --- | --- |

7.1.5.

Teatavate WNTE tööpunktide väljajätmine vastavusnõudest

Tootja võib taotleda, et tüübikinnitusasutus jätaks sertifitseerimise/tüübikinnituse ajal tööpunktid punktides 7.1.1–7.1.4 kindlaks määratud WNTE kontrollipiirkonnast välja. Tüübikinnitusasutus võib sellist väljajätmist lubada, kui tootja tõendab, et mootor ei ole mis tahes kombinatsioonis sõidukiga kunagi suuteline töötama selliste punktide kohaselt.

| 7.2. | WNTE sündmuse minimaalne kestus ja andmevõtusagedus |
| --- | --- |

7.2.

WNTE sündmuse minimaalne kestus ja andmevõtusagedus

| 7.2.1. | Punktis 5.2 kindlaks määratud WNTE heite piirnormidele vastavuse kindlakstegemiseks tuleb mootorit käitada punkti 7.1 kohases WNTE kontrollipiirkonnas ning selle heitkogused tuleb mõõta ja integreerida vähemalt 30 sekundi vältel. WNTE sündmus on määratletud heitkoguste ühe integreeritud komplektina ajavahemiku vältel. Näiteks, kui mootor töötab WNTE kontrollipiirkonnas ja sellele vastavates keskkonnatingimustes järjest 65 sekundit, siis võib seda pidada üheks WNTE sündmuseks ja kogu 65-sekundilise perioodi heitkoguste väärtused keskmistatakse. Laborikatse korral rakendatakse punktis 7.5 kindlaks määratud integreerimisaega. |
| --- | --- |

7.2.1.

Punktis 5.2 kindlaks määratud WNTE heite piirnormidele vastavuse kindlakstegemiseks tuleb mootorit käitada punkti 7.1 kohases WNTE kontrollipiirkonnas ning selle heitkogused tuleb mõõta ja integreerida vähemalt 30 sekundi vältel. WNTE sündmus on määratletud heitkoguste ühe integreeritud komplektina ajavahemiku vältel. Näiteks, kui mootor töötab WNTE kontrollipiirkonnas ja sellele vastavates keskkonnatingimustes järjest 65 sekundit, siis võib seda pidada üheks WNTE sündmuseks ja kogu 65-sekundilise perioodi heitkoguste väärtused keskmistatakse. Laborikatse korral rakendatakse punktis 7.5 kindlaks määratud integreerimisaega.

| 7.2.2. | Kui perioodilise regenereerimise sündmusi hõlmava heitekontrolliga mootori korral toimub regenereerimissündmus WNTE katse ajal, peab keskmistamisaja pikkus vastama vähemalt sündmustevahelise aja ja proovivõtuperioodil toimunud täielike regenereerimistsüklite arvu korrutisele. Seda nõuet rakendatakse üksnes selliste mootorite korral, mis annavad elektroonilise signaali regenereerimistsükli alguse kohta. |
| --- | --- |

7.2.2.

Kui perioodilise regenereerimise sündmusi hõlmava heitekontrolliga mootori korral toimub regenereerimissündmus WNTE katse ajal, peab keskmistamisaja pikkus vastama vähemalt sündmustevahelise aja ja proovivõtuperioodil toimunud täielike regenereerimistsüklite arvu korrutisele. Seda nõuet rakendatakse üksnes selliste mootorite korral, mis annavad elektroonilise signaali regenereerimistsükli alguse kohta.

| 7.2.3. | WNTE sündmus on jada andmeid, mis kogutakse mootori töötamise ajal WNTE kontrollipiirkonnas sündmuse kestusele vastava või pikema aja vältel sagedusega vähemalt 1 Hz. Arvutatakse mõõdetud heitkoguste andmete keskmine igale WNTE sündmusele vastava aja kohta. |
| --- | --- |

7.2.3.

WNTE sündmus on jada andmeid, mis kogutakse mootori töötamise ajal WNTE kontrollipiirkonnas sündmuse kestusele vastava või pikema aja vältel sagedusega vähemalt 1 Hz. Arvutatakse mõõdetud heitkoguste andmete keskmine igale WNTE sündmusele vastava aja kohta.

| 7.3. | Kasutusel oleva sõiduki katsetamine
  Tüübikinnituse ajal tehakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud korra kohaselt mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse, kasutades sõidukis algmootorit. |
| --- | --- |

7.3.

Kasutusel oleva sõiduki katsetamine

Tüübikinnituse ajal tehakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud korra kohaselt mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse, kasutades sõidukis algmootorit.

| 7.3.1. | Tootja võib valida, millise sõidukiga katse tehakse, kuid see valik peab saama tüübikinnitusasutuse heakskiidu. Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatseks kasutatava sõiduki omadused peavad olema iseloomulikud sõidukikategooriale, mille jaoks see mootorisüsteem on ette nähtud. Kasutada võib ka sõiduki prototüüpi. |
| --- | --- |

7.3.1.

Tootja võib valida, millise sõidukiga katse tehakse, kuid see valik peab saama tüübikinnitusasutuse heakskiidu. Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatseks kasutatava sõiduki omadused peavad olema iseloomulikud sõidukikategooriale, mille jaoks see mootorisüsteem on ette nähtud. Kasutada võib ka sõiduki prototüüpi.

| 7.3.2. | Tüübikinnitusasutuse taotluse korral võib sõidukis katsetada sama mootoritüüpkonna lisamootorit või muud sõidukikategooriat esindavat samaväärset mootorit. |
| --- | --- |

7.3.2.

Tüübikinnitusasutuse taotluse korral võib sõidukis katsetada sama mootoritüüpkonna lisamootorit või muud sõidukikategooriat esindavat samaväärset mootorit.

| 7.4. | WNTE laborikatsed
  Kui käesoleva lisa nõuded võetakse laborikatsete aluseks, siis kehtib järgmine. |
| --- | --- |

7.4.

WNTE laborikatsed

Kui käesoleva lisa nõuded võetakse laborikatsete aluseks, siis kehtib järgmine.

| 7.4.1. | Normitud saasteainete eriheitkogused määratakse kindlaks juhusliku jaotuse alusel valitud WNTE kontrollipiirkonna katsepunktides. Kõik katsepunktid peavad olema kontrollipiirkonda katva võrgustiku kolmes juhuslikult valitud võrgusilmas. Mootorite puhul, mille nimipöörlemissagedus on alla 3 000 p/min, koosneb võrgustik üheksast võrgusilmast, ja mootorite puhul, mille nimipöörlemissagedus on 3 000 p/min või suurem, 12 võrgusilmast. Võrgustik on määratletud järgmiselt:






  a) | võrgustiku välispiirid vastavad WNTE kontrollipiirkonnale; |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

Normitud saasteainete eriheitkogused määratakse kindlaks juhusliku jaotuse alusel valitud WNTE kontrollipiirkonna katsepunktides. Kõik katsepunktid peavad olema kontrollipiirkonda katva võrgustiku kolmes juhuslikult valitud võrgusilmas. Mootorite puhul, mille nimipöörlemissagedus on alla 3 000 p/min, koosneb võrgustik üheksast võrgusilmast, ja mootorite puhul, mille nimipöörlemissagedus on 3 000 p/min või suurem, 12 võrgusilmast. Võrgustik on määratletud järgmiselt:

a)

võrgustiku välispiirid vastavad WNTE kontrollipiirkonnale;

| b) | 9 võrgusilmaga võrgustiku korral paiknevad kaks vertikaaljoont võrdsel kaugusel mootori pöörlemissageduste vahemikus n30 kuni nhi ja 12 võrgusilmaga võrgustiku korral paiknevad kolm vertikaaljoont võrdsel kaugusel mootori pöörlemissageduste vahemikus n30 kuni nhi ning |
| --- | --- |

b)

9 võrgusilmaga võrgustiku korral paiknevad kaks vertikaaljoont võrdsel kaugusel mootori pöörlemissageduste vahemikus n30 kuni nhi ja 12 võrgusilmaga võrgustiku korral paiknevad kolm vertikaaljoont võrdsel kaugusel mootori pöörlemissageduste vahemikus n30 kuni nhi ning

30

hi

30

hi

| c) | kaks joont paiknevad võrdsel kaugusel punktidest, mis tähistavad mootori pöördemomenti (1⁄3) igal vertikaaljoonel WNTE kontrollipiirkonnas. |
| --- | --- |

c)

kaks joont paiknevad võrdsel kaugusel punktidest, mis tähistavad mootori pöördemomenti (1⁄3) igal vertikaaljoonel WNTE kontrollipiirkonnas.

Konkreetsete mootorite korral kasutatavate võrgustike näited on kujutatud joonistel 5 ja 6.

| 7.4.2. | Võrgustiku kõigis kolmes valitud võrgusilmas peab olema viis juhuslikult valitud katsepunkti, seega tuleb WNTE kontrollipiirkonnas katse teha 15 juhuslikult valitud punktis. Võrgusilmasid katsetatakse järjest, st katse tehakse ühe võrgusilma kõigis viies punktis enne katsete alustamist järgmises võrgusilmas. Katsepunktid on ühendatud ühte astmelisse püsikatsetsüklisse. |
| --- | --- |

7.4.2.

Võrgustiku kõigis kolmes valitud võrgusilmas peab olema viis juhuslikult valitud katsepunkti, seega tuleb WNTE kontrollipiirkonnas katse teha 15 juhuslikult valitud punktis. Võrgusilmasid katsetatakse järjest, st katse tehakse ühe võrgusilma kõigis viies punktis enne katsete alustamist järgmises võrgusilmas. Katsepunktid on ühendatud ühte astmelisse püsikatsetsüklisse.

| 7.4.3. | Võrgustiku võrgusilmade katsetamise järjekord ja võrgusilmas punktide katsetamise järjekord valitakse juhuslikult. Kolm võrgusilma, milles tehakse katsed (15 katsepunkti); võrgusilmade katsetamise järjekorra ja võrgusilmas punktide katsetamise järjekorra valib tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutus tunnustatud statistiliste juhuslikustamismeetodite alusel. |
| --- | --- |

7.4.3.

Võrgustiku võrgusilmade katsetamise järjekord ja võrgusilmas punktide katsetamise järjekord valitakse juhuslikult. Kolm võrgusilma, milles tehakse katsed (15 katsepunkti); võrgusilmade katsetamise järjekorra ja võrgusilmas punktide katsetamise järjekorra valib tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutus tunnustatud statistiliste juhuslikustamismeetodite alusel.

| 7.4.4. | Normitud gaasiliste saasteainete keskmised eriheitkogused, mis mõõdetakse mis tahes tsükli jooksul viie katsepunktiga võrgusilmas, ei tohi ületada punktis 5.2 kindlaks määratud WNTE piirnorme. |
| --- | --- |

7.4.4.

Normitud gaasiliste saasteainete keskmised eriheitkogused, mis mõõdetakse mis tahes tsükli jooksul viie katsepunktiga võrgusilmas, ei tohi ületada punktis 5.2 kindlaks määratud WNTE piirnorme.

| 7.4.5. | Normitud tahkete saasteainete keskmised eriheitkogused, mis mõõdetakse kogu 15-punktilise katsetsükli jooksul, ei tohi ületada punktis 5.2 kindlaks määratud WNTE piirnorme. |
| --- | --- |

7.4.5.

Normitud tahkete saasteainete keskmised eriheitkogused, mis mõõdetakse kogu 15-punktilise katsetsükli jooksul, ei tohi ületada punktis 5.2 kindlaks määratud WNTE piirnorme.

| 7.5. | Laborikatse käik |
| --- | --- |

7.5.

Laborikatse käik

| 7.5.1. | WHSC tsüklile järgneb mootori ettevalmistamine WHSC 9. režiimil kolme minuti jooksul. Katse peab algama kohe pärast ettevalmistusfaasi lõppu. |
| --- | --- |

7.5.1.

WHSC tsüklile järgneb mootori ettevalmistamine WHSC 9. režiimil kolme minuti jooksul. Katse peab algama kohe pärast ettevalmistusfaasi lõppu.

| 7.5.2. | Mootorit käitatakse igas juhuslikult valitud katsepunktis kaks minutit. See aeg hõlmab eelnevat astet eelmisest püsikatsepunktist. Katsepunktide vahel peab nii mootori pöörlemissageduse kui ka koormuse üleminek olema lineaarne ja kestma 20 ±1 sekundit. |
| --- | --- |

7.5.2.

Mootorit käitatakse igas juhuslikult valitud katsepunktis kaks minutit. See aeg hõlmab eelnevat astet eelmisest püsikatsepunktist. Katsepunktide vahel peab nii mootori pöörlemissageduse kui ka koormuse üleminek olema lineaarne ja kestma 20 ±1 sekundit.

| 7.5.3. | Katse kogukestus algusest lõpuni peab olema 30 minutit. Võrgustiku igas võrgusilmas juhuslikult valitud viie punkti katsetamine kestab 10 minutit, mõõdetuna esimese punkti algusastme algusest kuni viienda punkti püsiseisundis mõõtmise lõpuni. Joonisel 5 on kujutatud katse käik. |
| --- | --- |

7.5.3.

Katse kogukestus algusest lõpuni peab olema 30 minutit. Võrgustiku igas võrgusilmas juhuslikult valitud viie punkti katsetamine kestab 10 minutit, mõõdetuna esimese punkti algusastme algusest kuni viienda punkti püsiseisundis mõõtmise lõpuni. Joonisel 5 on kujutatud katse käik.

| 7.5.4. | WNTE laborikatse peab vastama 4. lisa punktis 7.8.7 esitatud kinnitamise statistika nõuetele. |
| --- | --- |

7.5.4.

WNTE laborikatse peab vastama 4. lisa punktis 7.8.7 esitatud kinnitamise statistika nõuetele.

| 7.5.5. | Heitkogused mõõdetakse 4. lisa punktide 7.5, 7.7 ja 7.8 kohaselt. |
| --- | --- |

7.5.5.

Heitkogused mõõdetakse 4. lisa punktide 7.5, 7.7 ja 7.8 kohaselt.

| 7.5.6. | Katsetulemused arvutatakse 4. lisa punkti 8 kohaselt. |
| --- | --- |

7.5.6.

Katsetulemused arvutatakse 4. lisa punkti 8 kohaselt.

Joonis 4

Joonis 4

WNTE katsetsükli alguse skeemi näide

WNTE katsetsükli alguse skeemi näide

Image 241

Joonised 5 ja 6

Joonised 5 ja 6

WNTE katsetsükli võrgustikud

WNTE katsetsükli võrgustikud

Image 242

| 7.6. | Ümardamine
  Lõplik katsetulemus ümardatakse ühes etapis vastavas ülemaailmses raskesõidukite ühtlustatud sertifitseerimise heitestandardis ettenähtud komakohtade arvuni ja lisatakse veel üks tüvenumber vastavalt standardile ASTM E 29-06. Lõpliku eriheite arvutamiseks kasutatavate vaheväärtuste ümardamine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

7.6.

Ümardamine

Lõplik katsetulemus ümardatakse ühes etapis vastavas ülemaailmses raskesõidukite ühtlustatud sertifitseerimise heitestandardis ettenähtud komakohtade arvuni ja lisatakse veel üks tüvenumber vastavalt standardile ASTM E 29-06. Lõpliku eriheite arvutamiseks kasutatavate vaheväärtuste ümardamine ei ole lubatud.

| 8. | Reserveeritud |
| --- | --- |

8.

Reserveeritud

| 9. | Reserveeritud |
| --- | --- |

9.

Reserveeritud

| 10. | Tsükliväliste heidete vastavuse kinnitus
  Tüübikinnituse taotlemisel peab tootja esitama kinnituse, et mootoritüüpkond või sõiduk vastab käesoleva eeskirja nõuetele, millega piiratakse tsükliväliseid heiteid. Lisaks sellele kinnitusele tuleb kontrollida kehtivate heite piirnormide ja kasutusnõuete järgimist lisakatsete abil. |
| --- | --- |

10.

Tsükliväliste heidete vastavuse kinnitus

Tüübikinnituse taotlemisel peab tootja esitama kinnituse, et mootoritüüpkond või sõiduk vastab käesoleva eeskirja nõuetele, millega piiratakse tsükliväliseid heiteid. Lisaks sellele kinnitusele tuleb kontrollida kehtivate heite piirnormide ja kasutusnõuete järgimist lisakatsete abil.

| 10.1. | Tsükliväliste heidete vastavuse kinnituse näide
  Vastavuskinnituse näide:

  „(Tootja nimi) tõendab, et sellesse mootoritüüpkonda kuuluvad mootorid vastavad käesoleva lisa kõikidele nõuetele. (Tootja nimi) esitab käesoleva tõendi heas usus, olles mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite heitenäitajaid kõigi kohaldatavate töö- ja keskkonnatingimuste ulatuses asjakohaselt insenertehniliselt hinnanud.“ |
| --- | --- |

10.1.

Tsükliväliste heidete vastavuse kinnituse näide

Vastavuskinnituse näide:

„(Tootja nimi) tõendab, et sellesse mootoritüüpkonda kuuluvad mootorid vastavad käesoleva lisa kõikidele nõuetele. (Tootja nimi) esitab käesoleva tõendi heas usus, olles mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite heitenäitajaid kõigi kohaldatavate töö- ja keskkonnatingimuste ulatuses asjakohaselt insenertehniliselt hinnanud.“

| 10.2. | Tsükliväliste heidete vastavuse kinnituse alus
  Tootja kohustub tootmisüksuses säilitama kõikide katseandmete, projekteerimise analüüside ning muu teabe dokumente, mis on aluseks kinnitusele pardadiagnostikasüsteemi talitluse nõuetelevastavuse kohta. Tootja teeb sellise teabe sertifitseerimis- või tüübikinnitusasutusele nõudmise korral kättesaadavaks. |
| --- | --- |

10.2.

Tsükliväliste heidete vastavuse kinnituse alus

Tootja kohustub tootmisüksuses säilitama kõikide katseandmete, projekteerimise analüüside ning muu teabe dokumente, mis on aluseks kinnitusele pardadiagnostikasüsteemi talitluse nõuetelevastavuse kohta. Tootja teeb sellise teabe sertifitseerimis- või tüübikinnitusasutusele nõudmise korral kättesaadavaks.

| 11. | Dokumendid
  Tüübikinnitusasutus nõuab tootjalt dokumentatsiooni esitamist. Selles peavad olema kirjeldatud mootorisüsteemi kõik konstruktsioonielemendid ja heitekontrollistrateegia, mille abil toimub väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine.
  See teave peab hõlmama heitekontrollistrateegia täielikku kirjeldust. Lisaks selle peab dokumentatsioon sisaldama teavet kõikide heitekontrolli abi- ja põhistrateegiate toimimise kohta, sealhulgas mis tahes heitekontrolli abistrateegiaga muudetud parameetrite kirjeldust ja heitekontrolli abistrateegia töö piirtingimusi, ning märget selle kohta, milline heitekontrolli abi- ja põhistrateegia on tõenäoliselt rakendunud käesolevas lisas kindlaks määratud katsetingimuste kohaselt.
  See teave tehakse kättesaadavaks laiendatud dokumentatsioonis vastavalt punktis 5.1.4 kindlaks määratud dokumentatsiooni nõuetele.
  Heitekontrolli abistrateegia hindamise metoodikat on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites. |
| --- | --- |

11.

Dokumendid

Tüübikinnitusasutus nõuab tootjalt dokumentatsiooni esitamist. Selles peavad olema kirjeldatud mootorisüsteemi kõik konstruktsioonielemendid ja heitekontrollistrateegia, mille abil toimub väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine.

See teave peab hõlmama heitekontrollistrateegia täielikku kirjeldust. Lisaks selle peab dokumentatsioon sisaldama teavet kõikide heitekontrolli abi- ja põhistrateegiate toimimise kohta, sealhulgas mis tahes heitekontrolli abistrateegiaga muudetud parameetrite kirjeldust ja heitekontrolli abistrateegia töö piirtingimusi, ning märget selle kohta, milline heitekontrolli abi- ja põhistrateegia on tõenäoliselt rakendunud käesolevas lisas kindlaks määratud katsetingimuste kohaselt.

See teave tehakse kättesaadavaks laiendatud dokumentatsioonis vastavalt punktis 5.1.4 kindlaks määratud dokumentatsiooni nõuetele.

Heitekontrolli abistrateegia hindamise metoodikat on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites.

---

(1)  Käesolevas lisas kasutatud numeratsioon vastab tsükliväliseid heiteid käsitleva üldise tehnilise normi nr 10 numeratsioonile. Mõned tsükliväliseid heiteid käsitleva üldise tehnilise normi punktid ei ole käesolevas lisas vajalikud.

1

(2)  Käesolevas lisas kasutatud numeratsioon vastab tsükliväliseid heiteid käsitleva üldise tehnilise normi nr 10 numeratsioonile. Mõned tsükliväliseid heiteid käsitleva üldise tehnilise normi punktid ei ole käesolevas lisas vajalikud.

2

---

10. lisa 1. liide

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse tüübikinnitusel

A.1.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatset tüübikinnitusel.

A.1.2.

Katsesõiduk

A.1.2.1.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatseks kasutatav sõiduk peab olema iseloomulik sõidukikategooriale, mille jaoks see mootorisüsteem on ette nähtud. Kasutada võib sõiduki prototüüpi või tootmises olevat kohandatud sõidukit.

A.1.2.2.

Kontrollitakse elektroonilise juhtseadme andmevoo teabe kättesaadavust ja vastavust (näiteks käesoleva eeskirja 8. lisa punkti 5 kohaselt).

A.1.2.3.

Tootja peab tagama, et sõidukite mobiilse heitemõõtmissüsteemi katse saab teha sõltumatu isik üldkasutatavatel teedel: selleks peab ta tegema kättesaadavaks sobivad adapterid väljalasketorude jaoks, võimaldama juurdepääsu elektroonilise juhtseadme signaalidele ja sõlmima vajalikud halduskokkulepped. Tootja võib nõuda mõistlikku tasu.

A.1.3.

Katsetingimused

A.1.3.1.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse jaoks võib kasulikku koormust matkida ja kasutada tehiskoormust.

Sõiduki kasulik koormus peab olema 50–60 % sõiduki maksimaalsest kasulikust koormusest. Sellest vahemikust kõrvalekaldumine tuleb tüübikinnitusasutusega kokku leppida. Sellise kõrvalekalde põhjus tuleb märkida katsearuandesse. Kohaldatakse 8. lisas kindlaks määratud lisanõudeid.

A.1.3.2.

Katse tehakse 8. lisa punktis 4.2 kirjeldatud keskkonnatingimustes.

A.1.3.3.

Mootori jahutusvedeliku temperatuur peab vastama 8. lisa punktile 4.3.

A.1.3.4.

Kütus, määrdeõli ja heitgaasi järeltöötlussüsteemi reagent peavad vastama 8. lisa punkti 4.4 nõuetele.

A.1.3.5.

Teekonna ja käitamise nõuded on kirjeldatud 8. lisa punktides 4.5–4.6.8.

A.1.4.

Heitkoguste hindamine

A.1.4.1.

Katse tehakse ja katsetulemused arvutatakse 8. lisa punkti 6 kohaselt.

A.1.5.

Aruanne

A.1.5.1.

| a) | üldteave, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.1; |
| --- | --- |

a)

üldteave, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.1;

| b) | selgitus selle kohta, miks katseks kasutatud sõidukit/sõidukeid võib lugeda mootorisüsteemi paigaldamiseks ette nähtud sõidukitüübile iseloomulikuks; |
| --- | --- |

b)

selgitus selle kohta, miks katseks kasutatud sõidukit/sõidukeid võib lugeda mootorisüsteemi paigaldamiseks ette nähtud sõidukitüübile iseloomulikuks;

| c) | katseseadmete andmed ja katseandmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktides 10.1.3 ja 10.1.4; |
| --- | --- |

c)

katseseadmete andmed ja katseandmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktides 10.1.3 ja 10.1.4;

| d) | katsetatud mootori andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.5; |
| --- | --- |

d)

katsetatud mootori andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.5;

| e) | katsetamisel kasutatud sõiduki andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.6; |
| --- | --- |

e)

katsetamisel kasutatud sõiduki andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.6;

| f) | katseraja omaduste andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.7; |
| --- | --- |

f)

katseraja omaduste andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.7;

| g) | mõõdetud hetkväärtused ja arvutatud andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktides 10.1.8 ja 10.1.9; |
| --- | --- |

g)

mõõdetud hetkväärtused ja arvutatud andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktides 10.1.8 ja 10.1.9;

| h) | keskmistatud ja integreeritud andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.10; |
| --- | --- |

h)

keskmistatud ja integreeritud andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.10;

| i) | katse positiivsete või negatiivsete tulemuste andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.11; |
| --- | --- |

i)

katse positiivsete või negatiivsete tulemuste andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.11;

| j) | katsete kontrollimise andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.12. |
| --- | --- |

j)

katsete kontrollimise andmed, nagu on kirjeldatud 8. lisa punktis 10.1.12.

---

2. LIIDE

Heitekontrolli abistrateegia hindamise metoodika

Heitekontrolli abistrateegia hindamise eesmärgil kontrollib tüübikinnitusasutus vähemalt seda, kas käesolevas liites kindlaks määratud nõue on täidetud.

1.

| a) | heitekontrolli abistrateegia kasutamise korral peab koguheite suurenemine olema võimalikult väike kogu sõidukite tavakasutuse ja kasutusea kestel; |
| --- | --- |

a)

heitekontrolli abistrateegia kasutamise korral peab koguheite suurenemine olema võimalikult väike kogu sõidukite tavakasutuse ja kasutusea kestel;

| b) | kui heitekontrolli abistrateegia esmase hindamise ajal on turul kättesaadav tehnoloogia või konstruktsioon, mis võimaldab paremat heitekontrolli, tuleb kasutada seda ilma põhjendamatute muudatusteta. |
| --- | --- |

b)

kui heitekontrolli abistrateegia esmase hindamise ajal on turul kättesaadav tehnoloogia või konstruktsioon, mis võimaldab paremat heitekontrolli, tuleb kasutada seda ilma põhjendamatute muudatusteta.

2.

| a) | tootja peab esitama tõendid katastroofilise (s.t äkilise ja pöördumatu) mootorikahjustuse kohta ning riskianalüüsi, mis sisaldab riski tõenäosuse ja võimalike tagajärgede raskuse hindamist, sealhulgas sel eesmärgil tehtud katsete tulemusi; |
| --- | --- |

a)

tootja peab esitama tõendid katastroofilise (s.t äkilise ja pöördumatu) mootorikahjustuse kohta ning riskianalüüsi, mis sisaldab riski tõenäosuse ja võimalike tagajärgede raskuse hindamist, sealhulgas sel eesmärgil tehtud katsete tulemusi;

| b) | kui heitekontrolli abistrateegia kasutuselevõtu ajal on turul kättesaadav tehnoloogia või konstruktsioon, mis kõrvaldab või vähendab nimetatud riski, tuleb seda kasutada suurimas tehniliselt võimalikus ulatuses (s.t ilma põhjendamatute muudatusteta); |
| --- | --- |

b)

kui heitekontrolli abistrateegia kasutuselevõtu ajal on turul kättesaadav tehnoloogia või konstruktsioon, mis kõrvaldab või vähendab nimetatud riski, tuleb seda kasutada suurimas tehniliselt võimalikus ulatuses (s.t ilma põhjendamatute muudatusteta);

| c) | mootori või heitekontrollisüsteemi osade töökindlust ja pikaajalist kaitset kulumise ja tõrgete eest ei loeta heitekontrolli abistrateegia heakskiitmise piisavaks põhjenduseks. |
| --- | --- |

c)

mootori või heitekontrollisüsteemi osade töökindlust ja pikaajalist kaitset kulumise ja tõrgete eest ei loeta heitekontrolli abistrateegia heakskiitmise piisavaks põhjenduseks.

3.

| a) | tootja peab esitama tõendid suurenenud riski kohta sõiduki käitamisohutusele ning riskianalüüsi, mis sisaldab riski tõenäosuse ja võimalike tagajärgede raskuse hindamist, sealhulgas sel eesmärgil tehtud katsete tulemusi; |
| --- | --- |

a)

tootja peab esitama tõendid suurenenud riski kohta sõiduki käitamisohutusele ning riskianalüüsi, mis sisaldab riski tõenäosuse ja võimalike tagajärgede raskuse hindamist, sealhulgas sel eesmärgil tehtud katsete tulemusi;

| b) | kui heitekontrolli abistrateegia kasutuselevõtu ajal on turul kättesaadav teistsugune tehnoloogia või konstruktsioon, mis võimaldab vähendada riski ohutusele, tuleb seda kasutada suurimas tehniliselt võimalikus ulatuses (s.t ilma põhjendamatute muudatusteta). |
| --- | --- |

b)

kui heitekontrolli abistrateegia kasutuselevõtu ajal on turul kättesaadav teistsugune tehnoloogia või konstruktsioon, mis võimaldab vähendada riski ohutusele, tuleb seda kasutada suurimas tehniliselt võimalikus ulatuses (s.t ilma põhjendamatute muudatusteta).

4.

| a) | tootja peab esitama tõendid mootori käivitamise ajal heitekontrolli abistrateegia kasutamise vajaduse kohta ning riskianalüüsi, mis sisaldab riski tõenäosuse ja võimalike tagajärgede raskuse hindamist, sealhulgas sel eesmärgil tehtud katsete tulemusi; |
| --- | --- |

a)

tootja peab esitama tõendid mootori käivitamise ajal heitekontrolli abistrateegia kasutamise vajaduse kohta ning riskianalüüsi, mis sisaldab riski tõenäosuse ja võimalike tagajärgede raskuse hindamist, sealhulgas sel eesmärgil tehtud katsete tulemusi;

| b) | kui heitekontrolli abistrateegia kasutuselevõtu ajal on turul kättesaadav teistsugune tehnoloogia või konstruktsioon, mis võimaldab paremat heitekontrolli mootori käivitamise ajal, tuleb seda kasutada suurimas tehniliselt võimalikus ulatuses. |
| --- | --- |

b)

kui heitekontrolli abistrateegia kasutuselevõtu ajal on turul kättesaadav teistsugune tehnoloogia või konstruktsioon, mis võimaldab paremat heitekontrolli mootori käivitamise ajal, tuleb seda kasutada suurimas tehniliselt võimalikus ulatuses.

---

11. LISA

NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamise nõuded

1.

Käesolevas lisas on kindlaks määratud nõuded NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks. See hõlmab ka nõudeid sõidukite kohta, milles heite vähendamiseks on kasutusel reagendid.

2.

Kõik käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvad mootorisüsteemid peavad olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et need vastaksid neile nõuetele mootori kogu tavapärase kasutuskestuse jooksul tavapäraste kasutustingimuste korral. Selle eesmärgi saavutamiseks on vastuvõetav, et mootorite puhul, mis on olnud kasutusel üle käesoleva eeskirja punktis 5.4 osutatud asjakohase vastupidavusaja, võib esineda seiresüsteemi toimivuse ja tundlikkuse mõningast halvenemist.

2.1.

Alternatiivne tüübikinnitus

2.1.1.

Tootja taotluse korral loetakse M2- ja N1-kategooria sõidukite puhul, M1- ja N2-kategooria sõidukite puhul, mille täismass ei ületa 7,5 tonni, ning M3-kategooria I-, II-, A- ja B1-klassi sõidukite puhul, mille täismass ei ületa 7,5 tonni, vastavus eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 6. lisa nõuetele samaväärseks vastavusega käesolevale lisale (1).

2.1.2.

Alternatiivse tüübikinnituse kasutamise korral

2.1.2.1.

Käesoleva eeskirja 1. lisa 2. osa punktides 3.2.12.2.8.1–3.2.12.2.8.5 asendatakse NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimisega seotud teave eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 1. lisa punktis 3.2.12.2.8 esitatud teabega.

2.1.2.2.

Eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 6. liites ja käesolevas lisas kindlaks määratud nõuete kohaldamisel kohaldatakse järgmisi erandeid.

2.1.2.2.1.

Reagendi kvaliteedi seire kohta kohaldatakse eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 6. liite punktide 4.1 ja 4.2 asemel käesoleva lisa punktide 7.1–7.1.2 nõudeid.

2.1.2.2.2.

Annustamise seire kohta kohaldatakse eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 6. liite punkti 5 asemel käesoleva lisa punkti 8.4 nõudeid.

2.1.2.2.3.

Käesoleva lisa punktides 4, 7 ja 8 osutatud juhi hoiatamise süsteemi peetakse eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 6. liite punkti 3 kohaseks juhi hoiatamise süsteemiks.

2.1.2.2.4.

Eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 6. liite punkti 6 ei kohaldata.

2.1.2.2.5.

Käesoleva lisa punkti 5.2 nõudeid kohaldatakse sõidukite suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks päästeteenistuses ja sõidukite suhtes, mis on konstrueeritud ja toodetud kasutamiseks relvajõududes, tsiviilkaitses, tuletõrjeteenistuses või korrakaitsejõududes.

2.2.

Nõutav teave

2.2.1.

Tootja esitab 1. lisas kindlaks määratud vormil teabe, mis kirjeldab ammendavalt käesoleva lisaga hõlmatud mootorisüsteemi funktsionaalseid ja talitluslikke omadusi.

2.2.2.

Tüübikinnitustaotluses peab tootja täpsustama kõigi mis tahes heitekontrollisüsteemis kasutatavate reagentide omadused. See spetsifikatsioon peab sisaldama tüüpe ja kontsentratsioone, töötemperatuuri tingimusi ja viiteid rahvusvahelistele standarditele.

2.2.3.

Tüübikinnitusasutusele tuleb tüübikinnituse taotlemise ajal esitada üksikasjalik kirjalik teave, milles kirjeldatakse täielikult juhi hoiatamise süsteemi funktsionaalseid ja talitluslikke omadusi vastavalt punktile 4 ning juhi meeldetuletussüsteemi funktsionaalseid ja talitluslikke omadusi vastavalt punktile 5.

2.2.4.

| a) | üksikasjalikud tehnilised nõuded käesoleva lisa nõuetele vastavuse tagamiseks, sealhulgas nõuded, mis tagavad ühilduvuse mootorisüsteemis olevate seire-, hoiatus- ja meeldetuletussüsteemidega; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikud tehnilised nõuded käesoleva lisa nõuetele vastavuse tagamiseks, sealhulgas nõuded, mis tagavad ühilduvuse mootorisüsteemis olevate seire-, hoiatus- ja meeldetuletussüsteemidega;

| b) | kontrollimise kord, mida tuleb järgida mootori paigaldamisel sõidukile. |
| --- | --- |

b)

kontrollimise kord, mida tuleb järgida mootori paigaldamisel sõidukile.

Selliste paigaldusnõuete olemasolu ja piisavust võib kontrollida mootorisüsteemi tüübikinnitusprotsessi käigus.

Punktides a ja b osutatud dokumentatsiooni ei nõuta, kui tootja taotleb sõidukile tüübikinnitust seoses heitega.

2.3.

Käitamistingimused

2.3.1.

Kõik käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvad mootorisüsteemid peavad vastavalt 10. lisale säilitama heitekontrolli funktsiooni kõigis tingimustes, mis üldjuhul valitsevad vastava piirkonna territooriumil (nt Euroopa Liidus), eelkõige ümbritseva õhu madalal temperatuuril.

2.3.2.

| a) | ümbritseva õhu temperatuur on 266–308 K (–7 kuni 35 °C); |
| --- | --- |

a)

ümbritseva õhu temperatuur on 266–308 K (–7 kuni 35 °C);

| b) | kõrgus merepinnast on alla 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

kõrgus merepinnast on alla 1 600 m;

| c) | mootori jahutusvedeliku temperatuur on üle 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

mootori jahutusvedeliku temperatuur on üle 343 K (70 °C).

Käesolevat punkti ei kohaldata reagendi taseme jälgimisel paagis, kus seire peab toimuma kõigis tingimustes, mille korral mõõtmine on tehniliselt teostatav, sealhulgas kõigis tingimustes, mille korral vedel reagent ei ole külmunud.

2.4.

Reagendi külmumiskaitse

2.4.1.

Tootja võib kasutada soojendusega või soojenduseta reagendipaaki ja annustussüsteemi vastavalt punkti 2.3.1 üldnõuetele. Soojendusega süsteem peab vastama punkti 2.4.2 nõuetele. Soojenduseta süsteem peab vastama punkti 2.4.3 nõuetele.

2.4.1.1.

Soojenduseta reagendipaagi ja annustussüsteemi kasutamine peab olema märgitud sõiduki omanikule ette nähtud kirjalikku juhendisse.

2.4.2.

Soojendusega reagendipaak ja annustussüsteem

2.4.2.1.

Kui reagent on külmunud, peab tootja tagama, et reagent on kasutamiseks saadaval hiljemalt 70 minutit pärast sõiduki käivitamist ümbritseva õhu temperatuuril 266 K (–7 °C).

2.4.2.2.

Tõendamine

2.4.2.2.1.

Reagendipaaki ja annustussüsteemi tuleb hoida temperatuuril 255 K (–18 °C) 72 tundi või kuni reagent tahkestub.

2.4.2.2.2.

Pärast punktis 2.4.2.2.1 kindlaks määratud seisutusperioodi tuleb mootor käivitada ja lasta sel töötada ümbritseva õhu temperatuuril 266 K (–7 °C) järgmiselt: 10–20 minutit tühikäigul, seejärel kuni 50 minutit koormusel mitte üle 40 %.

2.4.2.2.3.

Reagendi annustussüsteem peab punktides 2.4.2.2.1 ja 2.4.2.2.2 kirjeldatud katse lõpus olema täiesti töökorras.

2.4.2.2.4.

Punktis 2.4.2.2 esitatud nõuetele vastavuse tõendamine võib toimuda mootori või sõiduki veojõustendiga varustatud külmkatsekambris või põhineda sõiduki välikatsetel vastavalt tüübikinnitusasutuse äranägemisele.

2.4.3.

Soojenduseta reagendipaak ja annustussüsteem

2.4.3.1.

Kui ümbritseva õhu temperatuuril ≤ 266 K (–7 °C) reagendi annustamist ei toimu, peab rakenduma punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem.

2.4.3.2.

Kui ümbritseva õhu temperatuuril ≤ 266 K (–7 °C) ei toimu maksimaalselt 70 minuti jooksul pärast sõiduki käivitamist reagendi annustamist, peab rakenduma punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem.

2.5.

Igal sõidukile paigaldatud eraldi reagendipaagil peavad olema vahendid proovi võtmiseks paagis olevast vedelikust, ilma et selleks oleks vaja teavet, mida ei säilitata sõidukis. Proovivõtukoht peab olema kergesti juurdepääsetav ilma erivahendeid või -seadmeid kasutamata. Võtmeid või süsteeme, mida hoitakse tavaliselt sõidukil paagi juurdepääsu lukustamiseks, ei käsitata käesoleva punkti kohaldamisel erivahendite ega -seadmetena.

3.

Hooldusnõuded

3.1.

Juhend peab sisaldama selgitust, et kui sõiduki heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt, teavitatakse juhti probleemist juhi hoiatamise süsteemi abil ning hoiatuse eiramise korral blokeerib juhi meeldetuletussüsteem sõiduki töö jätkamise.

3.2.

Juhendis peavad olema esitatud sõiduki nõuetekohase kasutamise ja hoolduse nõuded sõiduki heitenäitajate ettenähtud taseme tagamiseks, sealhulgas vajaduse korral ka reagentide õige kasutamise juhised.

3.3.

Juhend peab olema kirjutatud arusaadavas ja mittetehnilises keeles ning selle liikmesriigi ametlikus keeles või keeltes, kus uut sõidukit või mootorit müüakse või kus see registreeritakse.

3.4.

Juhendis tuleb märkida, kas sõiduki käitaja peab reagente lisama tavapäraste tehniliste hoolduste vahelisel ajal. Juhendis tuleb märkida ka reagendi nõutav kvaliteet. Juhendis tuleb täpsustada, kuidas käitaja peab reagendipaaki täitma. Nimetatud peab olema ka seda tüüpi sõiduki hinnanguline reagendikulu ja kui sageli tuleb reagenti eeldatavalt lisada.

3.5.

Juhendis tuleb selgitada, et nõuetekohaste omadustega reagendi kasutamine ja lisamine on oluline, et tagada sõiduki vastavus nõuetele, mis on kehtestatud sellele sõidukitüübile vastavustunnistuse väljaandmiseks.

3.6.

Juhendis tuleb märkida, et sõiduki kasutamine ilma reagendita võib olla kuritegu, kui heitkogust vähendava reagendi kasutamine on ette nähtud.

3.7.

Juhendis tuleb selgitada hoiatussüsteemi ja juhi meeldetuletussüsteemi tööpõhimõtteid. Lisaks sellele tuleb sõiduki talitluse ja tõrgete logimise seisukohalt selgitada, mida võib kaasa tuua hoiatussüsteemi eiramine, reagendi mittelisamine või probleemi lahendamata jätmine.

4.

Juhi hoiatamise süsteem

4.1.

Sõidukil peab olema juhi hoiatamise süsteem, mille visuaalsed märguanded hoiatavad juhti reagendi vähesusest, reagendi ebapiisavast kvaliteedist, liiga väikesest reagendikulust või tuvastatud rikkest, mis võib olla põhjustatud süsteemi muutmisest ja põhjustada juhi meeldetuletussüsteemi rakendumise, kui riket õigel ajal ei parandata. Hoiatussüsteem peab olema rakendatud ka siis, kui punktis 5 kirjeldatud juhi meeldetuletussüsteem on rakendatud.

4.2.

9.B lisas kirjeldatud sõiduki pardadiagnostikasüsteemi näidusüsteemi ei tohi kasutada punktis 4.1 kirjeldatud visuaalsete märguannete esitamiseks. Hoiatus ei tohi olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostikasüsteemis (s.t rikkenäiduna) või muude mootori hooldustööde puhul. Kui hoiatuse rakendumise põhjust ei ole kõrvaldatud, ei tohi hoiatussüsteemi või visuaalse märguande väljalülitamine olla võimalik skanneri abil. Hoiatussüsteemi ja visuaalsete märguannete rakendumise ja väljalülitumise tingimusi kirjeldatakse käesoleva lisa 2. liites.

4.3.

| a) | võimalik sõidukaugus või aeg enne esimese või teise taseme meeldetuletuse rakendumist; |
| --- | --- |

a)

võimalik sõidukaugus või aeg enne esimese või teise taseme meeldetuletuse rakendumist;

| b) | pöördemomendi vähendamise tase; |
| --- | --- |

b)

pöördemomendi vähendamise tase;

| c) | tingimused, mille korral sõiduki piirangud saab eemaldada. |
| --- | --- |

c)

tingimused, mille korral sõiduki piirangud saab eemaldada.

Käesolevas punktis osutatud teadete näitamisel kasutatav süsteem võib olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostikasüsteemis või hooldustööde otstarbel.

4.4.

Tootja valikul võib hoiatussüsteem sisaldada ka juhi tähelepanu äratavat helisignaali. Juht võib hoiatava helisignaali välja lülitada.

4.5.

Juhi hoiatamise süsteem rakendub vastavalt punktidele 6.2, 7.2, 8.4 ja 9.3.

4.6.

Juhi hoiatamise süsteem lülitub välja, kui selle rakendumise esile kutsunud tingimused on kõrvaldatud. Juhi hoiatamise süsteem ei tohi automaatselt välja lülituda, kui selle rakendumise põhjused ei ole kõrvaldatud.

4.7.

Hoiatussüsteemi talitluse võivad ajutiselt katkestada muud hoiatusmärguanded, mis esitavad olulisi ohutusteateid.

4.8.

Päästeteenistuse sõidukid või sõidukid, mis on konstrueeritud ja toodetud kasutamiseks relvajõududes, tsiviilkaitses, tuletõrjeteenistuses või korrakaitsejõududes, võib varustada seadmega, mis võimaldab hoiatussüsteemi visuaalse märguande hämardada.

4.9.

Juhi hoiatamise süsteemi rakendumis- ja väljalülitumiskorra üksikasjad on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites.

4.10.

Käesoleva eeskirja kohasel tüübikinnituse taotlemisel peab tootja tõendama juhi hoiatamise süsteemi toimimist vastavalt käesoleva lisa 1. liitele.

5.

Juhi meeldetuletussüsteem

5.1.

Sõiduk peab olema varustatud juhi kaheastmelise meeldetuletussüsteemiga, mis koosneb esimese taseme meeldetuletusest (talitluse piiramine) ja teise taseme meeldetuletusest (sõiduki talitluse blokeerimine).

5.2.

Juhi meeldetuletussüsteemi nõue ei kehti mootorite ja sõidukite suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks päästeteenistuses, ega mootorite ja sõidukite suhtes, mis on konstrueeritud ja toodetud kasutamiseks relvajõududes, tsiviilkaitses, tuletõrjeteenistuses või korrakaitsejõududes. Juhi meeldetuletussüsteemi saab püsivalt välja lülitada ainult mootori või sõiduki tootja.

5.3.

Esimese taseme meeldetuletussüsteem peab vähendama mootori suurimat võimalikku pöördemomenti 25 % võrra pöörlemissageduse vahemikus suurimast pöördemomendist kuni pöörlemissageduse regulaatori katkestuspunktini vastavalt käesoleva lisa 3. liitele. Mootori suurim võimalik pöördemoment, mis on suurimast pöördemomendist väiksem enne vähendatud pöördemomendi rakendamist, ei tohi ületada suurima pöördemomendi pöörlemissagedust.

Esimese taseme meeldetuletussüsteem rakendatakse sõiduki esmakordsel peatumisel (2) pärast punktides 6.3, 7.3, 8.5 ja 9.4 nimetatud tingimuste ilmnemist.

5.4.

Sõiduki või mootori tootja peab sõiduki või mootori varustama vähemalt ühe punktides 5.4.1–5.4.3 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteemiga ja punktis 5.4.4 kirjeldatud „ajapiirangupõhise blokeerimissüsteemiga“.

5.4.1.

Taaskäivitusjärgne blokeerimissüsteem peab piirama sõiduki liikumiskiiruse väärtuseni 20 km/h („roomerežiim“) pärast mootori seiskamist juhi nõudel („süüte väljalülitamine“).

5.4.2.

Tankimisjärgne blokeerimissüsteem peab piirama sõiduki liikumiskiiruse väärtuseni 20 km/h („roomerežiim“) pärast kütusetaseme tõusmist mõõdetava koguse võrra, mis ei tohi olla suurem kui 10 % kütusepaagi mahust ja mille peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus kütusetaseme mõõturi tehniliste omaduste ja tootja deklaratsiooni alusel.

5.4.3.

„Parkimisjärgne blokeerimissüsteem“ peab piirama sõiduki liikumiskiiruse väärtuseni 20 km/h („roomerežiim“) pärast seda, kui sõiduk on paigal seisnud üle ühe tunni.

5.4.4.

„Ajapiirangupõhine blokeerimissüsteem“ peab piirama sõiduki liikumiskiiruse väärtuseni 20 km/h („roomerežiim“) esimesel võimalusel, mil sõiduk peatub2 pärast mootori kaheksatunnist tööd, kui ükski punktides 5.4.1–5.4.3 kirjeldatud süsteem ei ole eelnevalt rakendunud.

5.5.

Juhi meeldetuletussüsteem peab rakenduma vastavalt punktidele 6.3, 7.3, 8.5 ja 9.4.

5.5.1.

Kui juhi meeldetuletussüsteem on kindlaks määranud, et rakendada tuleb teise taseme meeldetuletussüsteem, peab esimese taseme meeldetuletussüsteem jääma rakendatuks, kuni sõiduki liikumiskiirus on piiratud väärtusega 20 km/h („roomerežiim“).

5.6.

Juhi meeldetuletussüsteem peab välja lülituma, kui selle rakendumise esile kutsunud tingimused on kõrvaldatud. Juhi meeldetuletussüsteem ei tohi automaatselt välja lülituda, kui selle rakendumise põhjused ei ole kõrvaldatud.

5.7.

Juhi meeldetuletussüsteemi rakendumis- ja väljalülitumiskorra üksikasjad on kindlaks määratud käesoleva lisa 2. liites.

5.8.

Käesoleva eeskirja kohasel tüübikinnituse taotlemisel peab tootja tõendama juhi meeldetuletussüsteemi toimimist, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites.

6.

Reagendi olemasolu

6.1.

Sõiduki armatuurlaual peab olema spetsiaalne näidik, mis selgelt teavitab juhti reagendi tasemest reagendipaagis. Reagendinäidiku minimaalne vastuvõetav toimivustase peab tagama reagenditaseme pideva näidu ja punktis 4 osutatud juhi hoiatamise süsteem peab rakenduma juhul, kui ilmneb reagendi kättesaadavuse tõrge. Reagendinäidik võib olla analoog- või digitaalnäiduga ja võib näidata taset proportsioonina paagi täismahust, allesjäänud reagendi kogust või hinnangulist allesjäänud teepikkust.

Reagendinäidik paigaldatakse kütusenäidiku vahetusse lähedusse.

6.2.

Juhi hoiatamise süsteemi rakendumine

6.2.1.

Punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem peab rakenduma, kui reagendi tase on alla 10 % reagendipaagi mahust või tootja valikul kõrgemal tasemel.

6.2.2.

Esitatav hoiatus peab juhile piisavalt arusaadavalt teatama, et reagendi tase on liiga madal. Kui hoiatussüsteem hõlmab teadete näidusüsteemi, tuleb visuaalse hoiatusena näidata teade reagendi madala taseme kohta (näiteks „Karbamiidi tase madal“, „AdBlue tase madal“ või „Reagendi tase madal“).

6.2.3.

Juhi hoiatamise süsteem ei pea kohe alguses pidevalt rakenduma, kuid rakendumise intensiivsus peab kasvama nii, et see muutub pidevaks, kui reagendi tase langeb väga madalale võrreldes reagendipaagi mahuga ja läheneb punktile, mille korral peab rakenduma juhi meeldetuletussüsteem. Juhi teavitamise maksimumtase on tootja otsustada, kuid see peab olema piisavalt rohkem märgatav kui punkt, mille korral vastavalt punktile 6.3 rakendub juhi meeldetuletussüsteem.

6.2.4.

Pidev hoiatusmärguanne ei tohi olla hõlpsasti blokeeritav ega eiratav. Kui hoiatussüsteem hõlmab teadete näidusüsteemi, tuleb näidata selge teade (näiteks „Lisage karbamiidi“, „Lisage reagenti AdBlue“ või „Lisage reagenti“). Pideva hoiatuse võivad ajutiselt katkestada muud hoiatusmärguanded, mis esitavad olulisi ohutusteateid.

6.2.5.

Juhi hoiatamise süsteemi väljalülitamine ei tohi olla võimalik enne reagendi lisamist tasemeni, mis ei nõua hoiatussüsteemi rakendamist.

6.3.

Juhi meeldetuletussüsteemi rakendumine

6.3.1.

Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab sisse lülituma ja seejärel rakenduma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reagendi tase reagendipaagis langeb alla 2,5 % paagi nimitäismahust või tootja valikul kõrgemal tasemel.

6.3.2.

Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab sisse lülituma ja seejärel rakenduma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reagendipaak on tühi (st annustussüsteem ei saa paagist reagenti juurde võtta) või reagendi tase on mis tahes tasemel alla 2,5 % paagi nimitäismahust tootja äranägemisel.

6.3.3.

Juhi esimese või teise taseme meeldetuletussüsteemi väljalülitamine ei tohi olla võimalik enne reagendi lisamist tasemeni, mis ei nõua süsteemi vastavat rakendumist.

7.

Reagendi kvaliteedi seire

7.1.

Sõidukil peavad olema vahendid nõuetele mittevastava reagendi kindlaksmääramiseks sõiduki pardal.

7.1.1.

Tootja määrab kindlaks väärtuse CDmin, mis on suurem kui reagendi suurim kontsentratsioon, mille puhul väljalasketoru heide ületab käesoleva eeskirja punktis 5.3 kindlaks määratud piirnorme.

7.1.1.1.

Käesoleva eeskirja punktis 4.10.7 kindlaks määratud üleminekuperioodi jooksul ja tootja taotluse korral punktis 7.1.1 kindlaks määratud eesmärgil tuleb viide käesoleva eeskirja punktis 5.3 kindlaks määratud NOx-i heite piirnormile asendada väärtusega 900 mg/kWh.

7.1.1.2.

Väärtust CDmin tuleb tüübikinnituse ajal tõendada käesoleva lisa 6. liites kindlaks määratud korra kohaselt ja see väärtus tuleb kanda käesoleva eeskirja punktis 5.1.4 kindlaks määratud laiendatud dokumentatsiooni.

7.1.2.

Reagendi kontsentratsioon alla CDmin tuleb tuvastada ja seda tuleb punkti 7.1 kohaldamisel käsitleda nõuetele mittevastava reagendina.

7.1.3.

Reagendi kvaliteedi jaoks tuleb määrata spetsiaalne loendur („reagendi kvaliteedi loendur“). Reagendi kvaliteedi loendur peab loendama töötundide arvu, mil mootor töötab nõuetele mittevastava reagendiga.

7.1.4.

Reagendi kvaliteedi loenduri rakendumise ja väljalülitumise kriteeriumide üksikasju ja töökorda kirjeldatakse käesoleva lisa 2. liites.

7.1.5.

Reagendi kvaliteedi loenduri andmed tuleb teha kättesaadavaks standardsel viisil vastavalt käesoleva lisa 5. liite nõuetele.

7.2.

Kui seiresüsteem tuvastab või (olenevalt olukorrast) kinnitab, et reagendi kvaliteet ei vasta nõuetele, peab rakenduma punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem. Kui hoiatussüsteem hõlmab teadete näidusüsteemi, peab see näitama hoiatuse põhjust selgitavat teadet (näiteks „Tuvastatud nõuetele mittevastav karbamiid“, „Tuvastatud nõuetele mittevastav AdBlue“ või „Tuvastatud nõuetele mittevastav reagent“).

7.3.

Juhi meeldetuletussüsteemi rakendumine

7.3.1.

Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab sisse lülituma ja seejärel rakenduma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reagendi kvaliteet ei ole paranenud mootori 10 töötunni jooksul pärast punktis 7.2 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteemi rakendumist.

7.3.2.

Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab sisse lülituma ja seejärel rakenduma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reagendi kvaliteet ei ole paranenud mootori 20 töötunni jooksul pärast punktis 7.2 kirjeldatud juhi hoiatussüsteemi rakendumist.

7.3.3.

Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi rakendumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud korrale.

8.

Reagendi kulu ja annustamise seire

8.1.

Sõiduk peab olema varustatud vahenditega, mille abil määratakse kindlaks reagendikulu, reagendi annustamise katkemine ning võimaldatakse sõidukiväline juurdepääs kuluandmetele.

8.2.

Reagendi kulu ja annustamise loendurid

8.2.1.

Reagendikulu jaoks peab olema spetsiaalne loendur („reagendikulu loendur“) ja reagendi annustamise jaoks teine loendur („annustamisloendur“). Need loendurid peavad loendama mootori töötundide arvu, mil reagendikulu ei vasta nõuetele, ja reagendi annustamise katkemist.

8.2.2.

Reagendikulu loenduri rakendumise ja väljalülitumise kriteeriumide üksikasju ja töökorda kirjeldatakse käesoleva lisa 2. liites.

8.2.3.

Reagendikulu loenduri ja annustamisloenduri andmed tuleb teha kättesaadavaks standardsel viisil vastavalt käesoleva lisa 5. liite nõuetele.

8.3.

Seiretingimused

8.3.1.

Reagendi ebapiisava kulu tuvastamise maksimaalne periood on viis tundi või periood, mis on vajalik vähemalt kahe liitri reagendi tarbimiseks (kumb on pikem).

8.3.1.1.

| a) | reagendi tase sõiduki paagis või |
| --- | --- |

a)

reagendi tase sõiduki paagis või

| b) | reagendi vooluhulk või reagendi sissepritsekogus heitgaasi järeltöötlussüsteemi sissepritsekohale nii lähedal, kui tehniliselt võimalik. |
| --- | --- |

b)

reagendi vooluhulk või reagendi sissepritsekogus heitgaasi järeltöötlussüsteemi sissepritsekohale nii lähedal, kui tehniliselt võimalik.

Reagendi ebapiisava kulu tuvastamise maksimaalne periood on pikendatud 48 tunnile või perioodile, mis on vajalik vähemalt 15 liitri reagendi tarbimiseks (kumb on pikem).

8.4.

Juhi hoiatamise süsteemi rakendumine

8.4.1.

Punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem peab rakenduma juhul, kui tuvastatakse üle 50 % erinevus keskmise reagendikulu ja mootorisüsteemi nõutava keskmise reagendikulu vahel tootja määratud ajavahemiku jooksul, mis ei tohi ületada punktis 8.3.1 või vajaduse korral punktis 8.3.1.1 kindlaks määratud maksimaalset ajavahemikku. Kui hoiatussüsteem hõlmab teadete näidusüsteemi, peab see näitama hoiatuse põhjust selgitavat teadet (näiteks „Karbamiidi annustamise rike“, „AdBlue annustamise rike“ või „Reagendi annustamise rike“).

8.4.2.

Punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem peab rakenduma reagendi annustamise katkemisel. Kui hoiatussüsteem hõlmab teadete näidusüsteemi, peab see näitama asjakohase hoiatuse teadet. Nimetatud rakendumine ei ole vajalik, kui katkestust nõuab mootori elektrooniline juhtseade seetõttu, et sõiduki käitamistingimuste tõttu ei ole reagendi annustamine heitenäitajate seisukohalt nõutav.

8.5.

Juhi meeldetuletussüsteemi rakendumine

8.5.1.

Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab sisse lülituma ja seejärel rakenduma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reagendikulu erinevust või reagendi annustamise katkestust ei ole parandatud mootori 10 töötunni jooksul pärast juhi hoiatamise süsteemi rakendumist vastavalt punktidele 8.4.1 ja 8.4.2.

8.5.2.

Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab sisse lülituma ja seejärel rakenduma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui reagendikulu erinevust või reagendi annustamise katkestust ei ole parandatud mootori 20 töötunni jooksul pärast juhi hoiatamise süsteemi rakendumist vastavalt punktidele 8.4.1 ja 8.4.2.

8.5.3.

Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi rakendumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud korrale.

9.

Muutmisega seostatavate tõrgete jälgimine

9.1.

| a) | heitgaasitagastusklapi töö tõkestamine; |
| --- | --- |

a)

heitgaasitagastusklapi töö tõkestamine;

| b) | punktis 9.2.1 kirjeldatud muutmist tõkestava seiresüsteemi tõrked. |
| --- | --- |

b)

punktis 9.2.1 kirjeldatud muutmist tõkestava seiresüsteemi tõrked.

9.2.

Seirenõuded

9.2.1.

Diagnostikavõimet mõjutavad näiteks andurid, mis mõõdavad vahetult NOx-i kontsentratsiooni, karbamiidi kvaliteediandurid, keskkonnaandurid ning andurid, mis jälgivad reagendi annustamist, reagendi taset ja reagendi kulu.

9.2.2.

Heitgaasitagastusklapi loendur

9.2.2.1.

Tõkestatud heitgaasitagastusklapi jaoks tuleb määrata spetsiaalne loendur. Heitgaasitagastusklapi loendur peab loendama mootori töötunde, mille korral tõkestatud heitgaasitagastusklapiga seotud diagnostika veakoodi seisund on „kinnitatud ja aktiivne“.

9.2.2.2.

Heitgaasitagastusklapi loenduri rakendumise ja väljalülitumise kriteeriumide üksikasju ja töökorda kirjeldatakse käesoleva lisa 2. liites.

9.2.2.3.

Heitgaasitagastusklapi loenduri andmed tuleb teha kättesaadavaks standardsel viisil vastavalt käesoleva lisa 5. liite nõuetele.

9.2.3.

Seiresüsteemi loendurid

9.2.3.1.

Punkti 9.1 alapunktis b käsitletud iga seiretõrke jaoks tuleb määrata spetsiaalne loendur. Seiresüsteemi loendurid peavad loendama mootori töötunde, mille korral seiresüsteemi tõrkega seotud diagnostika veakoodi seisund on „kinnitatud ja aktiivne“. Lubatud on mitme tõrke rühmitamine ühte loendurisse.

9.2.3.2.

Seiresüsteemi loendurite rakendumise ja väljalülitumise kriteeriumide üksikasju ja vastavat töökorda kirjeldatakse käesoleva lisa 2. liites.

9.2.3.3.

Seiresüsteemi loendurite andmed tuleb teha kättesaadavaks standardsel viisil vastavalt käesoleva lisa 5. liite nõuetele.

9.3.

Punktis 4 kirjeldatud juhi hoiatamise süsteem peab rakenduma juhul, kui ilmneb mõni punktis 9.1 nimetatud tõrgetest, ja peab viitama kiireloomulise remondi vajadusele. Kui hoiatussüsteem hõlmab teadete näidusüsteemi, peab see näitama hoiatuse põhjust selgitavat teadet (näiteks „Reagendi annustusventiil lahti ühendatud“ või „Heitesüsteemi kriitiline tõrge“).

9.4.

Juhi meeldetuletussüsteemi rakendumine

9.4.1.

Punktis 5.3 kirjeldatud esimese taseme meeldetuletussüsteem peab sisse lülituma ja seejärel rakenduma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui punktis 9.1 kirjeldatud tõrge ei ole kõrvaldatud mootori 36 töötunni jooksul pärast juhi hoiatamise süsteemi rakendumist vastavalt punktile 9.3.

9.4.2.

Punktis 5.4 kirjeldatud teise taseme meeldetuletussüsteem peab sisse lülituma ja seejärel rakenduma vastavalt nimetatud punkti nõuetele juhul, kui punktis 9.1 kirjeldatud tõrge ei ole kõrvaldatud mootori 100 töötunni jooksul pärast juhi hoiatussüsteemi rakendumist vastavalt punktile 9.3.

9.4.3.

Rikke korduva ilmnemise korral tuleb meeldetuletussüsteemi rakendumisele eelnevate tundide arvu vähendada vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud korrale.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 punktis 2. - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Sõidukit peetakse seisvaks hiljemalt üks minut pärast seda, kui sõiduki liikumiskiirus on vähendatud väärtuseni 0 km/h. Selliste seadiste nagu seisupidur, haagisepidur või käsitsi rakendatav seisupidur rakendamine ei ole paigalseismiseks vajalik.

2

---

11. lisa 1. liide

Tõendamisnõuded

A.1.1.

Üldteave

A.1.1.1

| a) | algoritme ja otsustusskeeme; |
| --- | --- |

a)

algoritme ja otsustusskeeme;

| b) | katse- ja/või modelleerimistulemusi; |
| --- | --- |

b)

katse- ja/või modelleerimistulemusi;

| c) | viiteid varem tüübikinnituse saanud seiresüsteemidele jms. |
| --- | --- |

c)

viiteid varem tüübikinnituse saanud seiresüsteemidele jms.

A.1.1.2.

| a) | hoiatussüsteemi rakendumise tõendamine; |
| --- | --- |

a)

hoiatussüsteemi rakendumise tõendamine;

| b) | esimese taseme meeldetuletussüsteemi rakendumise tõendamine; |
| --- | --- |

b)

esimese taseme meeldetuletussüsteemi rakendumise tõendamine;

| c) | teise taseme meeldetuletussüsteemi rakendumise tõendamine.

  Tabel 1


  Tõendamisprotsessi sisu näide vastavalt punktide A.1.3, A.1.4 ja A.1.5 nõuetele. | Tõendamiselemendid |
| --- | --- | --- |
| Punktis A.1.3 kindlaks määratud hoiatussüsteemi rakendumine | Neli rakendumiskatset (sh reagendi puudumine).
  Vajaduse korral täiendavad tõendamiselemendid. |
| Punktis A.1.4 kindlaks määratud esimese taseme meeldetuletussüsteemi rakendumine | Kaks rakendumiskatset (sh reagendi puudumine).
  Täiendavad tõendamiselemendid.
  Üks pöördemomendi vähendamise katse. |
| Punktis A.1.5 kindlaks määratud teise taseme meeldetuletussüsteemi rakendumine | Kaks rakendumiskatset (sh reagendi puudumine).
  Vajaduse korral täiendavad tõendamiselemendid.
  Elemendid, mis tõendavad sõiduki nõuetekohast käitumist meeldetuletuse ajal. |

c)

teise taseme meeldetuletussüsteemi rakendumise tõendamine.

Tabel 1

Tõendamisprotsessi sisu näide vastavalt punktide A.1.3, A.1.4 ja A.1.5 nõuetele.

Tõendamiselemendid

Punktis A.1.3 kindlaks määratud hoiatussüsteemi rakendumine

Neli rakendumiskatset (sh reagendi puudumine).

Vajaduse korral täiendavad tõendamiselemendid.

Punktis A.1.4 kindlaks määratud esimese taseme meeldetuletussüsteemi rakendumine

Kaks rakendumiskatset (sh reagendi puudumine).

Täiendavad tõendamiselemendid.

Üks pöördemomendi vähendamise katse.

Punktis A.1.5 kindlaks määratud teise taseme meeldetuletussüsteemi rakendumine

Kaks rakendumiskatset (sh reagendi puudumine).

Vajaduse korral täiendavad tõendamiselemendid.

Elemendid, mis tõendavad sõiduki nõuetekohast käitumist meeldetuletuse ajal.

A.1.2.

Mootoritüüpkonna või pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna vastavust käesoleva lisa nõuetele võib tõendada, katsetades ühte kõnealusesse mootoritüüpkonda kuuluvat mootorit, tingimusel et tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et käesolevas lisas kindlaks määratud nõuete täitmiseks vajalikud seiresüsteemid on selles tüüpkonnas ühesugused.

A.1.2.1.

Tõendamisel võib esitada tüübikinnitusasutusele näiteks algoritme, funktsionaalseid analüüse jms.

A.1.2.2.

Katsemootori valib tootja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega. Katsemootor võib, aga ei pea olema asjaomase tüüpkonna algmootor.

A.1.2.3.

Kui ühe mootoritüüpkonna mootorid kuuluvad pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonda, mis on juba saanud tüübikinnituse, loetakse asjaomase mootoritüüpkonna nõuetele vastavus tõendatuks ilma edasiste katseteta (joonis 1), kui tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et käesolevas lisas kindlaks määratud nõuete täitmiseks vajalikud seiresüsteemid on kõnealuse mootori ja pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkondade jaoks samad.

Joonis 1

Joonis 1

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna eelnevalt tõendatud nõuetekohasus

Pardadiagnostikasüsteemi mootoritüüpkonna eelnevalt tõendatud nõuetekohasus

Image 243

A.1.3.

Hoiatussüsteemi rakendumise tõendamine

A.1.3.1.

Hoiatussüsteemi rakendumise nõuetele vastavust tõendatakse ühe katsega iga käesoleva lisa punktides 6–9 kindlaks määratud tõrkekategooria jaoks: reagendi puudumine, reagendi madal kvaliteet, reagendi vähene kulu, seiresüsteemi osade tõrge.

A.1.3.2.

Katsetatavate tõrgete valik

A.1.3.2.1.

Et tõendada hoiatussüsteemi rakendumist reagendi vale kvaliteedi korral, valitakse reagent, mille toimeaine kontsentratsioon on võrdne või suurem kui käesoleva lisa punkti 7.1.1 nõuete kohaselt tootja teatatud minimaalne lubatud reagendi kontsentratsioon CDmin.

A.1.3.2.2.

Et tõendada hoiatussüsteemi rakendumist reagendi vale kulu korral, piisab reagendi annustamise katkestamisest.

A.1.3.2.2.1.

Kui hoiatussüsteemi rakendumist on tõendatud reagendi annustamise katkestamisega, peab tootja lisaks sellele esitama tüübikinnitusasutusele ka tõendid (algoritmid, funktsionaalsed analüüsid, varasemate katsete tulemused jms), mis näitavad, et hoiatussüsteem rakendub õigesti, kui reagendi kulu on vale muul põhjusel.

A.1.3.2.3.

Et tõendada hoiatussüsteemi rakendumist tõrgete korral, mille põhjuseks võib olla muutmine, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 9, tehakse valik vastavalt järgmistele nõuetele.

A.1.3.2.3.1.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele võimalike tõrgete loetelu.

A.1.3.2.3.2.

Tüübikinnitusasutus valib punktis A.1.3.2.3.1 osutatud loetelust tõrke, mida katsega kontrollida.

A.1.3.3.

Tõendamine

A.1.3.3.1.

Hoiatussüsteemi rakendumise tõendamiseks tehakse iga punktis A.1.3.1 nimetatud tõrke kohta eraldi katse.

A.1.3.3.2.

Katse käigus ei tohi esineda ühtegi tõrget peale selle katse raames käsitletava tõrke.

A.1.3.3.3.

Enne katse alustamist tuleb kustutada kõik diagnostika veakoodid.

A.1.3.3.4.

Tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib katsetatavaid tõrkeid modelleerida.

A.1.3.3.5.

Muude tõrgete puhul peale reagendi puudumise tuleb tõrge, kui see on esile kutsutud või modelleeritud, tuvastada vastavalt 9.B lisa punktile 7.1.2.2.

A.1.3.3.5.1.

Tõrke tuvastamine lõpetatakse, kui valitud tõrke diagnostika veakood on saanud seisundi „kinnitatud ja aktiivne“.

A.1.3.3.6.

Et tõendada hoiatussüsteemi rakendumist reagendi puudumise korral, käitatakse mootorisüsteemi ühe või enama talitlustsükli vältel tootja äranägemisel.

A.1.3.3.6.1.

Tõendamise alguses peab reagendi tase reagendipaagis olema tootja ja tüübikinnitusasutuse vahel kokku lepitud tasemel, kuid mitte alla 10 % reagendipaagi nimimahust.

A.1.3.3.6.2.

| a) | hoiatussüsteem on rakendunud reagendi koguse korral, mis moodustab vähemalt 10 % reagendipaagi mahust; |
| --- | --- |

a)

hoiatussüsteem on rakendunud reagendi koguse korral, mis moodustab vähemalt 10 % reagendipaagi mahust;

| b) | Pidev hoiatussüsteem on rakendunud reagendi koguse korral, mis on suurem kui käesoleva lisa punkti 6 kohaselt tootja deklareeritud väärtus või sellega võrdne. |
| --- | --- |

b)

Pidev hoiatussüsteem on rakendunud reagendi koguse korral, mis on suurem kui käesoleva lisa punkti 6 kohaselt tootja deklareeritud väärtus või sellega võrdne.

A.1.3.4.

Hoiatussüsteemi rakendumine reagendi tasemega seotud sündmuste puhul loetakse tõendatuks, kui iga punktis A.1.3.2.1 kindlaks määratud tõendamiskatse järel on hoiatussüsteem rakendunud nõuetekohaselt.

A.1.3.5.

Hoiatussüsteemi rakendumine diagnostika veakoodi käivitanud sündmuste korral loetakse tõendatuks, kui iga punktis A.1.3.2.1 kindlaks määratud tõendamiskatse järel on hoiatussüsteem rakendunud nõuetekohaselt ja tõrke diagnostika veakood on saanud käesoleva lisa 2. liite tabelis 1 näidatud seisundi.

A.1.4.

Meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamine

A.1.4.1.

Meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamiseks tehakse katsed mootori katsestendil.

A.1.4.1.1.

Kõik täiendavad sõiduki osad või allsüsteemid, mida on tõendamiseks vaja, näiteks ümbritseva õhu temperatuuri andurid, tasemeandurid ning juhi hoiatus- ja teabesüsteemid, ühendatakse sel otstarbel mootorisüsteemiga või neid modelleeritakse tüübikinnitusasutusele rahuldaval viisil.

A.1.4.1.2.

Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib tõendamiskatsed teha komplektsel sõidukil, mis on paigaldatud sobivale katsestendile või sõidab kontrollitud tingimustes katserajal.

A.1.4.2.

Katsega tõendatakse meeldetuletussüsteemi rakendumist reagendi puudumise korral ning ühe käesoleva lisa punktis 7, 8 või 9 kirjeldatud tõrke korral.

A.1.4.3.

| a) | valib tüübikinnitusasutus lisaks reagendi puudumisele veel ühe käesoleva lisa punktis 7, 8 või 9 kirjeldatud tõrke, mida on eelnevalt kasutatud hoiatussüsteemi toimimise tõendamiseks; |
| --- | --- |

a)

valib tüübikinnitusasutus lisaks reagendi puudumisele veel ühe käesoleva lisa punktis 7, 8 või 9 kirjeldatud tõrke, mida on eelnevalt kasutatud hoiatussüsteemi toimimise tõendamiseks;

| b) | tootjal on tüübikinnitusasutuse nõusolekul lubatud modelleerida teatud töötundide arvu saavutamist; |
| --- | --- |

b)

tootjal on tüübikinnitusasutuse nõusolekul lubatud modelleerida teatud töötundide arvu saavutamist;

| c) | esimese taseme meeldetuletussüsteemi puhul vajalikku pöördemomendi vähendamist võib tõendada samal ajal mootori talitluse üldise tüübikinnitusprotsessiga käesoleva eeskirja alusel. Eraldi pöördemomendi mõõtmine ei ole meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamise käigus sel juhul vajalik. Teise taseme meeldetuletussüsteemi puhul vajalikku kiirusepiirangut tõendatakse käesoleva lisa punktis 5 kindlaks määratud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

c)

esimese taseme meeldetuletussüsteemi puhul vajalikku pöördemomendi vähendamist võib tõendada samal ajal mootori talitluse üldise tüübikinnitusprotsessiga käesoleva eeskirja alusel. Eraldi pöördemomendi mõõtmine ei ole meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamise käigus sel juhul vajalik. Teise taseme meeldetuletussüsteemi puhul vajalikku kiirusepiirangut tõendatakse käesoleva lisa punktis 5 kindlaks määratud nõuete kohaselt.

A.1.4.4.

Lisaks sellele peab tootja tõendama meeldetuletussüsteemi talitlust selliste käesoleva lisa punktides 7, 8 ja 9 kirjeldatud tõrgete korral, mida ei ole valitud punktides A.1.4.1, A.1.4.2 ja A.1.4.3 kirjeldatud tõendamiskatsete tegemiseks. Nende täiendavate tõendamiskatsete jaoks võib esitada tüübikinnitusasutusele tehnilise näite, kasutades tõendina algoritme, funktsionaalseid analüüse ja varasemate katsete tulemusi.

A.1.4.4.1.

Need täiendavad tõendamiskatsed peavad eelkõige tüübikinnitusasutusele veenvalt tõendama, et mootori elektrooniline juhtseade kasutab nõuetekohast pöördemomendi vähendamise protsessi.

A.1.4.5.

Esimese taseme meeldetuletussüsteemi tõendamiskatse

A.1.4.5.1.

Tõendamiskatse algab, kui hoiatussüsteem või vajaduse korral pidev hoiatussüsteem rakendub tüübikinnitusasutuse valitud tõrke tuvastamise tagajärjel.

A.1.4.5.2.

Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni reagendi puudumisele reagendipaagis, tuleb mootorisüsteemi käitada, kuni reagendi tase on langenud 2,5 protsendini reagendipaagi nimimahust või tasemeni, mille tootja on käesoleva lisa punkti 6.3.1 kohaselt deklareerinud ja millel esimese taseme meeldetuletussüsteem peab töötama.

A.1.4.5.2.1.

Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib tootja modelleerida pidevat tööd, eemaldades reagendipaagist reagenti, sellal kui mootor töötab või kui mootor on seisatud.

A.1.4.5.3.

Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni mõnele muule tõrkele peale reagendi puudumise reagendipaagis, tuleb mootorisüsteemi käitada vastava arvu töötundide jooksul, mis on märgitud 2. liite tabelis 2, või tootja valikul seni, kuni asjaomane loendur jõuab väärtuseni, mille puhul esimese taseme meeldetuletussüsteem rakendub.

A.1.4.5.4.

Esimese taseme meeldetuletussüsteem loetakse tõendatuks, kui iga punktide A.1.4.5.2 ja A.1.4.5.3 kohaselt tehtud tõendamiskatse lõppedes on tootja tüübikinnitusasutusele tõendanud, et mootori elektrooniline juhtseade on rakendanud pöördemomendi vähendamise protsessi.

A.1.4.6.

Teise taseme meeldetuletussüsteemi tõendamiskatse

A.1.4.6.1.

Tõendamiskatse algab tingimuses, kus esimese taseme meeldetuletussüsteem on eelnevalt rakendunud, ning katse võib sooritada esimese taseme meeldetuletussüsteemi tõendamiskatse jätkuna.

A.1.4.6.2.

Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni reagendi puudumisele reagendipaagis, peab mootorisüsteem töötama seni, kuni reagendipaak on tühi (st annustussüsteem ei saa paagist reagenti juurde võtta) või reagendi tase on alla 2,5 % reagendipaagi nimimahust, mille kohta tootja on deklareerinud, et teise taseme meeldetuletussüsteem rakendub.

A.1.4.6.2.1.

Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib tootja modelleerida pidevat tööd, eemaldades reagendipaagist reagenti, sellal kui mootor töötab või kui mootor on seisatud.

A.1.4.6.3.

Kui kontrollitakse süsteemi reaktsiooni mõnele muule tõrkele peale reagendi puudumise reagendipaagis, tuleb mootorisüsteemi käitada vastava arvu töötundide jooksul, mis on märgitud 2. liite tabelis 2, või tootja valikul seni, kuni asjaomane loendur jõuab väärtuseni, mille puhul teise taseme meeldetuletussüsteem rakendub.

A.1.4.6.4.

Teise taseme meeldetuletussüsteem loetakse tõendatuks, kui iga punktide A.1.4.6.2 ja A.1.4.6.3 kohaselt tehtud tõendamiskatse lõppedes on tootja tüübikinnitusasutusele tõendanud, et nõutav sõiduki liikumiskiiruse piiramise protsess on rakendunud.

A.1.5.

Sõiduki liikumiskiiruse piiramise tõendamine pärast teise taseme meeldetuletussüsteemi rakendumist

A.1.5.1.

Et tõendada sõiduki liikumiskiiruse piiramist pärast teise taseme meeldetuletussüsteemi rakendumist, tuleb tüübikinnitusasutusele esitada tehniline näide, kasutades tõendina algoritme, funktsionaalseid analüüse ja varasemate katsete tulemusi.

A.1.5.1.1.

Alternatiivina võib tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul punkti A.1.5.4 kohaselt teha sõiduki liikumiskiiruse piiramise tõendamiskatsed komplektsel sõidukil, mis on paigaldatud sobivale katsestendile või sõidab kontrollitud tingimustes katserajal.

A.1.5.2.

Kui tootja taotleb mootori või mootoritüüpkonna tüübikinnitust eraldi seadmestikuna, peab ta esitama tüübikinnitusasutusele tõendid, et paigaldusdokumendid vastavad käesoleva lisa punkti 2.2.4 nõuetele, milles käsitletakse meetmeid, mis peavad tagama, et kui sõidukit kasutatakse maanteel või vastavalt asjaoludele mujal, siis vastab sõiduk teise taseme meeldetuletussüsteemi suhtes käesoleva lisa nõuetele.

A.1.5.3.

Kui tüübikinnitusasutus ei ole rahul tootja esitatud tõenditega teise taseme meeldetuletussüsteemi nõuetekohase toimimise kohta, võib ta nõuda süsteemi nõuetekohase toimimise kinnitamiseks tõendamiskatset ühel tüübile iseloomulikul sõidukil. Tõendamiskatse sõidukil tehakse punkti A.1.5.4 nõuete kohaselt.

A.1.5.4.

Täiendav tõendamiskatse, millega kinnitatakse teise taseme meeldetuletussüsteemi rakendumise mõju sõidukil

A.1.5.4.1.

See tõendamiskatse tehakse tüübikinnitusasutuse taotluse korral, kui viimane ei ole rahul tootja esitatud tõenditega teise taseme meeldetuletussüsteemi nõuetekohase toimimise kohta. Tõendamiskatse tehakse esimesel võimalusel kokkuleppel tüübikinnitusasutusega.

A.1.5.4.2.

Tootja valib ühe käesoleva lisa punktides 6–9 nimetatud tõrgetest ja kutsub selle esile või modelleerib seda mootorisüsteemis vastavalt tootja ja tüübikinnitusasutuse kokkuleppele.

A.1.5.4.3.

Tootja paneb meeldetuletussüsteemi olukorda, kus esimese taseme meeldetuletussüsteem on rakendunud ja teise taseme meeldetuletussüsteem ei ole veel rakendunud.

A.1.5.4.4.

Sõidukit käitatakse seni, kuni valitud tõrkega seotud loendur saavutab 2. liite tabelis 2 märgitud vajaliku töötundide arvu või (olenevalt asjaoludest) kuni reagendipaak on tühi või reagendi tase on alla 2,5 % reagendipaagi nimimahust, mille korral tootja on otsustanud rakendada teise taseme meeldetuletussüsteemi.

A.1.5.4.5.

Kui tootja on otsustanud kasutada käesoleva lisa punktis 5.4.1 osutatud „taaskäivitusjärgset blokeerimissüsteemi“, tuleb sõidukit käitada kuni jooksva talitlustsükli lõpuni, mille käigus peab toimuma tõendamine, et sõiduk suudab sõita kiiremini kui 20 km/h. Pärast taaskäivitamist ei tohi sõiduki liikumiskiirus ületada 20 km/h.

A.1.5.4.6.

Kui tootja on otsustanud kasutada käesoleva lisa punktis 5.4.2 osutatud „tankimisjärgset blokeerimissüsteemi“, tuleb tootja valitud lühike vahemaa läbida sõidukiga, mis on seatud seisundisse, kus paagis on piisavalt ruumi paagi täitmiseks käesoleva lisa punktis 5.4.2 kirjeldatud kütusekogusega. Lisaks sellele tuleb sõiduki tankimiseelse käitamise jooksul tõendada, et sõiduk suudab liikuda kiiremini kui 20 km/h. Pärast sõiduki tankimist käesoleva lisa punktis 5.4.2 kirjeldatud kütusekogusega ei tohi sõiduki liikumiskiirus ületada 20 km/h.

A.1.5.4.7.

Kui tootja on otsustanud kasutada käesoleva lisa punktis 5.4.3 osutatud „parkimisjärgset blokeerimissüsteemi“, tuleb sõiduk peatada pärast tootja valitud lühikese vahemaa läbimist, millest piisab, et tõendada, et sõiduk suudab sõita kiiremini kui 20 km/h. Pärast seda, kui sõiduk on üle tunni aja paigal seisnud, ei tohi sõiduki liikumiskiirus ületada 20 km/h.

---

11. lisa 2. liide

Juhi hoiatus- ja meeldetuletussüsteemi rakendumise ja väljalülitumise töökorra kirjeldus

A.2.1.

Käesolevas liites kasutatakse kõiki mõisteid 9.B lisas määratletud tähenduses.

A.2.2.

Juhi hoiatamise süsteemi rakendumise ja väljalülitumise kord

A.2.2.1.

Tabel 1

Juhi hoiatamise süsteemi rakendumine

| Tõrke tüüp | Diagnostika veakoodi seisund hoiatussüsteemi rakendumiseks |
| --- | --- |
| Reagendi halb kvaliteet | Kinnitatud ja aktiivne |
| Reagendi vähene kulu | Võimalik (kui tuvastatakse 10 tunni järel), muul juhul võimalik või kinnitatud ja aktiivne |
| Annustamise puudumine | Kinnitatud ja aktiivne |
| Tõkestatud heitgaasitagastusklapp | Kinnitatud ja aktiivne |
| Seiresüsteemi rike | Kinnitatud ja aktiivne |

Tõrke tüüp

Diagnostika veakoodi seisund hoiatussüsteemi rakendumiseks

Reagendi halb kvaliteet

Kinnitatud ja aktiivne

Reagendi vähene kulu

Võimalik (kui tuvastatakse 10 tunni järel), muul juhul võimalik või kinnitatud ja aktiivne

Annustamise puudumine

Kinnitatud ja aktiivne

Tõkestatud heitgaasitagastusklapp

Kinnitatud ja aktiivne

Seiresüsteemi rike

Kinnitatud ja aktiivne

A.2.2.1.1.

Kui asjaomase rikkega seotud loenduri näit ei ole null ja näitab järelikult, et seirefunktsioon on tuvastanud olukorra, kus rike võis esineda teist või mitmendat korda, rakendub juhi hoiatamise süsteem, kui diagnostika veakoodil on seisund „võimalik“.

A.2.2.2.

Juhi hoiatamise süsteem lülitatakse välja, kui diagnostikasüsteem teeb järelduse, et selle hoiatusega seotud riket enam ei esine, või kui süsteemi rakendamist nõudnud teave, kaasa arvatud riketega seotud diagnostika veakoodid, kustutatakse skanneriga.

A.2.2.2.1.

Rikkeandmete kustutamine skanneriga

A.2.2.2.1.1.

Juhi hoiatusmärguande rakendamist nõudva teabe, sealhulgas riketega seotud diagnostika veakoodide ning nendega seotud andmete kustutamine skanneriga peab toimuma vastavalt 9.B lisale.

A.2.2.2.1.2.

Rikkeandmete kustutamine peab olema võimalik ainult seisatud mootori korral.

A.2.2.2.1.3.

Kui rikkeandmed, kaasa arvatud diagnostika veakoodid, kustutatakse, ei tohi kustutada ühegi loenduri näitu, mis on nende riketega seotud ja mille kohta on käesolevas lisas kindlaks määratud, et seda ei tohi kustutada.

A.2.3.

Juhi meeldetuletussüsteemi rakendumise ja väljalülitumise kord

A.2.3.1.

Juhi meeldetuletussüsteem rakendatakse, kui hoiatussüsteem on rakendatud ja kui loendur, mis on seotud süsteemi rakendamist nõudva rikketüübiga, on saavutanud tabelis 2 kindlaks määratud väärtuse.

A.2.3.2.

Juhi meeldetuletussüsteem lülitatakse välja, kui süsteem ei tuvasta enam riket, mis nõudis süsteemi rakendamist, või kui süsteemi rakendamist nõudnud teave, kaasa arvatud riketega seotud diagnostika veakoodid, on skanneri või hooldustööriista abil kustutatud.

A.2.3.3.

Juhi hoiatus- ja meeldetuletussüsteemid rakendatakse ja lülitatakse välja vastavalt käesoleva lisa punkti 6 nõuetele kohe pärast reagendi koguse hindamist reagendipaagis. Sel juhul ei sõltu rakendamise või väljalülitamise kord ühegi nendega seotud diagnostika veakoodi seisundist.

A.2.4.

Loenduri töökord

A.2.4.1.

Üldteave

A.2.4.1.1.

| a) | reagendi vale kvaliteet; |
| --- | --- |

a)

reagendi vale kvaliteet;

| b) | reagendi vale kulu; |
| --- | --- |

b)

reagendi vale kulu;

| c) | reagendi annustamise katkemine; |
| --- | --- |

c)

reagendi annustamise katkemine;

| d) | tõkestatud heitgaasitagastusklapp; |
| --- | --- |

d)

tõkestatud heitgaasitagastusklapp;

| e) | seiresüsteemi rike käesoleva lisa punkti 9.1 alapunktis b määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

e)

seiresüsteemi rike käesoleva lisa punkti 9.1 alapunktis b määratletud tähenduses.

A.2.4.1.2.

Iga loendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik kahebaidises loenduris ühetunnise resolutsiooniga, ning säilitama seda väärtust kuni loenduri näidu nullimist võimaldavate tingimuste saabumiseni.

A.2.4.1.3.

Üks loendur võib loendada selle loenduritüübiga seotud kahe või enama erineva rikkega töötatud tunde.

A.2.4.1.3.1.

Kui tootja otsustab kasutada mitut seiresüsteemi loendurit, peab süsteem suutma määrata igale käesoleva lisa kohaselt mingi kindla loenduritüübiga seotud rikkele konkreetse seiresüsteemi loenduri.

A.2.4.2.

Loenduri töökorra põhimõte

A.2.4.2.1.

Iga loendur peab töötama järgmiselt.

A.2.4.2.1.1.

Kui loendur alustab loendamist nullist, peab see hakkama loendama niipea, kui selle loenduriga seotud rike on tuvastatud ja vastav diagnostika veakood on saanud tabelis 1 nimetatud seisundi.

A.2.4.2.1.2.

Loendur peab loendamise peatama ja hetkväärtust hoidma, kui toimub üksainus seiresündmus ja enam ei tuvastata riket, mis loenduri algselt käivitas, või kui rikketeade on kustutatud skanneri või hooldustööriista abil.

A.2.4.2.1.2.1.

Kui loendur lõpetab loendamise sel ajal, mil teise taseme meeldetuletussüsteem on rakendatud, peab loenduri näit peatuma tabelis 2 kindlaks määratud väärtusel.

A.2.4.2.1.2.2.

Tabel 2

Loendurid ja meeldetuletus

| | Diagnostika veakoodi seisund loenduri esimese rakendumise korral | Loenduri väärtus esimese taseme meeldetuletuse jaoks | Loenduri väärtus teise taseme meeldetuletuse korral | Peatunud loenduri näit perioodil vahetult pärast teise taseme meeldetuletust |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reagendi kvaliteedi loendur | Kinnitatud ja aktiivne | 10 tundi | 20 tundi | 18 tundi |
| Reagendikulu loendur | „Võimalik“ või „kinnitatud ja aktiivne“
  (vt tabel 1) | 10 tundi | 20 tundi | 18 tundi |
| Annustamisloendur | Kinnitatud ja aktiivne | 10 tundi | 20 tundi | 18 tundi |
| Heitgaasitagastusklapi loendur | Kinnitatud ja aktiivne | 36 tundi | 100 tundi | 95 tundi |
| Seiresüsteemi loendur | Kinnitatud ja aktiivne | 36 tundi | 100 tundi | 95 tundi |

Diagnostika veakoodi seisund loenduri esimese rakendumise korral

Loenduri väärtus esimese taseme meeldetuletuse jaoks

Loenduri väärtus teise taseme meeldetuletuse korral

Peatunud loenduri näit perioodil vahetult pärast teise taseme meeldetuletust

Reagendi kvaliteedi loendur

Kinnitatud ja aktiivne

10 tundi

20 tundi

18 tundi

Reagendikulu loendur

„Võimalik“ või „kinnitatud ja aktiivne“

(vt tabel 1)

10 tundi

20 tundi

18 tundi

Annustamisloendur

Kinnitatud ja aktiivne

10 tundi

20 tundi

18 tundi

Heitgaasitagastusklapi loendur

Kinnitatud ja aktiivne

36 tundi

100 tundi

95 tundi

Seiresüsteemi loendur

Kinnitatud ja aktiivne

36 tundi

100 tundi

95 tundi

A.2.4.2.1.3.

Kui loendur on peatatud, nullitakse loenduri näit ka siis, kui selle loenduri kohased seirefunktsioonid on riket tuvastamata töötanud vähemalt ühe korra oma seiretsükli lõpuni ja mootori 36 töötunni jooksul pärast eelmist loenduri peatamist ei ole tuvastatud ühtegi selle loenduri kohast riket (vt joonis 1).

A.2.4.2.1.4.

Kui loenduriga seotud rike tuvastatakse ajal, mil loendur on peatatud, peab loendur jätkama loendamist näidust, millel ta peatus (vt joonis 1).

Joonis 1

Joonis 1

Loenduri taaskäivitamine ja nullimine pärast perioodi, mil loendur oli peatatud

Loenduri taaskäivitamine ja nullimine pärast perioodi, mil loendur oli peatatud

Image 244

A.2.5.

Rakendumise ja väljalülitumise ning loenduri töökorra näide

A.2.5.1.

Käesolevas punktis on esitatud rakendumise ja väljalülitumise ning loenduri töökorra näited mõnel tüüpilisel juhul. Punktides A.2.4.2, A.2.4.3 ja A.2.4.4 olevad joonised ja kirjeldused on esitatud üksnes käesoleva lisa näitlikustamiseks ning neile ei tohi viidata kui käesoleva eeskirja nõuete näidetele ega kui lõplikele väidetele asjaomaste protsesside kohta. Lihtsustamise eesmärgil ei ole esitatud näidete korral mainitud näiteks asjaolu, et sel ajal, kui meeldetuletussüsteem on rakendatud, on rakendatud ka hoiatussüsteem.

A.2.5.2.

| a) | Kasutusjuhtum 1: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduki talitlus blokeeritakse. |
| --- | --- |

a)

Kasutusjuhtum 1: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduki talitlus blokeeritakse.

| b) | Remondijuhtum 1 („piisav“ tankimine): juht täidab reagendipaagi nii, et see täitub üle 10 % piiri. Hoiatus- ja meeldetuletussüsteem lülitatakse välja. |
| --- | --- |

b)

Remondijuhtum 1 („piisav“ tankimine): juht täidab reagendipaagi nii, et see täitub üle 10 % piiri. Hoiatus- ja meeldetuletussüsteem lülitatakse välja.

| c) | Remondijuhtum 2 ja 3 („ebapiisav“ tankimine): hoiatussüsteem rakendub. Hoiatuse tase sõltub olemasolevast reagendikogusest. |
| --- | --- |

c)

Remondijuhtum 2 ja 3 („ebapiisav“ tankimine): hoiatussüsteem rakendub. Hoiatuse tase sõltub olemasolevast reagendikogusest.

| d) | Remondijuhtum 4 („väga ebapiisav“ tankimine): esimese taseme meeldetuletussüsteem rakendatakse kohe. |
| --- | --- |

d)

Remondijuhtum 4 („väga ebapiisav“ tankimine): esimese taseme meeldetuletussüsteem rakendatakse kohe.

Joonis 2

Joonis 2

Reagendi olemasolu

Reagendi olemasolu

Image 245

A.2.5.3.

| a) | Kasutusjuhtum 1: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduki talitlus blokeeritakse. |
| --- | --- |

a)

Kasutusjuhtum 1: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduki talitlus blokeeritakse.

| b) | Remondijuhtum 1 („kehv“ või „petturlik“ remont): pärast sõiduki blokeerimist muudab juht reagendi kvaliteeti, kuid varsti pärast seda vahetab ta reagendi uuesti halvema kvaliteediga reagendi vastu. Meeldetuletussüsteem rakendub kohe uuesti ja sõiduki talitlus blokeeritakse mootori 2 töötunni järel. |
| --- | --- |

b)

Remondijuhtum 1 („kehv“ või „petturlik“ remont): pärast sõiduki blokeerimist muudab juht reagendi kvaliteeti, kuid varsti pärast seda vahetab ta reagendi uuesti halvema kvaliteediga reagendi vastu. Meeldetuletussüsteem rakendub kohe uuesti ja sõiduki talitlus blokeeritakse mootori 2 töötunni järel.

| c) | Remondijuhtum 2 („korralik“ remont): pärast sõiduki blokeerimist parandab juht reagendi kvaliteeti. Sellegipoolest tangib juht mõne aja pärast uuesti madala kvaliteediga reagenti. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduriprotsessid algavad nullist. |
| --- | --- |

c)

Remondijuhtum 2 („korralik“ remont): pärast sõiduki blokeerimist parandab juht reagendi kvaliteeti. Sellegipoolest tangib juht mõne aja pärast uuesti madala kvaliteediga reagenti. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduriprotsessid algavad nullist.

Joonis 3

Joonis 3

Halva kvaliteediga reagendi tankimine

Halva kvaliteediga reagendi tankimine

Image 246

A.2.5.4.

| a) | Kasutusjuhtum 1: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduki talitlus blokeeritakse. |
| --- | --- |

a)

Kasutusjuhtum 1: juht käitab sõidukit hoiatusest hoolimata edasi, kuni sõiduki talitlus blokeeritakse.

| b) | Remondijuhtum 1 („korralik“ remont): pärast sõiduki blokeerimist remondib juht annustussüsteemi. Mõne aja möödudes aga esineb annustussüsteemis uuesti tõrge. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduriprotsessid algavad nullist. |
| --- | --- |

b)

Remondijuhtum 1 („korralik“ remont): pärast sõiduki blokeerimist remondib juht annustussüsteemi. Mõne aja möödudes aga esineb annustussüsteemis uuesti tõrge. Hoiatus-, meeldetuletus- ja loenduriprotsessid algavad nullist.

| c) | Remondijuhtum 2 („kehv“ remont): esimese taseme meeldetuletussüsteemi rakendatud seisundi ajal (pöördemomendi vähendamine) remondib juht annustussüsteemi. Varsti pärast seda aga esineb annustussüsteemis uuesti tõrge. Esimese taseme meeldetuletussüsteem rakendatakse kohe ja loendur alustab loendamist väärtusest, mida loendur näitas remontimise hetkel. |
| --- | --- |

c)

Remondijuhtum 2 („kehv“ remont): esimese taseme meeldetuletussüsteemi rakendatud seisundi ajal (pöördemomendi vähendamine) remondib juht annustussüsteemi. Varsti pärast seda aga esineb annustussüsteemis uuesti tõrge. Esimese taseme meeldetuletussüsteem rakendatakse kohe ja loendur alustab loendamist väärtusest, mida loendur näitas remontimise hetkel.

Joonis 4

Joonis 4

Reagendi annustussüsteemi tõrge

Reagendi annustussüsteemi tõrge

Image 247

---

11. lisa 3. liide

Esimese taseme meeldetuletussüsteemi pöördemomendi vähendamise skeem

Näitel on illustreeritud käesoleva lisa punkti 5.3 nõudeid pöördemomendi vähendamise kohta.

Image 248

---

11. lisa 4. liide

Sõidukile õige paigaldamise tõendamine, kui mootorile on antud tüübikinnitus eraldi seadmestikuna

Käesolevat liidet kohaldatakse, kui sõiduki tootja taotleb tüübikinnitust sõidukile, mille mootor on saanud käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse seoses heitkogustega.

Sellisel juhul nõutakse lisaks käesoleva eeskirja punktis 6 sisalduvate paigaldamisnõuete täitmisele ka nõuetekohase paigalduse tõendamist. Selle tõendamiseks tuleb tüübikinnitusasutusele esitada tehniline näide, kasutades tõendina projekteerimisjooniseid, funktsionaalseid analüüse ja varasemate katsete tulemusi.

Kui see on asjakohane ja kui tootja seda soovib, võib esitatud tõendite hulka kuuluda ka süsteemide või osade paigaldamine reaalsetele või modelleeritud sõidukitele, tingimusel, et tootjal on võimalik esitada tõendid, et esitatud paigaldus esindab nõuetekohaselt tootmise käigus saavutatavat standardit.

Tõendamisel tuleb käsitleda järgmiste elementide vastavust käesoleva lisa nõuetele:

| a) | sõidukile paigaldamine seoses selle ühilduvusega mootorisüsteemiga (riistvara, tarkvara ja sidesüsteem); |
| --- | --- |

a)

sõidukile paigaldamine seoses selle ühilduvusega mootorisüsteemiga (riistvara, tarkvara ja sidesüsteem);

| b) | hoiatus- ja meeldetuletussüsteemid (näiteks piktogrammid, rakendamisskeemid jne); |
| --- | --- |

b)

hoiatus- ja meeldetuletussüsteemid (näiteks piktogrammid, rakendamisskeemid jne);

| c) | reagendipaak ja elemendid (näiteks andurid), mis on paigaldatud sõidukile käesoleva lisa nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

c)

reagendipaak ja elemendid (näiteks andurid), mis on paigaldatud sõidukile käesoleva lisa nõuete täitmiseks.

Kontrollida võib hoiatus- ja meeldetuletussüsteemide, andmete salvestamise ning parda- ja välisseadmete vaheliste andmevahetussüsteemide nõuetekohast rakendumist. Nende süsteemide kontrollimiseks ei tohi olla vaja mootorisüsteemi või selle osi lahti võtta, samuti ei tohi see põhjustada tarbetut katsetamiskohustust, nõudes selliseid protsesse nagu karbamiidi kvaliteedi muutmine või sõiduki või mootori käitamine pikemate ajavahemike jooksul. Sõiduki tootjale põhjustatava koormuse minimeerimiseks valitakse võimaluse korral nende süsteemide kontrollimiseks elektrilise lahtiühendamise meetodid ja suurte töötundide arvuga loendurite matkemodelleerimine.

---

11. lisa 5. liide

Juurdepääs NOx-i piiramisteabele

A.5.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse spetsifikatsioone, millega tehakse kättesaadavaks teave, mis on vajalik sõiduki seisundi kontrollimiseks seoses NOx-i piiramissüsteemi nõuetekohase toimimisega (NOx-i piiramisteave).

A.5.2.

Juurdepääsumeetodid

A.5.2.1.

NOx-i piiramisteave tuleb esitada ainult vastavalt standardi(te)le, mida kasutatakse seoses mootorisüsteemi teabe otsinguga pardadiagnostikasüsteemist.

A.5.2.2.

NOx-i piiramisteabe kättesaadavus ei tohi sõltuda juurdepääsukoodist või muust seadmest või meetodist, mida saab üksnes tootjalt või tema tarnijatelt. Teabe tõlgendamiseks ei tohi olla vaja spetsiaalset või ainulaadset dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav.

A.5.2.3.

Kogu NOx-i piiramisteabe kättesaamine süsteemist peab olema võimalik sama juurdepääsumeetodit kasutades, mida kasutatakse pardadiagnostikasüsteemi teabe kättesaamiseks vastavalt 9.A lisale.

A.5.2.4.

Kogu NOx-i piiramisteabe kättesaamine süsteemist peab olema võimalik samade katseseadmete abil, mida kasutatakse pardadiagnostikasüsteemi teabe kättesaamiseks vastavalt 9.A lisale.

A.5.2.5.

NOx-i piiramisteave peab olema kättesaadav ainult kirjutuskaitstud kujul (see tähendab, et andmete tühistamine, nullimine, kustutamine või muutmine peab olema võimatu).

A.5.3.

Teabe sisu

A.5.3.1.

| a) | VIN-kood (valmistajatehase tähis); |
| --- | --- |

a)

VIN-kood (valmistajatehase tähis);

| b) | hoiatussüsteemi seisund (rakendatud, väljalülitatud); |
| --- | --- |

b)

hoiatussüsteemi seisund (rakendatud, väljalülitatud);

| c) | esimese taseme meeldetuletussüsteemi seisund (rakendatud, sisselülitatud, väljalülitatud); |
| --- | --- |

c)

esimese taseme meeldetuletussüsteemi seisund (rakendatud, sisselülitatud, väljalülitatud);

| d) | teise taseme meeldetuletussüsteemi seisund (rakendatud, sisselülitatud, väljalülitatud); |
| --- | --- |

d)

teise taseme meeldetuletussüsteemi seisund (rakendatud, sisselülitatud, väljalülitatud);

| e) | hoolduse või remondi tõttu NOx-i piiramisteabe kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv; |
| --- | --- |

e)

hoolduse või remondi tõttu NOx-i piiramisteabe kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv;

| f) | käesoleva lisaga seotud loendurite tüübid (reagendi kvaliteet, reagendi kulu, annustussüsteem, heitgaasitagastusklapp, seiresüsteem) ja mootori töötundide arv, mida igaüks nendest loenduritest näitab. Mitme loenduri kasutamise korral on NOx-i piiramisteabe seisukohalt vajalik väärtus vaatlusaluse rikkega seotud loenduritest suurima väärtusega loenduri väärtus; |
| --- | --- |

f)

käesoleva lisaga seotud loendurite tüübid (reagendi kvaliteet, reagendi kulu, annustussüsteem, heitgaasitagastusklapp, seiresüsteem) ja mootori töötundide arv, mida igaüks nendest loenduritest näitab. Mitme loenduri kasutamise korral on NOx-i piiramisteabe seisukohalt vajalik väärtus vaatlusaluse rikkega seotud loenduritest suurima väärtusega loenduri väärtus;

| g) | käesoleva lisaga hõlmatud riketega seotud diagnostika veakoodid ja nende seisund „võimalik“ või „kinnitatud ja aktiivne“. |
| --- | --- |

g)

käesoleva lisaga hõlmatud riketega seotud diagnostika veakoodid ja nende seisund „võimalik“ või „kinnitatud ja aktiivne“.

---

11. lisa 6. liide

Reagendi minimaalse lubatud kontsentratsiooni CDmin tõendamine

A.6.1.

Tootja peab tüübikinnituse käigus tõendama reagendi minimaalse lubatud kvaliteedi õiget väärtust CDmin, viies läbi WHTC kuumkäivituskatsetsükli vastavalt käesoleva eeskirja 4. lisa nõuetele, kasutades reagenti, mille kontsentratsioon on CDmin.

A.6.2.

Tõendamiskatsele peab eelnema vastav eelkonditsioneerimistsükkel, mis võimaldab suletud ahelaga NOx-i piiramissüsteemil kohaneda reagendi kvaliteediga, mille kontsentratsioon on CDmin.

A.6.3.

Selles katses saadud saasteainete heide peab olema väiksem kui käesoleva lisa punktides 7.1.1 ja 7.1.1.1 kindlaks määratud heite piirnormid.

---

12. LISA

CO2 heide ja kütusekulu

1.

Sissejuhatus

1.1.

Käesolevas lisas määratakse kindlaks CO2 heite ja kütusekulu aruandluse nõuded ja katse käik.

2.

Üldnõuded

2.1.

CO2 heide ja kütusekulu määratakse kindlaks ülemaailmse ühtlustatud siirdekatsetsükli ja ülemaailmse ühtlustatud püsikatsetsükli abil, nagu on kirjeldatud 4. lisa punktides 7.2.–7.8.

2.2.

Katse tulemused tuleb esitada tsükli keskmistatud eriväärtustena (ühik: g/kWh).

3.

CO2 heite kindlaksmääramine

3.1.

Käesolevat punkti kohaldatakse, kui CO2 mõõdetakse lahjendamata heitgaasis.

3.1.1.

Katsetatava mootori lahjendamata heitgaasis sisalduvat CO2 mõõdetakse mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatoriga vastavalt 4. lisa punktile 9.3.2.3 ning 2. liitele.

Mõõtesüsteem peab vastama 4. lisa punkti 9.2 ja tabeli 7 lineaarsusnõuetele.

Mõõtesüsteem peab vastama 4. lisa punktide 9.3.1, 9.3.4 ja 9.3.5 nõuetele.

3.1.2.

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja salvestatakse vastavalt 4. lisa punktile 7.6.6. Registreeritud kontsentratsioonide kõverad ja heitgaasi massivooluhulga kõver seatakse ajalisse vastavusse ülekandeajaga, mis on kindlaks määratud 4. lisa punktis 3.1.

3.1.3.

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tuleb kontsentratsiooni hetkväärtuste suhtes enne edasisi arvutusi teha ümberarvutus kuivalt niiskele vastavalt 4. lisa punktile 8.1.

CO2 massi (g/katse) kindlaksmääramiseks arvutatakse lahjendamata CO2 kontsentratsiooni ja heitgaasi massivooluhulga heitkoguse hetkväärtused ajalises vastavuses nende ülekandeaegadega, mis on kindlaks määratud vastavalt 4. lisa punktile 8.4.2.2, integreerides hetkväärtused tsükli jooksul ja korrutades integreeritud väärtuse 4. lisa tabelis 5 esitatud u väärtustega, mis on antud CO2 jaoks.

Kasutatakse järgmist valemit:

m
  CO2 =
  Image 249
  (g/katse)

kus:

| u
  CO2 | on CO2 tiheduse ja heitgaasi tiheduse suhtarv; |
| --- | --- |
| c
  CO2,i | on CO2 kontsentratsiooni hetkväärtus heitgaasis, ppm; |
| qm

  ew,i | on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus, kg/s; |
| f | on andmevõtusagedus, Hz; |
| n | on mõõtmiste arv. |

u
  CO2

on CO2 tiheduse ja heitgaasi tiheduse suhtarv;

c
  CO2,i

on CO2 kontsentratsiooni hetkväärtus heitgaasis, ppm;

qm

  ew,i

on heitgaasi massivooluhulga hetkväärtus, kg/s;

f

on andmevõtusagedus, Hz;

n

on mõõtmiste arv.

Alternatiivina võib CO2 massi arvutada vastavalt 4. lisa punktile 8.4.2.4, kasutades selleks CO2 molaarmassi (M
  CO2) 44,01 g/mol.

3.2.

Käesolevat punkti kohaldatakse, kui CO2 mõõdetakse lahjendatud heitgaasis.

3.2.1.

Katsetatava mootori lahjendatud heitgaasis sisalduvat CO2 mõõdetakse mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatoriga vastavalt 4. lisa punktile 9.3.2.3 ning 2. liitele. Heitgaasi lahjendatakse filtreeritud ümbritseva õhu, sünteetilise õhu või lämmastikuga. Täisvoolusüsteemi vooluhulk peab olema piisavalt suur, et täielikult kõrvaldada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides.

Mõõtesüsteem peab vastama 4. lisa punkti 9.2 ja tabeli 7 lineaarsusnõuetele.

Mõõtesüsteem peab vastama 4. lisa punktide 9.3.1, 9.3.4 ja 9.3.5 nõuetele.

3.2.2.

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja salvestatakse vastavalt 4. lisa punktile 7.6.6.

3.2.3.

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tuleb teha ümberarvutus kuivalt niiskele vastavalt 4. lisa punktile 8.1.

Püsiva massivooluhulgaga (soojusvahetiga) süsteemide puhul määratakse CO2 mass (g/katse) kindlaks järgmise valemiga:

| | m
  CO2 = 0,001519 x m
  CO2
  c
  CO2 x m
  ed (g/katse) |
| --- | --- |

m
  CO2 = 0,001519 x m
  CO2
  c
  CO2 x m
  ed (g/katse)

kus:

| c
  CO2 | on keskmine taustkorrigeeritud CO2 kontsentratsioon, ppm; |
| --- | --- |
| 0,001519 | on CO2 tiheduse ja õhu tiheduse suhtarv (tegur u); |
| m
  ed | on katsetsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg. |

c
  CO2

on keskmine taustkorrigeeritud CO2 kontsentratsioon, ppm;

0,001519

on CO2 tiheduse ja õhu tiheduse suhtarv (tegur u);

m
  ed

on katsetsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg.

Vooluhulga kompenseerimisega (soojusvahetita) süsteemide puhul tuleb CO2 massi (g/katse) kindlaksmääramiseks arvutada heitkoguse hetkväärtused ja integreerida hetkväärtused üle kogu tsükli. Ühtlasi kohaldatakse taustkorrigeerimist vahetult kontsentratsiooni hetkväärtuste suhtes. Kasutatakse järgmist valemit:

m
  CO2=
  Image 250

kus:

| c
  CO2,e | on lahjendatud heitgaasis mõõdetud CO2 kontsentratsioon, ppm; |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | on lahjendusõhus mõõdetud CO2 kontsentratsioon, ppm; |
| 0,001519 | on CO2 tiheduse ja õhu tiheduse suhtarv (tegur u); |
| m
  ed,i | on lahjendatud heitgaasi massi hetkväärtus, kg; |
| m
  ed | on lahjendatud heitgaasi kogumass tsüklis, kg; |
| D | on lahjendustegur. |

c
  CO2,e

on lahjendatud heitgaasis mõõdetud CO2 kontsentratsioon, ppm;

c
  CO2,d

on lahjendusõhus mõõdetud CO2 kontsentratsioon, ppm;

0,001519

on CO2 tiheduse ja õhu tiheduse suhtarv (tegur u);

m
  ed,i

on lahjendatud heitgaasi massi hetkväärtus, kg;

m
  ed

on lahjendatud heitgaasi kogumass tsüklis, kg;

D

on lahjendustegur.

Alternatiivina võib teguri u arvutada 4. lisa punktis 8.5.2.3.1 esitatud valemiga 57, kasutades selleks CO2 molaarmassi (M
  CO2) 44,01 g/mol.

CO2 taustkorrigeerimist kohaldatakse vastavalt 4. lisa punktile 8.5.2.3.2.

3.3.

CO2 eriheite arvutamiseks vajalik töö tsüklis määratakse kindlaks vastavalt 4. lisa punktile 7.8.6.

3.3.1.

Eriheide e
  CO2 (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Image 251

kus:

| m
  CO2, cold | on CO2 heitkogus külmkäivituskatsel, g/katse; |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | on CO2 heitkogus kuumkäivituskatsel, g/katse; |
| W
  act, cold | on külmkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö, kWh; |
| W
  act, hot | on kuumkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö, kWh. |

m
  CO2, cold

on CO2 heitkogus külmkäivituskatsel, g/katse;

m
  CO2, hot

on CO2 heitkogus kuumkäivituskatsel, g/katse;

W
  act, cold

on külmkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö, kWh;

W
  act, hot

on kuumkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö, kWh.

3.3.2.

Eriheide e
  CO2 (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Image 252

kus:

| m
  CO2 | on CO2 heitkogus, g/katse; |
| --- | --- |
| W
  act | on tsüklis tehtud tegelik töö, kWh. |

m
  CO2

on CO2 heitkogus, g/katse;

W
  act

on tsüklis tehtud tegelik töö, kWh.

4.

Kütusekulu kindlaksmääramine

4.1.

Kütuse vooluhulga hetkväärtust mõõdetakse süsteemi abil, mis eelistatavalt mõõdab massi vahetult, nagu näiteks:

| a) | massivooluhulga andur; |
| --- | --- |

a)

massivooluhulga andur;

| b) | kütuse kaalumine; |
| --- | --- |

b)

kütuse kaalumine;

| c) | Coriolise mõõtur. |
| --- | --- |

c)

Coriolise mõõtur.

Kütuse vooluhulga mõõtesüsteem peab olema järgmine:

| a) | mõõtetäpsus ±2 % näidust või ±0,3 % kogu mõõteulatusest (kumb on täpsem); |
| --- | --- |

a)

mõõtetäpsus ±2 % näidust või ±0,3 % kogu mõõteulatusest (kumb on täpsem);

| b) | kordustäpsus ±1 % kogu mõõteulatusest või täpsem; |
| --- | --- |

b)

kordustäpsus ±1 % kogu mõõteulatusest või täpsem;

| c) | siirdeaeg ei tohi ületada 5 s. |
| --- | --- |

c)

siirdeaeg ei tohi ületada 5 s.

Kütuse vooluhulga mõõtesüsteem peab vastama 4. lisa punkti 9.2 ja tabeli 7 lineaarsusnõuetele.

Mõõtmisvigade vältimiseks tuleb võtta ettevaatusmeetmed. Need ettevaatusmeetmed peavad hõlmama vähemalt järgmist:

| a) | seadme hoolikas paigaldamine vastavalt mõõtevahendi tootja soovitustele ja heale inseneritavale; |
| --- | --- |

a)

seadme hoolikas paigaldamine vastavalt mõõtevahendi tootja soovitustele ja heale inseneritavale;

| b) | vastavalt vajadusele vooluhulga reguleerimine, et ei tekiks pöörisvoolu, keeriseid, ringvoolu ega voolu pulseerimist, mis võib mõjutada kütusevoolusüsteemi mõõte- või kordustäpsust; |
| --- | --- |

b)

vastavalt vajadusele vooluhulga reguleerimine, et ei tekiks pöörisvoolu, keeriseid, ringvoolu ega voolu pulseerimist, mis võib mõjutada kütusevoolusüsteemi mõõte- või kordustäpsust;

| c) | võetakse arvesse kütust, mis voolab mootorist mööda või voolab mootorist tagasi kütusepaaki. |
| --- | --- |

c)

võetakse arvesse kütust, mis voolab mootorist mööda või voolab mootorist tagasi kütusepaaki.

4.2.

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja salvestatakse vastavalt 4. lisa punktile 7.6.6.

4.3.

Kütuse mass (g/katse) määratakse kindlaks hetkväärtuste summana tsükli käigus järgmiselt:

qm

  f =
  Image 253

kus:

| qm

  f,i | on kütuse vooluhulga hetkväärtus, kg/s; |
| --- | --- |
| f | on andmevõtusagedus, Hz; |
| n | on mõõtmiste arv. |

qm

  f,i

on kütuse vooluhulga hetkväärtus, kg/s;

f

on andmevõtusagedus, Hz;

n

on mõõtmiste arv.

4.4.

Kütuse erikulu arvutamiseks vajalik tsüklis tehtud töö määratakse kindlaks vastavalt 4. lisa punktile 7.8.6.

4.4.1.

Kütuse erikulu e
  f (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Image 254

kus:

| qm

  f, cold | on kütuse mass külmkäivituskatsel, g/katse; |
| --- | --- |
| qm

  f, hot | on kütuse mass kuumkäivituskatsel, g/katse; |
| W
  act, cold | on külmkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö, kWh; |
| W
  act, hot | on kuumkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö, kWh. |

qm

  f, cold

on kütuse mass külmkäivituskatsel, g/katse;

qm

  f, hot

on kütuse mass kuumkäivituskatsel, g/katse;

W
  act, cold

on külmkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö, kWh;

W
  act, hot

on kuumkäivituskatsetsüklis tehtud tegelik töö, kWh.

4.4.2.

Kütuse erikulu e
  f (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Image 255

kus:

| qm

  f | on kütuse mass, g/katse; |
| --- | --- |
| W
  act | on tsüklis tehtud tegelik töö, kWh. |

qm

  f

on kütuse mass, g/katse;

W
  act

on tsüklis tehtud tegelik töö, kWh.

---

12. lisa 1. liide

CO2 heite ja kütusekulu nõuded tüübikinnituse laiendamiseks sõidukile, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel ja mille tuletatud mass on suurem kui 2 380 kg, kuid ei ületa 2 610 kg

A.1.1.

Sissejuhatus

A.1.1.1.

Käesolevas liites määratakse kindlaks CO2 heite ja kütusekulu aruandluse nõuded ja katse käik käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukile antud tüübikinnituse laiendamiseks sõidukitele, mille tuletatud mass on üle 2 380 kg, kuid mitte üle 2 610 kg.

A.1.2.

Üldnõuded

A.1.2.1.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele allkirjastatud deklaratsiooni selle kohta, et kõik variandid ja versioonid, mille puhul laiendust taotletakse, vastavad käesoleva eeskirja kohastele tüübikinnituse heitenõuetele ning et 1. tüüpi katse on tehtud vastavalt eelmisele punktile.

Etanoolil (ED95) töötavate eriotstarbeliste survesüütemootorite puhul kasutatakse kütusekulu väärtuse arvutamisel süsiniku, vesiniku ja hapniku fikseeritud suhet C1H2.92O0.46.

---

13. LISA

Varu-saastetõrjeseadme kui eraldi seadmestiku tüübikinnitus

1.

Sissejuhatus

1.1.

Käesolevas lisas on esitatud lisanõuded varu-saastetõrjeseadme kui eraldi seadmestiku tüübikinnituse kohta.

1.2.

Määratlus

1.2.1.

| a) | substraatide arv, struktuur ja materjal; |
| --- | --- |

a)

substraatide arv, struktuur ja materjal;

| b) | iga substraadi toimimisviis; |
| --- | --- |

b)

iga substraadi toimimisviis;

| c) | maht, esipinna ja substraadi pikkuse suhe; |
| --- | --- |

c)

maht, esipinna ja substraadi pikkuse suhe;

| d) | katalüsaatorimaterjali koostis; |
| --- | --- |

d)

katalüsaatorimaterjali koostis;

| e) | katalüsaatorimaterjali suhe; |
| --- | --- |

e)

katalüsaatorimaterjali suhe;

| f) | elemendi tihedus; |
| --- | --- |

f)

elemendi tihedus;

| g) | mõõtmed ja kuju; |
| --- | --- |

g)

mõõtmed ja kuju;

| h) | kuumuskaitse. |
| --- | --- |

h)

kuumuskaitse.

2.

Üldnõuded

2.1.

Märgistus

2.1.1.

| a) | tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi või kaubamärk;

| b) | varu-saastetõrjeseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on kantud käesoleva lisa 1. liites esitatud näidise järgi välja antud teabedokumenti. |
| --- | --- |

b)

varu-saastetõrjeseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on kantud käesoleva lisa 1. liites esitatud näidise järgi välja antud teabedokumenti.

2.1.2.

| a) | sõiduki või mootori tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

sõiduki või mootori tootja nimi või kaubamärk;

| b) | originaal-varu-saastetõrjeseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on esitatud punktis 2.3 osutatud teabes. |
| --- | --- |

b)

originaal-varu-saastetõrjeseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on esitatud punktis 2.3 osutatud teabes.

2.2.

Dokumendid

2.2.1.

| a) | tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi või kaubamärk;

| b) | varu-saastetõrjeseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on kantud käesoleva lisa 1. liites esitatud näidise järgi välja antud teabedokumenti; |
| --- | --- |

b)

varu-saastetõrjeseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on kantud käesoleva lisa 1. liites esitatud näidise järgi välja antud teabedokumenti;

| c) | sõidukid või mootorid (koos tootmisaastaga), mille jaoks on varu-saastetõrjeseadmele antud tüübikinnitus, sealhulgas vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas varu-saastetõrjeseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile; |
| --- | --- |

c)

sõidukid või mootorid (koos tootmisaastaga), mille jaoks on varu-saastetõrjeseadmele antud tüübikinnitus, sealhulgas vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas varu-saastetõrjeseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile;

| d) | paigaldusjuhised. |
| --- | --- |

d)

paigaldusjuhised.

Käesolevas punktis osutatud teave peab olema esitatud tootekataloogides, mida varu-saastetõrjeseadmete tootja teeb kättesaadavaks müügikohtades.

2.2.2.

| a) | sõiduki või mootori tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

sõiduki või mootori tootja nimi või kaubamärk;

| b) | originaal-varu-saastetõrjeseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on esitatud punktis 2.3 nimetatud teabe hulgas; |
| --- | --- |

b)

originaal-varu-saastetõrjeseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on esitatud punktis 2.3 nimetatud teabe hulgas;

| c) | sõidukid või mootorid, mille originaal-varu-saastetõrjeseade on 1. lisa 1. osa punktiga 3.2.12.2.1 hõlmatud tüüpi, sealhulgas vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas originaal-varu-saastetõrjeseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile; |
| --- | --- |

c)

sõidukid või mootorid, mille originaal-varu-saastetõrjeseade on 1. lisa 1. osa punktiga 3.2.12.2.1 hõlmatud tüüpi, sealhulgas vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas originaal-varu-saastetõrjeseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile;

| d) | paigaldusjuhised. |
| --- | --- |

d)

paigaldusjuhised.

Käesolevas punktis osutatud teave peab olema esitatud tootekataloogides, mida sõiduki või mootori tootja teeb kättesaadavaks müügikohtades.

2.3.

Kõnealune teave peab sisaldama järgmist:

| a) | sõiduki või mootori mark (margid) ja tüüp (tüübid); |
| --- | --- |

a)

sõiduki või mootori mark (margid) ja tüüp (tüübid);

| b) | originaal-varu-saastetõrjeseadme mark (margid) ja tüüp (tüübid); |
| --- | --- |

b)

originaal-varu-saastetõrjeseadme mark (margid) ja tüüp (tüübid);

| c) | originaal-varu-saastetõrjeseadme osanumber (osanumbrid); |
| --- | --- |

c)

originaal-varu-saastetõrjeseadme osanumber (osanumbrid);

| d) | asjaomase sõiduki või mootori tüübi (tüüpide) tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

d)

asjaomase sõiduki või mootori tüübi (tüüpide) tüübikinnitusnumber.

3.

Eraldi seadmestiku tüübikinnitusmärk

3.1.

Igale varu-saastetõrjeseadmele, mis vastab käesoleva eeskirja alusel eraldi seadmestikuna kinnitatud tüübile, kinnitatakse tüübikinnitusmärk.

3.2.

Punktis 3.1 osutatud tüübikinnitusmärk koosneb järgmistest osadest.

3.2.1.

Ringjoonega ümbritsetud täht E, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja punkt 4.12.3.1).

3.2.2.

Punktis 3.2.1 ette nähtud ringist paremal pool paikneb käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht R, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.

3.2.3.

Riigi tunnusnumbri järel tähed RD, mis näitavad, et tüübikinnitus on antud varu-saastetõrjeseadmele.

3.3.

Tüübikinnitusmärk tuleb varu-saastetõrjeseadmele kinnitada nii, et see on selgesti loetav ja kustumatu. Võimaluse korral peab see olema nähtav ka pärast varu-saastetõrjeseadme paigaldamist sõidukile.

3.4.

Eraldi seadmestiku tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud käesoleva lisa 3. liites.

3.5.

Teade varu-saastetõrjeseadmele käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmata jätmise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva lisa 2. liites esitatud näidisele vastaval vormil. Esitatakse ka tüübikinnituskatsete käigus mõõdetud parameetrite väärtused.

4.

Tehnilised nõuded

4.1.

Üldnõuded

4.1.1.

Varu-saastetõrjeseade peab olema projekteeritud, valmistatud ning paigaldatav nii, et see võimaldab mootoril ja sõidukil vastata õigusnormidele, millele see algselt vastas, ning piirab saasteainete heidet tõhusalt sõiduki tavapärastes kasutustingimustes kogu tavapärase kasutusaja jooksul.

4.1.2.

Varu-saastetõrjeseade paigaldatakse täpselt originaal-saastetõrjeseadme asemele ning heitgaasi väljalasketorustiku ega temperatuuri- ja rõhuandurite asendit ei muudeta.

4.1.3.

Kui originaal-saastetõrjeseadmel on kuumuskaitsed, peavad samaväärsed kaitsed olema ka varu-saastetõrjeseadmel.

4.1.4.

Varuosale tüübikinnitust taotleva isiku taotluse korral võib mootorisüsteemile algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus teha iga katsetatava mootori kohta mittediskrimineerivatel tingimustel kättesaadavaks 1. lisas esitatud teabedokumendi 1. osa punktides 3.2.12.2.6.8.1.1 ja 3.2.12.2.6.8.2.1 osutatud andmed.

4.2.

Varu-saastetõrjeseade peab olema vastupidav, s.t projekteeritud, valmistatud ja paigaldatav nii, et see oleks sõiduki kasutustingimusi arvestades piisavalt korrosiooni- ja oksüdatsioonikindel.

Varu-saastetõrjeseadme konstrueerimisel tuleb jälgida, et heitkoguste piiramise aktiivsed elemendid oleksid piisavalt kaitstud mehaanilise löögi eest, tagades nõnda saasteainete heite tõhusa piiramise sõiduki tavapärastes kasutustingimustes kogu tavapärase kasutusaja jooksul.

Tüübikinnituse taotleja esitab tüübikinnitusasutusele üksikasjad katse kohta, mida on kasutatud seadme mehaanilisele löögile vastupidavuse kindlakstegemiseks, ning selle katse tulemused.

4.3.

Heitenõuded

4.3.1.

Käesoleva eeskirja punkti 3.4.4 alapunktis a nimetatud mootoritele, mis on varustatud täieliku heitekontrollisüsteemiga (k.a varu-saastetõrjeseade), mis kuulub tüüpi, millele taotletakse tüübikinnitust, tehakse allpool kirjeldatud korra kohaselt 4. lisas kirjeldatud kavandatud rakendusele sobivad katsed, et võrrelda nende tööomadusi originaal-heitekontrollisüsteemiga.

4.3.1.1.

Kui varu-saastetõrjeseade ei hõlma kogu heitekontrollisüsteemi, tohib terve süsteemi komplekteerimisel kasutada vaid uusi originaalseadmeid või originaal-varu-saastetõrjeseadmete uusi varuosi.

4.3.1.2.

Varu-saastetõrjeseadme heitenäitaja püsimisaeg määratakse kindlaks kahe järjestikuse heitekatseseeria võrdlemisel:

| a) | esimene katseseeria tehakse varu-saastetõrjeseadmel, mis on läbinud 12 ülemaailmset ühtlustatud püsikatsetsüklit; |
| --- | --- |

a)

esimene katseseeria tehakse varu-saastetõrjeseadmel, mis on läbinud 12 ülemaailmset ühtlustatud püsikatsetsüklit;

| b) | teine katseseeria tehakse varu-saastetõrjeseadmel, mida on allpool kirjeldatud viisil vanandatud. |
| --- | --- |

b)

teine katseseeria tehakse varu-saastetõrjeseadmel, mida on allpool kirjeldatud viisil vanandatud.

Kui tüübikinnitust taotletakse sama mootoritootja valmistatud erinevatele mootoritüüpidele ning kui nendele erinevatele mootoritüüpidele paigaldatakse samasugused originaal-saastetõrjesüsteemid, võib tüübikinnitusasutuse nõusolekul katsetamisel piirduda vähemalt kahe valitud mootoriga.

4.3.2.

Varu-saastetõrjeseadme heitenäitajate hindamise kord

4.3.2.1.

Heitgaasi järeltöötlussüsteem valmistatakse ette, rakendades 12 ülemaailmset ühtlustatud püsikatsetsüklit. Pärast ettevalmistust katsetatakse mootoreid 4. lisas esitatud ülemaailmse raskesõidukite ühtlustatud sertifitseerimise katsemenetluste kohaselt. Iga asjaomase tüübiga tehakse kolm heitgaasikatset.

Katsemootorid, mis on varustatud heitgaasi originaal-järeltöötlussüsteemi või originaal-varu-järeltöötlussüsteemiga, peavad vastama mootori või sõiduki tüübikinnituses esitatud piirnormidele.

4.3.2.2.

Varu-saastetõrjeseade, mida hinnatakse, paigaldatakse katsetatavale heitgaasi järeltöötlussüsteemile vastavalt punktis 4.3.2.1 esitatud nõuetele, vahetades välja heitgaasi originaal-järeltöötlusseadme.

Seejärel valmistatakse varu-saastetõrjeseadmega varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteem ette, tehes 12 ülemaailmset ühtlustatud püsikatsetsüklit. Pärast ettevalmistust katsetatakse mootoreid 4. lisas kirjeldatud ülemaailmse raskesõidukite ühtlustatud sertifitseerimise katsemenetluste kohaselt. Iga asjaomase tüübiga tehakse kolm heitgaasikatset.

4.3.2.3.

Varu-saastetõrjeseadmega varustatud mootorite heitenõuded loetakse täidetuks, kui iga normitud saasteainega (CO, HC, mitte-metaansed süsivesinikud, metaan, NOx, NH3, tahkete osakeste mass ja arv vastavalt mootori tüübikinnituse nõuetele) seotud tulemused vastavad järgmistele tingimustele:

| 1) | M ≤ 0,85S + 0,4G |
| --- | --- |

1)

M ≤ 0,85S + 0,4G

| 2) | M ≤ G |
| --- | --- |

2)

M ≤ G

kus:

| M | : | ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses varu-saastetõrjeseadmega; |
| --- | --- | --- |
| S | : | ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses originaal-saastetõrjeseadme või originaal-varu-saastetõrjeseadmega; |
| G | : | ühe saasteaine heitkoguste piirnorm vastavalt sõiduki tüübikinnitusele. |

M

:

ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses varu-saastetõrjeseadmega;

S

:

ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses originaal-saastetõrjeseadme või originaal-varu-saastetõrjeseadmega;

G

:

ühe saasteaine heitkoguste piirnorm vastavalt sõiduki tüübikinnitusele.

4.3.2.4.

Käesoleva lisa 4. liites esitatud püsivuskatsed tehakse punkti 4.3.2.2 kohaselt katsetatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, mis sisaldab varu-saastetõrjeseadet.

4.3.2.5.

Seejärel tuleb heitgaasi vanandatud järeltöötlussüsteem, mis sisaldab vanandatud varu-saastetõrjeseadet, paigaldada katsemootorile, mida kasutati punktides 4.3.2.1 ja 4.3.2.2.

Heitgaasi vanandatud järeltöötlussüsteemid valmistatakse ette, tehes 12 ülemaailmset ühtlustatud püsikatsetsüklit, ning seejärel tehakse katsed, kasutades 4. lisas kirjeldatud ülemaailmse raskesõidukite ühtlustatud sertifitseerimise korda. Iga asjaomase tüübiga tehakse kolm heitgaasikatset.

4.3.2.6.

Iga saasteaine vanandamistegur on kasuliku tööea lõpp-punktis ja kasutuskestuse alguses rakendatud heitemäärade suhe (näiteks kui saasteaine A heitkogus kasuliku tööea lõpp-punktis on 1,50 g/kWh ja kasutuskestuse alguses 1,82 g/kWh, on vanandamistegur 1,82/1,50 = 1,21).

4.3.2.7.

Vanandatud varu-saastetõrjeseadmega varustatud mootorite (nagu on kirjeldatud punktis 4.3.2.5) heitenõuded loetakse täidetuks, kui iga normitud saasteainega (CO, HC, mitte-metaansed süsivesinikud, metaan, NOx, NH3, tahkete osakeste mass ja arv vastavalt mootori tüübikinnituse nõuetele) seotud tulemused vastavad järgmistele tingimustele:

M*AF ≤ G

kus:

| M | : | ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses ettevalmistatud varu-saastetõrjeseadmega enne selle vanandamist (s.t punktis 4.3.2 saadud tulemused); |
| --- | --- | --- |
| AF | : | ühe saasteaine vanandamistegur; |
| G | : | ühe saasteaine heitkoguste piirnorm vastavalt sõiduki(te) tüübikinnitusele. |

M

:

ühe saasteaine heitkoguste keskmine väärtus, mis on saadud kolmes katses ettevalmistatud varu-saastetõrjeseadmega enne selle vanandamist (s.t punktis 4.3.2 saadud tulemused);

AF

:

ühe saasteaine vanandamistegur;

G

:

ühe saasteaine heitkoguste piirnorm vastavalt sõiduki(te) tüübikinnitusele.

4.3.3.

Tootja võib määrata varu-saastetõrjeseadmete tehnoloogiatüüpkonna, mida iseloomustavad sellesse tüüpkonda kuuluvate seadmete põhiomadused.

Samasse varu-saastetõrjeseadmete tehnoloogiatüüpkonda kuulumiseks peavad varu-saastetõrjeseadmetel olema:

| a) | sama heitekontrollimehhanism (oksüdatsioonikatalüsaator, kolmeastmeline katalüsaator, tahmafilter, selektiivne katalüütiline NOx taandamine vms); |
| --- | --- |

a)

sama heitekontrollimehhanism (oksüdatsioonikatalüsaator, kolmeastmeline katalüsaator, tahmafilter, selektiivne katalüütiline NOx taandamine vms);

| b) | sama substraatmaterjal (sama tüüpi keraamika või sama tüüpi metall); |
| --- | --- |

b)

sama substraatmaterjal (sama tüüpi keraamika või sama tüüpi metall);

| c) | sama substraaditüüp ja elemendi tihedus; |
| --- | --- |

c)

sama substraaditüüp ja elemendi tihedus;

| d) | sama katalüütiliselt aktiivne materjal, või kui neid on rohkem kui üks, sama katalüütiliselt aktiivsete materjalide suhe; |
| --- | --- |

d)

sama katalüütiliselt aktiivne materjal, või kui neid on rohkem kui üks, sama katalüütiliselt aktiivsete materjalide suhe;

| e) | katalüütiliselt aktiivsete materjalide sama koguhulk; |
| --- | --- |

e)

katalüütiliselt aktiivsete materjalide sama koguhulk;

| f) | sama tüüpi pinnakiht, mis kantakse peale sama meetodiga. |
| --- | --- |

f)

sama tüüpi pinnakiht, mis kantakse peale sama meetodiga.

4.3.4.

Kui tootja on määranud varu-saastetõrjeseadme tehnoloogiatüüpkonna, võib kasutada punktis 4.3.2 kirjeldatud menetlusi, et määrata kindlaks selle tüüpkonna algseadme vanandamistegurid iga saasteaine jaoks. Katsed tehakse mootoritel, mille minimaalne mootori töömaht on 0,75 dm3 silindri kohta.

4.3.4.1.

Varu-saastetõrjeseadmele A, mis kuulub tehnoloogiatüüpkonda ning on ette nähtud paigaldamiseks mootorile, mille töömaht on CA, võib omistada samad vanandamistegurid, mis on alg-varu-saastetõrjeseadmel P, nagu need on kindlaks määratud mootoril, mille töömaht on CP, eeldusel, et täidetud on järgmised tingimused:

VA/CA ≥ VP/CP

kus:

| VA | : | varu-saastetõrjeseadme A substraadi maht (dm3); |
| --- | --- | --- |
| VP | : | sama tüüpkonna alg-varu-saastetõrjeseadme P substraadi maht (dm3) |

VA

:

varu-saastetõrjeseadme A substraadi maht (dm3);

VP

:

sama tüüpkonna alg-varu-saastetõrjeseadme P substraadi maht (dm3)

ning

mõlemad mootorid kasutavad heitgaasi originaal-järeltöötlussüsteemi paigaldatud heitekontrolliseadmetes sama regenereerimismeetodit. See nõue kehtib vaid juhul, kui regenereerimist vajavad seadmed on ühendatud heitgaasi originaal-järeltöötlussüsteemiga.

Kui need tingimused on täidetud, võib tehnoloogiatüüpkonna muude liikmete heitenäitaja püsimisaja kindlaks määrata vastava tüüpkonnaliikme mõõdetud heitetaseme (S) põhjal, mis on kindlaks määratud punktide 4.3.2.1, 4.3.2.2 ja 4.3.2.3 nõuete kohaselt, kasutades selle tüüpkonna algseadmel kindlaks määratud vanandamistegureid.

4.3.5.

Käesoleva eeskirja punktis 4.6.2 kirjeldatud juhul tehakse käesoleva lisa punktides 4.3.1–4.3.2.7 kindlaks määratud katse käik originaalmootorisüsteemi tootja deklareeritud kütustega. Kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib 4. liites kindlaks määratud ja punktis 4.3.2.4 osutatud püsivuskatse siiski teha ainult kütusega, mis on vanandamise seisukohast halvim.

4.4.

Väljalasketorustiku vasturõhk ei tohi põhjustada kogu heitgaasisüsteemi näitajate tõusmist üle käesoleva eeskirja punktis 6.1.2 esitatud väärtuse.

4.5.

Nõuded pardadiagnostikasüsteemiga ühilduvuse kohta (kehtivad ainult varu-saastetõrjeseadmete kohta, mis on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga sõidukitele)

4.5.1.

Pardadiagnostikasüsteemiga ühilduvuse tõendamist nõutakse vaid siis, kui originaal-saastetõrjeseadet jälgiti originaalkonfiguratsioonis.

4.5.2.

Et tõendada varu-saastetõrjeseadme ühilduvust pardadiagnostikasüsteemiga, kasutatakse menetlust, mida on kirjeldatud 9.B lisas varu-saastetõrjeseadmete puhul, mis on ette nähtud paigaldamiseks mootoritele või sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel.

4.5.3.

Käesoleva eeskirja nõudeid, mis käsitlevad muid osi peale saastetõrjeseadmete, ei kohaldata.

4.5.4.

Varu-saastetõrjeseadme tootja võib kasutada sama ettevalmistamise ja katse käiku, mida kasutatakse algse tüübikinnituse puhul. Sellisel juhul esitab sõiduki mootorile algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus taotluse alusel ja võrdse kohtlemise põhimõttel 1. lisale katsetingimusi käsitleva liite, milles on kindlaks määratud ettevalmistustsüklite arv ja tüüp ning katsetsükli tüüp, mida algseadmete tootja kasutas saastetõrjeseadmete pardadiagnostikasüsteemiga ühildumise katsetamiseks.

4.5.5.

Kõigi muude pardadiagnostikasüsteemiga jälgitavate osade õige paigaldamise ja talitluse kontrollimisel ei tohi pardadiagnostikasüsteem enne varu-saastetõrjeseadme paigaldamist näidata ühtegi riket ega salvestatud veakoodi. Selleks võib kasutada pardadiagnostikasüsteemi seisundi hindamist, mis toimub punktides 4.3.2–4.3.2.7 kirjeldatud katsete lõpus.

4.5.6.

Rikkenäidik ei tohi rakenduda punktides 4.3.2.–4.3.2.7 nõutava sõiduki käitamise puhul.

4.6.

NOx-i piiramismeetmetega ühilduvuse nõuded (kohaldatakse ainult varu-saastetõrjeseadmete suhtes, mis paigaldatakse sõidukitele, mis on varustatud anduritega, mis mõõdavad vahetult NOx-i kontsentratsiooni heitgaasis).

4.6.1.

Ühilduvust NOx-i piiramismeetmetega tuleb tõendada üksnes siis, kui originaal-saastetõrjeseadet on jälgitud originaalkonfiguratsioonis.

4.6.2.

Varu-saastetõrjeseadme ühilduvust NOx-i piiramismeetmetega tõendatakse käesoleva eeskirja 11. lisas kirjeldatud menetluste abil varu-saastetõrjeseadmete puhul, mis on ette nähtud paigaldamiseks mootoritele või sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel.

4.6.3.

Reserveeritud

4.6.4.

Varu-saastetõrjeseadme tootja võib kasutada sama ettevalmistamise ja katse käiku, mida kasutatakse algse tüübikinnituse puhul. Sellisel juhul esitab sõiduki mootorile algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus taotluse korral ja mittediskrimineerivatel tingimustel I lisa teabedokumendi liitena teabedokumendi, mis sisaldab ettevalmistustsüklite arvu ja liiki ning katsetsükli liiki, mida originaalseadmete tootja kasutas saastetõrjeseadme NOx-i piiramismeetmete katsetamisel.

4.6.5.

Punkti 4.5.5 kohaldatakse pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavate NOx-i piiramismeetmete suhtes.

5.

Toodangu vastavus

5.1.

Toodangu vastavuse tagamise meetmed tuleb võtta vastavalt käesoleva eeskirja punktile 8.

5.2.

Erinõuded

5.2.1.

1958. aasta kokkuleppe E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2 2. liites osutatud kontrollide hulka kuulub vastavus punktis 1.2.1 „saastetõrjeseadme tüübi“ all määratletud omadustele.

5.2.2.

Käesoleva eeskirja punkti 8 kohaldamiseks võib teha ka käesoleva lisa punktis 4.3 (heitega seotud nõuded) kirjeldatud katsed. Sellisel juhul võib tüübikinnituse omanik alternatiivina taotleda, et võrdluse aluseks kasutataks originaal-saastetõrjeseadme asemel varu-saastetõrjeseadet, mida kasutati tüübikinnituskatsetes (või mõnda muud näidist, mis tõendatult vastab tüübikinnituse saanud tüübile). Kontrollitava näidisega mõõdetud heitkoguste keskmised väärtused ei tohi olla üle 15 % suuremad kui võrdlusnäidisega mõõdetud keskmised väärtused.

---

13. lisa 1. liide

Teabedokumendi näidis

Teabedokument nr ...,

milles käsitletakse tüübikinnituse andmist seoses varu-saastetõrjeseadmetega.

Järgmine teave esitatakse kolmes eksemplaris koos sisukorraga. Mis tahes joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4-formaadis paberil või A4-formaati voldituna. Lisatud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad või eraldi seadmestikud on elektrooniliste juhtseadmetega, esitatakse teave nende toimimise kohta.

0.

Üldandmed

0.1.

Mark (tootja kaubanimi): ...

0.2.

Tüüp: ...

0.2.1.

Kaubanimi/-nimed (kui on): ...

0.3.

Tüübi identifitseerimisandmed: ...

0.5.

Tootja nimi ja aadress: ...

0.7.

Osade ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ...

0.8.

Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.

Tootja volitatud esindaja nimi ja aadress (kui on): ...

1.

Seadme kirjeldus

1.1.

Varu-saastetõrjeseadme tüüp (oksüdatsioonikatalüsaator, kolmeastmeline katalüsaator, selektiivse katalüütilise taandamise katalüsaator, tahmafilter jne): ...

1.2.

Varu-saastetõrjeseadme joonised, kus on üksikasjalikult kirjeldatud kõik omadused, millele on osutatud käesoleva lisa punktis 1.2.1 määratluses „saastetõrjeseadme tüüp“: ...

1.3.

Mootori- ja sõidukitüüp (-tüübid), mille jaoks varu-saastetõrjeseade on ette nähtud: ...

1.3.1.

Numbrid ja/või sümbolid, mis iseloomustavad mootori- ja sõidukitüüpi (-tüüpe): ...

1.3.2.

Numbrid ja/või sümbolid, mis iseloomustavad originaal-saastetõrjeseadet (-seadmeid), mida varu-saastetõrjeseade peab asendama: ...

1.3.3.

Kas varu-saastetõrjeseade peab olema ühilduv pardadiagnostikasüsteemi nõuetega? (Jah/ei) (1)

1.3.4.

Kas varu-saastetõrjeseade on ühilduv olemasolevate sõiduki/mootori kontrollisüsteemidega? (Jah/ei) (1)

1.4.

Kirjeldus ja joonised varu-saastetõrjeseadme asendi kohta mootori väljalaskekollektori(te) suhtes: ...

---

(1)  Mittevajalik kustutada.

1

---

13. lisa 2. liide

Teatis, milles käsitletakse tüübikinnituse andmist seoses varu-saastetõrjeseadmetega eeskirja nr 49 07-seeria muudatuste kohaselt

(Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Välja andnud: | ametiasutuse nimi
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 256

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

...

...

...

| sõidukitüübi: (2) | tüübikinnituse andmise
  tüübikinnituse laiendamise
  tüübikinnituse andmata jätmise
  tüübikinnituse tühistamise
  tootmise lõpetamise |
| --- | --- |

sõidukitüübi: (2)

tüübikinnituse andmise

tüübikinnituse laiendamise

tüübikinnituse andmata jätmise

tüübikinnituse tühistamise

tootmise lõpetamise

kohta seoses varu-saastetõrjeseadme kui osa / eraldi seadmestikuga(1) eeskirja nr 49 07-seeria muudatuste kohaselt.

| Tüübikinnituse nr: ... | Laienduse nr: ... |
| --- | --- |
| Laiendamise põhjus: ... |

Tüübikinnituse nr: ...

Laienduse nr: ...

Laiendamise põhjus: ...

I JAGU

| 0.1. | Mark (tootja kaubanimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Tüübi identifitseerimisvahend, märgitud osale / eraldi seadmestikule (3) (identifitseerimiseks vajalik osa number): ... |
| --- | --- |

0.3.

| 0.3.1. | Selle märgistuse asukoht: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.4. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Osade ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ... |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ... |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Tootja esindaja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

0.7.

II JAGU

| 1. | Täiendav teave |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Varu-saastetõrjeseadme mark ja tüüp (oksüdatsioonikatalüsaator, kolmeastmeline katalüsaator, selektiivse katalüütilise taandamise katalüsaator, tahmafilter jne): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Mootori- ja sõidukitüüp (-tüübid), mille jaoks saastetõrjeseadme tüüp on ette nähtud: ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mootoritüüp (-tüübid), millega varu-saastetõrjeseadet on katsetatud: ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Kas varu-saastetõrjeseadme vastavus pardadiagnostikasüsteemi nõuetele on tõendatud? (Jah/ei) (4) |
| --- | --- |

1.3.1.

| 2. | Katsete eest vastutav tehniline teenistus: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katsearuande kuupäev: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katsearuande number: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Märkused: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Koht: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Allkiri: ... |
| --- | --- |

8.

Lisatud dokumendid:infopakett.

Katsearuanne.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätteid tüübikinnituse kohta).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks variant, ei ole vaja midagi maha tõmmata).

---

13. lisa 3. liide

Tüübikinnitusmärgi kujundus

Käesolevas liites on esitatud üksikasjad käesoleva lisa punkti 3 kohaselt varu-saastetõrjeseadmele antud ja kinnitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta.

Alljärgneval joonisel on kujutatud tüübikinnitusmärgi üldine kujundus, mõõtmed ja märgi osad. Selgitatakse numbrite ja tähtede tähendust ning viidatakse ka allikatele, mille põhjal teha iga tüübikinnitusjuhu puhul kindlaks vastavad alternatiivid.

Image 257

| 1 | Riigi tunnusnumber vastavalt käesoleva eeskirja punkti 4.12.3.1 joonealusele märkusele. |
| --- | --- |

1

---

13. lisa 4. liide

Varu-saastetõrjeseadme heitenäitajate püsivuse hindamise kord

1.

Käesoleva liitega kehtestatakse 13. lisa punktis 4.3.2.4 osutatud püsivuskatse kord varu-saastetõrjeseadme heitenäitajate hindamiseks.

2.

Püsivuskatse kirjeldus

2.1.

Püsivuskatse koosneb andmekogumisetapist ja kasutuskestuse saavutamise katseplaanist.

2.2.

Andmekogumisetapp

2.2.1.

Valitud mootor, millele on paigaldatud varu-saastetõrjeseadmega terviklik heitgaasi järeltöötlussüsteem, jahutatakse ümbritseva õhu temperatuurini ning tehakse üks WHTC külmkäivituskatsetsükkel vastavalt käesoleva eeskirja 4. lisa punktidele 7.6.1 ja 7.6.2.

2.2.2.

Vahetult pärast WHTC külmkäivituskatsetsüklit tehakse mootoriga käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 7.6.4 kohaselt üheksa järjestikust WHTC kuumkäivituskatsetsüklit.

2.2.3.

Punktides 2.2.1 ja 2.2.2 kirjeldatud katsetsükkel tehakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 7.6.5 esitatud juhiste kohaselt.

2.2.4.

Vajalikud andmed võib koguda ka sõitmisel täiskoormusega sõidukiga, millele on paigaldatud varu-saastetõrjeseadmega heitgaasi järeltöötlussüsteem. Katse võib teha kas maanteel käesoleva eeskirja 8. lisa punktides 4.5 kuni 4.5.5 esitatud teekonnanõuete kohaselt koos sõiduandmete täieliku registreerimisega või sobival veojõustendil. Maanteekatse korral läbitakse sõidukiga käesoleva lisa 6. liite kohaselt külmkäivituskatsetsükkel, millele järgneb üheksa kuumkäivituskatsetsüklit, mis on külmkäivituskatsetsükliga identsed, nii et mootori tehtav töö on sama, mis punktides 2.2.1 ja 2.2.2 kirjeldatud juhul. Veojõustendikatse korral tuleb 6. liites kirjeldatud katsetsükli matkitud teekallet kohandada nii, et see vastab mootori tehtavale tööle WHTC tsükli vältel.

2.2.5.

Tüübikinnitusasutus keeldub punkti 2.2.4 kohaselt saadud temperatuuriandmetest, kui leiab, et need andmed ei ole realistlikud, ja nõuab korduskatse või punktide 2.2.1, 2.2.2 ja 2.2.3 kohase katse tegemist.

2.2.6.

Kogu katsetsükli vältel registreeritakse temperatuuri varu-saastetõrjeseadmes kõrgeima temperatuuriga kohas.

2.2.7.

Kui kõrgeima temperatuuriga koht aja jooksul muutub või kui seda on raske kindlaks määrata, tuleb mitmes sobivas kohas registreerida alustemperatuur.

2.2.8.

Tootja valib kokkuleppel tüübikinnitusasutusega temperatuurimõõtmiste arvu ja kohad parima inseneritava kohaselt.

2.2.9.

Kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib kasutada ühe katalüsaatori alustemperatuuri või katalüsaatori sissevoolutemperatuuri, kui mitme alustemperatuuri mõõtmine osutub võimatuks või liiga keeruliseks.

Joonis 1

Joonis 1

Tüüpilise järeltöötlusseadme temperatuuriandurite asukoha näide

Tüüpilise järeltöötlusseadme temperatuuriandurite asukoha näide

Image 258

Joonis 2

Joonis 2

Diislikütuse tahkete osakeste filtri temperatuuriandurite asukoha näide

Diislikütuse tahkete osakeste filtri temperatuuriandurite asukoha näide

Image 259

2.2.10.

Temperatuuri mõõdetakse ja registreeritakse katsetsükli vältel vähemalt üks kord sekundis (1 Hz).

2.2.11.

Mõõdetud temperatuurid esitatakse histogrammina, nii et temperatuurivahemikud on kuni 10 °C. Punktis 2.2.7 nimetatud juhul esitatakse histogrammis iga sekundi kõrgeim temperatuur. Histogrammi iga tulp esitab teatavasse vahemikku langevate mõõdetud temperatuuride kumulatiivse arvu sekundis.

2.2.12.

Tabel 1

Varu-saastetõrjeseadme kasulik tööiga sõidukikategooriate, WHTC võrdluskatsetsüklite ja töötundide kaupa

| Sõidukikategooria | Läbisõit (km) | WHTC katsetsüklite võrdlusarv | Tundide võrdlusarv |
| --- | --- | --- | --- |
| M1-, N1- ja N2-kategooria sõidukitesse paigaldatud mootorisüsteemid | 114 286 | 5 714 | 2 857 |
| Mootorisüsteemid, mis on paigaldatud N2- ja N3-kategooria sõidukitesse, mille täismass ei ületa 16 tonni, ning M3-kategooria I-, II-, A- ja B-klassi sõidukitesse, mille täismass ületab 7,5 tonni | 214 286 | 10 714 | 5 357 |
| Mootorisüsteemid, mis on paigaldatud N3-kategooria sõidukitesse, mille täismass ületab 16 tonni, ning M3-kategooria III- ja B-klassi sõidukitesse, mille täismass ületab 7,5 tonni | 500 000 | 25 000 | 12 500 |

Sõidukikategooria

Läbisõit (km)

WHTC katsetsüklite võrdlusarv

Tundide võrdlusarv

M1-, N1- ja N2-kategooria sõidukitesse paigaldatud mootorisüsteemid

114 286

5 714

2 857

Mootorisüsteemid, mis on paigaldatud N2- ja N3-kategooria sõidukitesse, mille täismass ei ületa 16 tonni, ning M3-kategooria I-, II-, A- ja B-klassi sõidukitesse, mille täismass ületab 7,5 tonni

214 286

10 714

5 357

Mootorisüsteemid, mis on paigaldatud N3-kategooria sõidukitesse, mille täismass ületab 16 tonni, ning M3-kategooria III- ja B-klassi sõidukitesse, mille täismass ületab 7,5 tonni

500 000

25 000

12 500

2.2.13.

Andmekogumisetapi võib teha korraga eri seadmetel.

2.2.14.

Aktiivse regenereerimise ajal töötavate süsteemide korral registreeritakse punktides 2.2.1 ja 2.2.2 kindlaks määratud katsetsükli vältel toimuvate regenereerimiste arv, kestus ja temperatuurid. Kui aktiivset regenereerimist ei ole toimunud, pikendatakse punktis 2.2.2 kindlaks määratud kuumkäivituskatsetsüklit nii, et see hõlmab vähemalt kahte aktiivset regenereerimist.

2.2.15.

| a) | vaikeväärtus 30 g/h; |
| --- | --- |

a)

vaikeväärtus 30 g/h;

| b) | tootja nõutav väärtus, mis põhineb usaldusväärsetel andmetel ja teabel ning milles on tüübikinnitusasutusega kokku lepitud. |
| --- | --- |

b)

tootja nõutav väärtus, mis põhineb usaldusväärsetel andmetel ja teabel ning milles on tüübikinnitusasutusega kokku lepitud.

2.3.

Vanandamise võrdlusaja arvutamine vastavalt võrdlustemperatuurile

2.3.1.

Punktide 2.2 kuni 2.2.15 kohaselt registreeritud temperatuure vähendatakse võrdlustemperatuurini Tr, mida nõuab tootja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega ja mis jääb andmekogumisetapis registreeritud temperatuuride vahemikku.

2.3.2.

Punktis 2.2.13 nimetatud juhul võib Tr väärtus iga seadme puhul olla erinev.

2.3.3.

Valem 1

Formula

kus:

| R | = | R = varu-saastetõrjeseadme termoreaktiivsus. |
| --- | --- | --- |

R

=

R = varu-saastetõrjeseadme termoreaktiivsus.

Kasutada tuleb järgmisi väärtusi:

| | diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator: 18 050; |
| --- | --- |

diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator: 18 050;

| | diislikütuse katalüüsitud tahmafilter: 18 050; |
| --- | --- |

diislikütuse katalüüsitud tahmafilter: 18 050;

| | selektiivne katalüütiline taandamine või ammoniaak-oksüdatsioonikatalüsaator raudtseoliidiga (Fe-Z): 5 175; |
| --- | --- |

selektiivne katalüütiline taandamine või ammoniaak-oksüdatsioonikatalüsaator raudtseoliidiga (Fe-Z): 5 175;

| | selektiivne katalüütiline taandamine vasktseoliidiga (Cu-Z): 11 550; |
| --- | --- |

selektiivne katalüütiline taandamine vasktseoliidiga (Cu-Z): 11 550;

| | selektiivne katalüütiline taandamine vanaadiumiga (V): 5 175; |
| --- | --- |

selektiivne katalüütiline taandamine vanaadiumiga (V): 5 175;

| | katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur: 18 050;







  Tr | = | võrdlustemperatuur (K); |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | temperatuurivahemiku i k eskpunkti temperatuur (K), milles varu-saastetõrjeseadet andmekogumisetapis hoitakse ja mis registreeritakse temperatuuride histogrammis; |
| | = | temperatuurile vastav aeg tundides, laiendatuna kogu kasulikule tööeale. Näiteks kui histogrammil on esitatud viis tundi ja kasulik tööiga on tabeli 1 kohaselt 4 000 tundi, korrutatakse kõik histogrammi ajamärked väärtusega 4 000 / 5 = 800; |
| | = | vanandamise võrdlusaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril

  aja

  vältel; |
| i | = | vahemiku number, kus 1 tähistab madalaima temperatuuri vahemikku ja n kõrgeima temperatuuri vahemikku. |

katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur: 18 050;

Tr

=

võrdlustemperatuur (K);

Formula

=

temperatuurivahemiku i k eskpunkti temperatuur (K), milles varu-saastetõrjeseadet andmekogumisetapis hoitakse ja mis registreeritakse temperatuuride histogrammis;

Formula

Formula

=

temperatuurile vastav aeg tundides, laiendatuna kogu kasulikule tööeale. Näiteks kui histogrammil on esitatud viis tundi ja kasulik tööiga on tabeli 1 kohaselt 4 000 tundi, korrutatakse kõik histogrammi ajamärked väärtusega 4 000 / 5 = 800;

Formula

=

vanandamise võrdlusaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril
  Formula
  aja
  Formula
  vältel;

i

=

vahemiku number, kus 1 tähistab madalaima temperatuuri vahemikku ja n kõrgeima temperatuuri vahemikku.

Valem 2

Formula

| AT | = | kogu vanandamise võrdlusaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega selle kasuliku tööea vältel temperatuuril

  aja

  vältel iga i vahemiku kohta histogrammis; |
| --- | --- | --- |
| | = | vanandamise võrdlusaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril

  aja

  vältel; |
| i | = | vahemiku number, kus 1 tähistab madalaima temperatuuri vahemikku ja n kõrgeima temperatuuri vahemikku; |
| n | = | temperatuurivahemike koguarv. |

AT

=

kogu vanandamise võrdlusaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega selle kasuliku tööea vältel temperatuuril
  Formula
  aja
  Formula
  vältel iga i vahemiku kohta histogrammis;

Formula

=

vanandamise võrdlusaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril
  Formula
  aja
  Formula
  vältel;

i

=

vahemiku number, kus 1 tähistab madalaima temperatuuri vahemikku ja n kõrgeima temperatuuri vahemikku;

n

=

temperatuurivahemike koguarv.

2.3.5.

Punktis 2.2.13 osutatud juhul arvutatakse AT iga seadme kohta.

2.4.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaan

2.4.1.

Üldnõuded

2.4.1.1.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaan võimaldab varu-saastetõrjeseadme vanandamist kiirendada, kasutades punkti 2.2 kohases andmekogumisetapis kogutud teavet.

2.4.1.2.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaan koosneb termilise kumuleerimise katseplaanist ja määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaanist vastavalt punktile 2.4.4.6. Tootja võib kokkuleppel tüübikinnitusasutusega loobuda määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaanist, kui varu-saastetõrjeseadmed paigutatakse järeltöötlusfiltri osast (näiteks diislikütuse tahmafiltrist) allavoolu. Nii termilise kumuleerimise katseplaan kui ka määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaan koosnevad vastavalt termiliste ja määrdeainetarbe katsetsüklite jadast.

2.4.1.3.

Kui varu-saastetõrjeseadmed töötavad aktiivse regenereerimise ajal, täiendatakse termilist katsetsüklit aktiivse regenereerimise režiimiga.

2.4.1.4.

Kui kasutuskestuse saavutamise katseplaan koosneb nii termilise kumuleerimise kui ka määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaanist, tehakse vastavad katsetsüklid vaheldumisi, nii et igale kohustuslikule termilisele katsetsüklile järgneb määrdeainetarbe katsetsükkel.

2.4.1.5.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaani võib korraga rakendada eri seadmetel. Sel juhul määratakse kõigile seadmetele üks kasutuskestuse saavutamise katseplaan.

2.4.2.

Termilise kumuleerimise katseplaan

2.4.2.1.

Termilise kumuleerimise katseplaan matkib termilise vananemise mõju varu-saastetõrjeseadme talitlusele kuni selle tööea lõpuni.

2.4.2.2.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaanis kasutatav mootor, millele on paigaldatud varu-saastetõrjeseadmega heitgaasi järeltöötlussüsteem, peab töötama vähemalt kolme järjestikuse termilise katsetsükli jooksul, nagu on kindlaks määratud 5. liites.

2.4.2.3.

Temperatuure registreeritakse vähemalt kahe termilise katsetsükli vältel. Esimest ehk soojendustsüklit ei võeta temperatuuriandmete kogumisel arvesse.

2.4.2.4.

Temperatuurid registreeritakse sobivates kohtades, mis on valitud punktide 2.2.6 kuni 2.2.9 kohaselt, sagedusega vähemalt üks kord sekundis (1 Hz).

2.4.2.5.

Valem 3

Image 260

Valem 4

Formula

kus:

| | = | tegelik vanandamisaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Ti teises vahemikus i; |
| --- | --- | --- |
| Ti | = | temperatuur (K), mis on mõõdetud teises vahemikus i igas termilises katsetsüklis; |
| R | = | varu-saastetõrjeseadme termoreaktiivsus. Tootja lepib tüübikinnitusasutusega kokku, millist R-i väärtust kasutada. Alternatiivina võib kasutada ka järgmisi vaikeväärtusi: | diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator: 18 050; |

Formula

=

tegelik vanandamisaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Ti teises vahemikus i;

Ti

=

temperatuur (K), mis on mõõdetud teises vahemikus i igas termilises katsetsüklis;

R

=

varu-saastetõrjeseadme termoreaktiivsus. Tootja lepib tüübikinnitusasutusega kokku, millist R-i väärtust kasutada. Alternatiivina võib kasutada ka järgmisi vaikeväärtusi:

diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator: 18 050;

| | diislikütuse katalüüsitud tahmafilter: 18 050; |
| --- | --- |

diislikütuse katalüüsitud tahmafilter: 18 050;

| | selektiivne katalüütiline taandamine või ammoniaak-oksüdatsioonikatalüsaator raudtseoliidiga (Fe-Z): 5 175; |
| --- | --- |

selektiivne katalüütiline taandamine või ammoniaak-oksüdatsioonikatalüsaator raudtseoliidiga (Fe-Z): 5 175;

| | selektiivne katalüütiline taandamine vasktseoliidiga (Cu-Z): 11 550; |
| --- | --- |

selektiivne katalüütiline taandamine vasktseoliidiga (Cu-Z): 11 550;

| | selektiivne katalüütiline taandamine vanaadiumiga (V): 5 175; |
| --- | --- |

selektiivne katalüütiline taandamine vanaadiumiga (V): 5 175;

| | katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur: 18 050; |
| --- | --- |

katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur: 18 050;

Tr

=

võrdlustemperatuur (K), sama väärtusega kui valemis 1;

AE

=

tegelik vanandamisaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadmega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega termilise katsetsükli vältel;

AT

=

kogu vanandamise võrdlusaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega selle kasuliku tööea vältel temperatuuril
  Formula
  aja
  Formula
  vältel iga i vahemiku kohta histogrammis;

i

=

temperatuuri mõõtmise järjekorranumber;

p

=

temperatuuri mõõtmiste koguarv;

nc

=

temperatuuriandmete kogumiseks tehtud termiliste katsetsüklite arv vastavalt punktile 2.4.2.3;

C

=

temperatuuriandmete kogumiseks tehtud termiliste katsetsüklite koguarv.

2.4.2.6.

Valem 5

NTS = AT / AE

kus:

| NTS | = | kasutuskestuse saavutamise katseplaani ajal tehtavate termiliste katsetsüklite koguarv; |
| --- | --- | --- |
| AT | = | kogu vanandamise võrdlusaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega selle kasuliku tööea vältel temperatuuril

  aja

  vältel iga i vahemiku kohta histogrammis; |
| AE | = | tegelik vanandamisaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadmega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega termilise katsetsükli vältel. |

NTS

=

kasutuskestuse saavutamise katseplaani ajal tehtavate termiliste katsetsüklite koguarv;

AT

=

kogu vanandamise võrdlusaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadme katsetamisega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega selle kasuliku tööea vältel temperatuuril
  Formula
  aja
  Formula
  vältel iga i vahemiku kohta histogrammis;

AE

=

tegelik vanandamisaeg tundides, mis on vajalik, et saavutada varu-saastetõrjeseadmega temperatuuril Tr sama vanandamismäär, mis oleks saadud varu-saastetõrjeseadme katsetamisega termilise katsetsükli vältel.

2.4.2.7.

| a) | väljalasketoru isoleerimine; |
| --- | --- |

a)

väljalasketoru isoleerimine;

| b) | varu-saastetõrjeseadme paigutamine väljalaskekollektorile lähemale; |
| --- | --- |

b)

varu-saastetõrjeseadme paigutamine väljalaskekollektorile lähemale;

| c) | heitgaasi temperatuuri kunstlik tõstmine; |
| --- | --- |

c)

heitgaasi temperatuuri kunstlik tõstmine;

| d) | mootori seadete optimeerimine, muutmata seejuures märkimisväärselt mootori heidet. |
| --- | --- |

d)

mootori seadete optimeerimine, muutmata seejuures märkimisväärselt mootori heidet.

2.4.2.8.

Punktides 2.4.4.6 ja 2.4.4.7 osutatud meetodite kasutamise korral ei tohi NTS-i põhjal arvutatud kogu vanandamisaeg olla lühem kui 10 % tabelis 1 loetletud kasulikust tööeast, näiteks N1-kategooria sõiduki NTS ei tohi olla lühem kui 286 termilist katsetsüklit, eeldades, et iga katsetsükli pikkus on 1 tund.

2.4.2.9.

| a) | varu-saastetõrjeseadme paigutamine väljalaskekollektorist kaugemale; |
| --- | --- |

a)

varu-saastetõrjeseadme paigutamine väljalaskekollektorist kaugemale;

| b) | heitgaasi temperatuuri kunstlik langetamine; |
| --- | --- |

b)

heitgaasi temperatuuri kunstlik langetamine;

| c) | mootori seadete optimeerimine. |
| --- | --- |

c)

mootori seadete optimeerimine.

2.4.2.10.

Punktis 2.4.1.5 osutatud juhul kohaldatakse järgmisi põhimõtteid.

2.4.2.10.1.

NTS on iga seadme puhul ühesugune, mis võimaldab koostada ühtse kasutuskestuse saavutamise katseplaani.

2.4.2.10.2.

Selleks et NTS oleks iga seadme puhul ühesugune, arvutatakse igale seadmele esmane NTS-i väärtus koos vastavate AT ja AE väärtustega.

2.4.2.10.3.

Kui arvutatud NTS-i väärtused on erinevad, võib seadme(te) puhul, mille NTS vajab muutmist, rakendada punktis 2.4.2.3 osutatud termiliste katsetsüklite vältel üht või mitut punktides 2.4.2.7 kuni 2.4.2.10 nimetatud meetodit, et mõjutada mõõdetud temperatuuri Ti ja seega kiirendada või aeglustada nõutud seadme(te) kunstlikku vanandamist.

2.4.2.10.4.

Arvutatakse uued NTS-i väärtused, mis vastavad punkti 2.4.2.10.3 kohaselt saadud uutele temperatuuridele Ti.

2.4.2.10.5.

Punktides 2.4.2.10.3 ja 2.4.2.10.4 kirjeldatud toiminguid korratakse seni, kuni süsteemi iga seadme jaoks arvutatud NTS-i väärtused on samad.

2.4.2.10.6.

Punktide 2.4.2.10.4 ja 2.4.2.10.5 kohaselt erinevate koguarvude NTS saamiseks kasutatavad Tr väärtused peavad olema samad, mis punktide 2.3.2 ja 2.3.5 kohaselt iga seadme AT arvutamiseks kasutatavad väärtused.

2.4.2.11.

Kui varu-saastetõrjeseadmete koost moodustab süsteemi, millele antakse tüübikinnitus eraldi seadmestikuna, võib seadmete termiliseks vanandamiseks valida järgmise kahe võimaluse vahel.

2.4.2.11.1.

Koostu kuuluvad seadmeid võib vanandada eraldi või ühiselt vastavalt punktile 2.4.2.10.

2.4.2.11.2.

Kui koost on ehitatud nii, et selle seadmeid ei ole võimalik lahti ühendada (näiteks diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator ja selektiivne katalüütiline taandamine ühes korpuses), peab koostu termilisel vanandamisel kasutama suurimat koguarvu NTS.

2.4.3.

Muudetud termilise kumuleerimise katseplaan aktiivse regenereerimise ajal töötavate seadmete jaoks

2.4.3.1.

Muudetud termilise kumuleerimise katseplaan aktiivse regenereerimise ajal töötavate seadmete jaoks matkib nii termilisest koormusest kui ka aktiivsest regenereerimisest tingitud vananemise mõju varu-saastetõrjeseadmele selle tööea lõpul.

2.4.3.2.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaanis kasutatav mootor, millele on paigaldatud varu-saastetõrjeseadmega heitgaasi järeltöötlussüsteem, peab töötama vähemalt kolme muudetud termilise katsetsükli vältel, millest igaüks koosneb 5. liites kindlaksmääratud termilisest katsetsüklist ja sellele järgnevast terviklikust aktiivsest regenereerimisest, mille jooksul järeltöötlussüsteemis saavutatav kõrgeim temperatuur ei tohi olla madalam andmekogumisetapis registreeritud tipptemperatuurist.

2.4.3.3.

Temperatuure registreeritakse vähemalt kahe muudetud termilise katsetsükli vältel. Esimest ehk soojendustsüklit ei võeta temperatuuriandmete kogumisel arvesse.

2.4.3.4.

Selleks et saavutada 5. liites kindlaksmääratud termilise katsetsükli ja sellele järgneva aktiivse regenereerimise vahel minimaalne aeg, võib tootja kunstlikult käivitada aktiivse regenereerimise, käitades mootorit pärast iga 5. liite kohast termilist katsetsüklit püsirežiimil, mis põhjustab mootoris suure tahmakoguse tekke. Sel juhul loetakse püsirežiim punkti 2.4.3.2 kohase muudetud termilise katsetsükli osaks.

2.4.3.5.

Igale muudetud termilisele katsetsüklile vastav tegelik vanandamisaeg arvutatakse valemitega 3 ja 4.

2.4.3.6.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaani ajal tehtavate muudetud termiliste katsetsüklite koguarv arvutatakse valemiga 5.

2.4.3.7.

Koguarvu NTS ja seega kasutuskestuse saavutamise katseplaani kestust on lubatud vähendada temperatuuri tõstmisega muudetud termilise katsetsükli igal režiimil ühe või mitme punkti 2.4.2.7 kohase meetodi abil.

2.4.3.8.

Peale punktis 2.4.3.7 osutatud meetodite saab koguarvu NTS vähendada ka aktiivse regenereerimise tipptemperatuuri tõstmisega muudetud termilises katsetsüklis, ületamata mingil juhul alustemperatuuri 800 °C.

2.4.3.9.

Valem 5

Formula

kus:

| NAR | = | aktiivse regenereerimise tsüklite arv varu-saastetõrjeseadme kasuliku tööea vältel; |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | tundide võrdlusarv, mis vastab sõidukikategooriale, mille jaoks varu-saastetõrjeseade on ette nähtud, ja mis saadakse tabelist 1; |
| tAR | = | aktiivse regenereerimise kestus tundides; |
| t

  BAR | = | kahe järjestikuse aktiivse regenereerimise vaheline aeg tundides. |

NAR

=

aktiivse regenereerimise tsüklite arv varu-saastetõrjeseadme kasuliku tööea vältel;

tWHTC

=

tundide võrdlusarv, mis vastab sõidukikategooriale, mille jaoks varu-saastetõrjeseade on ette nähtud, ja mis saadakse tabelist 1;

tAR

=

aktiivse regenereerimise kestus tundides;

t

  BAR

=

kahe järjestikuse aktiivse regenereerimise vaheline aeg tundides.

2.4.3.10.

Kui punkti 2.4.3.9 kohase minimaalse arvu muudetud termiliste katsetsüklite rakendamise tulemusena ületab valemiga 4 arvutatud
  Formula
  valemiga 2 arvutatud AT väärtuse, võib aega, mis kulub igale 5. liites kindlaks määratud ning punkti 2.4.3.2 kohaselt muudetud termilisse katsetsüklisse kuuluvale termilise katsetsükli režiimile, samavõrra lühendada, nii et
  Formula
  .

2.4.3.11.

Koguarvu NTS ja seega kasutuskestuse saavutamise katseplaani kestust on lubatud suurendada temperatuuri vähendamisega termoaktiivse regenereerimise katsetsükli igal režiimil ühe või mitme punkti 2.4.2.9 kohase meetodi abil.

2.4.3.12.

Punktis 2.4.1.5 osutatud juhul kohaldatakse punkte 2.4.2.10 ja 2.4.2.11.

2.4.4.

Määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaan

2.4.4.1.

Määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaan matkib määrdeainetarbega seotud keemilistest kahjustustest või sette moodustumisest tingitud vananemise mõju varu-saastetõrjeseadme talitlusele selle tööea lõpul.

2.4.4.2.

Määrdeainekulu (g/h) määratakse kindlaks vähemalt 24 termilise katsetsükli või vastava arvu muudetud termiliste katsetsüklite vältel mis tahes sobiva meetodiga, näiteks 7. liites kirjeldatud tühjendamise ja kaalumise meetodiga. Kasutatav määrdeaine peab olema värske.

2.4.4.3.

Mootor peab olema varustatud püsimahuga õlivanniga, et vältida liiga sagedase täitmise vajadust, sest õlitase mõjutab õlikulu. Kasutada võib mis tahes sobivat meetodit, näiteks ASTM-i standardis D7156–09 kirjeldatud meetodit.

2.4.4.4.

Valem 6

Formula

kus:

| tTAS | = | kasutuskestuse saavutamise katseplaani teoreetiline kestus tundides, mis võimaldab saavutada sama määrdeainetarbe nagu varu-saastetõrjeseadme kasulikule tööeale vastav tarve, tingimusel et kasutuskestuse saavutamise katseplaan koosneb ainult järjestikustest termilistest katsetsüklitest või järjestikustest muudetud termilistest katsetsüklitest; |
| --- | --- | --- |
| LCRWHTC | = | määrdeainekulu (g/h), mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.2.15; |
| tWHTC | = | tundide võrdlusarv, mis vastab sõidukikategooriale, mille jaoks varu-saastetõrjeseade on ette nähtud, ja mis saadakse tabelist 1; |
| LCRTAS | = | määrdeainekulu (g/h), mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.2. |

tTAS

=

kasutuskestuse saavutamise katseplaani teoreetiline kestus tundides, mis võimaldab saavutada sama määrdeainetarbe nagu varu-saastetõrjeseadme kasulikule tööeale vastav tarve, tingimusel et kasutuskestuse saavutamise katseplaan koosneb ainult järjestikustest termilistest katsetsüklitest või järjestikustest muudetud termilistest katsetsüklitest;

LCRWHTC

=

määrdeainekulu (g/h), mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.2.15;

tWHTC

=

tundide võrdlusarv, mis vastab sõidukikategooriale, mille jaoks varu-saastetõrjeseade on ette nähtud, ja mis saadakse tabelist 1;

LCRTAS

=

määrdeainekulu (g/h), mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.2.

2.4.4.5.

Valem 7

Formula

kus:

| N | = | termiliste katsetsüklite või muudetud termiliste katsetsüklite arv, mis vastab kestusele tTAS; |
| --- | --- | --- |
| tTAS | = | kasutuskestuse saavutamise katseplaani teoreetiline kestus tundides, mis võimaldab saavutada sama määrdeainetarbe nagu varu-saastetõrjeseadme kasulikule tööeale vastav tarve, tingimusel et kasutuskestuse saavutamise katseplaan koosneb ainult järjestikustest termilistest katsetsüklitest või järjestikustest muudetud termilistest katsetsüklitest; |
| tTS | = | ühe termilise katsetsükli või muudetud termilise katsetsükli kestus tundides. |

N

=

termiliste katsetsüklite või muudetud termiliste katsetsüklite arv, mis vastab kestusele tTAS;

tTAS

=

kasutuskestuse saavutamise katseplaani teoreetiline kestus tundides, mis võimaldab saavutada sama määrdeainetarbe nagu varu-saastetõrjeseadme kasulikule tööeale vastav tarve, tingimusel et kasutuskestuse saavutamise katseplaan koosneb ainult järjestikustest termilistest katsetsüklitest või järjestikustest muudetud termilistest katsetsüklitest;

tTS

=

ühe termilise katsetsükli või muudetud termilise katsetsükli kestus tundides.

2.4.4.6.

Väärtust N võrreldakse väärtusega NTS, mis on arvutatud punkti 2.4.2.6 kohaselt või aktiivse regenereerimise ajal töötavate seadmete puhul punkti 2.4.3.5 kohaselt. Kui N ≤ NTS, ei ole tarvis termilise kumuleerimise katseplaanile lisada määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaani. Kui N > NTS, lisatakse termilise kumuleerimise katseplaanile määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaan.

2.4.4.7.

Määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaani ei ole vaja lisada, kui punktis 2.4.4.8.4 kirjeldatud määrdeainetarvet suurendades on vajalik määrdeainetarve juba saavutatud vastava termilise kumuleerimise katseplaani abil, mis koosneb koguarvule NTS vastavatest termilistest katsetsüklitest või muudetud termilistest katsetsüklitest.

2.4.4.8.

Määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaani käik

2.4.4.8.1.

Määrdeainetarbe kumuleerimise katseplaan koosneb mitmest määrdeainetarbe katsetsüklist, millest igaüks vaheldub termilise katsetsükliga või muudetud termilise katsetsükliga ja mida korratakse mitu korda.

2.4.4.8.2.

Iga määrdeainetarbe katsetsükkel koosneb ühtlase koormuse ja pöörlemissagedusega püsirežiimist, kusjuures koormus ja pöörlemissagedus valitakse nii, et määrdeainekulu oleks maksimaalne ja tegelik termiline vananemine minimaalne. Režiimi määrab kindlaks tootja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega ja parima inseneritava kohaselt.

2.4.4.8.3.

Iga määrdeainetarbe katsetsükli kestus määratakse kindlaks järgmiselt.

2.4.4.8.3.1.

Mootorit käitatakse sobiva aja vältel punkti 2.4.4.8.2 kohaselt tootja määratud koormusel ja pöörlemissagedusel ning määrdeainekulu (g/h) määratakse kindlaks mis tahes sobiva meetodiga, näiteks 7. liites kirjeldatud tühjendamise ja kaalumise meetodiga. Määrdeainet tuleb vahetada soovitatud ajavahemike tagant.

2.4.4.8.3.2.

Valem 8

Formula

kus:

| tLS | = | ühe määrdeainetarbe katsetsükli järjestuse kestus tundides; LCRWHTC = määrdeainekulu (g/h), mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.2.15; |
| --- | --- | --- |
| tWHTC | = | tundide võrdlusarv, mis vastab sõidukikategooriale, mille jaoks varu-saastetõrjeseade on ette nähtud, ja mis saadakse tabelist 1; |
| LCRTAS | = | määrdeainekulu (g/h), mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.2; |
| LCRLAS | = | määrdeainekulu (g/h), mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.8.3.1; |
| tTS | = | ühe termilise katsetsükli kestus tundides vastavalt 4. liitele või muudetud termilise katsetsükli kestus tundides vastavalt punktile 2.4.3.2; |
| NTS | = | kasutuskestuse saavutamise katseplaani kuuluvate termiliste katsetsüklite või muudetud termiliste katsetsüklite koguarv. |

tLS

=

ühe määrdeainetarbe katsetsükli järjestuse kestus tundides; LCRWHTC = määrdeainekulu (g/h), mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.2.15;

tWHTC

=

tundide võrdlusarv, mis vastab sõidukikategooriale, mille jaoks varu-saastetõrjeseade on ette nähtud, ja mis saadakse tabelist 1;

LCRTAS

=

määrdeainekulu (g/h), mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.2;

LCRLAS

=

määrdeainekulu (g/h), mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.8.3.1;

tTS

=

ühe termilise katsetsükli kestus tundides vastavalt 4. liitele või muudetud termilise katsetsükli kestus tundides vastavalt punktile 2.4.3.2;

NTS

=

kasutuskestuse saavutamise katseplaani kuuluvate termiliste katsetsüklite või muudetud termiliste katsetsüklite koguarv.

2.4.4.8.4.

Määrdeainekulu peab alati olema väiksem kui 0,5 % mootori kütusekulust, et vältida liigset tahma kogunemist varu-saastetõrjeseadme esiküljele.

2.4.4.8.5.

Määrdeainetarbe katsetsüklist tingitud termilise vanandamise aeg on lubatud liita valemiga 4 arvutatud vanandamisajale AE.

2.4.5.

Tervikliku kasutuskestuse saavutamise katseplaani käik

2.4.5.1.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaan koosneb termiliste katsetsüklite või muudetud termiliste katsetsüklite vaheldumisest määrdeainetarbe katsetsüklitega. Nimetatud järjestust korratakse NTS korda, võttes NTS-i väärtuseks punkti 2.4.2 või punkti 2.4.3 kohaselt arvutatud väärtuse. Tervikliku kasutuskestuse saavutamise katseplaani näide on esitatud 8. liites. Tervikliku kasutuskestuse saavutamise katseplaani käiku kirjeldav vooskeem on esitatud 9. liites.

2.4.6.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaani toimimine

2.4.6.1.

Mootor, millele on paigaldatud varu-saastetõrjeseadmega heitgaasi järeltöötlussüsteem, peab töötama punktis 2.4.5.1 kindlaks määratud kasutuskestuse saavutamise katseplaani kohaselt.

2.4.6.2.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaanis kasutatav mootor võib erineda andmekogumisetapis kasutatavast mootorist, milleks on alati see mootor, mille jaoks tüübikinnituse saamiseks esitatud varu-saastetõrjeseade on ette nähtud ja mille heidet punkti 2.4.3.2 kohaselt kontrollitakse.

2.4.6.3.

Kui kasutuskestuse saavutamise katseplaanis kasutatava mootori töömaht on vähemalt 20 % võrra suurem andmekogumisetapis kasutatud mootori töömahust, tuleb esimese mootori heitgaasisüsteem varustada möödaviiguga, et valitud vanandamistingimustes võimalikult täpselt korrata teise mootori heitgaasi vooluhulka.

2.4.6.4.

Punktis 2.4.6.2 osutatud juhul peab kasutuskestuse saavutamise katseplaanis kasutataval mootoril olema käesoleva eeskirja kohane tüübikinnitus. Kui katsetatav seade (katsetavad seadmed) on ette nähtud paigaldamiseks heitgaasitagastusega mootorisüsteemi, peab ka kasutuskestuse saavutamise katseplaanis kasutatav mootorisüsteem olema heitgaasitagastusega. Kui katsetatav seade (katsetatavad seadmed) ei ole ette nähtud paigaldamiseks heitgaasitagastusega mootorisüsteemi, peab ka kasutuskestuse saavutamise katseplaanis kasutatav mootorisüsteem olema ilma heitgaasitagastuseta.

2.4.6.5.

Kasutuskestuse saavutamise katseplaanis kasutatav määrdeaine ja kütus peavad olema võimalikult sarnased nendega, mida kasutatakse punktis 2.2 kindlaks määratud andmekogumisetapis. Määrdeaine peab vastama selle mootori tootja soovitustele, mille jaoks saastetõrjeseade on ette nähtud. Kasutatavad kütused peavad olema turul saadaolevad kütused, mis vastavad Euroopa direktiivi 98/70/EÜ asjakohastele nõuetele. Tootja taotluse korral võib kasutada ka etalonkütuseid vastavalt käesolevale eeskirjale.

2.4.6.6.

Määrdeainet vahetatakse hoolduseks andmekogumisetapis kasutatud mootori tootja määratud välbaga.

2.4.6.7.

Selektiivse katalüütilise taandamise korral tehakse karbamiidi sissepritse vastavalt varu-saastetõrjeseadme tootja ettenähtud kavale.

---

13. lisa 5. liide

Termilise vanandamise katsetsükkel

| Režiim | Pöörlemissagedus (% kiire tühikäigu pöörlemissagedusest) | Koormus (% konkreetsest pöörlemissagedusest) | Aeg (s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2,92 | 0,58 | 626 |
| 2 | 45,72 | 1,58 | 418 |
| 3 | 38,87 | 3,37 | 300 |
| 4 | 20,23 | 11,36 | 102 |
| 5 | 11,37 | 14,90 | 62 |
| 6 | 32,78 | 18,52 | 370 |
| 7 | 53,12 | 20,19 | 410 |
| 8 | 59,53 | 34,73 | 780 |
| 9 | 78,24 | 54,38 | 132 |
| 10 | 39,07 | 62,85 | 212 |
| 11 | 47,82 | 62,94 | 188 |
| Regenereerimisrežiim (kui on kohaldatav) | Määratakse kindlaks (vt punkt 2.4.3.4) | Määratakse kindlaks (vt punkt 2.4.3.4) | Määratakse kindlaks (vt punkt 2.4.3.4) |
| Määrdeainetarbe režiim (kui on kohaldatav) | Määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.8.2 | Määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.8.2 | Määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.8.3 |
| Märkus. Katsetsükli režiimid 1 kuni 11 on järjestatud kasvava koormuse järgi, et suure koormusega režiimidel oleks heitgaasi temperatuur maksimaalne. Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib heitgaasi temperatuuri optimeerimiseks seda järjekorda muuta, kui see aitab lühendada tegelikku vanandamisaega. |

Režiim

Pöörlemissagedus (% kiire tühikäigu pöörlemissagedusest)

Koormus (% konkreetsest pöörlemissagedusest)

Aeg (s)

1

2,92

0,58

626

2

45,72

1,58

418

3

38,87

3,37

300

4

20,23

11,36

102

5

11,37

14,90

62

6

32,78

18,52

370

7

53,12

20,19

410

8

59,53

34,73

780

9

78,24

54,38

132

10

39,07

62,85

212

11

47,82

62,94

188

Regenereerimisrežiim (kui on kohaldatav)

Määratakse kindlaks (vt punkt 2.4.3.4)

Määratakse kindlaks (vt punkt 2.4.3.4)

Määratakse kindlaks (vt punkt 2.4.3.4)

Määrdeainetarbe režiim (kui on kohaldatav)

Määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.8.2

Määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.8.2

Määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.4.4.8.3

Märkus. Katsetsükli režiimid 1 kuni 11 on järjestatud kasvava koormuse järgi, et suure koormusega režiimidel oleks heitgaasi temperatuur maksimaalne. Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib heitgaasi temperatuuri optimeerimiseks seda järjekorda muuta, kui see aitab lühendada tegelikku vanandamisaega.

---

13. lisa 6. liide

Veojõustendi katsetsükkel või andmekogumine maanteesõidul

| Aeg | Kiirus | Aeg | Kiirus | Aeg | Kiirus | Aeg | Kiirus | Aeg | Kiirus | Aeg | Kiirus | Aeg | Kiirus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h | s | km/h |
| 1 | 0 | 261 | 22,38 | 521 | 35,46 | 781 | 18,33 | 1 041 | 39,88 | 1 301 | 66,39 | 1 561 | 86,88 |
| 2 | 0 | 262 | 24,75 | 522 | 36,81 | 782 | 18,31 | 1 042 | 41,25 | 1 302 | 66,74 | 1 562 | 86,7 |
| 3 | 0 | 263 | 25,55 | 523 | 37,98 | 783 | 18,05 | 1 043 | 42,07 | 1 303 | 67,43 | 1 563 | 86,81 |
| 4 | 0 | 264 | 25,18 | 524 | 38,84 | 784 | 17,39 | 1 044 | 43,03 | 1 304 | 68,44 | 1 564 | 86,81 |
| 5 | 0 | 265 | 23,94 | 525 | 39,43 | 785 | 16,35 | 1 045 | 44,4 | 1 305 | 69,52 | 1 565 | 86,81 |
| 6 | 0 | 266 | 22,35 | 526 | 39,73 | 786 | 14,71 | 1 046 | 45,14 | 1 306 | 70,53 | 1 566 | 86,81 |
| 7 | 2,35 | 267 | 21,28 | 527 | 39,8 | 787 | 11,71 | 1 047 | 45,44 | 1 307 | 71,47 | 1 567 | 86,99 |
| 8 | 5,57 | 268 | 20,86 | 528 | 39,69 | 788 | 7,81 | 1 048 | 46,13 | 1 308 | 72,32 | 1 568 | 87,03 |
| 9 | 8,18 | 269 | 20,65 | 529 | 39,29 | 789 | 5,25 | 1 049 | 46,79 | 1 309 | 72,89 | 1 569 | 86,92 |
| 10 | 9,37 | 270 | 20,18 | 530 | 38,59 | 790 | 4,62 | 1 050 | 47,45 | 1 310 | 73,07 | 1 570 | 87,1 |
| 11 | 9,86 | 271 | 19,33 | 531 | 37,63 | 791 | 5,62 | 1 051 | 48,68 | 1 311 | 73,03 | 1 571 | 86,85 |
| 12 | 10,18 | 272 | 18,23 | 532 | 36,22 | 792 | 8,24 | 1 052 | 50,13 | 1 312 | 72,94 | 1 572 | 87,14 |
| 13 | 10,38 | 273 | 16,99 | 533 | 34,11 | 793 | 10,98 | 1 053 | 51,16 | 1 313 | 73,01 | 1 573 | 86,96 |
| 14 | 10,57 | 274 | 15,56 | 534 | 31,16 | 794 | 13,15 | 1 054 | 51,37 | 1 314 | 73,44 | 1 574 | 86,85 |
| 15 | 10,95 | 275 | 13,76 | 535 | 27,49 | 795 | 15,47 | 1 055 | 51,3 | 1 315 | 74,19 | 1 575 | 86,77 |
| 16 | 11,56 | 276 | 11,5 | 536 | 23,63 | 796 | 18,19 | 1 056 | 51,15 | 1 316 | 74,81 | 1 576 | 86,81 |
| 17 | 12,22 | 277 | 8,68 | 537 | 20,16 | 797 | 20,79 | 1 057 | 50,88 | 1 317 | 75,01 | 1 577 | 86,85 |
| 18 | 12,97 | 278 | 5,2 | 538 | 17,27 | 798 | 22,5 | 1 058 | 50,63 | 1 318 | 74,99 | 1 578 | 86,74 |
| 19 | 14,33 | 279 | 1,99 | 539 | 14,81 | 799 | 23,19 | 1 059 | 50,2 | 1 319 | 74,79 | 1 579 | 86,81 |
| 20 | 16,38 | 280 | 0 | 540 | 12,59 | 800 | 23,54 | 1 060 | 49,12 | 1 320 | 74,41 | 1 580 | 86,7 |
| 21 | 18,4 | 281 | 0 | 541 | 10,47 | 801 | 24,2 | 1 061 | 48,02 | 1 321 | 74,07 | 1 581 | 86,52 |
| 22 | 19,86 | 282 | 0 | 542 | 8,85 | 802 | 25,17 | 1 062 | 47,7 | 1 322 | 73,77 | 1 582 | 86,7 |
| 23 | 20,85 | 283 | 0,5 | 543 | 8,16 | 803 | 26,28 | 1 063 | 47,93 | 1 323 | 73,38 | 1 583 | 86,74 |
| 24 | 21,52 | 284 | 0,57 | 544 | 8,95 | 804 | 27,69 | 1 064 | 48,57 | 1 324 | 72,79 | 1 584 | 86,81 |
| 25 | 21,89 | 285 | 0,6 | 545 | 11,3 | 805 | 29,72 | 1 065 | 48,88 | 1 325 | 71,95 | 1 585 | 86,85 |
| 26 | 21,98 | 286 | 0,58 | 546 | 14,11 | 806 | 32,17 | 1 066 | 49,03 | 1 326 | 71,06 | 1 586 | 86,92 |
| 27 | 21,91 | 287 | 0 | 547 | 15,91 | 807 | 34,22 | 1 067 | 48,94 | 1 327 | 70,45 | 1 587 | 86,88 |
| 28 | 21,68 | 288 | 0 | 548 | 16,57 | 808 | 35,31 | 1 068 | 48,32 | 1 328 | 70,23 | 1 588 | 86,85 |
| 29 | 21,21 | 289 | 0 | 549 | 16,73 | 809 | 35,74 | 1 069 | 47,97 | 1 329 | 70,24 | 1 589 | 87,1 |
| 30 | 20,44 | 290 | 0 | 550 | 17,24 | 810 | 36,23 | 1 070 | 47,92 | 1 330 | 70,32 | 1 590 | 86,81 |
| 31 | 19,24 | 291 | 0 | 551 | 18,45 | 811 | 37,34 | 1 071 | 47,54 | 1 331 | 70,3 | 1 591 | 86,99 |
| 32 | 17,57 | 292 | 0 | 552 | 20,09 | 812 | 39,05 | 1 072 | 46,79 | 1 332 | 70,05 | 1 592 | 86,81 |
| 33 | 15,53 | 293 | 0 | 553 | 21,63 | 813 | 40,76 | 1 073 | 46,13 | 1 333 | 69,66 | 1 593 | 87,14 |
| 34 | 13,77 | 294 | 0 | 554 | 22,78 | 814 | 41,82 | 1 074 | 45,73 | 1 334 | 69,26 | 1 594 | 86,81 |
| 35 | 12,95 | 295 | 0 | 555 | 23,59 | 815 | 42,12 | 1 075 | 45,17 | 1 335 | 68,73 | 1 595 | 86,85 |
| 36 | 12,95 | 296 | 0 | 556 | 24,23 | 816 | 42,08 | 1 076 | 44,43 | 1 336 | 67,88 | 1 596 | 87,03 |
| 37 | 13,35 | 297 | 0 | 557 | 24,9 | 817 | 42,27 | 1 077 | 43,59 | 1 337 | 66,68 | 1 597 | 86,92 |
| 38 | 13,75 | 298 | 0 | 558 | 25,72 | 818 | 43,03 | 1 078 | 42,68 | 1 338 | 65,29 | 1 598 | 87,14 |
| 39 | 13,82 | 299 | 0 | 559 | 26,77 | 819 | 44,14 | 1 079 | 41,89 | 1 339 | 63,95 | 1 599 | 86,92 |
| 40 | 13,41 | 300 | 0 | 560 | 28,01 | 820 | 45,13 | 1 080 | 41,09 | 1 340 | 62,84 | 1 600 | 87,03 |
| 41 | 12,26 | 301 | 0 | 561 | 29,23 | 821 | 45,84 | 1 081 | 40,38 | 1 341 | 62,21 | 1 601 | 86,99 |
| 42 | 9,82 | 302 | 0 | 562 | 30,06 | 822 | 46,4 | 1 082 | 39,99 | 1 342 | 62,04 | 1 602 | 86,96 |
| 43 | 5,96 | 303 | 0 | 563 | 30,31 | 823 | 46,89 | 1 083 | 39,84 | 1 343 | 62,26 | 1 603 | 87,03 |
| 44 | 2,2 | 304 | 0 | 564 | 30,29 | 824 | 47,34 | 1 084 | 39,46 | 1 344 | 62,87 | 1 604 | 86,85 |
| 45 | 0 | 305 | 0 | 565 | 30,05 | 825 | 47,66 | 1 085 | 39,15 | 1 345 | 63,55 | 1 605 | 87,1 |
| 46 | 0 | 306 | 0 | 566 | 29,44 | 826 | 47,77 | 1 086 | 38,9 | 1 346 | 64,12 | 1 606 | 86,81 |
| 47 | 0 | 307 | 0 | 567 | 28,6 | 827 | 47,78 | 1 087 | 38,67 | 1 347 | 64,73 | 1 607 | 87,03 |
| 48 | 0 | 308 | 0 | 568 | 27,63 | 828 | 47,64 | 1 088 | 39,03 | 1 348 | 65,45 | 1 608 | 86,77 |
| 49 | 0 | 309 | 0 | 569 | 26,66 | 829 | 47,23 | 1 089 | 40,37 | 1 349 | 66,18 | 1 609 | 86,99 |
| 50 | 1,87 | 310 | 0 | 570 | 26,03 | 830 | 46,66 | 1 090 | 41,03 | 1 350 | 66,97 | 1 610 | 86,96 |
| 51 | 4,97 | 311 | 0 | 571 | 25,85 | 831 | 46,08 | 1 091 | 40,76 | 1 351 | 67,85 | 1 611 | 86,96 |
| 52 | 8,4 | 312 | 0 | 572 | 26,14 | 832 | 45,45 | 1 092 | 40,02 | 1 352 | 68,74 | 1 612 | 87,07 |
| 53 | 9,9 | 313 | 0 | 573 | 27,08 | 833 | 44,69 | 1 093 | 39,6 | 1 353 | 69,45 | 1 613 | 86,96 |
| 54 | 11,42 | 314 | 0 | 574 | 28,42 | 834 | 43,73 | 1 094 | 39,37 | 1 354 | 69,92 | 1 614 | 86,92 |
| 55 | 15,11 | 315 | 0 | 575 | 29,61 | 835 | 42,55 | 1 095 | 38,84 | 1 355 | 70,24 | 1 615 | 87,07 |
| 56 | 18,46 | 316 | 0 | 576 | 30,46 | 836 | 41,14 | 1 096 | 37,93 | 1 356 | 70,49 | 1 616 | 86,92 |
| 57 | 20,21 | 317 | 0 | 577 | 30,99 | 837 | 39,56 | 1 097 | 37,19 | 1 357 | 70,63 | 1 617 | 87,14 |
| 58 | 22,13 | 318 | 0 | 578 | 31,33 | 838 | 37,93 | 1 098 | 36,21 | 1 358 | 70,68 | 1 618 | 86,96 |
| 59 | 24,17 | 319 | 0 | 579 | 31,65 | 839 | 36,69 | 1 099 | 35,32 | 1 359 | 70,65 | 1 619 | 87,03 |
| 60 | 25,56 | 320 | 0 | 580 | 32,02 | 840 | 36,27 | 1 100 | 35,56 | 1 360 | 70,49 | 1 620 | 86,85 |
| 61 | 26,97 | 321 | 0 | 581 | 32,39 | 841 | 36,42 | 1 101 | 36,96 | 1 361 | 70,09 | 1 621 | 86,77 |
| 62 | 28,83 | 322 | 0 | 582 | 32,68 | 842 | 37,14 | 1 102 | 38,12 | 1 362 | 69,35 | 1 622 | 87,1 |
| 63 | 31,05 | 323 | 0 | 583 | 32,84 | 843 | 38,13 | 1 103 | 38,71 | 1 363 | 68,27 | 1 623 | 86,92 |
| 64 | 33,72 | 324 | 3,01 | 584 | 32,93 | 844 | 38,55 | 1 104 | 39,26 | 1 364 | 67,09 | 1 624 | 87,07 |
| 65 | 36 | 325 | 8,14 | 585 | 33,22 | 845 | 38,42 | 1 105 | 40,64 | 1 365 | 65,96 | 1 625 | 86,85 |
| 66 | 37,91 | 326 | 13,88 | 586 | 33,89 | 846 | 37,89 | 1 106 | 43,09 | 1 366 | 64,87 | 1 626 | 86,81 |
| 67 | 39,65 | 327 | 18,08 | 587 | 34,96 | 847 | 36,89 | 1 107 | 44,83 | 1 367 | 63,79 | 1 627 | 87,14 |
| 68 | 41,23 | 328 | 20,01 | 588 | 36,28 | 848 | 35,53 | 1 108 | 45,33 | 1 368 | 62,82 | 1 628 | 86,77 |
| 69 | 42,85 | 329 | 20,3 | 589 | 37,58 | 849 | 34,01 | 1 109 | 45,24 | 1 369 | 63,03 | 1 629 | 87,03 |
| 70 | 44,1 | 330 | 19,53 | 590 | 38,58 | 850 | 32,88 | 1 110 | 45,14 | 1 370 | 63,62 | 1 630 | 86,96 |
| 71 | 44,37 | 331 | 17,92 | 591 | 39,1 | 851 | 32,52 | 1 111 | 45,06 | 1 371 | 64,8 | 1 631 | 87,1 |
| 72 | 44,3 | 332 | 16,17 | 592 | 39,22 | 852 | 32,7 | 1 112 | 44,82 | 1 372 | 65,5 | 1 632 | 86,99 |
| 73 | 44,17 | 333 | 14,55 | 593 | 39,11 | 853 | 33,48 | 1 113 | 44,53 | 1 373 | 65,33 | 1 633 | 86,92 |
| 74 | 44,13 | 334 | 12,92 | 594 | 38,8 | 854 | 34,97 | 1 114 | 44,77 | 1 374 | 63,83 | 1 634 | 87,1 |
| 75 | 44,17 | 335 | 11,07 | 595 | 38,31 | 855 | 36,78 | 1 115 | 45,6 | 1 375 | 62,44 | 1 635 | 86,85 |
| 76 | 44,51 | 336 | 8,54 | 596 | 37,73 | 856 | 38,64 | 1 116 | 46,28 | 1 376 | 61,2 | 1 636 | 86,92 |
| 77 | 45,16 | 337 | 5,15 | 597 | 37,24 | 857 | 40,48 | 1 117 | 47,18 | 1 377 | 59,58 | 1 637 | 86,77 |
| 78 | 45,64 | 338 | 1,96 | 598 | 37,06 | 858 | 42,34 | 1 118 | 48,49 | 1 378 | 57,68 | 1 638 | 86,88 |
| 79 | 46,16 | 339 | 0 | 599 | 37,1 | 859 | 44,16 | 1 119 | 49,42 | 1 379 | 56,4 | 1 639 | 86,63 |
| 80 | 46,99 | 340 | 0 | 600 | 37,42 | 860 | 45,9 | 1 120 | 49,56 | 1 380 | 54,82 | 1 640 | 86,85 |
| 81 | 48,19 | 341 | 0 | 601 | 38,17 | 861 | 47,55 | 1 121 | 49,47 | 1 381 | 52,77 | 1 641 | 86,63 |
| 82 | 49,32 | 342 | 0 | 602 | 39,19 | 862 | 49,09 | 1 122 | 49,28 | 1 382 | 52,22 | 1 642 | 86,77 |
| 83 | 49,7 | 343 | 0 | 603 | 40,31 | 863 | 50,42 | 1 123 | 48,58 | 1 383 | 52,48 | 1 643 | 86,77 |
| 84 | 49,5 | 344 | 0 | 604 | 41,46 | 864 | 51,49 | 1 124 | 48,03 | 1 384 | 52,74 | 1 644 | 86,55 |
| 85 | 48,98 | 345 | 0 | 605 | 42,44 | 865 | 52,23 | 1 125 | 48,2 | 1 385 | 53,14 | 1 645 | 86,59 |
| 86 | 48,65 | 346 | 0 | 606 | 42,95 | 866 | 52,58 | 1 126 | 48,72 | 1 386 | 53,03 | 1 646 | 86,55 |
| 87 | 48,65 | 347 | 0 | 607 | 42,9 | 867 | 52,63 | 1 127 | 48,91 | 1 387 | 52,55 | 1 647 | 86,7 |
| 88 | 48,87 | 348 | 0 | 608 | 42,43 | 868 | 52,49 | 1 128 | 48,93 | 1 388 | 52,19 | 1 648 | 86,44 |
| 89 | 48,97 | 349 | 0 | 609 | 41,74 | 869 | 52,19 | 1 129 | 49,05 | 1 389 | 51,09 | 1 649 | 86,7 |
| 90 | 48,96 | 350 | 0 | 610 | 41,04 | 870 | 51,82 | 1 130 | 49,23 | 1 390 | 49,88 | 1 650 | 86,55 |
| 91 | 49,15 | 351 | 0 | 611 | 40,49 | 871 | 51,43 | 1 131 | 49,28 | 1 391 | 49,37 | 1 651 | 86,33 |
| 92 | 49,51 | 352 | 0 | 612 | 40,8 | 872 | 51,02 | 1 132 | 48,84 | 1 392 | 49,26 | 1 652 | 86,48 |
| 93 | 49,74 | 353 | 0 | 613 | 41,66 | 873 | 50,61 | 1 133 | 48,12 | 1 393 | 49,37 | 1 653 | 86,19 |
| 94 | 50,31 | 354 | 0,9 | 614 | 42,48 | 874 | 50,26 | 1 134 | 47,8 | 1 394 | 49,88 | 1 654 | 86,37 |
| 95 | 50,78 | 355 | 2 | 615 | 42,78 | 875 | 50,06 | 1 135 | 47,42 | 1 395 | 50,25 | 1 655 | 86,59 |
| 96 | 50,75 | 356 | 4,08 | 616 | 42,39 | 876 | 49,97 | 1 136 | 45,98 | 1 396 | 50,17 | 1 656 | 86,55 |
| 97 | 50,78 | 357 | 7,07 | 617 | 40,78 | 877 | 49,67 | 1 137 | 42,96 | 1 397 | 50,5 | 1 657 | 86,7 |
| 98 | 51,21 | 358 | 10,25 | 618 | 37,72 | 878 | 48,86 | 1 138 | 39,38 | 1 398 | 50,83 | 1 658 | 86,63 |
| 99 | 51,6 | 359 | 12,77 | 619 | 33,29 | 879 | 47,53 | 1 139 | 35,82 | 1 399 | 51,23 | 1 659 | 86,55 |
| 100 | 51,89 | 360 | 14,44 | 620 | 27,66 | 880 | 45,82 | 1 140 | 31,85 | 1 400 | 51,67 | 1 660 | 86,59 |
| 101 | 52,04 | 361 | 15,73 | 621 | 21,43 | 881 | 43,66 | 1 141 | 26,87 | 1 401 | 51,53 | 1 661 | 86,55 |
| 102 | 51,99 | 362 | 17,23 | 622 | 15,62 | 882 | 40,91 | 1 142 | 21,41 | 1 402 | 50,17 | 1 662 | 86,7 |
| 103 | 51,99 | 363 | 19,04 | 623 | 11,51 | 883 | 37,78 | 1 143 | 16,41 | 1 403 | 49,99 | 1 663 | 86,55 |
| 104 | 52,36 | 364 | 20,96 | 624 | 9,69 | 884 | 34,89 | 1 144 | 12,56 | 1 404 | 50,32 | 1 664 | 86,7 |
| 105 | 52,58 | 365 | 22,94 | 625 | 9,46 | 885 | 32,69 | 1 145 | 10,41 | 1 405 | 51,05 | 1 665 | 86,52 |
| 106 | 52,47 | 366 | 25,05 | 626 | 10,21 | 886 | 30,99 | 1 146 | 9,07 | 1 406 | 51,45 | 1 666 | 86,85 |
| 107 | 52,03 | 367 | 27,31 | 627 | 11,78 | 887 | 29,31 | 1 147 | 7,69 | 1 407 | 52 | 1 667 | 86,55 |
| 108 | 51,46 | 368 | 29,54 | 628 | 13,6 | 888 | 27,29 | 1 148 | 6,28 | 1 408 | 52,3 | 1 668 | 86,81 |
| 109 | 51,31 | 369 | 31,52 | 629 | 15,33 | 889 | 24,79 | 1 149 | 5,08 | 1 409 | 52,22 | 1 669 | 86,74 |
| 110 | 51,45 | 370 | 33,19 | 630 | 17,12 | 890 | 21,78 | 1 150 | 4,32 | 1 410 | 52,66 | 1 670 | 86,63 |
| 111 | 51,48 | 371 | 34,67 | 631 | 18,98 | 891 | 18,51 | 1 151 | 3,32 | 1 411 | 53,18 | 1 671 | 86,77 |
| 112 | 51,29 | 372 | 36,13 | 632 | 20,73 | 892 | 15,1 | 1 152 | 1,92 | 1 412 | 53,8 | 1 672 | 87,03 |
| 113 | 51,12 | 373 | 37,63 | 633 | 22,17 | 893 | 11,06 | 1 153 | 1,07 | 1 413 | 54,53 | 1 673 | 87,07 |
| 114 | 50,96 | 374 | 39,07 | 634 | 23,29 | 894 | 6,28 | 1 154 | 0,66 | 1 414 | 55,37 | 1 674 | 86,92 |
| 115 | 50,81 | 375 | 40,08 | 635 | 24,19 | 895 | 2,24 | 1 155 | 0 | 1 415 | 56,29 | 1 675 | 87,07 |
| 116 | 50,86 | 376 | 40,44 | 636 | 24,97 | 896 | 0 | 1 156 | 0 | 1 416 | 57,31 | 1 676 | 87,18 |
| 117 | 51,34 | 377 | 40,26 | 637 | 25,6 | 897 | 0 | 1 157 | 0 | 1 417 | 57,94 | 1 677 | 87,32 |
| 118 | 51,68 | 378 | 39,29 | 638 | 25,96 | 898 | 0 | 1 158 | 0 | 1 418 | 57,86 | 1 678 | 87,36 |
| 119 | 51,58 | 379 | 37,23 | 639 | 25,86 | 899 | 0 | 1 159 | 0 | 1 419 | 57,75 | 1 679 | 87,29 |
| 120 | 51,36 | 380 | 34,14 | 640 | 24,69 | 900 | 0 | 1 160 | 0 | 1 420 | 58,67 | 1 680 | 87,58 |
| 121 | 51,39 | 381 | 30,18 | 641 | 21,85 | 901 | 0 | 1 161 | 0 | 1 421 | 59,4 | 1 681 | 87,61 |
| 122 | 50,98 | 382 | 25,71 | 642 | 17,45 | 902 | 2,56 | 1 162 | 0 | 1 422 | 59,69 | 1 682 | 87,76 |
| 123 | 48,63 | 383 | 21,58 | 643 | 12,34 | 903 | 4,81 | 1 163 | 0 | 1 423 | 60,02 | 1 683 | 87,65 |
| 124 | 44,83 | 384 | 18,5 | 644 | 7,59 | 904 | 6,38 | 1 164 | 0 | 1 424 | 60,21 | 1 684 | 87,61 |
| 125 | 40,3 | 385 | 16,56 | 645 | 4 | 905 | 8,62 | 1 165 | 0 | 1 425 | 60,83 | 1 685 | 87,65 |
| 126 | 35,65 | 386 | 15,39 | 646 | 1,76 | 906 | 10,37 | 1 166 | 0 | 1 426 | 61,16 | 1 686 | 87,65 |
| 127 | 30,23 | 387 | 14,77 | 647 | 0 | 907 | 11,17 | 1 167 | 0 | 1 427 | 61,6 | 1 687 | 87,76 |
| 128 | 24,08 | 388 | 14,58 | 648 | 0 | 908 | 13,32 | 1 168 | 0 | 1 428 | 62,15 | 1 688 | 87,76 |
| 129 | 18,96 | 389 | 14,72 | 649 | 0 | 909 | 15,94 | 1 169 | 0 | 1 429 | 62,7 | 1 689 | 87,8 |
| 130 | 14,19 | 390 | 15,44 | 650 | 0 | 910 | 16,89 | 1 170 | 0 | 1 430 | 63,65 | 1 690 | 87,72 |
| 131 | 8,72 | 391 | 16,92 | 651 | 0 | 911 | 17,13 | 1 171 | 0 | 1 431 | 64,27 | 1 691 | 87,69 |
| 132 | 3,41 | 392 | 18,69 | 652 | 0 | 912 | 18,04 | 1 172 | 0 | 1 432 | 64,31 | 1 692 | 87,54 |
| 133 | 0,64 | 393 | 20,26 | 653 | 0 | 913 | 19,96 | 1 173 | 0 | 1 433 | 64,13 | 1 693 | 87,76 |
| 134 | 0 | 394 | 21,63 | 654 | 0 | 914 | 22,05 | 1 174 | 0 | 1 434 | 64,27 | 1 694 | 87,5 |
| 135 | 0 | 395 | 22,91 | 655 | 0 | 915 | 23,65 | 1 175 | 0 | 1 435 | 65,22 | 1 695 | 87,43 |
| 136 | 0 | 396 | 24,13 | 656 | 0 | 916 | 25,72 | 1 176 | 0 | 1 436 | 66,25 | 1 696 | 87,47 |
| 137 | 0 | 397 | 25,18 | 657 | 0 | 917 | 28,62 | 1 177 | 0 | 1 437 | 67,09 | 1 697 | 87,5 |
| 138 | 0 | 398 | 26,16 | 658 | 2,96 | 918 | 31,99 | 1 178 | 0 | 1 438 | 68,37 | 1 698 | 87,5 |
| 139 | 0 | 399 | 27,41 | 659 | 7,9 | 919 | 35,07 | 1 179 | 0 | 1 439 | 69,36 | 1 699 | 87,18 |
| 140 | 0 | 400 | 29,18 | 660 | 13,49 | 920 | 37,42 | 1 180 | 0 | 1 440 | 70,57 | 1 700 | 87,36 |
| 141 | 0 | 401 | 31,36 | 661 | 18,36 | 921 | 39,65 | 1 181 | 0 | 1 441 | 71,89 | 1 701 | 87,29 |
| 142 | 0,63 | 402 | 33,51 | 662 | 22,59 | 922 | 41,78 | 1 182 | 0 | 1 442 | 73,35 | 1 702 | 87,18 |
| 143 | 1,56 | 403 | 35,33 | 663 | 26,26 | 923 | 43,04 | 1 183 | 0 | 1 443 | 74,64 | 1 703 | 86,92 |
| 144 | 2,99 | 404 | 36,94 | 664 | 29,4 | 924 | 43,55 | 1 184 | 0 | 1 444 | 75,81 | 1 704 | 87,36 |
| 145 | 4,5 | 405 | 38,6 | 665 | 32,23 | 925 | 42,97 | 1 185 | 0 | 1 445 | 77,24 | 1 705 | 87,03 |
| 146 | 5,39 | 406 | 40,44 | 666 | 34,91 | 926 | 41,08 | 1 186 | 0 | 1 446 | 78,63 | 1 706 | 87,07 |
| 147 | 5,59 | 407 | 42,29 | 667 | 37,39 | 927 | 40,38 | 1 187 | 0 | 1 447 | 79,32 | 1 707 | 87,29 |
| 148 | 5,45 | 408 | 43,73 | 668 | 39,61 | 928 | 40,43 | 1 188 | 0 | 1 448 | 80,2 | 1 708 | 86,99 |
| 149 | 5,2 | 409 | 44,47 | 669 | 41,61 | 929 | 40,4 | 1 189 | 0 | 1 449 | 81,67 | 1 709 | 87,25 |
| 150 | 4,98 | 410 | 44,62 | 670 | 43,51 | 930 | 40,25 | 1 190 | 0 | 1 450 | 82,11 | 1 710 | 87,14 |
| 151 | 4,61 | 411 | 44,41 | 671 | 45,36 | 931 | 40,32 | 1 191 | 0 | 1 451 | 82,91 | 1 711 | 86,96 |
| 152 | 3,89 | 412 | 43,96 | 672 | 47,17 | 932 | 40,8 | 1 192 | 0 | 1 452 | 83,43 | 1 712 | 87,14 |
| 153 | 3,21 | 413 | 43,41 | 673 | 48,95 | 933 | 41,71 | 1 193 | 0 | 1 453 | 83,79 | 1 713 | 87,07 |
| 154 | 2,98 | 414 | 42,83 | 674 | 50,73 | 934 | 43,16 | 1 194 | 0 | 1 454 | 83,5 | 1 714 | 86,92 |
| 155 | 3,31 | 415 | 42,15 | 675 | 52,36 | 935 | 44,84 | 1 195 | 0 | 1 455 | 84,01 | 1 715 | 86,88 |
| 156 | 4,18 | 416 | 41,28 | 676 | 53,74 | 936 | 46,42 | 1 196 | 1,54 | 1 456 | 83,43 | 1 716 | 86,85 |
| 157 | 5,07 | 417 | 40,17 | 677 | 55,02 | 937 | 47,91 | 1 197 | 4,85 | 1 457 | 82,99 | 1 717 | 86,92 |
| 158 | 5,52 | 418 | 38,9 | 678 | 56,24 | 938 | 49,08 | 1 198 | 9,06 | 1 458 | 82,77 | 1 718 | 86,81 |
| 159 | 5,73 | 419 | 37,59 | 679 | 57,29 | 939 | 49,66 | 1 199 | 11,8 | 1 459 | 82,33 | 1 719 | 86,88 |
| 160 | 6,06 | 420 | 36,39 | 680 | 58,18 | 940 | 50,15 | 1 200 | 12,42 | 1 460 | 81,78 | 1 720 | 86,66 |
| 161 | 6,76 | 421 | 35,33 | 681 | 58,95 | 941 | 50,94 | 1 201 | 12,07 | 1 461 | 81,81 | 1 721 | 86,92 |
| 162 | 7,7 | 422 | 34,3 | 682 | 59,49 | 942 | 51,69 | 1 202 | 11,64 | 1 462 | 81,05 | 1 722 | 86,48 |
| 163 | 8,34 | 423 | 33,07 | 683 | 59,86 | 943 | 53,5 | 1 203 | 11,69 | 1 463 | 80,72 | 1 723 | 86,66 |
| 164 | 8,51 | 424 | 31,41 | 684 | 60,3 | 944 | 55,9 | 1 204 | 12,91 | 1 464 | 80,61 | 1 724 | 86,74 |
| 165 | 8,22 | 425 | 29,18 | 685 | 61,01 | 945 | 57,11 | 1 205 | 15,58 | 1 465 | 80,46 | 1 725 | 86,37 |
| 166 | 7,22 | 426 | 26,41 | 686 | 61,96 | 946 | 57,88 | 1 206 | 18,69 | 1 466 | 80,42 | 1 726 | 86,48 |
| 167 | 5,82 | 427 | 23,4 | 687 | 63,05 | 947 | 58,63 | 1 207 | 21,04 | 1 467 | 80,42 | 1 727 | 86,33 |
| 168 | 4,75 | 428 | 20,9 | 688 | 64,16 | 948 | 58,75 | 1 208 | 22,62 | 1 468 | 80,24 | 1 728 | 86,3 |
| 169 | 4,24 | 429 | 19,59 | 689 | 65,14 | 949 | 58,26 | 1 209 | 24,34 | 1 469 | 80,13 | 1 729 | 86,44 |
| 170 | 4,05 | 430 | 19,36 | 690 | 65,85 | 950 | 58,03 | 1 210 | 26,74 | 1 470 | 80,39 | 1 730 | 86,33 |
| 171 | 3,98 | 431 | 19,79 | 691 | 66,22 | 951 | 58,28 | 1 211 | 29,62 | 1 471 | 80,72 | 1 731 | 86 |
| 172 | 3,91 | 432 | 20,43 | 692 | 66,12 | 952 | 58,67 | 1 212 | 32,65 | 1 472 | 81,01 | 1 732 | 86,33 |
| 173 | 3,86 | 433 | 20,71 | 693 | 65,01 | 953 | 58,76 | 1 213 | 35,57 | 1 473 | 81,52 | 1 733 | 86,22 |
| 174 | 4,17 | 434 | 20,56 | 694 | 62,22 | 954 | 58,82 | 1 214 | 38,07 | 1 474 | 82,4 | 1 734 | 86,08 |
| 175 | 5,32 | 435 | 19,96 | 695 | 57,44 | 955 | 59,09 | 1 215 | 39,71 | 1 475 | 83,21 | 1 735 | 86,22 |
| 176 | 7,53 | 436 | 20,22 | 696 | 51,47 | 956 | 59,38 | 1 216 | 40,36 | 1 476 | 84,05 | 1 736 | 86,33 |
| 177 | 10,89 | 437 | 21,48 | 697 | 45,98 | 957 | 59,72 | 1 217 | 40,6 | 1 477 | 84,85 | 1 737 | 86,33 |
| 178 | 14,81 | 438 | 23,67 | 698 | 41,72 | 958 | 60,04 | 1 218 | 41,15 | 1 478 | 85,42 | 1 738 | 86,26 |
| 179 | 17,56 | 439 | 26,09 | 699 | 38,22 | 959 | 60,13 | 1 219 | 42,23 | 1 479 | 86,18 | 1 739 | 86,48 |
| 180 | 18,38 | 440 | 28,16 | 700 | 34,65 | 960 | 59,33 | 1 220 | 43,61 | 1 480 | 86,45 | 1 740 | 86,48 |
| 181 | 17,49 | 441 | 29,75 | 701 | 30,65 | 961 | 58,52 | 1 221 | 45,08 | 1 481 | 86,64 | 1 741 | 86,55 |
| 182 | 15,18 | 442 | 30,97 | 702 | 26,46 | 962 | 57,82 | 1 222 | 46,58 | 1 482 | 86,57 | 1 742 | 86,66 |
| 183 | 13,08 | 443 | 31,99 | 703 | 22,32 | 963 | 56,68 | 1 223 | 48,13 | 1 483 | 86,43 | 1 743 | 86,66 |
| 184 | 12,23 | 444 | 32,84 | 704 | 18,15 | 964 | 55,36 | 1 224 | 49,7 | 1 484 | 86,58 | 1 744 | 86,59 |
| 185 | 12,03 | 445 | 33,33 | 705 | 13,79 | 965 | 54,63 | 1 225 | 51,27 | 1 485 | 86,8 | 1 745 | 86,55 |
| 186 | 11,72 | 446 | 33,45 | 706 | 9,29 | 966 | 54,04 | 1 226 | 52,8 | 1 486 | 86,65 | 1 746 | 86,74 |
| 187 | 10,69 | 447 | 33,27 | 707 | 4,98 | 967 | 53,15 | 1 227 | 54,3 | 1 487 | 86,14 | 1 747 | 86,21 |
| 188 | 8,68 | 448 | 32,66 | 708 | 1,71 | 968 | 52,02 | 1 228 | 55,8 | 1 488 | 86,36 | 1 748 | 85,96 |
| 189 | 6,2 | 449 | 31,73 | 709 | 0 | 969 | 51,37 | 1 229 | 57,29 | 1 489 | 86,32 | 1 749 | 85,5 |
| 190 | 4,07 | 450 | 30,58 | 710 | 0 | 970 | 51,41 | 1 230 | 58,73 | 1 490 | 86,25 | 1 750 | 84,77 |
| 191 | 2,65 | 451 | 29,2 | 711 | 0 | 971 | 52,2 | 1 231 | 60,12 | 1 491 | 85,92 | 1 751 | 84,65 |
| 192 | 1,92 | 452 | 27,56 | 712 | 0 | 972 | 53,52 | 1 232 | 61,5 | 1 492 | 86,14 | 1 752 | 84,1 |
| 193 | 1,69 | 453 | 25,71 | 713 | 0 | 973 | 54,34 | 1 233 | 62,94 | 1 493 | 86,36 | 1 753 | 83,46 |
| 194 | 1,68 | 454 | 23,76 | 714 | 0 | 974 | 54,59 | 1 234 | 64,39 | 1 494 | 86,25 | 1 754 | 82,77 |
| 195 | 1,66 | 455 | 21,87 | 715 | 0 | 975 | 54,92 | 1 235 | 65,52 | 1 495 | 86,5 | 1 755 | 81,78 |
| 196 | 1,53 | 456 | 20,15 | 716 | 0 | 976 | 55,69 | 1 236 | 66,07 | 1 496 | 86,14 | 1 756 | 81,16 |
| 197 | 1,3 | 457 | 18,38 | 717 | 0 | 977 | 56,51 | 1 237 | 66,19 | 1 497 | 86,29 | 1 757 | 80,42 |
| 198 | 1 | 458 | 15,93 | 718 | 0 | 978 | 56,73 | 1 238 | 66,19 | 1 498 | 86,4 | 1 758 | 79,21 |
| 199 | 0,77 | 459 | 12,33 | 719 | 0 | 979 | 56,33 | 1 239 | 66,43 | 1 499 | 86,36 | 1 759 | 78,48 |
| 200 | 0,63 | 460 | 7,99 | 720 | 0 | 980 | 55,38 | 1 240 | 67,07 | 1 500 | 85,63 | 1 760 | 77,49 |
| 201 | 0,59 | 461 | 4,19 | 721 | 0 | 981 | 54,99 | 1 241 | 68,04 | 1 501 | 86,03 | 1 761 | 76,69 |
| 202 | 0,59 | 462 | 1,77 | 722 | 0 | 982 | 54,75 | 1 242 | 69,12 | 1 502 | 85,92 | 1 762 | 75,92 |
| 203 | 0,57 | 463 | 0,69 | 723 | 0 | 983 | 54,11 | 1 243 | 70,08 | 1 503 | 86,14 | 1 763 | 75,08 |
| 204 | 0,53 | 464 | 1,13 | 724 | 0 | 984 | 53,32 | 1 244 | 70,91 | 1 504 | 86,32 | 1 764 | 73,87 |
| 205 | 0,5 | 465 | 2,2 | 725 | 0 | 985 | 52,41 | 1 245 | 71,73 | 1 505 | 85,92 | 1 765 | 72,15 |
| 206 | 0 | 466 | 3,59 | 726 | 0 | 986 | 51,45 | 1 246 | 72,66 | 1 506 | 86,11 | 1 766 | 69,69 |
| 207 | 0 | 467 | 4,88 | 727 | 0 | 987 | 50,86 | 1 247 | 73,67 | 1 507 | 85,91 | 1 767 | 67,17 |
| 208 | 0 | 468 | 5,85 | 728 | 0 | 988 | 50,48 | 1 248 | 74,55 | 1 508 | 85,83 | 1 768 | 64,75 |
| 209 | 0 | 469 | 6,72 | 729 | 0 | 989 | 49,6 | 1 249 | 75,18 | 1 509 | 85,86 | 1 769 | 62,55 |
| 210 | 0 | 470 | 8,02 | 730 | 0 | 990 | 48,55 | 1 250 | 75,59 | 1 510 | 85,5 | 1 770 | 60,32 |
| 211 | 0 | 471 | 10,02 | 731 | 0 | 991 | 47,87 | 1 251 | 75,82 | 1 511 | 84,97 | 1 771 | 58,45 |
| 212 | 0 | 472 | 12,59 | 732 | 0 | 992 | 47,42 | 1 252 | 75,9 | 1 512 | 84,8 | 1 772 | 56,43 |
| 213 | 0 | 473 | 15,43 | 733 | 0 | 993 | 46,86 | 1 253 | 75,92 | 1 513 | 84,2 | 1 773 | 54,35 |
| 214 | 0 | 474 | 18,32 | 734 | 0 | 994 | 46,08 | 1 254 | 75,87 | 1 514 | 83,26 | 1 774 | 52,22 |
| 215 | 0 | 475 | 21,19 | 735 | 0 | 995 | 45,07 | 1 255 | 75,68 | 1 515 | 82,77 | 1 775 | 50,25 |
| 216 | 0 | 476 | 24 | 736 | 0 | 996 | 43,58 | 1 256 | 75,37 | 1 516 | 81,78 | 1 776 | 48,23 |
| 217 | 0 | 477 | 26,75 | 737 | 0 | 997 | 41,04 | 1 257 | 75,01 | 1 517 | 81,16 | 1 777 | 46,51 |
| 218 | 0 | 478 | 29,53 | 738 | 0 | 998 | 38,39 | 1 258 | 74,55 | 1 518 | 80,42 | 1 778 | 44,35 |
| 219 | 0 | 479 | 32,31 | 739 | 0 | 999 | 35,69 | 1 259 | 73,8 | 1 519 | 79,21 | 1 779 | 41,97 |
| 220 | 0 | 480 | 34,8 | 740 | 0 | 1 000 | 32,68 | 1 260 | 72,71 | 1 520 | 78,83 | 1 780 | 39,33 |
| 221 | 0 | 481 | 36,73 | 741 | 0 | 1 001 | 29,82 | 1 261 | 71,39 | 1 521 | 78,52 | 1 781 | 36,48 |
| 222 | 0 | 482 | 38,08 | 742 | 0 | 1 002 | 26,97 | 1 262 | 70,02 | 1 522 | 78,52 | 1 782 | 33,8 |
| 223 | 0 | 483 | 39,11 | 743 | 0 | 1 003 | 24,03 | 1 263 | 68,71 | 1 523 | 78,81 | 1 783 | 31,09 |
| 224 | 0 | 484 | 40,16 | 744 | 0 | 1 004 | 21,67 | 1 264 | 67,52 | 1 524 | 79,26 | 1 784 | 28,24 |
| 225 | 0 | 485 | 41,18 | 745 | 0 | 1 005 | 20,34 | 1 265 | 66,44 | 1 525 | 79,61 | 1 785 | 26,81 |
| 226 | 0,73 | 486 | 41,75 | 746 | 0 | 1 006 | 18,9 | 1 266 | 65,45 | 1 526 | 80,15 | 1 786 | 23,33 |
| 227 | 0,73 | 487 | 41,87 | 747 | 0 | 1 007 | 16,21 | 1 267 | 64,49 | 1 527 | 80,39 | 1 787 | 19,01 |
| 228 | 0 | 488 | 41,43 | 748 | 0 | 1 008 | 13,84 | 1 268 | 63,54 | 1 528 | 80,72 | 1 788 | 15,05 |
| 229 | 0 | 489 | 39,99 | 749 | 0 | 1 009 | 12,25 | 1 269 | 62,6 | 1 529 | 81,01 | 1 789 | 12,09 |
| 230 | 0 | 490 | 37,71 | 750 | 0 | 1 010 | 10,4 | 1 270 | 61,67 | 1 530 | 81,52 | 1 790 | 9,49 |
| 231 | 0 | 491 | 34,93 | 751 | 0 | 1 011 | 7,94 | 1 271 | 60,69 | 1 531 | 82,4 | 1 791 | 6,81 |
| 232 | 0 | 492 | 31,79 | 752 | 0 | 1 012 | 6,05 | 1 272 | 59,64 | 1 532 | 83,21 | 1 792 | 4,28 |
| 233 | 0 | 493 | 28,65 | 753 | 0 | 1 013 | 5,67 | 1 273 | 58,6 | 1 533 | 84,05 | 1 793 | 2,09 |
| 234 | 0 | 494 | 25,92 | 754 | 0 | 1 014 | 6,03 | 1 274 | 57,64 | 1 534 | 85,15 | 1 794 | 0,88 |
| 235 | 0 | 495 | 23,91 | 755 | 0 | 1 015 | 7,68 | 1 275 | 56,79 | 1 535 | 85,92 | 1 795 | 0,88 |
| 236 | 0 | 496 | 22,81 | 756 | 0 | 1 016 | 10,97 | 1 276 | 55,95 | 1 536 | 86,98 | 1 796 | 0 |
| 237 | 0 | 497 | 22,53 | 757 | 0 | 1 017 | 14,72 | 1 277 | 55,09 | 1 537 | 87,45 | 1 797 | 0 |
| 238 | 0 | 498 | 22,62 | 758 | 0 | 1 018 | 17,32 | 1 278 | 54,2 | 1 538 | 87,54 | 1 798 | 0 |
| 239 | 0 | 499 | 22,95 | 759 | 0 | 1 019 | 18,59 | 1 279 | 53,33 | 1 539 | 87,25 | 1 799 | 0 |
| 240 | 0 | 500 | 23,51 | 760 | 0 | 1 020 | 19,35 | 1 280 | 52,52 | 1 540 | 87,04 | 1 800 | 0 |
| 241 | 0 | 501 | 24,04 | 761 | 0 | 1 021 | 20,54 | 1 281 | 51,75 | 1 541 | 86,98 | | |
| 242 | 0 | 502 | 24,45 | 762 | 0 | 1 022 | 21,33 | 1 282 | 50,92 | 1 542 | 87,05 | | |
| 243 | 0 | 503 | 24,81 | 763 | 0 | 1 023 | 22,06 | 1 283 | 49,9 | 1 543 | 87,1 | | |
| 244 | 0 | 504 | 25,29 | 764 | 0 | 1 024 | 23,39 | 1 284 | 48,68 | 1 544 | 87,25 | | |
| 245 | 0 | 505 | 25,99 | 765 | 0 | 1 025 | 25,52 | 1 285 | 47,41 | 1 545 | 87,25 | | |
| 246 | 0 | 506 | 26,83 | 766 | 0 | 1 026 | 28,28 | 1 286 | 46,5 | 1 546 | 87,07 | | |
| 247 | 0 | 507 | 27,6 | 767 | 0 | 1 027 | 30,38 | 1 287 | 46,22 | 1 547 | 87,29 | | |
| 248 | 0 | 508 | 28,17 | 768 | 0 | 1 028 | 31,22 | 1 288 | 46,44 | 1 548 | 87,14 | | |
| 249 | 0 | 509 | 28,63 | 769 | 0 | 1 029 | 32,22 | 1 289 | 47,35 | 1 549 | 87,03 | | |
| 250 | 0 | 510 | 29,04 | 770 | 0 | 1 030 | 33,78 | 1 290 | 49,01 | 1 550 | 87,25 | | |
| 251 | 0 | 511 | 29,43 | 771 | 0 | 1 031 | 35,08 | 1 291 | 50,93 | 1 551 | 87,03 | | |
| 252 | 0 | 512 | 29,78 | 772 | 1,6 | 1 032 | 35,91 | 1 292 | 52,79 | 1 552 | 87,03 | | |
| 253 | 1,51 | 513 | 30,13 | 773 | 5,03 | 1 033 | 36,06 | 1 293 | 54,66 | 1 553 | 87,07 | | |
| 254 | 4,12 | 514 | 30,57 | 774 | 9,49 | 1 034 | 35,5 | 1 294 | 56,6 | 1 554 | 86,81 | | |
| 255 | 7,02 | 515 | 31,1 | 775 | 13 | 1 035 | 34,76 | 1 295 | 58,55 | 1 555 | 86,92 | | |
| 256 | 9,45 | 516 | 31,65 | 776 | 14,65 | 1 036 | 34,7 | 1 296 | 60,47 | 1 556 | 86,66 | | |
| 257 | 11,86 | 517 | 32,14 | 777 | 15,15 | 1 037 | 35,41 | 1 297 | 62,28 | 1 557 | 86,92 | | |
| 258 | 14,52 | 518 | 32,62 | 778 | 15,67 | 1 038 | 36,65 | 1 298 | 63,9 | 1 558 | 86,59 | | |
| 259 | 17,01 | 519 | 33,25 | 779 | 16,76 | 1 039 | 37,57 | 1 299 | 65,2 | 1 559 | 86,92 | | |
| 260 | 19,48 | 520 | 34,2 | 780 | 17,88 | 1 040 | 38,51 | 1 300 | 66,02 | 1 560 | 86,59 | | |

Aeg

Kiirus

Aeg

Kiirus

Aeg

Kiirus

Aeg

Kiirus

Aeg

Kiirus

Aeg

Kiirus

Aeg

Kiirus

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

s

km/h

1

0

261

22,38

521

35,46

781

18,33

1 041

39,88

1 301

66,39

1 561

86,88

2

0

262

24,75

522

36,81

782

18,31

1 042

41,25

1 302

66,74

1 562

86,7

3

0

263

25,55

523

37,98

783

18,05

1 043

42,07

1 303

67,43

1 563

86,81

4

0

264

25,18

524

38,84

784

17,39

1 044

43,03

1 304

68,44

1 564

86,81

5

0

265

23,94

525

39,43

785

16,35

1 045

44,4

1 305

69,52

1 565

86,81

6

0

266

22,35

526

39,73

786

14,71

1 046

45,14

1 306

70,53

1 566

86,81

7

2,35

267

21,28

527

39,8

787

11,71

1 047

45,44

1 307

71,47

1 567

86,99

8

5,57

268

20,86

528

39,69

788

7,81

1 048

46,13

1 308

72,32

1 568

87,03

9

8,18

269

20,65

529

39,29

789

5,25

1 049

46,79

1 309

72,89

1 569

86,92

10

9,37

270

20,18

530

38,59

790

4,62

1 050

47,45

1 310

73,07

1 570

87,1

11

9,86

271

19,33

531

37,63

791

5,62

1 051

48,68

1 311

73,03

1 571

86,85

12

10,18

272

18,23

532

36,22

792

8,24

1 052

50,13

1 312

72,94

1 572

87,14

13

10,38

273

16,99

533

34,11

793

10,98

1 053

51,16

1 313

73,01

1 573

86,96

14

10,57

274

15,56

534

31,16

794

13,15

1 054

51,37

1 314

73,44

1 574

86,85

15

10,95

275

13,76

535

27,49

795

15,47

1 055

51,3

1 315

74,19

1 575

86,77

16

11,56

276

11,5

536

23,63

796

18,19

1 056

51,15

1 316

74,81

1 576

86,81

17

12,22

277

8,68

537

20,16

797

20,79

1 057

50,88

1 317

75,01

1 577

86,85

18

12,97

278

5,2

538

17,27

798

22,5

1 058

50,63

1 318

74,99

1 578

86,74

19

14,33

279

1,99

539

14,81

799

23,19

1 059

50,2

1 319

74,79

1 579

86,81

20

16,38

280

0

540

12,59

800

23,54

1 060

49,12

1 320

74,41

1 580

86,7

21

18,4

281

0

541

10,47

801

24,2

1 061

48,02

1 321

74,07

1 581

86,52

22

19,86

282

0

542

8,85

802

25,17

1 062

47,7

1 322

73,77

1 582

86,7

23

20,85

283

0,5

543

8,16

803

26,28

1 063

47,93

1 323

73,38

1 583

86,74

24

21,52

284

0,57

544

8,95

804

27,69

1 064

48,57

1 324

72,79

1 584

86,81

25

21,89

285

0,6

545

11,3

805

29,72

1 065

48,88

1 325

71,95

1 585

86,85

26

21,98

286

0,58

546

14,11

806

32,17

1 066

49,03

1 326

71,06

1 586

86,92

27

21,91

287

0

547

15,91

807

34,22

1 067

48,94

1 327

70,45

1 587

86,88

28

21,68

288

0

548

16,57

808

35,31

1 068

48,32

1 328

70,23

1 588

86,85

29

21,21

289

0

549

16,73

809

35,74

1 069

47,97

1 329

70,24

1 589

87,1

30

20,44

290

0

550

17,24

810

36,23

1 070

47,92

1 330

70,32

1 590

86,81

31

19,24

291

0

551

18,45

811

37,34

1 071

47,54

1 331

70,3

1 591

86,99

32

17,57

292

0

552

20,09

812

39,05

1 072

46,79

1 332

70,05

1 592

86,81

33

15,53

293

0

553

21,63

813

40,76

1 073

46,13

1 333

69,66

1 593

87,14

34

13,77

294

0

554

22,78

814

41,82

1 074

45,73

1 334

69,26

1 594

86,81

35

12,95

295

0

555

23,59

815

42,12

1 075

45,17

1 335

68,73

1 595

86,85

36

12,95

296

0

556

24,23

816

42,08

1 076

44,43

1 336

67,88

1 596

87,03

37

13,35

297

0

557

24,9

817

42,27

1 077

43,59

1 337

66,68

1 597

86,92

38

13,75

298

0

558

25,72

818

43,03

1 078

42,68

1 338

65,29

1 598

87,14

39

13,82

299

0

559

26,77

819

44,14

1 079

41,89

1 339

63,95

1 599

86,92

40

13,41

300

0

560

28,01

820

45,13

1 080

41,09

1 340

62,84

1 600

87,03

41

12,26

301

0

561

29,23

821

45,84

1 081

40,38

1 341

62,21

1 601

86,99

42

9,82

302

0

562

30,06

822

46,4

1 082

39,99

1 342

62,04

1 602

86,96

43

5,96

303

0

563

30,31

823

46,89

1 083

39,84

1 343

62,26

1 603

87,03

44

2,2

304

0

564

30,29

824

47,34

1 084

39,46

1 344

62,87

1 604

86,85

45

0

305

0

565

30,05

825

47,66

1 085

39,15

1 345

63,55

1 605

87,1

46

0

306

0

566

29,44

826

47,77

1 086

38,9

1 346

64,12

1 606

86,81

47

0

307

0

567

28,6

827

47,78

1 087

38,67

1 347

64,73

1 607

87,03

48

0

308

0

568

27,63

828

47,64

1 088

39,03

1 348

65,45

1 608

86,77

49

0

309

0

569

26,66

829

47,23

1 089

40,37

1 349

66,18

1 609

86,99

50

1,87

310

0

570

26,03

830

46,66

1 090

41,03

1 350

66,97

1 610

86,96

51

4,97

311

0

571

25,85

831

46,08

1 091

40,76

1 351

67,85

1 611

86,96

52

8,4

312

0

572

26,14

832

45,45

1 092

40,02

1 352

68,74

1 612

87,07

53

9,9

313

0

573

27,08

833

44,69

1 093

39,6

1 353

69,45

1 613

86,96

54

11,42

314

0

574

28,42

834

43,73

1 094

39,37

1 354

69,92

1 614

86,92

55

15,11

315

0

575

29,61

835

42,55

1 095

38,84

1 355

70,24

1 615

87,07

56

18,46

316

0

576

30,46

836

41,14

1 096

37,93

1 356

70,49

1 616

86,92

57

20,21

317

0

577

30,99

837

39,56

1 097

37,19

1 357

70,63

1 617

87,14

58

22,13

318

0

578

31,33

838

37,93

1 098

36,21

1 358

70,68

1 618

86,96

59

24,17

319

0

579

31,65

839

36,69

1 099

35,32

1 359

70,65

1 619

87,03

60

25,56

320

0

580

32,02

840

36,27

1 100

35,56

1 360

70,49

1 620

86,85

61

26,97

321

0

581

32,39

841

36,42

1 101

36,96

1 361

70,09

1 621

86,77

62

28,83

322

0

582

32,68

842

37,14

1 102

38,12

1 362

69,35

1 622

87,1

63

31,05

323

0

583

32,84

843

38,13

1 103

38,71

1 363

68,27

1 623

86,92

64

33,72

324

3,01

584

32,93

844

38,55

1 104

39,26

1 364

67,09

1 624

87,07

65

36

325

8,14

585

33,22

845

38,42

1 105

40,64

1 365

65,96

1 625

86,85

66

37,91

326

13,88

586

33,89

846

37,89

1 106

43,09

1 366

64,87

1 626

86,81

67

39,65

327

18,08

587

34,96

847

36,89

1 107

44,83

1 367

63,79

1 627

87,14

68

41,23

328

20,01

588

36,28

848

35,53

1 108

45,33

1 368

62,82

1 628

86,77

69

42,85

329

20,3

589

37,58

849

34,01

1 109

45,24

1 369

63,03

1 629

87,03

70

44,1

330

19,53

590

38,58

850

32,88

1 110

45,14

1 370

63,62

1 630

86,96

71

44,37

331

17,92

591

39,1

851

32,52

1 111

45,06

1 371

64,8

1 631

87,1

72

44,3

332

16,17

592

39,22

852

32,7

1 112

44,82

1 372

65,5

1 632

86,99

73

44,17

333

14,55

593

39,11

853

33,48

1 113

44,53

1 373

65,33

1 633

86,92

74

44,13

334

12,92

594

38,8

854

34,97

1 114

44,77

1 374

63,83

1 634

87,1

75

44,17

335

11,07

595

38,31

855

36,78

1 115

45,6

1 375

62,44

1 635

86,85

76

44,51

336

8,54

596

37,73

856

38,64

1 116

46,28

1 376

61,2

1 636

86,92

77

45,16

337

5,15

597

37,24

857

40,48

1 117

47,18

1 377

59,58

1 637

86,77

78

45,64

338

1,96

598

37,06

858

42,34

1 118

48,49

1 378

57,68

1 638

86,88

79

46,16

339

0

599

37,1

859

44,16

1 119

49,42

1 379

56,4

1 639

86,63

80

46,99

340

0

600

37,42

860

45,9

1 120

49,56

1 380

54,82

1 640

86,85

81

48,19

341

0

601

38,17

861

47,55

1 121

49,47

1 381

52,77

1 641

86,63

82

49,32

342

0

602

39,19

862

49,09

1 122

49,28

1 382

52,22

1 642

86,77

83

49,7

343

0

603

40,31

863

50,42

1 123

48,58

1 383

52,48

1 643

86,77

84

49,5

344

0

604

41,46

864

51,49

1 124

48,03

1 384

52,74

1 644

86,55

85

48,98

345

0

605

42,44

865

52,23

1 125

48,2

1 385

53,14

1 645

86,59

86

48,65

346

0

606

42,95

866

52,58

1 126

48,72

1 386

53,03

1 646

86,55

87

48,65

347

0

607

42,9

867

52,63

1 127

48,91

1 387

52,55

1 647

86,7

88

48,87

348

0

608

42,43

868

52,49

1 128

48,93

1 388

52,19

1 648

86,44

89

48,97

349

0

609

41,74

869

52,19

1 129

49,05

1 389

51,09

1 649

86,7

90

48,96

350

0

610

41,04

870

51,82

1 130

49,23

1 390

49,88

1 650

86,55

91

49,15

351

0

611

40,49

871

51,43

1 131

49,28

1 391

49,37

1 651

86,33

92

49,51

352

0

612

40,8

872

51,02

1 132

48,84

1 392

49,26

1 652

86,48

93

49,74

353

0

613

41,66

873

50,61

1 133

48,12

1 393

49,37

1 653

86,19

94

50,31

354

0,9

614

42,48

874

50,26

1 134

47,8

1 394

49,88

1 654

86,37

95

50,78

355

2

615

42,78

875

50,06

1 135

47,42

1 395

50,25

1 655

86,59

96

50,75

356

4,08

616

42,39

876

49,97

1 136

45,98

1 396

50,17

1 656

86,55

97

50,78

357

7,07

617

40,78

877

49,67

1 137

42,96

1 397

50,5

1 657

86,7

98

51,21

358

10,25

618

37,72

878

48,86

1 138

39,38

1 398

50,83

1 658

86,63

99

51,6

359

12,77

619

33,29

879

47,53

1 139

35,82

1 399

51,23

1 659

86,55

100

51,89

360

14,44

620

27,66

880

45,82

1 140

31,85

1 400

51,67

1 660

86,59

101

52,04

361

15,73

621

21,43

881

43,66

1 141

26,87

1 401

51,53

1 661

86,55

102

51,99

362

17,23

622

15,62

882

40,91

1 142

21,41

1 402

50,17

1 662

86,7

103

51,99

363

19,04

623

11,51

883

37,78

1 143

16,41

1 403

49,99

1 663

86,55

104

52,36

364

20,96

624

9,69

884

34,89

1 144

12,56

1 404

50,32

1 664

86,7

105

52,58

365

22,94

625

9,46

885

32,69

1 145

10,41

1 405

51,05

1 665

86,52

106

52,47

366

25,05

626

10,21

886

30,99

1 146

9,07

1 406

51,45

1 666

86,85

107

52,03

367

27,31

627

11,78

887

29,31

1 147

7,69

1 407

52

1 667

86,55

108

51,46

368

29,54

628

13,6

888

27,29

1 148

6,28

1 408

52,3

1 668

86,81

109

51,31

369

31,52

629

15,33

889

24,79

1 149

5,08

1 409

52,22

1 669

86,74

110

51,45

370

33,19

630

17,12

890

21,78

1 150

4,32

1 410

52,66

1 670

86,63

111

51,48

371

34,67

631

18,98

891

18,51

1 151

3,32

1 411

53,18

1 671

86,77

112

51,29

372

36,13

632

20,73

892

15,1

1 152

1,92

1 412

53,8

1 672

87,03

113

51,12

373

37,63

633

22,17

893

11,06

1 153

1,07

1 413

54,53

1 673

87,07

114

50,96

374

39,07

634

23,29

894

6,28

1 154

0,66

1 414

55,37

1 674

86,92

115

50,81

375

40,08

635

24,19

895

2,24

1 155

0

1 415

56,29

1 675

87,07

116

50,86

376

40,44

636

24,97

896

0

1 156

0

1 416

57,31

1 676

87,18

117

51,34

377

40,26

637

25,6

897

0

1 157

0

1 417

57,94

1 677

87,32

118

51,68

378

39,29

638

25,96

898

0

1 158

0

1 418

57,86

1 678

87,36

119

51,58

379

37,23

639

25,86

899

0

1 159

0

1 419

57,75

1 679

87,29

120

51,36

380

34,14

640

24,69

900

0

1 160

0

1 420

58,67

1 680

87,58

121

51,39

381

30,18

641

21,85

901

0

1 161

0

1 421

59,4

1 681

87,61

122

50,98

382

25,71

642

17,45

902

2,56

1 162

0

1 422

59,69

1 682

87,76

123

48,63

383

21,58

643

12,34

903

4,81

1 163

0

1 423

60,02

1 683

87,65

124

44,83

384

18,5

644

7,59

904

6,38

1 164

0

1 424

60,21

1 684

87,61

125

40,3

385

16,56

645

4

905

8,62

1 165

0

1 425

60,83

1 685

87,65

126

35,65

386

15,39

646

1,76

906

10,37

1 166

0

1 426

61,16

1 686

87,65

127

30,23

387

14,77

647

0

907

11,17

1 167

0

1 427

61,6

1 687

87,76

128

24,08

388

14,58

648

0

908

13,32

1 168

0

1 428

62,15

1 688

87,76

129

18,96

389

14,72

649

0

909

15,94

1 169

0

1 429

62,7

1 689

87,8

130

14,19

390

15,44

650

0

910

16,89

1 170

0

1 430

63,65

1 690

87,72

131

8,72

391

16,92

651

0

911

17,13

1 171

0

1 431

64,27

1 691

87,69

132

3,41

392

18,69

652

0

912

18,04

1 172

0

1 432

64,31

1 692

87,54

133

0,64

393

20,26

653

0

913

19,96

1 173

0

1 433

64,13

1 693

87,76

134

0

394

21,63

654

0

914

22,05

1 174

0

1 434

64,27

1 694

87,5

135

0

395

22,91

655

0

915

23,65

1 175

0

1 435

65,22

1 695

87,43

136

0

396

24,13

656

0

916

25,72

1 176

0

1 436

66,25

1 696

87,47

137

0

397

25,18

657

0

917

28,62

1 177

0

1 437

67,09

1 697

87,5

138

0

398

26,16

658

2,96

918

31,99

1 178

0

1 438

68,37

1 698

87,5

139

0

399

27,41

659

7,9

919

35,07

1 179

0

1 439

69,36

1 699

87,18

140

0

400

29,18

660

13,49

920

37,42

1 180

0

1 440

70,57

1 700

87,36

141

0

401

31,36

661

18,36

921

39,65

1 181

0

1 441

71,89

1 701

87,29

142

0,63

402

33,51

662

22,59

922

41,78

1 182

0

1 442

73,35

1 702

87,18

143

1,56

403

35,33

663

26,26

923

43,04

1 183

0

1 443

74,64

1 703

86,92

144

2,99

404

36,94

664

29,4

924

43,55

1 184

0

1 444

75,81

1 704

87,36

145

4,5

405

38,6

665

32,23

925

42,97

1 185

0

1 445

77,24

1 705

87,03

146

5,39

406

40,44

666

34,91

926

41,08

1 186

0

1 446

78,63

1 706

87,07

147

5,59

407

42,29

667

37,39

927

40,38

1 187

0

1 447

79,32

1 707

87,29

148

5,45

408

43,73

668

39,61

928

40,43

1 188

0

1 448

80,2

1 708

86,99

149

5,2

409

44,47

669

41,61

929

40,4

1 189

0

1 449

81,67

1 709

87,25

150

4,98

410

44,62

670

43,51

930

40,25

1 190

0

1 450

82,11

1 710

87,14

151

4,61

411

44,41

671

45,36

931

40,32

1 191

0

1 451

82,91

1 711

86,96

152

3,89

412

43,96

672

47,17

932

40,8

1 192

0

1 452

83,43

1 712

87,14

153

3,21

413

43,41

673

48,95

933

41,71

1 193

0

1 453

83,79

1 713

87,07

154

2,98

414

42,83

674

50,73

934

43,16

1 194

0

1 454

83,5

1 714

86,92

155

3,31

415

42,15

675

52,36

935

44,84

1 195

0

1 455

84,01

1 715

86,88

156

4,18

416

41,28

676

53,74

936

46,42

1 196

1,54

1 456

83,43

1 716

86,85

157

5,07

417

40,17

677

55,02

937

47,91

1 197

4,85

1 457

82,99

1 717

86,92

158

5,52

418

38,9

678

56,24

938

49,08

1 198

9,06

1 458

82,77

1 718

86,81

159

5,73

419

37,59

679

57,29

939

49,66

1 199

11,8

1 459

82,33

1 719

86,88

160

6,06

420

36,39

680

58,18

940

50,15

1 200

12,42

1 460

81,78

1 720

86,66

161

6,76

421

35,33

681

58,95

941

50,94

1 201

12,07

1 461

81,81

1 721

86,92

162

7,7

422

34,3

682

59,49

942

51,69

1 202

11,64

1 462

81,05

1 722

86,48

163

8,34

423

33,07

683

59,86

943

53,5

1 203

11,69

1 463

80,72

1 723

86,66

164

8,51

424

31,41

684

60,3

944

55,9

1 204

12,91

1 464

80,61

1 724

86,74

165

8,22

425

29,18

685

61,01

945

57,11

1 205

15,58

1 465

80,46

1 725

86,37

166

7,22

426

26,41

686

61,96

946

57,88

1 206

18,69

1 466

80,42

1 726

86,48

167

5,82

427

23,4

687

63,05

947

58,63

1 207

21,04

1 467

80,42

1 727

86,33

168

4,75

428

20,9

688

64,16

948

58,75

1 208

22,62

1 468

80,24

1 728

86,3

169

4,24

429

19,59

689

65,14

949

58,26

1 209

24,34

1 469

80,13

1 729

86,44

170

4,05

430

19,36

690

65,85

950

58,03

1 210

26,74

1 470

80,39

1 730

86,33

171

3,98

431

19,79

691

66,22

951

58,28

1 211

29,62

1 471

80,72

1 731

86

172

3,91

432

20,43

692

66,12

952

58,67

1 212

32,65

1 472

81,01

1 732

86,33

173

3,86

433

20,71

693

65,01

953

58,76

1 213

35,57

1 473

81,52

1 733

86,22

174

4,17

434

20,56

694

62,22

954

58,82

1 214

38,07

1 474

82,4

1 734

86,08

175

5,32

435

19,96

695

57,44

955

59,09

1 215

39,71

1 475

83,21

1 735

86,22

176

7,53

436

20,22

696

51,47

956

59,38

1 216

40,36

1 476

84,05

1 736

86,33

177

10,89

437

21,48

697

45,98

957

59,72

1 217

40,6

1 477

84,85

1 737

86,33

178

14,81

438

23,67

698

41,72

958

60,04

1 218

41,15

1 478

85,42

1 738

86,26

179

17,56

439

26,09

699

38,22

959

60,13

1 219

42,23

1 479

86,18

1 739

86,48

180

18,38

440

28,16

700

34,65

960

59,33

1 220

43,61

1 480

86,45

1 740

86,48

181

17,49

441

29,75

701

30,65

961

58,52

1 221

45,08

1 481

86,64

1 741

86,55

182

15,18

442

30,97

702

26,46

962

57,82

1 222

46,58

1 482

86,57

1 742

86,66

183

13,08

443

31,99

703

22,32

963

56,68

1 223

48,13

1 483

86,43

1 743

86,66

184

12,23

444

32,84

704

18,15

964

55,36

1 224

49,7

1 484

86,58

1 744

86,59

185

12,03

445

33,33

705

13,79

965

54,63

1 225

51,27

1 485

86,8

1 745

86,55

186

11,72

446

33,45

706

9,29

966

54,04

1 226

52,8

1 486

86,65

1 746

86,74

187

10,69

447

33,27

707

4,98

967

53,15

1 227

54,3

1 487

86,14

1 747

86,21

188

8,68

448

32,66

708

1,71

968

52,02

1 228

55,8

1 488

86,36

1 748

85,96

189

6,2

449

31,73

709

0

969

51,37

1 229

57,29

1 489

86,32

1 749

85,5

190

4,07

450

30,58

710

0

970

51,41

1 230

58,73

1 490

86,25

1 750

84,77

191

2,65

451

29,2

711

0

971

52,2

1 231

60,12

1 491

85,92

1 751

84,65

192

1,92

452

27,56

712

0

972

53,52

1 232

61,5

1 492

86,14

1 752

84,1

193

1,69

453

25,71

713

0

973

54,34

1 233

62,94

1 493

86,36

1 753

83,46

194

1,68

454

23,76

714

0

974

54,59

1 234

64,39

1 494

86,25

1 754

82,77

195

1,66

455

21,87

715

0

975

54,92

1 235

65,52

1 495

86,5

1 755

81,78

196

1,53

456

20,15

716

0

976

55,69

1 236

66,07

1 496

86,14

1 756

81,16

197

1,3

457

18,38

717

0

977

56,51

1 237

66,19

1 497

86,29

1 757

80,42

198

1

458

15,93

718

0

978

56,73

1 238

66,19

1 498

86,4

1 758

79,21

199

0,77

459

12,33

719

0

979

56,33

1 239

66,43

1 499

86,36

1 759

78,48

200

0,63

460

7,99

720

0

980

55,38

1 240

67,07

1 500

85,63

1 760

77,49

201

0,59

461

4,19

721

0

981

54,99

1 241

68,04

1 501

86,03

1 761

76,69

202

0,59

462

1,77

722

0

982

54,75

1 242

69,12

1 502

85,92

1 762

75,92

203

0,57

463

0,69

723

0

983

54,11

1 243

70,08

1 503

86,14

1 763

75,08

204

0,53

464

1,13

724

0

984

53,32

1 244

70,91

1 504

86,32

1 764

73,87

205

0,5

465

2,2

725

0

985

52,41

1 245

71,73

1 505

85,92

1 765

72,15

206

0

466

3,59

726

0

986

51,45

1 246

72,66

1 506

86,11

1 766

69,69

207

0

467

4,88

727

0

987

50,86

1 247

73,67

1 507

85,91

1 767

67,17

208

0

468

5,85

728

0

988

50,48

1 248

74,55

1 508

85,83

1 768

64,75

209

0

469

6,72

729

0

989

49,6

1 249

75,18

1 509

85,86

1 769

62,55

210

0

470

8,02

730

0

990

48,55

1 250

75,59

1 510

85,5

1 770

60,32

211

0

471

10,02

731

0

991

47,87

1 251

75,82

1 511

84,97

1 771

58,45

212

0

472

12,59

732

0

992

47,42

1 252

75,9

1 512

84,8

1 772

56,43

213

0

473

15,43

733

0

993

46,86

1 253

75,92

1 513

84,2

1 773

54,35

214

0

474

18,32

734

0

994

46,08

1 254

75,87

1 514

83,26

1 774

52,22

215

0

475

21,19

735

0

995

45,07

1 255

75,68

1 515

82,77

1 775

50,25

216

0

476

24

736

0

996

43,58

1 256

75,37

1 516

81,78

1 776

48,23

217

0

477

26,75

737

0

997

41,04

1 257

75,01

1 517

81,16

1 777

46,51

218

0

478

29,53

738

0

998

38,39

1 258

74,55

1 518

80,42

1 778

44,35

219

0

479

32,31

739

0

999

35,69

1 259

73,8

1 519

79,21

1 779

41,97

220

0

480

34,8

740

0

1 000

32,68

1 260

72,71

1 520

78,83

1 780

39,33

221

0

481

36,73

741

0

1 001

29,82

1 261

71,39

1 521

78,52

1 781

36,48

222

0

482

38,08

742

0

1 002

26,97

1 262

70,02

1 522

78,52

1 782

33,8

223

0

483

39,11

743

0

1 003

24,03

1 263

68,71

1 523

78,81

1 783

31,09

224

0

484

40,16

744

0

1 004

21,67

1 264

67,52

1 524

79,26

1 784

28,24

225

0

485

41,18

745

0

1 005

20,34

1 265

66,44

1 525

79,61

1 785

26,81

226

0,73

486

41,75

746

0

1 006

18,9

1 266

65,45

1 526

80,15

1 786

23,33

227

0,73

487

41,87

747

0

1 007

16,21

1 267

64,49

1 527

80,39

1 787

19,01

228

0

488

41,43

748

0

1 008

13,84

1 268

63,54

1 528

80,72

1 788

15,05

229

0

489

39,99

749

0

1 009

12,25

1 269

62,6

1 529

81,01

1 789

12,09

230

0

490

37,71

750

0

1 010

10,4

1 270

61,67

1 530

81,52

1 790

9,49

231

0

491

34,93

751

0

1 011

7,94

1 271

60,69

1 531

82,4

1 791

6,81

232

0

492

31,79

752

0

1 012

6,05

1 272

59,64

1 532

83,21

1 792

4,28

233

0

493

28,65

753

0

1 013

5,67

1 273

58,6

1 533

84,05

1 793

2,09

234

0

494

25,92

754

0

1 014

6,03

1 274

57,64

1 534

85,15

1 794

0,88

235

0

495

23,91

755

0

1 015

7,68

1 275

56,79

1 535

85,92

1 795

0,88

236

0

496

22,81

756

0

1 016

10,97

1 276

55,95

1 536

86,98

1 796

0

237

0

497

22,53

757

0

1 017

14,72

1 277

55,09

1 537

87,45

1 797

0

238

0

498

22,62

758

0

1 018

17,32

1 278

54,2

1 538

87,54

1 798

0

239

0

499

22,95

759

0

1 019

18,59

1 279

53,33

1 539

87,25

1 799

0

240

0

500

23,51

760

0

1 020

19,35

1 280

52,52

1 540

87,04

1 800

0

241

0

501

24,04

761

0

1 021

20,54

1 281

51,75

1 541

86,98

242

0

502

24,45

762

0

1 022

21,33

1 282

50,92

1 542

87,05

243

0

503

24,81

763

0

1 023

22,06

1 283

49,9

1 543

87,1

244

0

504

25,29

764

0

1 024

23,39

1 284

48,68

1 544

87,25

245

0

505

25,99

765

0

1 025

25,52

1 285

47,41

1 545

87,25

246

0

506

26,83

766

0

1 026

28,28

1 286

46,5

1 546

87,07

247

0

507

27,6

767

0

1 027

30,38

1 287

46,22

1 547

87,29

248

0

508

28,17

768

0

1 028

31,22

1 288

46,44

1 548

87,14

249

0

509

28,63

769

0

1 029

32,22

1 289

47,35

1 549

87,03

250

0

510

29,04

770

0

1 030

33,78

1 290

49,01

1 550

87,25

251

0

511

29,43

771

0

1 031

35,08

1 291

50,93

1 551

87,03

252

0

512

29,78

772

1,6

1 032

35,91

1 292

52,79

1 552

87,03

253

1,51

513

30,13

773

5,03

1 033

36,06

1 293

54,66

1 553

87,07

254

4,12

514

30,57

774

9,49

1 034

35,5

1 294

56,6

1 554

86,81

255

7,02

515

31,1

775

13

1 035

34,76

1 295

58,55

1 555

86,92

256

9,45

516

31,65

776

14,65

1 036

34,7

1 296

60,47

1 556

86,66

257

11,86

517

32,14

777

15,15

1 037

35,41

1 297

62,28

1 557

86,92

258

14,52

518

32,62

778

15,67

1 038

36,65

1 298

63,9

1 558

86,59

259

17,01

519

33,25

779

16,76

1 039

37,57

1 299

65,2

1 559

86,92

260

19,48

520

34,2

780

17,88

1 040

38,51

1 300

66,02

1 560

86,59

---

13. lisa 7. liide

Tühjendamine ja kaalumine

1.

Mootor täidetakse uue õliga. Kui kasutatakse püsimahuga õlivanni (vastavalt ASTM-i standardile D7156-09), peab õlipump olema mootori õliga täitmise ajal sisse lülitatud. Lisatakse piisavalt õli, et see täidaks nii mootori kui ka välise õlivanni.

2.

Mootor käivitatakse ja sellel lastakse töötada soovitud katsetsükli vältel (vt punktid 2.2.15 ja 2.4.4.8.3.1) vähemalt ühe tunni jooksul.

3.

Kui tsükkel on lõppenud, lastakse õlitemperatuuril enne mootori seiskamist stabiliseeruda mootori püsiseisundis.

4.

Puhas ja tühi õlikogumisanum kaalutakse.

5.

Samuti kaalutakse kõik puhtad abivahendid, mida õli väljutamise ajal kasutatakse (näiteks riidelapid).

6.

Õli väljutatakse kümne minuti vältel sisselülitatud välise õlipumbaga (kui see kuulub varustusse) ja seejärel veel kümne minuti vältel väljalülitatud välise õlipumbaga. Kui püsimahuga õlivanni ei kasutata, väljutatakse õli mootorist kokku 20 minuti vältel.

7.

Väljutatud õli kaalutakse.

8.

Punkti 7 kohaselt kindlaks määratud mass lahutatakse punkti 4 kohaselt kindlaks määratud massist. Vahe vastab mootorist väljutatud ja õlikogumisanumasse kogutud õli kogumassile.

9.

Õli kallatakse ettevaatlikult mootorisse tagasi.

10.

Tühi õlikogumisanum kaalutakse.

11.

Punkti 10 kohaselt kindlaks määratud mass lahutatakse punkti 4 kohaselt kindlaks määratud massist. Vahe vastab õlikogumisanumasse jäänud õli massile, mis jäi mootorisse tagasi valamata.

12.

Kõik punkti 5 kohaselt kaalutud määrdunud abivahendid kaalutakse uuesti.

13.

Punkti 12 kohaselt kindlaks määratud mass lahutatakse punkti 5 kohaselt kindlaks määratud massist. Vahe vastab määrdunud abivahendite külge jäänud õli massile, mis jäi mootorisse tagasi valamata.

14.

Punktide 11 ja 13 kohaselt arvutatud õlijääkide massid lahutatakse punkti 8 kohaselt arvutatud väljutatud õli kogumassist. Nende masside vahe vastab mootorisse tagasi valatud õli kogumassile.

15.

Mootorit käitatakse soovitud katsetsükli(te) vältel (vt punktid 2.2.15 ja 2.4.4.8.3.1).

16.

Korratakse punktide 3 kuni 8 tegevusi.

17.

Punkti 16 kohaselt väljutatud õli mass lahutatakse punkti 14 kohaselt saadud massist. Nende masside vahe vastab õlikulu kogumassile.

18.

Punkti 14 kohaselt arvutatud õlikulu kogumass jagatakse punkti 15 kohaselt korraldatud katsetsüklite kestusega tundides. Saadud jagatis on määrdeainetarve.

---

13. lisa 8. liide

Kasutuskestuse saavutamise katseplaani näide, sealhulgas termilise, määrdeainekulu ja regenereerimise tsüklid

Image 261

---

13. lisa 9. liide

Kasutuskestuse saavutamise katseplaani vooskeem

Image 262

---

14. LISA

Juurdepääs sõiduki pardadiagnostikasüsteemi teabele

1.

Juurdepääs pardadiagnostikasüsteemi teabele

1.1.

Tüübikinnituse või selle muutmise taotlusele lisatakse asjakohane teave mootori või sõiduki pardadiagnostikasüsteemi kohta. See asjakohane teave peab võimaldama varuosade või moderniseerimiseks vajalike osade tootjatel valmistada neid osi kokkusobivana sõiduki pardadiagnostikasüsteemiga, et tagada nende osade riketeta töö ja sõiduki tõrgeteta kasutamine. See asjakohane teave peab võimaldama diagnostikavahendite ja katseseadmete tootjatel valmistada tööriistu ja vahendeid, mis tagavad sõiduki heitekontrollisüsteemi tõhusa ja täpse diagnostika.

1.2.

Tüübikinnitusasutused teevad taotluse korral kõigile osade, diagnostikavahendite ja katseseadmete tootjatele, kes on asjast huvitatud, mittediskrimineerivatel tingimustel kättesaadavaks käesoleva lisa punkti 2.1, mis sisaldab asjakohast teavet pardadiagnostikasüsteemi kohta.

1.3.

| — | esitab tüübikinnitusasutus 30 päeva jooksul kõnealuse sõiduki tootjale taotluse teha kättesaadavaks käesoleva lisa punktis 2.1 nõutud teave; |
| --- | --- |

—

esitab tüübikinnitusasutus 30 päeva jooksul kõnealuse sõiduki tootjale taotluse teha kättesaadavaks käesoleva lisa punktis 2.1 nõutud teave;

| — | sõiduki tootja esitab selle teabe tüübikinnitusasutusele kahe kuu jooksul pärast taotluse saamist; |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja esitab selle teabe tüübikinnitusasutusele kahe kuu jooksul pärast taotluse saamist;

| — | tüübikinnitusasutus edastab selle teabe kokkuleppeosaliste tüübikinnitusasutustele ja algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus lisab selle teabe käesoleva eeskirja 1. lisasse ja käsitleb mootorisüsteemi või sõiduki tüübikinnitusalast teavet. |
| --- | --- |

—

tüübikinnitusasutus edastab selle teabe kokkuleppeosaliste tüübikinnitusasutustele ja algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus lisab selle teabe käesoleva eeskirja 1. lisasse ja käsitleb mootorisüsteemi või sõiduki tüübikinnitusalast teavet.

1.4.

Selle nõudega ei tunnistata kehtetuks ühtegi käesoleva eeskirja alusel varem antud tüübikinnitust ega takistata selliste tüübikinnituste laiendamist selle eeskirja alusel, mille kohaselt algne tüübikinnitus anti.

1.5.

Teavet saab taotleda ainult selliste varu- või talitlusosade puhul, mille kohta kehtib ÜRO tüübikinnituse nõue, või osade puhul, mis on osa süsteemist, mille kohta kehtib ÜRO tüübikinnituse nõue.

1.6.

Teabenõudes märgitakse selle mootorisüsteemi või sõiduki mudeli täpne kirjeldus, mille kohta teavet taotletakse. Tuleb esitada kinnitus, et teavet soovitakse varuosade või moderniseerimiseks vajalike osade või komponentide või diagnostikavahendite või katseseadmete täiustamise jaoks.

2.

Pardadiagnostikasüsteemi andmed

2.1.

Pardadiagnostikasüsteemiga ühilduvate diagnostikavahendite, katseseadmete, varu- või talitlusosade tootmise võimaldamiseks peab mootori või sõiduki tootja esitama järgmise täiendava teabe, välja arvatud juhul, kui kõnealune teave on kaitstud intellektuaalomandiõigustega või kui see on tootja või algseadmete tarnija(te) oskusteabe osa.

2.1.1.

Mootorile või sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud ettevalmistustsüklite tüüp ja arv.

2.1.2.

Mootorile või sõidukile algse tüübikinnituse andmisel pardadiagnostikasüsteemi jälgitava osaga seoses kasutatud pardadiagnostikasüsteemi tõendamistsükli tüübi kirjeldus.

2.1.3.

Muude sideprotokollistandardite kasutamise korral tuleb esitada ammendav selgitus.

2.1.4.

| Osa | Veakood | Seirestrateegia | Vea tuvastamise kriteerium | Rikkenäidiku rakendumise kriteerium | Sekundaarsed parameetrid | Ettevalmistamine | Tõendamiskatse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Selektiivse katalüütilise taandamise katalüsaator | P20EE | NOx-i andurite 1 ja 2 signaalid | Andurite 1 ja 2 signaalide erinevus | 2. tsükkel | Mootori pöörlemissagedus, mootori koormus, katalüsaatori temperatuur, reagendi toime, heitgaasi massivooluhulk | Üks pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel) | Pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel) |

Osa

Veakood

Seirestrateegia

Vea tuvastamise kriteerium

Rikkenäidiku rakendumise kriteerium

Sekundaarsed parameetrid

Ettevalmistamine

Tõendamiskatse

Selektiivse katalüütilise taandamise katalüsaator

P20EE

NOx-i andurite 1 ja 2 signaalid

Andurite 1 ja 2 signaalide erinevus

2. tsükkel

Mootori pöörlemissagedus, mootori koormus, katalüsaatori temperatuur, reagendi toime, heitgaasi massivooluhulk

Üks pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel)

Pardadiagnostikasüsteemi katsetsükkel (WHTC kuumkäivituskatsetsükkel)

---

15. LISA

Diisli- ja gaaskütusel töötavate segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite täiendavad tehnilised nõuded

1.

Käesolevat lisa kohaldatakse segakahekütuseliste mootorite ja segakahekütuseliste sõidukite suhtes.

2.

Mõisted ja lühendid

2.1.

„Gaaskütuse energiategur“ (GER) – segakahekütuselise mootori puhul gaaskütuse (1)
  1 energiasisalduse osakaal (protsentides) mõlema kütuse (diisli- ja gaaskütus) energiasisaldusest.

2.2.

„Gaaskütuse keskmine suhtarv“ – gaaskütuse keskmine energiategur, arvutatuna kogu konkreetse talitlustsükli kohta.

2.3.

„1A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor“ – segakahekütuseline mootor, millel gaaskütuse keskmine suhtarv WHTC kuumkäivituskatsetsüklis ei ole väiksem kui 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), ning mis tühikäigul ei tööta ainult diislikütusel ja millel puudub diislirežiim.

2.4.

„1B-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor“ – segakahekütuseline mootor, millel gaaskütuse keskmine suhtarv WHTC kuumkäivituskatsetsüklis ei ole madalam kui 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), ning mis segakahekütuserežiimil ei tööta tühikäigul ainult diislikütusel ja millel on diislirežiim.

2.5.

„2A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor“ – segakahekütuseline mootor, millel gaaskütuse keskmine suhtarv WHTC kuumkäivituskatsetsüklis on 10–90 % (10 % < GERWHTC < 90 %), ja millel puudub diislirežiim, või millel gaaskütuse keskmine suhtarv WHTC kuumkäivituskatsetsüklis ei ole väiksem kui 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), ning mis tühikäigul töötab ainult diislikütusel ja millel puudub diislirežiim.

2.6.

„2B-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor“ – segakahekütuseline mootor, millel gaaskütuse keskmine suhtarv WHTC kuumkäivituskatsetsüklis on 10–90 % (10 % < GERWHTC < 90 %), ja millel on diislirežiim, või millel gaaskütuse keskmine suhtarv WHTC kuumkäivituskatsetsüklis ei ole väiksem kui 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), ning mis segakahekütuserežiimil saab tühikäigul töötada ainult diislikütusel ja millel on diislirežiim.

2.7.

„3B-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor“ (2) – segakahekütuseline mootor, millel gaaskütuse keskmine suhtarv WHTC kuumkäivituskatsetsüklis ei ole suurem kui 10 % (GERWHTC ≤ 10 %), ja millel on diislirežiim.

3.

Segakahekütuselise mootori tüübikinnituse täiendavad erinõuded

3.1.

Segakahekütuse mootoritüüpkond

3.1.1.

Kõik segakahekütuse mootoritüüpkonda kuuluvad mootorid peavad olema sama punktis 2 (3) määratletud segakahekütuseliste mootorite tüüpi ja töötama sama tüüpi kütustega või vajaduse korral kütustega, mis on käesoleva eeskirja kohaselt deklareeritud sama(de)sse kütuserühma(desse) kuuluva(te)ks.

Kõik segakahekütuse mootoritüüpkonda kuuluvad mootorid peavad vastama survesüütemootorite tüüpkonda kuulumise kriteeriumidele, mis on esitatud käesolevas eeskirjas.

Suurima ja väikseima GERWHTC vahe (st suurim GERWHTC miinus väikseim GERWHTC) ei tohi ühe segakahekütuse mootoritüüpkonna piires ületada 30 %.

3.1.2.

Segakahekütuse mootoritüüpkonna algmootori valimisel lähtutakse käesolevas eeskirjas esitatud survesüütemootorite tüüpkonna algmootori valimise kriteeriumidest.

4.

Üldnõuded

4.1.

Segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite töörežiimid

4.1.1.

Segakahekütuseline mootor võib töötada diislirežiimil üksnes juhul, kui see on diislirežiimil töötades sertifitseeritud vastavalt kõikidele käesoleva eeskirja survesüütemootoreid käsitlevatele nõuetele.

Kui segakahekütuseline mootor töötatakse välja juba sertifitseeritud survesüütemootori põhjal, siis on vaja diislirežiimil töötamiseks uut sertifitseerimist.

4.1.2.

Tingimused, mil segakahekütuseline raskesõidukimootor võib tühikäigul töötada ainult diislikütusel

4.1.2.1.

1A-tüüpi segakahekütuselised raskesõidukimootorid ei tohi tühikäigul töötada ainult diislikütusel, välja arvatud soojendamise ja käivitamise ajal punktis 4.1.3 kindlaks määratud tingimustel.

4.1.2.2.

1B-tüüpi segakahekütuselised raskesõidukimootorid ei tohi segakahekütuserežiimil töötada tühikäigul ainult diislikütusel.

4.1.2.3.

2A-, 2B- ja 3B-tüüpi segakahekütuselised raskesõidukimootorid võivad tühikäigul ainult diislikütusel töötada.

4.1.3.

Tingimused, mil segakahekütuseline raskesõidukimootor võib soojendamise või käivitamise ajal töötada üksnes diislikütusel

4.1.3.1.

1B-, 2B- või 3B-tüüpi segakahekütuseline mootor võib soojendamise või käivitamise ajal töötada ainult diislikütusel. Ent sel juhul peab see töötama diislirežiimil.

4.1.3.2.

1A- või 2A-tüüpi segakahekütuseline mootor võib soojendamise või käivitamise ajal ainult diislikütusel töötada. Ent sel juhul loetakse see strateegia heitekontrolli abistrateegiaks ja tuleb täita järgmised lisanõuded:

4.1.3.2.1.

strateegia lülitub välja, kui jahutusvedelik on saavutanud temperatuuri 343 K (70 °C), või 15 minuti jooksul pärast rakendumist (kumb toimub varem) ning

4.1.3.2.2.

hooldusrežiim rakendub siis, kui see strateegia on rakendunud.

4.2.

Hooldusrežiim

4.2.1.

Kui mootor töötab hooldusrežiimil, peab segakahekütuselisel sõidukil kehtima talitluspiirang ja sõiduk on ajutiselt vabastatud käesolevas eeskirjas kindlaks määratud heitgaasi, pardadiagnostika ja NOx-i piiramisega seotud nõuetest.

4.2.2.

Hooldusrežiimil töötavate segakahekütuseliste sõidukite suhtes kohaldatav talitluspiirang on see, mille rakendab 11. lisa kohane teise taseme meeldetuletussüsteem või punktis 4.2.2.3 esitatud erijuhul kõnealuses punktis kirjeldatud võimsuse piiramine.

Talitluspiirang ei tohi välja lülituda 11. lisas kirjeldatud hoiatus- ja meeldetuletussüsteemide rakendumise ega väljalülitumise korral.

Hooldusrežiimi sisse- ja väljalülitumine ei tohi rakendada ega välja lülitada 11. lisas kirjeldatud hoiatus- ja meeldetuletussüsteeme.

Talitluspiirangu nõuete näited on esitatud 2. liites.

4.2.2.1.

Talitluspiirang rakendub automaatselt, kui rakendub hooldusrežiim.

Kui hooldusrežiim rakendub punkti 4.2.3 kohaselt gaasi etteandesüsteemi rikke või ebanormaalse gaasikulu tõttu, rakendub talitluspiirang sõiduki järgmise seiskamise või 30-minutilise töötamise järel pärast hooldusrežiimi rakendumist (kumb toimub varem).

Kui hooldusrežiim rakendub seetõttu, et gaaskütusepaak on tühi, rakendub talitluspiirang kohe pärast hooldusrežiimi rakendumist.

4.2.2.2.

Segakahekütuserežiimil lülitub tühja gaaskütuse paagi korral gaaskütuse puudumisest tingitud talitluspiirang välja kohe, kui gaaskütusepaak on uuesti täidetud tasemeni, mis ületab kriitilise taseme.

4.2.2.3.

Veeldatud maagaasil töötavate A-tüüpi segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite puhul võib tootja valida sõiduki kiiruse piiramise (väärtuseni 20 km/h) asemel mootori võimsuse piiramise (väärtuseni 20 % deklareeritud maksimumvõimsusest) segakahekütuserežiimil ning seda mootori mis tahes pöörlemissagedusel, kui remondi- või hooldustööde ajaks lülitatakse sisse hooldusrežiim.

4.2.2.3.1.

Võimsuse piiramise võib valida ainult siis, kui mootor töötab tühikäigul ja hiljemalt viis minutit pärast mootori käivitamist tuvastab süsteem, et gaaskütusepaak on tühi.

4.2.2.3.2.

Võimsuse piiramist ei valita, kui süsteem tuvastab, et gaaskütusepaak on eelmise sõidutsükli järel tühi ja paaki ei ole uuesti täidetud.

4.2.2.3.3.

Tootja peab tüübikinnitusel tõendama, et võimsuse piiramise saab valida ainult remondi- või hooldustööde ajal.

4.2.3.

Et sõiduk saaks liikumist jätkata ja peamistest liiklusvoogudest väljuda, peab juhul, kui tuvastatakse tühi gaaskütusepaak või gaasi etteandesüsteemi rike vastavalt punktile 7.2 või ebanormaalne gaasikulu segakahekütuserežiimil vastavalt punktile 7.3, toimuma järgmine:

| a) | 1A- ja 2A-tüüpi segakahekütuselistel mootoritel peab rakenduma hooldusrežiim; |
| --- | --- |

a)

1A- ja 2A-tüüpi segakahekütuselistel mootoritel peab rakenduma hooldusrežiim;

| b) | 1B-, 2B- ja 3B-tüüpi segakahekütuselised mootorid peavad töötama diislirežiimil. |
| --- | --- |

b)

1B-, 2B- ja 3B-tüüpi segakahekütuselised mootorid peavad töötama diislirežiimil.

4.2.3.1.

Tühja gaaskütusepaagi korral peab hooldusrežiim või, olenevalt punktis 4.2.3 kirjeldatud asjaoludest, diislirežiim rakenduma kohe, kui mootorisüsteem tuvastab, et paak on tühi.

Kui gaasi kogus paagis saavutab jälle taseme, mille tõttu rakendus punktis 4.3.2 kirjeldatud tühja paagi hoiatus, võib hooldusrežiimi välja lülitada või, kui see on asjakohane, segakahekütuserežiimi uuesti rakendada.

4.2.3.2.

Kui punkti 7.2 kohaselt tuvastatakse gaasi etteandesüsteemis rike, peab hooldusrežiim või, olenevalt punktis 4.2.3 kirjeldatud asjaoludest, diislirežiim rakenduma kohe, kui selle rikkega seotud diagnostika veakoodi seisund on „kinnitatud ja aktiivne“.

Kohe kui diagnostikasüsteem teeb järelduse, et riket enam ei esine, või kui teave, mille tõttu rakendus hooldusrežiim, kaasa arvatud tõrgetega seotud diagnostika veakoodid, on skanneriga kustutatud, võib hooldusrežiimi välja lülitada või, kui see on asjakohane, segakahekütuserežiimi uuesti rakendada.

4.2.3.2.1.

Kui gaasi etteandesüsteemi rikkega seotud ja punktis 4.4 nimetatud loenduri näit ei ole null ning näitab seega, et seireseade on tuvastanud olukorra, kus rike võis esineda teist või mitmendat korda, rakendub hooldusrežiim või vajaduse korral diislirežiim, kui diagnostika veakoodi seisund on „võimalik“.

4.2.3.3.

Kui punkti 7.3 kohaselt tuvastatakse segakahekütuserežiimil ebanormaalne gaasikulu, peab hooldusrežiim või, olenevalt punktis 4.2.3 kirjeldatud asjaoludest, diislirežiim rakenduma kohe, kui selle rikkega seotud diagnostika veakoodi seisund on „võimalik“.

Kohe kui diagnostikasüsteem teeb järelduse, et riket enam ei esine, või kui teave, mille tõttu rakendus hooldusrežiim, kaasa arvatud tõrgetega seotud diagnostika veakoodid, on skanneriga kustutatud, võib hooldusrežiimi välja lülitada või, kui see on asjakohane, segakahekütuserežiimi uuesti rakendada.

4.3.

Segakahekütuse näidikud

4.3.1.

Segakahekütuselised mootorid ja sõidukid peavad andma juhile visuaalselt märku sellest, millisel režiimil mootor töötab (segakahekütuse-, diisli- või hooldusrežiimil).

Selle näidiku omadused ja asukoht jäetakse tootja otsustada ja need võivad kuuluda juba olemasolevasse visuaalsete märguannete süsteemi.

Seda näidikut võib täiendada teatenäidik. Käesolevas punktis osutatud teadete kuvamise süsteem võib olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostikasüsteemis, NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise jälgimiseks või muude hooldustööde otstarbel.

Segakahekütuserežiimi näidiku visuaalse märguande osa ei tohi olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostikasüsteemis (st rikkenäidik), NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise jälgimisel või muul mootori hooldusotstarbel.

Ohutusteadetel on alati eelisõigus töörežiimi näitamise ees.

4.3.1.1.

Segakahekütuserežiimi näidik näitab hooldusrežiimi kohe, kui hooldusrežiim sisse lülitatakse (st enne, kui see tegelikult rakendub) ja näitab seda seni, kuni hooldusrežiim on rakendunud.

4.3.1.2.

Segakahekütuserežiimi näidik näitab vähemalt ühe minuti segakahekütuserežiimi või diislirežiimi kohe, kui mootor lülitatakse diislirežiimilt segakahekütuserežiimile või vastupidi. Seda režiimi peab näidik näitama vähemalt ühe minuti vältel süütevõti panemisest süütelukku või, tootja taotluse korral, mootori käivitamisest. Näit esitatakse ka juhi nõudmisel.

4.3.2.

Segakahekütuseline sõiduk peab olema varustatud segakahekütuse hoiatussüsteemiga, mis hoiatab juhti, kui gaaskütusepaak on tühjaks saamas.

Segakahekütuse hoiatussüsteem jääb rakendunuks, kuni paak täidetakse kütusega üle selle taseme, mille juures hoiatussüsteem rakendub.

Segakahekütuse hoiatussüsteemi talitluse võivad ajutiselt katkestada muud hoiatusmärguanded, mis esitavad olulisi ohutusteateid.

Kui hoiatuse rakendumise põhjust ei ole kõrvaldatud, ei tohi olla võimalik segakahekütuse hoiatussüsteemi väljalülitamine skanneri abil.

4.3.2.1.

Segakahekütuse hoiatussüsteem koosneb visuaalsete märguannete süsteemist (ikoon, piktogramm vms), mis jäetakse tootja otsustada.

Sellesse võib tootja äranägemisel kuuluda ka helisignaal. Sellisel juhul võib juhil olla võimalik helisignaal välja lülitada.

Segakahekütuse hoiatussüsteemi visuaalse märguande osa ei tohi olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostikasüsteemis (st rikkenäidik), NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise jälgimisel või muul mootori hooldusotstarbel.

Peale selle võib segakahekütuse hoiatussüsteem näidata lühiteateid, sealhulgas teateid, mis näitavad selgesti talitluspiirangu rakendumiseni jäävat teekonna pikkust või aega.

Käesolevas punktis osutatud teadete näitamiseks kasutatav süsteem võib olla sama, mida kasutatakse pardadiagnostikasüsteemi täiendavate teadete, NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimisega seotud teadete või muude hooldustöödega seotud teadete jaoks.

Päästeteenistuse sõidukid või sõidukid, mis on konstrueeritud ja toodetud kasutamiseks relvajõududes, tsiviilkaitses, tuletõrjeteenistuses või korrakaitsejõududes, võib varustada seadmega, mis võimaldab hoiatussüsteemi visuaalse märguande hämardada.

4.4.

Süsteem peab sisaldama loendussüsteemi, mis salvestab tundide arvu, mille jooksul mootor on töötanud, sellal kui süsteem on punkti 7.2 kohaselt tuvastanud rikke gaasi etteandesüsteemis.

4.4.1.

Loenduri rakendumise ja väljalülitumise kriteeriumid ja töökord peavad vastama 2. liites esitatud kirjeldusele.

4.4.2.

Punktis 4.4 nimetatud loenduri olemasolu ei ole nõutav, kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele tõendada (nt strateegia kirjelduse, katsete vms abil), et juhul, kui tuvastatakse rike, lülitub segakahekütuseline mootor automaatselt ümber diislirežiimile.

4.5.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse taotlemisel peab tootja 3. liite kohaselt tõendama segakahekütuse näidikute talitlust ja talitluspiirangu tööd.

4.6.

Teatatud pöördemoment

4.6.1.

Kui segakahekütuseline mootor töötab segakahekütuserežiimil, siis:

| a) | võrdluspöördemomendi kõver, mis peab olema kättesaadav vastavalt 9.B lisas esitatud ja 8. lisas osutatud andmevoo teabega seotud nõuetele, saadakse 4. lisa kohaselt, kui mootorit katsetatakse mootori katsestendil segakahekütuserežiimil; |
| --- | --- |

a)

võrdluspöördemomendi kõver, mis peab olema kättesaadav vastavalt 9.B lisas esitatud ja 8. lisas osutatud andmevoo teabega seotud nõuetele, saadakse 4. lisa kohaselt, kui mootorit katsetatakse mootori katsestendil segakahekütuserežiimil;

| b) | salvestatud tegelikud pöördemomendid (märgitud pöörde- ja hõõrdemoment) saadakse segakahekütuserežiimil, mitte ainult diislirežiimil. |
| --- | --- |

b)

salvestatud tegelikud pöördemomendid (märgitud pöörde- ja hõõrdemoment) saadakse segakahekütuserežiimil, mitte ainult diislirežiimil.

4.6.2.

Kui segakahekütuseline mootor töötab diislirežiimil, siis võrdluspöördemomendi kõver, mis peab olema kättesaadav vastavalt 9.B lisas kindlaks määratud ja 8. lisas osutatud andmevoo teabega seotud nõuetele, saadakse 4. lisa kohaselt, kui mootorit katsetatakse katsestendil diislirežiimil.

4.7.

Segakahekütuseliste mootorite suhtes kohaldatakse 10. lisa nõudeid, olenemata sellest, kas mootor töötab segakahekütuserežiimil või 1B-, 2B- ja 3B-tüübi puhul diislirežiimil.

4.7.1.

10. lisa kohasel mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatsel, mida tehakse tüübikinnituse ajal, katsetatakse segakahekütuse mootoritüüpkonna algmootorit segakahekütuserežiimil.

4.7.1.1.

Sel juhul võib sertifikaadi väljastada ainult siis, kui mobiilse heitemõõtmissüsteemi tõendamiskatse nii segakahekütuse- kui ka diislirežiimil on loetud läbituks.

4.7.2.

Täiendavad nõuded

4.7.2.1.

| a) | mootor vastab endiselt samale segakahekütuseliste raskesõidukimootorite tüübile (1A, 2B vms), mis deklareeriti tüübikinnitusel, ning |
| --- | --- |

a)

mootor vastab endiselt samale segakahekütuseliste raskesõidukimootorite tüübile (1A, 2B vms), mis deklareeriti tüübikinnitusel, ning

| b) | 2. tüüpi mootori puhul ei tohi GERWHTC suurima ja väikseima väärtuse erinevus tüüpkonna piires mitte kunagi olla suurem kui punktis 3.1.1 ette nähtud protsendimäär ning |
| --- | --- |

b)

2. tüüpi mootori puhul ei tohi GERWHTC suurima ja väikseima väärtuse erinevus tüüpkonna piires mitte kunagi olla suurem kui punktis 3.1.1 ette nähtud protsendimäär ning

| c) | strateegiad deklareeritakse ja need vastavad 10. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

c)

strateegiad deklareeritakse ja need vastavad 10. lisa nõuetele.

5.

Talitlusnõuded

5.1.

1A- ja 1B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite heite piirnormid

5.1.1.

1A-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja segakahekütuserežiimil töötavate 1B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes kehtivad samad heite piirnormid, mis on käesoleva eeskirja punktis 5.3 ette nähtud sädesüütega mootorite jaoks.

5.1.2.

Diislirežiimil töötavate 1B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes kehtivad samad heite piirnormid, mis on käesoleva eeskirja punktis 5.3 ette nähtud survesüütemootorite jaoks.

5.2.

2A- ja 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite heite piirnormid

5.2.1.

WHSC katsetsükli vältel kehtivad heitkoguste piirnormid

5.2.1.1.

2A-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja segakahekütuserežiimil töötavate 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes kehtivad WHSC katsetsükli vältel samad heite piirnormid (sh tahkete osakeste arvu piirnorm), mis on ette nähtud survesüütemootorite jaoks WHSC katsetsükli ajaks ja kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktis 5.3 esitatud tabelis.

5.2.1.2.

Diislirežiimil töötavate 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes kehtivad WHSC katsetsükli vältel samad heite piirnormid (sealhulgas tahkete osakeste arvu piirnorm), mis on ette nähtud käesoleva eeskirja punktis 5.3 survesüütemootorite jaoks.

5.2.2.

WHTC katsetsükli vältel kehtivad heite piirnormid

5.2.2.1.

CO, NOx-i, NH3 ja tahkete osakeste heitkoguste piirnormid, mis kehtivad WHTC katsetsükli vältel 2A-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja segakahekütuserežiimil töötavate 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes, on samad, mis on WHTC katsetsükli ajaks ette nähtud nii survesüüte- kui ka sädesüütega mootorite jaoks ja esitatud käesoleva eeskirja punktis 5.3.

5.2.2.2.

Süsivesinike heite piirnormid

5.2.2.2.1.

Kõigi süsivesinike, mitte-metaansete süsivesinike ja CH4 heite piirnormid, mis kehtivad WHTC katsetsükli vältel 2A-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja segakahekütuserežiimil maagaasil töötavate 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes, arvutatakse piirnormidest, mis on WHTC katsetsükli ajaks ette nähtud survesüüte- ja sädesüütega mootorite jaoks ning esitatud käesoleva eeskirja punktis 5.3. Arvutuskäik on näidatud käesoleva lisa punktis 5.3.

5.2.2.2.2.

Kõigi süsivesinike heite piirnormid, mis kehtivad WHTC katsetsükli vältel 2A-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja segakahekütuserežiimil veeldatud naftagaasil töötavate 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes, on samad, mis on WHTC katsetsükli ajaks ette nähtud survesüütemootorite jaoks ja esitatud käesoleva eeskirja punktis 5.3.

5.2.2.3.

Tahkete osakeste arvu piirnorm

5.2.2.3.1.

Tahkete osakeste arvu piirnorm, mis kehtib WHTC katsetsükli vältel 2A-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja segakahekütuserežiimil töötavate 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes, on sama, mis on WHTC katsetsükli ajaks ette nähtud survesüütemootorite jaoks ja esitatud käesoleva eeskirja punktis 5.3. Kui sädesüütega mootorite suhtes WHTC katsetsükli ajaks kehtestatud tahkete osakeste arvu piirnorm on esitatud käesoleva eeskirja punktis 5.3, siis kehtivad 2A- ja 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes selle tsükli ajal kohaldatavate piirnormide arvutamise korral punkti 5.2.4 nõuded.

5.2.2.3.2.

Diislirežiimil töötavate 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes kehtivad WHTC katsetsükli vältel samad heite piirnormid (sh tahkete osakeste arvu piirnorm), mis on ette nähtud survesüütemootorite jaoks käesoleva eeskirja punktis 5.3.

5.2.3.

Järgmine arvutuskäik kehtib 2A- ja 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite puhul, mida katsetatakse WHTC tsüklis segakahekütuserežiimil.

| | WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel arvutatakse gaaskütuse keskmine energiategur GERWHTC. |
| --- | --- |

WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel arvutatakse gaaskütuse keskmine energiategur GERWHTC.

Vastav THCGER (mg/kWh) arvutatakse järgmise valemiga:

| | THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC). |
| --- | --- |

THCGER = NMHCPI + (CH4PI * GERWHTC).

Kohaldatav kogusüsivesinike piirnorm (mg/kWh) määratakse kindlaks järgmise meetodiga.

| | Kui THCGER ≤ CH4PI, siis






  a) | kogusüsivesinike piirnorm = THCGER ning |
| --- | --- | --- |

Kui THCGER ≤ CH4PI, siis

a)

kogusüsivesinike piirnorm = THCGER ning

| b) | CH4 ja mitte-metaansete süsivesinike piirnorme ei kohaldata. |
| --- | --- |

b)

CH4 ja mitte-metaansete süsivesinike piirnorme ei kohaldata.

| | Kui THCGER > CH4PI, siis






  a) | kogusüsivesinike piirnorme ei kohaldata ning |
| --- | --- | --- |

Kui THCGER > CH4PI, siis

a)

kogusüsivesinike piirnorme ei kohaldata ning

| b) | kohaldatakse nii NMHCPI kui ka CH4PI piirnorme. |
| --- | --- |

b)

kohaldatakse nii NMHCPI kui ka CH4PI piirnorme.

| | Selle meetodi puhul: | NMHCPI on käesoleva eeskirja punktiga 5.3 sädesüütega mootorite suhtes kehtestatud mitte-metaansete süsivesinike heite piirnorm WHTC katsetsükli vältel; |
| --- | --- | --- |

Selle meetodi puhul:

NMHCPI on käesoleva eeskirja punktiga 5.3 sädesüütega mootorite suhtes kehtestatud mitte-metaansete süsivesinike heite piirnorm WHTC katsetsükli vältel;

| | CH4PI on käesoleva eeskirja punktiga 5.3 sädesüütega mootori suhtes kehtestatud CH4 heite piirnorm WHTC katsetsükli vältel. |
| --- | --- |

CH4PI on käesoleva eeskirja punktiga 5.3 sädesüütega mootori suhtes kehtestatud CH4 heite piirnorm WHTC katsetsükli vältel.

Joonis 1

Joonis 1

Süsivesinike piirnormide näide 2. tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite puhul, mis töötavad WHTC tsükli vältel segakahekütuserežiimil (maagaasil töötavad segakahekütuselised mootorid)

Süsivesinike piirnormide näide 2. tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite puhul, mis töötavad WHTC tsükli vältel segakahekütuserežiimil (maagaasil töötavad segakahekütuselised mootorid)

Image 263

5.2.4.

Kui survesüütemootorite suhtes WHTC katsetsükli ajaks kehtestatud tahkete osakeste arvu piirnorm on esitatud käesoleva eeskirja punktis 5.3, kehtib 1A-, 1B-, 2A- ja 2B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes, mida katsetatakse WHTC tsüklis segakahekütuserežiimil, järgmine arvutuskäik.

| | WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel arvutatakse gaaskütuse keskmine energiategur GERWHTC, seejärel |
| --- | --- |

WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel arvutatakse gaaskütuse keskmine energiategur GERWHTC, seejärel

| | arvutatakse WHTC katsetsükli vältel kehtiv tahkete osakeste arvu piirnorm PN limitWHTC (tk/kWh) järgmise valemiga (lineaarne interpoleerimine sädesüütega ja survesüütemootorite tahkete osakeste arvu piirnormi väärtuste vahel): | PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC |
| --- | --- | --- |

arvutatakse WHTC katsetsükli vältel kehtiv tahkete osakeste arvu piirnorm PN limitWHTC (tk/kWh) järgmise valemiga (lineaarne interpoleerimine sädesüütega ja survesüütemootorite tahkete osakeste arvu piirnormi väärtuste vahel):

PN limitWHTC = PN limitCI/WHTC + (PN limitPI/WHTC – PN limitCI/WHTC)* * GERWHTC

kus:

| | PN limitPI/WHTC on WHTC tsükli vältel sädesüütega mootorite suhtes kehtiv tahkete osakeste arvu piirnorm; |
| --- | --- |

PN limitPI/WHTC on WHTC tsükli vältel sädesüütega mootorite suhtes kehtiv tahkete osakeste arvu piirnorm;

| | PN limitCI/WHTC on WHTC tsükli vältel survesüütemootorite suhtes kehtiv tahkete osakeste arvu piirnorm. |
| --- | --- |

PN limitCI/WHTC on WHTC tsükli vältel survesüütemootorite suhtes kehtiv tahkete osakeste arvu piirnorm.

Joonis 2

Joonis 2

Tahkete osakeste arvu piirnormide näide 2. tüüpi segakahekütuselise raskesõidukimootori puhul, mis töötab WHTC tsükli vältel segakahekütuserežiimil

Tahkete osakeste arvu piirnormide näide 2. tüüpi segakahekütuselise raskesõidukimootori puhul, mis töötab WHTC tsükli vältel segakahekütuserežiimil

Image 264

5.3.

Nii segakahekütuse- kui ka diislirežiimil töötavate 3B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite suhtes kehtivad heite piirnormid on samad, mis on ette nähtud survesüütemootorite jaoks.

5.4.

Põhimõtteliselt tuleb heite piirnorm, mis kehtib mobiilse heitemõõtmissüsteemi katse tegemise ajal kasutatava vastavusteguri kohaldamise korral, olenemata sellest, kas tegemist on sertifitseerimise käigus või kasutusel olevate mootorite ja sõidukite vastavuse kontrollimise ja tõendamise käigus tehtava mobiilse heitemõõtmissüsteemi katsega, kindlaks määrata gaaskütuse tegeliku energiateguri alusel, mis arvutatakse maanteekatse käigus mõõdetud kütusekulu põhjal.

Kui aga puudub usaldusväärne viis mõõta gaas- või diislikütuse kulu, on tootjal lubatud kasutada WHTC kuumkäivitustsüklis kindlaksmääratud GERWHTC väärtust, mis on arvutatud käesoleva lisa kohaselt.

6.

Tõendamisnõuded

6.1.

Tabel 1

Laborikatsed, mis tuleb teha segakahekütuselise mootoriga

| | 1A-tüüp | 1B-tüüp | 2A-tüüp | 2B-tüüp | 3B-tüüp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Segakahekütuserežiim:

  NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Segakahekütuserežiim:

  THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3 | THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| Diislirežiim:

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Diislirežiim:

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| WHSC | ei katsetata | Segakahekütuserežiim:

  ei katsetata | NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Segakahekütuserežiim:

  NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| Diislirežiim:

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 | Diislirežiim:

  THC, CO, NOx, PM, PN, NH3 |
| WNTE laborikatse | ei katsetata | Segakahekütuserežiim:

  ei katsetata | [HC], CO, NOx, PM | Segakahekütuserežiim:

  [HC], CO, NOx, PM | THC, CO, NOx, PM |
| Diislirežiim:

  THC, CO, NOx, PM | Diislirežiim:

  THC, CO, NOx, PM |

1A-tüüp

1B-tüüp

2A-tüüp

2B-tüüp

3B-tüüp

WHTC

NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

Segakahekütuserežiim:

NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

Segakahekütuserežiim:

THC, NMHC, CH4, CO, NOx, PM, PN, NH3

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Diislirežiim:

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Diislirežiim:

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

WHSC

ei katsetata

Segakahekütuserežiim:

ei katsetata

NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Segakahekütuserežiim:

NMHC, CO, NOx, PM, PN, NH3

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Diislirežiim:

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

Diislirežiim:

THC, CO, NOx, PM, PN, NH3

WNTE laborikatse

ei katsetata

Segakahekütuserežiim:

ei katsetata

[HC], CO, NOx, PM

Segakahekütuserežiim:

[HC], CO, NOx, PM

THC, CO, NOx, PM

Diislirežiim:

THC, CO, NOx, PM

Diislirežiim:

THC, CO, NOx, PM

6.2.

Peale käesoleva eeskirja nõuete, mis on seotud eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud mootori paigaldamisega, tõendatakse segakahekütuselise mootori õiget sõidukile paigaldamist, lähtudes asjakohastest konstruktsioonielementidest, kontrollkatsete tulemustest jms. Tõendamisel käsitletakse järgmiste elementide vastavust käesoleva lisa nõuetele:

| a) | käesolevas lisas kirjeldatud segakahekütuse näidikud ja hoiatused (piktogramm, rakendumisskeemid jne); |
| --- | --- |

a)

käesolevas lisas kirjeldatud segakahekütuse näidikud ja hoiatused (piktogramm, rakendumisskeemid jne);

| b) | kütusemahutisüsteem; |
| --- | --- |

b)

kütusemahutisüsteem;

| c) | sõiduki talitlus hooldusrežiimil. |
| --- | --- |

c)

sõiduki talitlus hooldusrežiimil.

Kontrollitakse näidiku õiget valgustust ja hoiatussüsteemi rakendumist. Siiski ei tohi ühegi kontrollimise käigus nõuda mootorisüsteemi demonteerimist (näiteks võidakse valida elektriline lahtiühendamine).

6.3.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid, millest nähtub, et segakahekütuse mootoritüüpkonna kõigi liikmete GERWHTC ulatus jääb punktis 3.1.1 ette nähtud protsendimäära piiresse (näiteks algoritmide, funktsionaalsete analüüside, arvutuste, matkemodelleerimise, varasemate katsete tulemuste jms abil).

6.4.

Tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib kahe tõendamiskatse vahel lisada kohanemisperioodile maksimaalselt kaks korda WHTC viimased 10 minutit.

6.5.

Kohaldatakse 7. lisa nõudeid.

7.

Pardadiagnostikasüsteemi nõuded

7.1.

Kõik segakahekütuselised mootorid ja sõidukid peavad vastama 9.A lisas esitatud nõuetele, mis kehtivad survesüütemootorite suhtes, olenemata sellest, kas need töötavad segakahekütuse- või diislirežiimil.

Kui segakahekütuseline mootorisüsteem on varustatud hapnikuanduri(te)ga, kohaldatakse 9.B lisa 3. liite punktis 13 esitatud nõudeid, mis kehtivad gaasimootorite suhtes.

Kui segakahekütuseline mootorisüsteem on varustatud kolmeastmelise katalüsaatoriga, kohaldatakse 9.B lisa 3. liite punktides 7, 10 ja 15 esitatud nõudeid, mis kehtivad gaasimootorite suhtes.

7.1.1.

Täiendavad pardadiagnostikasüsteemi üldnõuded 1B-, 2B- ja 3B-tüüpi segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite puhul.

7.1.1.1.

Rikete korral, mille tuvastamine ei sõltu mootori töörežiimist, ei tohi 9.B lisas kirjeldatud osad, mis on seotud diagnostika veakoodi seisundiga, sõltuda mootori töörežiimist (näiteks kui diagnostika veakood sai segakahekütuserežiimil seisundi „võimalik“, saab see seisundi „kinnitatud ja aktiivne“ järgmisel korral, mil rike tuvastatakse, isegi kui see juhtub diislirežiimil).

7.1.1.2.

Rikete korral, mille tuvastamine sõltub mootori töörežiimist, ei tohi diagnostika veakoodid saada varasemat aktiivset seisundit režiimil, mis erineb sellest režiimist, millel veakood sai kinnitatud ja aktiivse seisundi.

7.1.1.3.

| a) | peatuda ja vajaduse korral säilitada oma hetkväärtuse, kui töörežiim muutub; |
| --- | --- |

a)

peatuda ja vajaduse korral säilitada oma hetkväärtuse, kui töörežiim muutub;

| b) | taaskäivituda ja vajaduse korral jätkata loendamist punktist, millel need peatusid, kui mootor lülitub uuesti endisele töörežiimile. |
| --- | --- |

b)

taaskäivituda ja vajaduse korral jätkata loendamist punktist, millel need peatusid, kui mootor lülitub uuesti endisele töörežiimile.

7.1.1.4.

Töörežiimi võimalikku mõju rikete tuvastamisele ei tohi kasutada selleks, et pikendada talitluspiirangu rakendumiseni kuluvat aega.

7.1.1.5.

1B-, 2B- või 3B-tüüpi segakahekütuselise mootori puhul määrab tootja, millised rikked sõltuvad töörežiimist. See teave lisatakse 9.B lisa punkti 8.1 alapunkti a kohasesse infopaketti. Töörežiimist sõltumise põhjendus lisatakse 9.B lisa punkti 8.1 alapunkti b kohasesse infopaketti.

7.1.1.5.

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| 1B-, 2B- ja 3B-tüüpi segakahekütuseliste mootorite puhul segakahekütuselise mootori töörežiim (segakahekütuseline või diislirežiim) | x | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

1B-, 2B- ja 3B-tüüpi segakahekütuseliste mootorite puhul segakahekütuselise mootori töörežiim (segakahekütuseline või diislirežiim)

x

x

7.2.

Segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja sõidukite mootorisüsteemis tuleb jälgida gaasi etteandesüsteemi (sealhulgas väljastpoolt mootorisüsteemi tulevaid signaale) vastavalt 9.B lisa 3. liite punkti 1 (osade seire) kirjeldusele.

7.3.

Segakahekütuselised sõidukid peavad olema varustatud vahenditega, millega määratakse kindlaks gaaskütuse kulu ja võimaldatakse sõidukiväline juurdepääs kuluandmetele. Ebanormaalset gaaskütuse kulu (näiteks 50 %-line kõrvalekalle gaaskütuse tavapärasest kulust) tuleb jälgida – talitluse seire.

Gaaskütuse ebapiisava kulu seireseade peab segakahekütuserežiimil toimima pidevalt, ent maksimaalne tuvastamisperiood segakahekütuserežiimil on 48 töötundi.

Seireseadme suhtes ei kehti talitluskoefitsiendi nõuded.

7.4.

9.B lisa nõudeid puuduste kohta, mis kehtivad survesüütemootorite puhul, kohaldatakse ka segakahekütuseliste mootorite suhtes.

Puudust, mis esineb nii diisli- kui ka segakahekütuserežiimil, ei arvestata kummagi režiimi jaoks eraldi.

7.5.

Rikkeandmete kustutamine skanneriga

7.5.1.

Skanneri abil kustutatakse andmed, kaasa arvatud käesolevas lisas käsitletud riketega seotud diagnostika veakoodid, vastavalt 9.B lisale.

7.5.2.

Rikkeandmete kustutamine peab olema võimalik ainult seisatud mootori korral.

7.5.3.

Kui kustutatakse rikkeandmed, mis on seotud punktis 7.2 käsitletud gaasi etteandesüsteemiga, kaasa arvatud diagnostika veakoodid, ei tohi vastava tõrkega seotud loenduri näitu kustutada.

8.

NOx-i piiramismeetmete nõuetekohase toimimise tagamise nõuded

8.1.

NOx-i piiramismeetmete nõuetekohast toimimist käsitlevat 11. lisa kohaldatakse segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja sõidukite suhtes, olenemata sellest, kas need töötavad segakahekütuse- või diislirežiimil.

8.2.

Täiendavad pardadiagnostikasüsteemi üldnõuded 1B-, 2B- ja 3B-tüüpi segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite puhul

8.2.1.

1B-, 2B- ja 3B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukimootorite puhul loetakse 11. lisas kindlaks määratud esimese taseme meeldetuletussüsteemi korral kehtivaks pöördemomendiks diisli- ja segakahekütuserežiimil saavutatavatest pöördemomentidest madalaim.

8.2.2.

Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata järgmisele.

8.2.2.1.

Töörežiimi võimalikku mõju rikete tuvastamisele ei tohi kasutada selleks, et pikendada talitluspiirangu rakendumiseni kuluvat aega.

8.2.2.2.

| a) | peatuda ja vajaduse korral säilitada oma hetkväärtuse, kui töörežiim muutub; |
| --- | --- |

a)

peatuda ja vajaduse korral säilitada oma hetkväärtuse, kui töörežiim muutub;

| b) | taaskäivituda ja vajaduse korral jätkata loendamist punktist, millel see peatus, kui mootor lülitub uuesti endisele töörežiimile. |
| --- | --- |

b)

taaskäivituda ja vajaduse korral jätkata loendamist punktist, millel see peatus, kui mootor lülitub uuesti endisele töörežiimile.

9.

Kasutusel olevate segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite vastavust kontrollitakse 8. lisa nõuete kohaselt.

Mobiilset heitemõõtmissüsteemi katsetatakse segakahekütuserežiimil.

9.1.

Sel juhul peab partii kohta tehtav positiivne või negatiivne otsus, mida võetakse arvesse 8. lisas kirjeldatud statistilises menetluses, põhinema järgmisel:

| a) | konkreetse sõiduki kohta tehakse positiivne otsus, kui mobiilse heitemõõtmissüsteemi katse nii segakahekütuse- kui ka diislirežiimil loetakse läbituks; |
| --- | --- |

a)

konkreetse sõiduki kohta tehakse positiivne otsus, kui mobiilse heitemõõtmissüsteemi katse nii segakahekütuse- kui ka diislirežiimil loetakse läbituks;

| b) | konkreetse sõiduki kohta tehakse negatiivne otsus, kui mobiilse heitemõõtmissüsteemi katse kas segakahekütuse- või diislirežiimil loetakse mitteläbituks. |
| --- | --- |

b)

konkreetse sõiduki kohta tehakse negatiivne otsus, kui mobiilse heitemõõtmissüsteemi katse kas segakahekütuse- või diislirežiimil loetakse mitteläbituks.

10.

Täiendavad katsed

10.1.

Segakahekütuseliste mootorite täiendava heitekatse nõuded

10.1.1.

Segakahekütuselised mootorid peavad heitekatsetel peale käesoleva eeskirja (sealhulgas 4. lisa) nõuete vastama 4. liite nõuetele.

10.2.

Segakahekütuseliste mootorite täiendava heitekatse nõuded mobiilse heitemõõtmissüsteemiga

10.2.1.

Kui segakahekütuseliste mootoritega tehakse mobiilse heitemõõtmissüsteemi katse, peavad need mootorid peale muude mobiilset heitemõõtmissüsteemi käsitlevate käesoleva eeskirja nõuete vastama 5. liite nõuetele.

10.2.2.

Kui see on vajalik (näiteks gaaskütuse koostise varieerumisest tingituna), võib tootja otsustada korrigeerida elektroonilise juhtseadme pöördemomendi signaali. Sellisel juhul kehtivad järgmised nõuded.

10.2.2.1.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele kirjelduse suhte kohta, mis võimaldab interpoleerida heitekatse käigus saadud tegeliku pöördemomendi kahe asjakohase etalonkütusega saadud pöördemomentidest ja elektroonilise juhtseadme näidatavast pöördemomendist.

10.2.2.1.1.

Juhul, kui kahe etalonkütusega saadud pöördemomente võib pidada samasse suurusjärku kuuluvaks (st need jäävad käesoleva eeskirja punktis 9.4.2.5 kindlaks määratud 7 % piiresse), ei ole elektroonilise juhtseadme korrigeeritud väärtust vaja kasutada.

10.2.2.2.

Mobiilse heitemõõtmissüsteemi katses (tööaken) saadakse korrigeeritud pöördemoment sellise interpoleerimise tulemusena.

10.2.2.3.

| | Loetakse, et 8. lisa 4. liites kirjeldatud maksimaalse pöördemomendi meetod tõendab, et sõiduki katsetamise käigus on saavutatud teatav punkt maksimaalsete pöördemomentide võrdluskõverate vahel, mis on saadud mootori teataval pöörlemissagedusel kahe asjakohase etalonkütusega katsetamisel. |
| --- | --- |

Loetakse, et 8. lisa 4. liites kirjeldatud maksimaalse pöördemomendi meetod tõendab, et sõiduki katsetamise käigus on saavutatud teatav punkt maksimaalsete pöördemomentide võrdluskõverate vahel, mis on saadud mootori teataval pöörlemissagedusel kahe asjakohase etalonkütusega katsetamisel.

| | Selle punkti väärtuse hindamisel võetakse tüübikinnitusasutuse nõusolekul aluseks kütuse tegelik koostis, kusjuures proov tuleb võtta mootorile võimalikult lähedalt, ja heitkoguste sertifitseerimiskatse käigus kummagi etalonkütusega saadud võimsuskõverad. |
| --- | --- |

Selle punkti väärtuse hindamisel võetakse tüübikinnitusasutuse nõusolekul aluseks kütuse tegelik koostis, kusjuures proov tuleb võtta mootorile võimalikult lähedalt, ja heitkoguste sertifitseerimiskatse käigus kummagi etalonkütusega saadud võimsuskõverad.

10.3.

Segakahekütuseliste mootorite suhtes ei kohaldata 12. lisa punkti 3.1, mis käsitleb CO2 heite kindlaksmääramist lahjendamata heitgaasis. Selle asemel kehtivad järgmised nõuded.

12. lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud katse keskmine mõõdetud kütusekulu võetakse aluseks katse keskmise CO2 heite arvutamisel.

Iga tarbitud kütuse massi kasutatakse käesoleva lisa punkti A.6.4 kohaselt vesiniku moolisuhte ja kütusesegu massiosade kindlaksmääramiseks katses.

Kütuse kogumass määratakse kindlaks valemitega 23 ja 24.

Image 265
  (23)

Image 266
  (24)

kus:

| mfuel

  ,

  corr | on mõlema kütuse korrigeeritud mass, g/katse; |
| --- | --- |
| mfuel | on mõlema kütuse kogumass, g/katse; |
| mTHC | on süsivesinike koguheite mass heitgaasis, g/katse; |
| mCO | on süsinikmonooksiidi heite mass heitgaasis, g/katse; |
| mCO2

  ,

  fuel | on kütusest tuleva CO2 heite mass, g/katse; |
| wGAM | on kütuste väävlisisaldus, massi%; |
| wDEL | on kütuste lämmastikusisaldus, massi%; |
| wEPS | on kütuste hapnikusisaldus, massi%; |
| α | on kütuste vesiniku moolisuhe (H/C); |
| AC | on süsiniku aatommass: 12,011 g/mol; |
| AH | on vesiniku aatommass: 1,0079 g/mol; |
| MCO | on süsinikmonooksiidi molekulmass: 28,011 g/mol; |
| MCO2 | on süsinikdioksiidi molekulmass: 44,01 g/mol. |

mfuel

  ,

  corr

on mõlema kütuse korrigeeritud mass, g/katse;

mfuel

on mõlema kütuse kogumass, g/katse;

mTHC

on süsivesinike koguheite mass heitgaasis, g/katse;

mCO

on süsinikmonooksiidi heite mass heitgaasis, g/katse;

mCO2

  ,

  fuel

on kütusest tuleva CO2 heite mass, g/katse;

wGAM

on kütuste väävlisisaldus, massi%;

wDEL

on kütuste lämmastikusisaldus, massi%;

wEPS

on kütuste hapnikusisaldus, massi%;

α

on kütuste vesiniku moolisuhe (H/C);

AC

on süsiniku aatommass: 12,011 g/mol;

AH

on vesiniku aatommass: 1,0079 g/mol;

MCO

on süsinikmonooksiidi molekulmass: 28,011 g/mol;

MCO2

on süsinikdioksiidi molekulmass: 44,01 g/mol.

Karbamiidist tingitud CO2 heide arvutatakse valemiga 25:

Image 267
  (25)

kus:

| mCO2,urea | on karbamiidist tingitud CO2 heite mass, g/katse; |
| --- | --- |
| curea | on karbamiidi kontsentratsioon, %; |
| murea | on karbamiidi kulu kogumass, g/katse; |
| MCO(NH2)2 | on karbamiidi molekulmass: 60,056 g/mol. |

mCO2,urea

on karbamiidist tingitud CO2 heite mass, g/katse;

curea

on karbamiidi kontsentratsioon, %;

murea

on karbamiidi kulu kogumass, g/katse;

MCO(NH2)2

on karbamiidi molekulmass: 60,056 g/mol.

Seejärel arvutatakse CO2 koguheide valemiga 26:

Image 268
  (26)

Seejärel arvutatakse CO2 eriheide eCO2 vastavalt 12. lisa punktile 3.3.

11.

Dokumentatsiooni nõuded

11.1.

Eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud segakahekütuselise mootori tootja peab oma mootorisüsteemi paigaldusdokumentidele lisama asjakohased nõuded, mis tagavad, et maanteel või vajaduse korral mujal kasutatav sõiduk vastab käesoleva lisa nõuetele. Need dokumendid peavad sisaldama muu hulgas järgmist:

| a) | üksikasjalikud tehnilised nõuded, sealhulgas nõuded, mis tagavad mootorisüsteemi ühilduvuse pardadiagnostikasüsteemiga; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikud tehnilised nõuded, sealhulgas nõuded, mis tagavad mootorisüsteemi ühilduvuse pardadiagnostikasüsteemiga;

| b) | kohustusliku kontrollimise kord. |
| --- | --- |

b)

kohustusliku kontrollimise kord.

Selliste paigaldusnõuete olemasolu ja piisavust võib kontrollida mootorisüsteemi tüübikinnitusprotsessi käigus.

11.1.1.

Kui sõiduki tootja, kes taotleb tüübikinnitust mootorisüsteemi sõidukile paigaldamise kohta, on sama tootja, kes on saanud tüübikinnituse segakahekütuselisele mootorile eraldi seadmestikuna, siis punktis 11.2 kirjeldatud dokumente ei nõuta.

12.

| 1. liide | Segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja sõidukite tüübid – määratluste ja nõuete näide |
| --- | --- |
| 2. liide | Segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite loenduri(te), hoiatussüsteemi, talitluspiirangu ja hooldusrežiimi sisse ja välja lülitamise kord. Kirjeldus ja näited |
| 3. liide | Segakahekütuselise raskesõiduki näidik, hoiatussüsteem, talitluspiirang. Tõendamisnõuded |
| 4. liide | Segakahekütuseliste mootorite täiendava heitekatse nõuded |
| 5. liide | Segakahekütuseliste mootorite täiendava heitekatse nõuded mobiilse heitemõõtmissüsteemiga |
| 6. liide | Segakahekütuseliste mootorite moolisuhe ja ugas
  väärtused |

1. liide

Segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja sõidukite tüübid – määratluste ja nõuete näide

2. liide

Segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite loenduri(te), hoiatussüsteemi, talitluspiirangu ja hooldusrežiimi sisse ja välja lülitamise kord. Kirjeldus ja näited

3. liide

Segakahekütuselise raskesõiduki näidik, hoiatussüsteem, talitluspiirang. Tõendamisnõuded

4. liide

Segakahekütuseliste mootorite täiendava heitekatse nõuded

5. liide

Segakahekütuseliste mootorite täiendava heitekatse nõuded mobiilse heitemõõtmissüsteemiga

6. liide

Segakahekütuseliste mootorite moolisuhe ja ugas
  väärtused

---

(1)  
  1 Alumise kütteväärtuse alusel.

1

1

(2)  3A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor ei ole käesolevas eeskirjas määratletud ega lubatud. Näiteks 1A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor, 2B-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor jne.

2

(3)  Näiteks 1A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor, 2B-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor jne.

3

---

15. lisa 1. liide

Segakahekütuseliste raskesõidukimootorite ja sõidukite tüübid – määratluste ja nõuete näide

| | GERWHTC
   (1) | Tühikäik diislikütusel | Soojendamine diislikütusel | Töötamine ainult diislikütusel | Töötamine gaasi puudumisel | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A-tüüp | GERWHTC ≥ 90 % | EI OLE lubatud | lubatud ainult hooldusrežiimil | lubatud ainult hooldusrežiimil | hooldusrežiim | |
| 1B-tüüp | GERWHTC ≥ 90 % | lubatud ainult diislirežiimil | lubatud ainult diislirežiimil | lubatud ainult diisli- ja hooldusrežiimil | diislirežiim | |
| 2A-tüüp | 10 % < GERWHTC < 90 % | lubatud | lubatud ainult hooldusrežiimil | lubatud ainult hooldusrežiimil | hooldusrežiim | GERWHTC ≥ 90 % lubatud |
| 2B-tüüp | 10 % < GERWHTC < 90 % | lubatud | lubatud ainult diislirežiimil | lubatud ainult diisli- ja hooldusrežiimil | diislirežiim | GERWHTC ≥ 90 % lubatud |
| 3A-tüüp | EI OLE MÄÄRATLETUD EGA LUBATUD |
| 3B-tüüp | GERWHTC ≤ 10 % | lubatud | lubatud ainult diislirežiimil | lubatud ainult diisli- ja hooldusrežiimil | diislirežiim | |

GERWHTC
   (1)

Tühikäik diislikütusel

Soojendamine diislikütusel

Töötamine ainult diislikütusel

Töötamine gaasi puudumisel

Märkused

1A-tüüp

GERWHTC ≥ 90 %

EI OLE lubatud

lubatud ainult hooldusrežiimil

lubatud ainult hooldusrežiimil

hooldusrežiim

1B-tüüp

GERWHTC ≥ 90 %

lubatud ainult diislirežiimil

lubatud ainult diislirežiimil

lubatud ainult diisli- ja hooldusrežiimil

diislirežiim

2A-tüüp

10 % < GERWHTC < 90 %

lubatud

lubatud ainult hooldusrežiimil

lubatud ainult hooldusrežiimil

hooldusrežiim

GERWHTC ≥ 90 % lubatud

2B-tüüp

10 % < GERWHTC < 90 %

lubatud

lubatud ainult diislirežiimil

lubatud ainult diisli- ja hooldusrežiimil

diislirežiim

GERWHTC ≥ 90 % lubatud

3A-tüüp

EI OLE MÄÄRATLETUD EGA LUBATUD

3B-tüüp

GERWHTC ≤ 10 %

lubatud

lubatud ainult diislirežiimil

lubatud ainult diisli- ja hooldusrežiimil

diislirežiim

---

(1)  See keskmine gaaskütuse energiategur GERWHTC arvutatakse WHTC kuumkäivituskatsetsükli vältel.

---

15. lisa 2. liide

Segakahekütuseliste mootorite ja sõidukite loenduri(te), hoiatussüsteemi, talitluspiirangu ja hooldusrežiimi sisse ja välja lülitamise kord. Kirjeldus ja näited

A.2.1.

Loenduri töökorra kirjeldus

A.2.1.1.

Üldteave

A.2.1.1.1.

Käesolevas lisas kindlaks määratud nõuete täitmiseks peab süsteemis olema vähemalt üks loendur, mis registreerib mootori neid töötunde, mille jooksul süsteem on tuvastanud gaasi etteande rikke.

A.2.1.1.2.

Loendur peab suutma loendada kuni 30 minutit tööaega. Loendusintervallid ei tohi olla pikemad kui 3 minutit. Süsteemi lubatud suurima väärtuseni jõudmisel peab loendur seda väärtust säilitama kuni loenduri nullimist võimaldavate tingimuste saabumiseni.

A.2.1.2.

Loenduri töökorra põhimõte

A.2.1.2.1.

Loendur peab töötama järgmiselt.

A.2.1.2.1.1.

Kui loendamine algab nullist peab loendur loendamist alustama kohe, kui käesoleva lisa punkti 7.2 kohaselt tuvastatakse gaasi etteande rike ja vastav diagnostika veakood on seisundis „kinnitatud ja aktiivne“.

A.2.1.2.1.2.

Loendur peab loendamise peatama ja hetkväärtust hoidma, kui toimub üksainus seiresündmus ja enam ei tuvastata riket, mis loenduri algselt käivitas, või kui rikketeade on kustutatud skanneri või hooldustööriista abil.

A.2.1.2.1.2.1.

Loendur peab loendamise peatama ja hetkväärtust hoidma ka siis, kui rakendub hooldusrežiim.

A.2.1.2.1.3.

Kui loendur on peatatud, tuleb loenduri näit nullida ja loendamist uuesti alustada, kui tuvastatakse selle loenduri kohane rike ja hooldusrežiim on rakendatud.

A.2.1.2.1.3.1.

Kui loendur on peatatud, nullitakse loenduri näit ka siis, kui selle loenduri kohased seirefunktsioonid on riket tuvastamata töötanud vähemalt ühe korra oma seiretsükli lõpuni ja mootori 36 töötunni jooksul pärast eelmist loenduri peatamist ei ole tuvastatud ühtegi selle loenduri kohast riket.

A.2.1.3.

Joonistel A2.1.1–A2.1.3 on esitatud loenduri töökorra näiteks kolm kasutusjuhtumit.

Joonis A2.1.1

Joonis A2.1.1

Gaasi etteande loenduri töökorra näide (A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor). Kasutusjuhtum 1

Gaasi etteande loenduri töökorra näide (A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor). Kasutusjuhtum 1

Image 269

Gaasi etteande rikke kõige esimene tuvastamine.

Hooldusrežiim rakendub ja loendur alustab loendamist, kui diagnostika veakood saab seisundi „kinnitatud ja aktiivne“ (rikke teine tuvastamine).

Sõiduk seisatakse enne, kui täitub 30 minutit tööaega pärast hooldusrežiimi rakendumist.

Hooldusrežiim rakendub ja sõiduki liikumiskiirus on piiratud väärtusega 20 km/h (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Loendur peatub näidu hetkväärtusel.

Joonis A2.1.2

Joonis A2.1.2

Gaasi etteande loenduri töökorra näide (A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor). Kasutusjuhtum 2

Gaasi etteande loenduri töökorra näide (A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor). Kasutusjuhtum 2

Image 270

Tuvastatakse gaasi etteande rike, kui gaasi etteande rikkeloenduri näit ei ole null (selle kasutusnäite puhul näitab see väärtust kasutusnäite 1 puhul, kui sõiduk seisati).

Hooldusrežiim rakendub ja loendur alustab loendamist nullist kohe, kui diagnostika veakood saab seisundi „võimalik“ (rikke esimene tuvastamine: vt käesoleva lisa punkt 4.2.3.2.1).

Kui täitub 30 minutit tööaega ja sõidukit ei ole seisatud, rakendub hooldusrežiim ja sõiduki liikumiskiirus on piiratud väärtusega 20 km/h (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Loendur peatub 30-minutilise tööaja näidu väärtusel.

Joonis A2.1.3

Joonis A2.1.3

Gaasi etteande loenduri töökorra näide (A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor). Kasutusjuhtum 3

Gaasi etteande loenduri töökorra näide (A-tüüpi segakahekütuseline raskesõidukimootor). Kasutusjuhtum 3

Image 271

36 töötunni vältel gaasi etteandes riket ei tuvastata ja loenduri näit nullitakse (vt punkt A.2.1.2.3.2.1).

Gaasi etteandes tuvastatakse jälle rike ja gaasi etteande rikkeloenduri näit on null (rike esimene tuvastamine).

Hooldusrežiim rakendub ja loendur alustab loendamist, kui diagnostika veakood saab seisundi „kinnitatud ja aktiivne“ (rikke teine tuvastamine).

Kui täitub 30 minutit tööaega ja sõidukit ei ole seisatud, rakendub hooldusrežiim ja sõiduki liikumiskiirus on piiratud väärtusega 20 km/h (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Loendur peatub 30-minutilise tööaja näidu väärtusel.

A.2.2.

Rakendumise ja väljalülitumise muude töökordade näide

A.2.2.1.

Joonisel A2.2 on esitatud näide tüüpilise kasutusjuhtumi sündmustest segakahekütuselise raskesõiduki gaaskütusepaagi tühjenemise korral.

Joonis A2.2

Joonis A2.2

Tühja gaaskütusepaagi puhul toimuvate sündmuste näide (A- ja B-tüüpi segakahekütuselised raskesõidukid)

Tühja gaaskütusepaagi puhul toimuvate sündmuste näide (A- ja B-tüüpi segakahekütuselised raskesõidukid)

Image 272

Selle kasutusjuhtumi korral

| a) | punktis 4.3.2 nimetatud hoiatussüsteem rakendub, kui gaasikogus jõuab tootja kindlaksmääratud kriitilise tasemeni; |
| --- | --- |

a)

punktis 4.3.2 nimetatud hoiatussüsteem rakendub, kui gaasikogus jõuab tootja kindlaksmääratud kriitilise tasemeni;

| b) | hooldusrežiim rakendub (A-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukite puhul) või mootor lülitub diislirežiimile (B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukite puhul). |
| --- | --- |

b)

hooldusrežiim rakendub (A-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukite puhul) või mootor lülitub diislirežiimile (B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukite puhul).

A-tüüpi segakahekütuselise raskesõiduki puhul rakendub hooldusrežiim ja sõiduki liikumiskiirus on piiratud väärtusega 20 km/h pärast sõiduki seiskamist või pärast 30-minutilist tööaega, kui sõidukit ei seisata (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Gaasipaak täidetakse uuesti.

Sõiduk töötab uuesti segakahekütuserežiimil kohe, kui kütusetase paagis ületab kriitilise piiri.

A.2.2.2.

Joonisel A2.3 on esitatud näide tüüpilise kasutusjuhtumi sündmustest gaasi etteande rikke korral. Seda näidet tuleb vaadelda punktis A.2.1 esitatud näite täiendusena ja loenduri töökorda täpsustavana.

Joonis A2.3

Joonis A2.3

Gaasi etteandesüsteemi rikke puhul toimuvate sündmuste näide (A- ja B-tüüpi segakahekütuselised raskesõidukid)

Gaasi etteandesüsteemi rikke puhul toimuvate sündmuste näide (A- ja B-tüüpi segakahekütuselised raskesõidukid)

Image 273

Selle kasutusjuhtumi korral

| a) | tekib gaasi etteande rike kõige esimest korda, diagnostika veakood saab seisundi „võimalik“ (rikke esimene tuvastamine); |
| --- | --- |

a)

tekib gaasi etteande rike kõige esimest korda, diagnostika veakood saab seisundi „võimalik“ (rikke esimene tuvastamine);

| b) | hooldusrežiim rakendub (A-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukite puhul) või mootor lülitub diislirežiimile (B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukite puhul) kohe, kui diagnostika veakood saab seisundi „kinnitatud ja aktiivne“ (rikke teine tuvastamine). |
| --- | --- |

b)

hooldusrežiim rakendub (A-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukite puhul) või mootor lülitub diislirežiimile (B-tüüpi segakahekütuseliste raskesõidukite puhul) kohe, kui diagnostika veakood saab seisundi „kinnitatud ja aktiivne“ (rikke teine tuvastamine).

A-tüüpi segakahekütuselise raskesõiduki puhul rakendub hooldusrežiim ja sõiduki liikumiskiirus on piiratud väärtusega 20 km/h pärast sõiduki seiskamist või pärast 30-minutilist tööaega, kui sõidukit ei seisata (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Sõiduk töötab uuesti segakahekütuserežiimil kohe, kui rike on kõrvaldatud.

A.2.2.3.

Joonisel A2.4 on esitatud näide tüüpilise kasutusjuhtumi sündmustest ebanormaalse gaasikulu korral.

Joonis A2.4

Joonis A2.4

Ebanormaalse gaasikulu puhul toimuvate sündmuste näide (A- ja B-tüüpi segakahekütuselised raskesõidukid)

Ebanormaalse gaasikulu puhul toimuvate sündmuste näide (A- ja B-tüüpi segakahekütuselised raskesõidukid)

Image 274

Selle kasutusjuhtumi korral rakendub hooldusrežiim (A-tüüpi segakahekütuseline raskesõiduk) või mootor lülitub diislirežiimile (B-tüüpi segakahekütuseline raskesõiduk) kohe, kui diagnostika veakood saab seisundi „võimalik“ (rikke esimene tuvastamine).

A-tüüpi segakahekütuselise raskesõiduki puhul rakendub hooldusrežiim ja sõiduki liikumiskiirus on piiratud väärtusega 20 km/h pärast sõiduki seiskamist või pärast 30-minutilist tööaega, kui sõidukit ei seisata (vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.1).

Sõiduk töötab uuesti segakahekütuserežiimil kohe, kui kõrvalekalle on kõrvaldatud.

---

15. lisa 3. liide

Segakahekütuselise raskesõiduki näidik, hoiatussüsteem, talitluspiirang. Tõendamisnõuded

A.3.1.

Segakahekütuse näidikud

A.3.1.1.

Kui segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada, et mootorisüsteem suudab segakahekütuserežiimil töötamisel anda käsu segakahekütuserežiimi näidiku rakendamiseks.

Kui segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada segakahekütuserežiimi näidiku rakendumist segakahekütuserežiimil töötamisel.

Märkus. Tüübikinnituse saanud segakahekütuselise mootori segakahekütuserežiimi näidikuga seotud paigaldusnõuded on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.3.1.2.

Kui 1B-, 2B- või 3B-tüüpi segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada, et mootorisüsteem suudab diislirežiimil töötamisel anda käsu diislirežiimi näidiku rakendamiseks.

Kui 1B-, 2B- või 3B-tüüpi segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada diislirežiimi näidiku rakendumist diislirežiimil töötamisel.

Märkus. Tüübikinnituse saanud 1B-, 2B- ja 3B-tüüpi segakahekütuselise mootori diislirežiimi näidikuga seotud paigaldusnõuded on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.3.1.3.

Kui segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada, et mootorisüsteem suudab hooldusrežiimil töötamisel anda käsu hooldusrežiimi näidiku rakendamiseks.

Kui segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada hooldusrežiimi näidiku rakendumist hooldusrežiimil töötamisel.

Märkus. Tüübikinnituse saanud segakahekütuselise mootori hooldusrežiimi näidikuga seotud paigaldusnõuded on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.3.1.3.1.

Hooldusrežiimi näidikuga varustatud mootorisüsteemi puhul piisab hooldusrežiimi näidiku tõendamiseks sellest, kui lülitatakse sisse hooldusrežiimi rakendamise lüliti ja esitatakse tüübikinnitusasutusele tõendid, mis näitavad, et rakendumine toimub, kui hooldusrežiimi rakendamise käsu annab mootorisüsteem (nt algoritmide, matkemodelleerimise, tootja ettevõttesiseste katsete tulemuste jms abil).

A.3.2.

Kui segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada, et mootorisüsteem suudab anda käsu hoiatussüsteemi rakendamiseks, kui gaasikogus paagis on hoiatustasemest väiksem.

Kui segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada hoiatussüsteemi rakendumist juhul, kui gaasikogus paagis on hoiatustasemest väiksem. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib selleks tegelikku gaasikogust matkida.

Märkus. Tüübikinnituse saanud segakahekütuselise mootori hoiatussüsteemiga seotud paigaldusnõuded on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.3.3.

Kui 1A- või 2A-tüüpi segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada, et mootorisüsteem suudab anda käsu talitluspiirangu rakendamiseks, kui segakahekütuserežiimil töötamise ajal tuvastatakse tühi gaaskütusepaak, gaasi etteandesüsteemi rike või ebanormaalne gaasikulu.

Kui 1A- või 2A-tüüpi segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada talitluspiirangu rakendumist juhul, kui segakahekütuserežiimil töötamise ajal tuvastatakse tühi gaaskütusepaak, gaasi etteandesüsteemi rike või ebanormaalne gaasikulu.

Märkus. Tüübikinnituse saanud segakahekütuselise mootori talitluspiiranguga seotud paigaldusnõuded on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.3.3.1.

Kui 1A- või 2A-tüüpi segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada, et mootorisüsteem suudab anda käsu talitluspiirangu rakendamiseks, kui segakahekütuserežiimil töötamise ajal tuvastatakse tühi gaaskütusepaak, gaasi etteandesüsteemi rike või ebanormaalne gaasikulu.

Kui 1A- või 2A-tüüpi segakahekütuseline mootor on saanud tüübikinnituse seoses heitega, tuleb tüübikinnituse taotlemisel tõendada talitluspiirangu rakendumist juhul, kui segakahekütuserežiimil töötamise ajal tuvastatakse tühi gaaskütusepaak, gaasi etteandesüsteemi rike või ebanormaalne gaasikulu.

Märkus. Tüübikinnituse saanud segakahekütuselise mootori talitluspiiranguga seotud paigaldusnõuded on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis 6.2.

A.3.3.1.

Gaasi etteande riket ja ebanormaalset gaasikulu võib tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul matkida.

A.3.3.2.

Piisab tõendamisest tüübikinnitusasutuse nõusolekul valitud tüüpilise kasutusjuhtumi korral ja tõendite esitamisest, mis näitavad, et talitluspiirang rakendub muudel võimalikel kasutusjuhtumitel (nt algoritmide, matkemodelleerimise, tootja ettevõttesiseste katsete tulemuste jms abil).

---

15. lisa 4. liide

Segakahekütuseliste mootorite täiendava heitekatse nõuded

A.4.1.

Käesolevas liites on kindlaks määratud täiendavad nõuded ja erandid käesoleva eeskirja 4. lisast, et segakahekütuseliste mootorite heitekatseid oleks võimalik teha olenemata sellest, kas nende heited koosnevad ainult heitgaasist või on 4. lisa punkti 6.10 kohaselt lisatud ka karteri heide.

Segakahekütuselise mootori heitekatsed muudab keerukaks see, et mootorikütuse koostis võib muutuda ainult diislikütusest seguni, mis koosneb peamiselt gaaskütusest, millele on süüteallikaks lisatud ainult väike kogus diislikütust. Segakahekütuselise mootori kütuste etteandesuhe võib samuti dünaamiliselt muutuda sõltuvalt mootori töötingimustest. Selle tulemusena on sellise mootori heitekatsete puhul vaja spetsiaalseid ettevaatusabinõusid ja piiranguid.

A.4.2.

Katsetingimused (4. lisa punkt 6)

A.4.2.1.

Segakahekütuseliste mootorite puhul määratakse parameeter fa
  kindlaks käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 6.1 esitatud valemiga a(2).

A.4.3.

Katse käik (4. lisa punkt 7)

A.4.3.1.

Segakahekütuseliste mootorite puhul on soovitatavaks mõõtmismeetodiks 4. lisa punktis 7.1.3 nimetatud menetlus b (püsimahuproovi võtmise süsteem).

See mõõtmismeetod tagab, et kütuse koostise muutumine katse käigus mõjutab ainult süsivesinike mõõtmistulemusi. See kompenseeritakse ühega punktis 4.4 kirjeldatud meetoditest.

Muid mõõtmismeetodeid, nagu 4. lisa punktis 7.1.3 loetletud meetodit a (lahjendamata gaasi / osavoolu mõõtmine), võib kasutada koos teatavate ettevaatusabinõudega heitgaasi massivooluhulga kindlaksmääramise ja arvutusmeetodite suhtes. Kütuseparameetrite ja ugas
  väärtuste korral kohaldatakse kindlaksmääratud väärtusi, nagu on kirjeldatud 6. liites.

A.4.4.

Heitkoguste arvutamine moolisuhte alusel väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heitkoguste katsearuannet käsitleva üldise tehnilise normi nr 11 7. lisa kohaselt ei ole lubatud.

A.4.4.1.

Ümberarvutus kuivalt niiskele (4. lisa punkt 8.1)

A.4.4.1.1.

Ümberarvutus kuivalt niiskele tehakse 4. lisa punktis 8.1.1 esitatud valemitega 15 ja 17.

Kütusekohased parameetrid määratakse kindlaks 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt.

A.4.4.1.2.

Ümberarvutus kuivalt niiskele tehakse 4. lisa punktis 8.1.2 esitatud valemitega 19 ja 20.

Kuivalt niiskele ümberarvutuse jaoks kasutatakse kahe kütuse segu vesiniku moolisuhet α. See vesiniku moolisuhe arvutatakse mõlema kütuse kulu mõõdetud väärtustest 6. liite punkti A.6.4 kohaselt.

A.4.4.2.

Segakahekütuseliste mootorite NOx-i niiskuse korrektsiooniteguri kindlaksmääramiseks kasutatakse 4. lisa punkti 8.2.1 kohast survesüütemootorite NOx-i niiskuse korrektsioonitegurit.

Image 275
  (A4.1)

kus:

| Ha | on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta). |
| --- | --- |

Ha

on sisselaskeõhu niiskus (g vett 1 kg kuiva õhu kohta).

A.4.4.3.

Osavoolulahjenduse ja lahjendamata gaasi heite mõõtmine (4. lisa punkt 8.4)

A.4.4.3.1.

Heitgaasi massivooluhulk määratakse kindlaks punktis 8.4.1.3 kirjeldatud vahetu mõõtmise meetodil.

Õhu vooluhulga ning õhu ja kütuse suhte mõõtmise meetodit vastavalt punktile 8.4.1.6 (valemid 30, 31 ja 32) võib alternatiivina kasutada ainult juhul, kui α, γ, δ ja ε väärtused on kindlaks määratud 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt. Tsirkooniumanduri kasutamine õhu ja kütuse suhte kindlaksmääramiseks ei ole lubatud.

A.4.4.3.2.

Arvutused tehakse vastavalt 4. lisa punktile 8, kuid kasutatakse 6. liite punktides A.6.2 ja A.6.3 kirjeldatud ugas
  väärtusi ja moolisuhet.

A.4.4.3.3.

Tahkete osakeste heite kindlaksmääramiseks osalahjendusega mõõtmismeetodi abil tehakse arvutus vastavalt 4. lisa punktile 8.4.3.2.

Lahjendusastme kontrollimiseks võib kasutada ühte järgmisest kahest meetodist:

| — | massivooluhulga vahetu mõõtmine, nagu on kirjeldatud punktis 8.4.1.3; |
| --- | --- |

—

massivooluhulga vahetu mõõtmine, nagu on kirjeldatud punktis 8.4.1.3;

| — | õhu vooluhulga ning õhu ja kütuse suhte mõõtmist vastavalt punktile 8.4.1.6 (valemid 30, 31 ja 32) võib kasutada ainult juhul, kui see on kombineeritud punktis 8.4.1.2 kirjeldatud eelkontrollimeetodiga ning kui α, γ, δ ja ε väärtused on kindlaks määratud 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt. |
| --- | --- |

—

õhu vooluhulga ning õhu ja kütuse suhte mõõtmist vastavalt punktile 8.4.1.6 (valemid 30, 31 ja 32) võib kasutada ainult juhul, kui see on kombineeritud punktis 8.4.1.2 kirjeldatud eelkontrollimeetodiga ning kui α, γ, δ ja ε väärtused on kindlaks määratud 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt.

Iga mõõtmise puhul tehakse punkti 9.4.6.1 kohane kvaliteedikontroll.

A.4.4.3.4.

Punktides A.4.4.3.1 ja A.4.4.3.3 osutatud vooluhulgamõõtur ei tohi olla tundlik heitgaasi koostise ja tiheduse muutuste suhtes. Pisivead, mis tulenevad nt Pitot’ toru või mõõtediafragma tüüpi mõõtmisest (vastavad ruutjuurele heitgaasi tihedusest), võib jätta tähelepanuta.

A.4.4.4.

Kütuse koostise võimalik muutumine mõjutab ainult süsivesinike mõõtmistulemuste arvutamist. Kõikide muude koostisosade puhul kasutatakse 4. lisa punkti 8.5.2 asjakohaseid valemeid.

Süsivesinike heite arvutamiseks kasutatakse täpseid valemeid ja kütusekulu mõõtmise põhjal kindlaks määratud mõlema kütuse koostisosade moolisuhteid vastavalt 6. liite punktile A.6.4.

A.4.4.4.1.

Stöhhiomeetrilise teguri kindlaksmääramiseks tuleb vesiniku moolisuhe α kütuses arvutada katse käigus kasutatud kütusesegu vesiniku moolisuhte keskmisena vastavalt 6. liite punktile A.6.4.

Alternatiivina võib 4. lisa valemis 59 või 60 kasutada gaaskütuse Fs
  -väärtust.

A.4.5.

Seadmete tehnilised andmed ja kontrollimine (4. lisa punkt 9)

A.4.5.1.

Segakahekütuseliste mootorite puhul nõutav hapnikukontsentratsioon võrdub kontsentratsiooniga, mis on nõutav 4. lisa punkti 9.3.3.4 tabelis 8 loetletud survesüütemootorite puhul.

A.4.5.2.

Segakahekütuseliste mootorite mõõtevahendite kontrollimise kord on sama kui survesüütemootorite mõõtevahendite puhul. 4. lisa punkti 9.3.7.3 alapunkti b kohaselt kasutatakse 21-protsendilist hapnikusegu.

A.4.5.3.

Käesoleva eeskirja 4. lisa punktile 9.3.9.2.2 vastavat vee summutava mõju kontrollimist kohaldatakse ainult märja heitgaasi NOx-i kontsentratsiooni mõõtmisel. Maagaasil töötavate segakahekütuseliste mootorite puhul tuleb selles kontrollimises kasutada H/C suhte eelduslikku väärtust 4 (metaan). Sel juhul Hm
  = 2 x A. Veeldatud naftagaasil töötavate segakahekütuseliste mootorite puhul tuleb selles kontrollimises kasutada H/C suhte eelduslikku väärtust 2,525. Sel juhul Hm
  = 1,25 x A.

---

15. lisa 5. liide

Segakahekütuseliste mootorite täiendava heitekatse nõuded mobiilse heitemõõtmissüsteemiga

A.5.1.

Käesolevas liites on kindlaks määratud täiendavad nõuded ja erandid käesoleva eeskirja 8. lisast, et mobiilse heitemõõtmissüsteemiga oleks võimalik teha segakahekütuseliste mootorite heitekatseid.

Segakahekütuselise mootori heitekatsed muudab keerukaks see, et mootorikütuse koostis võib muutuda ainult diislikütusest seguni, mis koosneb peamiselt gaaskütusest, millele on süüteallikaks lisatud ainult väike kogus diislikütust. Segakahekütuselise mootori kütuste etteandesuhe võib samuti dünaamiliselt muutuda sõltuvalt mootori töötingimustest. Selle tulemusena on sellise mootori heitekatsete puhul vaja spetsiaalseid ettevaatusabinõusid ja piiranguid.

A.5.2.

8. lisa 1. liidet kohaldatakse järgmiste muudatustega.

A.5.2.1.

| (2) | Ainult maagaasil töötavate mootorite puhul. |
| --- | --- |

(2)

A.5.2.2.

Kui aine kontsentratsioon on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõtmistulemus niiske heitgaasi mõõtmistulemusele vastavaks 4. lisa punkti 8.1 ja käesoleva lisa 4. liite punkti 4.1.1 kohaselt.

A.5.2.3.

Heitkoguste mass määratakse kindlaks 4. lisa punktis 8.4.2.3 kirjeldatud viisil. ugas
  väärtused määratakse kindlaks 15. lisa 6. liite punktide A.6.2 ja A.6.3 kohaselt.

---

15. lisa 6. liide

Segakahekütuseliste mootorite moolisuhe ja ugas
  väärtused

A.6.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse koostisosade moolisuhte ja ugas
  väärtuse kindlaksmääramist kuivalt niiskele ümberarvutuse korrektsiooniteguri ja segakahekütuseliste mootorite heitekatsete heitkoguste arvutamise jaoks.

A.6.2.

Segakahekütuserežiimil käitamine

A.6.2.1.

Segakahekütuserežiimil töötavate 1A- ja 1B-tüüpi segakahekütuseliste mootorite puhul kasutatakse gaaskütuse koostisosade moolisuhteid ja ugas
  väärtusi.

A.6.2.2.

Tabel A6.1

Koostisosade moolisuhted kütusesegu puhul, milles on 50 massi% gaaskütust ja 50 massi% diislikütust

| Gaaskütus | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propaan | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butaan | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Veeldatud naftagaas | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Veeldatud naftagaas, kütus A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Veeldatud naftagaas, kütus B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Gaaskütus

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propaan

2,2633

0

0

0,0039

Butaan

2,1837

0

0

0,0038

Veeldatud naftagaas

2,1957

0

0

0,0038

Veeldatud naftagaas, kütus A

2,1740

0

0

0,0038

Veeldatud naftagaas, kütus B

2,2402

0

0

0,0039

Tabel A6.2

Lahjendamata heitgaasi u
  gas väärtused ja koostisosade tihedus kütusesegu puhul, milles on 50 massi% gaaskütust ja 50 massi% diislikütust

| Gaaskütus | ρe | | | Gaas | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (a)) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (b)) | | | |
| Surumaagaas / veeldatud maagaas (c)) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528  (d)) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propaan | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butaan | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| Veeldatud naftagaas (e)) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Gaaskütus

ρe

Gaas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(a))

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (b))

Surumaagaas / veeldatud maagaas (c))

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528  (d))

0,001536

0,001117

0,000560

Propaan

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butaan

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

Veeldatud naftagaas (e))

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3.

Segakahekütuserežiimil töötavate 3B-tüüpi segakahekütuseliste mootorite puhul kasutatakse diislikütuse koostisosade moolisuhteid ja ugas
  väärtusi.

A.6.2.4.

| — | süsivesinike koguheite arvutamisel kasutatakse gaaskütuse ugas
  väärtust; |
| --- | --- |

—

süsivesinike koguheite arvutamisel kasutatakse gaaskütuse ugas
  väärtust;

| — | mitte-metaansete süsivesinike heite arvutamisel kasutatakse ugas
  väärtust CH2,93 põhjal; |
| --- | --- |

—

mitte-metaansete süsivesinike heite arvutamisel kasutatakse ugas
  väärtust CH2,93 põhjal;

| — | CH4 heite arvutamisel kasutatakse ugas
  väärtust, mis on antud CH4 jaoks. |
| --- | --- |

—

CH4 heite arvutamisel kasutatakse ugas
  väärtust, mis on antud CH4 jaoks.

A.6.3.

Diislirežiimil töötavate 1B-, 2B- ja 3B-tüüpi segakahekütuseliste mootorite puhul kasutatakse diislikütuse koostisosade moolisuhteid ja ugas
  väärtusi.

A.6.4.

Koostisosade moolisuhte kindlaksmääramine, kui kütusesegu on teada

A.6.4.1.

Image 276
  (A6.1)

Image 277
  (A6.2)

Image 278
  (A6.3)

Image 279
  (A6.4)

Image 280
  (A6.5)

kus:

| qm

  f1 | kütuse 1 massivooluhulk, kg/s; |
| --- | --- |
| qm

  f2 | kütuse 2 massivooluhulk, kg/s; |
| w
  ALF | kütuse vesinikusisaldus, massi%; |
| w
  BET | kütuse süsinikusisaldus, massi%; |
| w
  GAM | kütuse väävlisisaldus, massi%; |
| w
  DEL | kütuse lämmastikusisaldus, massi%; |
| w
  EPS | kütuse hapnikusisaldus, massi%. |

qm

  f1

kütuse 1 massivooluhulk, kg/s;

qm

  f2

kütuse 2 massivooluhulk, kg/s;

w
  ALF

kütuse vesinikusisaldus, massi%;

w
  BET

kütuse süsinikusisaldus, massi%;

w
  GAM

kütuse väävlisisaldus, massi%;

w
  DEL

kütuse lämmastikusisaldus, massi%;

w
  EPS

kütuse hapnikusisaldus, massi%.

A.6.4.2.

Image 281
  (A6.6)

Image 282
  (A6.7)

Image 283
  (A6.8)

Image 284
  (A6.9)

kus:

| w
  ALF | kütuse vesinikusisaldus, massi%; |
| --- | --- |
| w
  BET | kütuse süsinikusisaldus, massi%; |
| w
  GAM | kütuse väävlisisaldus, massi%; |
| w
  DEL | kütuse lämmastikusisaldus, massi%; |
| w
  EPS | kütuse hapnikusisaldus, massi%; |
| α | vesiniku moolisuhe (H/C); |
| γ | väävli moolisuhe (S/C); |
| δ | lämmastiku moolisuhe (N/C); |
| ε | hapniku moolisuhe (O/C); |

w
  ALF

kütuse vesinikusisaldus, massi%;

w
  BET

kütuse süsinikusisaldus, massi%;

w
  GAM

kütuse väävlisisaldus, massi%;

w
  DEL

kütuse lämmastikusisaldus, massi%;

w
  EPS

kütuse hapnikusisaldus, massi%;

α

vesiniku moolisuhe (H/C);

γ

väävli moolisuhe (S/C);

δ

lämmastiku moolisuhe (N/C);

ε

hapniku moolisuhe (O/C);

kütuse CH
  α
  OεNδSγ puhul.

A.6.4.3.

Kütusesegu lahjendamata heitgaasi u
  gas väärtused arvutatakse 4. lisa punktis 8.4.2.4 esitatud täpsete valemite ja punkti A.6.4.2 kohaselt arvutatud moolisuhete abil.

Püsiva massivooluhulgaga süsteemide puhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi u
  gas väärtused 4. lisa punktis 8.5.2.3.1 esitatud valemiga 57.

---

(a))  Sõltuvalt kütusest.

a)

(b))  Tingimustes, kus λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa.

b)

(c))  
  u väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C = 58–76 %; H = 19–25 %; N = 0–14 % (CH4, G20, GR, G23 ja G25).

c)

u

4

20

R

23

25

(d))  Mitte-metaansed süsivesinikud leitakse CH2,93 põhjal (kogu HC leidmiseks kasutatakse tegurit u
  gas, mis on antud CH4 jaoks).

d)

2,93

u

gas

4

(e))  
  u väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C3 = 27–90 %; C4 = 10–73 % (veeldatud naftagaas, kütused A ja B).

e)

u

---