# Europos Sąjungos L 12/2023

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 12 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 66 metai2023m. sausio 13d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 12

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

66 metai2023m. sausio 13d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/102, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/39 nuostatos, susijusios su valstybių narių prašymais dėl Sąjungos pagalbos | 1 |
| | * | 2023 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/103, kuriuo dėl veiksmų suvestinių duomenų ir informacijos, kurią turi atsiųsti valstybės narės, pateikimo techninių specifikacijų ir taisyklių iš dalies keičiami įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 1242/2014 ir (ES) Nr. 1243/2014 | 3 |
| | * | 2023 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/104, kuriuo, atsižvelgiant į Pasaulio prekybos organizacijos Ginčų sprendimo tarybos priimtą ataskaitą, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos galutinės apsaugos priemonės | 7 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas (ES) 2023/105 dėl priemonių SA.33960 2012/C (ex 2012/NN), kurias Prancūzijos Respublika taikė viena po kitos Bovė Tijė oro uostą valdžiusioms įstaigoms ir tame oro uoste veiklą vykdžiusioms oro transporto bendrovėms
  (pranešta dokumentu C(2022) 5076)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | 2023 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/106, kuriuo nustatomos orientacinės Sąjungos pagalbos valstybėms narėms sumos vaisių ir daržovių bei pieno vartojimo skatinimo mokyklose programoms vykdyti 2023 m. rugpjūčio 1 d. – 2029 m. liepos 31 d. | 84 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2023 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/102, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/39 nuostatos, susijusios su valstybių narių prašymais dėl Sąjungos pagalbos

1

*

2023 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/103, kuriuo dėl veiksmų suvestinių duomenų ir informacijos, kurią turi atsiųsti valstybės narės, pateikimo techninių specifikacijų ir taisyklių iš dalies keičiami įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 1242/2014 ir (ES) Nr. 1243/2014

3

*

2023 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/104, kuriuo, atsižvelgiant į Pasaulio prekybos organizacijos Ginčų sprendimo tarybos priimtą ataskaitą, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos galutinės apsaugos priemonės

7

SPRENDIMAI

*

2022 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas (ES) 2023/105 dėl priemonių SA.33960 2012/C (ex 2012/NN), kurias Prancūzijos Respublika taikė viena po kitos Bovė Tijė oro uostą valdžiusioms įstaigoms ir tame oro uoste veiklą vykdžiusioms oro transporto bendrovėms
  (pranešta dokumentu C(2022) 5076)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu C(2022) 5076)

1

28

*

2023 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/106, kuriuo nustatomos orientacinės Sąjungos pagalbos valstybėms narėms sumos vaisių ir daržovių bei pieno vartojimo skatinimo mokyklose programoms vykdyti 2023 m. rugpjūčio 1 d. – 2029 m. liepos 31 d.

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2023 1 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/102

2023 m. sausio 11 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/39 nuostatos, susijusios su valstybių narių prašymais dėl Sąjungos pagalbos

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 25 straipsnio pirmos pastraipos d punktą,

kadangi:

| (1) | remiantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/39 (2) 3 straipsniu, valstybės narės, norinčios dalyvauti vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms Sąjungos pagalbos programoje (mokykloms skirta programa), iki kiekvienų metų sausio 31 d. Komisijai turi pateikti prašymą dėl Sąjungos pagalbos ateinančiais mokslo metais. Pagal tą nuostatą valstybių narių prašymuose dėl Sąjungos pagalbos turi būti pateikta informacija apie Tarybos reglamento (ES) Nr. 1370/2013 (3) I priede nustatytą Sąjungos pagalbos orientacinę sumą, skiriamą mokykloms skirtiems vaisiams bei daržovėms ir mokykloms skirtam pienui tiekti. Tame priede nustatytos metinės orientacinės Sąjungos pagalbos sumos, skiriamos kiekvienai valstybei narei mokykloms skirtiems vaisiams bei daržovėms ir mokykloms skirtam pienui tiekti laikotarpiu nuo 2017 m. rugpjūčio 1 d. iki 2023 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/39 (2) 3 straipsniu, valstybės narės, norinčios dalyvauti vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms Sąjungos pagalbos programoje (mokykloms skirta programa), iki kiekvienų metų sausio 31 d. Komisijai turi pateikti prašymą dėl Sąjungos pagalbos ateinančiais mokslo metais. Pagal tą nuostatą valstybių narių prašymuose dėl Sąjungos pagalbos turi būti pateikta informacija apie Tarybos reglamento (ES) Nr. 1370/2013 (3) I priede nustatytą Sąjungos pagalbos orientacinę sumą, skiriamą mokykloms skirtiems vaisiams bei daržovėms ir mokykloms skirtam pienui tiekti. Tame priede nustatytos metinės orientacinės Sąjungos pagalbos sumos, skiriamos kiekvienai valstybei narei mokykloms skirtiems vaisiams bei daržovėms ir mokykloms skirtam pienui tiekti laikotarpiu nuo 2017 m. rugpjūčio 1 d. iki 2023 m. liepos 31 d.;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1370/2013 5 straipsnio 4 dalį, nuo 2023 m. rugpjūčio 1 d. Komisija įgyvendinimo aktais turi nustatyti metines orientacines Sąjungos pagalbos sumas, skiriamas kiekvienai valstybei narei mokykloms skirtiems vaisiams bei daržovėms ir mokykloms skirtam pienui tiekti. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2023/106 (4) nustatytos metinės orientacinės sumos skiriamos laikotarpiui nuo 2023 m. rugpjūčio 1 d. iki 2029 m. liepos 31 d. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/39 3 straipsnyje pateikta nuoroda į Reglamento (ES) Nr. 1370/2013 I priede nustatytas skiriamas orientacines Sąjungos pagalbos sumas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1370/2013 5 straipsnio 4 dalį, nuo 2023 m. rugpjūčio 1 d. Komisija įgyvendinimo aktais turi nustatyti metines orientacines Sąjungos pagalbos sumas, skiriamas kiekvienai valstybei narei mokykloms skirtiems vaisiams bei daržovėms ir mokykloms skirtam pienui tiekti. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2023/106 (4) nustatytos metinės orientacinės sumos skiriamos laikotarpiui nuo 2023 m. rugpjūčio 1 d. iki 2029 m. liepos 31 d. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/39 3 straipsnyje pateikta nuoroda į Reglamento (ES) Nr. 1370/2013 I priede nustatytas skiriamas orientacines Sąjungos pagalbos sumas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (3) | kad valstybės narės galėtų iki Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/39 3 straipsnyje nustatyto 2023 m. sausio 31 d. termino pateikti savo metinį prašymą dėl Sąjungos pagalbos, susijusį su 2023 m. rugpjūčio 1 d. – 2024 m. liepos 31 d. mokslo metais, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(3)

kad valstybės narės galėtų iki Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/39 3 straipsnyje nustatyto 2023 m. sausio 31 d. termino pateikti savo metinį prašymą dėl Sąjungos pagalbos, susijusį su 2023 m. rugpjūčio 1 d. – 2024 m. liepos 31 d. mokslo metais, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (4) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/39 3 straipsnio pirmos pastraipos a punkto i papunktis pakeičiamas taip:

| „i) | Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2023/106 (*1) priede mokykloms skirtiems vaisiams bei daržovėms ir mokykloms skirtam pienui nustatyta orientacinė skiriama suma; |
| --- | --- |

„i)

Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2023/106 (*1) priede mokykloms skirtiems vaisiams bei daržovėms ir mokykloms skirtam pienui nustatyta orientacinė skiriama suma;

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. sausio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2016 m. lapkričio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/39 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 taikymo taisyklių, susijusių su Sąjungos pagalba vaisiams ir daržovėms, bananams ir pienui švietimo įstaigoms tiekti (OL L 5, 2017 1 10, p. 1).

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės ūkio produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos ir grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės (OL L 346, 2013 12 20, p. 12).

3

(4)  
  2023 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/106, kuriuo nustatomos orientacinės Sąjungos pagalbos valstybėms narėms sumos vaisių ir daržovių bei pieno vartojimo skatinimo mokyklose programoms vykdyti 2023 m. rugpjūčio 1 d. – 2029 m. liepos 31 d. (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 84).

4

---

| 2023 1 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/103

2023 m. sausio 12 d.

kuriuo dėl veiksmų suvestinių duomenų ir informacijos, kurią turi atsiųsti valstybės narės, pateikimo techninių specifikacijų ir taisyklių iš dalies keičiami įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 1242/2014 ir (ES) Nr. 1243/2014

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (1), ypač į jo 97 straipsnio 2 dalį ir 107 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo numatytos konkrečios priemonės, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei (toliau – konkrečios priemonės); |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo numatytos konkrečios priemonės, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei (toliau – konkrečios priemonės);

| (2) | siekiant užtikrinti patikimą su konkrečiomis priemonėmis susijusių veiksmų stebėseną ir ataskaitų teikimą, turėtų būti patikslintos Komisijos įgyvendinimo reglamentuose (ES) Nr. 1242/2014 (2) ir (ES) Nr. 1243/2014 (3) nustatytos veiksmų suvestinių duomenų ir informacijos, kurią turi atsiųsti valstybės narės, pateikimo techninės specifikacijos ir taisyklės; |
| --- | --- |

(2)

siekiant užtikrinti patikimą su konkrečiomis priemonėmis susijusių veiksmų stebėseną ir ataskaitų teikimą, turėtų būti patikslintos Komisijos įgyvendinimo reglamentuose (ES) Nr. 1242/2014 (2) ir (ES) Nr. 1243/2014 (3) nustatytos veiksmų suvestinių duomenų ir informacijos, kurią turi atsiųsti valstybės narės, pateikimo techninės specifikacijos ir taisyklės;

| (3) | kadangi Reglamento (ES) Nr. 508/2014 97 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas veiksmų suvestinių duomenų pateikimo terminas, t. y. kiekvienų metų kovo 31 d., 2022 m. jau yra praėjęs, valstybės narės šią informaciją patikslintu formatu turėtų teikti tik nuo 2023 m., kad būtų užtikrintas nuoseklus ir suderintas duomenų teikimas; |
| --- | --- |

(3)

kadangi Reglamento (ES) Nr. 508/2014 97 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas veiksmų suvestinių duomenų pateikimo terminas, t. y. kiekvienų metų kovo 31 d., 2022 m. jau yra praėjęs, valstybės narės šią informaciją patikslintu formatu turėtų teikti tik nuo 2023 m., kad būtų užtikrintas nuoseklus ir suderintas duomenų teikimas;

| (4) | todėl įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 1242/2014 ir (ES) Nr. 1243/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(4)

todėl įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 1242/2014 ir (ES) Nr. 1243/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (5) | siekiant užtikrinti, kad valstybės narės turėtų pakankamai laiko iki 2023 m. kovo 31 d. pateikti su konkrečiomis priemonėmis susijusių veiksmų suvestinius duomenis, šis reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti, kad valstybės narės turėtų pakankamai laiko iki 2023 m. kovo 31 d. pateikti su konkrečiomis priemonėmis susijusių veiksmų suvestinius duomenis, šis reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1242/2014 pakeitimai

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1242/2014 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą.

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1243/2014 pakeitimai

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1243/2014 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. sausio 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

1

(2)  
  2014 m. lapkričio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1242/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nustatomos veiksmų atitinkamų suvestinių duomenų pateikimo taisyklės (OL L 334, 2014 11 21, p. 11).

2

(3)  
  2014 m. lapkričio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1243/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nustatomos informacijos, kurią turi atsiųsti valstybės narės, taip pat duomenų poreikio ir galimų duomenų šaltinių sinergijos taisyklės (OL L 334, 2014 11 21, p. 39).

3

---

I PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1242/2014 I priedo lentelės 25 įrašo antros skilties („Turinys“) tekstas pakeičiamas taip:

„COVID-19 protrūkio poveikio švelninimas arba priemonės, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei“.

---

II PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1243/2014 I priedo F dalis pakeičiama taip:

„F DALIS

COVID-19 protrūkio ir Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą keliamų rinkos trikdžių poveikio žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei ir tos karinės agresijos pasekmių žvejybos veiklai švelninimas

| Laukas | Turinys | Pastaba | Duomenų poreikis ir sinergija |
| --- | --- | --- | --- |
| 25 | COVID-19 protrūkio poveikio švelninimas arba priemonės, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei | Kodas 0 = nesusiję su COVID-19 arba priemonėmis, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei
  Kodas 1 = susiję su COVID-19
  Kodas 2 = susiję su priemonėmis, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei | Taikoma tik EJRŽF“ |

Laukas

Turinys

Pastaba

Duomenų poreikis ir sinergija

25

COVID-19 protrūkio poveikio švelninimas arba priemonės, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei

Kodas 0 = nesusiję su COVID-19 arba priemonėmis, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei

Kodas 1 = susiję su COVID-19

Kodas 2 = susiję su priemonėmis, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei

Taikoma tik EJRŽF“

---

| 2023 1 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/7

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/104

2023 m. sausio 12 d.

kuriuo, atsižvelgiant į Pasaulio prekybos organizacijos Ginčų sprendimo tarybos priimtą ataskaitą, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos galutinės apsaugos priemonės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/478 dėl bendrų importo taisyklių (1), ypač į jo 16 ir 20 straipsnius,

atsižvelgdama į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/755 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (2), ypač į jo 13 ir 16 straipsnius,

kadangi:

Bendra informacija

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/1013 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) Komisija tam tikriems plieno produktams nustatė laikinąją apsaugos priemonę. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/159 (4) (toliau – galutinis reglamentas) Europos Komisija tam tikriems plieno produktams nustatė laikinąją apsaugos priemonę (toliau – laikinoji priemonė). |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/1013 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) Komisija tam tikriems plieno produktams nustatė laikinąją apsaugos priemonę. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/159 (4) (toliau – galutinis reglamentas) Europos Komisija tam tikriems plieno produktams nustatė laikinąją apsaugos priemonę (toliau – laikinoji priemonė).

3

4

| (2) | 2020 m. kovo 13 d. Turkija paprašė surengti konsultacijas su Europos Sąjunga pagal Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos 1 ir 4 straipsnius, 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXIII straipsnio 1 dalį ir Susitarimo dėl apsaugos priemonių 14 straipsnį. |
| --- | --- |

(2)

2020 m. kovo 13 d. Turkija paprašė surengti konsultacijas su Europos Sąjunga pagal Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos 1 ir 4 straipsnius, 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXIII straipsnio 1 dalį ir Susitarimo dėl apsaugos priemonių 14 straipsnį.

| (3) | Europos Sąjungos ir Turkijos konsultacijos vyko 2020 m. balandžio 29 d., tačiau ginčas nebuvo išspręstas. |
| --- | --- |

(3)

Europos Sąjungos ir Turkijos konsultacijos vyko 2020 m. balandžio 29 d., tačiau ginčas nebuvo išspręstas.

| (4) | 2020 m. liepos 16 d. Turkija paprašė sudaryti kolegiją. 2020 m. rugpjūčio 28 d. buvo sudaryta kolegija. Kolegijos ataskaita buvo išplatinta 2022 m. balandžio 29 d. Kadangi nė viena šalis nepateikė apeliacinio skundo dėl kolegijos ataskaitos, 2022 m. gegužės 31 d. ją priėmė Ginčų sprendimo taryba (toliau – GST) (5). |
| --- | --- |

(4)

2020 m. liepos 16 d. Turkija paprašė sudaryti kolegiją. 2020 m. rugpjūčio 28 d. buvo sudaryta kolegija. Kolegijos ataskaita buvo išplatinta 2022 m. balandžio 29 d. Kadangi nė viena šalis nepateikė apeliacinio skundo dėl kolegijos ataskaitos, 2022 m. gegužės 31 d. ją priėmė Ginčų sprendimo taryba (toliau – GST) (5).

5

| (5) | 2022 m. rugpjūčio 5 d. PPO pateiktu pranešimu (6) Turkija ir Europos Sąjunga informavo, kad pagal Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos 21 straipsnio 3 dalies b punktą jos susitarė, kad pagrįstas laikotarpis, per kurį Europos Sąjunga turi įgyvendinti GST rekomendacijas ir sprendimus byloje Europos Sąjunga. Tam tikriems plieno produktams taikomos apsaugos priemonės (DS595), baigsis 2023 m. sausio 16 d., t. y. praėjus septyniems mėnesiams ir šešiolikai dienų nuo GST rekomendacijų ir sprendimų priėmimo dienos – 2022 m. gegužės 31 d. |
| --- | --- |

(5)

2022 m. rugpjūčio 5 d. PPO pateiktu pranešimu (6) Turkija ir Europos Sąjunga informavo, kad pagal Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos 21 straipsnio 3 dalies b punktą jos susitarė, kad pagrįstas laikotarpis, per kurį Europos Sąjunga turi įgyvendinti GST rekomendacijas ir sprendimus byloje Europos Sąjunga. Tam tikriems plieno produktams taikomos apsaugos priemonės (DS595), baigsis 2023 m. sausio 16 d., t. y. praėjus septyniems mėnesiams ir šešiolikai dienų nuo GST rekomendacijų ir sprendimų priėmimo dienos – 2022 m. gegužės 31 d.

6

Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos

Europos Sąjunga. Tam tikriems plieno produktams taikomos apsaugos priemonės

| (6) | Dėl šių įvykių 2022 m. rugpjūčio 24 d. Komisija paskelbė pranešimą apie inicijavimą (7), kuriuo informuota apie ketinimą įgyvendinti kolegijos ataskaitą suderinant pradinę priemonę su PPO taisyklėmis tais atvejais, kai kolegija nustatė neatitikimų, o suinteresuotosios šalys paragintos teikti pastabas. |
| --- | --- |

(6)

Dėl šių įvykių 2022 m. rugpjūčio 24 d. Komisija paskelbė pranešimą apie inicijavimą (7), kuriuo informuota apie ketinimą įgyvendinti kolegijos ataskaitą suderinant pradinę priemonę su PPO taisyklėmis tais atvejais, kai kolegija nustatė neatitikimų, o suinteresuotosios šalys paragintos teikti pastabas.

7

| (7) | Per nustatytą terminą kelios šalys pateikė pastabas, į kurias buvo tinkamai atsižvelgta. |
| --- | --- |

(7)

Per nustatytą terminą kelios šalys pateikė pastabas, į kurias buvo tinkamai atsižvelgta.

Suinteresuotųjų šalių pateikta informacija

| (8) | Paskelbus pranešimą apie inicijavimą kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų. Pirmiausia Komisija pažymėjo, kad kai kurios suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos buvo tik kolegijos išvadų pakartojimas. |
| --- | --- |

(8)

Paskelbus pranešimą apie inicijavimą kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų. Pirmiausia Komisija pažymėjo, kad kai kurios suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos buvo tik kolegijos išvadų pakartojimas.

| (9) | Pirmiausia Komisija išnagrinėjo konkrečias Turkijos vyriausybės pastabas, nes ji buvo šalis, ginčijanti apsaugos priemonę PPO GST, o vėliau – kitų suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas. |
| --- | --- |

(9)

Pirmiausia Komisija išnagrinėjo konkrečias Turkijos vyriausybės pastabas, nes ji buvo šalis, ginčijanti apsaugos priemonę PPO GST, o vėliau – kitų suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas.

| (10) | Dėl nenumatytų pokyčių Turkijos vyriausybė teigė, kad nėra jokių įrodymų, kurie leistų Komisijai nenumatytus pokyčius susieti su importo padidėjimu. Ji pažymėjo, kad perteklinių pajėgumų ir padidėjusio importo laikotarpiai nesutapo, kad Komisija neatliko būtino prekybos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse ir jų ryšio su importo padidėjimu tyrimo ir kad JAV 232 skirsnio priemonė buvo įvesta po to, kai padidėjo importas į Sąjungą. Be to, Turkijos vyriausybė teigė, kad jei Komisija naudotųsi nauja informacija, ji taip pat turėtų atsižvelgti į sąlygų pokyčius, įvykusius priemonės galiojimo laikotarpiu, pvz., 232 skirsnio priemonių netaikymą kelioms šalims, įskaitant pačią ES. |
| --- | --- |

(10)

Dėl nenumatytų pokyčių Turkijos vyriausybė teigė, kad nėra jokių įrodymų, kurie leistų Komisijai nenumatytus pokyčius susieti su importo padidėjimu. Ji pažymėjo, kad perteklinių pajėgumų ir padidėjusio importo laikotarpiai nesutapo, kad Komisija neatliko būtino prekybos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse ir jų ryšio su importo padidėjimu tyrimo ir kad JAV 232 skirsnio priemonė buvo įvesta po to, kai padidėjo importas į Sąjungą. Be to, Turkijos vyriausybė teigė, kad jei Komisija naudotųsi nauja informacija, ji taip pat turėtų atsižvelgti į sąlygų pokyčius, įvykusius priemonės galiojimo laikotarpiu, pvz., 232 skirsnio priemonių netaikymą kelioms šalims, įskaitant pačią ES.

| (11) | Komisija nesutiko su Turkijos vyriausybės nuomone, kad šis priemonės aspektas negali būti išspręstas. Kaip išsamiai nurodyta priedo 1.1 skirsnyje, prieš nustatant galutinę apsaugos priemonę turėta pakankamai informacijos, iš kurios buvo aiškiai matyti, kad importas į Sąjungą padidėjo dėl nenumatytų pokyčių. Komisija taip pat patvirtino, kad šio reglamento priede nenaudojo jokių duomenų, kurių neturėjo galutinės priemonės nustatymo metu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija nesutiko su Turkijos vyriausybės nuomone, kad šis priemonės aspektas negali būti išspręstas. Kaip išsamiai nurodyta priedo 1.1 skirsnyje, prieš nustatant galutinę apsaugos priemonę turėta pakankamai informacijos, iš kurios buvo aiškiai matyti, kad importas į Sąjungą padidėjo dėl nenumatytų pokyčių. Komisija taip pat patvirtino, kad šio reglamento priede nenaudojo jokių duomenų, kurių neturėjo galutinės priemonės nustatymo metu.

| (12) | Dėl išvadų, susijusių su didelės žalos grėsme, Turkijos vyriausybė laikėsi nuomonės, kad antidempingo ir kompensacinės priemonės negalėjo būti vidaus pramonės atsigavimo priežastis. Dėl kitų veiksnių, kuriais Komisija rėmėsi siekdama paaiškinti dalinį Sąjungos pramonės veiklos rezultatų pagerėjimą 2017 m., Turkijos vyriausybė pažymėjo, kad kolegija padarė išvadą, jog tie veiksniai vidaus pramonei ir importui turėjo panašų poveikį, todėl jais negalima remtis paaiškinant tokį pagerėjimą ir kad nėra požymių, rodančių, kad šių veiksnių pokyčiai būtų naudingi importui labiau nei vidaus pramonei. |
| --- | --- |

(12)

Dėl išvadų, susijusių su didelės žalos grėsme, Turkijos vyriausybė laikėsi nuomonės, kad antidempingo ir kompensacinės priemonės negalėjo būti vidaus pramonės atsigavimo priežastis. Dėl kitų veiksnių, kuriais Komisija rėmėsi siekdama paaiškinti dalinį Sąjungos pramonės veiklos rezultatų pagerėjimą 2017 m., Turkijos vyriausybė pažymėjo, kad kolegija padarė išvadą, jog tie veiksniai vidaus pramonei ir importui turėjo panašų poveikį, todėl jais negalima remtis paaiškinant tokį pagerėjimą ir kad nėra požymių, rodančių, kad šių veiksnių pokyčiai būtų naudingi importui labiau nei vidaus pramonei.

| (13) | Šiuo atžvilgiu Komisija nurodė savo išvadas priedo 1.2.1 ir 1.2.2 skirsniuose, kurios prieštarauja Turkijos vyriausybės teiginiams. |
| --- | --- |

(13)

Šiuo atžvilgiu Komisija nurodė savo išvadas priedo 1.2.1 ir 1.2.2 skirsniuose, kurios prieštarauja Turkijos vyriausybės teiginiams.

| (14) | Galiausiai Turkijos vyriausybė pažymėjo, kad kolegija padarė išvadą, jog net jei būtų numatyta, kad 2018 m. importas padidės, tai savaime nereiškia, kad vidaus pramonės padėtis apskritai labai pablogėjo, nors tai yra akivaizdžiai neišvengiama. |
| --- | --- |

(14)

Galiausiai Turkijos vyriausybė pažymėjo, kad kolegija padarė išvadą, jog net jei būtų numatyta, kad 2018 m. importas padidės, tai savaime nereiškia, kad vidaus pramonės padėtis apskritai labai pablogėjo, nors tai yra akivaizdžiai neišvengiama.

| (15) | Šiuo atžvilgiu Komisija šio reglamento priede paaiškino visus elementus, į kuriuos ji atsižvelgė nustatydama, kad: i) buvo tikėtina, jog importas toliau didės; ii) toks padidėjimas turės neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai, atsižvelgiant į naujausius ir numatomus būsimus pagrindinių veiksnių Sąjungos ir pasaulio plieno rinkoje pokyčius. Todėl Komisijos atliktoje esminėje analizėje nebuvo daroma prielaida, kad importo padidėjimas pats savaime ir neatsižvelgiant į kitus susijusius elementus, nesant apsaugos priemonės, padarys didelę žalą Sąjungos pramonei. Priešingai, Komisija atliko išsamią svarbių elementų analizę, kuria remdamasi padarė išvadą, kad jei priemonė nebus priimta, Sąjungos pramonei bus padaryta didelė žala. Todėl Turkijos vyriausybės tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(15)

Šiuo atžvilgiu Komisija šio reglamento priede paaiškino visus elementus, į kuriuos ji atsižvelgė nustatydama, kad: i) buvo tikėtina, jog importas toliau didės; ii) toks padidėjimas turės neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai, atsižvelgiant į naujausius ir numatomus būsimus pagrindinių veiksnių Sąjungos ir pasaulio plieno rinkoje pokyčius. Todėl Komisijos atliktoje esminėje analizėje nebuvo daroma prielaida, kad importo padidėjimas pats savaime ir neatsižvelgiant į kitus susijusius elementus, nesant apsaugos priemonės, padarys didelę žalą Sąjungos pramonei. Priešingai, Komisija atliko išsamią svarbių elementų analizę, kuria remdamasi padarė išvadą, kad jei priemonė nebus priimta, Sąjungos pramonei bus padaryta didelė žala. Todėl Turkijos vyriausybės tvirtinimai buvo atmesti.

| (16) | Kalbant apie pastabas, gautas iš kitų suinteresuotųjų šalių, kai kurios iš jų teigė, kad Komisija turėtų apskritai nutraukti priemonės taikymą, nes kolegijos išvados buvo tokio pobūdžio, kad buvo neįmanoma įgyvendinti priemonės kitu būdu. |
| --- | --- |

(16)

Kalbant apie pastabas, gautas iš kitų suinteresuotųjų šalių, kai kurios iš jų teigė, kad Komisija turėtų apskritai nutraukti priemonės taikymą, nes kolegijos išvados buvo tokio pobūdžio, kad buvo neįmanoma įgyvendinti priemonės kitu būdu.

| (17) | Dėl šio bendro teiginio Komisija pažymėjo, kad pagal PPO taisykles ji turi teisę įgyvendinti priemonę ir suderinti ją su taisyklėmis, kiek tai susiję su tais keliais aspektais, kuriuos kolegija pripažino neatitinkančiais taisyklių. Kaip nurodyta šio reglamento priede, kolegijos išvados buvo tokio pobūdžio, kad Komisija galėjo suderinti priemonę su atitinkamomis PPO nuostatomis, todėl remiantis kolegijos ataskaita priemonės nutraukimas nebuvo pagrįstas. |
| --- | --- |

(17)

Dėl šio bendro teiginio Komisija pažymėjo, kad pagal PPO taisykles ji turi teisę įgyvendinti priemonę ir suderinti ją su taisyklėmis, kiek tai susiję su tais keliais aspektais, kuriuos kolegija pripažino neatitinkančiais taisyklių. Kaip nurodyta šio reglamento priede, kolegijos išvados buvo tokio pobūdžio, kad Komisija galėjo suderinti priemonę su atitinkamomis PPO nuostatomis, todėl remiantis kolegijos ataskaita priemonės nutraukimas nebuvo pagrįstas.

Importo padidėjimas dėl nenumatytų pokyčių ir įsipareigojimų poveikio

| (18) | Viena suinteresuotoji šalis nurodė, kad JAV 232 skirsnio priemonė buvo keletą kartų pakeista ir kad prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis rizika nebeegzistavo arba būtų daug mažesnė, todėl apsaugos priemonės taikymas turėtų būti nutrauktas. |
| --- | --- |

(18)

Viena suinteresuotoji šalis nurodė, kad JAV 232 skirsnio priemonė buvo keletą kartų pakeista ir kad prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis rizika nebeegzistavo arba būtų daug mažesnė, todėl apsaugos priemonės taikymas turėtų būti nutrauktas.

| (19) | Komisija pažymėjo, kad pokyčiai, kurie įvyko nustačius galutinę priemonę, nepatenka į duomenų, kuriais galima remtis įgyvendinant GST ataskaitą, taikymo sritį. Kaip minėta pranešime apie inicijavimą, šio tyrimo tikslas – papildyti pirmines išvadas duomenimis, kurie jau buvo prieinami atliekant pradinį tyrimą. Į ex post faktus nebuvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(19)

Komisija pažymėjo, kad pokyčiai, kurie įvyko nustačius galutinę priemonę, nepatenka į duomenų, kuriais galima remtis įgyvendinant GST ataskaitą, taikymo sritį. Kaip minėta pranešime apie inicijavimą, šio tyrimo tikslas – papildyti pirmines išvadas duomenimis, kurie jau buvo prieinami atliekant pradinį tyrimą. Į ex post faktus nebuvo atsižvelgta.

ex post

| (20) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad importas į Sąjungą nepadidėjo dėl Sąjungos prisiimtų įsipareigojimų pagal GATT 1994 ir kad Komisija nenurodė nė vieno iš šių įsipareigojimų savo pradiniame sprendime. |
| --- | --- |

(20)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad importas į Sąjungą nepadidėjo dėl Sąjungos prisiimtų įsipareigojimų pagal GATT 1994 ir kad Komisija nenurodė nė vieno iš šių įsipareigojimų savo pradiniame sprendime.

| (21) | Komisija nurodė priedo 1.3 skirsnyje pateiktus paaiškinimus, kuriais šis argumentas paneigiamas. |
| --- | --- |

(21)

Komisija nurodė priedo 1.3 skirsnyje pateiktus paaiškinimus, kuriais šis argumentas paneigiamas.

| (22) | Viena suinteresuotoji šalis laikėsi nuomonės, kad nebuvo nenumatytų pokyčių, dėl kurių padidėjo importas, todėl Komisija negalėjo įgyvendinti šio kolegijos ataskaitos aspekto. |
| --- | --- |

(22)

Viena suinteresuotoji šalis laikėsi nuomonės, kad nebuvo nenumatytų pokyčių, dėl kurių padidėjo importas, todėl Komisija negalėjo įgyvendinti šio kolegijos ataskaitos aspekto.

| (23) | Komisija pažymėjo, kad šis teiginys buvo faktiškai neteisingas, nes kolegija patvirtino (8) nenumatytus pokyčius, kuriuos Komisija apibūdino galutinėje apsaugos priemonėje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas kaip nepagrįstas. |
| --- | --- |

(23)

Komisija pažymėjo, kad šis teiginys buvo faktiškai neteisingas, nes kolegija patvirtino (8) nenumatytus pokyčius, kuriuos Komisija apibūdino galutinėje apsaugos priemonėje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas kaip nepagrįstas.

8

| (24) | Viena suinteresuotoji šalis pažymėjo, kad prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis ir importo padidėjimo dėl JAV 232 skirsnio priemonės rizika nėra susijusi su jos šalimi dėl keleto priežasčių. |
| --- | --- |

(24)

Viena suinteresuotoji šalis pažymėjo, kad prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis ir importo padidėjimo dėl JAV 232 skirsnio priemonės rizika nėra susijusi su jos šalimi dėl keleto priežasčių.

| (25) | Komisija pažymėjo, kad padidėjusio importo ir prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis rizikos analizė atlikta ne atskirai kiekvienos eksportuojančios šalies atžvilgiu, o bendrai, nes apsaugos priemonė turi būti taikoma erga omnes. Bet kuriuo atveju Komisija norėjo atkreipti dėmesį į tai, kad ši suinteresuotoji šalis dėmesį sutelkė ne tik į konkrečią vienos eksportuojančios šalies padėtį, bet ir į konkrečią vieno plieną naudojančio pramonės sektoriaus padėtį, taip neatsižvelgdama į bet kokius šios eksportuojančios šalies veiklos rezultatus visuose kituose plieną naudojančiuose segmentuose. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(25)

Komisija pažymėjo, kad padidėjusio importo ir prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis rizikos analizė atlikta ne atskirai kiekvienos eksportuojančios šalies atžvilgiu, o bendrai, nes apsaugos priemonė turi būti taikoma erga omnes. Bet kuriuo atveju Komisija norėjo atkreipti dėmesį į tai, kad ši suinteresuotoji šalis dėmesį sutelkė ne tik į konkrečią vienos eksportuojančios šalies padėtį, bet ir į konkrečią vieno plieną naudojančio pramonės sektoriaus padėtį, taip neatsižvelgdama į bet kokius šios eksportuojančios šalies veiklos rezultatus visuose kituose plieną naudojančiuose segmentuose. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą.

erga omnes

Didelės žalos grėsmė

| (26) | Kai kurios suinteresuotosios šalys laikėsi nuomonės, kad kolegijos išvados dėl šio priemonės aspekto buvo tokio pobūdžio, kad Komisija negalėjo įgyvendinti priemonės nenutraukdama jos taikymo. |
| --- | --- |

(26)

Kai kurios suinteresuotosios šalys laikėsi nuomonės, kad kolegijos išvados dėl šio priemonės aspekto buvo tokio pobūdžio, kad Komisija negalėjo įgyvendinti priemonės nenutraukdama jos taikymo.

| (27) | Komisija nesutiko su tokio pobūdžio tvirtinimu dėl šio reglamento priede išdėstytų priežasčių, nes įrodė, kad pirminės išvados buvo pagrįstos, o jų pagrindimas buvo patvirtintas šio reglamento priede pateiktais papildomais duomenimis ir paaiškinimais. |
| --- | --- |

(27)

Komisija nesutiko su tokio pobūdžio tvirtinimu dėl šio reglamento priede išdėstytų priežasčių, nes įrodė, kad pirminės išvados buvo pagrįstos, o jų pagrindimas buvo patvirtintas šio reglamento priede pateiktais papildomais duomenimis ir paaiškinimais.

| (28) | Kai kurios suinteresuotosios šalys priminė kolegijos išvadą, kad Komisijos paaiškinimas dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių vaidmens iš dalies atsigaunant Sąjungos pramonei buvo klaidingas. |
| --- | --- |

(28)

Kai kurios suinteresuotosios šalys priminė kolegijos išvadą, kad Komisijos paaiškinimas dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių vaidmens iš dalies atsigaunant Sąjungos pramonei buvo klaidingas.

| (29) | Šiuo atžvilgiu Komisija pripažino, kad kolegija nesutiko su galutiniame reglamente pateiktais paaiškinimais. Tačiau įgyvendinimo tikslas yra būtent suteikti tyrimą atliekančiai institucijai galimybę patobulinti tuos priemonės aspektus, kuriuos kolegija laikė turinčiais tam tikrų trūkumų, pavyzdžiui, tuos, kuriuos nurodė šios suinteresuotosios šalys. Taigi Komisija priedo 1.2.2 skirsnyje pateikė būtiną papildomą informaciją ir paaiškinimus, susijusius su šia kolegijos išvada. |
| --- | --- |

(29)

Šiuo atžvilgiu Komisija pripažino, kad kolegija nesutiko su galutiniame reglamente pateiktais paaiškinimais. Tačiau įgyvendinimo tikslas yra būtent suteikti tyrimą atliekančiai institucijai galimybę patobulinti tuos priemonės aspektus, kuriuos kolegija laikė turinčiais tam tikrų trūkumų, pavyzdžiui, tuos, kuriuos nurodė šios suinteresuotosios šalys. Taigi Komisija priedo 1.2.2 skirsnyje pateikė būtiną papildomą informaciją ir paaiškinimus, susijusius su šia kolegijos išvada.

| (30) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad jei Komisija aiškiai nenurodė, kad kai kurie veiksniai daro poveikį Sąjungos pramonės būklei, ji negalėjo jais remtis įgyvendindama priemonę. |
| --- | --- |

(30)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad jei Komisija aiškiai nenurodė, kad kai kurie veiksniai daro poveikį Sąjungos pramonės būklei, ji negalėjo jais remtis įgyvendindama priemonę.

| (31) | Komisija pažymėjo, kad kolegija kai kuriais atvejais suabejojo pateiktos informacijos apie pradinę priemonę išsamumu. Šio reglamento priede Komisija pateikė tuos elementus, į kuriuos ji atsižvelgė priimdama pirminį sprendimą, tačiau kurie nebuvo išdėstyti galutiniame reglamente. Komisijos nuomone, pritarimas suinteresuotosios šalies teiginiui reikštų, kad kiekvieną kartą, kai tyrimą atliekanti institucija būtų kaltinama dėl nepakankamai išsamių paaiškinimų ar argumentų, ji nebeturėtų galimybės ištaisyti padėtį įgyvendinimo priemonėmis. Komisija nesutiko su šia nuomone, nes manė, kad būtent įgyvendinimo tikslas yra suteikti tyrimą atliekančiai institucijai galimybę užtikrinti savo priemonės atitiktį, pvz., pateikiant geresnį ir išsamesnį pagrindimą nei galutiniame reglamente, atsižvelgiant į kolegijos išvadas. Todėl ji atmetė šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(31)

Komisija pažymėjo, kad kolegija kai kuriais atvejais suabejojo pateiktos informacijos apie pradinę priemonę išsamumu. Šio reglamento priede Komisija pateikė tuos elementus, į kuriuos ji atsižvelgė priimdama pirminį sprendimą, tačiau kurie nebuvo išdėstyti galutiniame reglamente. Komisijos nuomone, pritarimas suinteresuotosios šalies teiginiui reikštų, kad kiekvieną kartą, kai tyrimą atliekanti institucija būtų kaltinama dėl nepakankamai išsamių paaiškinimų ar argumentų, ji nebeturėtų galimybės ištaisyti padėtį įgyvendinimo priemonėmis. Komisija nesutiko su šia nuomone, nes manė, kad būtent įgyvendinimo tikslas yra suteikti tyrimą atliekančiai institucijai galimybę užtikrinti savo priemonės atitiktį, pvz., pateikiant geresnį ir išsamesnį pagrindimą nei galutiniame reglamente, atsižvelgiant į kolegijos išvadas. Todėl ji atmetė šį tvirtinimą.

| (32) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad vien tikimybė, jog importas toliau didės, nebūtinai lemtų didelę žalą Sąjungos gamintojams. |
| --- | --- |

(32)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad vien tikimybė, jog importas toliau didės, nebūtinai lemtų didelę žalą Sąjungos gamintojams.

| (33) | Komisija išsamiai išanalizavo, kaip toliau didės importas, taip pat priežastis, dėl kurių tokio padidėjimo atveju Sąjungos pramonei būtų padaryta didelė žala. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(33)

Komisija išsamiai išanalizavo, kaip toliau didės importas, taip pat priežastis, dėl kurių tokio padidėjimo atveju Sąjungos pramonei būtų padaryta didelė žala. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (34) | Galiausiai kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė argumentų, pavyzdžiui, dėl Sąjungos pramonės veiklos rezultatų praėjus keleriems metams po apsaugos priemonės nustatymo arba pokyčių, kurie įvyko po šio įvykio, pavyzdžiui, dėl Sąjungos gamintojų ir kitų trečiųjų šalių padėties taikant JAV 232 skirsnio priemonę, importo raidos arba energetikos krizės. |
| --- | --- |

(34)

Galiausiai kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė argumentų, pavyzdžiui, dėl Sąjungos pramonės veiklos rezultatų praėjus keleriems metams po apsaugos priemonės nustatymo arba pokyčių, kurie įvyko po šio įvykio, pavyzdžiui, dėl Sąjungos gamintojų ir kitų trečiųjų šalių padėties taikant JAV 232 skirsnio priemonę, importo raidos arba energetikos krizės.

| (35) | Komisija atmetė visus šiuos tvirtinimus, nes jie nepatenka į esminę ir savalaikę įgyvendinimo taikymo sritį dėl to, kad buvo susiję su įvykiais, nesusijusiais su galutinės priemonės nustatymu 2019 m. pradžioje. |
| --- | --- |

(35)

Komisija atmetė visus šiuos tvirtinimus, nes jie nepatenka į esminę ir savalaikę įgyvendinimo taikymo sritį dėl to, kad buvo susiję su įvykiais, nesusijusiais su galutinės priemonės nustatymu 2019 m. pradžioje.

| (36) | Dėl šio reglamento priede pateiktų priežasčių Komisija mano, kad ji visiškai įgyvendino PPO sprendimą. Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159 turėtų būti iš dalies pakeistas į šio reglamento priedą įtraukiant argumentus, kuriais papildomos pirminio tyrimo metu padarytos išvados. |
| --- | --- |

(36)

Dėl šio reglamento priede pateiktų priežasčių Komisija mano, kad ji visiškai įgyvendino PPO sprendimą. Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159 turėtų būti iš dalies pakeistas į šio reglamento priedą įtraukiant argumentus, kuriais papildomos pirminio tyrimo metu padarytos išvados.

| (37) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka atitinkamai pagal Reglamento (ES) 2015/478 3 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) 2015/755 22 straipsnio 3 dalį įsteigto Apsaugos priemonių komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(37)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka atitinkamai pagal Reglamento (ES) 2015/478 3 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) 2015/755 22 straipsnio 3 dalį įsteigto Apsaugos priemonių komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktas tekstas pridedamas kaip Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/159 V priedas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2019 m. vasario 2 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. sausio 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 83, 2015 3 27, p. 16.

1

(2)  
  OL L 123, 2015 5 19, p. 33.

2

(3)  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1013, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos laikinosios apsaugos priemonės (OL L 181, 2018 7 18, p. 39).

3

(4)  
  2019 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos galutinės apsaugos priemonės (OL L 31, 2019 2 1, p. 27).

4

(5)  WT/DS595/R European Union – Safeguard Measures on Certain Steel Products (liet. Europos Sąjunga. Tam tikriems plieno produktams taikomos apsaugos priemonės), 2022 m. balandžio 29 d.

5

European Union – Safeguard Measures on Certain Steel Products

(6)  WT/DS595/13, 2022 m. rugpjūčio 9 d.

6

(7)  
  OL C 320, 2022 8 24, p. 47.

7

(8)  Žr. kolegijos ataskaitos 7.117 dalį.

8

---

PRIEDAS

„V PRIEDAS

Sąjungos rinkos patrauklumas

| (1) | Pradiniame sprendime Komisija paaiškino, kad Sąjungos plieno rinka buvo patraukli importui savo dydžiu ir kainomis (1). Šiuo atžvilgiu, remiantis EBPO duomenimis (2), kelerius metus iki tyrimo, po kurio buvo nustatyta apsaugos priemonė, inicijavimo Sąjungos rinka buvo didžiausia importuojanti teritorija pagal importo apimtis ir šiuo laikotarpiu sudarė nuo 13,8 % iki 18,4 % pasaulinio importo dalies. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Sąjungos rinka buvo labai patraukli ne tik apimčių, bet ir kainų požiūriu. Atitinkamų duomenų analizė (3) parodė, kad pagrindinės plieną į Sąjungą eksportuojančios šalys už didelę dalį savo eksporto (nuo 46 % iki 78 % pagal atitinkamus KN kodus) Sąjungos rinkoje pasiekė didesnę kainą, palyginti su eksporto kainomis, pasiektomis kitose trečiosiose rinkose pagal tuos pačius KN kodus. Sąjungos rinka taip pat sudarė didelę šių šalių eksporto dalį, nes buvo pagrindinė arba viena iš pagrindinių eksporto krypčių, kai kuriais atvejais ji sudarė didesnę kaip 25 % dalį, o atitinkamais metais pasiekė net 32 % (4). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Sąjungos rinkos patrauklumą patvirtino ir tai, kad pagrindinės plieną eksportuojančios šalys (5) mažino eksportą į trečiąsias šalis, tačiau sparčiai didino eksportą į Sąjungą. Visų pirma, 2018 m. (6), palyginti su 2017 m. (7), šių šalių eksportas į kitas trečiąsias šalis sumažėjo daugiau kaip 11 mln. tonų (–8 %). Tačiau per tą patį laikotarpį importas į Sąjungą iš šių šalių padidėjo daugiau kaip 3 mln. tonų (+14 %) (8). Šios priešingos tendencijos parodė, kad nors importas į kitas trečiąsias šalis apskritai sumažėjo, didėjant pertekliniams pajėgumams, stiprėjant apribojimams patekti į rinkas visame pasaulyje (žr. 1.1.1 ir 1.1.2 skirsnius) ir nesant jokių teigiamų vidaus suvartojimo pokyčių, eksportuojantys gamintojai pasinaudojo galimybe į Sąjungos rinką pateikti vis didesnius kiekius. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Todėl iš pirmiau pateiktų duomenų matyti, kad Sąjungos rinka vienareikšmiškai buvo patraukli eksportuojantiems gamintojams tiek apimčių, tiek kainų požiūriu. |
| --- | --- |

(4)

1.   ANALIZĖ

1.1.   Importo padidėjimas dėl nenumatytų pokyčių

| (5) | Todėl tolesniuose poskirsniuose pateikiama papildoma informacija ir išsamesnis paaiškinimas, susiejantys kiekvieną nustatytą nenumatytą pokytį su importo padidėjimu, taip papildant pirmines išvadas. |
| --- | --- |

(5)

1.1.1.   Importo į Sąjungą padidėjimas dėl pasaulinių perteklinių pajėgumų plieno sektoriuje

| (6) | Pradiniame sprendime Komisija nustatė, kad plieno sektoriuje yra perteklinių pajėgumų ir kad, nepaisant pastangų juos sumažinti, tiriamuoju laikotarpiu jie vis tiek padidėjo (9). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kai kuriuose šaltiniuose buvo nuolat patvirtinamas tiesioginis ryšys tarp perteklinių pajėgumų plieno sektoriuje ir jų poveikio eksportui. Pavyzdžiui, EBPO pažymėjo, kad „pertekliniai plieno gamybos pajėgumai turi didelį poveikį plieno pramonei, dažnai susijusį su pertekline pasiūla, mažomis kainomis ir mažu pelningumu“ (10). Ji taip pat pažymėjo, kad „pasauliniu lygmeniu perteklinių pajėgumų poveikis perduodamas per prekybą; dėl perteklinių pajėgumų gali stipriai išaugti eksportas, o dėl to gali sumažėti kainos ir importo srityje konkuruojantys vidaus gamintojai gali prarasti rinkos dalį“ (11). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Panašūs ir kitų tyrimų rezultatai. 2014 m. Ekonomikos politikos instituto dokumente (12) pažymėta, kad „pertekliniai pajėgumai reiškia, kad plieno gamybos įmonės turi pajėgumų gaminti daug daugiau plieno, nei reikia rinkai. Didelės pastoviosios išlaidos, imlumas kapitalui ir didelis plieno gamybos mastas skatina eksportuoti perteklių mažesnėmis nei rinkos kainomis.“ <...> „pertekliniai pajėgumai lemia perteklinę gamybą ir didelį eksporto padidėjimą“ ir kad „didelis pramonės imlumas kapitalui skatina gamintojus maksimaliai padidinti gamybą pastoviosioms išlaidoms padengti, o tai savo ruožtu verčia juos parduoti perteklinę produkciją užsienio rinkose, ypač patrauklioje JAV rinkoje, kai vidaus paklausa yra per maža. Dėl to ilgainiui ne kartą išaugo nesąžiningai parduodamo plieno kiekiai.“ |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Be to, 2016 m. komunikate Europos Komisija taip pat nurodė, kad „[d]ėl perteklinės plieno produkcijos pastaruoju metu smarkiai išaugo eksportas, todėl sutriko plieno rinkų pusiausvyra ir visame pasaulyje plieno kainos sumažėjo“ (13). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Todėl esama visuotinai pripažinto ekonominio pagrindimo, paaiškinančio eksportuojančių gamintojų perteklinių pajėgumų perkėlimą į trečiųjų šalių rinkas (paprastai mažesnėmis kainomis), kad bent iš dalies padengtų savo išlaidas. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Tuomet Komisija išsamiau įvertino tiesioginį patvirtintų esamų (ir didėjančių) perteklinių pajėgumų plieno sektoriuje ir importo į Sąjungą padidėjimo ryšį. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Esant pertekliniams pajėgumams ir turėdami paskatų perkelti savo perteklinius pajėgumus, eksportuojantys gamintojai orientuotųsi į tas rinkas, kuriose iš esmės galėtų parduoti didesnį kiekį, pageidautina, geresnėmis kainomis (palyginti su kitomis trečiosiomis rinkomis). Šiuo atžvilgiu Komisija 1 ir 4 konstatuojamosiose dalyse paaiškino, kad Sąjunga yra patraukli rinka eksportuojantiems gamintojams tiek dydžio, tiek kainų požiūriu. Iš turimų importo duomenų taip pat matyti, kad importas į Sąjungą sparčiai ir dideliais kiekiais didėjo tuo laikotarpiu, kai didėjo ir pertekliniai pajėgumai (14), ir kad jis didėjo daug sparčiau nei suvartojimas Sąjungoje (15), be to, iš duomenų matyti, kad importas į Sąjungą toliau didėjo, o eksporto į kitas trečiąsias šalis tendencija buvo priešinga. Be to, iš laikinojo reglamento duomenų matyti, kad eksportuojantys gamintojai nuolat priverstinai (kai kuriais atvejais gerokai) mažino Sąjungos gamintojų kainas, o tai rodo jų pasiryžimą ir toliau naudotis patraukliomis Sąjungos rinkos sąlygomis (16). Atsižvelgiant į gerokai lėtesnį suvartojimo augimą, vargu ar būtų buvę galima pagrįstai paaiškinti importo į Sąjungą nuolat mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis mastą ir tempą, visų pirma, jei tai nebūtų susiję su didėjančiais pertekliniais pajėgumais, kurie buvo eksportuojančių gamintojų elgsenos pagrindas. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad importas į Sąjungą padidėjo dėl plieno sektoriaus perteklinių pajėgumų pradiniu tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(13)

1.1.2.   Taikomų prekybos apsaugos priemonių ir prekybos ribojimo priemonių skaičiaus trečiosiose šalyse didinimas

| (14) | Laikinojo reglamento 33 ir 34 konstatuojamosiose dalyse Komisija paaiškino, kad prekybos apsaugos priemonių naudojimas plieno sektoriuje labai padidėjo, ypač laikotarpiu iki ES apsaugos priemonių tyrimo inicijavimo. Laikinajame reglamente nurodyta, kad „2011–2013 m. kasmet buvo inicijuojami vidutiniškai 77 su plienu susiję tyrimai, o 2015–2016 m. šis vidurkis padidėjo iki 117“. Be to, 2017 m. trečiosios šalys toliau taikė prekybos ribojimo priemones (17). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Apskritai Komisija, remdamasi savo analizuotais duomenimis (18), pastebėjo, kad 2013–2017 m. laikotarpiu plieno produktams (19) buvo nustatyta daugiau kaip 300 prekybos apsaugos priemonių. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Išnagrinėjus šiuos duomenis paaiškėjo, kad šias priemones taikė daug šalių (mažiausiai 24 jurisdikcijos), tarp jų – visos pagrindinės plieną importuojančios šalys (20). Šios šalys 2013–2017 m. laikotarpiu nustatė 157 priemones, t. y. daugiau kaip 52 % visų priemonių. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Be to, šiuo laikotarpiu daugiausia į Sąjungą eksportuojančioms šalims daugelyje jurisdikcijų buvo taikoma daugybė priemonių. Pavyzdžiui, septynių didžiausių eksportuotojų į Sąjungą (21) atveju Komisija pastebėjo, kad jiems taikoma apie 200 priemonių, t. y. apie 66 % visų priemonių, taikomų mažiausiai 24 skirtingose trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Todėl Komisija patvirtino, kad prekybos apsaugos priemonių mastas, atsižvelgiant į atskirų priemonių skaičių ir susijusias šalis (tiek nustatančias priemones, tiek tas, kurioms jos taikomos), buvo labai didelis. Komisija taip pat pažymėjo, kad iš pradinės bylos duomenų matyti, jog šie skaičiai gali būti net gana konservatyvūs (22). Be to, pagal šias priemones nustatyti muitai buvo pakankamai dideli, kad paveiktų į tas rinkas patenkančio importo lygį, palyginti su laikotarpiu iki šių priemonių taikymo pradžios. Tai liudija bendras eksporto iš šalių, kurioms taikomos prekybos apsaugos priemonės, į trečiąsias rinkas sumažėjimas (žr. 19 konstatuojamąją dalį), nepaisant to, kad bendros rinkos sąlygos labai nepasikeitė (23), todėl iš esmės nebūtų galima pateisinti tokio dydžio eksporto apimties sumažėjimo, jei tai nebūtų susiję su priemonių lygio poveikiu. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Šiuo atžvilgiu Komisija, remdamasi išnagrinėtais duomenimis, patvirtino, kad bendras prekybos apsaugos priemonių nustatymo poveikis buvo importo į šalis, kurioms taikomos priemonės, sumažėjimas (daugeliu atvejų didelis) laikotarpiu po jų nustatymo. Atsižvelgiant į tai, Komisija pažymėjo, kad, remiantis jos pačios plieno produktų prekybos apsaugos priemonių tyrimų analize (24), importas vidutiniškai sumažėjo iki 82 %, palyginti su importo lygiu tiriamuoju laikotarpiu, po kurio buvo nustatytos priemonės. Šiais atvejais importo, kuriam įtakos turėjo prekybos apsaugos priemonės, kiekiai buvo dideli (25). Komisija taip pat patvirtino, kad plienui taikomos prekybos apsaugos priemonės turėjo panašų poveikį, kai jas nustatė trečiosios šalys. Atrinkus 26 įvertintus atvejus (26), Komisija patvirtino, kad importas vidutiniškai sumažėjo 73 % ir kad paveiktas kiekis taip pat buvo svarbus (27). Todėl trečiosioms šalims nustačius prekybos apsaugos priemones, eksporto kiekis į tas šalis sumažėjo, o tas eksportas, bent iš dalies, buvo nukreiptas į ES rinką. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Be to, dar vienas duomenų rinkinys, iš kurio matyti aiškus ryšys tarp didėjančio prekybos apsaugos priemonių skaičiaus trečiosiose šalyse ir padidėjusio importo į Sąjungos rinką, yra priešingos pagrindinių plieną eksportuojančių šalių eksporto į Sąjungą tendencijos, paaiškintos 3 konstatuojamojoje dalyje (28). Atsižvelgiant į didelį trečiųjų šalių nustatytų prekybos apsaugos priemonių kiekį ir jų poveikį importo į priemonę taikančias šalis apimčiai (kaip išsamiai aprašyta 18 ir 19 konstatuojamosiose dalyse), ši tendencija patvirtina, kad jų galimybės eksportuoti į trečiąsias šalis buvo gerokai apribotos. Todėl jie siekė šiuos papildomus kiekius (kuriems taip pat turėjo įtakos pertekliniai pajėgumai) parduoti patrauklioje Sąjungos rinkoje, todėl per tą patį laikotarpį importas į Sąjungos rinką nuolat didėjo gerokai sparčiau nei suvartojimas. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Šios tendencijos atsispindi toliau pateiktoje diagramoje (29). |
| --- | --- |

(21)

Image 1

| (22) | Komisija taip pat pažymėjo, kad bendras plieno suvartojimas per tą laikotarpį smarkiai nesumažėjo, kad būtų galima paaiškinti tokį eksporto į trečiąsias šalis sumažėjimą. Taigi eksporto į kitas trečiąsias šalis sumažėjimą galima pagrįstai paaiškinti tik ribojančiu daugelio jurisdikcijų nustatytų įvairių prekybos apsaugos priemonių arba kitų prekybos ribojimo priemonių poveikiu. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl padidėjusio prekybos apsaugos priemonių ir kitų prekybos ribojimo priemonių skaičiaus trečiosiose šalyse nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo importas į Sąjungą. |
| --- | --- |

(23)

1.1.3.   JAV 232 skirsnio priemonė

| (24) | Galutinio reglamento 58 ir 61 konstatuojamosiose dalyse Komisija paaiškino JAV 232 skirsnio priemonių ir importo į Sąjungą padidėjimo ryšį. Be to, galutinio reglamento 101 ir 110 konstatuojamosiose dalyse Komisija taip pat įvertino importo į Sąjungos ir JAV rinkas raidą (30). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Kadangi duomenų, vertintų siekiant nustatyti importo padidėjimą, rinkimas sustabdytas 2018 m. birželio mėn. pabaigoje (naujausio laikotarpio pabaigoje), jie apėmė importo į Sąjungą ir į JAV tendencijas palyginti trumpą laikotarpį po to, kai įsigaliojo JAV 232 skirsnio priemonė. Vis dėlto, kaip paaiškinta galutinio reglamento 58 konstatuojamojoje dalyje, tyrimas, po kurio buvo nustatyta JAV priemonė, jau buvo inicijuotas 2017 m. balandžio mėn., o ataskaita, kuria grindžiamas vėlesnis priemonės priėmimas, paskelbta 2018 m. sausio mėn., todėl jau buvo nustatyti pirmieji prekybos srautų nukreipimo požymiai. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Iš duomenų matyti, kad, nors per pirmąjį 2018 m. pusmetį importas į JAV sumažėjo beveik vienu milijonu tonų (–7 %), palyginti su tuo pačiu 2017 m. laikotarpiu, importo į Sąjungą pokytis buvo beveik identiškai priešingas – jis padidėjo 1,2 mln. tonų (+7 %). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Ši tendencija paaiškinama, nes pagrindinės plieną į Sąjungą eksportuojančios šalys taip pat eksportavo atitinkamą kiekį į JAV rinką. Nors eksporto į JAV kiekis mažėjo (dėl 25 % muito pagal JAV 232 skirsnį poveikio), kai kurių iš šių šalių eksporto į Sąjungą kiekis tuo pačiu metu didėjo. Be to, kaip paaiškinta 3 konstatuojamojoje dalyje, eksportas iš šių šalių į kitas trečiųjų šalių rinkas apskritai sumažėjo. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Dėl to, kad įsigaliojus JAV 232 skirsnio priemonei eksportuojančios šalys negalėjo eksportuoti į JAV tokių pačių kiekių, jos buvo priverstos ieškoti kitų plieno realizavimo rinkų. Šiuo atveju, kadangi Sąjungos rinka buvo labai patraukli dydžio ir kainų atžvilgiu, palyginti su kitomis trečiosiomis rinkomis, ji savaime buvo eksportuojančių šalių tikslas, todėl padidėjo importas, visų pirma iš šalių, kurios prarado eksporto į JAV apimtis. Šios tendencijos parodytos toliau pateikiamoje diagramoje (31). |
| --- | --- |

(28)

Image 2

Image 3

| (29) | Atsižvelgdama į šiuos faktus, Komisija patvirtino, kad tiriamuoju laikotarpiu importas į Sąjungą padidėjo dėl JAV 232 skirsnio priemonės taikymo (kartu su kitais nustatytais nenumatytais pokyčiais). |
| --- | --- |

(29)

Bendras vertinimas

| (30) | Komisija taip pat padarė išvadą, kad importas padidėjo dėl visų nustatytų nenumatytų pokyčių (perteklinio pajėgumo pasaulyje, didesnio prekybos apsaugos priemonių ir prekybos ribojimo priemonių skaičiaus trečiosiose šalyse ir JAV 232 skirsnio priemonės). Tai, kad tuo pat metu įvyko keletas nenumatytų pokyčių, patvirtina išvadą, kad esama logiško ryšio tarp importo į Sąjungą, kuri buvo patraukli ir pagrindinė plieno eksporto rinka, padidėjimo ir nustatytų nenumatytų pokyčių. |
| --- | --- |

(30)

1.2.   Didelės žalos grėsmė

| (31) | Pradiniame sprendime nustatyta, kad jei Sąjunga nenustatytų apsaugos priemonės, kiltų didelės žalos vidaus gamintojams grėsmė, nes buvo manoma, kad importas toliau didės, visų pirma dėl (be kita ko) prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis, susijusio su JAV 232 skirsnio priemone, ir todėl dar labiau padidės importo spaudimas kainų ir kiekio požiūriu (32). Šiame reglamento skirsnyje bus išsamiau paaiškinta, kodėl didelės žalos grėsmė egzistavo ir buvo pagrįsta, atsižvelgiant į galutinės priemonės nustatymo metu turėtus įrodymus. Šiuo tikslu šiame reglamento skirsnyje bus pateikti papildomi paaiškinimai ir patikslinimai dėl šių aspektų, kuriais remiantis nustatyta didelės žalos grėsmė: i) Sąjungos pramonės padėties ir priežasčių, kuriomis paaiškinamas jos dalinis pagerėjimas 2017 m.; ii) ES prekybos apsaugos priemonių vaidmens Sąjungos pramonės padėties atžvilgiu; iii) JAV 232 skirsnio priemonės poveikio, įskaitant naujausią importo į Sąjungą raidą; iv) naujausios plieno ir žaliavų kainų raidos; v) prekybos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse padėties ir perteklinių pajėgumų; vi) rinkos perspektyvų ir prognozių. |
| --- | --- |

(31)

Nuolatinis Sąjungos rinkos patrauklumas

| (32) | 1 ir 4 konstatuojamosiose dalyse Komisija paaiškino, kaip Sąjungos rinka buvo patraukli dydžio ir kainų požiūriu ir kaip šios savybės prisidėjo prie to, kad tiriamuoju laikotarpiu padidėjo importo į Sąjungos rinką apimtis. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Komisija laikėsi nuomonės, kad tyrimo, po kurio buvo nustatyta galutinė apsaugos priemonė, pabaigoje šios savybės išliko tokios pačios, ir tai patvirtino, kad 2018 m. Sąjungos rinka ir toliau buvo patraukli rinka dydžio (33) ir kainų požiūriu. Pagrindinės plieną į Sąjungą eksportuojančios šalys Sąjungos rinkoje pasiekė didesnę kainą, palyginti su eksporto kainomis kitose trečiosiose rinkose, 48–81 % nagrinėjamųjų KN kodų atveju (34). Taip patvirtinamas nuolatinis patrauklumas kainų požiūriu. Kalbant apie dydį, Sąjunga ir toliau buvo svarbi eksporto rinka – kai kurių eksportuojančių šalių atveju ji sudarė beveik 40 %, o kai kurių – apie 25 % viso jų eksporto, priklausomai nuo eksportuojančios šalies (35). |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Be to, Komisija padarė išvadą, kad tarp vertintų duomenų, įskaitant suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, nėra elementų, iš kurių būtų matyti, kad Sąjungos rinka artimiausiu metu taptų mažiau patraukli. Iš tiesų, kaip parodyta šiame priede (žr., pavyzdžiui, 1.2.3 ir 1.2.5 poskirsnius), vis labiau trūko alternatyvių realizavimo rinkų, kuriose eksportuojantys gamintojai galėtų pasiekti tokią pačią arba panašią eksporto apimtį kaip ir anksčiau, todėl importo spaudimas patraukliai Sąjungos rinkai dar labiau padidėjo. |
| --- | --- |

(34)

1.2.1.   Sąjungos pramonės padėtis ir veiksniai, kuriais paaiškinamas jos dalinis pagerėjimas 2017 m.

| (35) | Laikinojo reglamento VI.1 skirsnyje ir galutinio reglamento 5.1–5.3 skirsniuose paaiškinta Sąjungos pramonės padėtis analizuoto laikotarpio pabaigoje bei žalos rodiklių raida nuo 2013 m. ir padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo nestabili ir pažeidžiama. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Išvadą dėl pažeidžiamumo, nepaisant dalinio pagerėjimo 2017 m., galima paaiškinti keliais veiksniais, dėl kurių Sąjungos pramonė tik 2017 m. galėjo pasiekti bendrą palankesnį pelningumo lygį nei ankstesniais metais, nepaisant nuolat didėjančio importo (36). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Pirma, Sąjungos pramonės pelningumas per visą analizuotą laikotarpį iš esmės buvo prastas, buvo patirta nuostolių (2013 m.) arba pasiektas labai mažas pelnas (2014–2016 m.). Nors 2017 m. pramonė pirmą kartą per penkerius metus pasiekė palankesnį pelningumo lygį, jis nebuvo toks didelis, kad kompensuotų ankstesnius ketverių metų rezultatus. Net ir tais metais daugelio kategorijų produktų pelningumas išliko mažas. Trijų kategorijų produktai ir toliau buvo nuostolingi, o 13 kategorijų produktų atveju buvo išlaikyta pelno ir nuostolių pusiausvyra. 2017 m. tik septynių kategorijų produktų pelnas galėjo būti didesnis nei 6 % (37). Šiuo atžvilgiu pagrindinis kitas veiksnys 2017 m. buvo susijęs su vieneto pardavimo kainų raida ir lygiu bei skirtumu nuo gamybos sąnaudų, palyginti su ankstesniais metais. Kalbant apie kainą, 2017 m. ji padidėjo maždaug 18 %, palyginti su ankstesniais metais (padidėjo 106 EUR/t). Tuo pat metu, nors tais metais gamybos sąnaudos taip pat padidėjo (82 EUR/t, palyginti su ankstesniais metais) (38), Sąjungos pramonė sugebėjo pasiekti didžiausią (teigiamą) skirtumą tarp kainos ir sąnaudų analizuojamu laikotarpiu (36 EUR/t), o tai lėmė didesnį pelningumą (39). Tačiau, remiantis naujausiais tyrime nagrinėtais pokyčiais, buvo numatoma, kad ši išskirtinė (40) padėtis nebus ilgalaikė, ir buvo aiškių tendencijų, rodančių, kad ji jau keitėsi (žr. 1.2.4 skirsnį). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Antra, nors Sąjungos pramonė 2017 m. sugebėjo padidinti bendrą pardavimo apimtį 7 %, palyginti su 2013 m. (41), ir dėl to tais metais iš dalies pagerėjo jos veiklos rezultatai, akivaizdu, kad ji negalėjo visapusiškai pasinaudoti daug didesniu suvartojimo Sąjungos rinkoje padidėjimu tuo pačiu laikotarpiu (+14 %) (42), nors 2017 m. ji ir toliau turėjo pakankamai pajėgumų (76 % pajėgumų naudojimo 2017 m., palyginti su 75 % 2016 m.) (43), kad galėtų toliau didinti pardavimą vidaus rinkoje. Pažymėtina, kad, palyginti su ankstesniais metais, 2017 m. Sąjungos pramonė beveik nepagerino pajėgumų naudojimo. Tokius prastesnius veiklos rezultatus galima paaiškinti tuo, kad nagrinėjamu laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė didelį importo spaudimą (apimties ir kainų požiūriu). Iš tiesų, padidėjus suvartojimui importuotojų gauta nauda buvo daug didesnė nei Sąjungos gamintojų. Nors Sąjungos gamintojai kasmet nuolat prarado rinkos dalį (nuo 87,2 % iki 81,9 %) (44), importas smarkiai padidėjo (+71 %) (45), o tai reiškia, kad jo rinkos dalis padidėjo nuo 12,7 % 2013 m. iki 18,8 % 2017 m. (46). Importo rinkos dalis naujausiu laikotarpiu buvo 18,8 %, t. y. net didesnė nei 2017 m. (18,1 %). Šias tendencijas galima paaiškinti nuolatiniu priverstiniu importo kainų mažinimu (47), dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo išnaudoti viso (arba bent didesnės dalies) rinkos pokyčių potencialo. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Trečia, nors apskritai rinkos sąlygos pagerėjo (didėjo suvartojimas, pardavimas vidaus rinkoje ir kainų lygis), Sąjungos pramonė vis dar negalėjo tuo pasinaudoti užimtumui padidinti – 2013–2017 m. laikotarpiu Sąjunga prarado beveik 10 000 darbuotojų (48). 2017 m. užimtumo lygis, palyginti su 2016 m., netgi šiek tiek sumažėjo. Galiausiai, tiriamuoju laikotarpiu atsargos padidėjo 19 % ir 2017 m. išliko didelės (49). |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Todėl Sąjungos pramonės veiklos rezultatai 2017 m. iš dalies pagerėjo dėl įvairių veiksnių, visų pirma padidėjusio suvartojimo ir pardavimo vidaus rinkoje ir didesnio plieno ir žaliavų kainų skirtumo (50), tačiau šį pagerėjimą vis dėlto ribojo tais metais patirtas importo spaudimas, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo labiau pasinaudoti tokiais esamais veiksniais. Besitęsiantis rinkos dalies praradimas ir nuolatinis priverstinis įvairių kategorijų produktų kainų mažinimas arba nesugebėjimas atkurti darbo vietų, aiškiai rodo, kad pramonės padėtis nėra tokia, kokia buvo ankstesniais metais, kai ji visiškai atsigavo po ankstesnių neigiamų rezultatų, ir kad importo spaudimas buvo labai svarbus trukdant tokiam atsigavimui. |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Kadangi kai kurie iš šių 2017 m. teigiamų pokyčių 2018 m. pasikeitė (žr. toliau pateiktus naujausius pokyčius ir numatomus plieno ir žaliavų kainų pokyčius, taip pat numatomas suvartojimo tendencijas) tokiomis aplinkybėmis, kai buvo tikimasi, kad importo spaudimas didės apimties ir kainų požiūriu, poveikis Sąjungos pramonės finansinei padėčiai buvo neigiamas. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Kitaip tariant, nors Sąjungos pramonė sugebėjo iš dalies atsigauti dėl bendrų teigiamų pokyčių, susijusių su keliais pagrindiniais veiksniais rinkoje, ir dėl lėtesnio importo padidėjimo 2017 m., palyginti su ankstesniais metais (51), dėl neigiamo daugumos šių veiksnių pokyčio 2018 m. pabaigoje Sąjungos pramonės padėtis neišvengiamai blogėjo dėl tebesitęsiančio toliau didėjančio importo spaudimo, kurio šį kartą dėl jo masto ir numatomų vyraujančių rinkos aplinkybių Sąjungos pramonė negalėjo atlaikyti. Todėl Sąjungos pramonės padėtis tiriamojo laikotarpio pabaigoje buvo pažeidžiama tolesnio importo padidėjimo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(42)

1.2.2.   Sąjungos prekybos apsaugos priemonių vaidmuo atsižvelgiant į Sąjungos pramonės padėtį 2017 m.

| (43) | Šiame skirsnyje Komisija pateikia būtinus papildomus paaiškinimus ir patvirtinamuosius duomenis, susijusius su prekybos apsaugos priemonių poveikiu daliniam Sąjungos pramonės atsigavimui 2017 m. |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Pirma, šiai veiklai atlikti Komisija pasirinko 2015 ir 2016 m. nustatytas priemones, nes manė, kad tai yra priemonės, kurių poveikis gali būti iš dalies priskirtas Sąjungos pramonės veiklos rezultatams 2017 m. (52). Todėl pagal šiuos parametrus iki 2017 m. Komisija nustatė šešias prekybos apsaugos priemones produktų kategorijų, kurioms vėliau buvo taikoma apsaugos priemonė, importui (53). |
| --- | --- |

(44)

| (45) | Priemonės buvo šios (54): Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/501 (55), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/181 (56), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1778 (57), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/113 (58), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1777 (59) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/969 (60). |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Komisija pastebėjo, kad šių kategorijų produktų Sąjungos gamintojų pelningumas per metus po priemonių nustatymo sistemingai didėjo. Visų pirma Komisija nustatė, kad 2017 m. pelningumas apskritai padidėjo (61), nors daugelio kategorijų produktų pelningumas išliko mažas, visų pirma tų produktų kategorijų, kurioms taikomos naujausios prekybos apsaugos priemonės, ir kad nustačius prekybos apsaugos priemones importo iš trečiųjų šalių (išskyrus tas, kurioms taikomos aptariamos prekybos apsaugos priemonės) kainos 2017 m. iš esmės laikinai padidėjo (62). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Be to, apimtys, kurioms įtakos turėjo pastarojo meto prekybos apsaugos priemonės, nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė apie 40 % viso tam tikrų kategorijų, kurioms taikomos naujausios prekybos apsaugos priemonės, produktų importo (63), o po šių prekybos apsaugos priemonių nustatymo jų apimtis Sąjungos rinkoje sumažėjo daugiau nei 90 % (64). Todėl iš esmės sumažinus nesąžiningą prekybą importuojamomis prekėmis, dėl kurios buvo nustatytos priemonės, Sąjungos gamintojai ir kitos eksportuojančios šalys 2017 m. iš esmės galėjo padidinti savo pardavimo kainas. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | Be to, labai padidėjo visų produktų kategorijų, kurioms taikomos naujausios prekybos apsaugos priemonės, pelningumas (65) – 2017 m. kai kurių iš jų pelningumas viršijo 6 % (66). Kitų kategorijų atveju padėtis buvo įvairesnė: vos kelių kategorijų pelningumas viršijo arba beveik pasiekė 6 % (67), kitų kategorijų pelningumas didėjo, tačiau jo lygis vis dar buvo žemas (68), o kitos kategorijos buvo nuostolingos arba jų pelningumas siekė maždaug 1 % (69), neatsižvelgiant į pastarojo meto tendencijas. Taigi matyti, kad pelningumo raida skirtingose kategorijose buvo nevienoda ir kad apskritai 2017 m. dauguma kategorijų (70) buvo nuostolingos arba jų pelningumo lygis buvo nepalankus, net jei kai kuriais atvejais jų padėtis, palyginti su ankstesniais metais, pagerėjo. Tai patvirtina, kad bendra Sąjungos pramonės padėtis buvo nestabili, nepaisant to, kad ji buvo geresnė nei ankstesniais metais. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Tačiau, kaip paaiškinta toliau, 2017 m. kainų didėjimo tendencija buvo laikina ir pradėjo keistis 2018 m., kai Sąjunga susidūrė su išaugusiu importu daugiausia iš trečiųjų šalių, kurioms netaikomos prekybos apsaugos priemonės, ir prekybos srautų nukreipimu dėl JAV 232 skirsnio priemonės taikymo. Tai rodo importo apimtis naujausiu laikotarpiu, kuri pasiekė rekordines 31 314 tonų, nepaisant to, kad kai kurioms produktų kategorijoms neseniai buvo nustatytos prekybos apsaugos priemonės. Tai parodė, kad nors pastarojo meto prekybos apsaugos priemonės prisidėjo prie dalinio ir laikino Sąjungos pramonės padėties pagerėjimo, jos taip pat buvo naudingos toms eksportuojančioms šalims, kurioms priemonės netaikomos ir kurios taip pat pradėjo gerokai didinti savo dalyvavimą Sąjungos rinkoje (71). |
| --- | --- |

(49)

| (50) | Todėl Komisija patvirtino, kad prekybos apsaugos priemonių nustatymas turėjo įtakos bendriems Sąjungos gamintojų veiklos rezultatams, kiek tai susiję su šiomis kategorijomis (72). |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Be to, iš 1.2.1 ir 1.2.2 skirsniuose pateiktų argumentų aiškiai matyti, kad kai kurie veiksniai, kuriais paaiškinamas dalinis Sąjungos atsigavimas (pvz., suvartojimas), nedarė tokio paties ar panašaus poveikio Sąjungos gamintojams ir eksportuojančioms šalims arba nebuvo jiems vienodai ar panašiai naudingi, nes pastarosioms pavyko gerokai padidinti (+71 % apimties) jų dalyvavimą Sąjungos rinkoje Sąjungos gamintojų, kurie prarado rinkos dalį ir kurių bendra pardavimo apimtis padidėjo santykinai nedaug (+7 %), palyginti su nuolatiniu importo augimu, sąskaita. |
| --- | --- |

(51)

1.2.3.   JAV 232 skirsnio priemonės poveikis

| (52) | Galutiniame reglamente (73) Komisija padarė išvadą, kad JAV 232 skirsnio priemonė gali būti susijusi su reikšmingu prekybos srautų nukreipimu į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(52)

| (53) | Šiuo atžvilgiu Komisija atliko išsamesnę importo į Sąjungą ir JAV modelių analizę tiek bendrai, tiek toliau analizuodama tam tikrų eksportuojančių šalių elgseną. Ši analizė parodė, kad, palyginus importą į JAV ir Sąjungą, per pirmąjį 2018 m. pusmetį importas į JAV sumažėjo beveik vienu milijonu tonų (–7 %), palyginti su tuo pačiu 2017 m. laikotarpiu, o importas į Sąjungą buvo beveik identiškai priešingas – padidėjo 1,2 mln. tonų (+7 %) (žr. 26 konstatuojamąją dalį). Vertinant 2018 m. antrojo pusmečio ir to paties 2017 m. laikotarpio pokyčius, šios prieštaringos tendencijos tampa dar akivaizdesnės. Iš tiesų importas į JAV sumažėjo 2,4 mln. tonų (–19 %), o importas į Sąjungą padidėjo daugiau nei 2 mln. tonų (+15 %) (74). |
| --- | --- |

(53)

| (54) | Dėl to importas į JAV per metus iš viso sumažėjo 3,3 mln. tonų (–13 %), o importas į Sąjungą padidėjo 3,2 mln. tonų (+11 %), iš kurių 72 % viso importo į JAV sumažėjimo ir 63 % importo į Sąjungą padidėjimo įvyko 2018 m. antrąjį pusmetį (75). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | Todėl šių didėjančio importo tendencijų tempas ir mastas antrąjį 2018 m. pusmetį parodė, kad jau kelis mėnesius taikomos JAV 232 skirsnio priemonės poveikis palaipsniui didėjo ir kad eksportuojančios šalys greitai prisitaikė prie naujos padėties rinkoje (76). |
| --- | --- |

(55)

| (56) | Nagrinėdama tiek į JAV, tiek į ES rinką eksportuojančių šalių elgseną, Komisija patvirtino šią tendenciją. Pavyzdžiui, tokių šalių kaip Turkija, Rusija, Pietų Korėja ir Taivanas (77), kurių eksportas į JAV ir Sąjungą buvo didelis, 2018 m., palyginti su 2017 m., tendencijos buvo tokios: Turkijos eksportas į JAV sumažėjo maždaug 850 000 tonų (–45 %), o eksportas į Sąjungą padidėjo 2,6 mln. tonų (+56 %). Be to, Rusijos eksportas į JAV sumažėjo daugiau kaip 250 000 tonų (–36 %), o eksportas į Sąjungą padidėjo 870 000 tonų (+23 %), Pietų Korėjos eksportas į JAV sumažėjo daugiau nei 880 000 tonų (–27 %), o eksportas į Sąjungą padidėjo maždaug 250 000 tonų (+8 %), galiausiai Taivano eksportas į JAV sumažėjo maždaug 160 000 tonų (–14 %), o eksportas į Sąjungą padidėjo daugiau kaip 500 000 tonų (+40 %) (78). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | Todėl šie skaičiai parodė, kad eksportuojantys gamintojai iš esmės galėjo bent dalį JAV prarasto kiekio perkelti į Sąjungos rinką ir kai kuriais atvejais padidinti savo dalyvavimą Sąjungos rinkoje gerokai didesniais kiekiais nei tie, kuriuos prarado JAV. Atsižvelgiant į JAV rinkos dydį (79) ir tai, kad JAV 232 skirsnio priemonė buvo taikoma dar tik pirmaisiais mėnesiais ir todėl dar nebuvo pasiektas visas numatytas jos poveikis (80), buvo pagrįsta tikėtis, kad eksportas į JAV toliau reikšmingai mažės ir kad eksportuojantys gamintojai galės prisitaikyti prie šių aplinkybių ir dar labiau padidinti savo dalyvavimą Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | Todėl Komisija patvirtino, kad dėl JAV 232 skirsnio priemonės artimoje ateityje prekybos srautai gali būti dar labiau nukreipti į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(58)

1.2.4.   Naujausia plieno ir žaliavų kainų raida

| (59) | Galutiniame reglamente Komisija pažymėjo, kad „pradedant nuo 2018 m. trečiojo ketvirčio plieno kainos Sąjungoje ėmė mažėti“ (81). |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Šiuo atžvilgiu Komisija 1.2.1 skirsnyje pažymėjo, kad vienas iš veiksnių, kuriais paaiškinamas dalinis Sąjungos pramonės veiklos rezultatų pagerėjimas 2017 m., buvo tai, kad plieno kainos ir žaliavų sąnaudų skirtumas buvo didesnis nei bet kuriais ankstesniais analizuojamo laikotarpio metais. Tačiau išsamesnė naujausių pokyčių iki galutinės priemonės nustatymo analizė parodė, kad tendencija pakrypo kita linkme ir kad teigiamas šių dviejų veiksnių skirtumas palaipsniui mažėjo, todėl tai turės neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatams. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | Kaip parodyta 4 diagramoje (82), 2018 m. antrąjį pusmetį plieno kainos Sąjungoje nuolat mažėjo. Buvo galima tikėtis, kad ši tendencija išliks atsižvelgiant į neaiškias rinkos perspektyvas (žr. 1.2.6 skirsnį) ir dėl nuolatinio ir didėjančio importo spaudimo apimties ir kainų atžvilgiu, kuris, esant pablogėjusioms ar neaiškioms rinkos sąlygoms, greičiausiai turėtų mažinantį poveikį kainoms, todėl Sąjungos pramonė negalėtų pritaikyti savo kainų prie padidėjusių sąnaudų. 5 diagramoje (83) matyti, kaip per tą patį laikotarpį kai kurių pagrindinių plieno gamybos žaliavų kaina nuolat augo. |
| --- | --- |

(61)

Image 4

Image 5

| (62) | Todėl dėl tokių bendrų tendencijų, kurių pokyčiai artimiausiu metu nebuvo numatomi, Sąjungos pramonės finansinė padėtis tapo dar labiau įtempta. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad susiklosčius tikėtinam tolesnio importo spaudimo scenarijui ir esant rinkai, kurios smarkus augimas nenumatomas, pradiniame tyrime nustatytos priverstinio kainų mažinimo vidaus rinkoje tendencijos dar labiau sustiprėtų. Dėl to Sąjungos gamintojams kiltų papildomų sunkumų, nes jiems tektų spręsti, ar konkuruoti dėl rinkos dalies netenkant tvaresnių kainų, ar išlaikyti aukštesnį kainų lygį ir toliau prarasti rinkos dalį. Pagal abu scenarijus jų finansiniams rezultatams būtų padarytas neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | Be to, Komisija pažymėjo, kad šis kainų pokytis sutapo su laikotarpiu, kai jau buvo taikoma laikinoji apsaugos priemonė (nuo 2018 m. liepos mėn. vidurio). Todėl matyti, kad eksportuojančios šalys, taikydamos priemonę, vykdė dar agresyvesnę importo veiklą ir toliau buvo suinteresuotos Sąjungos rinkai pateikti didelius kiekius, nors ir buvo taikoma laikinoji apsaugos priemonė. |
| --- | --- |

(64)

1.2.5.   Dabartinė padėtis, susijusi su prekybos apsaugos priemonėmis trečiosiose šalyse ir pertekliniais pajėgumais

| (65) | 1.1.1 ir 1.1.2 skirsniuose Komisija paaiškino perteklinių pajėgumų ir prekybos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse raidą ir naujesnę padėtį. Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija manė, kad labai mažai tikėtina, jog artimiausiu metu padėtis pasikeis. Pavyzdžiui, prekybos apsaugos priemonės paprastai nustatomos penkerių metų laikotarpiui ir jų galiojimas gali būti pratęstas. Visų pirma, kadangi daugelis priemonių buvo nustatytos per kelerius metus iki ES plienui taikomos apsaugos priemonės priėmimo (84), jos turėjo būti toliau taikomos bent jau artimiausioje ateityje. Kalbant apie perteklinius pajėgumus, iš Komisijos nurodytų ataskaitų nebuvo matyti, kad būtų požymių, jog pertekliniai pajėgumai labai mažės, jose netgi buvo teigiama, kad pasaulinė perteklinių pajėgumų padėtis sektoriuje gali dar labiau pablogėti (85). Iš tiesų Pasaulinis forumas dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje taip pat padarė labai aiškią išvadą, kad 2018 m. pabaigoje pertekliniai pajėgumai tebebuvo aktuali problema. Jis pažymėjo, kad „plieno gamybos pertekliniai pajėgumai – pasaulinė problema, kuri ir toliau kenkia šiam sektoriui – kelia didelių sunkumų tiek pažangios, tiek besiformuojančios ar besivystančios ekonomikos šalių plieno gamintojams“ (86). |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Įrodytas šių veiksnių poveikis Sąjungos rinkai, t. y. didelis importo padidėjimas, išsamiai aprašytas 1.1 skirsnyje ir galutiniame reglamente. Kadangi buvo numatyta, kad artimiausioje ateityje šie veiksniai išliks, buvo tikimasi, kad jų poveikis bus tokio paties pobūdžio, todėl, kartu taikant JAV akto 232 skirsnio priemonę, importas į Sąjungą toliau didės, o tai turės neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, jei apsaugos priemonės nebus nustatytos. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad šie elementai artimiausioje ateityje ir toliau atliks svarbų vaidmenį Sąjungos plieno rinkoje ir todėl buvo svarbūs analizuojant didelės žalos grėsmę. |
| --- | --- |

(67)

1.2.6.   Rinkos perspektyvos ir prognozės

| (68) | Analizuojamu laikotarpiu plieno suvartojimas Sąjungos rinkoje kasmet didėjo (87). Dėl šios tendencijos Sąjungos pramonė taip pat galėjo apskritai padidinti pardavimo apimtį, o tai savo ruožtu leido jai tam tikru mastu sumažinti importo spaudimo, kurį ji patyrė ir kuris pasireiškė nuolatiniu priverstiniu kainų mažinimu ir rinkos dalies praradimu, poveikį. Kaip paaiškinta 1.2.1 skirsnyje, 2017 m. šis pardavimo padidėjimas didėjant kainoms (tiek bendrai, tiek lyginant su sąnaudų raida) leido Sąjungos pramonei iš dalies atsigauti po nuolatinių neigiamų ankstesnių metų finansinių rezultatų. 1.2.4 skirsnyje Komisija pažymėjo plieno kainų mažėjimo tendenciją Sąjungoje, lygiagrečią žaliavų kainų didėjimui. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Tada Komisija, siekdama įvertinti didelės žalos grėsmę ir analizuodama įvairius specializuotus rinkos šaltinius, įvertino laikotarpio po tyrimo pabaigos ekonomines perspektyvas ir prognozes. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Šiuo atžvilgiu šaltiniuose nuolat atkreiptas dėmesys į tai, kad artimiausiu metu pasaulinė plieno paklausa bus neapibrėžta ir sumažės. Pasaulio plieno asociacija pažymėjo, kad „plieno paklausos mažėjimas tęsis ir 2019 m. <...>. „Brexit’as“ be susitarimo ir prekybos karas kelia pavojų“ (88). Ji taip pat priminė, kad „nors 2017 m. stiprus plieno paklausos atsigavimas buvo matomas ir 2018 m., rizika padidėjo. Didėjanti įtampa prekybos srityje ir nepastovūs valiutos pokyčiai didina netikrumą“ (89). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | EBPO pažymėjo, kad „atsigavimas (plieno rinkos sąlygų) atrodo trapus dėl nuolatinio struktūrinio disbalanso“ (90). Kiti rinkos šaltiniai, pvz., „S&P Global Platts“, savo 2018 m. gruodžio mėn. pasaulinės rinkos apžvalgoje taip pat paminėjo šį netikrumo pojūtį. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | Be to, 2018 m. rugsėjo mėn. Pasaulinis forume dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje padaryta išvada, kad „nors 2017 m. plieno rinkos sąlygos šiek tiek cikliškai pagerėjo, pagrindinė pasaulinės plieno paklausos tendencija išlieka silpna, o pertekliniai pajėgumai tebėra dideli“ (91). |
| --- | --- |

(72)

| (73) | Be to, „Eurofer“ (ES plieno asociacija) pažymėjo, kad „(...) tebesitęsianti prekybos trintis su JAV ir sumažėjusi pasaulinė paklausa rodo, kad išorės rizika galėtų toliau didėti, o tai savo ruožtu padidintų netikrumą ir pablogintų ES plieno naudotojų perspektyvas“ (92). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | Todėl išanalizuoti įvairių šaltinių duomenys nuosekliai rodė, kad buvo tikimasi, jog geriausiu atveju plieno suvartojimas šiek tiek padidės, nors dėl to nebuvo aišku, nes didėjant netikrumui perspektyvos blogėjo. Todėl dėl pasaulinės plieno paklausos sąstingio dar labiau padidėjo tikimybė, kad plieno eksportuotojai parduos produkciją patrauklioje Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(74)

Išvada dėl didelės žalos grėsmės

| (75) | Šiame skirsnyje analizuojami duomenys patvirtino, kad buvo labai tikėtina, jog importo apimtys reikšmingai didės, todėl dėl nuolatinių perteklinių pajėgumų ir didėjančio prekybos apsaugos priemonių skaičiaus trečiosiose šalyse, kurių poveikis eksportui išliks, toliau bus juntamas importo spaudimas tiek apimtims, tiek kainoms. Be to, buvo labai tikėtina, kad praėjus keliems mėnesiams JAV 232 skirsnio priemonės poveikis bus jaučiamas vis stipriau, todėl Sąjungos rinkai bus daromas dar didesnis spaudimas dėl padidėjusios prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis rizikos, kurios pirmieji požymiai jau buvo matomi. |
| --- | --- |

(75)

| (76) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija taip pat patvirtino priešingas plieno ir žaliavų kainų tendencijas 2018 m. antrąjį pusmetį ir neaiškias rinkos perspektyvas artimiausioje ateityje. |
| --- | --- |

(76)

| (77) | Todėl, atsižvelgdama į šiame priede išnagrinėtus elementus ir pirminio sprendimo išvadas, Komisija patvirtino, kad egzistavo didelės žalos grėsmė ir kad tokia didelė žala būtų buvusi padaryta, jei Komisija nebūtų nustačiusi galutinės apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

(77)

1.3.   Įsipareigojimai, dėl kurių padidėjo importas

| (78) | GATT 1994 XIX straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta: „[j]eigu dėl ... pagal šį Susitarimą [narės] prisiimtų įsipareigojimų, įskaitant tarifų nuolaidas, poveikio koks nors produktas į vienos iš jų teritoriją importuojamas tokiais padidėjusiais kiekiais ...“. |
| --- | --- |

(78)

| (79) | Aptariamas produktas apima kelias tarifų eilutes (93). |
| --- | --- |

(79)

| (80) | Visose šiose tarifų eilutėse Europos Sąjunga dėl ankstesniuose daugiašalių derybų dėl prekybos etapuose padarytų tarifų nuolaidų yra prisiėmusi šiuos su tarifais susijusius įsipareigojimus (94):






  — | 0 % ad valorem muitas. |
| --- | --- | --- |

(80)

—

0 % ad valorem muitas.

| (81) | Tuo metu, kai buvo nustatoma apsaugos priemonė, šios nuolaidos buvo įtrauktos į Europos Sąjungos koncesijų ir įsipareigojimų sąrašo, kuris 2016 m. gruodžio 1 d. buvo patvirtintas kaip „Sąrašas EU CLXXIII. Europos Sąjunga“ (95), su pakeitimais, I dalies II skirsnį. To sąrašo skiltis „Kiti muitai ir mokesčiai“, susijusi su pirmiau minėtomis tarifų eilutėmis, buvo tuščia. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | Dėl šių nuolaidų, įtrauktų į Europos Sąjungos nuolaidų ir įsipareigojimų sąrašą, pridėtą prie GATT ir įtrauktą pagal GATT 1994 II straipsnio 7 dalį, Europos Sąjunga, nustatant apsaugos priemones, turėjo tokius įsipareigojimus pagal GATT 1994: XI straipsnio 1 dalis, kuria draudžiami netarifiniai pirmiau išvardytų produktų importo apribojimai, ir ypač GATT 1994 II straipsnio 1 dalies a punktas ir II straipsnio 1 dalies b punkto pirmas ir antras sakiniai. Pagal II straipsnio 1 dalies b punkto pirmą sakinį, nesant taikytinos išimties, ES neturi teisės atitinkamam produktui nustatyti įprastinių muitų mokesčių, viršijančių nustatytuosius ir nurodytuosius atitinkamoje ES nuolaidų ir įsipareigojimų sąrašo dalyje, t. y. pirmiau nurodytą nulinį tarifą kiekvienai iš nurodytų tarifų eilučių. Priimant pradinį sprendimą dėl apsaugos priemonės ir nustatant galutinę apsaugos priemonę, produktams, kuriems taikoma apsaugos priemonė, buvo atitinkamai taikomi 0 % ES importo tarifai. Kitaip tariant, įprastinių muito mokesčių atveju šie taikomi tarifai jau buvo didžiausi leistini tarifai pagal GATT 1994 II straipsnio 1 dalies a punktą ir II straipsnio 1 dalies b punkto pirmą sakinį. Kalbant apie kitus muitus ar rinkliavas, II straipsnio 1 dalies b punkto antrame sakinyje nebuvo numatyta lankstumo įvesti papildomus muitus ar rinkliavas, išskyrus įprastinius muito mokesčius. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Produktas, kuriam taikoma apsaugos priemonė, buvo importuojamas didesniais kiekiais (kaip nustatyta galutinėje apsaugos priemonėje) dėl pirmiau minėtų įsipareigojimų, prisiimtų pagal GATT 1994 (GATT 1994 XI straipsnio 1 dalis, II straipsnio 1 dalies a punktas ir II straipsnio 1 dalies b punkto pirmas ir antras sakiniai), nes šie įsipareigojimai kartu su tarifų nuolaidomis, kurias Sąjunga padarė vėlesniuose daugiašalių derybų dėl prekybos etapuose, pagerino ir užtikrino produkto, kuriam taikoma apsaugos priemonė, patekimo į Europos Sąjungos rinką sąlygas. Todėl dėl pirmiau minėtų Europos Sąjungos su tarifais susijusių įsipareigojimų padidėjo importas ir ES neturėjo galimybės padidinti įprastinių muito mokesčių užuot įvedant apsaugos priemonę. Taip kartu paaiškinama, kaip aptariami įsipareigojimai lėmė importo padidėjimą, dėl kurio kilo didelės žalos grėsmė. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | Nurodyti GATT įsipareigojimai kartu trukdė ES padidinti nagrinėjamam produktui taikomus importo muitus. Taigi, tai buvo Europos Sąjungos „įsipareigojimai pagal GATT 1994[, kurie] ribo[jo] jos galimybes užkirsti kelią importo padidėjimo žalai arba ją atitaisyti“. Be to, Europos Sąjunga „sustabd[ė] šių įsipareigojimų vykdymą dėl“ jos apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

(84)

---

(1)  Žr. laikinojo reglamento 35 konstatuojamąją dalį ir galutinio reglamento 4 skirsnį.

1

(2)  Žr. EBPO, „Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures“, DSTI/SC(2018)3, p. 9, 3 lentelė.

2

(3)  
  Šaltinis: Prekybos GD skaičiavimai pagal „Global Trade Atlas“ duomenis (https://ihsmarkit.com/index.html) (neapdoroti duomenys, prieinami užsisakius prenumeratą); analizuotas laikotarpis: 2014–2017 m. Išsamesnė informacija pateikta 2022 m. lapkričio 30 d. prie bylos pridėto pranešimo 1 lentelėje.

3

Šaltinis:

(4)  
  Ten pat.

4

Ten pat.

(5)  Tos šalys: Indija, Kinija, Pietų Korėja, Rusija, Taivanas, Turkija ir Ukraina, kurios 2018 m. sudarė apie 75 % viso importo į Sąjungą kiekio.

5

(6)  Visų 2018 m. duomenys ekstrapoliuoti remiantis turimais 2018 m. sausio–lapkričio mėn. duomenimis.

6

(7)  
  Šaltinis:
  „Global Trade Atlas“ (https://ihsmarkit.com/index.html) (duomenys prieinami užsisakius prenumeratą).

7

Šaltinis:

(8)  Žr. laikinojo reglamento 32 konstatuojamąją dalį.

8

(9)  Žr. laikinojo reglamento 31 ir 32 konstatuojamąsias dalis ir galutinio reglamento 51–54 konstatuojamąsias dalis.

9

(10)  Žr. EBPO dokumentą „Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward“, 2015 m., p. 3.

10

(11)  Žr. EBPO dokumentą „Evaluating the Financial Health of the Steel Industry“, DSTI/SU/SC(2015)12/FINAL, 2017 m. birželio 9 d., p. 25.

11

(12)  Dokumentą galima rasti adresu https://www.epi.org/publication/surging-steel-imports.

12

(13)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Plienas. Tvarių darbo vietų ir ekonomikos augimo Europoje apsauga“ (COM(2016) 155 final, 2016 3 16).

13

final

(14)  Žr. EBPO dokumentą „Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward“, 2015 m., lentelė, p. 2.

14

(15)  Per tiriamąjį laikotarpį importas padidėjo 71 %, o suvartojimas – 14 %.

15

(16)  Konkrečiau, buvo nustatyta, kad 17 produktų kategorijų atžvilgiu kainos buvo priverstinai mažinamos nuo 1,2 iki 23 %.

16

(17)  Žr. laikinojo reglamento 33 konstatuojamąją dalį.

17

(18)  
  Šaltinis: PPO, Integruotasis prekybos informacijos portalas (angl. Integrated Trade Intelligence Portal) (I-TIP), ištrauka gauta 2018 m. lapkričio 28 d., 10.58 val.

18

Šaltinis:

Integrated Trade Intelligence Portal

(19)  Apima tuos plieno produktus, kuriems taikoma apsaugos priemonė, išskyrus Europos Sąjungos nustatytas priemones ir tas, kurios nustatytos importui iš ES eksportuojančių gamintojų. Norint apžvelgti Europos Sąjungos nustatytas prekybos apsaugos priemones, taikomas produktų kategorijoms, kurioms taip pat taikoma apsaugos priemonė, žr. 2019 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1382, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri reglamentai, kuriais tam tikriems plieno produktams, kuriems taikomos apsaugos priemonės, nustatomos antidempingo arba antisubsidinės priemonės, 1.B priedą (OL L 227, 2019 9 3, p. 1).

19

(20)  Dėl nuorodų į pagrindines plieną importuojančias šalis tiriamuoju laikotarpiu žr. EBPO, „Recent developments in steel trade and trade policy measures – A closer look at non-tariff trade measures“, 2018 m. sausio 26 d. DSTI/SC(2018)3, p. 9, 3 lentelė. Dokumentą galima rasti šiuo adresu (https://one.oecd.org/document/DSTI/SC(2018)3/en/pdf).

20

(21)  Šios šalys (išvardytos abėcėlės tvarka): Indija (9 %), Kinija (10 %), Korėja (10 %), Rusija (14 %), Taivanas (5 %), Turkija (22 %) ir Ukraina (7 %). 2013–2017 m. laikotarpiu jos sudarė vidutiniškai apie 75 % nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą.

21

(22)  Žr. 2018 m. balandžio 16 d. EUROFER per pradinį tyrimą pateiktos informacijos 76 konstatuojamąją dalį, susijusią su išsamesne informacija apie kiekvieną nagrinėjamą priemonę, pateiktą A07 D.1 priede. Duomenų šaltinis: „SBB Platts“.

22

(23)  Žr. CRU duomenis: 2017 ir 2018 m. suvartojimas buvo gana stabilus (tik maždaug 2 % padidėjimas).

23

(24)  Panaši tendencija pastebėta vertinant prekybos apsaugos priemonių poveikį kitiems produktams nei plienas.

24

(25)  Šios priemonės turėjo įtakos maždaug 15 mln. tonų bendro importo, iš kurių tik šiek tiek daugiau nei 2 mln. tonų toliau patenka į rinką pradėjus taikyti priemones. Išsamesnė informacija pateikiama prie bylos pridėto pranešimo 2 lentelėje.

25

(26)  Žr. 2022 m. lapkričio 30 d. prie bylos pridėto pranešimo 3 lentelę.

26

(27)  Kad būtų galima taikyti prekybos apsaugos priemonę, su kiekvienu tyrimu susiję kiekiai turi būti didesni už de minimis. Be to, plienu paprastai prekiaujama gana dideliais kiekiais, kaip matyti iš ES prekybos apsaugos priemonių praktikos pavyzdžių ir atrinktų prekybos apsaugos priemonių kitose trečiosiose šalyse atvejų.

27

de minimis

(28)  Tiriamuoju laikotarpiu šioms šalims nuosekliai teko apie 75 % viso importo į Sąjungą.

28

(29)  
  Šaltinis: dėl importo į Sąjungą – Eurostatas; dėl prekybos apsaugos priemonių – PPO, Integruotasis prekybos informacijos portalas (angl. Integrated Trade Intelligence Portal) (I-TIP).

29

Šaltinis:

Integrated Trade Intelligence Portal

(30)  Siekdama paaiškinti JAV 232 skirsnio priemonių ryšį su padidėjusiu importu, Komisija šiose konstatuojamosiose dalyse nurodo tik iki 2018 m. birželio mėn. įtrauktus duomenis. Taip yra todėl, kad galutiniame reglamente įvertintas importo padidėjimas apima laikotarpį iki to mėnesio.

30

(31)  
  Šaltinis: GTA, bendras Turkijos, Korėjos, Rusijos ir Taivano eksportas į Jungtines Valstijas (2 diagrama) ir bendras eksportas iš tų pačių šalių į JAV ir Sąjungą (3 diagrama).

31

Šaltinis:

(32)  Žr. galutinio reglamento 90 ir 110 konstatuojamąsias dalis.

32

(33)  Žr. EBPO Plieno komiteto dokumentą „Recent developments in steel trade and trade policy measures“, 2018 m. rugsėjo 17–18 d., p. 8, 2 lentelė (rodanti, kad 2018 m. Sąjunga toliau stiprino savo, kaip pagrindinės plieno importuotojos pasaulyje, pozicijas).

33

(34)  
  Šaltinis: Prekybos GD skaičiavimai pagal „Global Trade Atlas“ duomenis (https://ihsmarkit.com/index.html) (neapdoroti duomenys, prieinami užsisakius prenumeratą). Išsamesnė informacija pateikta 2022 m. lapkričio 30 d. prie bylos pridėto pranešimo 1 lentelėje.

34

Šaltinis:

(35)  
  Ten pat.

35

Ten pat.

(36)  Prekybos apsaugos priemonių nustatymas kai kurių kategorijų produktams taip pat prisidėjo prie šio pagerėjimo, tačiau jų konkretus vaidmuo analizuojamas 1.2.2 skirsnyje.

36

(37)  Laikinojo reglamento 53 konstatuojamoji dalis.

37

(38)  Žr. galutinio reglamento 15 lentelę.

38

(39)  Buvo įvertintos nagrinėjamojo produkto, o ne atskirų kategorijų produktų tendencijos.

39

(40)  Remiantis visų analizuojamo laikotarpio metų palyginimu.

40

(41)  Žr. galutinio reglamento 4 lentelę.

41

(42)  
  Ten pat.

42

Ten pat.

(43)  Žr. galutinio reglamento 5 lentelę.

43

(44)  Žr. galutinio reglamento 4 lentelę.

44

(45)  Žr. galutinio reglamento 2 lentelę.

45

(46)  
  Ten pat.

46

Ten pat.

(47)  Žr. laikinojo reglamento III priedą.

47

(48)  Žr. galutinio reglamento 7 lentelę.

48

(49)  Žr. galutinio reglamento 5 lentelę.

49

(50)  Dėl naujausių prekybos apsaugos priemonių vaidmens Sąjungos pramonės 2017 m. veiklos rezultatams paaiškinimo žr. 1.2.2 skirsnį.

50

(51)  Bendras importas padidėjo maždaug 1 mln. tonų, o jo rinkos dalis 2016–2017 m. padidėjo nuo 17,9 % iki 18,1 %, t. y. mažiau nei ankstesniais metais tiek absoliučiąja, tiek santykine išraiška.

51

(52)  Šiuo atžvilgiu Komisija laikėsi nuomonės, kad, pavyzdžiui, 2013 m. nustatyta prekybos apsaugos priemonė būtų taikyta pernelyg seniai, kad ją būtų galima susieti su geresniais Sąjungos veiklos rezultatais 2017 m., todėl atrinktos priemonės yra tikslesnis ir tinkamesnis analizės pagrindas.

52

(53)  Kai kuriais atvejais tam tikram produktui taikomos prekybos apsaugos priemonės taikymo sritis, atsižvelgiant į KN kodus, gali nevisiškai sutapti su atitinkamos produktų kategorijos, kuriai taikoma apsaugos priemonė, produkto apibrėžtimi, todėl šis vertinimas yra apytikslis.

53

(54)  Šios nuorodos į šiuos reglamentus yra susijusios su reglamentais, kuriais nustatoma laikinoji priemonė, nes praktiškai, kol buvo nustatytas muitas (laikinasis arba galutinis), buvo daroma prielaida, kad jis turi panašų poveikį prekybos apimčiai. Visais šiais atvejais atlikus tyrimą buvo nustatyta galutinė priemonė.

54

(55)  
  2015 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/501, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės plokštiems šaltai valcuotiems nerūdijančiojo plieno produktams nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 79, 2015 3 25, p. 23).

55

(56)  
  2016 m. vasario 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/181, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos Federacijos kilmės plokštiems šaltai valcuotiems plieno produktams nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 37, 2016 2 12, p. 1).

56

(57)  
  2016 m. spalio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1778, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 272, 2016 10 7, p. 33).

57

(58)  
  2016 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/113, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atsparaus nuovargiui plieno strypams, naudojamiems kaip gelžbetonio armatūra, nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 23, 2016 1 29, p. 16).

58

(59)  
  2016 m. spalio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1777, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno arba kito legiruotojo plieno sunkiosioms plokštėms nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 272, 2016 10 7, p. 5).

59

(60)  
  2017 m. birželio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/969, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/649, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 146, 2017 6 9, p. 17).

60

(61)  
  Šaltinis: Prekybos GD atlikta žalos rodiklių, paskelbtų atitinkamose priemonėse, analizė ir Sąjungos pramonės per pradinį apsaugos priemonių tyrimą pateiktų atsakymų į kiekvienos kategorijos produktų klausimyną analizė. Išsamesnė informacija pateikiama 2022 m. lapkričio 30 d. prie bylos pridėto pranešimo 4 lentelėje.

61

Šaltinis:

(62)  
  Šaltinis: Eurostato duomenys.

62

Šaltinis:

(63)  Importo, kuriam pagal šiuos tyrimus (nors jie susiję su skirtingais tyrimo laikotarpiais ir skirtingais metais, pvz., 2013–2015 m.) taikomos prekybos apsaugos priemonės, bendras kiekis šiek tiek viršijo 5 mln. tonų.

63

(64)  
  Šaltinis: Prekybos GD atlikta jo paties nagrinėtų prekybos apsaugos priemonių bylų analizė dėl importo apimties atitinkamu tiriamuoju laikotarpiu ir Eurostato duomenys apie importą po kiekvieno iš šių tyrimų, susijusių su šiuo įgyvendinimu, tiriamuoju laikotarpiu.

64

Šaltinis:

(65)  1, 2, 7, 9, 12 ir 13 kategorijos.

65

(66)  1, 2 ir 9 kategorijos.

66

(67)  Žr. 4, 8 ir 14 kategorijas.

67

(68)  Žr. 5, 6, 15, 16 ir 26 kategorijas.

68

(69)  Žr. 3, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 25 ir 28 kategorijas.

69

(70)  Ne mažiau kaip 15 kategorijų iš visų 23 kategorijų, kurioms taikoma laikinoji priemonė (kurių suskirstymas pateiktas laikinojo reglamento III priede).

70

(71)  Pavyzdžiui, Turkija padidino savo dalyvavimą Sąjungos rinkos 1 kategorijoje, kurioje 2016 m. spalio mėn. Kinijai buvo pradėtos taikyti prekybos apsaugos priemonės: nuo 1 062 247 tonų 2016 m. iki 2 mln. tonų 2017 m. (ir beveik 3 mln. tonų 2018 m.). Taip pat savo dalyvavimą rinkoje padidino ir Indija – nuo 443 551 tonų iki 1 121 334 tonų 2017 m. bei Egiptas – nuo 47 400 tonų 2016 m. iki 409 432 tonų 2017 m.

71

(72)  1.2.1 skirsnyje paaiškintos priežastys, lėmusios bendrą Sąjungos pramonės padėties pagerėjimą nagrinėjamojo produkto atžvilgiu.

72

(73)  Žr. galutinio reglamento 57–62 konstatuojamąsias dalis ir 12 lentelę.

73

(74)  Kalbant apie šią apimtį, atlikus pagrindinius skaičiavimus pagal vidutinę plieno kainą Sąjungoje 2017 m., paaiškėjo, kad dėl šio papildomo importo ES pramonė galėjo prarasti apie 1,4 mlrd. EUR vertės pardavimų vidaus rinkoje. Tai rodo, kad galimas šio papildomo pardavimo poveikis buvo svarbus.

74

(75)  Palyginimui, 2016–2017 m. importas į Sąjungą padidėjo daug mažiau, t. y. maždaug 1 mln. tonų.

75

(76)  Taip pat žr. EBPO Plieno komiteto dokumentą „Recent developments in steel trade and trade policy measures“, 2018 m. rugsėjo 17–18 d., p. 8, 2 lentelė.

76

(77)  Priimant galutinę apsaugos priemonę, galiojo tik šios keturios prekybos apsaugos priemonės, turinčios įtakos importui į Sąjungą (trys Rusijai ir viena Taivanui): 2017 m. spalio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1795, kuriuo tam tikriems importuojamiems Brazilijos, Irano, Rusijos ir Ukrainos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Serbijos kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno (OL L 258, 2017 10 6, p. 24); 2016 m. liepos 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1328, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos Federacijos kilmės plokštiems šaltai valcuotiems plieno produktams nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 210, 2016 8 4, p. 1); 2018 m. spalio 1 d.. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1469, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 246, 2018 10 2, p. 20); 2015 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1429, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės plokštiems šaltai valcuotiems nerūdijančiojo plieno produktams nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 224, 2015 8 27, p. 10).

77

(78)  
  Šaltinis: dėl JAV importo – GTA; dėl ES importo – Eurostatas.

78

Šaltinis:

(79)  JAV plieno rinka pagal dydį buvo viena iš pagrindinių importo paskirties vietų – žr. EBPO, „Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures“, DSTI/SC(2018)3, p. 9, 3 lentelė.

79

(80)  Žr. laikinojo reglamento 35 konstatuojamąją dalį: „JAV apskaičiavo, kad pagal 232 skirsnio priemones nustačius vieno dydžio produkto tarifą, netaikant jokių išimčių pagal šalis, importo apimtis turėtų sumažėti maždaug 13 mln. tonų (tai atitinka 7 % Sąjungos suvartojimo).“

80

(81)  Žr. Galutinio reglamento 89 konstatuojamąją dalį.

81

(82)  
  Šaltinis: dėl importo kainų – Eurostatas; dėl HDG ir HRC kainų – „S&P Global Commodity Insights“.

82

Šaltinis:

(83)  
  Šaltinis:
  „S&P Global Commodity Insights“.

83

Šaltinis:

(84)  Maždaug 140 tyrimų, kuriuos atlikus buvo priimtos priemonės, buvo inicijuoti 2015 m. arba vėliau, todėl jų taikymo trukmė iš esmės buvo nustatyta bent iki 2021 m. (t. y. praėjus bent dvejiems metams nuo ES apsaugos priemonių tyrimo pabaigos). Šaltinis: PPO, Integruotasis prekybos informacijos portalas (angl. Integrated Trade Intelligence Portal) (I-TIP).

84

Šaltinis:

Integrated Trade Intelligence Portal

(85)  Žr. EBPO, „Recent Developments in Steelmaking Capacity“, DSTI/SC(2018)2/FINAL: „atnaujinta informacija apie paskelbtus investicinius projektus rodo, kad šiuo metu vykdomi bendrųjų pajėgumų didinimo beveik 52 mln. tonų projektai ir šie pajėgumai galėtų būti pradėti naudoti trejų metų (2018–2020 m.) laikotarpiu. Šiuo metu planuojami papildomi 39 mln. tonų pajėgumai, kuriuos būtų galima pradėti naudoti tuo pačiu laikotarpiu“.

85

(86)  Pasaulinis forumas dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje, 2018 m. rugsėjo 20 d., 2 dalis.

86

(87)  Galutinio reglamento 4 lentelė.

87

(88)  Žr. Pasaulio plieno asociacijos dokumentą „Global Steel Market Outlook“, EBPO plieno komiteto posėdis, 2018 m. rugsėjo 17 d.

88

(89)  Žr. Pasaulio plieno asociacijos dokumentą „Worldsteel Short Range Outlook October 2018“, pranešimas spaudai.

89

(90)  Žr. EBPO dokumentą „Steel Market Developments“, Plieno komiteto 85-oji sesija, 2018 m. rugsėjo mėn. Taip pat žr. 2018 m. rugsėjo 17 d. EBPO dokumento „Global Economic Outlook“ 7 ir 8 puslapius, iš kurių matyti, kad augimo lūkesčiai (taip pat ir Sąjungoje) buvo sumažinti, ir kad „pasaulinė prekyba sulėtėjo didėjant prekybos politikos netikrumui“.

90

(91)  Pasaulinis forumas dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje, 2018 m. rugsėjo 20 d., 2 dalis.

91

(92)  Žr. EUROFER, „Economic and Steel Market Outlook 2018-2019“, 2018 m. spalio 25 d.

92

(93)  Žr. galutinio reglamento I priedą.

93

(94)  Išsamesnė informacija pateikiama 2022 m. lapkričio 30 d. prie bylos pridėto pranešimo 5 lentelėje.

94

(95)  PPO dok. WT/Let/1220.

95

---

SPRENDIMAI

| 2023 1 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/28

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2023/105

2022 m. liepos 26 d.

dėl priemonių SA.33960 2012/C (ex 2012/NN), kurias Prancūzijos Respublika taikė viena po kitos Bovė Tijė oro uostą valdžiusioms įstaigoms ir tame oro uoste veiklą vykdžiusioms oro transporto bendrovėms

(pranešta dokumentu C(2022) 5076)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytą (-us) straipsnį (-ius) (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2009 m. lapkričio 27 d. raštu Komisijai pateiktas skundas, neva visuose Prancūzijos regioniniuose ir vietos oro uostuose oro transporto bendrovei „Ryanair“ suteikta privalumų. Kalbant apie Bovė Tijė oro uostą (toliau – Bovė oro uostas), šiame skunde taip pat nurodyta esą finansinė parama suteikta viena po kitos šį oro uostą valdžiusioms įstaigoms: Uazos prekybos ir pramonės rūmams (toliau – CCIO) ir įmonei „Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais“ (toliau – SAGEB). Šis skundas, be kita ko, grindžiamas 2007 m. rugsėjo 3 d. Pikardijos regioninių audito rūmų (toliau – CRC) ataskaita (2). |
| --- | --- |

(1)

2009 m. lapkričio 27 d. raštu Komisijai pateiktas skundas, neva visuose Prancūzijos regioniniuose ir vietos oro uostuose oro transporto bendrovei „Ryanair“ suteikta privalumų. Kalbant apie Bovė Tijė oro uostą (toliau – Bovė oro uostas), šiame skunde taip pat nurodyta esą finansinė parama suteikta viena po kitos šį oro uostą valdžiusioms įstaigoms: Uazos prekybos ir pramonės rūmams (toliau – CCIO) ir įmonei „Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais“ (toliau – SAGEB). Šis skundas, be kita ko, grindžiamas 2007 m. rugsėjo 3 d. Pikardijos regioninių audito rūmų (toliau – CRC) ataskaita (2).

2

| (2) | 2010 m. kovo 16 d. raštu Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms nusiuntė nekonfidencialią skundo versiją ir jas paragino pasiaiškinti dėl skundžiamų priemonių (toliau – nagrinėjamosios priemonės). Prancūzijos valdžios institucijos atsakė 2010 m. gegužės 31 d. ir birželio 7 d. raštais, o atsakymą papildė 2011 m. lapkričio 2 d. raštu. 2011 m. gruodžio 5 d. raštu Komisija šią informaciją perdavė skundo pateikėjui ir paprašė Prancūzijos pateikti papildomos informacijos. Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabas ir atsakymus pateikė 2012 m. sausio 31 d. raštu. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. kovo 16 d. raštu Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms nusiuntė nekonfidencialią skundo versiją ir jas paragino pasiaiškinti dėl skundžiamų priemonių (toliau – nagrinėjamosios priemonės). Prancūzijos valdžios institucijos atsakė 2010 m. gegužės 31 d. ir birželio 7 d. raštais, o atsakymą papildė 2011 m. lapkričio 2 d. raštu. 2011 m. gruodžio 5 d. raštu Komisija šią informaciją perdavė skundo pateikėjui ir paprašė Prancūzijos pateikti papildomos informacijos. Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabas ir atsakymus pateikė 2012 m. sausio 31 d. raštu.

| (3) | 2012 m. gegužės 30 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl 2000–2008 m. CCIO ir SAGEB iš eilės potencialiai išmokėtos pagalbos ir pagalbos, kurią CCIO ir SAGEB potencialiai įvairioms oro transporto bendrovėms išmokėjo nuo 1997 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gegužės 30 d. |
| --- | --- |

(3)

2012 m. gegužės 30 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl 2000–2008 m. CCIO ir SAGEB iš eilės potencialiai išmokėtos pagalbos ir pagalbos, kurią CCIO ir SAGEB potencialiai įvairioms oro transporto bendrovėms išmokėjo nuo 1997 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gegužės 30 d.

| (4) | Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija gavo trečiosios suinteresuotosios šalies pastabas šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(4)

Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija gavo trečiosios suinteresuotosios šalies pastabas šiuo klausimu.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

| (5) | 2012 m. rugpjūčio 14 d. raštu Komisija gavo Prancūzijos pastabas. 2012 m. spalio 25 d. ji gavo bendras profesinės sąjungos „Syndicat mixte de l’aéroport de Beauvais“ (toliau – SMABT), CCIO ir SAGEB pastabas. 2012 m. spalio 26 d. savo pastabas Komisijai pateikė oro transporto bendrovės „Ryanair“ ir „Wizz Air“. 2012 m. gruodžio 21 d. raštu Prancūzija nurodė nenorinti pateikti pastabų dėl šių pastabų. |
| --- | --- |

(5)

2012 m. rugpjūčio 14 d. raštu Komisija gavo Prancūzijos pastabas. 2012 m. spalio 25 d. ji gavo bendras profesinės sąjungos „Syndicat mixte de l’aéroport de Beauvais“ (toliau – SMABT), CCIO ir SAGEB pastabas. 2012 m. spalio 26 d. savo pastabas Komisijai pateikė oro transporto bendrovės „Ryanair“ ir „Wizz Air“. 2012 m. gruodžio 21 d. raštu Prancūzija nurodė nenorinti pateikti pastabų dėl šių pastabų.

| (6) | Be to, „Ryanair“ pateikė keletą bendro pobūdžio pastabų dėl kelių 2013 m. balandžio 10 d., 2013 m. gruodžio 20 d., 2014 m. sausio 9 d. ir 31 d., 2014 m. vasario 7 d., 2014 m. kovo 28 d., 2015 m. sausio 27 d., 2015 m. gruodžio 7 d. ir 2019 m. balandžio 1 d. raštais Komisijos pradėtų su bendrove susijusių valstybės pagalbos bylų. 2014 m. rugsėjo 12 d. ir 26 d. ir 2014 m. lapkričio 6 d.„Ryanair“ Komisijai taip pat pateikė konsultacinės įmonės „Oxera“ parengtas ekonominės analizės ataskaitas. |
| --- | --- |

(6)

Be to, „Ryanair“ pateikė keletą bendro pobūdžio pastabų dėl kelių 2013 m. balandžio 10 d., 2013 m. gruodžio 20 d., 2014 m. sausio 9 d. ir 31 d., 2014 m. vasario 7 d., 2014 m. kovo 28 d., 2015 m. sausio 27 d., 2015 m. gruodžio 7 d. ir 2019 m. balandžio 1 d. raštais Komisijos pradėtų su bendrove susijusių valstybės pagalbos bylų. 2014 m. rugsėjo 12 d. ir 26 d. ir 2014 m. lapkričio 6 d.„Ryanair“ Komisijai taip pat pateikė konsultacinės įmonės „Oxera“ parengtas ekonominės analizės ataskaitas.

| (7) | 2014 m. kovo 21 d. savo pastabas taip pat pateikė bendrovė „Wizz Air“. 2014 m. lapkričio 4 d. ši oro transporto bendrovė taip pat pateikė „Oxera“ parengtas ekonominės analizės ataskaitas dėl Bovė oro uosto. |
| --- | --- |

(7)

2014 m. kovo 21 d. savo pastabas taip pat pateikė bendrovė „Wizz Air“. 2014 m. lapkričio 4 d. ši oro transporto bendrovė taip pat pateikė „Oxera“ parengtas ekonominės analizės ataskaitas dėl Bovė oro uosto.

| (8) | Komisija perdavė Prancūzijai suinteresuotųjų šalių pastabas ir suteikė jai galimybę pateikti pastabas dėl šių pastabų (4). Prancūzija atsakė 2012 m. liepos 13 d., 2012 m. gruodžio 21 d., 2013 m. birželio 7 d., 2014 m. sausio 29 d., 2014 m. gegužės 23 d., 2015 m. gruodžio 18 d. ir 2019 m. birželio 24 d. raštais. 2012 m. liepos 13 d. raštu Prancūzija pranešė Komisijai, kad dėl gautų pastabų ji pastabų neturi, išskyrus tas, kurios jau buvo pateiktos nagrinėjant Marselio Provanso oro uosto bylą (5). Be to, 2012 m. liepos 25 d., 2014 m. sausio 29 d., 2014 m. gegužės 23 d. ir 2015 m. gruodžio 18 d. raštais Prancūzija Komisijai pranešė, kad nenori pateikti pastabų dėl trečiųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(8)

Komisija perdavė Prancūzijai suinteresuotųjų šalių pastabas ir suteikė jai galimybę pateikti pastabas dėl šių pastabų (4). Prancūzija atsakė 2012 m. liepos 13 d., 2012 m. gruodžio 21 d., 2013 m. birželio 7 d., 2014 m. sausio 29 d., 2014 m. gegužės 23 d., 2015 m. gruodžio 18 d. ir 2019 m. birželio 24 d. raštais. 2012 m. liepos 13 d. raštu Prancūzija pranešė Komisijai, kad dėl gautų pastabų ji pastabų neturi, išskyrus tas, kurios jau buvo pateiktos nagrinėjant Marselio Provanso oro uosto bylą (5). Be to, 2012 m. liepos 25 d., 2014 m. sausio 29 d., 2014 m. gegužės 23 d. ir 2015 m. gruodžio 18 d. raštais Prancūzija Komisijai pranešė, kad nenori pateikti pastabų dėl trečiųjų šalių pastabų.

4

5

| (9) | 2014 m. vasario 24 d. raštu Komisija Prancūzijai ir suinteresuotosioms trečiosioms šalims, kurios jau pateikė savo pastabas, pranešė apie savo ketinimą įvertinti nagrinėjamųjų priemonių suderinamumą su vidaus rinka remiantis Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėmis (6) (toliau – 2014 m. gairės). Komisija paragino šių raštų adresates pateikti pastabas šiuo klausimu, jeigu jų turi. Be to, 2014 m. balandžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7) paskelbtas pranešimas, kuriame Prancūzija ir suinteresuotosios trečiosios šalys paragintos pateikti savo pastabas šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(9)

2014 m. vasario 24 d. raštu Komisija Prancūzijai ir suinteresuotosioms trečiosioms šalims, kurios jau pateikė savo pastabas, pranešė apie savo ketinimą įvertinti nagrinėjamųjų priemonių suderinamumą su vidaus rinka remiantis Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėmis (6) (toliau – 2014 m. gairės). Komisija paragino šių raštų adresates pateikti pastabas šiuo klausimu, jeigu jų turi. Be to, 2014 m. balandžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7) paskelbtas pranešimas, kuriame Prancūzija ir suinteresuotosios trečiosios šalys paragintos pateikti savo pastabas šiuo klausimu.

6

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

7

| (10) | 2014 m. kovo 19 d. Prancūzija pateikė savo pastabas dėl 2014 m. gairių. 2014 m. kovo 14 d. SMABT, SAGEB ir CCIO kartu pateikė savo pastabas Komisijai. Bendrovės „Wizz Air“ ir „Air France“ pastabas pateikė atitinkamai 2014 m. kovo 21 d. ir 2014 m. balandžio 25 d., o nevyriausybinė organizacija „Transport & Environnement“ – 2014 m. gegužės 13 d. raštu. Šios įvairios pastabos buvo perduotos Prancūzijai 2014 m. gegužės 28 d. raštu. Prancūzija dėl jų pateikti pastabų nepageidavo. |
| --- | --- |

(10)

2014 m. kovo 19 d. Prancūzija pateikė savo pastabas dėl 2014 m. gairių. 2014 m. kovo 14 d. SMABT, SAGEB ir CCIO kartu pateikė savo pastabas Komisijai. Bendrovės „Wizz Air“ ir „Air France“ pastabas pateikė atitinkamai 2014 m. kovo 21 d. ir 2014 m. balandžio 25 d., o nevyriausybinė organizacija „Transport & Environnement“ – 2014 m. gegužės 13 d. raštu. Šios įvairios pastabos buvo perduotos Prancūzijai 2014 m. gegužės 28 d. raštu. Prancūzija dėl jų pateikti pastabų nepageidavo.

| (11) | 2014 m. balandžio 16 d. ir 2014 m. liepos 16 d. raštais Komisija paprašė Prancūzijos pateikti papildomos informacijos. Prancūzija atsakė atitinkamai 2014 m. birželio 19 d. ir 2014 m. rugpjūčio 18 d. raštais. |
| --- | --- |

(11)

2014 m. balandžio 16 d. ir 2014 m. liepos 16 d. raštais Komisija paprašė Prancūzijos pateikti papildomos informacijos. Prancūzija atsakė atitinkamai 2014 m. birželio 19 d. ir 2014 m. rugpjūčio 18 d. raštais.

2.   BENDROSIOS APLINKYBĖS, SUSIJUSIOS SU PAGALBA

BENDROSIOS APLINKYBĖS, SUSIJUSIOS SU PAGALBA

2.1.   Bovė oro uosto ypatumai

Bovė oro uosto ypatumai

| (12) | Bovė oro uostas yra Prancūzijos civilinis oro uostas, esantis Uazos departamento Tijė savivaldybėje, už 3 km į šiaurę nuo Bovė ir apie 90 km nuo Paryžiaus. Šiame oro uoste vykdomi komerciniai vietiniai ir tarptautiniai skrydžiai. Bovė oro uostas yra už 68 km nuo Amjeno Glizi oro uosto, 80 km nuo Ruasi Šarlio de Golio oro uosto, apie 90 km nuo Ruano oro uosto ir už 106 km nuo Orli oro uosto pietinio terminalo. |
| --- | --- |

(12)

Bovė oro uostas yra Prancūzijos civilinis oro uostas, esantis Uazos departamento Tijė savivaldybėje, už 3 km į šiaurę nuo Bovė ir apie 90 km nuo Paryžiaus. Šiame oro uoste vykdomi komerciniai vietiniai ir tarptautiniai skrydžiai. Bovė oro uostas yra už 68 km nuo Amjeno Glizi oro uosto, 80 km nuo Ruasi Šarlio de Golio oro uosto, apie 90 km nuo Ruano oro uosto ir už 106 km nuo Orli oro uosto pietinio terminalo.

| (13) | Nuo 1997 m. gegužės 1 d. bendrovė „Ryanair“ pradėjo vykdyti skrydžius keliais maršrutais iš Bovė oro uosto į paskirties vietas Europoje. Nuo 2002 m. kelios oro transporto bendrovės („Goodjet“, „Volare“, „Air Horizons“, „Sterling“ ir kt.) laipsniškai pradėjo vykdyti reguliariuosius skrydžius iš Bovė oro uosto. Nepaisant padidėjusio eismo ir naujų oro transporto bendrovių atsiradimo, bendrovė „Ryanair“ ir toliau buvo pagrindinė oro transporto bendrovė šiame oro uoste: jai priskirtinas eismas 1997–2011 m. laikotarpiu vidutiniškai sudarė daugiau kaip 80 % visos oro uosto veiklos pagal keleivių skaičių. 2011 m. pigių skrydžių oro transporto bendrovių eismas sudarė beveik visą oro uosto veiklą. |
| --- | --- |

(13)

Nuo 1997 m. gegužės 1 d. bendrovė „Ryanair“ pradėjo vykdyti skrydžius keliais maršrutais iš Bovė oro uosto į paskirties vietas Europoje. Nuo 2002 m. kelios oro transporto bendrovės („Goodjet“, „Volare“, „Air Horizons“, „Sterling“ ir kt.) laipsniškai pradėjo vykdyti reguliariuosius skrydžius iš Bovė oro uosto. Nepaisant padidėjusio eismo ir naujų oro transporto bendrovių atsiradimo, bendrovė „Ryanair“ ir toliau buvo pagrindinė oro transporto bendrovė šiame oro uoste: jai priskirtinas eismas 1997–2011 m. laikotarpiu vidutiniškai sudarė daugiau kaip 80 % visos oro uosto veiklos pagal keleivių skaičių. 2011 m. pigių skrydžių oro transporto bendrovių eismas sudarė beveik visą oro uosto veiklą.

| (14) | 1997–2011 m. keleivių srautas oro uoste apibendrintas 1 lentelėje.

  1 lentelė


  Keleivių srautas Bovė oro uoste (keleivių skaičius) 1997–2011 m.
   (8) | Keleiviai | iš jų skraidinti bendrovės „Ryanair“ | iš jų skraidinti bendrovės „Blue Air“ | iš jų skraidinti bendrovės „Wizz Air“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 m. | 207 000 | 127 453 (62  %) | | |
| 1998 m. | 260 000 | 194 211 (75  %) | | |
| 1999 m. | 387 000 | 315 771 (81,5  %) | | |
| 2000 m. | 387 229 | 346 551 (89  %) | | |
| 2001 m. | 422 972 | 371 376 (87  %) | | |
| 2002 m. | 677 857 | 459 572 (68  %) | | |
| 2003 m. | 969 445 | 806 383 (83  %) | | |
| 2004 m. | 1 427 595 | 1 292 368 (91  %) | | 40 919 |
| 2005 m. | 1 848 484 | 1 528 405 (83  %) | 4 023 | 162 465 |
| 2006 m. | 1 887 971 | 1 626 279 (86  %) | 28 947 | 148 861 |
| 2007 m. | 2 155 633 | 1 907 662 (88,5  %) | 69 795 | 138 256 |
| 2008 m. | 2 484 635 | 2 212 165 (89  %) | 81 072 | 178 340 |
| 2009 m. | 2 591 864 | 2 210 078 (85  %) | 79 414 | 300 088 |
| 2010 m. | 2 931 796 | 2 465 476 (84  %) | 84 660 | 377 812 |
| 2011 m. | 3 677 794 | 3 185 327 (87  %) | 90 083 | 401 370 |

(14)

1997–2011 m. keleivių srautas oro uoste apibendrintas 1 lentelėje.

1 lentelė

1 lentelė

Keleivių srautas Bovė oro uoste (keleivių skaičius) 1997–2011 m.
   (8)

Keleivių srautas Bovė oro uoste (keleivių skaičius) 1997–2011 m.

8

Keleiviai

Keleiviai

iš jų skraidinti bendrovės „Ryanair“

iš jų skraidinti bendrovės „Ryanair“

iš jų skraidinti bendrovės „Blue Air“

iš jų skraidinti bendrovės „Blue Air“

iš jų skraidinti bendrovės „Wizz Air“

iš jų skraidinti bendrovės „Wizz Air“

1997 m.

1997 m.

207 000

127 453 (62  %)

1998 m.

1998 m.

260 000

194 211 (75  %)

1999 m.

1999 m.

387 000

315 771 (81,5  %)

2000 m.

2000 m.

387 229

346 551 (89  %)

2001 m.

2001 m.

422 972

371 376 (87  %)

2002 m.

2002 m.

677 857

459 572 (68  %)

2003 m.

2003 m.

969 445

806 383 (83  %)

2004 m.

2004 m.

1 427 595

1 292 368 (91  %)

40 919

2005 m.

2005 m.

1 848 484

1 528 405 (83  %)

4 023

162 465

2006 m.

2006 m.

1 887 971

1 626 279 (86  %)

28 947

148 861

2007 m.

2007 m.

2 155 633

1 907 662 (88,5  %)

69 795

138 256

2008 m.

2008 m.

2 484 635

2 212 165 (89  %)

81 072

178 340

2009 m.

2009 m.

2 591 864

2 210 078 (85  %)

79 414

300 088

2010 m.

2010 m.

2 931 796

2 465 476 (84  %)

84 660

377 812

2011 m.

2011 m.

3 677 794

3 185 327 (87  %)

90 083

401 370

2.2.   Bovė oro uostą valdę subjektai

Bovė oro uostą valdę subjektai

2.2.1.   CCIO vykdytas oro uosto valdymas (1960 m. – 2008 m. gegužės 31 d.)

CCIO vykdytas oro uosto valdymas (1960 m. – 2008 m. gegužės 31 d.)

| (15) | Iki 1992 m. gruodžio 31 d. CCIO valdė Bovė oro uostą pagal 1960 m. su valstybe, kuri buvo oro uosto savininkė, pasirašytą 30 metų viešųjų įrenginių naudojimo koncesiją. Vėliau CCIO oro uostą eksploatavo pagal 1997 m. spalio 1 d. prefektūros potvarkiu suteiktą laikinąjį viešųjų valdų leidimą (toliau – AOT), kuris teisiškai apėmė oro uosto valdymą nuo 1993 m. sausio 1 d. iki 1999 m. gruodžio 31 d. AOT galiojimas buvo kelis kartus pratęstas iki 2002 m. gegužės 3 d. |
| --- | --- |

(15)

Iki 1992 m. gruodžio 31 d. CCIO valdė Bovė oro uostą pagal 1960 m. su valstybe, kuri buvo oro uosto savininkė, pasirašytą 30 metų viešųjų įrenginių naudojimo koncesiją. Vėliau CCIO oro uostą eksploatavo pagal 1997 m. spalio 1 d. prefektūros potvarkiu suteiktą laikinąjį viešųjų valdų leidimą (toliau – AOT), kuris teisiškai apėmė oro uosto valdymą nuo 1993 m. sausio 1 d. iki 1999 m. gruodžio 31 d. AOT galiojimas buvo kelis kartus pratęstas iki 2002 m. gegužės 3 d.

| (16) | 2002 m. sausio 30 d. sudaryta ir 2002 m. gegužės 4 d. įsigaliojusia koncesijos sutartimi valstybė leido CCIO statyti, prižiūrėti ir eksploatuoti Bovė oro uostą penkerius metus. |
| --- | --- |

(16)

2002 m. sausio 30 d. sudaryta ir 2002 m. gegužės 4 d. įsigaliojusia koncesijos sutartimi valstybė leido CCIO statyti, prižiūrėti ir eksploatuoti Bovė oro uostą penkerius metus.

| (17) | 2007 m. kovo 1 d. sutartimi valstybė nuo 2008 m. kovo 1 d. perleido nuosavybės teises ir įgaliojimus plėtoti, prižiūrėti ir valdyti Bovė oro uostą profesinei sąjungai SMABT. |
| --- | --- |

(17)

2007 m. kovo 1 d. sutartimi valstybė nuo 2008 m. kovo 1 d. perleido nuosavybės teises ir įgaliojimus plėtoti, prižiūrėti ir valdyti Bovė oro uostą profesinei sąjungai SMABT.

| (18) | Profesinė sąjunga SMABT, įsteigta 2006 m. spalio 20 d. prefektūros potvarkiu, apima Pikardijos regioną (38 % SMABT finansavimo), Uazos departamentą (38 % finansavimo) ir Bovė aglomeracijos bendruomenę (dabar – savivaldybių bendrija) (toliau – CCB; 24 % finansavimo). SMABT veikia pagal jau egzistuojančių institucijų narių teikiamų paslaugų telkimo principą, todėl su Uazos departamentu buvo sudaryta paslaugų teikimo sutartis, pagal kurią galima visų pirma suteikti departamento tarnautojus. SMABT taikoma valstybės vykdoma biudžeto (9) ir teisėtumo kontrolė, kaip apibrėžta jos įsteigimo metu galiojusio Bendrojo savivaldybių kodekso nuostatose, visų pirma jo L.1612-1–L.1612-20 ir L.3132-1–L.3132-4 straipsniuose. |
| --- | --- |

(18)

Profesinė sąjunga SMABT, įsteigta 2006 m. spalio 20 d. prefektūros potvarkiu, apima Pikardijos regioną (38 % SMABT finansavimo), Uazos departamentą (38 % finansavimo) ir Bovė aglomeracijos bendruomenę (dabar – savivaldybių bendrija) (toliau – CCB; 24 % finansavimo). SMABT veikia pagal jau egzistuojančių institucijų narių teikiamų paslaugų telkimo principą, todėl su Uazos departamentu buvo sudaryta paslaugų teikimo sutartis, pagal kurią galima visų pirma suteikti departamento tarnautojus. SMABT taikoma valstybės vykdoma biudžeto (9) ir teisėtumo kontrolė, kaip apibrėžta jos įsteigimo metu galiojusio Bendrojo savivaldybių kodekso nuostatose, visų pirma jo L.1612-1–L.1612-20 ir L.3132-1–L.3132-4 straipsniuose.

9

| (19) | Per svarstymą 2007 m. birželio 7 d. SMABT priėmė sprendimą dėl Bovė oro uosto ir autobusų linijos tarp Bovė oro uosto ir Paryžiaus eksploatavimo viešųjų paslaugų perdavimo principo ir įgaliojo SMABT pirmininką pradėti kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą. Pagal šią procedūrą įgaliotajam subjektui numatyta pavesti šias užduotis:






  — | aptarnauti, prižiūrėti ir eksploatuoti Bovė oro uostą; |
| --- | --- | --- |

(19)

Per svarstymą 2007 m. birželio 7 d. SMABT priėmė sprendimą dėl Bovė oro uosto ir autobusų linijos tarp Bovė oro uosto ir Paryžiaus eksploatavimo viešųjų paslaugų perdavimo principo ir įgaliojo SMABT pirmininką pradėti kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą. Pagal šią procedūrą įgaliotajam subjektui numatyta pavesti šias užduotis:

—

aptarnauti, prižiūrėti ir eksploatuoti Bovė oro uostą;

| — | atlikti tam tikrus darbus pagal daugiametį investicijų planą, kuris visų pirma turėtų apimti investicijas, susijusias su įrenginių priežiūra ir komercinės infrastruktūros statyba (visų pirma antrojo terminalo statyba); |
| --- | --- |

—

atlikti tam tikrus darbus pagal daugiametį investicijų planą, kuris visų pirma turėtų apimti investicijas, susijusias su įrenginių priežiūra ir komercinės infrastruktūros statyba (visų pirma antrojo terminalo statyba);

| — | eksploatuoti tarpmiestinių autobusų linijas, jungiančias oro uostą su Paryžiumi ir kitomis Il de Franso regiono paskirties vietomis. |
| --- | --- |

—

eksploatuoti tarpmiestinių autobusų linijas, jungiančias oro uostą su Paryžiumi ir kitomis Il de Franso regiono paskirties vietomis.

| (20) | Kol nebuvo baigta 19 konstatuojamojoje dalyje nurodyta kvietimo teikti pasiūlymus procedūra, valstybė pratęsė 2002 m. sausio 30 d. su CCIO sudarytos koncesijos sutarties galiojimą iki 2008 m. kovo 1 d. (10)2008 m. vasario 29 d. pakeitimu valstybę pakeitusi SMABT antrą kartą pratęsė sutarties galiojimą iki 2008 m. gegužės 31 d. |
| --- | --- |

(20)

Kol nebuvo baigta 19 konstatuojamojoje dalyje nurodyta kvietimo teikti pasiūlymus procedūra, valstybė pratęsė 2002 m. sausio 30 d. su CCIO sudarytos koncesijos sutarties galiojimą iki 2008 m. kovo 1 d. (10)2008 m. vasario 29 d. pakeitimu valstybę pakeitusi SMABT antrą kartą pratęsė sutarties galiojimą iki 2008 m. gegužės 31 d.

10

| (21) | Pažymėtina, kad CCIO vykdoma Bovė oro uosto eksploatavimo veikla buvo registruojama sąskaitoje atskirai nuo likusios CCIO bendrojo skyriaus veiklos. Be to, Bovė oro uosto komercinės veiklos sąskaitos buvo atskirtos nuo sąskaitų, susijusių su valstybės veikla, siekiant apskaičiuoti oro uosto mokestį, kurį Civilinės aviacijos generalinis direktoratas renka oro uosto infrastruktūrai ir įrangai, kuri yra valstybės veiklos dalis, finansuoti. Pagrindiniai CCIO apskaitos ir komerciniai duomenys, susiję su oro uosto valdymu 1997–2008 m., apibendrinti 2 lentelėje.

  2 lentelė


  CCIO už oro uostą atsakingo skyriaus sąskaitų pagrindiniai duomenys (tūkst. €)
   (11) | 1997 m. | 1998 m. | 1999 m. | 2000 m. | 2001 m. | 2002 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autobusų pajamos | 459 | 657 | 1 295 | 1 403 | 1 749 | 3 546 |
| | | | | | | |
| „Ryanair“ pajamos | n. d. | n. d. | n. d. | n. d. | 706 | 848 |
| Visos pajamos | 2 566 | 2 892 | 4 153 | 4 199 | 5 264 | 13 109 |
| | | | | | | |
| Bendrovei „Ryanair“ skirtos lėšos | n. d. | n. d. | n. d. | n. d. | 462 | 534 |
| Visos išlaidos | 2 417 | 3 413 | 3 631 | 4 675 | 5 704 | 13 069 |
| | | | | | | |
| Rezultatas | 149 | - 521 | 522 | - 475 | - 440 | 40 |
| Grynasis ilgalaikis turtas | 2 679 | 3 146 | 27 126 | 2 595 | 2 550 | 2 887 |
| Bendras balansas | 3 121 | 3 933 | 3 301 | 3 411 | 3 808 | 8 163 |
| | 2003  m. | 2004  m. | 2005  m. | 2006  m. | 2007  m. | 2008  m.
   (12) |
| Autobusų pajamos | 5 341 | 8 007 | 12 840 | 11 845 | 12 936 | 5 858 |
| „Ryanair“ pajamos | 1 502 | 2 379 | 2 777 | 2 904 | 3 425 | 1 643 |
| Visos pajamos | 16 915 | 18 934 | 26 982 | 30 525 | 33 264 | 17 933 |
| | | | | | | |
| Bendrovei „Ryanair“ skirtos lėšos | 834 | 1 146 | 1 272 | 1 348 | 1 558 | 765 |
| Autobusų išlaidos | | | 6 078 | 6 210 | 6 403 | 2 821 |
| Visos išlaidos | 13 874 | 22 414 | 26 179 | 28 731 | 29 928 | 17 950 |
| | | | | | | |
| Rezultatas | 3 042 | -3 480 | 803 | 1 794 | 3 335 | -17 |
| Grynasis ilgalaikis turtas | 5 198 | 8 017 | 10 833 | 14 448 | 15 425 | 150 |
| Bendras balansas | 9 353 | 15 283 | 18 234 | 31 585 | 33 560 | 16 374 |

(21)

Pažymėtina, kad CCIO vykdoma Bovė oro uosto eksploatavimo veikla buvo registruojama sąskaitoje atskirai nuo likusios CCIO bendrojo skyriaus veiklos. Be to, Bovė oro uosto komercinės veiklos sąskaitos buvo atskirtos nuo sąskaitų, susijusių su valstybės veikla, siekiant apskaičiuoti oro uosto mokestį, kurį Civilinės aviacijos generalinis direktoratas renka oro uosto infrastruktūrai ir įrangai, kuri yra valstybės veiklos dalis, finansuoti. Pagrindiniai CCIO apskaitos ir komerciniai duomenys, susiję su oro uosto valdymu 1997–2008 m., apibendrinti 2 lentelėje.

2 lentelė

2 lentelė

CCIO už oro uostą atsakingo skyriaus sąskaitų pagrindiniai duomenys (tūkst. €)
   (11)

CCIO už oro uostą atsakingo skyriaus sąskaitų pagrindiniai duomenys (tūkst. €)

11

1997 m.

1997 m.

1998 m.

1998 m.

1999 m.

1999 m.

2000 m.

2000 m.

2001 m.

2001 m.

2002 m.

2002 m.

Autobusų pajamos

459

657

1 295

1 403

1 749

3 546

„Ryanair“ pajamos

n. d.

n. d.

n. d.

n. d.

706

848

Visos pajamos

2 566

2 892

4 153

4 199

5 264

13 109

Bendrovei „Ryanair“ skirtos lėšos

n. d.

n. d.

n. d.

n. d.

462

534

Visos išlaidos

2 417

3 413

3 631

4 675

5 704

13 069

Rezultatas

149

- 521

522

- 475

- 440

40

Grynasis ilgalaikis turtas

2 679

3 146

27 126

2 595

2 550

2 887

Bendras balansas

3 121

3 933

3 301

3 411

3 808

8 163

2003  m.

2003  m.

2004  m.

2004  m.

2005  m.

2005  m.

2006  m.

2006  m.

2007  m.

2007  m.

2008  m.
   (12)

2008  m.

12

Autobusų pajamos

5 341

8 007

12 840

11 845

12 936

5 858

„Ryanair“ pajamos

1 502

2 379

2 777

2 904

3 425

1 643

Visos pajamos

16 915

18 934

26 982

30 525

33 264

17 933

Bendrovei „Ryanair“ skirtos lėšos

834

1 146

1 272

1 348

1 558

765

Autobusų išlaidos

6 078

6 210

6 403

2 821

Visos išlaidos

13 874

22 414

26 179

28 731

29 928

17 950

Rezultatas

3 042

-3 480

803

1 794

3 335

-17

Grynasis ilgalaikis turtas

5 198

8 017

10 833

14 448

15 425

150

Bendras balansas

9 353

15 283

18 234

31 585

33 560

16 374

2.2.2.   SAGEB vykdomas oro uosto valdymas (nuo 2008 m. birželio 1 d.)

SAGEB vykdomas oro uosto valdymas (nuo 2008 m. birželio 1 d.)

| (22) | Pasibaigus 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytai procedūrai su kvietimu dalyvauti konkurse, SMABT perdavė (13) Bovė oro uosto eksploatavimą CCIO ir „Veolia Transport“ grupei pagal 2008 m. kovo 19 d. sudarytą (ir 2008 m. birželio 1 d.) įsigaliojusią 15 metų trukmės viešųjų paslaugų perdavimo sutartį (toliau – VPPS) (14). Pagal VPPS sąlygas SAGEB automatiškai pakeitė CCIO ir „Veolia Transport“ grupė, kai tik ji buvo įsteigta kaip įgaliotasis subjektas. VPPS tebegalioja šio sprendimo priėmimo dieną. |
| --- | --- |

(22)

Pasibaigus 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytai procedūrai su kvietimu dalyvauti konkurse, SMABT perdavė (13) Bovė oro uosto eksploatavimą CCIO ir „Veolia Transport“ grupei pagal 2008 m. kovo 19 d. sudarytą (ir 2008 m. birželio 1 d.) įsigaliojusią 15 metų trukmės viešųjų paslaugų perdavimo sutartį (toliau – VPPS) (14). Pagal VPPS sąlygas SAGEB automatiškai pakeitė CCIO ir „Veolia Transport“ grupė, kai tik ji buvo įsteigta kaip įgaliotasis subjektas. VPPS tebegalioja šio sprendimo priėmimo dieną.

13

14

| (23) | SAGEB yra paprastoji akcinė bendrovė, kurios 51 % kapitalo iš pradžių priklauso CCIO ir 49 % – „Veolia Transport“, kuri pati priklauso didžiąja dalimi privačiai grupei „Veolia Environnement“ (15). 2011 m. kovo mėn. „Veolia Transport“ buvo pakeista įmone „Veolia-Transdev“ (50 % šios įmonės priklauso grupei „Veolia Environnement“ ir 50 % – „Caisse des Dépôts et Consignations“), kuri perėmė visas „Veolia Transport“ turimas SAGEB akcijas. SAGEB vidaus veikimas ir organizavimas aprašytas 291 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(23)

SAGEB yra paprastoji akcinė bendrovė, kurios 51 % kapitalo iš pradžių priklauso CCIO ir 49 % – „Veolia Transport“, kuri pati priklauso didžiąja dalimi privačiai grupei „Veolia Environnement“ (15). 2011 m. kovo mėn. „Veolia Transport“ buvo pakeista įmone „Veolia-Transdev“ (50 % šios įmonės priklauso grupei „Veolia Environnement“ ir 50 % – „Caisse des Dépôts et Consignations“), kuri perėmė visas „Veolia Transport“ turimas SAGEB akcijas. SAGEB vidaus veikimas ir organizavimas aprašytas 291 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse.

15

| (24) | 3 lentelėje apibendrintos viena po kitos sudarytos sutartys dėl Bovė oro uosto eksploatavimo.

  3 lentelė


  Bovė oro uosto eksploatavimas. Santrauka










  Savininkas | Laikotarpis | Subjektas | Teisės akto rūšis | Teisės akto data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Būklė | 1993 m. sausio 1 d. – 2002 m. gegužės 4 d. | CCIO | AOT | 1997 m. spalio 1 d. prefektūros potvarkis |
| 2002 m. gegužės 4 d. – 2008 m. vasario 29 d. | CCIO | Koncesijos sutartis | 2002 m. sausio 30 d. |
| SMABT | 2008 m. kovo 1 d. – 2008 m. birželio 1 d. | CCIO |
| 2008 m. birželio 1 d. – 2023 m. gegužės 31 d. | SAGEB | VPPS | 2008 m. kovo 19 d. |

(24)

3 lentelėje apibendrintos viena po kitos sudarytos sutartys dėl Bovė oro uosto eksploatavimo.

3 lentelė

3 lentelė

Bovė oro uosto eksploatavimas. Santrauka

Bovė oro uosto eksploatavimas. Santrauka

Savininkas

Laikotarpis

Subjektas

Teisės akto rūšis

Teisės akto data

Būklė

1993 m. sausio 1 d. – 2002 m. gegužės 4 d.

CCIO

AOT

1997 m. spalio 1 d. prefektūros potvarkis

2002 m. gegužės 4 d. – 2008 m. vasario 29 d.

CCIO

Koncesijos sutartis

2002 m. sausio 30 d.

SMABT

2008 m. kovo 1 d. – 2008 m. birželio 1 d.

CCIO

2008 m. birželio 1 d. – 2023 m. gegužės 31 d.

SAGEB

VPPS

2008 m. kovo 19 d.

3.   IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

| (25) | Nagrinėjamosios priemonės yra, pirma, finansinė parama, kurią vietos valdžios institucijos suteikė vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams, ir, antra, finansinė parama, kurią vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai suteikė įvairioms oro transporto bendrovėms. |
| --- | --- |

(25)

Nagrinėjamosios priemonės yra, pirma, finansinė parama, kurią vietos valdžios institucijos suteikė vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams, ir, antra, finansinė parama, kurią vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai suteikė įvairioms oro transporto bendrovėms.

3.1.   Finansinė parama Bovė oro uostui

Finansinė parama Bovė oro uostui

| (26) | Bovė oro uostui teikiama dviejų rūšių finansinė parama: ji apima, viena vertus, investicijų į Bovė oro uosto infrastruktūrą finansavimą ir, kita vertus, įmokas, sumokėtas už šio oro uosto eksploatavimą. |
| --- | --- |

(26)

Bovė oro uostui teikiama dviejų rūšių finansinė parama: ji apima, viena vertus, investicijų į Bovė oro uosto infrastruktūrą finansavimą ir, kita vertus, įmokas, sumokėtas už šio oro uosto eksploatavimą.

3.1.1.   Sutarties, pagal kurią Bovė oro uostui skirtos subsidijos, pagrindas

Sutarties, pagal kurią Bovė oro uostui skirtos subsidijos, pagrindas

3.1.1.1.   Laikinasis viešųjų valdų leidimas (1993 m. sausio 1 d. – 2002 m. gegužės 3 d.)

Laikinasis viešųjų valdų leidimas (1993 m. sausio 1 d. – 2002 m. gegužės 3 d.)

| (27) | Pagal šį leidimą CCIO savo rizika buvo atsakinga už Bovė oro uosto veikimui būtinų statinių, plotų, pastatų, įrenginių, įrangos ir paslaugų sukūrimą, priežiūrą, atnaujinimą, naudojimą ir plėtojimą (16). Tačiau valstybė ir toliau buvo kompetentinga teikti tam tikras paslaugas, kuriomis prisidedama prie oro eismo saugos, saugumo ir reguliarumo (17), o CCIO savo ruožtu užtikrino gelbėjimo ir gaisrų gesinimo tarnybos veiklą, paukščių keliamo pavojaus prevenciją ir oro eismo informacijos paslaugas (18). |
| --- | --- |

(27)

Pagal šį leidimą CCIO savo rizika buvo atsakinga už Bovė oro uosto veikimui būtinų statinių, plotų, pastatų, įrenginių, įrangos ir paslaugų sukūrimą, priežiūrą, atnaujinimą, naudojimą ir plėtojimą (16). Tačiau valstybė ir toliau buvo kompetentinga teikti tam tikras paslaugas, kuriomis prisidedama prie oro eismo saugos, saugumo ir reguliarumo (17), o CCIO savo ruožtu užtikrino gelbėjimo ir gaisrų gesinimo tarnybos veiklą, paukščių keliamo pavojaus prevenciją ir oro eismo informacijos paslaugas (18).

16

17

18

| (28) | Iš esmės CCIO gavo pajamas iš oro uosto mokesčių ir veiklos pajamas (19). Finansinė pagalba taip pat galėtų būti teikiama išlaidoms, susijusioms su infrastruktūros plėtros ir priežiūros užduotimi, taip pat tenkančia CCIO (20), padengti. Dėl tų pačių išlaidų CCIO taip pat galėtų prašyti kitų valdžios institucijų finansinių įnašų pagal AOT 3 straipsnį. Mainais iš CCIO buvo reikalaujama sumokėti valstybei 1 000 FRF metinį naudojimo mokestį. |
| --- | --- |

(28)

Iš esmės CCIO gavo pajamas iš oro uosto mokesčių ir veiklos pajamas (19). Finansinė pagalba taip pat galėtų būti teikiama išlaidoms, susijusioms su infrastruktūros plėtros ir priežiūros užduotimi, taip pat tenkančia CCIO (20), padengti. Dėl tų pačių išlaidų CCIO taip pat galėtų prašyti kitų valdžios institucijų finansinių įnašų pagal AOT 3 straipsnį. Mainais iš CCIO buvo reikalaujama sumokėti valstybei 1 000 FRF metinį naudojimo mokestį.

19

20

3.1.1.2.   Bovė oro uosto koncesijos sutartis (2002 m. gegužės 4 d. – 2008 m. gegužės 31 d.)

Bovė oro uosto koncesijos sutartis (2002 m. gegužės 4 d. – 2008 m. gegužės 31 d.)

| (29) | 2002 m. gegužės 4 d. koncesijos sutartyje, kurios tam tikros nuostatos buvo susijusios su 1997 m. gegužės 29 d. dekretu (21) nustatytų standartinių specifikacijų taikymu, buvo numatytas užduočių pasidalijimas tarp valstybės ir CCIO. Valstybė, kaip koncesiją suteikianti institucija, teikė ir finansavo visas oro eismo paslaugas (22). Kalbant apie CCIO, be oro uosto komercinės veiklos (23), jie patys turėjo teikti ir finansuoti tam tikras saugumo paslaugas, pavyzdžiui, priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo, paukščių keliamo pavojaus prevencijos ir keleivių kontrolės, registruojamo bagažo ir patekimo į riboto naudojimo aerodromo zonas paslaugas (24). |
| --- | --- |

(29)

2002 m. gegužės 4 d. koncesijos sutartyje, kurios tam tikros nuostatos buvo susijusios su 1997 m. gegužės 29 d. dekretu (21) nustatytų standartinių specifikacijų taikymu, buvo numatytas užduočių pasidalijimas tarp valstybės ir CCIO. Valstybė, kaip koncesiją suteikianti institucija, teikė ir finansavo visas oro eismo paslaugas (22). Kalbant apie CCIO, be oro uosto komercinės veiklos (23), jie patys turėjo teikti ir finansuoti tam tikras saugumo paslaugas, pavyzdžiui, priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo, paukščių keliamo pavojaus prevencijos ir keleivių kontrolės, registruojamo bagažo ir patekimo į riboto naudojimo aerodromo zonas paslaugas (24).

21

22

23

24

| (30) | Iš esmės CCIO gavo koncesijos sutartyje nustatytas pajamas iš oro uosto mokesčių ir veiklos pajamas (25). Ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytos CCIO pavestos saugumo užduotys buvo finansuojamos iš pajamų iš oro uosto mokesčių ir, jei reikia, valstybės subsidijomis (26). |
| --- | --- |

(30)

Iš esmės CCIO gavo koncesijos sutartyje nustatytas pajamas iš oro uosto mokesčių ir veiklos pajamas (25). Ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytos CCIO pavestos saugumo užduotys buvo finansuojamos iš pajamų iš oro uosto mokesčių ir, jei reikia, valstybės subsidijomis (26).

25

26

3.1.1.3.   Viešųjų paslaugų perdavimo sutartis (2008 m. birželio 1 d. – 2023 m.)

Viešųjų paslaugų perdavimo sutartis (2008 m. birželio 1 d. – 2023 m.)

| (31) | VPPS tikslas – pavesti SAGEB visų pirma valdyti bei eksploatuoti Bovė oro uostą, taip pat užtikrinti susisiekimą tarpmiestiniais autobusais tarp Bovė oro uosto ir Paryžiaus. Šių dviejų rūšių veikla vykdoma įgaliotojo subjekto rizika (27). |
| --- | --- |

(31)

VPPS tikslas – pavesti SAGEB visų pirma valdyti bei eksploatuoti Bovė oro uostą, taip pat užtikrinti susisiekimą tarpmiestiniais autobusais tarp Bovė oro uosto ir Paryžiaus. Šių dviejų rūšių veikla vykdoma įgaliotojo subjekto rizika (27).

27

| (32) | Pagal VPPS sąlygas SAGEB yra finansiškai atsakinga už visos su Bovė oro uosto eksploatavimu susijusios veiklos vykdymą, išskyrus oro navigacijos saugą ir meteorologinę pagalbą (28). Be to, SAGEB yra atsakinga už tam tikrų saugos ir saugumo paslaugų teikimą (29), valstybei skiriant finansinį įnašą, numatytą galiojančiuose teisės aktuose (30) arba nustatytą atsižvelgiant į aerodromo eismo pobūdį ir apimtį (31). |
| --- | --- |

(32)

Pagal VPPS sąlygas SAGEB yra finansiškai atsakinga už visos su Bovė oro uosto eksploatavimu susijusios veiklos vykdymą, išskyrus oro navigacijos saugą ir meteorologinę pagalbą (28). Be to, SAGEB yra atsakinga už tam tikrų saugos ir saugumo paslaugų teikimą (29), valstybei skiriant finansinį įnašą, numatytą galiojančiuose teisės aktuose (30) arba nustatytą atsižvelgiant į aerodromo eismo pobūdį ir apimtį (31).

28

29

30

31

| (33) | Kalbant apie pagal VPPS taikomas finansines sąlygas, SAGEB gauna pajamas iš aviacijos mokesčių ir kitas veiklos pajamas, susijusias su oro uostu ir autobusų linijos tarp Paryžiaus ir Bovė eksploatavimu. SAGEB savo ruožtu per visą sutarties galiojimo laikotarpį SMABT turi sumokėti maždaug 10,8 mln. EUR naudojimo mokesčius. Be to, sutarties 14 priede numatyta, kad „už SMABT dalyvavimą finansuojant oro uosto infrastruktūrą koncesininkas įsipareigoja mokėti SMABT pelno dalį, apskaičiuotą remiantis pertekline grąža, viršijančia apskaičiuotąją 10 % vidinę grąžos normą“. Teisė į pelno dalį atsiranda n metais, jei grynasis rezultatas yra teigiamas, jei bendras grynasis pelnas nuo 1 iki n metų yra teigiamas ir jei apskaičiuota vidinė grąžos norma yra didesnė nei 10 %. Pelno dalis sudaro 50 % perteklinės grąžos. |
| --- | --- |

(33)

Kalbant apie pagal VPPS taikomas finansines sąlygas, SAGEB gauna pajamas iš aviacijos mokesčių ir kitas veiklos pajamas, susijusias su oro uostu ir autobusų linijos tarp Paryžiaus ir Bovė eksploatavimu. SAGEB savo ruožtu per visą sutarties galiojimo laikotarpį SMABT turi sumokėti maždaug 10,8 mln. EUR naudojimo mokesčius. Be to, sutarties 14 priede numatyta, kad „už SMABT dalyvavimą finansuojant oro uosto infrastruktūrą koncesininkas įsipareigoja mokėti SMABT pelno dalį, apskaičiuotą remiantis pertekline grąža, viršijančia apskaičiuotąją 10 % vidinę grąžos normą“. Teisė į pelno dalį atsiranda n metais, jei grynasis rezultatas yra teigiamas, jei bendras grynasis pelnas nuo 1 iki n metų yra teigiamas ir jei apskaičiuota vidinė grąžos norma yra didesnė nei 10 %. Pelno dalis sudaro 50 % perteklinės grąžos.

| (34) | Be to, pagal VPPS SAGEB atsako už investicijų, kurios turi būti atliktos per VPPS galiojimo laikotarpį, sąrašas (32), kurio vertė – 68,2 mln. EUR ir kurį įgaliotasis subjektas privalo finansuoti visomis priemonėmis ir kuriam SMABT numatė didžiausią 14,5 mln. EUR įnašą (33) (žr. 41 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(34)

Be to, pagal VPPS SAGEB atsako už investicijų, kurios turi būti atliktos per VPPS galiojimo laikotarpį, sąrašas (32), kurio vertė – 68,2 mln. EUR ir kurį įgaliotasis subjektas privalo finansuoti visomis priemonėmis ir kuriam SMABT numatė didžiausią 14,5 mln. EUR įnašą (33) (žr. 41 konstatuojamąją dalį).

32

33

3.1.2.   Subsidijos investicijoms

Subsidijos investicijoms

| (35) | Subsidijos investicijoms buvo išmokėtos vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams pagal tris investicijų programas, vykdytas atitinkamai 2001–2006 m., 2007–2008 m. ir 2008–2023 m. |
| --- | --- |

(35)

Subsidijos investicijoms buvo išmokėtos vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams pagal tris investicijų programas, vykdytas atitinkamai 2001–2006 m., 2007–2008 m. ir 2008–2023 m.

3.1.2.1.   2001–2006 m. investicijų programa (toliau – 1 programa)

2001–2006 m. investicijų programa (toliau – 1 programa)

| (36) | 2001 m. CCIO pateikė Uazos departamentui, Pikardijos regionui ir Bovė savivaldybių bendrijai prašymą skirti finansinę paramą. Kalbant apie šią bylą, CCIO pateikė Bovė oro uosto modernizavimo ir atitikties užtikrinimo programą, kurios numatoma vertė – 53,3 mln. FRF (6,825 mln. EUR). |
| --- | --- |

(36)

2001 m. CCIO pateikė Uazos departamentui, Pikardijos regionui ir Bovė savivaldybių bendrijai prašymą skirti finansinę paramą. Kalbant apie šią bylą, CCIO pateikė Bovė oro uosto modernizavimo ir atitikties užtikrinimo programą, kurios numatoma vertė – 53,3 mln. FRF (6,825 mln. EUR).

| (37) | Uazos departamentas (34), Pikardijos regionas (35) ir CCB (36) patenkino prašymą skirti paramą ir suteikė CCIO iš viso 4 311 395 EUR subsidiją (37), o likusią išlaidų dalį padengė CCIO (2,55 mln. EUR) (38). Ši subsidija buvo apskaičiuota atsižvelgiant ne į 1 programoje numatytas konkrečias išlaidas, o į bendrą numatomą tos programos sumą. Tiksli investavimo pradžios data buvo 2001 m. liepos 2 d., o investicijos turėjo būti užbaigtos iki 2006 m. gruodžio 31 d. Ši pradinė investicijų programa turėjo būti iš dalies pakeista 2005 m., siekiant, vykstant keleivių srautų raidai, atsižvelgti į reguliavimo apribojimus, susijusius su keleivių aptarnavimo kokybe ir sauga (39). Pagal šią programą numatytas ir padarytas investicijas galima apibendrinti, kaip aprašyta toliau.

  4 lentelė


  Pagal 1 programą numatytos ir padarytos investicijos (EUR)









  Investicijų pobūdis | Numatytos sumos | 2005 m. patikslintos numatytos sumos | Galutinės investicijų sumos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vakarinis sparnas (išvykimas) | Bagažo saugumo tikrinimo salė |

(37)

Uazos departamentas (34), Pikardijos regionas (35) ir CCB (36) patenkino prašymą skirti paramą ir suteikė CCIO iš viso 4 311 395 EUR subsidiją (37), o likusią išlaidų dalį padengė CCIO (2,55 mln. EUR) (38). Ši subsidija buvo apskaičiuota atsižvelgiant ne į 1 programoje numatytas konkrečias išlaidas, o į bendrą numatomą tos programos sumą. Tiksli investavimo pradžios data buvo 2001 m. liepos 2 d., o investicijos turėjo būti užbaigtos iki 2006 m. gruodžio 31 d. Ši pradinė investicijų programa turėjo būti iš dalies pakeista 2005 m., siekiant, vykstant keleivių srautų raidai, atsižvelgti į reguliavimo apribojimus, susijusius su keleivių aptarnavimo kokybe ir sauga (39). Pagal šią programą numatytas ir padarytas investicijas galima apibendrinti, kaip aprašyta toliau.

34

35

36

37

38

39

4 lentelė

4 lentelė

Pagal 1 programą numatytos ir padarytos investicijos (EUR)

Pagal 1 programą numatytos ir padarytos investicijos (EUR)

Investicijų pobūdis

Numatytos sumos

2005 m. patikslintos numatytos sumos

Galutinės investicijų sumos

Vakarinis sparnas (išvykimas)

Bagažo saugumo tikrinimo salė

| | Bagažo rūšiavimo angaras |
| --- | --- |

Bagažo rūšiavimo angaras

| | Oro uosto biurai |
| --- | --- |

Oro uosto biurai

| | Stoginė |
| --- | --- |

Stoginė

1 687 153

2 600 000

2 608 000

Rytinis sparnas (atvykimas)

| | Bagažo tvarkymo salė |
| --- | --- |

Bagažo tvarkymo salė

| | Dengtas keleivių takas |
| --- | --- |

Dengtas keleivių takas

228 674

160 000

164 000

Terminalo modernizavimas

Terminalo modernizavimas

762 250

600 000

649 000

Saugumo įranga, įskaitant:

| | gaisrinės statybą, |
| --- | --- |

gaisrinės statybą,

| | apsaugines tvoras, |
| --- | --- |

apsaugines tvoras,

| | patekimo į oro uosto kontrolės duris, |
| --- | --- |

patekimo į oro uosto kontrolės duris,

| | registruojamo bagažo tikrinimo įrangą |
| --- | --- |

registruojamo bagažo tikrinimo įrangą

914 690

900 000

922 000

Įvairūs keliai ir tinklai (VRD)

| | Automobilių stovėjimo aikštelė |
| --- | --- |

Automobilių stovėjimo aikštelė

| | Gaisrinė (VRD) |
| --- | --- |

Gaisrinė (VRD)

| | Esamų kelių remontas |
| --- | --- |

Esamų kelių remontas

| | Kanalizacijos jungtis |
| --- | --- |

Kanalizacijos jungtis

762 245

873 480

1 238 000

463 467

Įvairūs darbai

Įvairūs darbai

304 900

0

0

Aplinkos tyrimai ir darbai

Aplinkos tyrimai ir darbai

533 570

60 000

62 000

Mokesčiai

Mokesčiai

623 210

623 210

744 000

Veikiančios įrangos modernizavimas:

Veikiančios įrangos modernizavimas:

Praleidimo ir tikrinimo punktai

1 048 310

1 048 310

| 1 264 000 |
| --- |

1 264 000

| 133 000 |
| --- |

133 000

133 000

IŠ VISO

IŠ VISO

6 865 000

6 865 000

6 865 000

6 865 000

7 650 000

7 650 000

| (38) | Nepaisant didesnių, nei tikėtasi, galutinių išlaidų, 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytos vietos valdžios institucijos sumokėjo savo įnašus CCIO, kaip numatyta finansavimo susitarimuose; jų bendra suma – 4,311 mln. EUR, o perviršis paliktas tvarkyti CCIO. |
| --- | --- |

(38)

Nepaisant didesnių, nei tikėtasi, galutinių išlaidų, 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytos vietos valdžios institucijos sumokėjo savo įnašus CCIO, kaip numatyta finansavimo susitarimuose; jų bendra suma – 4,311 mln. EUR, o perviršis paliktas tvarkyti CCIO.

3.1.2.2.   2006–2007 m. investicijų programa (toliau – 2 programa)

2006–2007 m. investicijų programa (toliau – 2 programa)

| (39) | CCIO vykdė 9,5 mln. EUR antrą investicijų programą dvejus metus nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d.2006 m. gruodžio 11 d., 2007 m. liepos 11 d. ir 2007 m. liepos 12 d. atitinkamai su CCIO sudarytais susitarimais Uazos departamentas, Pikardijos regionas ir CCB sutiko skirti šiai veiklai finansinį įnašą (apskaičiuotą atsižvelgiant į bendrą numatomą 2 programos sumą, o ne konkrečias išlaidas). Investicijų programa buvo nustatyta, kaip aprašyta toliau.

  5 lentelė


  Pagal 2 programą numatytos ir padarytos investicijos (EUR)








  Investicijų pobūdis | Numatytos investicijų sumos | Galutinės investicijų sumos |
| --- | --- | --- | --- |
| Terminalo išplėtimas | 1 202 039 | 1 327 749 |
| Apsauginės tvoros | 151 653 | 165 805 |
| Orlaivių stovėjimo aikštelių ir riedėjimo takų atitikties užtikrinimas | 1 410 000 | 1 408 739 |
| Angarų ir kilimo bei tūpimo takų remontas | 300 000 | 231 542 |
| Keleivių srautų atskyrimo galerija | 237 451 | 176 590 |
| Darbuotojų automobilių stovėjimo aikštelės atitikties teisinėms vandens normoms užtikrinimas | 215 079 | 227 611 |
| Transporto priemonių nuomininkų bazė | 110 000 | 1 735 |
| Žemės įsigijimas (tūpimo pagal prietaisus sistema (ILS)) | 150 000 | 61 540 |
| Vidaus ir išorės signalizavimo priemonės | 50 000 | 10 510 |
| Porto Majo keleivių priėmimo punktas | 189 873 | 213 548 |
| Vandens įstatymas | 870 000 | 46 141 |
| Žiburių remontas | 75 000 | 0 |
| ILS tyrimai | 150 000 | 139 803 |
| Viešųjų kelių modernizavimas | 1 350 000 | 1 053 861 |
| Administracinės biurų patalpos | 890 000 | 944 557 |
| Šildymo modernizavimas | 80 000 | 0 |
| 2 terminalo tyrimas | 0 | 188 188 |
| Nenumatyti atvejai, mokesčiai ir nenumatytos išlaidos | 500 000 | 745 123 |
| Veikiančios įrangos modernizavimas, įskaitant: | pasienio policijai skirtų kabinų įrengimą, |

(39)

CCIO vykdė 9,5 mln. EUR antrą investicijų programą dvejus metus nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d.2006 m. gruodžio 11 d., 2007 m. liepos 11 d. ir 2007 m. liepos 12 d. atitinkamai su CCIO sudarytais susitarimais Uazos departamentas, Pikardijos regionas ir CCB sutiko skirti šiai veiklai finansinį įnašą (apskaičiuotą atsižvelgiant į bendrą numatomą 2 programos sumą, o ne konkrečias išlaidas). Investicijų programa buvo nustatyta, kaip aprašyta toliau.

5 lentelė

5 lentelė

Pagal 2 programą numatytos ir padarytos investicijos (EUR)

Pagal 2 programą numatytos ir padarytos investicijos (EUR)

Investicijų pobūdis

Numatytos investicijų sumos

Galutinės investicijų sumos

Terminalo išplėtimas

1 202 039

1 327 749

Apsauginės tvoros

151 653

165 805

Orlaivių stovėjimo aikštelių ir riedėjimo takų atitikties užtikrinimas

1 410 000

1 408 739

Angarų ir kilimo bei tūpimo takų remontas

300 000

231 542

Keleivių srautų atskyrimo galerija

237 451

176 590

Darbuotojų automobilių stovėjimo aikštelės atitikties teisinėms vandens normoms užtikrinimas

215 079

227 611

Transporto priemonių nuomininkų bazė

110 000

1 735

Žemės įsigijimas (tūpimo pagal prietaisus sistema (ILS))

150 000

61 540

Vidaus ir išorės signalizavimo priemonės

50 000

10 510

Porto Majo keleivių priėmimo punktas

189 873

213 548

Vandens įstatymas

870 000

46 141

Žiburių remontas

75 000

0

ILS tyrimai

150 000

139 803

Viešųjų kelių modernizavimas

1 350 000

1 053 861

Administracinės biurų patalpos

890 000

944 557

Šildymo modernizavimas

80 000

0

2 terminalo tyrimas

0

188 188

Nenumatyti atvejai, mokesčiai ir nenumatytos išlaidos

500 000

745 123

Veikiančios įrangos modernizavimas, įskaitant:

įskaitant

pasienio policijai skirtų kabinų įrengimą,

pasienio policijai skirtų kabinų įrengimą,

| | lazerinės atbaidymo priemonės įrengimą |
| --- | --- |

lazerinės atbaidymo priemonės įrengimą

lazerinės atbaidymo priemonės įrengimą

1 568 905

2 178 477

52 670

86 085

IŠ VISO

IŠ VISO

9 500 000

9 500 000

9 121 527

9 121 527

| (40) | 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytos vietos valdžios institucijos įsipareigojo skirti 74 % visos padarytų investicijų sumos, likusią dalį paliekant padengti CCIO. Taigi Pikardijos regionas ir Uazos departamentas planavo finansuoti po 25 % kiekvienos investicijos, t. y. skirti iš viso 4,6 mln. EUR, o CCB įnešė 24 %, suteikdama CCIO 2,2 mln. EUR galutinę subsidiją. Todėl CCIO šiai investicijų programai gavo maždaug 6,8 mln. EUR subsidiją investicijoms, sudarančią 74 % padarytų investicijų sumos. |
| --- | --- |

(40)

37 konstatuojamojoje dalyje nurodytos vietos valdžios institucijos įsipareigojo skirti 74 % visos padarytų investicijų sumos, likusią dalį paliekant padengti CCIO. Taigi Pikardijos regionas ir Uazos departamentas planavo finansuoti po 25 % kiekvienos investicijos, t. y. skirti iš viso 4,6 mln. EUR, o CCB įnešė 24 %, suteikdama CCIO 2,2 mln. EUR galutinę subsidiją. Todėl CCIO šiai investicijų programai gavo maždaug 6,8 mln. EUR subsidiją investicijoms, sudarančią 74 % padarytų investicijų sumos.

3.1.2.3.   2008–2023 m. investicijų programa (toliau – 3 programa)

2008–2023 m. investicijų programa (toliau – 3 programa)

| (41) | Kaip minėta 34 konstatuojamojoje dalyje, pagal VPPS reikalaujama, kad 2008–2023 m. SAGEB vykdytų 68,2 mln. EUR vertės investicijų programą, kurią SMABT subsidijavo iki 14,5 mln. EUR ribos. VPPS 6 priede nustatytas šių investicijų pobūdis, jų suma ir jų įvykdymo tvarkaraštis (40). Numatytas ir iki šiol padarytas investicijas galima apibendrinti, kaip aprašyta toliau.

  6 lentelė


  Pagal 3 programą numatytos ir padarytos investicijos (mln. EUR)









  Investicijų pobūdis | Numatytos pradinės sumos | 2018 m. gruodžio 31 d. padarytų investicijų sumos | Patikslintos numatytos būsimų investicijų sumos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| T2 terminalo statyba | 11,9 | 9,7 | 0,01 |
| T1 terminalo pakeitimo ir pritaikymo darbai | 1,6 | 5 | 0,07 |
| III kategorijos ILS programos įgyvendinimas | 13,6 | 14,4 | 0 |
| Pagalbiniai aviacijos infrastruktūros objektai | 3,3 | 4,2 | 0,2 |
| Automobilių stovėjimo aikštelės ir komerciniai įrenginiai | 5,4 | 9,1 | 0,03 |
| Investicijos į aplinkos apsaugą | 2,9 | 1,6 | 0 |
| Įrenginių techninė priežiūra | 8,5 | 3,3 | 0,12 |
| Bendrosios aviacijos įrenginių perdavimas | 0,7 | 1,5 | 0,04 |
| Saugumo įrangos įsigijimas | 10,2 | 8,7 | 2,1 |
| Antžeminio aptarnavimo įranga ir baldai | 7,1 | 1,8 | 0,9 |
| IT reikmenys ir įranga | 3 | 2,6 | 1,8 |
| IŠ VISO | 68,2 | 61,9 | 67,2 |

(41)

Kaip minėta 34 konstatuojamojoje dalyje, pagal VPPS reikalaujama, kad 2008–2023 m. SAGEB vykdytų 68,2 mln. EUR vertės investicijų programą, kurią SMABT subsidijavo iki 14,5 mln. EUR ribos. VPPS 6 priede nustatytas šių investicijų pobūdis, jų suma ir jų įvykdymo tvarkaraštis (40). Numatytas ir iki šiol padarytas investicijas galima apibendrinti, kaip aprašyta toliau.

40

6 lentelė

6 lentelė

Pagal 3 programą numatytos ir padarytos investicijos (mln. EUR)

Pagal 3 programą numatytos ir padarytos investicijos (mln. EUR)

Investicijų pobūdis

Numatytos pradinės sumos

2018 m. gruodžio 31 d. padarytų investicijų sumos

Patikslintos numatytos būsimų investicijų sumos

T2 terminalo statyba

11,9

9,7

0,01

T1 terminalo pakeitimo ir pritaikymo darbai

1,6

5

0,07

III kategorijos ILS programos įgyvendinimas

13,6

14,4

0

Pagalbiniai aviacijos infrastruktūros objektai

3,3

4,2

0,2

Automobilių stovėjimo aikštelės ir komerciniai įrenginiai

5,4

9,1

0,03

Investicijos į aplinkos apsaugą

2,9

1,6

0

Įrenginių techninė priežiūra

8,5

3,3

0,12

Bendrosios aviacijos įrenginių perdavimas

0,7

1,5

0,04

Saugumo įrangos įsigijimas

10,2

8,7

2,1

Antžeminio aptarnavimo įranga ir baldai

7,1

1,8

0,9

IT reikmenys ir įranga

3

2,6

1,8

IŠ VISO

IŠ VISO

68,2

68,2

61,9

61,9

67,2

67,2

| (42) | 2018 m. gruodžio 31 d. SAGEB investavo beveik 62 mln. EUR. Numatoma, kad darant numatytas investicijas nuo dabar iki VPPS galiojimo laikotarpio pabaigos bus investuota šiek tiek mažesnė bendra suma, nei buvo numatyta iš pradžių VPPS. |
| --- | --- |

(42)

2018 m. gruodžio 31 d. SAGEB investavo beveik 62 mln. EUR. Numatoma, kad darant numatytas investicijas nuo dabar iki VPPS galiojimo laikotarpio pabaigos bus investuota šiek tiek mažesnė bendra suma, nei buvo numatyta iš pradžių VPPS.

3.1.3.   Veiklos subsidijos

Veiklos subsidijos

3.1.3.1.   Tiesioginės išmokos

Tiesioginės išmokos

| (43) | Komisija pirmiausia pažymėjo, kad nė viename iš susitarimų, pagal kuriuos valdomas ir eksploatuojamas Bovė oro uostas, nėra numatyta išmokėti veiklos subsidijų vienas po kito oro uostą valdžiusiems subjektams (žr. 3.1.1 skirsnį). |
| --- | --- |

(43)

Komisija pirmiausia pažymėjo, kad nė viename iš susitarimų, pagal kuriuos valdomas ir eksploatuojamas Bovė oro uostas, nėra numatyta išmokėti veiklos subsidijų vienas po kito oro uostą valdžiusiems subjektams (žr. 3.1.1 skirsnį).

| (44) | Vis dėlto sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad vienas po kito oro uostą valdę subjektai gavo įvairių rūšių veiklos subsidijų. |
| --- | --- |

(44)

Vis dėlto sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad vienas po kito oro uostą valdę subjektai gavo įvairių rūšių veiklos subsidijų.

| (45) | Pirma, Komisija nustatė, kad 2002–2008 m. CCIO (už oro uostą atsakingo skyriaus) sąskaitose buvo nurodytos kelios veiklos subsidijos, kurias įvairūs subjektai mokėjo CCIO už oro uostą atsakingam skyriui ir kurių bendra suma sudarė 107 924,59 EUR.

  7 lentelė


  CCIO už oro uostą atsakingo skyriaus gautų veiklos subsidijų suma (EUR)













  2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | IŠ VISO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 84 845,10 | 15 245 | 0 | 7 834,49 | 0 | 0 | 0 | 107 924,59 |

(45)

Pirma, Komisija nustatė, kad 2002–2008 m. CCIO (už oro uostą atsakingo skyriaus) sąskaitose buvo nurodytos kelios veiklos subsidijos, kurias įvairūs subjektai mokėjo CCIO už oro uostą atsakingam skyriui ir kurių bendra suma sudarė 107 924,59 EUR.

7 lentelė

7 lentelė

CCIO už oro uostą atsakingo skyriaus gautų veiklos subsidijų suma (EUR)

CCIO už oro uostą atsakingo skyriaus gautų veiklos subsidijų suma (EUR)

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

IŠ VISO

84 845,10

15 245

0

7 834,49

0

0

0

107 924,59

107 924,59

3.1.3.2.   Avansai

Avansai

| (46) | Antra, Prancūzijos valdžios institucijos Komisiją informavo, kad 1995–2004 m. CCIO bendrasis skyrius už oro uostą atsakingam skyriui skyrė nulinio tarifo avansus, kad būtų pašalinta įsipareigojimų nevykdymo rizika, susijusi su didelėmis ir skubiomis išlaidomis, kurias už oro uostą atsakingas skyrius patyrė dėl pasenusios infrastruktūros ir tuo laikotarpiu užfiksuoto didelio metinio eismo padidėjimo. Toliau esančioje 8 lentelėje nurodytos pagalbos sumos.

  8 lentelė


  CCIO bendrojo skyriaus už oro uostą atsakingam skyriui skirti avansai (EUR)








  Metai | Už atitinkamus metus skirtas avansas | Bendra suma |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 m. | n. d. | 2 412 922,70 |
| 1996 m. | 888 508,49 | 3 301 431,19 |
| 1997 m. | - 394 036,04 | 2 907 395,15 |
| 1998 m. | 323 559,53 | 3 230 954,68 |
| 1999 m. | - 838 477,75 | 2 392 476,93 |
| 2000 m. | - 176 603,94 | 2 215 872,99 |
| 2001 m. | 73 514,73 | 2 289 387,72 |
| 2002 m. | 142 970,85 | 2 432 358,57 |
| 2003 m. | -2 198 307,33 | 234 051,24 |
| 2004 m. | 327 698,17 | 561 749,41 |
| 2005 m. | - 561 749,41 | 0 |

(46)

Antra, Prancūzijos valdžios institucijos Komisiją informavo, kad 1995–2004 m. CCIO bendrasis skyrius už oro uostą atsakingam skyriui skyrė nulinio tarifo avansus, kad būtų pašalinta įsipareigojimų nevykdymo rizika, susijusi su didelėmis ir skubiomis išlaidomis, kurias už oro uostą atsakingas skyrius patyrė dėl pasenusios infrastruktūros ir tuo laikotarpiu užfiksuoto didelio metinio eismo padidėjimo. Toliau esančioje 8 lentelėje nurodytos pagalbos sumos.

8 lentelė

8 lentelė

CCIO bendrojo skyriaus už oro uostą atsakingam skyriui skirti avansai (EUR)

CCIO bendrojo skyriaus už oro uostą atsakingam skyriui skirti avansai (EUR)

Metai

Už atitinkamus metus skirtas avansas

Bendra suma

1995 m.

n. d.

2 412 922,70

1996 m.

888 508,49

3 301 431,19

1997 m.

- 394 036,04

2 907 395,15

1998 m.

323 559,53

3 230 954,68

1999 m.

- 838 477,75

2 392 476,93

2000 m.

- 176 603,94

2 215 872,99

2001 m.

73 514,73

2 289 387,72

2002 m.

142 970,85

2 432 358,57

2003 m.

-2 198 307,33

234 051,24

2004 m.

327 698,17

561 749,41

2005 m.

- 561 749,41

0

3.1.3.3.   Dalinis atleidimas nuo turizmo plėtros plano finansavimo

Dalinis atleidimas nuo turizmo plėtros plano finansavimo

| (47) | Galiausiai Komisija pažymėjo, kad VPPS 19 priede buvo pateiktas Bovė oro uosto turizmo plėtros planas (41). Pagal tą priedą plano tikslas buvo per trejus metus nuo VPPS įsigaliojimo 8 % keleivių paversti Bovė, Uazos ir Pikardijos vartotojais ir (arba) lankytojais. Siekiant šio tikslo, plane numatytos kelios priemonės, kurių reikia imtis siekiant paskatinti Bovė oro uosto keleivius apsistoti Uazos departamente arba Pikardijos regione (keleivių tyrimai, įvaizdžio rinkodara ir kt.). Šį planą turėjo vykdyti Pikardijos regiono turizmo komitetas, Uazos departamento turizmo komitetas ir Bovė turizmo centras (toliau – turizmo įstaigos). Už šio plano finansavimą buvo atsakinga SMABT ir pasirinktas įgaliotasis subjektas, šiuo atveju SAGEB (po 50 %). |
| --- | --- |

(47)

Galiausiai Komisija pažymėjo, kad VPPS 19 priede buvo pateiktas Bovė oro uosto turizmo plėtros planas (41). Pagal tą priedą plano tikslas buvo per trejus metus nuo VPPS įsigaliojimo 8 % keleivių paversti Bovė, Uazos ir Pikardijos vartotojais ir (arba) lankytojais. Siekiant šio tikslo, plane numatytos kelios priemonės, kurių reikia imtis siekiant paskatinti Bovė oro uosto keleivius apsistoti Uazos departamente arba Pikardijos regione (keleivių tyrimai, įvaizdžio rinkodara ir kt.). Šį planą turėjo vykdyti Pikardijos regiono turizmo komitetas, Uazos departamento turizmo komitetas ir Bovė turizmo centras (toliau – turizmo įstaigos). Už šio plano finansavimą buvo atsakinga SMABT ir pasirinktas įgaliotasis subjektas, šiuo atveju SAGEB (po 50 %).

41

| (48) | 2008 m. spalio 15 d. SMABT, SAGEB ir turizmo įstaigos sudarė susitarimą dėl tikslų ir priemonių. Šio susitarimo tikslas – pateikti išsamią informaciją apie tai, kaip turizmo įstaigos įgyvendina VPPS 19 priede numatytą turizmo plėtros planą. Susitarime numatyta, kad tos įstaigos už savo veiklą kasmet tiesiogiai atsiskaitys SMABT (taip pat valdančiajai tarybai, kurią sudaro visos pasirašiusiosios šalys) (42). Susitarimas buvo sudarytas trejų metų laikotarpiui, SAGEB ir SMABT per pusę pasidalijant metinį 462 000 EUR finansavimą, kad jos galėtų vykdyti sutartą turizmo srities veiklą. |
| --- | --- |

(48)

2008 m. spalio 15 d. SMABT, SAGEB ir turizmo įstaigos sudarė susitarimą dėl tikslų ir priemonių. Šio susitarimo tikslas – pateikti išsamią informaciją apie tai, kaip turizmo įstaigos įgyvendina VPPS 19 priede numatytą turizmo plėtros planą. Susitarime numatyta, kad tos įstaigos už savo veiklą kasmet tiesiogiai atsiskaitys SMABT (taip pat valdančiajai tarybai, kurią sudaro visos pasirašiusiosios šalys) (42). Susitarimas buvo sudarytas trejų metų laikotarpiui, SAGEB ir SMABT per pusę pasidalijant metinį 462 000 EUR finansavimą, kad jos galėtų vykdyti sutartą turizmo srities veiklą.

42

3.2.   Oro transporto bendrovėms skirtos priemonės

Oro transporto bendrovėms skirtos priemonės

| (49) | Nuo 1997 m. gegužės 1 d. iki 2012 m. gegužės 30 d. vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai (CCIO, vėliau – SAGEB) ir kelios oro transporto bendrovės sudarė įvairias oro uosto paslaugų sutartis. |
| --- | --- |

(49)

Nuo 1997 m. gegužės 1 d. iki 2012 m. gegužės 30 d. vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai (CCIO, vėliau – SAGEB) ir kelios oro transporto bendrovės sudarė įvairias oro uosto paslaugų sutartis.

| (50) | Oro uostą valdęs subjektas ir „Ryanair“ sutartinius santykius palaikė susirašinėdami, o santykiai su kitomis oro transporto bendrovėmis buvo įforminti sutartimis, parengtomis remiantis Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) modeliu, arba ad hoc sutartimis. Visos sutartys, kurioms taikomas šis sprendimas, išdėstytos Tableau 9. |
| --- | --- |

(50)

Oro uostą valdęs subjektas ir „Ryanair“ sutartinius santykius palaikė susirašinėdami, o santykiai su kitomis oro transporto bendrovėmis buvo įforminti sutartimis, parengtomis remiantis Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) modeliu, arba ad hoc sutartimis. Visos sutartys, kurioms taikomas šis sprendimas, išdėstytos Tableau 9.

ad hoc

| (51) | Pasirašant sutartis RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 Bovė oro uostą valdė SAGEB. Tuo metu, kai buvo pasirašytos kitos sutartys, oro uostą valdantis subjektas buvo CCIO.

  9 lentelė


  Bovė oro uostą valdžiusio subjekto ir oro transporto bendrovių sudarytų oro uosto paslaugų sutarčių sąrašas












  Sutarties numeris | Bendrovė | Oro uostą valdantis subjektas | Sutarties tipas | Pasirašymo data | Įsigaliojimo data | Taikymo trukmė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Ryanair“ |
| RYAN1 | „Ryanair“ | CCIO | Laiškas | 1998 m. rugsėjo 8 d. | 1999 m. sausio 1 d. | 5 metai |
| RYAN2 | „Ryanair“ | CCIO | Laiškas | 2001 m. kovo 16 d. | Nenurodyta | Nenurodyta |
| RYAN3 | „Ryanair“ | CCIO | Laiškas | 2002 m. vasario 12 d. | Nenurodyta | 10 metai |
| RYAN4 | „Ryanair“ | SAGEB | Laiškai | 2010 m. vasario 4 d. ir 2010 m. vasario 5 d. | 2010 m. gegužės 1 d. | 7 mėnesiai |
| RYAN5 | „Ryanair“ | SAGEB | Laiškas | 2010 m. liepos 27 d. | 2011 m. sausio 1 d. | 1 metai |
| „Wizz Air“ |
| WIZZ1 | „Wizz Air“ | CCIO | Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis) | 2004 m. birželio 11 d. | 2004 m. birželio 11 d. | 5 metai |
| WIZZ2 | „Wizz Air“ | CCIO | Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis) | 2005 m. liepos 1 d. | 2005 m. liepos 1 d. | 3 metai ir 8 mėnesiai |
| WIZZ3 | „Wizz Air“ | SAGEB | Sutartis (investicijų susitarimas ir IATA antžeminių paslaugų sutartis) | 2009 m. birželio 1 d. | 2009 m. birželio 1 d. | 5 metai |
| Kitos oro transporto bendrovės |
| GOOD1 | „Goodjet“ | CCIO | Sutartis (ad hoc) | 2001 m. gruodžio 14 d. | 2001 m. gruodžio 14 d. | 7 metai |
| CIAO1 | „Ciaofly“ | CCIO | Sutartis (ad hoc) | 2002 m. balandžio 24 d. | 2002 m. balandžio 24 d. | 7 metai |
| BERL1 | „Berlin Jet“ | CCIO | Sutartis (ad hoc) | 2003 m. sausio 30 d. | 2003 m. sausio 30 d. | 5 metai |
| VOLA1 | „Volare“ | CCIO | Sutartis (ad hoc) | 2003 m. vasario 13 d. | 2003 m. vasario 13 d. | 5 metai |
| STER1 | „Sterling“ | CCIO | Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis) | 2004 m. liepos 15 d. | 2004 m. kovo 31 d. | 5 metai |
| NORW1 | „Norwegian Airshuttle“ | CCIO | Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis) | 2005 m. balandžio 7 d. | 2004 m. kovo 31 d. | 5 metai |
| AIRH1 | „Air Horizons“ | CCIO | Sutartis (ad hoc) | 2004 m. liepos 12 d. | 2004 m. liepos 18 d. | 1 metai |
| AIRP1 | „Air Polonia“ | CCIO | Sutartis (ad hoc) | 2004 m. spalio 20 d. | 2004 m. spalio 20 d. | 5 metai |
| BLUE1 | „Blue Air“ | CCIO | Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis) | 2005 m. spalio 11 d. | 2005 m. spalio 11 d. | 1 metai |
| BLUE2 | „Blue Air“ | CCIO | Sutartis (ad hoc) | 2007 m. rugpjūčio 28 d. | 2007 m. kovo 26 d. | 8 mėnesiai |
| FLYM1 | „Flyme“ | CCIO | Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis) | 2006 m. kovo 30 d. | 2006 m. kovo 31 d. | 5 metai |
| CENT1 | „Centralwings“ | CCIO | Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis) | 2007 m. vasario 18 d. | 2007 m. vasario 19 d. | 1 metai |

(51)

Pasirašant sutartis RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 Bovė oro uostą valdė SAGEB. Tuo metu, kai buvo pasirašytos kitos sutartys, oro uostą valdantis subjektas buvo CCIO.

9 lentelė

9 lentelė

Bovė oro uostą valdžiusio subjekto ir oro transporto bendrovių sudarytų oro uosto paslaugų sutarčių sąrašas

Bovė oro uostą valdžiusio subjekto ir oro transporto bendrovių sudarytų oro uosto paslaugų sutarčių sąrašas

Sutarties numeris

Bendrovė

Oro uostą valdantis subjektas

Sutarties tipas

Pasirašymo data

Įsigaliojimo data

Taikymo trukmė

„Ryanair“

„Ryanair“

RYAN1

„Ryanair“

CCIO

Laiškas

1998 m. rugsėjo 8 d.

1999 m. sausio 1 d.

5 metai

RYAN2

„Ryanair“

CCIO

Laiškas

2001 m. kovo 16 d.

Nenurodyta

Nenurodyta

RYAN3

„Ryanair“

CCIO

Laiškas

2002 m. vasario 12 d.

Nenurodyta

10 metai

RYAN4

„Ryanair“

SAGEB

Laiškai

2010 m. vasario 4 d. ir 2010 m. vasario 5 d.

2010 m. gegužės 1 d.

7 mėnesiai

RYAN5

„Ryanair“

SAGEB

Laiškas

2010 m. liepos 27 d.

2011 m. sausio 1 d.

1 metai

„Wizz Air“

„Wizz Air“

WIZZ1

„Wizz Air“

CCIO

Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis)

2004 m. birželio 11 d.

2004 m. birželio 11 d.

5 metai

WIZZ2

„Wizz Air“

CCIO

Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis)

2005 m. liepos 1 d.

2005 m. liepos 1 d.

3 metai ir 8 mėnesiai

WIZZ3

„Wizz Air“

SAGEB

Sutartis (investicijų susitarimas ir IATA antžeminių paslaugų sutartis)

2009 m. birželio 1 d.

2009 m. birželio 1 d.

5 metai

Kitos oro transporto bendrovės

Kitos oro transporto bendrovės

GOOD1

„Goodjet“

CCIO

Sutartis (ad hoc)

ad hoc

2001 m. gruodžio 14 d.

2001 m. gruodžio 14 d.

7 metai

CIAO1

„Ciaofly“

CCIO

Sutartis (ad hoc)

ad hoc

2002 m. balandžio 24 d.

2002 m. balandžio 24 d.

7 metai

BERL1

„Berlin Jet“

CCIO

Sutartis (ad hoc)

ad hoc

2003 m. sausio 30 d.

2003 m. sausio 30 d.

5 metai

VOLA1

„Volare“

CCIO

Sutartis (ad hoc)

ad hoc

2003 m. vasario 13 d.

2003 m. vasario 13 d.

5 metai

STER1

„Sterling“

CCIO

Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis)

2004 m. liepos 15 d.

2004 m. kovo 31 d.

5 metai

NORW1

„Norwegian Airshuttle“

CCIO

Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis)

2005 m. balandžio 7 d.

2004 m. kovo 31 d.

5 metai

AIRH1

„Air Horizons“

CCIO

Sutartis (ad hoc)

ad hoc

2004 m. liepos 12 d.

2004 m. liepos 18 d.

1 metai

AIRP1

„Air Polonia“

CCIO

Sutartis (ad hoc)

ad hoc

2004 m. spalio 20 d.

2004 m. spalio 20 d.

5 metai

BLUE1

„Blue Air“

CCIO

Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis)

2005 m. spalio 11 d.

2005 m. spalio 11 d.

1 metai

BLUE2

„Blue Air“

CCIO

Sutartis (ad hoc)

ad hoc

2007 m. rugpjūčio 28 d.

2007 m. kovo 26 d.

8 mėnesiai

FLYM1

„Flyme“

CCIO

Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis)

2006 m. kovo 30 d.

2006 m. kovo 31 d.

5 metai

CENT1

„Centralwings“

CCIO

Sutartis (IATA antžeminių paslaugų sutartis)

2007 m. vasario 18 d.

2007 m. vasario 19 d.

1 metai

| (52) | Visoms skirtingoms sutartims būdingos skirtingos savybės, pagrindinės jų apibendrintos 10 lentelėje. Keliose sutartyse buvo numatyta galimybė Bovė oro uostą valdančiam subjektui sumokėti finansinį įnašą oro transporto bendrovei už jos transporto srautą. Tačiau nė vienoje iš sutarčių neužsimenama apie Bovė oro uostą valdančio subjekto rinkodaros mokesčius už oro transporto bendrovės teikiamas reklamos paslaugas.

  10 lentelė


  Bovė oro uostą valdžiusio subjekto ir oro transporto bendrovių sudarytų oro uosto paslaugų sutarčių charakteristikos







  Sutarties numeris | Pagrindinės sutarčių charakteristikos |
| --- | --- | --- |
| „Ryanair“ |
| RYAN1 | Šioje sutartyje numatyta vykdyti skrydžius dviem oro maršrutais iš Bovė šiomis sąlygomis:






  — | Dublinas: sutartyje buvo numatytas trijų savaitinių skrydžių vykdymas (du šeštadienį ir vienas sekmadienį) už 750 FRF (114,37 EUR) tūpimo mokestį. Už kiekvieną naują papildomą kasdienį skrydį bendrovė buvo atleista nuo tūpimo mokesčio. Be to, sutartyje taip pat buvo numatytas 10 FRF (1,52 EUR) mokestis už kiekvieną išvykstantį keleivį; |

(52)

Visoms skirtingoms sutartims būdingos skirtingos savybės, pagrindinės jų apibendrintos 10 lentelėje. Keliose sutartyse buvo numatyta galimybė Bovė oro uostą valdančiam subjektui sumokėti finansinį įnašą oro transporto bendrovei už jos transporto srautą. Tačiau nė vienoje iš sutarčių neužsimenama apie Bovė oro uostą valdančio subjekto rinkodaros mokesčius už oro transporto bendrovės teikiamas reklamos paslaugas.

10 lentelėje

10 lentelė

10 lentelė

Bovė oro uostą valdžiusio subjekto ir oro transporto bendrovių sudarytų oro uosto paslaugų sutarčių charakteristikos

Bovė oro uostą valdžiusio subjekto ir oro transporto bendrovių sudarytų oro uosto paslaugų sutarčių charakteristikos

Sutarties numeris

Pagrindinės sutarčių charakteristikos

„Ryanair“

„Ryanair“

RYAN1

Šioje sutartyje numatyta vykdyti skrydžius dviem oro maršrutais iš Bovė šiomis sąlygomis:

—

Dublinas: sutartyje buvo numatytas trijų savaitinių skrydžių vykdymas (du šeštadienį ir vienas sekmadienį) už 750 FRF (114,37 EUR) tūpimo mokestį. Už kiekvieną naują papildomą kasdienį skrydį bendrovė buvo atleista nuo tūpimo mokesčio. Be to, sutartyje taip pat buvo numatytas 10 FRF (1,52 EUR) mokestis už kiekvieną išvykstantį keleivį;

| — | Prestvikas: sutartyje buvo numatytas vieno skrydžio vykdymas kiekvieną dieną už 750 FRF mokestį. Už kiekvieną naują papildomą kasdienį skrydį buvo nustatytas 500 FRF (77,22 EUR) tūpimo mokestis. Be to, sutartyje taip pat buvo numatytas 10 FRF (1,52 EUR) mokestis už kiekvieną išvykstantį keleivį. |
| --- | --- |

—

Prestvikas: sutartyje buvo numatytas vieno skrydžio vykdymas kiekvieną dieną už 750 FRF mokestį. Už kiekvieną naują papildomą kasdienį skrydį buvo nustatytas 500 FRF (77,22 EUR) tūpimo mokestis. Be to, sutartyje taip pat buvo numatytas 10 FRF (1,52 EUR) mokestis už kiekvieną išvykstantį keleivį.

RYAN2

| RYAN1 sutarties sąlygos buvo pakeistos taip: |
| --- |

RYAN1 sutarties sąlygos buvo pakeistos taip:

| — | Dublino maršrute nustatytas 750 FRF tūpimo mokestis iki 19 savaitinių skrydžių. Viršijus šią ribą, „Ryanair“ buvo atleista nuo tūpimo mokesčio; |
| --- | --- |

—

Dublino maršrute nustatytas 750 FRF tūpimo mokestis iki 19 savaitinių skrydžių. Viršijus šią ribą, „Ryanair“ buvo atleista nuo tūpimo mokesčio;

| — | maršrutui į Prestviką iki 7 savaitinių skrydžių buvo nustatytas 750 FRF mokestis, o už 8–14 savaitinių išvykimų – 500 FRF mokestis. Viršijant 14 savaitinių išvykimų, „Ryanair“ buvo atleista nuo tūpimo mokesčio; |
| --- | --- |

—

maršrutui į Prestviką iki 7 savaitinių skrydžių buvo nustatytas 750 FRF mokestis, o už 8–14 savaitinių išvykimų – 500 FRF mokestis. Viršijant 14 savaitinių išvykimų, „Ryanair“ buvo atleista nuo tūpimo mokesčio;

| — | bet kuriam naujam „Ryanair“ pradėtam maršrutui už kasdien vykdomą skrydį nustatytas 500 FRF tūpimo mokestis. Jei skrydžių buvo daugiau nei vienas skrydis per dieną, „Ryanair“ buvo atleista nuo tūpimo mokesčių; |
| --- | --- |

—

bet kuriam naujam „Ryanair“ pradėtam maršrutui už kasdien vykdomą skrydį nustatytas 500 FRF tūpimo mokestis. Jei skrydžių buvo daugiau nei vienas skrydis per dieną, „Ryanair“ buvo atleista nuo tūpimo mokesčių;

| — | už kiekvieną išvykstantį keleivį buvo nustatytas 10 FRF mokestis už esamus kelius; 6 FRF (1,22 EUR) už naujus kelius iki 6 skrydžių per dieną, o viršijant šį skaičių – 4 FRF (0,61 EUR). |
| --- | --- |

—

už kiekvieną išvykstantį keleivį buvo nustatytas 10 FRF mokestis už esamus kelius; 6 FRF (1,22 EUR) už naujus kelius iki 6 skrydžių per dieną, o viršijant šį skaičių – 4 FRF (0,61 EUR).

RYAN3

Šia sutartimi buvo pakeistos RYAN1 ir RYAN2 sutartys. Joje nustatytos šios „Ryanair“ oro transporto paslaugų teikimo sąlygos:

| — | 2002 m. bendrovei „Ryanair“ nustatytas 210 000 iš Bovė išvykstančių keleivių tikslas. Visiems bendrovės eksploatuojamiems maršrutams nustatytas 750 FRF tūpimo mokestis; |
| --- | --- |

—

2002 m. bendrovei „Ryanair“ nustatytas 210 000 iš Bovė išvykstančių keleivių tikslas. Visiems bendrovės eksploatuojamiems maršrutams nustatytas 750 FRF tūpimo mokestis;

| — | 2003 m. bendrovei „Ryanair“ nustatytas tikslas – 310 000 iš Bovė išvykstančių keleivių. Vykdant iki 7 skrydžių per dieną, nustatytas tūpimo mokestis yra 750 FRF, o viršijant šį skaičių – 650 FRF (99,09 EUR); |
| --- | --- |

—

2003 m. bendrovei „Ryanair“ nustatytas tikslas – 310 000 iš Bovė išvykstančių keleivių. Vykdant iki 7 skrydžių per dieną, nustatytas tūpimo mokestis yra 750 FRF, o viršijant šį skaičių – 650 FRF (99,09 EUR);

| — | 2004 m. nustatytas 410 000 keleivių skaičiaus tikslas. Nustatytas tūpimo mokestis yra 750 FRF iki 7 skrydžių per dieną, vykdant 8–10 skrydžių per dieną – 600 FRF (91,47 EUR), o viršijant šį skaičių – 400 FRF (60,98 EUR); |
| --- | --- |

—

2004 m. nustatytas 410 000 keleivių skaičiaus tikslas. Nustatytas tūpimo mokestis yra 750 FRF iki 7 skrydžių per dieną, vykdant 8–10 skrydžių per dieną – 600 FRF (91,47 EUR), o viršijant šį skaičių – 400 FRF (60,98 EUR);

| — | susitarta dėl išvykstančio keleivio mokesčio – 8 FRF už keleivį iki 135 keleivių vienam orlaiviui (viršijant šį skaičių – 0 FRF) per metus per visą sutarties galiojimo laikotarpį. |
| --- | --- |

—

susitarta dėl išvykstančio keleivio mokesčio – 8 FRF už keleivį iki 135 keleivių vienam orlaiviui (viršijant šį skaičių – 0 FRF) per metus per visą sutarties galiojimo laikotarpį.

Ši sutartis galiojo iki 2010 m. vasario 4 d. 2004 m. nustatytomis sąlygomis.

RYAN4

Šia sutartimi iš dalies keičiama RYAN3 sutartis, papildant ją šiais elementais: „Ryanair“ įsipareigoja vykdyti 10 papildomų savaitinių skrydžių naujais maršrutais. Už tai oro uostą valdantis subjektas bendrovei „Ryanair“ moka 1,5 EUR finansinį įnašą už kiekvieną keleivį, išvykstantį šiais naujais maršrutais.

RYAN5

Šia sutartimi iš dalies keičiama RYAN4 sutartis. Pagal jos sąlygas SAGEB įsipareigoja bendrovei „Ryanair“ mokėti 2 EUR finansinį įnašą už kiekvieną išvykstantį keleivį už kiekvieną papildomą 2011 m. vežtą keleivį, palyginti su 2010 m. „Ryanair“ pervežtų keleivių skaičiumi. „Ryanair“ savo ruožtu įsipareigoja vykdyti dar 26 skrydžius per savaitę.

„Wizz Air“

„Wizz Air“

WIZZ1

Šioje sutartyje bendrovei „Wizz Air“ nustatyti tokie tūpimo mokesčiai:

| — | 500 EUR už pirmąjį kasdienį skrydį; |
| --- | --- |

—

500 EUR už pirmąjį kasdienį skrydį;

| — | 450 EUR už antrąjį ir trečiąjį kasdienį skrydį; |
| --- | --- |

—

450 EUR už antrąjį ir trečiąjį kasdienį skrydį;

| — | 400 EUR už paskesnius kasdienius skrydžius. |
| --- | --- |

—

400 EUR už paskesnius kasdienius skrydžius.

Oro uostą valdantis subjektas įsipareigojo per pirmuosius ketverius sutarties vykdymo metus oro transporto bendrovei mokėti finansinį įnašą pagal išvykstančių keleivių skaičių – vieną eurą už vieną išvykstantį keleivį, neviršijant atitinkamai 40 000  EUR, 30 000  EUR, 20 000  EUR ir 10 000  EUR pirmaisiais, antraisiais, trečiaisiais ir ketvirtaisiais metais. Sutartyje taip pat numatytos kitos neprivalomos paslaugos, pavyzdžiui, orlaivių valymas. Oro transporto bendrovė buvo atleista nuo mokesčių už išvykstančius keleivius.

WIZZ2

Šia sutartimi buvo pakeista WIZZ1 sutartis. Ja buvo nustatytas 425 EUR tūpimo mokestis už visus skrydžius. Pagal ją oro uostą valdančio subjekto mokamas finansinis įnašas buvo 0,75 EUR už kiekvieną išvykstantį keleivį.

WIZZ3

Nustatyti šie tūpimo mokesčiai:

| — | 425 EUR – iki 20 savaitinių skrydžių; |
| --- | --- |

—

425 EUR – iki 20 savaitinių skrydžių;

| — | 42,5 EUR – vykdant 21–32 savaitinius skrydžius; |
| --- | --- |

—

42,5 EUR – vykdant 21–32 savaitinius skrydžius;

| — | 21,25 EUR – vykdant daugiau nei 33 savaitinius skrydžius. |
| --- | --- |

—

21,25 EUR – vykdant daugiau nei 33 savaitinius skrydžius.

Oro transporto bendrovė buvo atleista nuo mokesčio už išvykstančius keleivius. Oro uostą valdantis subjektas įsipareigojo oro transporto bendrovei mokėti finansinį įnašą už kiekvieną išvykstantį keleivį – 0,375 EUR vykdant 0–20 savaitinių skrydžių, 1,375 EUR – vykdant 21–26 savaitinius skrydžius, 1,725 EUR – vykdant 27–32 savaitinius skrydžius ir 1,925 EUR, jei vykdoma daugiau skrydžių.

Sutartyje taip pat numatytos kitos neprivalomos paslaugos, pavyzdžiui, orlaivių valymas.

Kitos oro transporto bendrovės

Kitos oro transporto bendrovės

GOOD1

Sutartyje nustatytas 24 savaitinių skrydžių tvarkaraštis. Nustatytas 4 000  FRF (609,8 EUR) tūpimo mokestis ir oro transporto bendrovė atleista nuo mokesčio už išvykstančius keleivius.

CIAO1

Sutartyje nustatytas 305 EUR tūpimo mokestis ir oro transporto bendrovė atleista nuo mokesčio už išvykstančius keleivius.

BERL1

Sutartyje numatytas vienas savaitinis skrydis. Nustatytas 500 EUR tūpimo mokestis ir oro transporto bendrovė atleista nuo mokesčio už išvykstančius keleivius.

VOLA1

Šioje sutartyje numatytas penkių kasdienių skrydžių tvarkaraštis. Nustatytas tūpimo mokestis – 450 EUR, o mokestis už išvykstantį keleivį – 2,13 EUR. Oro uostą valdantis subjektas įsipareigojo teikti finansinę paramą skrydžiams naujais maršrutais pradėti – iki 100 000  EUR už maršrutą.

STER1

Šioje sutartyje nustatytas 576 EUR tūpimo mokestis vykdant iki trijų savaitinių skrydžių; vykdant 4–6 savaitinius skrydžius – 540 EUR, o daugiau nei 7 savaitinius skrydžius – 500 EUR. Oro transporto bendrovė buvo atleista nuo mokesčio už išvykstančius keleivius. Sutartyje taip pat numatytos neprivalomos paslaugos, pavyzdžiui, orlaivių valymas.

NORW1

Šioje sutartyje nustatytas 500 EUR tūpimo mokestis vykdant iki 6 savaitinių skrydžių ir 400 EUR – vykdant daugiau nei 7 savaitinius skrydžius. Oro transporto bendrovė buvo atleista nuo mokesčio už išvykstančius keleivius. Sutartyje taip pat numatytos neprivalomos paslaugos, pavyzdžiui, orlaivių valymas.

AIRH1

Šioje sutartyje nustatytas penkių savaitinių skrydžių tvarkaraštis. Nustatytas tūpimo mokestis – 147,38 EUR, o mokestis už išvykstantį keleivį – 2,89 EUR. Oro uostą valdantis subjektas įsipareigojo oro transporto bendrovei mokėti finansinį įnašą – 0,5 EUR už kiekvieną išvykstantį keleivį. Sutartyje taip pat numatytos neprivalomos paslaugos, susijusios su orlaivių valymu, ir kitos paslaugos.

AIRP1

Sutartyje numatytas vienas skrydis per dieną. Nustatytas 192,88 EUR tūpimo mokestis, o mokestis už kiekvieną išvykstantį keleivį – 2,89 EUR. Sutartyje taip pat numatytos neprivalomos paslaugos, pavyzdžiui, orlaivių valymas.

BLUE1

Sutartyje nustatytas 600 EUR tūpimo mokestis ir oro transporto bendrovė atleista nuo mokesčio už išvykstančius keleivius.

BLUE2

Šia sutartimi pakeista sutartyje BLUE1 nustatyta tūpimo mokesčių suma, kuri dabar sudaro 450 EUR.

FLYM1

Šioje sutartyje numatytas ne mažiau kaip 4 savaitinių skrydžių srautas. Nustatyti 600 EUR tūpimo mokesčiai B737-300 tipo orlaiviams (136 vietos) ir 550 EUR – B737-500 tipo orlaiviams (125 vietos). Oro transporto bendrovė buvo atleista nuo mokesčių už išvykstančius keleivius.

CENT1

Šioje sutartyje nustatytas 500 EUR tūpimo mokestis vykdant iki 3 savaitinių skrydžių, 450 EUR – vykdant 4–7 savaitinius skrydžius ir 400 EUR – vykdant daugiau nei 7 savaitinius skrydžius. Oro transporto bendrovė buvo atleista nuo mokesčio už išvykstančius keleivius.

Oro uostą valdantis subjektas įsipareigojo oro transporto bendrovei mokėti 0,75 EUR finansinį įnašą už kiekvieną išvykstantį keleivį pirmuosius šešis mėnesius ir 0,50 EUR – paskutinius šešis mėnesius.

4.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

4.1.   Finansinė parama vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams

Finansinė parama vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams

| (53) | Pirma, Komisija išreiškė abejonių dėl valstybės pagalbos nebuvimo teikiant finansinę paramą CCIO ir SAGEB. |
| --- | --- |

(53)

Pirma, Komisija išreiškė abejonių dėl valstybės pagalbos nebuvimo teikiant finansinę paramą CCIO ir SAGEB.

| (54) | Visų pirma Komisija suabejojo, ar tam tikra valdžios institucijų finansuojama Bovė oro uosto veikla yra valdžios institucijos prerogatyva. Be to, Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar laikytasi Sprendime Altmark (43) nustatytų sąlygų, susijusių su priemonėmis, kurios buvo taikomos Bovė oro uostui pagal 3 programą. Be to, Komisija pažymėjo, kad valdžios institucijų nurodytos priežastys, susijusios su suteiktomis subsidijomis investicijoms, nebuvo susijusios su jų tiesioginiu finansiniu pelningumu. Todėl Komisija abejojo, ar šios investicijos atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principą. Galiausiai Komisija padarė preliminarią išvadą, kad nagrinėjamosios priemonės buvo priskirtinos valstybei, buvo atrankinės ir galėjo iškraipyti konkurenciją bei padaryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(54)

Visų pirma Komisija suabejojo, ar tam tikra valdžios institucijų finansuojama Bovė oro uosto veikla yra valdžios institucijos prerogatyva. Be to, Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar laikytasi Sprendime Altmark (43) nustatytų sąlygų, susijusių su priemonėmis, kurios buvo taikomos Bovė oro uostui pagal 3 programą. Be to, Komisija pažymėjo, kad valdžios institucijų nurodytos priežastys, susijusios su suteiktomis subsidijomis investicijoms, nebuvo susijusios su jų tiesioginiu finansiniu pelningumu. Todėl Komisija abejojo, ar šios investicijos atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principą. Galiausiai Komisija padarė preliminarią išvadą, kad nagrinėjamosios priemonės buvo priskirtinos valstybei, buvo atrankinės ir galėjo iškraipyti konkurenciją bei padaryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai.

Altmark

43

| (55) | Antra, Komisija išreiškė abejonių dėl investicinės pagalbos ir veiklos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(55)

Antra, Komisija išreiškė abejonių dėl investicinės pagalbos ir veiklos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (56) | Įvertinus oro uostą valdantiems subjektams skirtų priemonių suderinamumą su vidaus rinka paaiškėjo, kad nors visos nagrinėjamosios priemonės galėjo atitikti bendrojo intereso tikslą, jų būtinumas ir proporcingumas atsižvelgiant į nustatytą tikslą nebuvo įrodyti. Be to, Komisija skeptiškai įvertino tai, kad infrastruktūra suteikė pakankamai galimybių ją naudoti vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

(56)

Įvertinus oro uostą valdantiems subjektams skirtų priemonių suderinamumą su vidaus rinka paaiškėjo, kad nors visos nagrinėjamosios priemonės galėjo atitikti bendrojo intereso tikslą, jų būtinumas ir proporcingumas atsižvelgiant į nustatytą tikslą nebuvo įrodyti. Be to, Komisija skeptiškai įvertino tai, kad infrastruktūra suteikė pakankamai galimybių ją naudoti vidutinės trukmės laikotarpiu.

4.2.   Oro transporto bendrovėms skirtos priemonės

Oro transporto bendrovėms skirtos priemonės

| (57) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė preliminarią išvadą, kad oro uostą valdančiam subjektui (CCIO, o vėliau SAGEB) pasirašius sutartis su oro transporto bendrovėmis buvo naudojami valstybiniai ištekliai ir kad sprendimus sudaryti tas sutartis priėmė valstybė. |
| --- | --- |

(57)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė preliminarią išvadą, kad oro uostą valdančiam subjektui (CCIO, o vėliau SAGEB) pasirašius sutartis su oro transporto bendrovėmis buvo naudojami valstybiniai ištekliai ir kad sprendimus sudaryti tas sutartis priėmė valstybė.

| (58) | Komisija taip pat nusprendė, kad ji negalėjo priimti sprendimo dėl oro transporto bendrovėms suteikto atrankos pranašumo. Jos turimos informacijos nepakako, kad būtų galima daryti išvadą, jog oro uostą valdantis subjektas elgėsi kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas. Komisija paprašė Prancūzijos ir suinteresuotųjų šalių pateikti papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(58)

Komisija taip pat nusprendė, kad ji negalėjo priimti sprendimo dėl oro transporto bendrovėms suteikto atrankos pranašumo. Jos turimos informacijos nepakako, kad būtų galima daryti išvadą, jog oro uostą valdantis subjektas elgėsi kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas. Komisija paprašė Prancūzijos ir suinteresuotųjų šalių pateikti papildomos informacijos.

| (59) | Komisija padarė preliminarią išvadą, kad nagrinėjamosios priemonės galėjo iškraipyti konkurenciją ir padaryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(59)

Komisija padarė preliminarią išvadą, kad nagrinėjamosios priemonės galėjo iškraipyti konkurenciją ir padaryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai.

| (60) | Galiausiai Komisija išreiškė abejonių dėl pagalbos oro transporto bendrovėms priemonių suderinamumo su vidaus rinka. Konkrečiai kalbant, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad nagrinėjamosios priemonės, susijusios su pagalba naujiems maršrutams pradėti, neatitinka suderinamumo su vidaus rinka kriterijų. |
| --- | --- |

(60)

Galiausiai Komisija išreiškė abejonių dėl pagalbos oro transporto bendrovėms priemonių suderinamumo su vidaus rinka. Konkrečiai kalbant, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad nagrinėjamosios priemonės, susijusios su pagalba naujiems maršrutams pradėti, neatitinka suderinamumo su vidaus rinka kriterijų.

5.   PRANCŪZIJOS PASTABOS

PRANCŪZIJOS PASTABOS

5.1.   Finansinė parama Bovė oro uostui

Finansinė parama Bovė oro uostui

5.1.1.   Investicinė pagalba

Investicinė pagalba

| (61) | Prancūzija Komisijos tarnyboms pranešė, kad ji „dėl Bovė oro uosto neketina remtis bendrojo ekonominio intereso paslaugos sąvoka, kiek tai susiję su visomis subsidijomis investicijoms, gautomis iš vietos valdžios institucijų ir išmokėtomis vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams (CCIO, o vėliau SAGEB)“ (44). |
| --- | --- |

(61)

Prancūzija Komisijos tarnyboms pranešė, kad ji „dėl Bovė oro uosto neketina remtis bendrojo ekonominio intereso paslaugos sąvoka, kiek tai susiję su visomis subsidijomis investicijoms, gautomis iš vietos valdžios institucijų ir išmokėtomis vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams (CCIO, o vėliau SAGEB)“ (44).

44

| (62) | Prancūzija taip pat nurodė neketinanti investicijoms skirtoms subsidijoms, išmokėtoms vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams (CCIO, o vėliau SAGEB), taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo (45). |
| --- | --- |

(62)

Prancūzija taip pat nurodė neketinanti investicijoms skirtoms subsidijoms, išmokėtoms vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams (CCIO, o vėliau SAGEB), taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo (45).

45

| (63) | Tačiau Prancūzija mano, kad tokios subsidijos negali būti laikomos valstybės pagalba arba su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba, nes jos yra susijusios su veiklos, priskiriamos išimtiniams viešosios valdžios įgaliojimams, finansavimu arba galima įrodyti jų suderinamumą su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(63)

Tačiau Prancūzija mano, kad tokios subsidijos negali būti laikomos valstybės pagalba arba su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba, nes jos yra susijusios su veiklos, priskiriamos išimtiniams viešosios valdžios įgaliojimams, finansavimu arba galima įrodyti jų suderinamumą su vidaus rinka.

5.1.1.1.   Veiklos, priskiriamos išimtiniams viešosios valdžios įgaliojimams, finansavimas

Veiklos, priskiriamos išimtiniams viešosios valdžios įgaliojimams, finansavimas

| (64) | Prancūzija patikslina, kad pagal 1 programą išmokėtos šios 1 110 669 EUR subsidijos už veiklą, priskiriamą išimtiniams viešosios valdžios įgaliojimams (46):






  — | subsidijos, susijusios su saugumo įranga (922 000 EUR); |
| --- | --- | --- |

(64)

Prancūzija patikslina, kad pagal 1 programą išmokėtos šios 1 110 669 EUR subsidijos už veiklą, priskiriamą išimtiniams viešosios valdžios įgaliojimams (46):

46

—

subsidijos, susijusios su saugumo įranga (922 000 EUR);

| — | subsidijos, susijusios su praleidimo ir tikrinimo punktų modernizavimu (133 000 EUR); |
| --- | --- |

—

subsidijos, susijusios su praleidimo ir tikrinimo punktų modernizavimu (133 000 EUR);

| — | subsidijos, kurių bendra suma yra 55 669 EUR, skirtos deklaruotiems mokesčiams ir nusidėvėjimo išlaidoms, susijusioms su nurodytų valstybės uždavinių vykdymu, padengti. |
| --- | --- |

—

subsidijos, kurių bendra suma yra 55 669 EUR, skirtos deklaruotiems mokesčiams ir nusidėvėjimo išlaidoms, susijusioms su nurodytų valstybės uždavinių vykdymu, padengti.

| (65) | Prancūzija teigia, kad pagal 2 programą išmokėtos 567 782 EUR subsidijos veiklai, priskiriamai išimtiniams viešosios valdžios įgaliojimams, yra šios:






  — | 52 670,98 EUR subsidijos pasienio policijai skirtoms kabinoms ir 86 085,57 EUR lazerinei atbaidymo priemonei įrengti; |
| --- | --- | --- |

(65)

Prancūzija teigia, kad pagal 2 programą išmokėtos 567 782 EUR subsidijos veiklai, priskiriamai išimtiniams viešosios valdžios įgaliojimams, yra šios:

—

52 670,98 EUR subsidijos pasienio policijai skirtoms kabinoms ir 86 085,57 EUR lazerinei atbaidymo priemonei įrengti;

| — | 165 805 EUR subsidijos apsauginėms tvoroms įrengti ir 617 EUR tikrinimo punktams modernizuoti; |
| --- | --- |

—

165 805 EUR subsidijos apsauginėms tvoroms įrengti ir 617 EUR tikrinimo punktams modernizuoti;

| — | 176 590 EUR subsidija keleivių srauto atskyrimo galerijai pastatyti; |
| --- | --- |

—

176 590 EUR subsidija keleivių srauto atskyrimo galerijai pastatyti;

| — | subsidijos, kurių bendra suma yra 86 632 EUR, skirtos deklaruotiems mokesčiams ir nusidėvėjimo išlaidoms, susijusioms su bendrų valstybės uždavinių pagal programas vykdymu, padengti. |
| --- | --- |

—

subsidijos, kurių bendra suma yra 86 632 EUR, skirtos deklaruotiems mokesčiams ir nusidėvėjimo išlaidoms, susijusioms su bendrų valstybės uždavinių pagal programas vykdymu, padengti.

| (66) | Prancūzijos teigimu, 2001–2008 m. subsidijos, susijusios su išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais, sudarė 1 678 451 EUR. |
| --- | --- |

(66)

Prancūzijos teigimu, 2001–2008 m. subsidijos, susijusios su išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais, sudarė 1 678 451 EUR.

| (67) | Prancūzija taip pat nurodė tris VPPS numatytas 2008–2023 m. laikotarpio investicijas, susijusias, jos nuomone, su išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais:






  — | automatinės tūpimo bet kokiomis oro sąlygomis sistemos (III kategorijos ILS sistemos) įrengimas skiriant bendrą 14 381 000 EUR sumą; |
| --- | --- | --- |

(67)

Prancūzija taip pat nurodė tris VPPS numatytas 2008–2023 m. laikotarpio investicijas, susijusias, jos nuomone, su išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais:

—

automatinės tūpimo bet kokiomis oro sąlygomis sistemos (III kategorijos ILS sistemos) įrengimas skiriant bendrą 14 381 000 EUR sumą;

| — | investicijos, leidžiančios šiaurinėje oro uosto dalyje, pramogų zonoje, suburti aviacijos klubus ir privačius savininkus skiriant 1 442 000 EUR subsidiją; |
| --- | --- |

—

investicijos, leidžiančios šiaurinėje oro uosto dalyje, pramogų zonoje, suburti aviacijos klubus ir privačius savininkus skiriant 1 442 000 EUR subsidiją;

| — | 2 terminale esančio 50 m2 ploto, skirto turizmo plėtros įstaigoms (įtraukta į straipsnį „T2 terminalo statyba“), suteikimas ir sutvarkymas, skiriant 54 000 EUR sumą. |
| --- | --- |

—

2 terminale esančio 50 m2 ploto, skirto turizmo plėtros įstaigoms (įtraukta į straipsnį „T2 terminalo statyba“), suteikimas ir sutvarkymas, skiriant 54 000 EUR sumą.

2

| (68) | Prancūzijos teigimu, bendra 67 konstatuojamojoje dalyje nurodytų investicijų, padarytų pagal VPPS (2008–2023 m.), suma yra 15,877 mln. EUR. Taigi maksimali 14,5 mln. EUR subsidija įmonei SAGEB pagal VPPS išmokėta mainais už investicijas, susijusias su išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais, todėl negali būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(68)

Prancūzijos teigimu, bendra 67 konstatuojamojoje dalyje nurodytų investicijų, padarytų pagal VPPS (2008–2023 m.), suma yra 15,877 mln. EUR. Taigi maksimali 14,5 mln. EUR subsidija įmonei SAGEB pagal VPPS išmokėta mainais už investicijas, susijusias su išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais, todėl negali būti laikoma valstybės pagalba.

| (69) | Siekdama įrodyti, kad minėtos investicijos priklauso išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sričiai, Prancūzija pateikė šiuos argumentus:






  — | su šiomis investicijomis susijusius uždavinius tiesiogiai vykdo valstybė arba jos vykdomos jos nurodymu; |
| --- | --- | --- |

(69)

Siekdama įrodyti, kad minėtos investicijos priklauso išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sričiai, Prancūzija pateikė šiuos argumentus:

—

su šiomis investicijomis susijusius uždavinius tiesiogiai vykdo valstybė arba jos vykdomos jos nurodymu;

| — | su šiomis investicijomis susiję uždaviniai nustatyti Europos ir nacionalinės teisės aktuose; |
| --- | --- |

—

su šiomis investicijomis susiję uždaviniai nustatyti Europos ir nacionalinės teisės aktuose;

| — | su šiomis investicijomis susiję uždaviniai taip pat vykdomi bendrojo intereso arba viešojo intereso labui (pvz., žmonių gyvybės apsauga, oro eismo saugumas, pasienio policija, gyvūnų keliamo pavojaus prevencija, oro eismo paslaugų teikimas, aviacijos saugumas, turizmo plėtra); |
| --- | --- |

—

su šiomis investicijomis susiję uždaviniai taip pat vykdomi bendrojo intereso arba viešojo intereso labui (pvz., žmonių gyvybės apsauga, oro eismo saugumas, pasienio policija, gyvūnų keliamo pavojaus prevencija, oro eismo paslaugų teikimas, aviacijos saugumas, turizmo plėtra);

| — | su šiomis investicijomis susijusių uždavinių vykdymas, kurį atlieka vienas po kito oro uostą valdantys subjektai, nėra komercinio pobūdžio; |
| --- | --- |

—

su šiomis investicijomis susijusių uždavinių vykdymas, kurį atlieka vienas po kito oro uostą valdantys subjektai, nėra komercinio pobūdžio;

| — | tiek Sąjungos, tiek Prancūzijos jurisprudencijoje pripažįstama, kad su šiomis investicijomis susiję uždaviniai priklauso išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sričiai. |
| --- | --- |

—

tiek Sąjungos, tiek Prancūzijos jurisprudencijoje pripažįstama, kad su šiomis investicijomis susiję uždaviniai priklauso išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sričiai.

| (70) | Konkrečiau kalbant apie visiškai automatinę tūpimo sistemą, Prancūzija teigia, kad ši sistema patenka į oro navigacijos paslaugų teikimo sritį, o tai išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritis. Prancūzijos teigimu, šia sistema siekiama užkirsti kelią orlaivių susidūrimams tūpimo ir manevravimo zonose, paspartinti bei tvarkyti oro eismą ir teikti saugiam ir veiksmingam skrydžių vykdymui naudingas rekomendacijas ir informaciją. Prancūzija vis dėlto pažymi, kad ši sistema teisiškai nėra oro uosto platformos dalis ir jai nėra taikomas oro uosto mokestis. |
| --- | --- |

(70)

Konkrečiau kalbant apie visiškai automatinę tūpimo sistemą, Prancūzija teigia, kad ši sistema patenka į oro navigacijos paslaugų teikimo sritį, o tai išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritis. Prancūzijos teigimu, šia sistema siekiama užkirsti kelią orlaivių susidūrimams tūpimo ir manevravimo zonose, paspartinti bei tvarkyti oro eismą ir teikti saugiam ir veiksmingam skrydžių vykdymui naudingas rekomendacijas ir informaciją. Prancūzija vis dėlto pažymi, kad ši sistema teisiškai nėra oro uosto platformos dalis ir jai nėra taikomas oro uosto mokestis.

| (71) | Dėl investicijų, leidžiančių šiaurinėje Bovė oro uosto dalyje suburti aviacijos klubus ir privačius savininkus, Prancūzija mano, kad ši priemonė leido nutraukti orlaivių, keleivių, aviacijos klubų darbuotojų ir privačių savininkų patekimą į saugomas riboto naudojimo zonas, taip sustiprinant patekimo į šias zonas kontrolę ir kuo veiksmingiau užtikrinant skrydžių saugumą, o tai yra išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritis. |
| --- | --- |

(71)

Dėl investicijų, leidžiančių šiaurinėje Bovė oro uosto dalyje suburti aviacijos klubus ir privačius savininkus, Prancūzija mano, kad ši priemonė leido nutraukti orlaivių, keleivių, aviacijos klubų darbuotojų ir privačių savininkų patekimą į saugomas riboto naudojimo zonas, taip sustiprinant patekimo į šias zonas kontrolę ir kuo veiksmingiau užtikrinant skrydžių saugumą, o tai yra išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritis.

| (72) | Prancūzija taip pat mano, kad sutvarkius T2 terminalo 50 m2 plotą, skirtą turizmo plėtros įstaigoms, jos turi galimybę vykdyti vietos turizmo skatinimo užduotį Bovė oro uoste. Prancūzijos teigimu, turizmo plėtra yra išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritis ir specialiai tam skirtos erdvės sutvarkymas yra su ja susijęs. |
| --- | --- |

(72)

Prancūzija taip pat mano, kad sutvarkius T2 terminalo 50 m2 plotą, skirtą turizmo plėtros įstaigoms, jos turi galimybę vykdyti vietos turizmo skatinimo užduotį Bovė oro uoste. Prancūzijos teigimu, turizmo plėtra yra išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritis ir specialiai tam skirtos erdvės sutvarkymas yra su ja susijęs.

2

5.1.1.2.   Investicinės pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

Investicinės pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

| (73) | Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad pagal 2014 m. gairių 173 punktą jos leido šiuo atveju taikyti gairių kriterijus, galiojusius tuo metu, kai buvo teikiama investicinė pagalba. |
| --- | --- |

(73)

Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad pagal 2014 m. gairių 173 punktą jos leido šiuo atveju taikyti gairių kriterijus, galiojusius tuo metu, kai buvo teikiama investicinė pagalba.

| (74) | Prancūzija teigia, kad visos subsidijos investicijoms yra suderinamos su vidaus rinka, atsižvelgiant į 2005 m. Bendrijos gairėse dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (47) (toliau – 2005 m. gairės) nustatytus suderinamumo kriterijus. |
| --- | --- |

(74)

Prancūzija teigia, kad visos subsidijos investicijoms yra suderinamos su vidaus rinka, atsižvelgiant į 2005 m. Bendrijos gairėse dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (47) (toliau – 2005 m. gairės) nustatytus suderinamumo kriterijus.

47

Aiškiai apibrėžtas bendrojo intereso tikslas

Aiškiai apibrėžtas bendrojo intereso tikslas

| (75) | Prancūzijos teigimu, visos nagrinėjamosios priemonės gali atitikti aiškiai apibrėžtą bendrojo intereso tikslą, t. y. vietos ekonominės plėtros tikslą. Prancūzija priduria, kad Komisija yra laikiusi oro uostų saugumą bendrojo intereso tikslu ir kad šiuo atveju didelė dalis investicijų, padarytų per nagrinėjamąjį laikotarpį, taip pat atitiko šį tikslą. |
| --- | --- |

(75)

Prancūzijos teigimu, visos nagrinėjamosios priemonės gali atitikti aiškiai apibrėžtą bendrojo intereso tikslą, t. y. vietos ekonominės plėtros tikslą. Prancūzija priduria, kad Komisija yra laikiusi oro uostų saugumą bendrojo intereso tikslu ir kad šiuo atveju didelė dalis investicijų, padarytų per nagrinėjamąjį laikotarpį, taip pat atitiko šį tikslą.

Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui

Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui

| (76) | Prancūzija teigia, kad sukurti infrastruktūros objektai yra būtini geram Bovė oro uosto veikimui, atsižvelgiant į pagrįstai numatomą keleivių skaičiaus padidėjimą. Jos nuomone, dauguma investicijų padaryta siekiant vykdyti neatidėliotinus darbus, skirtus Bovė oro uostui apsaugoti ir jo atitikčiai teisės aktams užtikrinti, atsižvelgiant į tai, kad oro uoste labai padidėjo oro eismas. |
| --- | --- |

(76)

Prancūzija teigia, kad sukurti infrastruktūros objektai yra būtini geram Bovė oro uosto veikimui, atsižvelgiant į pagrįstai numatomą keleivių skaičiaus padidėjimą. Jos nuomone, dauguma investicijų padaryta siekiant vykdyti neatidėliotinus darbus, skirtus Bovė oro uostui apsaugoti ir jo atitikčiai teisės aktams užtikrinti, atsižvelgiant į tai, kad oro uoste labai padidėjo oro eismas.

| (77) | Be to, šios investicijos buvo proporcingos nustatytam tikslui, nes, Prancūzijos teigimu, investicijų apibrėžtis visada buvo suformuluota labai atsargiai, visų pirma dėl to, kad ji buvo grindžiama ypač mažo eismo, palyginti su faktiškai nustatytais eismo mastais, prognozės prielaidomis. Tokiu būdu padarytų investicijų mastas ir sąnaudos galėjo būti gerokai didesnės, palyginti su faktiniais eismo mastais. |
| --- | --- |

(77)

Be to, šios investicijos buvo proporcingos nustatytam tikslui, nes, Prancūzijos teigimu, investicijų apibrėžtis visada buvo suformuluota labai atsargiai, visų pirma dėl to, kad ji buvo grindžiama ypač mažo eismo, palyginti su faktiškai nustatytais eismo mastais, prognozės prielaidomis. Tokiu būdu padarytų investicijų mastas ir sąnaudos galėjo būti gerokai didesnės, palyginti su faktiniais eismo mastais.

Dėl infrastruktūros suteikiamos pakankamos galimybės naudotis oro uostu vidutinės trukmės laikotarpiu

Dėl infrastruktūros suteikiamos pakankamos galimybės naudotis oro uostu vidutinės trukmės laikotarpiu

| (78) | Prancūzija pažymi, kad 2001–2006 m. Bovė oro uoste padarytos investicijos buvo grindžiamos prielaida, kad 2006 m. keleivių srautas bus 600 000. 2 programos investicijos taip pat buvo grindžiamos prielaida, kad vidutinės trukmės laikotarpiu eismas bus 18 000 skrydžių, o 3 programą SAGEB rengė pagal atskaitos scenarijų, pagal kurį per metus būtų vykdoma daugiausia 21 000 skrydžių. |
| --- | --- |

(78)

Prancūzija pažymi, kad 2001–2006 m. Bovė oro uoste padarytos investicijos buvo grindžiamos prielaida, kad 2006 m. keleivių srautas bus 600 000. 2 programos investicijos taip pat buvo grindžiamos prielaida, kad vidutinės trukmės laikotarpiu eismas bus 18 000 skrydžių, o 3 programą SAGEB rengė pagal atskaitos scenarijų, pagal kurį per metus būtų vykdoma daugiausia 21 000 skrydžių.

| (79) | Be to, tai, kad „Ryanair“ vykdo daugiau skrydžių, kaip matyti iš sprendimų, kuriais patvirtinamos investicijų programos, ir Paryžiaus miesto geografinis artumas patvirtina patenkinamas infrastruktūros naudojimo perspektyvas vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

(79)

Be to, tai, kad „Ryanair“ vykdo daugiau skrydžių, kaip matyti iš sprendimų, kuriais patvirtinamos investicijų programos, ir Paryžiaus miesto geografinis artumas patvirtina patenkinamas infrastruktūros naudojimo perspektyvas vidutinės trukmės laikotarpiu.

Visi galimi naudotojai nediskriminuojant turi vienodą galimybę naudotis infrastruktūra

Visi galimi naudotojai nediskriminuojant turi vienodą galimybę naudotis infrastruktūra

| (80) | Prancūzija teigia, kad nė vienai Bovė oro uoste esančiai oro transporto bendrovei ir nė vienam tų pačių oro transporto bendrovių keleiviui nebuvo suteiktas pranašumas, susijęs su galimybe naudotis įvairia oro uosto įranga ir infrastruktūros objektais. |
| --- | --- |

(80)

Prancūzija teigia, kad nė vienai Bovė oro uoste esančiai oro transporto bendrovei ir nė vienam tų pačių oro transporto bendrovių keleiviui nebuvo suteiktas pranašumas, susijęs su galimybe naudotis įvairia oro uosto įranga ir infrastruktūros objektais.

Prekybai nedaroma bendrajam interesui prieštaraujančio poveikio

Prekybai nedaroma bendrajam interesui prieštaraujančio poveikio

| (81) | Prancūzija mano, kad Bovė oro uostas leidžia kovoti su oro transporto spūstimis Paryžiaus oro uostuose, ypač Ruasi Šarlio de Golio oro uoste. |
| --- | --- |

(81)

Prancūzija mano, kad Bovė oro uostas leidžia kovoti su oro transporto spūstimis Paryžiaus oro uostuose, ypač Ruasi Šarlio de Golio oro uoste.

| (82) | Be to, neneigdama, kad Bovė oro uostas galbūt perima dalį Ruasi Šarlio de Golio oro uosto klientų, Prancūzija patikslina, kad toks perėmimas turi būti vertinamas atsižvelgiant, be kita ko, į padidėjusį pastarojo oro uosto pasiekiamumą bei siūlomų maršrutų skaičių bei Orli oro uoste nustatytą komendanto valandą. Amjeno ir Ruano oro uostuose komercinių skrydžių eismas nepadidėjo. |
| --- | --- |

(82)

Be to, neneigdama, kad Bovė oro uostas galbūt perima dalį Ruasi Šarlio de Golio oro uosto klientų, Prancūzija patikslina, kad toks perėmimas turi būti vertinamas atsižvelgiant, be kita ko, į padidėjusį pastarojo oro uosto pasiekiamumą bei siūlomų maršrutų skaičių bei Orli oro uoste nustatytą komendanto valandą. Amjeno ir Ruano oro uostuose komercinių skrydžių eismas nepadidėjo.

Pagalbos būtinumas ir proporcingumas

Pagalbos būtinumas ir proporcingumas

| (83) | Prancūzija teigia, kad pagalbos intensyvumas pagal 1 programą apėmė maždaug du trečdalius visos finansuotinos sumos. Pagal 2 programą pagalbos intensyvumas padidėjo iki 74 %, tačiau, Prancūzijos teigimu, tai paaiškinama trumpu darbų nuvertėjimo laikotarpiu (šiek tiek ilgesniu nei vieni metai), susijusiu su labai trumpu valstybės ir CCIO sudarytos koncesijos pratęsimo laikotarpiu. Kalbant apie 3 programą, Prancūzija mano, kad pagalbos intensyvumas yra apie 21,26 %, ir pažymi, kad tai yra didžiausia viršutinė riba, nes galutinė pagalbos suma gali būti mažesnė atsižvelgiant į faktiškai padarytas investicijas. |
| --- | --- |

(83)

Prancūzija teigia, kad pagalbos intensyvumas pagal 1 programą apėmė maždaug du trečdalius visos finansuotinos sumos. Pagal 2 programą pagalbos intensyvumas padidėjo iki 74 %, tačiau, Prancūzijos teigimu, tai paaiškinama trumpu darbų nuvertėjimo laikotarpiu (šiek tiek ilgesniu nei vieni metai), susijusiu su labai trumpu valstybės ir CCIO sudarytos koncesijos pratęsimo laikotarpiu. Kalbant apie 3 programą, Prancūzija mano, kad pagalbos intensyvumas yra apie 21,26 %, ir pažymi, kad tai yra didžiausia viršutinė riba, nes galutinė pagalbos suma gali būti mažesnė atsižvelgiant į faktiškai padarytas investicijas.

| (84) | Prancūzija pažymi, kad didesnis 2001–2006 m. ir 2006–2008 m. investicijų programoms CCIO suteiktos pagalbos intensyvumas buvo būtinas, nes be šios pagalbos CCIO nebūtų galėję padaryti visų patvirtintų investicijų ir todėl nebūtų sugebėję patenkinti infrastruktūros saugumo ir atitikties užtikrinimo poreikių. Šiuo atžvilgiu Prancūzija pažymi, kad CCIO panaudojo paskolą savo finansavimo daliai pagal dvi investicijų programas padengti, todėl nebuvo galima numatyti didesnio jų įnašo. |
| --- | --- |

(84)

Prancūzija pažymi, kad didesnis 2001–2006 m. ir 2006–2008 m. investicijų programoms CCIO suteiktos pagalbos intensyvumas buvo būtinas, nes be šios pagalbos CCIO nebūtų galėję padaryti visų patvirtintų investicijų ir todėl nebūtų sugebėję patenkinti infrastruktūros saugumo ir atitikties užtikrinimo poreikių. Šiuo atžvilgiu Prancūzija pažymi, kad CCIO panaudojo paskolą savo finansavimo daliai pagal dvi investicijų programas padengti, todėl nebuvo galima numatyti didesnio jų įnašo.

5.1.2.   Pagalba veiklai

Pagalba veiklai

| (85) | Pirma, dėl veiklos subsidijų Prancūzija teigia, kad 1996–2008 m. CCIO gavo labai mažas subsidijų sumas. Taigi ji pažymi, kad šios subsidijos negalėjo iškraipyti konkurencijos ar padaryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(85)

Pirma, dėl veiklos subsidijų Prancūzija teigia, kad 1996–2008 m. CCIO gavo labai mažas subsidijų sumas. Taigi ji pažymi, kad šios subsidijos negalėjo iškraipyti konkurencijos ar padaryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai.

Pirma

| (86) | Prancūzija apskaičiavo, kad iš gautų 107 924,59 EUR:






  — | 2002 m. išmokėta 68 000 EUR subsidija buvo skirta išimtinei keleivių kontrolės priemonei finansuoti patikrinant 25–50 % rankinio bagažo po 2001 m. rugsėjo 11 d. išpuolių; |
| --- | --- | --- |

(86)

Prancūzija apskaičiavo, kad iš gautų 107 924,59 EUR:

—

2002 m. išmokėta 68 000 EUR subsidija buvo skirta išimtinei keleivių kontrolės priemonei finansuoti patikrinant 25–50 % rankinio bagažo po 2001 m. rugsėjo 11 d. išpuolių;

| — | 2002 m. išmokėta 1 600,10 EUR suma atitinka Neįgaliųjų integracijos fondo valdymo asociacijos pervestą sumą, kuria siekiama kompensuoti per dideles CCIO sumokėtas įmokas; |
| --- | --- |

—

2002 m. išmokėta 1 600,10 EUR suma atitinka Neįgaliųjų integracijos fondo valdymo asociacijos pervestą sumą, kuria siekiama kompensuoti per dideles CCIO sumokėtas įmokas;

| — | 2005 m. sumokėta 2 005 EUR suma atitinka Nacionalinio žemės ūkio struktūrų pertvarkymo centro išmoką; |
| --- | --- |

—

2005 m. sumokėta 2 005 EUR suma atitinka Nacionalinio žemės ūkio struktūrų pertvarkymo centro išmoką;

| — | 2005 m. sumokėta 5 829,49 EUR suma atitinka Tijė miesto suteiktą subsidiją valymo darbams, susijusiems su oro uosto erdvių, kurias apima koncesija, prijungimu prie centralizuoto nuotekų tinklo, kuriuos CCIO atliko miesto vardu; |
| --- | --- |

—

2005 m. sumokėta 5 829,49 EUR suma atitinka Tijė miesto suteiktą subsidiją valymo darbams, susijusiems su oro uosto erdvių, kurias apima koncesija, prijungimu prie centralizuoto nuotekų tinklo, kuriuos CCIO atliko miesto vardu;

| — | dvi subsidijos po 15 245 EUR atitiko Uazos departamento sumokėtą atlygį už CCIO už oro uostą atsakingo skyriaus darbuotojų suteiktas paslaugas, skirtas turizmui Uazoje skatinti. |
| --- | --- |

—

dvi subsidijos po 15 245 EUR atitiko Uazos departamento sumokėtą atlygį už CCIO už oro uostą atsakingo skyriaus darbuotojų suteiktas paslaugas, skirtas turizmui Uazoje skatinti.

| (87) | Prancūzija pažymi, kad 68 000 EUR subsidija buvo susijusi su saugumo užduotimi, todėl ji nėra valstybės pagalba. Kalbant apie kitas subsidijas, jos tebuvo teisingas atlygis už CCIO suteiktas paslaugas arba per didelių įmokų į asociacijas, kurioms priklauso CCIO, grąžinimas. |
| --- | --- |

(87)

Prancūzija pažymi, kad 68 000 EUR subsidija buvo susijusi su saugumo užduotimi, todėl ji nėra valstybės pagalba. Kalbant apie kitas subsidijas, jos tebuvo teisingas atlygis už CCIO suteiktas paslaugas arba per didelių įmokų į asociacijas, kurioms priklauso CCIO, grąžinimas.

| (88) | Antra, dėl CCIO bendrojo skyriaus už oro uostą atsakingam skyriui skirtų avansų Prancūzija visų pirma mano, kad avansai, skirti iki 2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Aéroports de Paris priėmimo, nėra valstybės pagalba pagal 2014 m. gairių 29 punktą. Todėl valstybės pagalba gali būti laikomi tik 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. skirti avansai. |
| --- | --- |

(88)

Antra, dėl CCIO bendrojo skyriaus už oro uostą atsakingam skyriui skirtų avansų Prancūzija visų pirma mano, kad avansai, skirti iki 2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Aéroports de Paris priėmimo, nėra valstybės pagalba pagal 2014 m. gairių 29 punktą. Todėl valstybės pagalba gali būti laikomi tik 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. skirti avansai.

Antra

Aéroports de Paris

| (89) | Prancūzija taip pat mano, kad 2001 m. ir 2002 m. avansai (vėliau visiškai grąžinti) buvo skirti, kai per dvejus finansinius metus iki finansinių metų, kuriais buvo suteikta pagalba, Bovė oro uoste keleivių srautas buvo mažesnis nei 700 000 keleivių per metus. Pagal 2014 m. gairių 118 punktą, tuo metu oro uostas tikriausiai negalėjo padengti didelės savo veiklos išlaidų dalies ir tai pateisino nulinio tarifo avansų skyrimą. Dėl 2004 m. skirto avanso Prancūzija pažymi, kad per dvejus finansinius metus iki finansinių metų, kuriais buvo suteikta pagalba, Bovė oro uoste keleivių srautas buvo 700 000–1 mln. keleivių per metus. Prancūzija pažymi, kad negana to, kad už šį 2004 m. skirtą avansą neskaičiuotos palūkanos, Bovė oro uostas padengė tik dalį savo veiklos išlaidų, todėl iš esmės atitiko 2014 m. gairių 118 punkte nustatytą reikalavimą. |
| --- | --- |

(89)

Prancūzija taip pat mano, kad 2001 m. ir 2002 m. avansai (vėliau visiškai grąžinti) buvo skirti, kai per dvejus finansinius metus iki finansinių metų, kuriais buvo suteikta pagalba, Bovė oro uoste keleivių srautas buvo mažesnis nei 700 000 keleivių per metus. Pagal 2014 m. gairių 118 punktą, tuo metu oro uostas tikriausiai negalėjo padengti didelės savo veiklos išlaidų dalies ir tai pateisino nulinio tarifo avansų skyrimą. Dėl 2004 m. skirto avanso Prancūzija pažymi, kad per dvejus finansinius metus iki finansinių metų, kuriais buvo suteikta pagalba, Bovė oro uoste keleivių srautas buvo 700 000–1 mln. keleivių per metus. Prancūzija pažymi, kad negana to, kad už šį 2004 m. skirtą avansą neskaičiuotos palūkanos, Bovė oro uostas padengė tik dalį savo veiklos išlaidų, todėl iš esmės atitiko 2014 m. gairių 118 punkte nustatytą reikalavimą.

| (90) | Galiausiai dėl įmonei SAGEB suteikto pranašumo atleidžiant ją nuo turizmo išlaidų, kurias ji turėjo padengti kaip oro uostą valdantis subjektas, Prancūzija mano, kad SAGEB nėra įgaliota ir nėra įpareigota skatinti vietos ir regiono turizmo plėtrą ir kad šiuo tikslu ji negavo jokios subsidijos. |
| --- | --- |

(90)

Galiausiai dėl įmonei SAGEB suteikto pranašumo atleidžiant ją nuo turizmo išlaidų, kurias ji turėjo padengti kaip oro uostą valdantis subjektas, Prancūzija mano, kad SAGEB nėra įgaliota ir nėra įpareigota skatinti vietos ir regiono turizmo plėtrą ir kad šiuo tikslu ji negavo jokios subsidijos.

Galiausiai

| (91) | Prancūzija teigia, kad pagal nacionalinę teisę turizmo plėtra priklauso valstybės kompetencijai. Taigi turizmo plėtros planą galėjo įgyvendinti tik vietos valdžios institucijos (šiuo atveju SMABT) ir jis buvo skirtas ne oro uosto veiklai plėtoti, o regioniniam turizmui skatinti. Šiuo klausimu Prancūzija priduria, kad turizmo plėtros plano tikslus apibrėžė tik SMABT ir įgyvendino tik turizmo įstaigos, be SAGEB įsikišimo ir įtakos. Ji turėjo savo ruožtu finansiškai prisidėti prie veiksmų įgyvendinimo ir prireikus suteikti išteklių, kad šios įstaigos galėtų vykdyti savo užduotis (suteikti patalpas, rodyti informaciją oro uoste ir pan.). |
| --- | --- |

(91)

Prancūzija teigia, kad pagal nacionalinę teisę turizmo plėtra priklauso valstybės kompetencijai. Taigi turizmo plėtros planą galėjo įgyvendinti tik vietos valdžios institucijos (šiuo atveju SMABT) ir jis buvo skirtas ne oro uosto veiklai plėtoti, o regioniniam turizmui skatinti. Šiuo klausimu Prancūzija priduria, kad turizmo plėtros plano tikslus apibrėžė tik SMABT ir įgyvendino tik turizmo įstaigos, be SAGEB įsikišimo ir įtakos. Ji turėjo savo ruožtu finansiškai prisidėti prie veiksmų įgyvendinimo ir prireikus suteikti išteklių, kad šios įstaigos galėtų vykdyti savo užduotis (suteikti patalpas, rodyti informaciją oro uoste ir pan.).

| (92) | Galiausiai Prancūzija pažymi, kad nė vienas iš veiksmų, įgyvendintų pagal turizmo plėtros planą, nebuvo skirtas Bovė oro uostui ar iš jo pasiekiamoms paskirties vietoms reklamuoti. Priemonės, kurias SAGEB įgyvendino šiuo tikslu, nebuvo susijusios su turizmo skatinimu ir SAGEB jas finansavo iš nuosavų išteklių. |
| --- | --- |

(92)

Galiausiai Prancūzija pažymi, kad nė vienas iš veiksmų, įgyvendintų pagal turizmo plėtros planą, nebuvo skirtas Bovė oro uostui ar iš jo pasiekiamoms paskirties vietoms reklamuoti. Priemonės, kurias SAGEB įgyvendino šiuo tikslu, nebuvo susijusios su turizmo skatinimu ir SAGEB jas finansavo iš nuosavų išteklių.

| (93) | Kadangi nė viena iš šiame skirsnyje nurodytų subsidijų (išskyrus 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. skirtus avansus) nėra valstybės pagalba, Prancūzija mano, kad jų suderinamumo su vidaus rinka įrodyti nereikia. Bet kuriuo atveju Prancūzijos valdžios institucijos pažymėjo, kad šiuo atveju jos patvirtino 2014 m. gairių 137 punkte nustatytų veiklos pagalbos kriterijų taikymą. |
| --- | --- |

(93)

Kadangi nė viena iš šiame skirsnyje nurodytų subsidijų (išskyrus 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. skirtus avansus) nėra valstybės pagalba, Prancūzija mano, kad jų suderinamumo su vidaus rinka įrodyti nereikia. Bet kuriuo atveju Prancūzijos valdžios institucijos pažymėjo, kad šiuo atveju jos patvirtino 2014 m. gairių 137 punkte nustatytų veiklos pagalbos kriterijų taikymą.

5.2.   Oro transporto bendrovėms skirtos priemonės

Oro transporto bendrovėms skirtos priemonės

| (94) | Prancūzija teigia, kad oro uostą valdžiusio subjekto (CCIO, o vėliau SAGEB) elgesys atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto elgesį. Taigi visos sutartys užtikrino didėjantį pelningumą ir nesuteikė pranašumo oro transporto bendrovėms, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(94)

Prancūzija teigia, kad oro uostą valdžiusio subjekto (CCIO, o vėliau SAGEB) elgesys atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto elgesį. Taigi visos sutartys užtikrino didėjantį pelningumą ir nesuteikė pranašumo oro transporto bendrovėms, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (95) | Prancūzija taip pat pažymi, kad Bovė oro uostą valdę subjektai nebuvo pasirašę rinkodaros sutarties, pagal kurią oro transporto bendrovė teiktų rinkodaros paslaugas (reklamą svetainėje ar kitokią reklamą). Rinkodaros įnašai, kuriuos šie subjektai mokėjo pagal tam tikras sutartis, yra paskata oro transporto bendrovėms plėtoti savo eismą ir atitinkamai gauti papildomų pajamų (autobusai, su oro transportu nesusijusios pajamos). |
| --- | --- |

(95)

Prancūzija taip pat pažymi, kad Bovė oro uostą valdę subjektai nebuvo pasirašę rinkodaros sutarties, pagal kurią oro transporto bendrovė teiktų rinkodaros paslaugas (reklamą svetainėje ar kitokią reklamą). Rinkodaros įnašai, kuriuos šie subjektai mokėjo pagal tam tikras sutartis, yra paskata oro transporto bendrovėms plėtoti savo eismą ir atitinkamai gauti papildomų pajamų (autobusai, su oro transportu nesusijusios pajamos).

| (96) | Prancūzija pažymėjo, kad CCIO negalėjo pateikti ekonominių analizių, atliktų prieš pasirašant individualias sutartis su oro transporto bendrovėmis, kai CCIO valdė oro uostą. Tačiau Prancūzija tvirtina, kad, nepaisant išankstinės ekonominės analizės nebuvimo, CCIO veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas ir kad sprendimai dėl naujos oro transporto bendrovės priėmimo arba naujų maršrutų atidarymo buvo sistemingai priimami siekiant plėtoti pelningą oro uosto veiklą. Šiuo atžvilgiu Prancūzija pateikė bendrojo biudžeto modeliavimą (apimantį visą oro uosto veiklą), kurį ex ante parengė CCIO 2001–2006 m. laikotarpiui. Iš šio modeliavimo matyti, kad oro uostas galėtų gauti bendrą teigiamą grynųjų pinigų srautą, pagrįstą „Ryanair“ ir kitų oro transporto bendrovių veiklos raida (atitinkamai 75 % ir 25 % 2006 m. numatomų pajamų). |
| --- | --- |

(96)

Prancūzija pažymėjo, kad CCIO negalėjo pateikti ekonominių analizių, atliktų prieš pasirašant individualias sutartis su oro transporto bendrovėmis, kai CCIO valdė oro uostą. Tačiau Prancūzija tvirtina, kad, nepaisant išankstinės ekonominės analizės nebuvimo, CCIO veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas ir kad sprendimai dėl naujos oro transporto bendrovės priėmimo arba naujų maršrutų atidarymo buvo sistemingai priimami siekiant plėtoti pelningą oro uosto veiklą. Šiuo atžvilgiu Prancūzija pateikė bendrojo biudžeto modeliavimą (apimantį visą oro uosto veiklą), kurį ex ante parengė CCIO 2001–2006 m. laikotarpiui. Iš šio modeliavimo matyti, kad oro uostas galėtų gauti bendrą teigiamą grynųjų pinigų srautą, pagrįstą „Ryanair“ ir kitų oro transporto bendrovių veiklos raida (atitinkamai 75 % ir 25 % 2006 m. numatomų pajamų).

ex ante

| (97) | Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzija aprašė papildomus verslo planus, susijusius su sutartimis, kurias sudarė CCIO ir minėtos oro transporto bendrovės, Tableau 9 (išskyrus RYAN1 ir RYAN2 sutartis, dėl kurių nebuvo pateiktas verslo planų aprašymas). Prancūzija teigia, kad šie verslo planai buvo aprašyti remiantis informacija, kurią CCIO buvo žinoma prieš pasirašant sutartis, ir prielaidomis dėl eismo, pajamų ir sąnaudų, kurios prieš pasirašant sutartis atrodė pagrįstos. Iš šių aprašytų verslo planų matyti, kad, remiantis Prancūzijos padarytomis prielaidomis, CCIO galėjo teisėtai tikėtis pelno pasirašydami kiekvieną sutartį su oro transporto bendrovėmis. |
| --- | --- |

(97)

Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzija aprašė papildomus verslo planus, susijusius su sutartimis, kurias sudarė CCIO ir minėtos oro transporto bendrovės, Tableau 9 (išskyrus RYAN1 ir RYAN2 sutartis, dėl kurių nebuvo pateiktas verslo planų aprašymas). Prancūzija teigia, kad šie verslo planai buvo aprašyti remiantis informacija, kurią CCIO buvo žinoma prieš pasirašant sutartis, ir prielaidomis dėl eismo, pajamų ir sąnaudų, kurios prieš pasirašant sutartis atrodė pagrįstos. Iš šių aprašytų verslo planų matyti, kad, remiantis Prancūzijos padarytomis prielaidomis, CCIO galėjo teisėtai tikėtis pelno pasirašydami kiekvieną sutartį su oro transporto bendrovėmis.

| (98) | Prancūzija pateikė ekonomines analizes (apimties nustatymo dokumentus, verslo planą), kurias atliko SAGEB, tuo metu valdžiusi Bovė oro uostą, prieš pasirašant visas SAGEB pasirašytas ir Tableau 9 nurodytas sutartis, t. y. RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 sutartis. Atlikus šias ekonomines analizes daroma išvada, kad pagal sutartis oro uostą valdantis subjektas gavo pelno. Po to, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Prancūzija pažymėjo, kad šios ekonominės analizės pagrįstos vidutinėmis, o ne papildomomis sąnaudomis. Todėl Prancūzija pateikė patikslintas šių trijų ekonominių analizių redakcijas (taigi parengtas po sutarčių pasirašymo), pagrįstas laipsnišku sąnaudų augimu, ir patvirtino, kad pagal šias tris sutartis SAGEB galėjo gauti papildomo pelno. |
| --- | --- |

(98)

Prancūzija pateikė ekonomines analizes (apimties nustatymo dokumentus, verslo planą), kurias atliko SAGEB, tuo metu valdžiusi Bovė oro uostą, prieš pasirašant visas SAGEB pasirašytas ir Tableau 9 nurodytas sutartis, t. y. RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 sutartis. Atlikus šias ekonomines analizes daroma išvada, kad pagal sutartis oro uostą valdantis subjektas gavo pelno. Po to, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Prancūzija pažymėjo, kad šios ekonominės analizės pagrįstos vidutinėmis, o ne papildomomis sąnaudomis. Todėl Prancūzija pateikė patikslintas šių trijų ekonominių analizių redakcijas (taigi parengtas po sutarčių pasirašymo), pagrįstas laipsnišku sąnaudų augimu, ir patvirtino, kad pagal šias tris sutartis SAGEB galėjo gauti papildomo pelno.

| (99) | Prancūzija taip pat teigia, kad SAGEB negauna jokių veiklos subsidijų (išskyrus subsidijas, susijusias su veikla, priklausančia išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sričiai) ir kad SAGEB tenkančią riziką ir atsakomybę tarpusavyje dalijasi CCIO ir „Véolia“. Visų pirma, pagal akcininkų susitarimą, pasirašytą tarp CCIO (51 % balsų) ir privačiosios įmonės „Véolia“ (49 % balsų), SAGEB sprendimus dėl sutarčių su oro transporto bendrovėmis pasirašymo akcininkai turi patvirtinti 75 % kvalifikuota balsų dauguma. Taigi Prancūzija pažymi, kad SAGEB negalėjo sutarčių pasirašyti be „Véolia“ pritarimo ir kad tai, jog „Véolia“ patvirtino sutartis su oro transporto bendrovėmis, rodo, kad šios sutartys atitinka rinkos praktiką. |
| --- | --- |

(99)

Prancūzija taip pat teigia, kad SAGEB negauna jokių veiklos subsidijų (išskyrus subsidijas, susijusias su veikla, priklausančia išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sričiai) ir kad SAGEB tenkančią riziką ir atsakomybę tarpusavyje dalijasi CCIO ir „Véolia“. Visų pirma, pagal akcininkų susitarimą, pasirašytą tarp CCIO (51 % balsų) ir privačiosios įmonės „Véolia“ (49 % balsų), SAGEB sprendimus dėl sutarčių su oro transporto bendrovėmis pasirašymo akcininkai turi patvirtinti 75 % kvalifikuota balsų dauguma. Taigi Prancūzija pažymi, kad SAGEB negalėjo sutarčių pasirašyti be „Véolia“ pritarimo ir kad tai, jog „Véolia“ patvirtino sutartis su oro transporto bendrovėmis, rodo, kad šios sutartys atitinka rinkos praktiką.

| (100) | Prancūzija taip pat nurodė, kad oro uoste nebuvo investuojama jokios konkrečios oro transporto bendrovės vardu. Visų pirma oro uostą valdęs subjektas susisiekė su daugeliu oro transporto bendrovių, siekdamas paįvairinti savo klientūrą. Nors 1999–2011 m. „Ryanair“ teko 80–90 % oro uosto eismo, infrastruktūros objektais galėjo naudotis visos be išimčių oro transporto bendrovės ir jie buvo pastatyti plečiant oro uostą, nors to ir nebuvo numatyta jokioje konkrečioje sutartyje. |
| --- | --- |

(100)

Prancūzija taip pat nurodė, kad oro uoste nebuvo investuojama jokios konkrečios oro transporto bendrovės vardu. Visų pirma oro uostą valdęs subjektas susisiekė su daugeliu oro transporto bendrovių, siekdamas paįvairinti savo klientūrą. Nors 1999–2011 m. „Ryanair“ teko 80–90 % oro uosto eismo, infrastruktūros objektais galėjo naudotis visos be išimčių oro transporto bendrovės ir jie buvo pastatyti plečiant oro uostą, nors to ir nebuvo numatyta jokioje konkrečioje sutartyje.

6.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

6.1.   Suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabos dėl 2014 m. gairių taikymo šioje byloje

Suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabos dėl 2014 m. gairių taikymo šioje byloje

6.1.1.   Bendros CCIO, SMABT ir SAGEB pastabos

Bendros CCIO, SMABT ir SAGEB pastabos

| (101) | Kalbant apie subsidijas investicijoms, kurioms taikomas šis sprendimas, CCIO, SAGEB ir SMABT supratimu, jų suderinamumas bus vertinamas atsižvelgiant į 2005 m. gaires. Be to, subsidijos, suteiktos Bovė oro uostui iki 2000 m. gruodžio 12 d., nebus ginčijamos remiantis valstybės pagalbos taisyklėmis, atsižvelgiant į Sprendimo Aéroports de Paris (48) jurisprudenciją. |
| --- | --- |

(101)

Kalbant apie subsidijas investicijoms, kurioms taikomas šis sprendimas, CCIO, SAGEB ir SMABT supratimu, jų suderinamumas bus vertinamas atsižvelgiant į 2005 m. gaires. Be to, subsidijos, suteiktos Bovė oro uostui iki 2000 m. gruodžio 12 d., nebus ginčijamos remiantis valstybės pagalbos taisyklėmis, atsižvelgiant į Sprendimo Aéroports de Paris (48) jurisprudenciją.

Aéroports de Paris

48

| (102) | Kalbant apie Bovė oro uosto ir jį aptarnaujančių oro transporto bendrovių finansinius santykius, CCIO, SAGEB ir SMABT supratimu, jie bus vertinami atsižvelgiant į naujas 2014 m. gaires. |
| --- | --- |

(102)

Kalbant apie Bovė oro uosto ir jį aptarnaujančių oro transporto bendrovių finansinius santykius, CCIO, SAGEB ir SMABT supratimu, jie bus vertinami atsižvelgiant į naujas 2014 m. gaires.

6.1.2.   
  „Air France“ pastabos

„Air France“ pastabos

| (103) | Vykdant tyrimą „Air France“ pateikė pastabas, susijusias tik su 2014 m. gairių taikymu. „Air France“ prieštarauja, kad 2014 m. gairės būtų atgaline data taikomos byloms, susijusioms su oro uostams skirta veiklos pagalba, nors ši pagalba išmokėta prieš paskelbiant gaires, ir nurodo įvairias to priežastis:






  — | „Air France“ teigimu, 2014 m. gairės taikomos atgaline data, todėl įteisinant veiksmus, neatitikusius juos įgyvendinant taikytų taisyklių, skatinami nesąžiningi subjektai. Tačiau subjektai, kurie ankstesnes gaires atitiko, nes viešųjų lėšų negavo, taikant šį metodą yra baudžiami; |
| --- | --- | --- |

(103)

Vykdant tyrimą „Air France“ pateikė pastabas, susijusias tik su 2014 m. gairių taikymu. „Air France“ prieštarauja, kad 2014 m. gairės būtų atgaline data taikomos byloms, susijusioms su oro uostams skirta veiklos pagalba, nors ši pagalba išmokėta prieš paskelbiant gaires, ir nurodo įvairias to priežastis:

—

„Air France“ teigimu, 2014 m. gairės taikomos atgaline data, todėl įteisinant veiksmus, neatitikusius juos įgyvendinant taikytų taisyklių, skatinami nesąžiningi subjektai. Tačiau subjektai, kurie ankstesnes gaires atitiko, nes viešųjų lėšų negavo, taikant šį metodą yra baudžiami;

| — | „Air France“ taip pat pabrėžia, kad 2014 m. gairių taikymas atgaline data oro uostams skirtai veiklos pagalbai prieštarauja bendriesiems teisės principams ir Sąjungos jurisprudencijai; |
| --- | --- |

—

„Air France“ taip pat pabrėžia, kad 2014 m. gairių taikymas atgaline data oro uostams skirtai veiklos pagalbai prieštarauja bendriesiems teisės principams ir Sąjungos jurisprudencijai;

| — | „Air France“ teigia, kad taikant 2014 m. gaires nauji veiklos vykdytojai bus skatinami darant žalą seniesiems. Iš tikrųjų, kadangi šiose gairėse naujai oro transporto bendrovei leidžiama padengti tik papildomas su jos veikla susijusias sąnaudas, jomis diskriminuojami senieji oro uosto veiklos vykdytojai, kuriems taikomi didesni mokesčiai; |
| --- | --- |

—

„Air France“ teigia, kad taikant 2014 m. gaires nauji veiklos vykdytojai bus skatinami darant žalą seniesiems. Iš tikrųjų, kadangi šiose gairėse naujai oro transporto bendrovei leidžiama padengti tik papildomas su jos veikla susijusias sąnaudas, jomis diskriminuojami senieji oro uosto veiklos vykdytojai, kuriems taikomi didesni mokesčiai;

| — | galiausiai „Air France“ primena, kad, nors teoriškai sąlyga, susijusi su nediskriminacine galimybe naudotis oro uosto infrastruktūra, gali pasirodyti lengvai įvykdoma, praktiškai yra visai kitaip, nes tam tikriems veiklos modeliams sąmoningai sudarytos nepalankios sąlygos. |
| --- | --- |

—

galiausiai „Air France“ primena, kad, nors teoriškai sąlyga, susijusi su nediskriminacine galimybe naudotis oro uosto infrastruktūra, gali pasirodyti lengvai įvykdoma, praktiškai yra visai kitaip, nes tam tikriems veiklos modeliams sąmoningai sudarytos nepalankios sąlygos.

6.2.   Bendros CCIO, SMABT ir SAGEB pastabos

Bendros CCIO, SMABT ir SAGEB pastabos

| (104) | CCIO, SMABT ir SAGEB pateikė Komisijai bendras pastabas. |
| --- | --- |

(104)

CCIO, SMABT ir SAGEB pateikė Komisijai bendras pastabas.

6.2.1.   Finansinė parama Bovė oro uostui

Finansinė parama Bovė oro uostui

| (105) | Dėl investicinės pagalbos ir veiklos pagalbos, kuriai taikoma oficiali tyrimo procedūra, CCIO, SMABT ir SAGEB visiškai remiasi Prancūzijos parengtomis pastabomis. |
| --- | --- |

(105)

Dėl investicinės pagalbos ir veiklos pagalbos, kuriai taikoma oficiali tyrimo procedūra, CCIO, SMABT ir SAGEB visiškai remiasi Prancūzijos parengtomis pastabomis.

| (106) | Siekdami pagrįsti Prancūzijos argumentus, CCIO, SMABT ir SAGEB taip pat pateikė nepriklausomos įmonės „Microeconomix“ atliktą Bovė oro uosto konkurencijos keleivių vežimo rinkoje analizę. Tame tyrime padaryta išvada, kad pagalba Bovė oro uostui neturėjo poveikio prekybai taip, kad prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

(106)

Siekdami pagrįsti Prancūzijos argumentus, CCIO, SMABT ir SAGEB taip pat pateikė nepriklausomos įmonės „Microeconomix“ atliktą Bovė oro uosto konkurencijos keleivių vežimo rinkoje analizę. Tame tyrime padaryta išvada, kad pagalba Bovė oro uostui neturėjo poveikio prekybai taip, kad prieštarautų bendrajam interesui.

| (107) | Pirma, remiantis tyrimu, Bovė oro uostui suteikta pagalba neturėjo poveikio konkurencijai su kitais dviem Paryžiaus oro uostais – Ruasi ir Orli. Tyrime neatmetama galimybė, kad paklausos atžvilgiu Bovė oro uostas gali bent iš dalies pakeisti Ruasi ir Orli oro uostus, nes šie trys oro uostai iš dalies dalijasi klientų pasiekiamumo teritorija (49). Iš tikrųjų, 2000–2011 m. Bovė oro uoste vykdė veiklą tik pigių skrydžių bendrovės, o Orli ir Ruasi oro uostuose, nors juose taip pat vykdyta pigių skrydžių, 2011 m. jie sudarė tik 13,6 %, t. y. nedidelę dalį, viso šių dviejų oro uostų eismo (50). Tačiau tyrime atmetama galimybė, kad investicinė pagalba galėjo padaryti poveikį prekybai, dėl šių priežasčių:






  — | iš tyrimo matyti, kad Bovė oro uosto rinkos dalis išliko maža (pvz., 4 % 2011 m.) regioninėje oro uostų rinkoje, kurią jis sudaro kartu su Ruasi ir Orli oro uostais. Konkrečiai pigių skrydžių rinkoje Paryžiaus regione 2011 m. Bovė oro uosto rinkos dalis, palyginti su Ruasi ir Orli oro uostais, sudarė 31 %; |
| --- | --- | --- |

(107)

Pirma, remiantis tyrimu, Bovė oro uostui suteikta pagalba neturėjo poveikio konkurencijai su kitais dviem Paryžiaus oro uostais – Ruasi ir Orli. Tyrime neatmetama galimybė, kad paklausos atžvilgiu Bovė oro uostas gali bent iš dalies pakeisti Ruasi ir Orli oro uostus, nes šie trys oro uostai iš dalies dalijasi klientų pasiekiamumo teritorija (49). Iš tikrųjų, 2000–2011 m. Bovė oro uoste vykdė veiklą tik pigių skrydžių bendrovės, o Orli ir Ruasi oro uostuose, nors juose taip pat vykdyta pigių skrydžių, 2011 m. jie sudarė tik 13,6 %, t. y. nedidelę dalį, viso šių dviejų oro uostų eismo (50). Tačiau tyrime atmetama galimybė, kad investicinė pagalba galėjo padaryti poveikį prekybai, dėl šių priežasčių:

49

50

—

iš tyrimo matyti, kad Bovė oro uosto rinkos dalis išliko maža (pvz., 4 % 2011 m.) regioninėje oro uostų rinkoje, kurią jis sudaro kartu su Ruasi ir Orli oro uostais. Konkrečiai pigių skrydžių rinkoje Paryžiaus regione 2011 m. Bovė oro uosto rinkos dalis, palyginti su Ruasi ir Orli oro uostais, sudarė 31 %;

| — | pagalba netrukdė plėtoti pigių skrydžių eismo Orli ir Ruasi oro uostuose. Iš tikrųjų, šiems skrydžiams tekusi viso šių dviejų oro uostų eismo dalis 2009–2010 m. padidėjo 5,7 %, o 2010–2011 m. – 11,3 %, todėl, nors dėl Bovė oro uosto plėtros kituose dviejuose oro uostuose galėjo būti apribotas naujų pigių skrydžių maršrutų skaičius, tai netrukdė plėtoti tokių maršrutų; |
| --- | --- |

—

pagalba netrukdė plėtoti pigių skrydžių eismo Orli ir Ruasi oro uostuose. Iš tikrųjų, šiems skrydžiams tekusi viso šių dviejų oro uostų eismo dalis 2009–2010 m. padidėjo 5,7 %, o 2010–2011 m. – 11,3 %, todėl, nors dėl Bovė oro uosto plėtros kituose dviejuose oro uostuose galėjo būti apribotas naujų pigių skrydžių maršrutų skaičius, tai netrukdė plėtoti tokių maršrutų;

| — | tyrime pažymėta, kad nė viena Bovė oro uoste veiklą vykdžiusi oro transporto bendrovė nevykdė veiklos kituose dviejuose Paryžiaus oro uostuose ir kad tam tikros paskirties vietos (Baris, Bergenas, Kaljaris, Klužas-Napoka, Katovicai, Lodzė ar Šanonas) buvo pasiekiamos tik iš Bovė; |
| --- | --- |

—

tyrime pažymėta, kad nė viena Bovė oro uoste veiklą vykdžiusi oro transporto bendrovė nevykdė veiklos kituose dviejuose Paryžiaus oro uostuose ir kad tam tikros paskirties vietos (Baris, Bergenas, Kaljaris, Klužas-Napoka, Katovicai, Lodzė ar Šanonas) buvo pasiekiamos tik iš Bovė;

| — | iš išsamios kai kurių maršrutų, kuriais buvo vykdomi skrydžiai iš visų – Ruasi, Orli ir Bovė – oro uostų, analizės (51) matyti, kad duomenys veikiau byloja apie tiesioginę Orli ir Ruasi oro uostų tarpusavio konkurenciją ir santykinę Bovė oro uosto eismo autonomiją. Pavyzdžiui, kalbant apie maršrutą Paryžius-Barselona, kurį aptarnauja visi trys Paryžiaus oro uostai, tyrime konstatuojama, kad 2008–2010 m. Ruasi oro uosto paklausa smarkiai sumažėjo, todėl Orli oro uosto paklausa labai padidėjo, o Bovė oro uoste (52) per tą patį laikotarpį srautas išliko stabilus. Šis pastebėjimas dar akivaizdesnis maršrute Paryžius-Roma arba Paryžius-Milanas, kur Ruasi ir Orli oro uostų duomenų kreivės iš esmės panašios, o Bovė oro uosto veiklos raida vyko autonomiškai. Kalbant apie skrydžius į Dubliną ir Stokholmą, kurie buvo vykdomi tik iš Bovė ir Ruasi oro uostų, 2007–2011 m. Bovė oro uoste oro eismas taip pat sumažėjo (Dublino maršrute), o Ruasi oro uoste (Stokholmo maršrute) liko nepakitęs; |
| --- | --- |

—

iš išsamios kai kurių maršrutų, kuriais buvo vykdomi skrydžiai iš visų – Ruasi, Orli ir Bovė – oro uostų, analizės (51) matyti, kad duomenys veikiau byloja apie tiesioginę Orli ir Ruasi oro uostų tarpusavio konkurenciją ir santykinę Bovė oro uosto eismo autonomiją. Pavyzdžiui, kalbant apie maršrutą Paryžius-Barselona, kurį aptarnauja visi trys Paryžiaus oro uostai, tyrime konstatuojama, kad 2008–2010 m. Ruasi oro uosto paklausa smarkiai sumažėjo, todėl Orli oro uosto paklausa labai padidėjo, o Bovė oro uoste (52) per tą patį laikotarpį srautas išliko stabilus. Šis pastebėjimas dar akivaizdesnis maršrute Paryžius-Roma arba Paryžius-Milanas, kur Ruasi ir Orli oro uostų duomenų kreivės iš esmės panašios, o Bovė oro uosto veiklos raida vyko autonomiškai. Kalbant apie skrydžius į Dubliną ir Stokholmą, kurie buvo vykdomi tik iš Bovė ir Ruasi oro uostų, 2007–2011 m. Bovė oro uoste oro eismas taip pat sumažėjo (Dublino maršrute), o Ruasi oro uoste (Stokholmo maršrute) liko nepakitęs;

51

52

| — | tyrime pažymima, kad galimybė Bovė oro uostą pakeisti Paryžiaus oro uostais, jei ji buvo, tebebuvo ribota. Geresnis pasiekiamumas iš Paryžiaus iš esmės tebėra būdingas Orli ir Ruasi oro uostams, nepriklausomai nuo pasirinktos transporto rūšies (53). Taigi tikėtina, kad tik keleiviai, kuriems kelionės trukmė nėra labai svarbi (t. y. tie, kuriems labai svarbi kaina), Bovė oro uostą laikys patikima alternatyva kitiems dviem Paryžiaus oro uostams; |
| --- | --- |

—

tyrime pažymima, kad galimybė Bovė oro uostą pakeisti Paryžiaus oro uostais, jei ji buvo, tebebuvo ribota. Geresnis pasiekiamumas iš Paryžiaus iš esmės tebėra būdingas Orli ir Ruasi oro uostams, nepriklausomai nuo pasirinktos transporto rūšies (53). Taigi tikėtina, kad tik keleiviai, kuriems kelionės trukmė nėra labai svarbi (t. y. tie, kuriems labai svarbi kaina), Bovė oro uostą laikys patikima alternatyva kitiems dviem Paryžiaus oro uostams;

53

| — | tyrime taip pat pabrėžiama, kad Bovė oro uostas padėjo kovoti su spūstimis Paryžiaus oro uostuose (Ruasi ir Orli). Jame, be kita ko, pažymima, kad Orli oro uostui taikoma viršutinė oro eismo intensyvumo riba, kuri 2011 m. buvo beveik pasiekta, todėl šis oro uostas yra perpildytas ir dėl to, nesant Bovė oro uosto, eismo padidėjimas nebūtų buvęs jam naudingas arba ta nauda būtų buvusi daug mažesnė. Kalbant apie Ruasi oro uostą, tyrimas grindžiamas 2011 m. kovo mėn. Europos Komisijos ataskaita, kurioje pažymima, kad iki 2025 m. šiame oro uoste paklausa viršys jo pajėgumus. |
| --- | --- |

—

tyrime taip pat pabrėžiama, kad Bovė oro uostas padėjo kovoti su spūstimis Paryžiaus oro uostuose (Ruasi ir Orli). Jame, be kita ko, pažymima, kad Orli oro uostui taikoma viršutinė oro eismo intensyvumo riba, kuri 2011 m. buvo beveik pasiekta, todėl šis oro uostas yra perpildytas ir dėl to, nesant Bovė oro uosto, eismo padidėjimas nebūtų buvęs jam naudingas arba ta nauda būtų buvusi daug mažesnė. Kalbant apie Ruasi oro uostą, tyrimas grindžiamas 2011 m. kovo mėn. Europos Komisijos ataskaita, kurioje pažymima, kad iki 2025 m. šiame oro uoste paklausa viršys jo pajėgumus.

| (108) | Antra, remiantis tyrimu, Bovė oro uosto plėtra neturėjo įtakos galimai konkurencijai su kitomis geležinkelio jungtimis tarp Paryžiaus ir paskirties vietų Prancūzijoje ir kitose šalyse (54). |
| --- | --- |

(108)

Antra, remiantis tyrimu, Bovė oro uosto plėtra neturėjo įtakos galimai konkurencijai su kitomis geležinkelio jungtimis tarp Paryžiaus ir paskirties vietų Prancūzijoje ir kitose šalyse (54).

54

6.2.2.   Finansinė parama oro transporto bendrovėms

Finansinė parama oro transporto bendrovėms

| (109) | CCIO, SMABT ir SAGEB teigia, kad CCIO ir SAGEB, kaip vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai, palaikydami sutartinius santykius su oro transporto bendrovėmis, vykdančiomis skrydžius į šį oro uostą ir iš jo, veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys subjektai. |
| --- | --- |

(109)

CCIO, SMABT ir SAGEB teigia, kad CCIO ir SAGEB, kaip vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai, palaikydami sutartinius santykius su oro transporto bendrovėmis, vykdančiomis skrydžius į šį oro uostą ir iš jo, veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys subjektai.

| (110) | CCIO, SAGEB ir SMABT šiuo klausimu rėmėsi Prancūzijos atliktomis analizėmis ir taip pat pateikė Komisijai išsamų verslo planą, susijusį su 2002 m. vasario 12 d. su „Ryanair“ sudaryta sutartimi. Šių subjektų teigimu, šis verslo planas įrodo šios sutarties pelningumo perspektyvas Bovė oro uosto ekonominės veiklos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(110)

CCIO, SAGEB ir SMABT šiuo klausimu rėmėsi Prancūzijos atliktomis analizėmis ir taip pat pateikė Komisijai išsamų verslo planą, susijusį su 2002 m. vasario 12 d. su „Ryanair“ sudaryta sutartimi. Šių subjektų teigimu, šis verslo planas įrodo šios sutarties pelningumo perspektyvas Bovė oro uosto ekonominės veiklos atžvilgiu.

6.3.   Oro transporto bendrovės „Ryanair“ pastabos

Oro transporto bendrovės „Ryanair“ pastabos

| (111) | „Ryanair“ pateikė pastabų tik dėl finansinės paramos, kurią oro transporto bendrovėms suteikė vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai ir kuriai taikomas šis sprendimas. Tos pastabos yra išdėstytos toliau. |
| --- | --- |

(111)

„Ryanair“ pateikė pastabų tik dėl finansinės paramos, kurią oro transporto bendrovėms suteikė vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai ir kuriai taikomas šis sprendimas. Tos pastabos yra išdėstytos toliau.

| (112) | Pirma, „Ryanair“ prieštarauja, kad šioje byloje sudarytos oro uosto paslaugų sutartys priskirtinos valstybei ir buvo finansuojamos iš valstybinių išteklių. „Ryanair“ iš esmės teigia, kad CCIO negalima tapatinti su Prancūzijos valstybe ir kad vien aplinkybės, jog CCIO yra valstybinė įmonė, taigi kontroliuojama Prancūzijos valstybės, nepakanka norint šių rūmų veiksmus priskirti valstybei. Be to, CCIO ištekliai nėra vien mokesčiai: bendrovė mano, kad rūmai turėjo nuosavų išteklių iš savo komercinės veiklos. Kalbant apie SAGEB, atsižvelgiant į jos kapitalo paskirstymą, „Ryanair“ nesutinka su tuo, kad ji būtų laikoma kontroliuojama ir vadovaujama viešosios valdžios institucijų. |
| --- | --- |

(112)

Pirma, „Ryanair“ prieštarauja, kad šioje byloje sudarytos oro uosto paslaugų sutartys priskirtinos valstybei ir buvo finansuojamos iš valstybinių išteklių. „Ryanair“ iš esmės teigia, kad CCIO negalima tapatinti su Prancūzijos valstybe ir kad vien aplinkybės, jog CCIO yra valstybinė įmonė, taigi kontroliuojama Prancūzijos valstybės, nepakanka norint šių rūmų veiksmus priskirti valstybei. Be to, CCIO ištekliai nėra vien mokesčiai: bendrovė mano, kad rūmai turėjo nuosavų išteklių iš savo komercinės veiklos. Kalbant apie SAGEB, atsižvelgiant į jos kapitalo paskirstymą, „Ryanair“ nesutinka su tuo, kad ji būtų laikoma kontroliuojama ir vadovaujama viešosios valdžios institucijų.

| (113) | Antra, „Ryanair“ mano, kad oro uosto paslaugų sutartys buvo sudarytos laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo. |
| --- | --- |

(113)

Antra, „Ryanair“ mano, kad oro uosto paslaugų sutartys buvo sudarytos laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo.

| (114) | Šiuo klausimu „Ryanair“ mano, kad Komisija su Bovė oro uostu sudarytas sutartis turi lyginti su sutartimis, sudarytomis su oro uostais, veikiančiais kaip privatūs investuotojai. Priminusi Teisingumo Teismo jurisprudenciją (55), ji teigia, kad Komisija sąnaudomis pagrįstą metodą turėtų taikyti tik tuomet, jeigu nėra jokios informacijos apie rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantį subjektą. |
| --- | --- |

(114)

Šiuo klausimu „Ryanair“ mano, kad Komisija su Bovė oro uostu sudarytas sutartis turi lyginti su sutartimis, sudarytomis su oro uostais, veikiančiais kaip privatūs investuotojai. Priminusi Teisingumo Teismo jurisprudenciją (55), ji teigia, kad Komisija sąnaudomis pagrįstą metodą turėtų taikyti tik tuomet, jeigu nėra jokios informacijos apie rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantį subjektą.

55

| (115) | Be to, net jei Komisija laikytųsi sąnaudomis pagrįsto metodo, „Ryanair“ nuomone, oro uosto paslaugų sutartys buvo sudarytos laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo ir jos buvo akivaizdžiai naudingos Bovė oro uostui. „Ryanair“ savo argumentams pagrįsti pateikė nepriklausomos įmonės „Oxera“ atliktą tyrimą, iš kurio matyti, kad visos oro uosto paslaugų sutartys, kurias ji sudarė su Bovė oro uostu, atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principą (56). |
| --- | --- |

(115)

Be to, net jei Komisija laikytųsi sąnaudomis pagrįsto metodo, „Ryanair“ nuomone, oro uosto paslaugų sutartys buvo sudarytos laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo ir jos buvo akivaizdžiai naudingos Bovė oro uostui. „Ryanair“ savo argumentams pagrįsti pateikė nepriklausomos įmonės „Oxera“ atliktą tyrimą, iš kurio matyti, kad visos oro uosto paslaugų sutartys, kurias ji sudarė su Bovė oro uostu, atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principą (56).

56

| (116) | Kadangi nagrinėjamosios priemonės nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje, „Ryanair“ teigimu, jų suderinamumo su vidaus rinka nagrinėti nereikia. |
| --- | --- |

(116)

Kadangi nagrinėjamosios priemonės nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje, „Ryanair“ teigimu, jų suderinamumo su vidaus rinka nagrinėti nereikia.

6.4.   Oro transporto bendrovės „Wizz Air“ pastabos

Oro transporto bendrovės „Wizz Air“ pastabos

| (117) | Oro transporto bendrovė „Wizz Air“ pateikė pastabų tik dėl finansinės paramos, kurią oro transporto bendrovėms suteikė vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai, kuriems taikomas šis sprendimas. Tos pastabos yra išdėstytos toliau. |
| --- | --- |

(117)

Oro transporto bendrovė „Wizz Air“ pateikė pastabų tik dėl finansinės paramos, kurią oro transporto bendrovėms suteikė vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai, kuriems taikomas šis sprendimas. Tos pastabos yra išdėstytos toliau.

| (118) | Pirma, „Wizz Air“ prieštarauja, kad šioje byloje sudarytos oro uosto paslaugų sutartys priskirtinos valstybei ir buvo finansuojamos valstybės lėšomis. „Wizz Air“ iš esmės teigia, kad CCIO negalima tapatinti su Prancūzijos valstybe ir kad vien aplinkybės, jog CCIO yra valstybinė įmonė, taigi kontroliuojama Prancūzijos valstybės, nepakanka norint rūmų veiksmus priskirti valstybei. „Wizz Air“, be kita ko, teigia, kad Prancūzija neturi įgaliojimų dalyvauti CCIO sprendimų priėmimo procedūroje, nes Prancūzijos valstybės vaidmuo apsiriboja tik su tam tikrais sprendimais susijusiais priežiūros įgaliojimais. Be to, CCIO ištekliai nėra vien mokesčiai: bendrovė mano, kad rūmai turėjo nuosavų išteklių iš savo komercinės veiklos. Kalbant apie SAGEB, atsižvelgiant į jos kapitalo paskirstymą, „Wizz Air“ nesutinka su tuo, kad ji būtų laikoma kontroliuojama ir vadovaujama viešosios valdžios institucijų. Toks požiūris prieštarautų Sprendimo Stardust Marine jurisprudencijai, pagal kurią „vien valstybės vykdomos įmonės kontrolės kriterijaus nepakanka, kad būtų galima nustatyti jos elgesio priskirtinumą valstybei“ (57). |
| --- | --- |

(118)

Pirma, „Wizz Air“ prieštarauja, kad šioje byloje sudarytos oro uosto paslaugų sutartys priskirtinos valstybei ir buvo finansuojamos valstybės lėšomis. „Wizz Air“ iš esmės teigia, kad CCIO negalima tapatinti su Prancūzijos valstybe ir kad vien aplinkybės, jog CCIO yra valstybinė įmonė, taigi kontroliuojama Prancūzijos valstybės, nepakanka norint rūmų veiksmus priskirti valstybei. „Wizz Air“, be kita ko, teigia, kad Prancūzija neturi įgaliojimų dalyvauti CCIO sprendimų priėmimo procedūroje, nes Prancūzijos valstybės vaidmuo apsiriboja tik su tam tikrais sprendimais susijusiais priežiūros įgaliojimais. Be to, CCIO ištekliai nėra vien mokesčiai: bendrovė mano, kad rūmai turėjo nuosavų išteklių iš savo komercinės veiklos. Kalbant apie SAGEB, atsižvelgiant į jos kapitalo paskirstymą, „Wizz Air“ nesutinka su tuo, kad ji būtų laikoma kontroliuojama ir vadovaujama viešosios valdžios institucijų. Toks požiūris prieštarautų Sprendimo Stardust Marine jurisprudencijai, pagal kurią „vien valstybės vykdomos įmonės kontrolės kriterijaus nepakanka, kad būtų galima nustatyti jos elgesio priskirtinumą valstybei“ (57).

Stardust Marine

vien valstybės vykdomos įmonės kontrolės kriterijaus nepakanka, kad būtų galima nustatyti jos elgesio priskirtinumą valstybei

57

| (119) | Antra, „Wizz Air“ mano, kad oro uosto paslaugų sutartys buvo sudarytos laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo. |
| --- | --- |

(119)

Antra, „Wizz Air“ mano, kad oro uosto paslaugų sutartys buvo sudarytos laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo.

| (120) | Šiuo klausimu „Wizz Air“, pritardama bendrovei „Ryanair“, mano, kad Komisija su Bovė oro uostu sudarytas sutartis turi lyginti su sutartimis, sudarytomis su oro uostais, veikiančiais kaip privatūs investuotojai. Priminusi Teisingumo Teismo jurisprudenciją (58), „Wizz Air“ teigia, kad Komisija sąnaudomis pagrįstą metodą turėtų taikyti tik tuomet, jeigu nėra jokios informacijos apie rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantį subjektą (59). |
| --- | --- |

(120)

Šiuo klausimu „Wizz Air“, pritardama bendrovei „Ryanair“, mano, kad Komisija su Bovė oro uostu sudarytas sutartis turi lyginti su sutartimis, sudarytomis su oro uostais, veikiančiais kaip privatūs investuotojai. Priminusi Teisingumo Teismo jurisprudenciją (58), „Wizz Air“ teigia, kad Komisija sąnaudomis pagrįstą metodą turėtų taikyti tik tuomet, jeigu nėra jokios informacijos apie rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantį subjektą (59).

58

59

| (121) | Be to, net jei Komisija laikytųsi sąnaudomis pagrįsto metodo, „Wizz Air“ nuomone, oro uosto paslaugų sutartys buvo sudarytos laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo ir jos buvo akivaizdžiai naudingos Bovė oro uostui. „Wizz Air“ savo argumentams pagrįsti pateikė nepriklausomos įmonės „Oxera“ atliktą tyrimą, iš kurio matyti, kad visos oro uosto paslaugų sutartys, kurias ji sudarė su Bovė oro uostu, atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principą (60). |
| --- | --- |

(121)

Be to, net jei Komisija laikytųsi sąnaudomis pagrįsto metodo, „Wizz Air“ nuomone, oro uosto paslaugų sutartys buvo sudarytos laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo ir jos buvo akivaizdžiai naudingos Bovė oro uostui. „Wizz Air“ savo argumentams pagrįsti pateikė nepriklausomos įmonės „Oxera“ atliktą tyrimą, iš kurio matyti, kad visos oro uosto paslaugų sutartys, kurias ji sudarė su Bovė oro uostu, atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principą (60).

60

| (122) | Šiuo atžvilgiu bendrovė „Wizz Air“ taip pat patvirtina Komisijos poziciją, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principas turi būti taikomas atsižvelgiant į visus sutartinius ir komercinius susitarimus, sudarytus su vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiais subjektais. 2005 m. „Wizz Air“ ir CCIO sudarytoje oro uosto paslaugų sutartyje buvo numatyta, kad CCIO rinkodaros įnašas yra 0,75 EUR už kiekvieną iš Bovė oro uosto išvykstantį keleivį. 2009 m. birželio 1 d. sutartimi dėl oro uosto paslaugų šis įnašas buvo sumažintas iki 0,375 EUR už kiekvieną išvykstantį keleivį. „Wizz Air“ teigimu, šios lėšos buvo skirtos ne jai, o buvo tiesiogiai pervestos į banko sąskaitą ir buvo naudojamos tik su ja visiškai nesusijusiems tretiesiems asmenims, teikiantiems rinkodaros paslaugas, mokėti, pavyzdžiui, už reklamos kampanijas laikraščiuose ar internete. |
| --- | --- |

(122)

Šiuo atžvilgiu bendrovė „Wizz Air“ taip pat patvirtina Komisijos poziciją, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principas turi būti taikomas atsižvelgiant į visus sutartinius ir komercinius susitarimus, sudarytus su vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiais subjektais. 2005 m. „Wizz Air“ ir CCIO sudarytoje oro uosto paslaugų sutartyje buvo numatyta, kad CCIO rinkodaros įnašas yra 0,75 EUR už kiekvieną iš Bovė oro uosto išvykstantį keleivį. 2009 m. birželio 1 d. sutartimi dėl oro uosto paslaugų šis įnašas buvo sumažintas iki 0,375 EUR už kiekvieną išvykstantį keleivį. „Wizz Air“ teigimu, šios lėšos buvo skirtos ne jai, o buvo tiesiogiai pervestos į banko sąskaitą ir buvo naudojamos tik su ja visiškai nesusijusiems tretiesiems asmenims, teikiantiems rinkodaros paslaugas, mokėti, pavyzdžiui, už reklamos kampanijas laikraščiuose ar internete.

7.   PRANCŪZIJOS KOMENTARAI DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

PRANCŪZIJOS KOMENTARAI DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (123) | Prancūzija nepageidavo pateikti komentarų dėl suinteresuotųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(123)

Prancūzija nepageidavo pateikti komentarų dėl suinteresuotųjų šalių pastabų.

8.   NAGRINĖJAMŲJŲ PRIEMONIŲ VERTINIMAS

NAGRINĖJAMŲJŲ PRIEMONIŲ VERTINIMAS

8.1.   Finansinė parama CCIO ir SAGEB

Finansinė parama CCIO ir SAGEB

8.1.1.   Pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

Pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (124) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(124)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (125) | Taigi, priemonė laikytina valstybės pagalba, jei ji atitinka visas šias sąlygas:






  — | pagalbos gavėjas turi būti įmonė, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, t. y. jis turi vykdyti ekonominę veiklą; |
| --- | --- | --- |

(125)

Taigi, priemonė laikytina valstybės pagalba, jei ji atitinka visas šias sąlygas:

—

pagalbos gavėjas turi būti įmonė, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, t. y. jis turi vykdyti ekonominę veiklą;

| — | nagrinėjamoji priemonė turi būti skirta panaudojant valstybinius išteklius ir ją turi būti skyrusi valstybė; |
| --- | --- |

—

nagrinėjamoji priemonė turi būti skirta panaudojant valstybinius išteklius ir ją turi būti skyrusi valstybė;

| — | nagrinėjamąja priemone jos gavėjui (-ams) turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas; |
| --- | --- |

—

nagrinėjamąja priemone jos gavėjui (-ams) turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas;

| — | nagrinėjamoji priemonė turi būti atrankinė ta prasme, kad ji suteikia pranašumą tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai; |
| --- | --- |

—

nagrinėjamoji priemonė turi būti atrankinė ta prasme, kad ji suteikia pranašumą tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai;

| — | dėl nagrinėjamosios priemonės iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

—

dėl nagrinėjamosios priemonės iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

8.1.1.1.   Subsidijos investicijoms

Subsidijos investicijoms

Ekonominė veikla

Ekonominė veikla

| (126) | Sutarties 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, kai valstybė veikia „vykdydama viešuosius įgaliojimus“ (61) arba kai valstybės sektoriaus subjektai veikia „kaip valdžios institucijos“ (62). Subjekto veikla gali būti laikoma viešųjų įgaliojimų vykdymu, kai ji priskirta pagrindinėms valstybės funkcijoms arba kai ji su tomis funkcijomis susijusi dėl savo pobūdžio, tikslo ir jai taikytinų taisyklių. Iš 2014 m. gairių taip pat matyti (63), kad ne visa oro uosto veikla yra ekonominio pobūdžio. Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valdžios institucijos, prerogatyvomis, nėra ekonominio pobūdžio ir paprastai nėra įtrauktina į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. Oro uoste vykdoma veikla, kaip antai oro eismo kontrolė (64), policijos veikla (65), muitinės veikla, gaisrų gesinimas (66) ir veikla, susijusi su civilinės aviacijos apsauga nuo neteisėtos veikos, ir investicijos į tokiai veiklai vykdyti reikalingą infrastruktūrą ir įrangą paprastai yra neekonominio pobūdžio. |
| --- | --- |

(126)

Sutarties 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, kai valstybė veikia „vykdydama viešuosius įgaliojimus“ (61) arba kai valstybės sektoriaus subjektai veikia „kaip valdžios institucijos“ (62). Subjekto veikla gali būti laikoma viešųjų įgaliojimų vykdymu, kai ji priskirta pagrindinėms valstybės funkcijoms arba kai ji su tomis funkcijomis susijusi dėl savo pobūdžio, tikslo ir jai taikytinų taisyklių. Iš 2014 m. gairių taip pat matyti (63), kad ne visa oro uosto veikla yra ekonominio pobūdžio. Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valdžios institucijos, prerogatyvomis, nėra ekonominio pobūdžio ir paprastai nėra įtrauktina į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. Oro uoste vykdoma veikla, kaip antai oro eismo kontrolė (64), policijos veikla (65), muitinės veikla, gaisrų gesinimas (66) ir veikla, susijusi su civilinės aviacijos apsauga nuo neteisėtos veikos, ir investicijos į tokiai veiklai vykdyti reikalingą infrastruktūrą ir įrangą paprastai yra neekonominio pobūdžio.

vykdydama viešuosius įgaliojimus

61

kaip valdžios institucijos

62

63

64

65

66

| (127) | Vis dėlto viešasis tokios neekonominio pobūdžio veiklos finansavimas nėra valstybės pagalba, bet jis turėtų būti susijęs tik su tos veiklos išlaidų kompensavimu ir negali būti naudojamas kitai veiklai. Bet kokios galimos valdžios institucijų išmokėtos kompensacijos permokos neekonominės veiklos išlaidoms kompensuoti gali būti laikomos valstybės pagalba. Be to, jei oro uostas greta savo ekonominės veiklos vykdo neekonominę veiklą, siekiant išvengti viešojo sektoriaus lėšų perskirstymo tarp neekonominio pobūdžio veiklos ir ekonominės veiklos, reikia atskirti abiejų rūšių veiklos išlaidų apskaitą. |
| --- | --- |

(127)

Vis dėlto viešasis tokios neekonominio pobūdžio veiklos finansavimas nėra valstybės pagalba, bet jis turėtų būti susijęs tik su tos veiklos išlaidų kompensavimu ir negali būti naudojamas kitai veiklai. Bet kokios galimos valdžios institucijų išmokėtos kompensacijos permokos neekonominės veiklos išlaidoms kompensuoti gali būti laikomos valstybės pagalba. Be to, jei oro uostas greta savo ekonominės veiklos vykdo neekonominę veiklą, siekiant išvengti viešojo sektoriaus lėšų perskirstymo tarp neekonominio pobūdžio veiklos ir ekonominės veiklos, reikia atskirti abiejų rūšių veiklos išlaidų apskaitą.

| (128) | Be to, dėl neekonominio pobūdžio veiklos finansavimo viešojo sektoriaus lėšomis neturi būti netinkamai diskriminuojami oro uostai. Iš tiesų, pagal suformuotą jurisprudenciją valdžios institucijos, sudarydamos sąlygas, kad įmonėms nereikėtų padengti su jų vykdoma ekonomine veikla susijusių sąnaudų, suteikia joms pranašumą (67). Civiliniams oro uostams, kurie nepatiria tam tikrų veiklos sąnaudų, kitaip nei kitiems civiliniams oro uostams, gali būti suteiktas pranašumas, neatsižvelgiant į tai, ar šios sąnaudos yra susijusios su veikla, kuri nėra laikoma ekonominio pobūdžio veikla, arba ne. |
| --- | --- |

(128)

Be to, dėl neekonominio pobūdžio veiklos finansavimo viešojo sektoriaus lėšomis neturi būti netinkamai diskriminuojami oro uostai. Iš tiesų, pagal suformuotą jurisprudenciją valdžios institucijos, sudarydamos sąlygas, kad įmonėms nereikėtų padengti su jų vykdoma ekonomine veikla susijusių sąnaudų, suteikia joms pranašumą (67). Civiliniams oro uostams, kurie nepatiria tam tikrų veiklos sąnaudų, kitaip nei kitiems civiliniams oro uostams, gali būti suteiktas pranašumas, neatsižvelgiant į tai, ar šios sąnaudos yra susijusios su veikla, kuri nėra laikoma ekonominio pobūdžio veikla, arba ne.

67

| (129) | Komisija pažymi, kad 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse nurodytos investicijos buvo susijusios su infrastruktūros objektais arba įranga, būtina gaisrams gesinti ir aviacijos saugumui bei saugai užtikrinti. Pagal 2014 m. gaires ši veikla yra neatsiejama esminių valstybės funkcijų dalis (68), kaip tai konstatavo Komisija ankstesniuose sprendimuose (69). Kadangi 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse nurodytai veiklai nebuvo nustatyti rinkos mechanizmai, tuo metu, kai buvo padarytos nagrinėjamosios investicijos, ši veikla nebuvo ekonominė veikla. Todėl, kadangi valdžios institucijų pagal 1, 2 ir 3 programas sumokėti įnašai nebuvo oficialiai skirti konkrečioms išlaidoms padengti, Komisija mano, kad dalis bendros subsidijų, išmokėtų pagal 1 ir 2 programas, sumos, atitinkančios 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse nurodytas investicijų sumas, iš esmės buvo sietina su valstybės veikla. Komisija priduria, kad išlaidos, susijusios su saugumo įrangos pirkimu pagal 3 programą (70), taip pat gali būti siejamos su valstybės veikla aviacijos saugumo srityje. |
| --- | --- |

(129)

Komisija pažymi, kad 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse nurodytos investicijos buvo susijusios su infrastruktūros objektais arba įranga, būtina gaisrams gesinti ir aviacijos saugumui bei saugai užtikrinti. Pagal 2014 m. gaires ši veikla yra neatsiejama esminių valstybės funkcijų dalis (68), kaip tai konstatavo Komisija ankstesniuose sprendimuose (69). Kadangi 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse nurodytai veiklai nebuvo nustatyti rinkos mechanizmai, tuo metu, kai buvo padarytos nagrinėjamosios investicijos, ši veikla nebuvo ekonominė veikla. Todėl, kadangi valdžios institucijų pagal 1, 2 ir 3 programas sumokėti įnašai nebuvo oficialiai skirti konkrečioms išlaidoms padengti, Komisija mano, kad dalis bendros subsidijų, išmokėtų pagal 1 ir 2 programas, sumos, atitinkančios 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse nurodytas investicijų sumas, iš esmės buvo sietina su valstybės veikla. Komisija priduria, kad išlaidos, susijusios su saugumo įrangos pirkimu pagal 3 programą (70), taip pat gali būti siejamos su valstybės veikla aviacijos saugumo srityje.

68

69

70

| (130) | Be to, Komisija mano, kad visos ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytos investicijos atitiko nacionalinės valstybės uždavinių finansavimo priemonės reikalavimus (71) ir galėjo būti visiškai finansuojamos pagal tą priemonę, jei joms nebūtų skirtos nagrinėjamosios subsidijos investicijoms. Ankstesniuose sprendimuose (72) Komisija padarė išvadą, kad ši Prancūzijos teisės aktuose numatyta nacionalinė finansavimo priemonė grindžiama griežtais ex ante ir ex post išlaidų kontrolės mechanizmais, kuriais užtikrinama, kad oro uostus valdantys subjektai pagal šią priemonę gautų tik tas sumas, kurių būtinai reikia išlaidoms padengti. Be to, ši sistema buvo taikoma visiems Prancūzijos civiliniams oro uostams, įskaitant Bovė oro uostą, tuo metu, kai buvo taikomos nagrinėjamosios priemonės, be kita ko, kiek tai susiję su uždavinių, už kurių vykdymą atlyginama, apimtimi. Galiausiai pagal šią sistemą buvo numatyta atskirti oro uosto komercinės ir valstybinės veiklos apskaitą, kad būtų galima deklaruoti išlaidas Civilinės aviacijos generaliniam direktoratui. Todėl nediskriminavimo sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(130)

Be to, Komisija mano, kad visos ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytos investicijos atitiko nacionalinės valstybės uždavinių finansavimo priemonės reikalavimus (71) ir galėjo būti visiškai finansuojamos pagal tą priemonę, jei joms nebūtų skirtos nagrinėjamosios subsidijos investicijoms. Ankstesniuose sprendimuose (72) Komisija padarė išvadą, kad ši Prancūzijos teisės aktuose numatyta nacionalinė finansavimo priemonė grindžiama griežtais ex ante ir ex post išlaidų kontrolės mechanizmais, kuriais užtikrinama, kad oro uostus valdantys subjektai pagal šią priemonę gautų tik tas sumas, kurių būtinai reikia išlaidoms padengti. Be to, ši sistema buvo taikoma visiems Prancūzijos civiliniams oro uostams, įskaitant Bovė oro uostą, tuo metu, kai buvo taikomos nagrinėjamosios priemonės, be kita ko, kiek tai susiję su uždavinių, už kurių vykdymą atlyginama, apimtimi. Galiausiai pagal šią sistemą buvo numatyta atskirti oro uosto komercinės ir valstybinės veiklos apskaitą, kad būtų galima deklaruoti išlaidas Civilinės aviacijos generaliniam direktoratui. Todėl nediskriminavimo sąlyga įvykdyta.

71

72

ex ante

ex post

| (131) | Todėl 1 110 669 EUR subsidija, suteikta pagal 1 programą, 567 782 EUR subsidija, suteikta pagal 2 programą, ir 10,2 mln. EUR subsidija (73), suteikta pagal 3 programą, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(131)

Todėl 1 110 669 EUR subsidija, suteikta pagal 1 programą, 567 782 EUR subsidija, suteikta pagal 2 programą, ir 10,2 mln. EUR subsidija (73), suteikta pagal 3 programą, nėra valstybės pagalba.

73

| (132) | Kita vertus, Komisija mano, kad 67 konstatuojamojoje dalyje nurodytos investicijos nėra sietinos su valstybės veikla. |
| --- | --- |

(132)

Kita vertus, Komisija mano, kad 67 konstatuojamojoje dalyje nurodytos investicijos nėra sietinos su valstybės veikla.

| (133) | Pirma, dėl visiškai automatinės tūpimo sistemos (ILS III) Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad „šis prietaisas, net jei jis būtų privalomas ir net jei nėra ginčijama, kad jis, kaip ir kitos sistemos, padeda užtikrinti tūpimo saugumą, nepadeda užtikrinti nei oro erdvės kontrolės ir priežiūros, <...> nei jokio kito išimtinio viešosios valdžios įgaliojimo, kuris gali būti įgyvendinamas oro uoste. Jis padeda teikti paslaugas, kurias konkurencijos sąlygomis civilinis oro uostas siūlo oro vežėjams vykdydamas savo bendro pobūdžio veiklą, kuri yra ekonominė veikla.“ (74) |
| --- | --- |

(133)

Pirma, dėl visiškai automatinės tūpimo sistemos (ILS III) Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad „šis prietaisas, net jei jis būtų privalomas ir net jei nėra ginčijama, kad jis, kaip ir kitos sistemos, padeda užtikrinti tūpimo saugumą, nepadeda užtikrinti nei oro erdvės kontrolės ir priežiūros, <...> nei jokio kito išimtinio viešosios valdžios įgaliojimo, kuris gali būti įgyvendinamas oro uoste. Jis padeda teikti paslaugas, kurias konkurencijos sąlygomis civilinis oro uostas siūlo oro vežėjams vykdydamas savo bendro pobūdžio veiklą, kuri yra ekonominė veikla.“ (74)

74

| (134) | Antra, dėl investicijų, leidžiančių šiaurinėje oro uosto dalyje suburti aviacijos klubus ir privačius savininkus vadinamojoje aviacijos pramogų zonoje, Komisija mano, kad ši priemonė, nors ir padeda didinti oro eismo saugumą oro uoste, visų pirma yra Bovė oro uosto komercinės veiklos dalis ir ja prisidedama prie paslaugų, kurias civilinis oro uostas, vykdydamas savo bendro pobūdžio veiklą, kuri yra ekonominė veikla, teikia oro transporto bendrovėms konkurencijos sąlygomis, teikimo. |
| --- | --- |

(134)

Antra, dėl investicijų, leidžiančių šiaurinėje oro uosto dalyje suburti aviacijos klubus ir privačius savininkus vadinamojoje aviacijos pramogų zonoje, Komisija mano, kad ši priemonė, nors ir padeda didinti oro eismo saugumą oro uoste, visų pirma yra Bovė oro uosto komercinės veiklos dalis ir ja prisidedama prie paslaugų, kurias civilinis oro uostas, vykdydamas savo bendro pobūdžio veiklą, kuri yra ekonominė veikla, teikia oro transporto bendrovėms konkurencijos sąlygomis, teikimo.

| (135) | Galiausiai, kalbant apie konkrečios oro uosto erdvės, skirtos turizmo plėtros įstaigoms, sutvarkymą, reikia pažymėti, kad pagal suformuotą Teisingumo Teismo jurisprudenciją veiksmų statant ar plečiant tam tikrą infrastruktūrą nereikia atskirti nuo vėlesnio jos naudojimo ir kad ekonominis ar neekonominis vėlesnio pastatytos infrastruktūros naudojimo pobūdis neišvengiamai lemia ir statybos veiksmų pobūdį (75). Komisija teigia, kad nagrinėjamu atveju pagal VPPS 6 straipsnį, jei atitinkama erdvė būtų suteikta viešosioms vietos turizmo įstaigoms, kad jos galėtų vykdyti vietos turizmo skatinimo užduotį, ji taip pat galėtų būti naudojama parduoti tokias paslaugas kaip
  „ekskursijos su gidu, viešbučių rezervacija ir kt.“ ir regioninio turizmo produktus. Be to, pastarąją aplinkybę savo 2014 m. balandžio mėn. pastabose patvirtino pati Prancūzija, tačiau ji neįrodė, kad ši paslaugų ir produktų pardavimo veikla sudarė tik nedidelę viešųjų vietos turizmo įstaigų veiklos dalį. Tokiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad 50 m2 plotas oro uoste būtų naudojamas ekonominei veiklai vykdyti. Todėl šios erdvės statyba, kurią atliko SAGEB, taip pat yra ekonominė veikla, o jos finansavimas patenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. |
| --- | --- |

(135)

Galiausiai, kalbant apie konkrečios oro uosto erdvės, skirtos turizmo plėtros įstaigoms, sutvarkymą, reikia pažymėti, kad pagal suformuotą Teisingumo Teismo jurisprudenciją veiksmų statant ar plečiant tam tikrą infrastruktūrą nereikia atskirti nuo vėlesnio jos naudojimo ir kad ekonominis ar neekonominis vėlesnio pastatytos infrastruktūros naudojimo pobūdis neišvengiamai lemia ir statybos veiksmų pobūdį (75). Komisija teigia, kad nagrinėjamu atveju pagal VPPS 6 straipsnį, jei atitinkama erdvė būtų suteikta viešosioms vietos turizmo įstaigoms, kad jos galėtų vykdyti vietos turizmo skatinimo užduotį, ji taip pat galėtų būti naudojama parduoti tokias paslaugas kaip
  „ekskursijos su gidu, viešbučių rezervacija ir kt.“ ir regioninio turizmo produktus. Be to, pastarąją aplinkybę savo 2014 m. balandžio mėn. pastabose patvirtino pati Prancūzija, tačiau ji neįrodė, kad ši paslaugų ir produktų pardavimo veikla sudarė tik nedidelę viešųjų vietos turizmo įstaigų veiklos dalį. Tokiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad 50 m2 plotas oro uoste būtų naudojamas ekonominei veiklai vykdyti. Todėl šios erdvės statyba, kurią atliko SAGEB, taip pat yra ekonominė veikla, o jos finansavimas patenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį.

75

„ekskursijos su gidu, viešbučių rezervacija ir kt.

2

| (136) | Bet kuriuo atveju, net jei šios investicijos būtų sietinos su valstybės veikla, jos negalėtų būti finansuojamos pagal nacionalinę valstybės uždavinių finansavimo priemonę, taigi Prancūzija neįrodė, kad kiti oro uostai galėjo gauti subsidijų toms pačioms investicijoms finansuoti. Dėl to Bovė oro uostas buvo atleistas nuo išlaidų, kurias kiti oro uostai galėjo arba turėjo padengti patys, taip juos diskriminuojant. |
| --- | --- |

(136)

Bet kuriuo atveju, net jei šios investicijos būtų sietinos su valstybės veikla, jos negalėtų būti finansuojamos pagal nacionalinę valstybės uždavinių finansavimo priemonę, taigi Prancūzija neįrodė, kad kiti oro uostai galėjo gauti subsidijų toms pačioms investicijoms finansuoti. Dėl to Bovė oro uostas buvo atleistas nuo išlaidų, kurias kiti oro uostai galėjo arba turėjo padengti patys, taip juos diskriminuojant.

Priskirtinumas valstybei ir valstybinių išteklių perdavimas

Priskirtinumas valstybei ir valstybinių išteklių perdavimas

| (137) | Iš suformuotos jurisprudencijos matyti, kad priemonės, kurių imasi valstybių narių vidaus subjektai, neatsižvelgiant į jų teisinį statusą ir paskirtį, kaip ir centrinės valdžios įgyvendinamos priemonės, patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, jeigu tenkinamos šioje nuostatoje nustatytos sąlygos (76). |
| --- | --- |

(137)

Iš suformuotos jurisprudencijos matyti, kad priemonės, kurių imasi valstybių narių vidaus subjektai, neatsižvelgiant į jų teisinį statusą ir paskirtį, kaip ir centrinės valdžios įgyvendinamos priemonės, patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, jeigu tenkinamos šioje nuostatoje nustatytos sąlygos (76).

76

| (138) | Nagrinėjamąsias subsidijas investicijoms Pikardijos regionas, Uazos departamentas ir CCB suteikė iš eilės CCIO ir SAGEB tiesiogiai (2002–2008 m.) arba per SMABT (2008–2023 m.), kurioje šios trys regioninės valdžios institucijos buvo išimtinės narės (77). Kalbant apie SMABT, Komisija taip pat pažymi, kad ši viešoji įstaiga yra tik vietos ir regioninių valdžios institucijų grupė, kuri neturi savo darbuotojų (SMABT skiriami Uazos departamento tarnautojai) ir kurios sprendimus (ypač sprendimus dėl biudžeto) priima profesinių sąjungų komitetas, sudarytas iš trijų regioninių valdžios institucijų narių atstovų. |
| --- | --- |

(138)

Nagrinėjamąsias subsidijas investicijoms Pikardijos regionas, Uazos departamentas ir CCB suteikė iš eilės CCIO ir SAGEB tiesiogiai (2002–2008 m.) arba per SMABT (2008–2023 m.), kurioje šios trys regioninės valdžios institucijos buvo išimtinės narės (77). Kalbant apie SMABT, Komisija taip pat pažymi, kad ši viešoji įstaiga yra tik vietos ir regioninių valdžios institucijų grupė, kuri neturi savo darbuotojų (SMABT skiriami Uazos departamento tarnautojai) ir kurios sprendimus (ypač sprendimus dėl biudžeto) priima profesinių sąjungų komitetas, sudarytas iš trijų regioninių valdžios institucijų narių atstovų.

77

| (139) | Todėl šių subjektų suteiktos priemonės yra priskirtinos valstybei. Be to, vietos ir regioninių valdžios institucijų ir SMABT (kuri savo išteklius gauna tik iš vietos ir regioninių valdžios institucijų biudžeto ir kuriai taikoma valstybės vykdoma biudžeto kontrolė – žr. 18 konstatuojamąją dalį) ištekliai turi būti laikomi valstybiniais ištekliais, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje (78). |
| --- | --- |

(139)

Todėl šių subjektų suteiktos priemonės yra priskirtinos valstybei. Be to, vietos ir regioninių valdžios institucijų ir SMABT (kuri savo išteklius gauna tik iš vietos ir regioninių valdžios institucijų biudžeto ir kuriai taikoma valstybės vykdoma biudžeto kontrolė – žr. 18 konstatuojamąją dalį) ištekliai turi būti laikomi valstybiniais ištekliais, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje (78).

78

Pranašumo egzistavimas

Pranašumo egzistavimas

| (140) | Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba įmonei, reikėtų nustatyti, ar ta įmonė įgyja ekonominį pranašumą, dėl kurio nepatiria sąnaudų, kurias paprastai turėtų dengti nuosavais finansiniais ištekliais, arba įgyja pranašumą, kurio neįgytų įprastomis rinkos sąlygomis. Šis vertinimas iš esmės atliekamas taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijų. |
| --- | --- |

(140)

Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba įmonei, reikėtų nustatyti, ar ta įmonė įgyja ekonominį pranašumą, dėl kurio nepatiria sąnaudų, kurias paprastai turėtų dengti nuosavais finansiniais ištekliais, arba įgyja pranašumą, kurio neįgytų įprastomis rinkos sąlygomis. Šis vertinimas iš esmės atliekamas taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijų.

| (141) | Todėl, kai oro uostui skiriamas viešasis finansavimas, Komisija, vertindama, ar toks finansavimas atitinka pagalbos kriterijus, atsižvelgia į tai, ar panašiomis aplinkybėmis privatus veiklos vykdytojas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ar sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokį patį finansavimą. |
| --- | --- |

(141)

Todėl, kai oro uostui skiriamas viešasis finansavimas, Komisija, vertindama, ar toks finansavimas atitinka pagalbos kriterijus, atsižvelgia į tai, ar panašiomis aplinkybėmis privatus veiklos vykdytojas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ar sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokį patį finansavimą.

| (142) | Vis dėlto iš jurisprudencijos (79) matyti, kad privataus investuotojo kriterijus paprastai taikomas, kai suteikdama įmonei ekonominį pranašumą valstybė narė veikė kaip ūkio subjektas, o ne kaip valdžios institucija. Privataus investuotojo kriterijų reikia taikyti ir tada, kai taip, kaip elgėsi valstybė narė, privatus ūkio subjektas bent iš principo galėtų elgtis siekdamas gauti pelno arba sumažinti nuostolius (80). |
| --- | --- |

(142)

Vis dėlto iš jurisprudencijos (79) matyti, kad privataus investuotojo kriterijus paprastai taikomas, kai suteikdama įmonei ekonominį pranašumą valstybė narė veikė kaip ūkio subjektas, o ne kaip valdžios institucija. Privataus investuotojo kriterijų reikia taikyti ir tada, kai taip, kaip elgėsi valstybė narė, privatus ūkio subjektas bent iš principo galėtų elgtis siekdamas gauti pelno arba sumažinti nuostolius (80).

79

80

| (143) | Komisija visų pirma pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos mano, jog viso Bovė oro uosto eksploatavimas neturėtų būti laikomas bendrojo ekonominio intereso paslauga (toliau – BEIP) (81). Ji taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzijos valdžios institucijos taip pat nesirėmė rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo taikymu šiuo atveju suteiktoms subsidijoms investicijoms. |
| --- | --- |

(143)

Komisija visų pirma pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos mano, jog viso Bovė oro uosto eksploatavimas neturėtų būti laikomas bendrojo ekonominio intereso paslauga (toliau – BEIP) (81). Ji taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzijos valdžios institucijos taip pat nesirėmė rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo taikymu šiuo atveju suteiktoms subsidijoms investicijoms.

81

| (144) | Tačiau reikėtų priminti, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principas nėra išimtis, kuri būtų taikoma tik valstybės narės prašymu. Iš tiesų šis principas, jei taikomas, yra vienas iš veiksnių, į kuriuos Komisija privalo atsižvelgti, siekdama nustatyti tokios pagalbos buvimą. Jei valstybė narė netaiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijaus, siekiant nustatyti, ar šis kriterijus taikytinas, reikia remtis valstybės narės veiksmų ekonominiu pobūdžiu, o ne būdu, kuriuo ši valstybė narė subjektyviai ketino veikti, arba alternatyviais veiksmais, kuriuos ši valstybė narė buvo numačiusi prieš priimdama nagrinėjamąją priemonę (82). |
| --- | --- |

(144)

Tačiau reikėtų priminti, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principas nėra išimtis, kuri būtų taikoma tik valstybės narės prašymu. Iš tiesų šis principas, jei taikomas, yra vienas iš veiksnių, į kuriuos Komisija privalo atsižvelgti, siekdama nustatyti tokios pagalbos buvimą. Jei valstybė narė netaiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijaus, siekiant nustatyti, ar šis kriterijus taikytinas, reikia remtis valstybės narės veiksmų ekonominiu pobūdžiu, o ne būdu, kuriuo ši valstybė narė subjektyviai ketino veikti, arba alternatyviais veiksmais, kuriuos ši valstybė narė buvo numačiusi prieš priimdama nagrinėjamąją priemonę (82).

82

| (145) | Reikėtų priminti, kad, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje, iki 2008 m. kovo 1 d. Bovė oro uosto savininkė buvo valstybė, o CCIO buvo atsakingi už jo valdymą ir eksploatavimą pagal AOT, o vėliau – pagal viešųjų įrenginių naudojimo koncesiją. |
| --- | --- |

(145)

Reikėtų priminti, kad, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje, iki 2008 m. kovo 1 d. Bovė oro uosto savininkė buvo valstybė, o CCIO buvo atsakingi už jo valdymą ir eksploatavimą pagal AOT, o vėliau – pagal viešųjų įrenginių naudojimo koncesiją.

1 programa

1 programa

| (146) | Kalbant apie 1 programą, Komisija mano, kad vietos valdžios institucijos, teikiančios CCIO 1 programoje numatytas subsidijas, veikė ne kaip ekonominės veiklos vykdytojai. |
| --- | --- |

(146)

Kalbant apie 1 programą, Komisija mano, kad vietos valdžios institucijos, teikiančios CCIO 1 programoje numatytas subsidijas, veikė ne kaip ekonominės veiklos vykdytojai.

| (147) | Komisija mano, kad Pikardijos regionas, Uazos departamentas ir CCB pagal 1 programą ir tuo metu, kai buvo suteiktos subsidijos investicijoms (83), iš esmės negalėjo tikėtis jokios finansinės grąžos už dalyvavimą CCIO investicijose Bovė oro uoste. |
| --- | --- |

(147)

Komisija mano, kad Pikardijos regionas, Uazos departamentas ir CCB pagal 1 programą ir tuo metu, kai buvo suteiktos subsidijos investicijoms (83), iš esmės negalėjo tikėtis jokios finansinės grąžos už dalyvavimą CCIO investicijose Bovė oro uoste.

83

| (148) | Iš tiesų, minėtos trys valdžios institucijos nebuvo CCIO akcininkės ir tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, neturėjo jokių nuosavybės teisių į oro uostą. Be to, finansavimo susitarimuose, kuriuos kiekviena iš vietos valdžios institucijų sudarė su CCIO (84), nebuvo numatyta teisė į pelno dalį ar pelno pasidalijimo už suteiktas subsidijas tvarka. |
| --- | --- |

(148)

Iš tiesų, minėtos trys valdžios institucijos nebuvo CCIO akcininkės ir tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, neturėjo jokių nuosavybės teisių į oro uostą. Be to, finansavimo susitarimuose, kuriuos kiekviena iš vietos valdžios institucijų sudarė su CCIO (84), nebuvo numatyta teisė į pelno dalį ar pelno pasidalijimo už suteiktas subsidijas tvarka.

84

| (149) | Be to, šios subsidijos buvo skirtos tik regiono ekonomikos plėtrai remti ir aplinkos apsaugai bei vietos gyventojų saugumui didinti (85). Tačiau taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijų nebuvo galima atsižvelgti į viešojo intereso aspektus (86). |
| --- | --- |

(149)

Be to, šios subsidijos buvo skirtos tik regiono ekonomikos plėtrai remti ir aplinkos apsaugai bei vietos gyventojų saugumui didinti (85). Tačiau taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijų nebuvo galima atsižvelgti į viešojo intereso aspektus (86).

85

86

| (150) | Todėl negalima daryti išvados, kad minėtų valdžios institucijų veiksmus, kad ir iš principo, būtų galėjęs atlikti privatus ūkio subjektas, siekiantis gauti finansinės naudos. Taigi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijus šiuo atveju netaikytinas pagal 1 programą suteiktoms subsidijoms. |
| --- | --- |

(150)

Todėl negalima daryti išvados, kad minėtų valdžios institucijų veiksmus, kad ir iš principo, būtų galėjęs atlikti privatus ūkio subjektas, siekiantis gauti finansinės naudos. Taigi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijus šiuo atveju netaikytinas pagal 1 programą suteiktoms subsidijoms.

| (151) | Kadangi tuo metu, kai buvo suteiktos subsidijos, CCIO pagal 1997 m. AOT buvo atsakingi už Bovė oro uosto infrastruktūros ir įrangos plėtrą (87), jie turėjo patys prisiimti atsakomybę už 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytas investicijas, išskyrus investicijas, susijusias su valstybės uždaviniais (88). Todėl subsidijos investicijoms, kurias jie gavo pagal 1 programą, leido išvengti išlaidų, kurios paprastai turėtų būti dengiamos iš nuosavų finansinių išteklių. Todėl šiomis subsidijomis rūmams buvo suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(151)

Kadangi tuo metu, kai buvo suteiktos subsidijos, CCIO pagal 1997 m. AOT buvo atsakingi už Bovė oro uosto infrastruktūros ir įrangos plėtrą (87), jie turėjo patys prisiimti atsakomybę už 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytas investicijas, išskyrus investicijas, susijusias su valstybės uždaviniais (88). Todėl subsidijos investicijoms, kurias jie gavo pagal 1 programą, leido išvengti išlaidų, kurios paprastai turėtų būti dengiamos iš nuosavų finansinių išteklių. Todėl šiomis subsidijomis rūmams buvo suteiktas ekonominis pranašumas.

87

88

2 programa

2 programa

| (152) | Dėl 1 programos pateikti argumentai taip pat galioja subsidijoms, kurios buvo skirtos pagal 2 programą. Komisija iš esmės mano, kad vietos valdžios institucijos, teikiančios CCIO 2 programoje numatytas subsidijas, veikė ne kaip ekonominės veiklos vykdytojai. |
| --- | --- |

(152)

Dėl 1 programos pateikti argumentai taip pat galioja subsidijoms, kurios buvo skirtos pagal 2 programą. Komisija iš esmės mano, kad vietos valdžios institucijos, teikiančios CCIO 2 programoje numatytas subsidijas, veikė ne kaip ekonominės veiklos vykdytojai.

| (153) | Tačiau Komisija pažymi, kad nors finansavimo susitarimas tarp CCIO ir Uazos departamento buvo sudarytas 2006 m. gruodžio 18 d. (t. y. iki oro uosto nuosavybės teisės perdavimo SMABT), finansavimo susitarimai su Pikardijos regionu ir CCB buvo sudaryti po 2007 m. kovo 1 d., t. y. po to, kai buvo pasirašytas susitarimas dėl Bovė oro uosto nuosavybės teisių suteikimo SMABT, įsigaliojęs nuo 2008 m. kovo 1 d. (89) Vis dėlto Komisija mano, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijus neturėtų būti taikomas subsidijoms, išmokėtoms pagal 2 programą, dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(153)

Tačiau Komisija pažymi, kad nors finansavimo susitarimas tarp CCIO ir Uazos departamento buvo sudarytas 2006 m. gruodžio 18 d. (t. y. iki oro uosto nuosavybės teisės perdavimo SMABT), finansavimo susitarimai su Pikardijos regionu ir CCB buvo sudaryti po 2007 m. kovo 1 d., t. y. po to, kai buvo pasirašytas susitarimas dėl Bovė oro uosto nuosavybės teisių suteikimo SMABT, įsigaliojęs nuo 2008 m. kovo 1 d. (89) Vis dėlto Komisija mano, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijus neturėtų būti taikomas subsidijoms, išmokėtoms pagal 2 programą, dėl toliau nurodytų priežasčių.

89

| (154) | Pirma, kiekviena vietos valdžios institucija sudarė finansavimo susitarimus su CCIO individualiai, o ne SMABT vardu. Tačiau tik SMABT, t. y. šias tris vietos valdžios institucijas jungiantis subjektas, o ne kiekviena institucija atskirai, galėjo tikėtis finansinės grąžos iš finansuojamų investicijų. Šiuo atžvilgiu SMABT įstatuose nenumatytas joks iš jos veiklos gauto pelno perskirstymas valdžios institucijoms, kurios yra jos narės. Be to, nė viename iš finansavimo susitarimų nebuvo numatyta teisė į pelno dalį ar pelno pasidalijimo už suteiktas subsidijas tvarka. |
| --- | --- |

(154)

Pirma, kiekviena vietos valdžios institucija sudarė finansavimo susitarimus su CCIO individualiai, o ne SMABT vardu. Tačiau tik SMABT, t. y. šias tris vietos valdžios institucijas jungiantis subjektas, o ne kiekviena institucija atskirai, galėjo tikėtis finansinės grąžos iš finansuojamų investicijų. Šiuo atžvilgiu SMABT įstatuose nenumatytas joks iš jos veiklos gauto pelno perskirstymas valdžios institucijoms, kurios yra jos narės. Be to, nė viename iš finansavimo susitarimų nebuvo numatyta teisė į pelno dalį ar pelno pasidalijimo už suteiktas subsidijas tvarka.

| (155) | Be to, šios subsidijos buvo skirtos tik regiono ekonomikos plėtrai remti ir aplinkos apsaugai bei vietos gyventojų saugumui didinti (90). Tačiau taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijų nebuvo galima atsižvelgti į viešojo intereso aspektus. |
| --- | --- |

(155)

Be to, šios subsidijos buvo skirtos tik regiono ekonomikos plėtrai remti ir aplinkos apsaugai bei vietos gyventojų saugumui didinti (90). Tačiau taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijų nebuvo galima atsižvelgti į viešojo intereso aspektus.

90

| (156) | Todėl negalima daryti išvados, kad minėtų valdžios institucijų veiksmus, kad ir iš principo, būtų galėjęs atlikti privatus ūkio subjektas, siekiantis gauti finansinės naudos. Taigi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijus šiuo atveju netaikytinas pagal 2 programą suteiktoms subsidijoms. |
| --- | --- |

(156)

Todėl negalima daryti išvados, kad minėtų valdžios institucijų veiksmus, kad ir iš principo, būtų galėjęs atlikti privatus ūkio subjektas, siekiantis gauti finansinės naudos. Taigi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijus šiuo atveju netaikytinas pagal 2 programą suteiktoms subsidijoms.

| (157) | Kadangi tuo metu, kai buvo suteiktos subsidijos, CCIO pagal 2002 m. viešųjų įrenginių naudojimo koncesiją buvo atsakingi už Bovė oro uosto infrastruktūros ir įrangos plėtrą (91), jie turėjo patys prisiimti atsakomybę už 39 konstatuojamojoje dalyje nurodytas investicijas, išskyrus investicijas, susijusias su valstybės uždaviniais (92). Todėl subsidijos investicijoms, kurias jie gavo pagal 2 programą, leido išvengti išlaidų, kurios paprastai turėtų būti dengiamos iš nuosavų finansinių išteklių. Todėl šiomis subsidijomis rūmams buvo suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(157)

Kadangi tuo metu, kai buvo suteiktos subsidijos, CCIO pagal 2002 m. viešųjų įrenginių naudojimo koncesiją buvo atsakingi už Bovė oro uosto infrastruktūros ir įrangos plėtrą (91), jie turėjo patys prisiimti atsakomybę už 39 konstatuojamojoje dalyje nurodytas investicijas, išskyrus investicijas, susijusias su valstybės uždaviniais (92). Todėl subsidijos investicijoms, kurias jie gavo pagal 2 programą, leido išvengti išlaidų, kurios paprastai turėtų būti dengiamos iš nuosavų finansinių išteklių. Todėl šiomis subsidijomis rūmams buvo suteiktas ekonominis pranašumas.

91

92

3 programa

3 programa

| (158) | Kalbant apie subsidijų investicijoms, kurias SMABT išmokėjo įmonei SAGEB pagal VPPS, Komisija pažymi, kad šios subsidijos buvo numatytos VPPS, siekiant remti SAGEB skirtos investicijų programos įgyvendinimą jos pačios lėšomis. Pagal šią VPPS SMABT, kaip koncesiją suteikiančiai institucijai, visą VPPS galiojimo laikotarpį buvo mokamas 10 795 243 EUR dydžio valstybinis mokestis už naudojimą (93), taip pat buvo suteikta teisė į SMABT investicijų dalį (94). Teisė į pelno dalį atsirado tam tikromis sąlygomis (95), o jos suma sudarė 50 % perteklinės grąžos (96). |
| --- | --- |

(158)

Kalbant apie subsidijų investicijoms, kurias SMABT išmokėjo įmonei SAGEB pagal VPPS, Komisija pažymi, kad šios subsidijos buvo numatytos VPPS, siekiant remti SAGEB skirtos investicijų programos įgyvendinimą jos pačios lėšomis. Pagal šią VPPS SMABT, kaip koncesiją suteikiančiai institucijai, visą VPPS galiojimo laikotarpį buvo mokamas 10 795 243 EUR dydžio valstybinis mokestis už naudojimą (93), taip pat buvo suteikta teisė į SMABT investicijų dalį (94). Teisė į pelno dalį atsirado tam tikromis sąlygomis (95), o jos suma sudarė 50 % perteklinės grąžos (96).

93

94

95

96

| (159) | Komisija taip pat pažymi, kad šios sąlygos buvo nustatytos paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus dėl koncesijos eksploatuoti Bovė oro uostą ir oro uostą su Paryžiumi jungiančią liniją, pagal kurio sąlygas kandidatai į savo pasiūlymą turėjo įtraukti investicijų planą. Konkursas vyko derybų su išankstiniu skelbimu apie pirkimą būdu. Pateikus penkias kandidatūras ir keturis pasiūlymus, SMABT nusprendė priimti du pasiūlymus ir pradėti derybas su CCIO ir „Veolia“ grupe ir su grupe, kurią sudarė „Vinci“, „Airports-Vinci“, „SA Keolis“ bei „Groupe K Finance“. Pakvietusi abi grupes pateikti galutinius pasiūlymus, visų pirma remdamasi atskaitos scenarijumi, pagal kurį iki 2022 m. numatoma kontroliuojama oro eismo plėtra skrydžių skaičių padidinant iki 21 000, SMABT koncesijos sutartį galiausiai sudarė su CCIO ir „Veolia“ grupe. |
| --- | --- |

(159)

Komisija taip pat pažymi, kad šios sąlygos buvo nustatytos paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus dėl koncesijos eksploatuoti Bovė oro uostą ir oro uostą su Paryžiumi jungiančią liniją, pagal kurio sąlygas kandidatai į savo pasiūlymą turėjo įtraukti investicijų planą. Konkursas vyko derybų su išankstiniu skelbimu apie pirkimą būdu. Pateikus penkias kandidatūras ir keturis pasiūlymus, SMABT nusprendė priimti du pasiūlymus ir pradėti derybas su CCIO ir „Veolia“ grupe ir su grupe, kurią sudarė „Vinci“, „Airports-Vinci“, „SA Keolis“ bei „Groupe K Finance“. Pakvietusi abi grupes pateikti galutinius pasiūlymus, visų pirma remdamasi atskaitos scenarijumi, pagal kurį iki 2022 m. numatoma kontroliuojama oro eismo plėtra skrydžių skaičių padidinant iki 21 000, SMABT koncesijos sutartį galiausiai sudarė su CCIO ir „Veolia“ grupe.

| (160) | Pirma, Komisija mano, kad šiuo atveju nekyla jokių abejonių dėl rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijaus taikomumo subsidijoms investicijoms, kurias SMABT pagal VPPS suteikė įmonei SAGEB. |
| --- | --- |

(160)

Pirma, Komisija mano, kad šiuo atveju nekyla jokių abejonių dėl rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijaus taikomumo subsidijoms investicijoms, kurias SMABT pagal VPPS suteikė įmonei SAGEB.

| (161) | SMABT, kaip Bovė oro uosto savininkė, nusprendė mokėti šias subsidijas pagal VPPS, kurioje numatyta oro uosto valdymą perduoti įmonei SAGEB, skiriant SMABT finansinį atlygį. Kitaip tariant, valdžios institucija, kuri buvo infrastruktūros objekto savininkė, nusprendė už finansinį atlygį perduoti jo valdymą ekonominę veiklą vykdžiusiai trečiajai šaliai. Šį požiūrį, kad ir iš principo, galėtų taikyti privatus ūkio subjektas, siekiantis gauti pelno arba padidinti jam priklausančio turto vertę, perduodamas jo valdymą trečiajai šaliai. |
| --- | --- |

(161)

SMABT, kaip Bovė oro uosto savininkė, nusprendė mokėti šias subsidijas pagal VPPS, kurioje numatyta oro uosto valdymą perduoti įmonei SAGEB, skiriant SMABT finansinį atlygį. Kitaip tariant, valdžios institucija, kuri buvo infrastruktūros objekto savininkė, nusprendė už finansinį atlygį perduoti jo valdymą ekonominę veiklą vykdžiusiai trečiajai šaliai. Šį požiūrį, kad ir iš principo, galėtų taikyti privatus ūkio subjektas, siekiantis gauti pelno arba padidinti jam priklausančio turto vertę, perduodamas jo valdymą trečiajai šaliai.

| (162) | Be to, sprendimas dėl Bovė oro uosto valdymo koncesijos perdavimo buvo priimtas siekiant patikėti įgaliotajam subjektui Bovė oro uosto tvarkymą, techninę priežiūrą ir eksploatavimą, autobusų linijos tarp Paryžiaus ir Bovė oro uosto eksploatavimą ir investicijų programos, skirtos Bovė oro uosto komercinei infrastruktūrai plėtoti, vykdymą (19 konstatuojamoji dalis). Todėl šių uždavinių tikslas apskritai ir iš esmės buvo komercinis. Tas pats pasakytina apie SMABT siektus tikslus, iš kurių vienas buvo visų pirma plėtoti komercinį eismą kuo labiau išnaudojant pagal teisės aktus leidžiamus pajėgumus (žr. 167 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(162)

Be to, sprendimas dėl Bovė oro uosto valdymo koncesijos perdavimo buvo priimtas siekiant patikėti įgaliotajam subjektui Bovė oro uosto tvarkymą, techninę priežiūrą ir eksploatavimą, autobusų linijos tarp Paryžiaus ir Bovė oro uosto eksploatavimą ir investicijų programos, skirtos Bovė oro uosto komercinei infrastruktūrai plėtoti, vykdymą (19 konstatuojamoji dalis). Todėl šių uždavinių tikslas apskritai ir iš esmės buvo komercinis. Tas pats pasakytina apie SMABT siektus tikslus, iš kurių vienas buvo visų pirma plėtoti komercinį eismą kuo labiau išnaudojant pagal teisės aktus leidžiamus pajėgumus (žr. 167 konstatuojamąją dalį).

| (163) | Vadinasi, galimas atrankinis pranašumas, suteiktas pagal 3 programą, turi būti nagrinėjamas taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principą. |
| --- | --- |

(163)

Vadinasi, galimas atrankinis pranašumas, suteiktas pagal 3 programą, turi būti nagrinėjamas taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principą.

| (164) | Kaip nurodyta 159 konstatuojamojoje dalyje, subsidijos pagal 3 programą buvo sutarčių rinkinio, dėl kurio SMABT paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus, dalis. Todėl, siekdama patikrinti, ar šiomis subsidijomis įmonei SAGEB buvo suteiktas pranašumas, kurio ji nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turi išnagrinėti, ar kvietimas teikti pasiūlymus, pagal kurį prireikus buvo numatyta mokėti subsidijas, buvo paskelbtas laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo. |
| --- | --- |

(164)

Kaip nurodyta 159 konstatuojamojoje dalyje, subsidijos pagal 3 programą buvo sutarčių rinkinio, dėl kurio SMABT paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus, dalis. Todėl, siekdama patikrinti, ar šiomis subsidijomis įmonei SAGEB buvo suteiktas pranašumas, kurio ji nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turi išnagrinėti, ar kvietimas teikti pasiūlymus, pagal kurį prireikus buvo numatyta mokėti subsidijas, buvo paskelbtas laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo.

| (165) | Reikėtų priminti, kad kalbant apie valdžios institucijų vykdomą paslaugų pirkimą pažymėtina, kad šis pirkimas iš principo turi būti vykdomas laikantis antrinėje Sąjungos teisėje numatytų viešojo pirkimo sutarčių sudarymo taisyklių. Šiuo atveju tokios viešojo pirkimo procedūros, vykdomos prieš valstybės narės valdžios institucijai įsigyjant paslaugas, buvimas paprastai laikomas pakankamu, kad būtų užkirstas kelias šiai valstybei narei suteikti pasirinktam paslaugų teikėjui pranašumą, kurio jis kitu atveju įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų gavęs (97). Iš esmės taip yra tuo atveju, kai oro uosto komercinio eksploatavimo koncesija suteikiama konkurencinio, skaidraus, nediskriminacinio ir besąlygiško konkurso tvarka, laikantis SESV įtvirtintų viešųjų pirkimų principų, su sąlyga, kad atrenkant pirkėją ar pardavėją (98), kurį būtų pasirinkęs privatus veiklos vykdytojas, esantis tokioje pačioje padėtyje kaip SMABT, taikomi tinkami kriterijai. |
| --- | --- |

(165)

Reikėtų priminti, kad kalbant apie valdžios institucijų vykdomą paslaugų pirkimą pažymėtina, kad šis pirkimas iš principo turi būti vykdomas laikantis antrinėje Sąjungos teisėje numatytų viešojo pirkimo sutarčių sudarymo taisyklių. Šiuo atveju tokios viešojo pirkimo procedūros, vykdomos prieš valstybės narės valdžios institucijai įsigyjant paslaugas, buvimas paprastai laikomas pakankamu, kad būtų užkirstas kelias šiai valstybei narei suteikti pasirinktam paslaugų teikėjui pranašumą, kurio jis kitu atveju įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų gavęs (97). Iš esmės taip yra tuo atveju, kai oro uosto komercinio eksploatavimo koncesija suteikiama konkurencinio, skaidraus, nediskriminacinio ir besąlygiško konkurso tvarka, laikantis SESV įtvirtintų viešųjų pirkimų principų, su sąlyga, kad atrenkant pirkėją ar pardavėją (98), kurį būtų pasirinkęs privatus veiklos vykdytojas, esantis tokioje pačioje padėtyje kaip SMABT, taikomi tinkami kriterijai.

97

98

| (166) | Konkursas pirma turi būti konkurencinis, kad jame galėtų dalyvauti visi suinteresuoti ir reikalavimus atitinkantys konkurso dalyviai. Procedūra taip pat turi būti skaidri, kad būtų sudarytos sąlygos visiems suinteresuotiems konkurso dalyviams kiekviename konkurso etape gauti vienodą ir tinkamą informaciją. Trečia, kad sudarysimas sandoris atitiktų rinkos sąlygas, būtina visais procedūros etapais užtikrinti nediskriminacines sąlygas visiems konkurso dalyviams ir prieš prasidedant konkursui nustatyti objektyvius atrankos ir sutarties skyrimo kriterijus. |
| --- | --- |

(166)

Konkursas pirma turi būti konkurencinis, kad jame galėtų dalyvauti visi suinteresuoti ir reikalavimus atitinkantys konkurso dalyviai. Procedūra taip pat turi būti skaidri, kad būtų sudarytos sąlygos visiems suinteresuotiems konkurso dalyviams kiekviename konkurso etape gauti vienodą ir tinkamą informaciją. Trečia, kad sudarysimas sandoris atitiktų rinkos sąlygas, būtina visais procedūros etapais užtikrinti nediskriminacines sąlygas visiems konkurso dalyviams ir prieš prasidedant konkursui nustatyti objektyvius atrankos ir sutarties skyrimo kriterijus.

pirma

taip pat

Trečia

| (167) | Remiantis Prancūzijos pateikta informacija, konkursas buvo paskelbtas oficialiuose teisiniuose pranešimuose, visų pirma Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir specializuotame leidinyje. Konkurso sąlygų (99) 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad SMABT siekė šių tikslų:






  — | iki 2012 m. plėtoti eismą komercinių skrydžių skaičių padidinant ne daugiau kaip iki 21 000 per metus, kaip nustatyta Triukšmo valdymo plane; |
| --- | --- | --- |

(167)

Remiantis Prancūzijos pateikta informacija, konkursas buvo paskelbtas oficialiuose teisiniuose pranešimuose, visų pirma Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir specializuotame leidinyje. Konkurso sąlygų (99) 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad SMABT siekė šių tikslų:

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

99

—

iki 2012 m. plėtoti eismą komercinių skrydžių skaičių padidinant ne daugiau kaip iki 21 000 per metus, kaip nustatyta Triukšmo valdymo plane;

| — | gauti ekonominę naudą – tiesioginį ir netiesioginį užimtumą, susijusį su platformos veikimu, taip pat turizmą ir verslo parkus; |
| --- | --- |

—

gauti ekonominę naudą – tiesioginį ir netiesioginį užimtumą, susijusį su platformos veikimu, taip pat turizmą ir verslo parkus;

| — | įtraukti oro uosto valdymą į šiuo metu rengiamą aplinkosaugos planą. |
| --- | --- |

—

įtraukti oro uosto valdymą į šiuo metu rengiamą aplinkosaugos planą.

| (168) | Konkurso sąlygų 7 straipsnyje taip pat numatyta, kad kandidatų, dalyvaujančių konkurse dėl Bovė oro uosto eksploatavimo viešųjų paslaugų perdavimo, pasiūlymai bus vertinami pagal šiuos kriterijus:






  — | oro uosto veiklos organizavimui ir eksploatavimui naudojamų išteklių pobūdis ir kokybė (vadovybė, žmogiškieji ištekliai, tarpmiestinių autobusų linijos eksploatavimas, darnaus vystymosi reikalavimai); |
| --- | --- | --- |

(168)

Konkurso sąlygų 7 straipsnyje taip pat numatyta, kad kandidatų, dalyvaujančių konkurse dėl Bovė oro uosto eksploatavimo viešųjų paslaugų perdavimo, pasiūlymai bus vertinami pagal šiuos kriterijus:

—

oro uosto veiklos organizavimui ir eksploatavimui naudojamų išteklių pobūdis ir kokybė (vadovybė, žmogiškieji ištekliai, tarpmiestinių autobusų linijos eksploatavimas, darnaus vystymosi reikalavimai);

| — | bendras oro uosto eksploatavimo ekonomiškumas ir SMABT bei įgaliotojo subjekto finansiniai santykiai ir |
| --- | --- |

—

bendras oro uosto eksploatavimo ekonomiškumas ir SMABT bei įgaliotojo subjekto finansiniai santykiai ir

| — | investicijų programos kokybė. |
| --- | --- |

—

investicijų programos kokybė.

| (169) | Komisija pažymi, kad kandidatai turėjo vienodas galimybes susipažinti su įvairia informacija ir dokumentais, įskaitant visų pirma sutarties projektą ir jos išsamius priedus, finansinius aspektus, susijusius su CCIO apskaita pagal 2002 m. su valstybe sudarytą koncesijos sutartį (100), turto, kuris buvo suteiktas įgaliotajam subjektui, sąrašą, esamas nuvertėjimo lenteles, kuriose nurodyta turto būklė, galiojančias oro uosto paslaugų teikimo sutartis, SMABT ir CCIO sudarytos autobusų linijos eksploatavimo sutarties konsoliduotąją redakciją ir su šia veikla susijusius ekonominius bei finansinius duomenis, taip pat oro uosto veiklai vykdyti skirtų darbuotojų sąrašą ir įvairias oro uostui taikomų taisyklių (triukšmo valdymo plano, aplinkos vertinimo, policijos nutarimų, veiklos nuostatų ir kt.) ištraukas. Įmonėms skirtos konkurso sąlygos buvo pateiktos elektroniniu būdu (CD-Rom) ir iki pasiūlymų pateikimo termino kandidatai galėjo elektroniniu būdu užduoti klausimus. Be to, kiekvienam kandidatui buvo suteikta galimybė susipažinti su dokumentais fiziškai SMABT patalpose ir kiekvienam kandidatui buvo surengtas apsilankymas oro uosto įrenginiuose. |
| --- | --- |

(169)

Komisija pažymi, kad kandidatai turėjo vienodas galimybes susipažinti su įvairia informacija ir dokumentais, įskaitant visų pirma sutarties projektą ir jos išsamius priedus, finansinius aspektus, susijusius su CCIO apskaita pagal 2002 m. su valstybe sudarytą koncesijos sutartį (100), turto, kuris buvo suteiktas įgaliotajam subjektui, sąrašą, esamas nuvertėjimo lenteles, kuriose nurodyta turto būklė, galiojančias oro uosto paslaugų teikimo sutartis, SMABT ir CCIO sudarytos autobusų linijos eksploatavimo sutarties konsoliduotąją redakciją ir su šia veikla susijusius ekonominius bei finansinius duomenis, taip pat oro uosto veiklai vykdyti skirtų darbuotojų sąrašą ir įvairias oro uostui taikomų taisyklių (triukšmo valdymo plano, aplinkos vertinimo, policijos nutarimų, veiklos nuostatų ir kt.) ištraukas. Įmonėms skirtos konkurso sąlygos buvo pateiktos elektroniniu būdu (CD-Rom) ir iki pasiūlymų pateikimo termino kandidatai galėjo elektroniniu būdu užduoti klausimus. Be to, kiekvienam kandidatui buvo suteikta galimybė susipažinti su dokumentais fiziškai SMABT patalpose ir kiekvienam kandidatui buvo surengtas apsilankymas oro uosto įrenginiuose.

100

| (170) | Komisija pažymi, kad šiuos elementus patvirtino nacionaliniai administraciniai teismai, išnagrinėję prieš sudarant sutartį dviejų neatrinktų kandidatų pateiktus du prašymus taikyti laikinąsias apsaugos priemones, kurie taip pat nusprendė, kad vykdant nagrinėjamąją procedūrą buvo laikomasi pagrįstų kandidatūrų ir pasiūlymų pateikimo terminų (101). Apskritai šie teismai padarė išvadą, kad procedūra buvo vykdoma viešuosiuose pirkimuose laikantis vienodo požiūrio ir skaidrumo principo. Galiausiai Komisija pažymi, kad per procedūrą palyginti daug kandidatų (penki) galėjo pateikti pasiūlymą žinodami apie atrankos kriterijus ir SMABT siektus tikslus. |
| --- | --- |

(170)

Komisija pažymi, kad šiuos elementus patvirtino nacionaliniai administraciniai teismai, išnagrinėję prieš sudarant sutartį dviejų neatrinktų kandidatų pateiktus du prašymus taikyti laikinąsias apsaugos priemones, kurie taip pat nusprendė, kad vykdant nagrinėjamąją procedūrą buvo laikomasi pagrįstų kandidatūrų ir pasiūlymų pateikimo terminų (101). Apskritai šie teismai padarė išvadą, kad procedūra buvo vykdoma viešuosiuose pirkimuose laikantis vienodo požiūrio ir skaidrumo principo. Galiausiai Komisija pažymi, kad per procedūrą palyginti daug kandidatų (penki) galėjo pateikti pasiūlymą žinodami apie atrankos kriterijus ir SMABT siektus tikslus.

101

| (171) | Taigi nagrinėjamoji procedūra buvo vykdoma laikantis konkurencijos, skaidrumo ir nediskriminavimo principų. |
| --- | --- |

(171)

Taigi nagrinėjamoji procedūra buvo vykdoma laikantis konkurencijos, skaidrumo ir nediskriminavimo principų.

| (172) | Tačiau Komisija primena, kad, kalbant apie kriterijų, susijusį su konkurso besąlygiškumu, kai viešosios įstaigos perka turtą, prekes ir paslaugas, visos konkrečios konkurso sąlygos turėtų būti nediskriminacinės ir glaudžiai bei objektyviai susijusios su sutarties dalyku ir jos konkrečiu ekonominiu tikslu. Jomis turėtų būti užtikrinta, kad ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas atitiktų rinkos vertę. Todėl kriterijai turėtų būti apibrėžti taip, kad būtų sudarytos sąlygos veiksmingai konkurenciniam konkursui, kuriuo užtikrinama, kad konkurso laimėtojo grąža būtų įprasta, bet ne didesnė. Praktikoje tai reiškia, kad turėtų būti rengiami konkursai, kuriuose labai svarbia bus laikoma pasiūlymo kaina arba kuriuose konkurencingas rezultatas gali būti pasiektas kitais būdais (102). |
| --- | --- |

(172)

Tačiau Komisija primena, kad, kalbant apie kriterijų, susijusį su konkurso besąlygiškumu, kai viešosios įstaigos perka turtą, prekes ir paslaugas, visos konkrečios konkurso sąlygos turėtų būti nediskriminacinės ir glaudžiai bei objektyviai susijusios su sutarties dalyku ir jos konkrečiu ekonominiu tikslu. Jomis turėtų būti užtikrinta, kad ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas atitiktų rinkos vertę. Todėl kriterijai turėtų būti apibrėžti taip, kad būtų sudarytos sąlygos veiksmingai konkurenciniam konkursui, kuriuo užtikrinama, kad konkurso laimėtojo grąža būtų įprasta, bet ne didesnė. Praktikoje tai reiškia, kad turėtų būti rengiami konkursai, kuriuose labai svarbia bus laikoma pasiūlymo kaina arba kuriuose konkurencingas rezultatas gali būti pasiektas kitais būdais (102).

102

| (173) | Komisija pažymi, kad pasiūlymų atrankos kriterijai nebuvo nei suskirstyti pagal svarbą, nei įvertinti. SMABT iš tikrųjų nenustatė kiekvieno kriterijaus svarbos ir tai jai suteikė gana didelę veiksmų laisvę renkantis pasiūlymus. Taigi, nors bendras sutarties ekonomiškumas iš tiesų buvo vienas iš kriterijų, į kuriuos atsižvelgė SMABT, negalima teigti, kad konkurso sąlygose šiam kriterijui iš esmės suteikiama didesnė svarba nei kitiems kriterijams. Todėl Komisija turi patikrinti, ar ši procedūra iš tikrųjų suteikė SAGEB ekonominį pranašumą, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(173)

Komisija pažymi, kad pasiūlymų atrankos kriterijai nebuvo nei suskirstyti pagal svarbą, nei įvertinti. SMABT iš tikrųjų nenustatė kiekvieno kriterijaus svarbos ir tai jai suteikė gana didelę veiksmų laisvę renkantis pasiūlymus. Taigi, nors bendras sutarties ekonomiškumas iš tiesų buvo vienas iš kriterijų, į kuriuos atsižvelgė SMABT, negalima teigti, kad konkurso sąlygose šiam kriterijui iš esmės suteikiama didesnė svarba nei kitiems kriterijams. Todėl Komisija turi patikrinti, ar ši procedūra iš tikrųjų suteikė SAGEB ekonominį pranašumą, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis.

| (174) | Visų pirma Komisija pažymi, kad iš penkių kandidatų, kuriems leista pateikti pasiūlymą, vienas procedūros metu atsisakė pateikti pasiūlymą, o du kiti pateikė pasiūlymus, neatitinkančius SMABT nustatytų finansinių sąlygų. Pavyzdžiui, GTS grupės atveju viešųjų paslaugų perdavimo komitetas, atsakingas už pasiūlymų analizę, nustatė, kad ši grupė nepateikė informacijos apie numatomą grąžą; jos finansavimo savo lėšomis pajėgumai nebuvo sumodeliuoti (nebuvo numatyti pajėgumai finansuoti nuosavomis lėšomis), nebuvo pateiktas numatomų mokesčių ir teisės į pelno dalį modeliavimas ir grupė nenurodė savo investicijų finansavimo būdo. Todėl būtent dėl finansinių priežasčių SMABT atmetė du pasiūlymus jų analizės etape ir pradėjo derybų procedūrą dėl dviejų likusių pasiūlymų. |
| --- | --- |

(174)

Visų pirma Komisija pažymi, kad iš penkių kandidatų, kuriems leista pateikti pasiūlymą, vienas procedūros metu atsisakė pateikti pasiūlymą, o du kiti pateikė pasiūlymus, neatitinkančius SMABT nustatytų finansinių sąlygų. Pavyzdžiui, GTS grupės atveju viešųjų paslaugų perdavimo komitetas, atsakingas už pasiūlymų analizę, nustatė, kad ši grupė nepateikė informacijos apie numatomą grąžą; jos finansavimo savo lėšomis pajėgumai nebuvo sumodeliuoti (nebuvo numatyti pajėgumai finansuoti nuosavomis lėšomis), nebuvo pateiktas numatomų mokesčių ir teisės į pelno dalį modeliavimas ir grupė nenurodė savo investicijų finansavimo būdo. Todėl būtent dėl finansinių priežasčių SMABT atmetė du pasiūlymus jų analizės etape ir pradėjo derybų procedūrą dėl dviejų likusių pasiūlymų.

| (175) | Tiek „Vinci Airport“ grupės, tiek CCIO ir „Veolia“ grupės SMABT pateiktuose pasiūlymuose buvo aprašyti keli variantai pagal skrydžių skaičių, leidžiamą pagal Bovė oro uostui taikomą triukšmo valdymo planą. Taigi derybų metu SMABT paprašė abiejų konkurso dalyvių pateikti pasiūlymą, pagrįstą atskaitos scenarijumi, pagal kurį skrydžių skaičius per visą sutarties galiojimo laikotarpį neviršytų 21 000, kad būtų laikomasi triukšmo valdymo plano. |
| --- | --- |

(175)

Tiek „Vinci Airport“ grupės, tiek CCIO ir „Veolia“ grupės SMABT pateiktuose pasiūlymuose buvo aprašyti keli variantai pagal skrydžių skaičių, leidžiamą pagal Bovė oro uostui taikomą triukšmo valdymo planą. Taigi derybų metu SMABT paprašė abiejų konkurso dalyvių pateikti pasiūlymą, pagrįstą atskaitos scenarijumi, pagal kurį skrydžių skaičius per visą sutarties galiojimo laikotarpį neviršytų 21 000, kad būtų laikomasi triukšmo valdymo plano.

| (176) | Kalbant apie finansinius aspektus, „Vinci Airport“ grupė pateikė pasiūlymą, kuriame buvo numatyti 40 mln. EUR veiklos mokesčiai remiantis vien veiklos rezultatais ir 70 mln. EUR investicijų programą be SMABT subsidijos. Kalbant apie CCIO ir „Veolia Transport“ grupę, pasiūlyme buvo numatyta fiksuota 10,8 mln. EUR veiklos mokesčių dalis, prie kurios galima pridėti 5 mln. EUR pelno dalį, taip pat 68,2 mln. EUR investicijų programa, įskaitant 14,5 mln. EUR subsidiją. |
| --- | --- |

(176)

Kalbant apie finansinius aspektus, „Vinci Airport“ grupė pateikė pasiūlymą, kuriame buvo numatyti 40 mln. EUR veiklos mokesčiai remiantis vien veiklos rezultatais ir 70 mln. EUR investicijų programą be SMABT subsidijos. Kalbant apie CCIO ir „Veolia Transport“ grupę, pasiūlyme buvo numatyta fiksuota 10,8 mln. EUR veiklos mokesčių dalis, prie kurios galima pridėti 5 mln. EUR pelno dalį, taip pat 68,2 mln. EUR investicijų programa, įskaitant 14,5 mln. EUR subsidiją.

| (177) | Prancūzijos teigimu, nors „Vinci Airport“ grupės pasiūlymas a priori atrodė patrauklesnis, jis vis dėlto buvo pagrįstas optimistinėmis ir neapdairiomis prielaidomis, palyginti su CCIO ir „Veolia“ grupės numatytais eismo įverčiais, visų pirma atsižvelgiant į nacionalinės teisės aktais nustatytą skrydžių skaičiaus apribojimą (triukšmo valdymo planas). „Vinci Airport“ grupės numatyti mokesčiai buvo pagrįsti tik šiais bendrais skaičiavimais, neįtraukiant fiksuotosios dalies, kitaip nei CCIO ir „Veolia“ grupės pasiūlyme; taigi finansiniu požiūriu pastarosios grupės pasiūlymas, nors ir mažesnis už „Vinci Airport“ pasiūlymą, atsargiam investuotojui, norinčiam užsitikrinti finansinę grąžą, gali atrodyti pagrįstesnis ir apdairesnis. |
| --- | --- |

(177)

Prancūzijos teigimu, nors „Vinci Airport“ grupės pasiūlymas a priori atrodė patrauklesnis, jis vis dėlto buvo pagrįstas optimistinėmis ir neapdairiomis prielaidomis, palyginti su CCIO ir „Veolia“ grupės numatytais eismo įverčiais, visų pirma atsižvelgiant į nacionalinės teisės aktais nustatytą skrydžių skaičiaus apribojimą (triukšmo valdymo planas). „Vinci Airport“ grupės numatyti mokesčiai buvo pagrįsti tik šiais bendrais skaičiavimais, neįtraukiant fiksuotosios dalies, kitaip nei CCIO ir „Veolia“ grupės pasiūlyme; taigi finansiniu požiūriu pastarosios grupės pasiūlymas, nors ir mažesnis už „Vinci Airport“ pasiūlymą, atsargiam investuotojui, norinčiam užsitikrinti finansinę grąžą, gali atrodyti pagrįstesnis ir apdairesnis.

a priori

| (178) | Komisija taip pat pažymi, kad CCIO ir „Veolia“ grupės pasiūlymas SMABT vis tiek buvo pelningas. Iš tikrųjų SMABT numatyta subsidija, atėmus su valstybės investicijomis susijusią dalį (žr. 131 konstatuojamąją dalį), buvo įvertinta 4,3 mln. EUR (103), o CCIO ir „Veolia“ grupės pasiūlyme buvo numatyta sumokėti SMABT bent 10,8 mln. EUR fiksuotąją dalį ir tai užtikrino SMABT pelno maržą. |
| --- | --- |

(178)

Komisija taip pat pažymi, kad CCIO ir „Veolia“ grupės pasiūlymas SMABT vis tiek buvo pelningas. Iš tikrųjų SMABT numatyta subsidija, atėmus su valstybės investicijomis susijusią dalį (žr. 131 konstatuojamąją dalį), buvo įvertinta 4,3 mln. EUR (103), o CCIO ir „Veolia“ grupės pasiūlyme buvo numatyta sumokėti SMABT bent 10,8 mln. EUR fiksuotąją dalį ir tai užtikrino SMABT pelno maržą.

103

| (179) | 2008 m. vasario 25 d. nutarimu SMABT koncesijos sutartį skyrė CCIO ir „Veolia“ grupei, kurios pasiūlymas buvo „patraukliausias, nes jis gali geriausiai užtikrinti aplinką tausojančią oro uosto plėtrą, atsižvelgiant į bendrą sutarties ekonomiškumą“. Taigi savo pasirinkimui pagrįsti SMABT laikėsi konkurso sąlygose nustatytų sąlygų, kurios buvo iš anksto žinomos visiems procedūroje dalyvavusiems kandidatams. |
| --- | --- |

(179)

2008 m. vasario 25 d. nutarimu SMABT koncesijos sutartį skyrė CCIO ir „Veolia“ grupei, kurios pasiūlymas buvo „patraukliausias, nes jis gali geriausiai užtikrinti aplinką tausojančią oro uosto plėtrą, atsižvelgiant į bendrą sutarties ekonomiškumą“. Taigi savo pasirinkimui pagrįsti SMABT laikėsi konkurso sąlygose nustatytų sąlygų, kurios buvo iš anksto žinomos visiems procedūroje dalyvavusiems kandidatams.

patraukliausias, nes jis gali geriausiai užtikrinti aplinką tausojančią oro uosto plėtrą, atsižvelgiant į bendrą sutarties ekonomiškumą

| (180) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad SMABT priimtas CCIO ir „Veolia“ grupės pasiūlymas užtikrino SMABT finansinę grąžą, todėl CCIO ir „Veolia“ grupei (vėliau – SAGEB) iš esmės nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(180)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad SMABT priimtas CCIO ir „Veolia“ grupės pasiūlymas užtikrino SMABT finansinę grąžą, todėl CCIO ir „Veolia“ grupei (vėliau – SAGEB) iš esmės nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (181) | Kadangi 4,3 mln. EUR subsidija buvo sandorio su CCIO ir „Veolia“ grupe (vėliau – SAGEB) dalis, Komisija daro išvadą, kad 3 programai suteikta subsidija nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(181)

Kadangi 4,3 mln. EUR subsidija buvo sandorio su CCIO ir „Veolia“ grupe (vėliau – SAGEB) dalis, Komisija daro išvadą, kad 3 programai suteikta subsidija nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

Atrankumas

Atrankumas

| (182) | Nustačiusi, kad esama pranašumo, tiesiogiai ar netiesiogiai įgyjamo taikant atitinkamą priemonę, Komisija dar turi įrodyti, kad šį pranašumą įgyja konkreti viena ar kelios įmonės. Pirmiausia Komisija privalo įrodyti, kad ši priemonė lemia skirtingą požiūrį į įmones, kurių padėtis atsižvelgiant į siekiamą tikslą yra panaši. Taigi reikia, kad pranašumas būtų suteikiamas atrankiai ir kad dėl jo tam tikros įmonės galėtų atsidurti palankesnėje situacijoje, palyginti su kitomis (104). |
| --- | --- |

(182)

Nustačiusi, kad esama pranašumo, tiesiogiai ar netiesiogiai įgyjamo taikant atitinkamą priemonę, Komisija dar turi įrodyti, kad šį pranašumą įgyja konkreti viena ar kelios įmonės. Pirmiausia Komisija privalo įrodyti, kad ši priemonė lemia skirtingą požiūrį į įmones, kurių padėtis atsižvelgiant į siekiamą tikslą yra panaši. Taigi reikia, kad pranašumas būtų suteikiamas atrankiai ir kad dėl jo tam tikros įmonės galėtų atsidurti palankesnėje situacijoje, palyginti su kitomis (104).

104

| (183) | Atrankumo reikalavimas skiriasi, atsižvelgiant į tai, ar atitinkama priemonė yra numatyta kaip bendra pagalbos schema ar kaip individuali pagalba. Pastaruoju atveju nustačius ekonominį pranašumą iš principo galima preziumuoti jo atrankumą (105). |
| --- | --- |

(183)

Atrankumo reikalavimas skiriasi, atsižvelgiant į tai, ar atitinkama priemonė yra numatyta kaip bendra pagalbos schema ar kaip individuali pagalba. Pastaruoju atveju nustačius ekonominį pranašumą iš principo galima preziumuoti jo atrankumą (105).

105

| (184) | Šiuo atveju visos subsidijos investicijoms buvo suteiktos pagal dvišalius susitarimus, dėl kurių tiesiogiai derėtasi su kiekvienu vienas po kito oro uostą valdžiusiu subjektu, suteikiant individualią pagalbą. Todėl šios subsidijos buvo subjektams naudingo atrankinio pobūdžio. |
| --- | --- |

(184)

Šiuo atveju visos subsidijos investicijoms buvo suteiktos pagal dvišalius susitarimus, dėl kurių tiesiogiai derėtasi su kiekvienu vienas po kito oro uostą valdžiusiu subjektu, suteikiant individualią pagalbą. Todėl šios subsidijos buvo subjektams naudingo atrankinio pobūdžio.

Poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir Sąjungos vidaus prekybai rizika

Poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir Sąjungos vidaus prekybai rizika

| (185) | Paprastai, kai valstybės narės suteiktas pranašumas sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitų įmonių, konkuruojančių tam tikroje Sąjungos rinkoje, padėtimi, turi būti laikoma, kad valstybių narių tarpusavio prekybą tas pranašumas paveikė. Komisija primena, kad oro uostai konkuruoja siekdami valdyti oro uostų infrastruktūrą – taip pat vietos ir regioniniuose oro uostuose. Todėl oro uostui skiriamas viešasis finansavimas gali iškraipyti konkurenciją oro uosto infrastruktūros eksploatavimo rinkose. |
| --- | --- |

(185)

Paprastai, kai valstybės narės suteiktas pranašumas sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitų įmonių, konkuruojančių tam tikroje Sąjungos rinkoje, padėtimi, turi būti laikoma, kad valstybių narių tarpusavio prekybą tas pranašumas paveikė. Komisija primena, kad oro uostai konkuruoja siekdami valdyti oro uostų infrastruktūrą – taip pat vietos ir regioniniuose oro uostuose. Todėl oro uostui skiriamas viešasis finansavimas gali iškraipyti konkurenciją oro uosto infrastruktūros eksploatavimo rinkose.

| (186) | Šiuo atveju Bovė oro uostas konkuruoja su kitais nacionaliniais oro uostais (pvz., Paryžiaus Ruasi oro uostu). Nagrinėjamoji investicinė pagalba, dėl kurios sustiprėjo jo padėtis, palyginti su kitų oro uostų padėtimi, galėjo iškraipyti konkurenciją. Kadangi oro uostų paslaugų rinka yra atvira konkurencijai Sąjungos viduje, įnašai taip pat galėjo turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(186)

Šiuo atveju Bovė oro uostas konkuruoja su kitais nacionaliniais oro uostais (pvz., Paryžiaus Ruasi oro uostu). Nagrinėjamoji investicinė pagalba, dėl kurios sustiprėjo jo padėtis, palyginti su kitų oro uostų padėtimi, galėjo iškraipyti konkurenciją. Kadangi oro uostų paslaugų rinka yra atvira konkurencijai Sąjungos viduje, įnašai taip pat galėjo turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai.

8.1.1.2.   Subsidijos veiklai

Subsidijos veiklai

Ekonominė veikla

Ekonominė veikla

| (187) | Atsižvelgdama į 126–128 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus, Komisija daro išvadą, kad Civilinės aviacijos generalinio direktorato 2002 m. CCIO suteikta 68 000 EUR subsidija priskirtina veiklai, patenkančiai į išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritį. Kaip įrodė Prancūzija, ši subsidija buvo skirta finansuoti išimtinei priemonei – tikrinti 25–50 % keleivių rankinio bagažo, kurią valstybė nustatė po 2001 m. rugsėjo 11 d. išpuolių, o tai yra saugumo užduotis, patenkanti į išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritį, todėl tai nėra ekonominė veikla (106). |
| --- | --- |

(187)

Atsižvelgdama į 126–128 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus, Komisija daro išvadą, kad Civilinės aviacijos generalinio direktorato 2002 m. CCIO suteikta 68 000 EUR subsidija priskirtina veiklai, patenkančiai į išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritį. Kaip įrodė Prancūzija, ši subsidija buvo skirta finansuoti išimtinei priemonei – tikrinti 25–50 % keleivių rankinio bagažo, kurią valstybė nustatė po 2001 m. rugsėjo 11 d. išpuolių, o tai yra saugumo užduotis, patenkanti į išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritį, todėl tai nėra ekonominė veikla (106).

106

| (188) | Be to, ši priemonė buvo pagalbos schemos, skirtos visiems 3 klasės regioniniams oro uostams, dalis, todėl jos suteikimo metu ja galėjo naudotis visi tos pačios kategorijos oro uostai, kaip ir Bovė oro uostas (107). Todėl ši subsidija nesukėlė diskriminacijos. |
| --- | --- |

(188)

Be to, ši priemonė buvo pagalbos schemos, skirtos visiems 3 klasės regioniniams oro uostams, dalis, todėl jos suteikimo metu ja galėjo naudotis visi tos pačios kategorijos oro uostai, kaip ir Bovė oro uostas (107). Todėl ši subsidija nesukėlė diskriminacijos.

107

| (189) | Reikia pritarti Prancūzijos argumentui, kad dalis avansų, kuriuos CCIO bendrasis skyrius skyrė už oro uostą atsakingam skyriui, priklauso išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sričiai. Iki 2000 m. gruodžio 12 d., kai buvo priimtas Teisingumo Teismo sprendimas Aéroports de Paris, oro uosto infrastruktūros eksploatavimas ir statyba galėjo būti veikla, patenkanti į išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritį, todėl Komisija, remdamasi SESV 107 straipsniu, negali kvestionuoti iki tos dienos suteiktos pagalbos oro uosto infrastruktūrai finansuoti arba eksploatuoti (108). Todėl avansai, kuriuos CCIO bendrasis skyrius skyrė už oro uostą atsakingam skyriui iki 2000 m. gruodžio 12 d., neturėtų būti laikomi pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Tačiau Komisija turi nustatyti, ar 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. atlikti avansai yra tokia pagalba. |
| --- | --- |

(189)

Reikia pritarti Prancūzijos argumentui, kad dalis avansų, kuriuos CCIO bendrasis skyrius skyrė už oro uostą atsakingam skyriui, priklauso išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sričiai. Iki 2000 m. gruodžio 12 d., kai buvo priimtas Teisingumo Teismo sprendimas Aéroports de Paris, oro uosto infrastruktūros eksploatavimas ir statyba galėjo būti veikla, patenkanti į išimtinių viešosios valdžios įgaliojimų sritį, todėl Komisija, remdamasi SESV 107 straipsniu, negali kvestionuoti iki tos dienos suteiktos pagalbos oro uosto infrastruktūrai finansuoti arba eksploatuoti (108). Todėl avansai, kuriuos CCIO bendrasis skyrius skyrė už oro uostą atsakingam skyriui iki 2000 m. gruodžio 12 d., neturėtų būti laikomi pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Tačiau Komisija turi nustatyti, ar 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. atlikti avansai yra tokia pagalba.

Aéroports de Paris

108

Ekonominio pranašumo suteikimas

Ekonominio pranašumo suteikimas

| (190) | Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba įmonei, reikėtų nustatyti, ar ta įmonė įgyja ekonominį pranašumą, dėl kurio nepatiria sąnaudų, kurias paprastai turėtų dengti nuosavais finansiniais ištekliais, arba įgyja pranašumą, kurio neįgytų įprastomis rinkos sąlygomis. Šis vertinimas iš esmės atliekamas taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijų. |
| --- | --- |

(190)

Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba įmonei, reikėtų nustatyti, ar ta įmonė įgyja ekonominį pranašumą, dėl kurio nepatiria sąnaudų, kurias paprastai turėtų dengti nuosavais finansiniais ištekliais, arba įgyja pranašumą, kurio neįgytų įprastomis rinkos sąlygomis. Šis vertinimas iš esmės atliekamas taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijų.

Veiklos subsidijos

Veiklos subsidijos

| (191) | Pirma, Komisija pažymi, kad 2 005 EUR ir 1 600,10 EUR subsidijos, kurias gavo CCIO, atitinkamai iš Nacionalinio žemės ūkio struktūrų pertvarkymo centro (2005 m.) ir iš Neįgaliųjų integracijos fondo valdymo asociacijos, iš tikrųjų atitiko grąžintą šių dviejų įstaigų nepagrįstai gautos CCIO įnašų dalies sumą. Todėl šios kompensacijos nepadengė išlaidų, kurias paprastai būtų turėję padengti CCIO, todėl jiems nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(191)

Pirma, Komisija pažymi, kad 2 005 EUR ir 1 600,10 EUR subsidijos, kurias gavo CCIO, atitinkamai iš Nacionalinio žemės ūkio struktūrų pertvarkymo centro (2005 m.) ir iš Neįgaliųjų integracijos fondo valdymo asociacijos, iš tikrųjų atitiko grąžintą šių dviejų įstaigų nepagrįstai gautos CCIO įnašų dalies sumą. Todėl šios kompensacijos nepadengė išlaidų, kurias paprastai būtų turėję padengti CCIO, todėl jiems nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas.

| (192) | Kalbant apie 30 490 EUR (2002–2003 m.) ir 5 829,49 EUR (2005 m.) subsidijų, kurias sumokėjo atitinkamai Uazos departamentas ir Tijė miestas, Komisija, remdamasi Prancūzijos valdžios institucijų pateiktomis sąskaitomis faktūromis ir patvirtinamaisiais dokumentais, pažymi, kad šios subsidijos iš tiesų atitiko atlygį už paslaugas, kurias CCIO už oro uostą atsakingas skyrius suteikė šių dviejų viešųjų subjektų vardu. |
| --- | --- |

(192)

Kalbant apie 30 490 EUR (2002–2003 m.) ir 5 829,49 EUR (2005 m.) subsidijų, kurias sumokėjo atitinkamai Uazos departamentas ir Tijė miestas, Komisija, remdamasi Prancūzijos valdžios institucijų pateiktomis sąskaitomis faktūromis ir patvirtinamaisiais dokumentais, pažymi, kad šios subsidijos iš tiesų atitiko atlygį už paslaugas, kurias CCIO už oro uostą atsakingas skyrius suteikė šių dviejų viešųjų subjektų vardu.

| (193) | Komisija pažymi, kad Uazos departamento turizmo skatinimo užduotis pagal nacionalinę teisę priklauso Uazos departamento kompetencijai (109). Tas pats pasakytina apie oro uosto erdvių prijungimą prie centralizuoto nuotekų tinklo, už kurį atsakingos komunos (110). Todėl šie mokesčiai nebuvo įprastos išlaidos, susijusios su oro uosto valdymu, ir jų neturėjo padengti CCIO. |
| --- | --- |

(193)

Komisija pažymi, kad Uazos departamento turizmo skatinimo užduotis pagal nacionalinę teisę priklauso Uazos departamento kompetencijai (109). Tas pats pasakytina apie oro uosto erdvių prijungimą prie centralizuoto nuotekų tinklo, už kurį atsakingos komunos (110). Todėl šie mokesčiai nebuvo įprastos išlaidos, susijusios su oro uosto valdymu, ir jų neturėjo padengti CCIO.

109

110

| (194) | Antra, Komisija pažymi, kad kompensacijos iš tikrųjų atitiko išlaidas, kurias CCIO patyrė teikdami šias paslaugas, todėl CCIO išmokėta kompensacija nebuvo pernelyg didelė ir todėl jie dėl šių subsidijų negavo ekonominio pranašumo. |
| --- | --- |

(194)

Antra, Komisija pažymi, kad kompensacijos iš tikrųjų atitiko išlaidas, kurias CCIO patyrė teikdami šias paslaugas, todėl CCIO išmokėta kompensacija nebuvo pernelyg didelė ir todėl jie dėl šių subsidijų negavo ekonominio pranašumo.

| (195) | Kadangi šiuo atveju atitikties ekonominio pranašumo kriterijui nėra, Komisija mano, kad šiame poskirsnyje nurodytos ir CCIO už oro uostą atsakingam skyriui suteiktos veiklos subsidijos nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(195)

Kadangi šiuo atveju atitikties ekonominio pranašumo kriterijui nėra, Komisija mano, kad šiame poskirsnyje nurodytos ir CCIO už oro uostą atsakingam skyriui suteiktos veiklos subsidijos nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

CCIO bendrojo skyriaus už oro uostą atsakingam skyriui skirti avansai

CCIO bendrojo skyriaus už oro uostą atsakingam skyriui skirti avansai

| (196) | Kaip nurodyta 140 konstatuojamojoje dalyje, pranašumo buvimo vertinimas iš esmės atliekamas atsižvelgiant į rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo taikymą. Pirmiausia Komisija pažymi, kad Prancūzija nesirėmė šiuo principu. Kadangi nagrinėjamosios priemonės susijusios su 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. CCIO už oro uostą atsakingam skyriui skirtais avansais, Komisija išnagrinės, ar šie avansai buvo skirti rinkos sąlygomis, nesant jokių abejonių dėl CCIO (bendrojo skyriaus), kaip ekonominės veiklos vykdytojo, įsikišimo. CCIO už oro uostą atsakingas skyrius buvo vienas iš CCIO skyrių, todėl avansai galėjo būti panašūs į sandorį, vykdomą tame pačiame ūkio subjekte, ir todėl iš esmės yra sandoris, kurį ūkio subjektas, esantis tokioje pačioje padėtyje, kaip ir CCIO bendrasis skyrius, galėjo sudaryti siekdamas padėti kitai to paties ūkio subjekto patronuojamajai įmonei ar filialui. Be to, šie avansai buvo pagrįsti ekonominiais sumetimais, nes CCIO bendrasis skyrius ėmėsi veiksmų, kad padėtų CCIO už oro uostą atsakingam skyriui įveikti finansinius sunkumus (žr. 46 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(196)

Kaip nurodyta 140 konstatuojamojoje dalyje, pranašumo buvimo vertinimas iš esmės atliekamas atsižvelgiant į rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo taikymą. Pirmiausia Komisija pažymi, kad Prancūzija nesirėmė šiuo principu. Kadangi nagrinėjamosios priemonės susijusios su 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. CCIO už oro uostą atsakingam skyriui skirtais avansais, Komisija išnagrinės, ar šie avansai buvo skirti rinkos sąlygomis, nesant jokių abejonių dėl CCIO (bendrojo skyriaus), kaip ekonominės veiklos vykdytojo, įsikišimo. CCIO už oro uostą atsakingas skyrius buvo vienas iš CCIO skyrių, todėl avansai galėjo būti panašūs į sandorį, vykdomą tame pačiame ūkio subjekte, ir todėl iš esmės yra sandoris, kurį ūkio subjektas, esantis tokioje pačioje padėtyje, kaip ir CCIO bendrasis skyrius, galėjo sudaryti siekdamas padėti kitai to paties ūkio subjekto patronuojamajai įmonei ar filialui. Be to, šie avansai buvo pagrįsti ekonominiais sumetimais, nes CCIO bendrasis skyrius ėmėsi veiksmų, kad padėtų CCIO už oro uostą atsakingam skyriui įveikti finansinius sunkumus (žr. 46 konstatuojamąją dalį).

| (197) | Šiuo atveju Komisija pažymi, pirma, kad avansų tarifas buvo nulinis ir nenustatyta jokio termino, nors avansų skyrimo dieną už oro uostą atsakingas skyrius išgyveno ekonomiškai sunkius laikus (111). Akivaizdu, kad bendrasis skyrius neturėjo pakankamų garantijų, kad eksploatuojant oro uostą bus gauta pelno ir už oro uostą atsakingas skyrius galės grąžinti gautus avansus, o jo pelno marža bus tokia, kad CCIO bendrasis skyrius gaus savo investuoto kapitalo grąžą. Be to, iš Komisijai pateiktos informacijos nematyti, kad už oro uostą atsakingas skyrius būtų parengęs arba atkūręs verslo planą arba biudžeto modeliavimą bendrajam skyriui, siekdamas išanalizuoti su šių avansų skyrimu susijusią riziką. |
| --- | --- |

(197)

Šiuo atveju Komisija pažymi, pirma, kad avansų tarifas buvo nulinis ir nenustatyta jokio termino, nors avansų skyrimo dieną už oro uostą atsakingas skyrius išgyveno ekonomiškai sunkius laikus (111). Akivaizdu, kad bendrasis skyrius neturėjo pakankamų garantijų, kad eksploatuojant oro uostą bus gauta pelno ir už oro uostą atsakingas skyrius galės grąžinti gautus avansus, o jo pelno marža bus tokia, kad CCIO bendrasis skyrius gaus savo investuoto kapitalo grąžą. Be to, iš Komisijai pateiktos informacijos nematyti, kad už oro uostą atsakingas skyrius būtų parengęs arba atkūręs verslo planą arba biudžeto modeliavimą bendrajam skyriui, siekdamas išanalizuoti su šių avansų skyrimu susijusią riziką.

111

| (198) | Todėl šiuo atveju Komisija daro išvadą, kad nebuvo laikomasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo ir kad nagrinėjamaisiais avansais už oro uostą atsakingam skyriui buvo suteiktas pranašumas, kurio jis nebūtų gavęs įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(198)

Todėl šiuo atveju Komisija daro išvadą, kad nebuvo laikomasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo ir kad nagrinėjamaisiais avansais už oro uostą atsakingam skyriui buvo suteiktas pranašumas, kurio jis nebūtų gavęs įprastomis rinkos sąlygomis.

Pagalba turizmo plėtros planui

Pagalba turizmo plėtros planui

| (199) | Nagrinėjamu atveju SMABT parengto turizmo plėtros plano tikslas buvo skatinti vietos ir regioninį turizmą skatinant dalį Bovė oro uosto keleivių apsistoti Pikardijoje arba Bovė regione, o ne vykti į Paryžių. Todėl plane numatytos priemonės (reklama oro uosto svetainėje, keleivių apklausos, svetainės, SMABT informaciniai punktai ir kt.), skirtos Pikardijos, Uazos ir Bovė regiono turizmui plėtoti. Todėl, net darant prielaidą, kad turizmo plėtros planas buvo orientuotas į keleivius, keliaujančius per Bovė oro uostą, šie veiksmai nebuvo skirti SAGEB, nes jie pirmiausia buvo skirti keleiviams, jau esantiems Bovė oro uoste, t. y. keleiviams, kurie jau nuvykę į Bovė oro uostą, nesvarbu, ar turizmo plėtros plano veiksmai buvo vykdomi ar ne. |
| --- | --- |

(199)

Nagrinėjamu atveju SMABT parengto turizmo plėtros plano tikslas buvo skatinti vietos ir regioninį turizmą skatinant dalį Bovė oro uosto keleivių apsistoti Pikardijoje arba Bovė regione, o ne vykti į Paryžių. Todėl plane numatytos priemonės (reklama oro uosto svetainėje, keleivių apklausos, svetainės, SMABT informaciniai punktai ir kt.), skirtos Pikardijos, Uazos ir Bovė regiono turizmui plėtoti. Todėl, net darant prielaidą, kad turizmo plėtros planas buvo orientuotas į keleivius, keliaujančius per Bovė oro uostą, šie veiksmai nebuvo skirti SAGEB, nes jie pirmiausia buvo skirti keleiviams, jau esantiems Bovė oro uoste, t. y. keleiviams, kurie jau nuvykę į Bovė oro uostą, nesvarbu, ar turizmo plėtros plano veiksmai buvo vykdomi ar ne.

| (200) | Šiuo atveju Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į tai, jog siekiama skatinti vietos ir regioninį turizmą ir ši užduotis šioje byloje pagal teisės aktus tenka valdžios institucijoms, su šia užduotimi susijusių išlaidų iš esmės neprivalėjo padengti SAGEB, kurios vienintelė užduotis buvo eksploatuoti ir valdyti Bovė oro uostą. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad pagal VPPS SAGEB nėra įpareigojama skatinti vietos ar regioninio turizmo, išskyrus finansiškai prisidėti prie išlaidų, susijusių su šia turizmo veikla, ir suteikti turizmo įstaigoms būtinų išteklių, kad jos galėtų vykdyti šią veiklą (galimybė patekti į oro uostą, informacinės priemonės ir kt.). |
| --- | --- |

(200)

Šiuo atveju Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į tai, jog siekiama skatinti vietos ir regioninį turizmą ir ši užduotis šioje byloje pagal teisės aktus tenka valdžios institucijoms, su šia užduotimi susijusių išlaidų iš esmės neprivalėjo padengti SAGEB, kurios vienintelė užduotis buvo eksploatuoti ir valdyti Bovė oro uostą. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad pagal VPPS SAGEB nėra įpareigojama skatinti vietos ar regioninio turizmo, išskyrus finansiškai prisidėti prie išlaidų, susijusių su šia turizmo veikla, ir suteikti turizmo įstaigoms būtinų išteklių, kad jos galėtų vykdyti šią veiklą (galimybė patekti į oro uostą, informacinės priemonės ir kt.).

| (201) | Todėl Komisija mano, kad SMABT įgyvendintas turizmo plėtros planas faktiškai nesumažino išlaidų, kurias SAGEB paprastai būtų turėjusi padengti. |
| --- | --- |

(201)

Todėl Komisija mano, kad SMABT įgyvendintas turizmo plėtros planas faktiškai nesumažino išlaidų, kurias SAGEB paprastai būtų turėjusi padengti.

| (202) | Atsižvelgdama į tai, kad šiuo atveju atitikties ekonominio pranašumo kriterijui nėra, Komisija mano, kad SMABT dalinis išlaidų, susijusių su vietos turizmo plėtros skatinimu, padengimas nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(202)

Atsižvelgdama į tai, kad šiuo atveju atitikties ekonominio pranašumo kriterijui nėra, Komisija mano, kad SMABT dalinis išlaidų, susijusių su vietos turizmo plėtros skatinimu, padengimas nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

Priskirtinumas valstybei ir valstybinių išteklių perdavimas

Priskirtinumas valstybei ir valstybinių išteklių perdavimas

| (203) | Pagal suformuotą jurisprudenciją SESV 107 straipsnio 1 dalis apima visas pagalbos, suteiktos iš valstybinių išteklių, rūšis, o atvejai, kai pagalbą tiesiogiai suteikia valstybė, ir atvejai, kai pagalbą suteikia pagalbai administruoti valstybės įsteigtos ar paskirtos viešosios ar privačiosios įstaigos, tarpusavyje neskiriami. Tokios įstaigos finansuojama priemonė taip pat priskiriama valstybei, jei valstybė iš esmės nusprendė tą priemonę sukurti ir nustatė tų išteklių naudojimo, valdymo ar paskirstymo sąlygas. |
| --- | --- |

(203)

Pagal suformuotą jurisprudenciją SESV 107 straipsnio 1 dalis apima visas pagalbos, suteiktos iš valstybinių išteklių, rūšis, o atvejai, kai pagalbą tiesiogiai suteikia valstybė, ir atvejai, kai pagalbą suteikia pagalbai administruoti valstybės įsteigtos ar paskirtos viešosios ar privačiosios įstaigos, tarpusavyje neskiriami. Tokios įstaigos finansuojama priemonė taip pat priskiriama valstybei, jei valstybė iš esmės nusprendė tą priemonę sukurti ir nustatė tų išteklių naudojimo, valdymo ar paskirstymo sąlygas.

| (204) | Šiuo atveju nagrinėjamuosius avansus skyrė CCIO bendrasis skyrius. Tačiau Komisija primena, kad Prekybos ir pramonės rūmų priimtos priemonės buvo laikomos priskirtinomis valstybei ir kad ankstesniuose sprendimuose jos buvo siejamos su valstybiniais ištekliais (112). Šiuo atveju nagrinėjamųjų avansų skyrimo dieną CCIO padėtis buvo panaši į kitų Komisijos nagrinėtų PPR padėtį. Visų pirma atsižvelgdama į taikytiną teisę, šių subjektų sprendimų priėmimą, valstybės vykdomą šių subjektų priežiūrą ir jų išteklių kilmę (113), Komisija daro išvadą, kad avansai buvo priskirtini valstybei ir buvo susiję su valstybinių išteklių naudojimu. |
| --- | --- |

(204)

Šiuo atveju nagrinėjamuosius avansus skyrė CCIO bendrasis skyrius. Tačiau Komisija primena, kad Prekybos ir pramonės rūmų priimtos priemonės buvo laikomos priskirtinomis valstybei ir kad ankstesniuose sprendimuose jos buvo siejamos su valstybiniais ištekliais (112). Šiuo atveju nagrinėjamųjų avansų skyrimo dieną CCIO padėtis buvo panaši į kitų Komisijos nagrinėtų PPR padėtį. Visų pirma atsižvelgdama į taikytiną teisę, šių subjektų sprendimų priėmimą, valstybės vykdomą šių subjektų priežiūrą ir jų išteklių kilmę (113), Komisija daro išvadą, kad avansai buvo priskirtini valstybei ir buvo susiję su valstybinių išteklių naudojimu.

112

113

Atrankumas

Atrankumas

| (205) | Šiuo atveju avansai buvo individuali pagalba (114), dėl kurios CCIO už oro uostą atsakingam skyriui buvo sudarytos palankesnės sąlygos kitų oro uostų nenaudai. Kadangi šią pagalbą tiesiogiai dvišaliu pagrindu suteikė bendrasis skyrius, ji yra atrankinio pobūdžio (115). |
| --- | --- |

(205)

Šiuo atveju avansai buvo individuali pagalba (114), dėl kurios CCIO už oro uostą atsakingam skyriui buvo sudarytos palankesnės sąlygos kitų oro uostų nenaudai. Kadangi šią pagalbą tiesiogiai dvišaliu pagrindu suteikė bendrasis skyrius, ji yra atrankinio pobūdžio (115).

114

115

Poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir Sąjungos vidaus prekybai rizika

Poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir Sąjungos vidaus prekybai rizika

| (206) | Dėl 185 ir 186 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad avansai turėjo įtakos Sąjungos vidaus prekybai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(206)

Dėl 185 ir 186 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad avansai turėjo įtakos Sąjungos vidaus prekybai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

8.1.1.3.   Išvada dėl pagalbos buvimo

Išvada dėl pagalbos buvimo

| (207) | Komisija daro išvadą, kad visos subsidijos investicijoms, išskyrus nurodytąsias 131 konstatuojamojoje dalyje, ir SAGEB suteiktos subsidijos, kaip aprašyta 131 ir 181 konstatuojamosiose dalyse, yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(207)

Komisija daro išvadą, kad visos subsidijos investicijoms, išskyrus nurodytąsias 131 konstatuojamojoje dalyje, ir SAGEB suteiktos subsidijos, kaip aprašyta 131 ir 181 konstatuojamosiose dalyse, yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (208) | Komisija taip pat daro išvadą, kad 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. už oro uostą atsakingam CCIO skyriui CCIO bendrojo skyriaus skirti avansai yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(208)

Komisija taip pat daro išvadą, kad 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. už oro uostą atsakingam CCIO skyriui CCIO bendrojo skyriaus skirti avansai yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (209) | Tačiau veiklos subsidijos, kurių bendra suma yra 107 924 EUR, avansai, skirti iki 2000 m. gruodžio 12 d., ir SMABT padengta turizmo skatinimo išlaidų dalis nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(209)

Tačiau veiklos subsidijos, kurių bendra suma yra 107 924 EUR, avansai, skirti iki 2000 m. gruodžio 12 d., ir SMABT padengta turizmo skatinimo išlaidų dalis nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

8.1.2.   Pagalbos teisėtumas

Pagalbos teisėtumas

| (210) | Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį, „[a]pie visus ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą Komisija turi būti laiku informuojama, kad ji galėtų pateikti savo pastabas. <...> Atitinkama valstybė narė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol nepriimamas galutinis sprendimas. “ |
| --- | --- |

(210)

Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį, „[a]pie visus ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą Komisija turi būti laiku informuojama, kad ji galėtų pateikti savo pastabas. <...> Atitinkama valstybė narė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol nepriimamas galutinis sprendimas. “

| (211) | Šiuo atveju Komisijai nebuvo pranešta apie nė vieną iš nagrinėjamųjų priemonių. Todėl jos yra neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(211)

Šiuo atveju Komisijai nebuvo pranešta apie nė vieną iš nagrinėjamųjų priemonių. Todėl jos yra neteisėta pagalba.

8.1.3.   Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

| (212) | 207 ir 209 konstatuojamosiose dalyse nurodyta investicinė pagalba ir veiklos pagalba, išmokėta vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams, yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Jos suderinamumas su vidaus rinka turi būti vertinamas atsižvelgiant į SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytas išimtis. |
| --- | --- |

(212)

207 ir 209 konstatuojamosiose dalyse nurodyta investicinė pagalba ir veiklos pagalba, išmokėta vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams, yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Jos suderinamumas su vidaus rinka turi būti vertinamas atsižvelgiant į SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytas išimtis.

| (213) | SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytos tam tikros bendrosios taisyklės, pagal kurią valstybės pagalba laikoma nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Visų pirma nagrinėjamoji investicinė pagalba ir veiklos pagalba gali būti vertinamos remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriame nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui,“ gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Su aviacijos sektoriumi susijusios 2014 m. gairės iš esmės yra pagrindas vertinti, ar investicinė pagalba ir veiklos pagalba gali būti pripažinta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(213)

SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytos tam tikros bendrosios taisyklės, pagal kurią valstybės pagalba laikoma nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Visų pirma nagrinėjamoji investicinė pagalba ir veiklos pagalba gali būti vertinamos remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriame nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui,“ gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Su aviacijos sektoriumi susijusios 2014 m. gairės iš esmės yra pagrindas vertinti, ar investicinė pagalba ir veiklos pagalba gali būti pripažinta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui

| (214) | Dėl investicinės pagalbos 2014 m. gairių 173 punkte nustatyta, kad „[p]agal Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo Komisija neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams taikys taisykles, galiojusias pagalbos suteikimo metu. Taigi šiose gairėse išdėstytų principų ji netaikys tais atvejais, kai neteisėta investicinė pagalba skirta oro uostams iki 2014 m. balandžio 4 d.“ Todėl iki 2014 m. balandžio 4 d. suteiktai investicinei pagalbai Komisija taikys 2005 m. gaires, kurios pagal tų pačių gairių 85 punkto pirmą pastraipą taikomos nuo 2005 m. gruodžio 9 d. Kalbant apie investicinę pagalbą, suteiktą iki 2005 m. gruodžio 9 d., dėl kurios nebuvo nustatyta konkrečių suderinamumo kriterijų, Komisija jos suderinamumą vertins tiesiogiai remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, taip pat atsižvelgdama į savo sprendimų priėmimo praktiką. Kadangi tai buvo įtvirtinta 2005 m. gairėse, investicinė pagalba, suteikta iki 2005 m. gruodžio 9 d., taip pat turės būti vertinama atsižvelgiant į 2005 m. gairėse nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(214)

Dėl investicinės pagalbos 2014 m. gairių 173 punkte nustatyta, kad „[p]agal Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo Komisija neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams taikys taisykles, galiojusias pagalbos suteikimo metu. Taigi šiose gairėse išdėstytų principų ji netaikys tais atvejais, kai neteisėta investicinė pagalba skirta oro uostams iki 2014 m. balandžio 4 d.“ Todėl iki 2014 m. balandžio 4 d. suteiktai investicinei pagalbai Komisija taikys 2005 m. gaires, kurios pagal tų pačių gairių 85 punkto pirmą pastraipą taikomos nuo 2005 m. gruodžio 9 d. Kalbant apie investicinę pagalbą, suteiktą iki 2005 m. gruodžio 9 d., dėl kurios nebuvo nustatyta konkrečių suderinamumo kriterijų, Komisija jos suderinamumą vertins tiesiogiai remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, taip pat atsižvelgdama į savo sprendimų priėmimo praktiką. Kadangi tai buvo įtvirtinta 2005 m. gairėse, investicinė pagalba, suteikta iki 2005 m. gruodžio 9 d., taip pat turės būti vertinama atsižvelgiant į 2005 m. gairėse nustatytus kriterijus.

| (215) | Todėl 2007 m. suteiktos investicinės pagalbos suderinamumas bus vertinamas taikant 2005 m. gaires. |
| --- | --- |

(215)

Todėl 2007 m. suteiktos investicinės pagalbos suderinamumas bus vertinamas taikant 2005 m. gaires.

| (216) | Kalbant apie veiklos pagalbą, 2014 m. gairių 172 punkte numatyta, kad gairėse nustatyti principai taikomi visoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir pereinamojo laikotarpio pradžios. Kadangi apie nagrinėjamąsias priemones nebuvo pranešta prieš jas suteikiant, jos yra neteisėta pagalba. Vertindama avansų suderinamumą, Komisija taikys 2014 m. gaires. |
| --- | --- |

(216)

Kalbant apie veiklos pagalbą, 2014 m. gairių 172 punkte numatyta, kad gairėse nustatyti principai taikomi visoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir pereinamojo laikotarpio pradžios. Kadangi apie nagrinėjamąsias priemones nebuvo pranešta prieš jas suteikiant, jos yra neteisėta pagalba. Vertindama avansų suderinamumą, Komisija taikys 2014 m. gaires.

8.1.3.1.   Investicinė pagalba

Investicinė pagalba

2005 m. gairių taikomumas

2005 m. gairių taikomumas

| (217) | Iš 2005 m. gairių 53 punkto matyti, kad ne visa pagalba, suteikta oro uostams finansuoti, patenka į 2005 m. gairių 4 skirsnio taikymo sritį. Visų pirma pagalba, suteikta komercinei veiklai, tiesiogiai nesusijusiai su pagrindine oro uosto veikla, vykdyti, turi būti vertinama pagal atitinkamas sektorines ir horizontaliąsias taisykles. Be to, pagal 2005 m. gairių 54 punktą, šios gairės taikomos visai oro uosto veiklai, išskyrus saugos, skrydžių valdymo ar bet kokią kitą veiklą, už kurią valstybė narė yra atsakinga vykdydama savo išimtinius viešosios valdžios įgaliojimus. |
| --- | --- |

(217)

Iš 2005 m. gairių 53 punkto matyti, kad ne visa pagalba, suteikta oro uostams finansuoti, patenka į 2005 m. gairių 4 skirsnio taikymo sritį. Visų pirma pagalba, suteikta komercinei veiklai, tiesiogiai nesusijusiai su pagrindine oro uosto veikla, vykdyti, turi būti vertinama pagal atitinkamas sektorines ir horizontaliąsias taisykles. Be to, pagal 2005 m. gairių 54 punktą, šios gairės taikomos visai oro uosto veiklai, išskyrus saugos, skrydžių valdymo ar bet kokią kitą veiklą, už kurią valstybė narė yra atsakinga vykdydama savo išimtinius viešosios valdžios įgaliojimus.

| (218) | Investicinės pagalbos oro uosto infrastruktūrai finansuoti suderinamumo kriterijai aprašyti 2005 m. gairių 4.1 skirsnyje. Pagal šį skirsnį pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančios investicijos yra vienintelės investicijos, skirtos oro uostų infrastruktūros objektų ar įrangos tiesiogine to žodžio reikšme (takų, terminalų, specialia danga dengtų takų, skrydžių valdymo bokšto) arba tiesioginio palaikymo infrastruktūros objektų ir įrangos (priešgaisrinės apsaugos įrenginių, saugos ar saugumo įrangos) statybos darbams (116). Pagalbai, susijusiai su oro susisiekimą papildančių oro uosto paslaugų teikimu, taikomas 2005 m. gairių 4.3 skirsnis (subsidijos oro uosto paslaugoms). |
| --- | --- |

(218)

Investicinės pagalbos oro uosto infrastruktūrai finansuoti suderinamumo kriterijai aprašyti 2005 m. gairių 4.1 skirsnyje. Pagal šį skirsnį pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančios investicijos yra vienintelės investicijos, skirtos oro uostų infrastruktūros objektų ar įrangos tiesiogine to žodžio reikšme (takų, terminalų, specialia danga dengtų takų, skrydžių valdymo bokšto) arba tiesioginio palaikymo infrastruktūros objektų ir įrangos (priešgaisrinės apsaugos įrenginių, saugos ar saugumo įrangos) statybos darbams (116). Pagalbai, susijusiai su oro susisiekimą papildančių oro uosto paslaugų teikimu, taikomas 2005 m. gairių 4.3 skirsnis (subsidijos oro uosto paslaugoms).

116

| (219) | Pagal 1 programą Komisija visas padarytas investicijas suskirstė taip:

  11 lentelė


  1 programos investicijų pobūdis atsižvelgiant į 2005 m. gaires (EUR) | Valstybės investicijos | Investicijos pagal 4.1 skirsnį | Kitos investicijos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vakarinis sparnas (išvykimas) | | 2 608 000 | |
| Rytinis sparnas (atvykimas) | | 164 000 | |
| Terminalo modernizavimas | | 649 000 | |
| Saugumo įranga | 922 000 | | |
| Įvairūs keliai ir tinklai (VRD):


  Automobilių stovėjimo aikštelė | | 774 533 | 463 467 |
| Aplinkos tyrimai ir darbai | | 62 000 | |
| Mokesčiai
   (117) | 55 669 | 688 223 | |
| Veikiančios įrangos modernizavimas: | Praleidimo ir tikrinimo punktai |

(219)

Pagal 1 programą Komisija visas padarytas investicijas suskirstė taip:

11 lentelė

11 lentelė

1 programos investicijų pobūdis atsižvelgiant į 2005 m. gaires (EUR)

1 programos investicijų pobūdis atsižvelgiant į 2005 m. gaires (EUR)

Valstybės investicijos

Investicijos pagal 4.1 skirsnį

Kitos investicijos

Vakarinis sparnas (išvykimas)

Vakarinis sparnas (išvykimas)

2 608 000

Rytinis sparnas (atvykimas)

Rytinis sparnas (atvykimas)

164 000

Terminalo modernizavimas

Terminalo modernizavimas

649 000

Saugumo įranga

Saugumo įranga

922 000

Įvairūs keliai ir tinklai (VRD):

Įvairūs keliai ir tinklai (VRD):

Automobilių stovėjimo aikštelė

Automobilių stovėjimo aikštelė

774 533

463 467

Aplinkos tyrimai ir darbai

Aplinkos tyrimai ir darbai

62 000

Mokesčiai
   (117)

Mokesčiai

117

55 669

688 223

Veikiančios įrangos modernizavimas:

Praleidimo ir tikrinimo punktai

133 000

1 131 000

Iš viso

Iš viso

1 110 669

1 110 669

6 076 756

6 076 756

463 467

463 467

| (220) | Dėl 1 programos Komisija pažymi, kad valstybės investicijos siekia 1 110 669 EUR; kad investicijų, kurioms taikomas 2005 m. gairių 4.1 skirsnis, suma yra 6 076 756 EUR, o kitų investicijų (t. y. investicijų, susijusių su komercine veikla, tiesiogiai nesusijusia su pagrindine oro uosto veikla, kuriai netaikomos 2005 m. gairės) suma yra 463 467 EUR. Kaip primenama 37 konstatuojamojoje dalyje, valdžios institucijų įnašai (4,311 mln. EUR) oficialiai nedengė konkrečių investicijų pagal 1 programą, bet buvo pagrįsti numatyta bendra būsimų investicijų suma. Todėl, siekiant įvertinti investicinės pagalbos pagal 1 programą suderinamumą pagal 2005 m. gaires, su kitomis investicijomis susijusios išlaidos (t. y. 463 000 EUR) neturėtų būti įtrauktos į tinkamas finansuoti išlaidas. Tačiau Komisija pažymi, kad iš bendros 1 programos investicijų sumos atėmus valstybės investicijų (t. y. 1 110 669 EUR) ir kitų investicijų (463 467 EUR) sąnaudas, bendra valdžios institucijų subsidijų suma (4,311 mln. EUR), atėmus 1 110 669 EUR subsidiją, suteiktą CCIO valstybinėms išlaidoms padengti (3,20 mln. EUR) (118), neviršija bendros investicijų sumos, nurodytos 2005 m. gairių 4.1 skirsnyje (t. y. 6,076 mln. EUR). Todėl investicinės pagalbos pagal 1 programą suderinamumo nagrinėti nereikia remiantis jokiu kitu teisiniu pagrindu, išskyrus 2005 m. gairių 4.1 skirsnį. |
| --- | --- |

(220)

Dėl 1 programos Komisija pažymi, kad valstybės investicijos siekia 1 110 669 EUR; kad investicijų, kurioms taikomas 2005 m. gairių 4.1 skirsnis, suma yra 6 076 756 EUR, o kitų investicijų (t. y. investicijų, susijusių su komercine veikla, tiesiogiai nesusijusia su pagrindine oro uosto veikla, kuriai netaikomos 2005 m. gairės) suma yra 463 467 EUR. Kaip primenama 37 konstatuojamojoje dalyje, valdžios institucijų įnašai (4,311 mln. EUR) oficialiai nedengė konkrečių investicijų pagal 1 programą, bet buvo pagrįsti numatyta bendra būsimų investicijų suma. Todėl, siekiant įvertinti investicinės pagalbos pagal 1 programą suderinamumą pagal 2005 m. gaires, su kitomis investicijomis susijusios išlaidos (t. y. 463 000 EUR) neturėtų būti įtrauktos į tinkamas finansuoti išlaidas. Tačiau Komisija pažymi, kad iš bendros 1 programos investicijų sumos atėmus valstybės investicijų (t. y. 1 110 669 EUR) ir kitų investicijų (463 467 EUR) sąnaudas, bendra valdžios institucijų subsidijų suma (4,311 mln. EUR), atėmus 1 110 669 EUR subsidiją, suteiktą CCIO valstybinėms išlaidoms padengti (3,20 mln. EUR) (118), neviršija bendros investicijų sumos, nurodytos 2005 m. gairių 4.1 skirsnyje (t. y. 6,076 mln. EUR). Todėl investicinės pagalbos pagal 1 programą suderinamumo nagrinėti nereikia remiantis jokiu kitu teisiniu pagrindu, išskyrus 2005 m. gairių 4.1 skirsnį.

118

| (221) | Pagal 2 programą Komisija investicijas suskirstė taip:

  12 lentelė


  2 programos investicijų pobūdis atsižvelgiant į 2005 m. gaires (EUR) | Valstybės investicijos | Investicijos pagal 4.1 skirsnį | Kitos investicijos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Terminalo išplėtimas | | 1 327 749 | |
| Apsauginės tvoros | 165 805 | | |
| Orlaivių stovėjimo aikštelių ir riedėjimo takų atitikties užtikrinimas | | 1 408 739 | |
| Angarų ir kilimo bei tūpimo takų remontas | | 231 542 | |
| Keleivių srautų atskyrimo galerija | 176 590 | | |
| Darbuotojų automobilių stovėjimo aikštelės atitikties teisinėms vandens normoms užtikrinimas | | 227 611 | |
| Transporto priemonių nuomininkų bazė | | | 1 735 |
| Žemės įsigijimas (tūpimo pagal prietaisus sistema (ILS)) | | 61 540 | |
| Vidaus ir išorės signalizavimo priemonės | | 10 510 | |
| Porto Majo keleivių priėmimo punktas | | | 213 548 |
| Atitikties teisinėms vandens normoms užtikrinimas | | 46 141 | |
| Tūpimo pagal prietaisus sistemos (ILS) tyrimai | | 139 803 | |
| Viešųjų kelių modernizavimas | | 1 053 861 | |
| Administracinės biurų patalpos | | 944 557 | |
| 2 terminalo tyrimas | | 188 188 | |
| Nenumatyti atvejai, mokesčiai ir nenumatytos išlaidos (119) | 86 085 | 659 038 | |
| Veikiančios įrangos modernizavimas, įskaitant:






  — | pasienio policijai skirtų kabinų įrengimą, |

(221)

Pagal 2 programą Komisija investicijas suskirstė taip:

12 lentelė

12 lentelė

2 programos investicijų pobūdis atsižvelgiant į 2005 m. gaires (EUR)

2 programos investicijų pobūdis atsižvelgiant į 2005 m. gaires (EUR)

Valstybės investicijos

Investicijos pagal 4.1 skirsnį

Kitos investicijos

Terminalo išplėtimas

1 327 749

Apsauginės tvoros

165 805

Orlaivių stovėjimo aikštelių ir riedėjimo takų atitikties užtikrinimas

1 408 739

Angarų ir kilimo bei tūpimo takų remontas

231 542

Keleivių srautų atskyrimo galerija

176 590

Darbuotojų automobilių stovėjimo aikštelės atitikties teisinėms vandens normoms užtikrinimas

227 611

Transporto priemonių nuomininkų bazė

1 735

Žemės įsigijimas (tūpimo pagal prietaisus sistema (ILS))

61 540

Vidaus ir išorės signalizavimo priemonės

10 510

Porto Majo keleivių priėmimo punktas

213 548

Atitikties teisinėms vandens normoms užtikrinimas

46 141

Tūpimo pagal prietaisus sistemos (ILS) tyrimai

139 803

Viešųjų kelių modernizavimas

1 053 861

Administracinės biurų patalpos

944 557

2 terminalo tyrimas

188 188

Nenumatyti atvejai, mokesčiai ir nenumatytos išlaidos (119)

119

86 085

659 038

Veikiančios įrangos modernizavimas, įskaitant:

—

pasienio policijai skirtų kabinų įrengimą,

| — | lazerinės atbaidymo priemonės įrengimą |
| --- | --- |

—

lazerinės atbaidymo priemonės įrengimą

| 52 670 |
| --- |

52 670

| 86 085 |
| --- |

86 085

2 039 000

Iš viso

Iš viso

567 782

567 782

8 338 279

8 338 279

215 283

215 283

| (222) | Taigi dėl 2 programos Komisija pažymi, kad valstybės investicijos siekia 567 782 EUR, kad investicijų pagal 2005 m. gairių 4.1 skirsnį suma yra 8 338 279 EUR ir kad kitų investicijų (t. y. investicijų, susijusių su komercine veikla, tiesiogiai nesusijusia su pagrindine oro uosto veikla, kuriai netaikomos 2005 m. gairės) suma yra 215 283 EUR. Kaip primenama 40 konstatuojamojoje dalyje, valdžios institucijų įnašais (6,8 mln. EUR) oficialiai nedengiamos konkrečios investicijos pagal 2 programą, bet jie buvo nustatyti remiantis bendra numatyta būsimų investicijų suma. Todėl, siekiant įvertinti investicinės pagalbos pagal 2 programą suderinamumą pagal 2005 m. gaires, su kitomis investicijomis susijusios išlaidos (t. y. 215 283 EUR) neturėtų būti įtrauktos į tinkamas finansuoti išlaidas. Tačiau Komisija pažymi, kad iš bendros investicijų pagal 2 programą sumos atėmus valstybės investicijų (t. y. 567 782 EUR) ir kitų investicijų (215 283 EUR) sąnaudas, bendra valdžios institucijų subsidijų suma (t. y. 6,8 mln. EUR), atėmus 567 782 EUR subsidiją, CCIO suteiktą valstybės išlaidoms padengti (t. y. 6,23 mln. EUR) (120), neviršija bendros investicijų sumos, nurodytos 2005 m. gairių 4.1 skirsnyje (t. y. 8,3 mln. EUR). Todėl investicinės pagalbos pagal 2 programą suderinamumo nagrinėti nereikia remiantis jokiu kitu teisiniu pagrindu, išskyrus 2005 m. gairių 4.1 skirsnį. |
| --- | --- |

(222)

Taigi dėl 2 programos Komisija pažymi, kad valstybės investicijos siekia 567 782 EUR, kad investicijų pagal 2005 m. gairių 4.1 skirsnį suma yra 8 338 279 EUR ir kad kitų investicijų (t. y. investicijų, susijusių su komercine veikla, tiesiogiai nesusijusia su pagrindine oro uosto veikla, kuriai netaikomos 2005 m. gairės) suma yra 215 283 EUR. Kaip primenama 40 konstatuojamojoje dalyje, valdžios institucijų įnašais (6,8 mln. EUR) oficialiai nedengiamos konkrečios investicijos pagal 2 programą, bet jie buvo nustatyti remiantis bendra numatyta būsimų investicijų suma. Todėl, siekiant įvertinti investicinės pagalbos pagal 2 programą suderinamumą pagal 2005 m. gaires, su kitomis investicijomis susijusios išlaidos (t. y. 215 283 EUR) neturėtų būti įtrauktos į tinkamas finansuoti išlaidas. Tačiau Komisija pažymi, kad iš bendros investicijų pagal 2 programą sumos atėmus valstybės investicijų (t. y. 567 782 EUR) ir kitų investicijų (215 283 EUR) sąnaudas, bendra valdžios institucijų subsidijų suma (t. y. 6,8 mln. EUR), atėmus 567 782 EUR subsidiją, CCIO suteiktą valstybės išlaidoms padengti (t. y. 6,23 mln. EUR) (120), neviršija bendros investicijų sumos, nurodytos 2005 m. gairių 4.1 skirsnyje (t. y. 8,3 mln. EUR). Todėl investicinės pagalbos pagal 2 programą suderinamumo nagrinėti nereikia remiantis jokiu kitu teisiniu pagrindu, išskyrus 2005 m. gairių 4.1 skirsnį.

120

Investicinės pagalbos suderinamumo kriterijai

Investicinės pagalbos suderinamumo kriterijai

| (223) | Nagrinėjamosios investicinės pagalbos suderinamumas turi būti vertinamas atsižvelgiant į 2005 m. gairių 61 punkte nustatytus kriterijus ir jurisprudenciją (121). Valstybės pagalba oro uostams, kaip ir bet kokia kita valstybės pagalba, turi būti būtina ekonominės veiklos plėtrai remti ir proporcinga tam tikslui, kad būtų pripažinta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Taigi Komisija nagrinės, kaip laikomasi ne tik 2005 m. gairėse nurodytų kriterijų, bet ir šių būtinumo bei proporcingumo kriterijų. |
| --- | --- |

(223)

Nagrinėjamosios investicinės pagalbos suderinamumas turi būti vertinamas atsižvelgiant į 2005 m. gairių 61 punkte nustatytus kriterijus ir jurisprudenciją (121). Valstybės pagalba oro uostams, kaip ir bet kokia kita valstybės pagalba, turi būti būtina ekonominės veiklos plėtrai remti ir proporcinga tam tikslui, kad būtų pripažinta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Taigi Komisija nagrinės, kaip laikomasi ne tik 2005 m. gairėse nurodytų kriterijų, bet ir šių būtinumo bei proporcingumo kriterijų.

121

—   Pagalba skatinama ekonominės veiklos plėtra

Pagalba skatinama ekonominės veiklos plėtra

| (224) | Iš įvairių Prancūzijos pateiktų dokumentų matyti, kad 1 ir 2 programose numatyti infrastruktūros objektai buvo sukurti siekiant, kad vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai galėtų jį eksploatuoti oro uosto naudotojams, jo darbuotojams ir aplinkiniams gyventojams palankiomis saugos sąlygomis ir kad jie būtų pritaikyti prie smarkiai padidėjusio oro eismo, kuris oro uoste buvo stebimas 2000–2010 m., kaip nurodyta 37 konstatuojamojoje dalyje. Šis tikslas aiškiai nurodytas su šiomis dviem investicijų programomis susijusiuose finansavimo susitarimuose. |
| --- | --- |

(224)

Iš įvairių Prancūzijos pateiktų dokumentų matyti, kad 1 ir 2 programose numatyti infrastruktūros objektai buvo sukurti siekiant, kad vienas po kito Bovė oro uostą valdę subjektai galėtų jį eksploatuoti oro uosto naudotojams, jo darbuotojams ir aplinkiniams gyventojams palankiomis saugos sąlygomis ir kad jie būtų pritaikyti prie smarkiai padidėjusio oro eismo, kuris oro uoste buvo stebimas 2000–2010 m., kaip nurodyta 37 konstatuojamojoje dalyje. Šis tikslas aiškiai nurodytas su šiomis dviem investicijų programomis susijusiuose finansavimo susitarimuose.

| (225) | Be to, vietos valdžios institucijos teikė finansinę paramą, kad Bovė oro uostas taptų regioninės ekonominės plėtros priemone. Tai matyti iš pačių finansavimo susitarimų ir VPPS sąlygų. Vietos valdžios institucijos ir vienas po kito oro uostą valdę subjektai iškėlė tikslą, kad Bovė oro uostas nebebūtų Paryžiaus tranzitinis oro uostas, o taptų oro uostu, prisidedančiu prie Pikardijos regiono plėtros. |
| --- | --- |

(225)

Be to, vietos valdžios institucijos teikė finansinę paramą, kad Bovė oro uostas taptų regioninės ekonominės plėtros priemone. Tai matyti iš pačių finansavimo susitarimų ir VPPS sąlygų. Vietos valdžios institucijos ir vienas po kito oro uostą valdę subjektai iškėlė tikslą, kad Bovė oro uostas nebebūtų Paryžiaus tranzitinis oro uostas, o taptų oro uostu, prisidedančiu prie Pikardijos regiono plėtros.

| (226) | Galiausiai oro uostas atitiko darnaus vystymosi ir aplinkos apsaugos tikslus. Į visas investicijų programas buvo įtraukti tyrimai ir darbai, kuriais buvo siekiama sumažinti su oro eismu Bovė oro uoste susijusį spaudimą aplinkai. Taigi infrastruktūros objektai buvo suplanuoti ir pritaikyti prie vietos valdžios institucijų nustatyto poreikio kontroliuoti oro eismo plėtrą Bovė oro uoste. |
| --- | --- |

(226)

Galiausiai oro uostas atitiko darnaus vystymosi ir aplinkos apsaugos tikslus. Į visas investicijų programas buvo įtraukti tyrimai ir darbai, kuriais buvo siekiama sumažinti su oro eismu Bovė oro uoste susijusį spaudimą aplinkai. Taigi infrastruktūros objektai buvo suplanuoti ir pritaikyti prie vietos valdžios institucijų nustatyto poreikio kontroliuoti oro eismo plėtrą Bovė oro uoste.

| (227) | Todėl Komisija mano, kad pagalba, suteikta vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams, buvo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Bovė oro uosto plėtrai, kuriant jame saugią infrastruktūrą, galinčią priimti didesnius eismo srautus. |
| --- | --- |

(227)

Todėl Komisija mano, kad pagalba, suteikta vienas po kito Bovė oro uostą valdžiusiems subjektams, buvo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Bovė oro uosto plėtrai, kuriant jame saugią infrastruktūrą, galinčią priimti didesnius eismo srautus.

—   Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga siekiamam tikslui

Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga siekiamam tikslui

1 programa

1 programa

| (228) | Komisija mano, kad iš Prancūzijos pateiktų dokumentų ir informacijos matyti, jog tuo metu, kai buvo suteikta investicinė pagalba, minėti infrastruktūros objektai buvo būtini ir proporcingi siekiamam tikslui. |
| --- | --- |

(228)

Komisija mano, kad iš Prancūzijos pateiktų dokumentų ir informacijos matyti, jog tuo metu, kai buvo suteikta investicinė pagalba, minėti infrastruktūros objektai buvo būtini ir proporcingi siekiamam tikslui.

| (229) | Viena vertus, Bovė oro uosto būklė XXI a. pirmojo dešimtmečio pradžioje buvo gana bloga dėl to, kad valstybė ir oro uostą valdęs subjektas nedarė jokių investicijų nuo pat jo įsteigimo. Taigi, kai valstybė priėmė sprendimą Bovė oro uoste vykdyti komercinę veiklą, oro uostui labai trūko infrastruktūros objektų, visų pirma susijusių su saugumo įranga, kelių būkle ir pačia oro uosto infrastruktūra. Esami infrastruktūros objektai nebuvo tokie, kad būtų galima priimti vidaus ir tarptautinius keleivius patenkinamomis saugumo sąlygomis. Todėl visos investicijos, numatytos pagal 1 investicijų programą, buvo būtinos siekiant užtikrinti saugų Bovė oro uosto eksploatavimą. |
| --- | --- |

(229)

Viena vertus, Bovė oro uosto būklė XXI a. pirmojo dešimtmečio pradžioje buvo gana bloga dėl to, kad valstybė ir oro uostą valdęs subjektas nedarė jokių investicijų nuo pat jo įsteigimo. Taigi, kai valstybė priėmė sprendimą Bovė oro uoste vykdyti komercinę veiklą, oro uostui labai trūko infrastruktūros objektų, visų pirma susijusių su saugumo įranga, kelių būkle ir pačia oro uosto infrastruktūra. Esami infrastruktūros objektai nebuvo tokie, kad būtų galima priimti vidaus ir tarptautinius keleivius patenkinamomis saugumo sąlygomis. Todėl visos investicijos, numatytos pagal 1 investicijų programą, buvo būtinos siekiant užtikrinti saugų Bovė oro uosto eksploatavimą.

| (230) | Kita vertus, atrodo, kad pagal 1 programą įrengti infrastruktūros objektai yra proporcingi siekiamam tikslui, nes jie neviršijo to, kas buvo būtina, kad Bovė oro uostas galėtų teikti paslaugas, atitinkančias minimaliuosius saugos reikalavimus. Kaip paaiškinta 236 konstatuojamojoje dalyje, šioje investicijų programoje numatyti infrastruktūros objektai buvo suplanuoti remiantis atsargiomis oro eismo didėjimo Bovė oro uoste prognozėmis. |
| --- | --- |

(230)

Kita vertus, atrodo, kad pagal 1 programą įrengti infrastruktūros objektai yra proporcingi siekiamam tikslui, nes jie neviršijo to, kas buvo būtina, kad Bovė oro uostas galėtų teikti paslaugas, atitinkančias minimaliuosius saugos reikalavimus. Kaip paaiškinta 236 konstatuojamojoje dalyje, šioje investicijų programoje numatyti infrastruktūros objektai buvo suplanuoti remiantis atsargiomis oro eismo didėjimo Bovė oro uoste prognozėmis.

2 programa

2 programa

| (231) | Komisija pažymi, kad tie patys argumentai, kurie išdėstyti 229 ir 230 konstatuojamosiose dalyse dėl 1 programos, pateisina ir 2 programos, kuri buvo numatyta siekiant tęsti ir užbaigti nuolat didėjančiam oro eismui būtinus saugos ir modernizavimo darbus, būtinumą bei proporcingumą. |
| --- | --- |

(231)

Komisija pažymi, kad tie patys argumentai, kurie išdėstyti 229 ir 230 konstatuojamosiose dalyse dėl 1 programos, pateisina ir 2 programos, kuri buvo numatyta siekiant tęsti ir užbaigti nuolat didėjančiam oro eismui būtinus saugos ir modernizavimo darbus, būtinumą bei proporcingumą.

| (232) | Tai visų pirma pasakytina apie terminalo išplėtimą: 2002 m. architektų įmonės, kontrolės tarnybos ir pastatų ekonomiškumo srityje besispecializuojančios įmonės ataskaitoje jau buvo nurodyta, kad, atsižvelgiant į 2010 m. prognozuojamą 800 000 keleivių srautą, Bovė oro uoste labai trūksta ploto, tačiau šis oro uostas galėtų išlikti tvarus, jei šis skaičius nebūtų viršytas ir jei oro uoste būtų veiksmingai valdomi keleivių srautai. Tačiau, kaip parodyta 1 lentelėje, 2006 m. oro uostas jau aptarnavo beveik du milijonus keleivių, o tai pateisino būtinybę skubiai išplėsti jo patalpas (122). |
| --- | --- |

(232)

Tai visų pirma pasakytina apie terminalo išplėtimą: 2002 m. architektų įmonės, kontrolės tarnybos ir pastatų ekonomiškumo srityje besispecializuojančios įmonės ataskaitoje jau buvo nurodyta, kad, atsižvelgiant į 2010 m. prognozuojamą 800 000 keleivių srautą, Bovė oro uoste labai trūksta ploto, tačiau šis oro uostas galėtų išlikti tvarus, jei šis skaičius nebūtų viršytas ir jei oro uoste būtų veiksmingai valdomi keleivių srautai. Tačiau, kaip parodyta 1 lentelėje, 2006 m. oro uostas jau aptarnavo beveik du milijonus keleivių, o tai pateisino būtinybę skubiai išplėsti jo patalpas (122).

122

| (233) | Tai pasakytina ir apie su orlaivių stovėjimo aikštele susijusius darbus, kurių tikslas – padidinti orlaivių stovėjimo aikštelės gylį, įrengti riedėjimo takų jungtis ir atlikti antžeminį ženklinimą siekiant geriau reguliuoti ir užtikrinti oro eismą Bovė oro uoste, tačiau atlikus šiuos darbus nepavyko padidinti oro uoste esančių orlaivių stovėjimo vietų skaičiaus. |
| --- | --- |

(233)

Tai pasakytina ir apie su orlaivių stovėjimo aikštele susijusius darbus, kurių tikslas – padidinti orlaivių stovėjimo aikštelės gylį, įrengti riedėjimo takų jungtis ir atlikti antžeminį ženklinimą siekiant geriau reguliuoti ir užtikrinti oro eismą Bovė oro uoste, tačiau atlikus šiuos darbus nepavyko padidinti oro uoste esančių orlaivių stovėjimo vietų skaičiaus.

| (234) | Apskritai paaiškėjo, kad visi kiti infrastruktūros objektai buvo būtini, kad oro uostas galėtų pašalinti savo infrastruktūros trūkumą ir priimti vis didesnį oro eismą, kuris galėtų prisidėti prie regiono ekonominės plėtros. |
| --- | --- |

(234)

Apskritai paaiškėjo, kad visi kiti infrastruktūros objektai buvo būtini, kad oro uostas galėtų pašalinti savo infrastruktūros trūkumą ir priimti vis didesnį oro eismą, kuris galėtų prisidėti prie regiono ekonominės plėtros.

—   Dėl infrastruktūros suteikiamos pakankamos galimybės naudotis oro uostu vidutinės trukmės laikotarpiu

Dėl infrastruktūros suteikiamos pakankamos galimybės naudotis oro uostu vidutinės trukmės laikotarpiu

| (235) | Infrastruktūros objektai buvo sukurti siekiant patenkinti pagrįstas ir patenkinamas vidutinės trukmės oro eismo didėjimo prognozes. |
| --- | --- |

(235)

Infrastruktūros objektai buvo sukurti siekiant patenkinti pagrįstas ir patenkinamas vidutinės trukmės oro eismo didėjimo prognozes.

| (236) | Taigi 2001 m. CCIO pasiūlė 1 programą, kurios tikslas buvo iki 2006 m. pasiekti 660 000 keleivių, nors oro uosto eismo augimo rodiklis (+ 18 % per metus 2000 m.) bylojo apie tai, kad iki to laiko keleivių skaičius bus didesnis (123). Šis padidėjimas buvo stebimas atsižvelgiant į intensyvią Europos oro eismo raidą, ypač pigių skrydžių oro transporto bendrovių, kurios sparčiai augo nuo 1996 m. (124) |
| --- | --- |

(236)

Taigi 2001 m. CCIO pasiūlė 1 programą, kurios tikslas buvo iki 2006 m. pasiekti 660 000 keleivių, nors oro uosto eismo augimo rodiklis (+ 18 % per metus 2000 m.) bylojo apie tai, kad iki to laiko keleivių skaičius bus didesnis (123). Šis padidėjimas buvo stebimas atsižvelgiant į intensyvią Europos oro eismo raidą, ypač pigių skrydžių oro transporto bendrovių, kurios sparčiai augo nuo 1996 m. (124)

123

124

| (237) | Be to, remiantis 2006 m. birželio 29 d. patvirtinta Civilinės aviacijos generalinio direktorato ataskaita, 2 programa buvo pagrįsta prielaida, kad vidutinės trukmės laikotarpiu eismas bus 18 000 skrydžių. |
| --- | --- |

(237)

Be to, remiantis 2006 m. birželio 29 d. patvirtinta Civilinės aviacijos generalinio direktorato ataskaita, 2 programa buvo pagrįsta prielaida, kad vidutinės trukmės laikotarpiu eismas bus 18 000 skrydžių.

| (238) | Iš 1 lentelėje pateikto tyrimo matyti, kad visos eismo prielaidos, kuriomis grindžiami šie investiciniai sprendimai, iki numatyto termino buvo iš esmės pasiektos ir viršytos. |
| --- | --- |

(238)

Iš 1 lentelėje pateikto tyrimo matyti, kad visos eismo prielaidos, kuriomis grindžiami šie investiciniai sprendimai, iki numatyto termino buvo iš esmės pasiektos ir viršytos.

—   Visi galimi naudotojai gali naudotis infrastruktūra vienodomis sąlygomis ir jų nediskriminuojant

Visi galimi naudotojai gali naudotis infrastruktūra vienodomis sąlygomis ir jų nediskriminuojant

| (239) | Oficiali tyrimo procedūra padėjo patvirtinti sprendime pradėti procedūrą pateiktas pastabas, kad visi galimi infrastruktūros naudotojai galėjo naudotis infrastruktūros objektais vienodomis sąlygomis ir jų nediskriminuojant. |
| --- | --- |

(239)

Oficiali tyrimo procedūra padėjo patvirtinti sprendime pradėti procedūrą pateiktas pastabas, kad visi galimi infrastruktūros naudotojai galėjo naudotis infrastruktūros objektais vienodomis sąlygomis ir jų nediskriminuojant.

—   Prekybos plėtrai nedaromas poveikis, kuris prieštarautų bendrajam interesui

Prekybos plėtrai nedaromas poveikis, kuris prieštarautų bendrajam interesui

| (240) | Prancūzija savo pastabose pažymėjo, kad Amjeno Glizi ir Ruano oro uostai yra verslo ir pramoginių kelionių oro uostai, kuriuose nėra jokio komercinio eismo. Todėl Bovė oro uosto plėtra nedarė jokio poveikio šiems dviem oro uostams, nes jų negalima laikyti tinkamomis alternatyvomis Bovė oro uostui. Todėl konkurencija tarp šių oro uostų ir Bovė oro uosto buvo labai ribota ir buvo mažai tikėtina, kad būtų padarytas poveikis prekybai, kuris prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

(240)

Prancūzija savo pastabose pažymėjo, kad Amjeno Glizi ir Ruano oro uostai yra verslo ir pramoginių kelionių oro uostai, kuriuose nėra jokio komercinio eismo. Todėl Bovė oro uosto plėtra nedarė jokio poveikio šiems dviem oro uostams, nes jų negalima laikyti tinkamomis alternatyvomis Bovė oro uostui. Todėl konkurencija tarp šių oro uostų ir Bovė oro uosto buvo labai ribota ir buvo mažai tikėtina, kad būtų padarytas poveikis prekybai, kuris prieštarautų bendrajam interesui.

| (241) | Nepaisant to, kad 2000–2013 m. Bovė oro uoste keleivių srautas labai išaugo nuo 380 000 iki beveik 4 mln. išvykstančių keleivių, jo rinkos dalis Paryžiaus regione išliko labai nedidelė (4 % 2011 m.), palyginti su Ruasi ir Orli oro uostais. Kalbant apie pigių skrydžių srautą, 2011 m. 31 % skrydžių į Paryžių ir iš jo buvo vykdoma Bovė oro uoste, o 69 % – Ruasi ir Orli oro uostuose. Be to, remiantis „Microeconomix“ tyrimu, kurį pateikė CCIO, SMABT ir SAGEB (žr. 106 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis), pigių skrydžių eismo dalis, palyginti su visu Ruasi ir Orli oro uostų srautu, 2009–2010 m. padidėjo 5,7 %, o 2010–2011 m. – 11,3 %. Remiantis išsamia analize, šis tyrimas rodo, kad Bovė oro uosto, kuriame daugiausia vyksta pigių skrydžių eismas, plėtra neturėjo įtakos dviejų Paryžiaus oro uostų pigių skrydžių veiklos plėtrai dėl jo savybių, rinkos (orientuotos tik į pigių skrydžių eismą, priešingai nei Paryžiaus oro uostuose) ir dėl to, kad srautai nebuvo masiškai perkeliami iš Bovė oro uosto į vieną iš kitų dviejų Paryžiaus oro uostų. |
| --- | --- |

(241)

Nepaisant to, kad 2000–2013 m. Bovė oro uoste keleivių srautas labai išaugo nuo 380 000 iki beveik 4 mln. išvykstančių keleivių, jo rinkos dalis Paryžiaus regione išliko labai nedidelė (4 % 2011 m.), palyginti su Ruasi ir Orli oro uostais. Kalbant apie pigių skrydžių srautą, 2011 m. 31 % skrydžių į Paryžių ir iš jo buvo vykdoma Bovė oro uoste, o 69 % – Ruasi ir Orli oro uostuose. Be to, remiantis „Microeconomix“ tyrimu, kurį pateikė CCIO, SMABT ir SAGEB (žr. 106 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis), pigių skrydžių eismo dalis, palyginti su visu Ruasi ir Orli oro uostų srautu, 2009–2010 m. padidėjo 5,7 %, o 2010–2011 m. – 11,3 %. Remiantis išsamia analize, šis tyrimas rodo, kad Bovė oro uosto, kuriame daugiausia vyksta pigių skrydžių eismas, plėtra neturėjo įtakos dviejų Paryžiaus oro uostų pigių skrydžių veiklos plėtrai dėl jo savybių, rinkos (orientuotos tik į pigių skrydžių eismą, priešingai nei Paryžiaus oro uostuose) ir dėl to, kad srautai nebuvo masiškai perkeliami iš Bovė oro uosto į vieną iš kitų dviejų Paryžiaus oro uostų.

| (242) | Be to, Ruasi oro uoste keleivių srautas buvo 62 052 917 keleivių, o Orli oro uoste tais pačiais metais – 28 274 154 keleiviai. Komisija pažymėjo, kad Ruasi oro uostas jau 2025 m. turės patenkinti jo pajėgumus viršijančią paklausą. Be to, kadangi srautas Orli oro uoste ribojamas administraciniu sprendimu (125), šis oro uostas iki šiol gali būti laikomas perpildytu. Todėl atrodo, kad Bovė oro uostas dėl jo artumo Paryžiui yra veiksminga priemonė siekiant kovoti su spūstimis dviejuose Paryžiaus oro uostuose. |
| --- | --- |

(242)

Be to, Ruasi oro uoste keleivių srautas buvo 62 052 917 keleivių, o Orli oro uoste tais pačiais metais – 28 274 154 keleiviai. Komisija pažymėjo, kad Ruasi oro uostas jau 2025 m. turės patenkinti jo pajėgumus viršijančią paklausą. Be to, kadangi srautas Orli oro uoste ribojamas administraciniu sprendimu (125), šis oro uostas iki šiol gali būti laikomas perpildytu. Todėl atrodo, kad Bovė oro uostas dėl jo artumo Paryžiui yra veiksminga priemonė siekiant kovoti su spūstimis dviejuose Paryžiaus oro uostuose.

125

| (243) | Be to, Komisija pažymi, kad investicine pagalba, kurią gavo Bovė oro uostas, pirmiausia buvo siekiama užtikrinti infrastruktūros, kuri buvo perkrauta dėl 2000–2010 m. smarkiai padidėjusio eismo, saugumą, o ne skatinti eismo plėtrą. Kitaip tariant, Bovė oro uostas sėkmingai veikė ir be investicinės pagalbos (žr. 224 konstatuojamąją dalį), nes tam tikros pigių skrydžių bendrovės nusprendė pradėti jame vykdyti oro susisiekimo veiklą ir galbūt įkurti nuolatinę bazę. |
| --- | --- |

(243)

Be to, Komisija pažymi, kad investicine pagalba, kurią gavo Bovė oro uostas, pirmiausia buvo siekiama užtikrinti infrastruktūros, kuri buvo perkrauta dėl 2000–2010 m. smarkiai padidėjusio eismo, saugumą, o ne skatinti eismo plėtrą. Kitaip tariant, Bovė oro uostas sėkmingai veikė ir be investicinės pagalbos (žr. 224 konstatuojamąją dalį), nes tam tikros pigių skrydžių bendrovės nusprendė pradėti jame vykdyti oro susisiekimo veiklą ir galbūt įkurti nuolatinę bazę.

| (244) | Kalbant apie alternatyvias transporto rūšis, kaip matyti iš SMABT, CCIO ir SAGEB bendrų pastabų (žr. 108 konstatuojamąją dalį), vykdant oficialią tyrimo procedūrą taip pat nebuvo nustatyta, kad jų plėtrai buvo padarytas toks poveikis, kuris prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

(244)

Kalbant apie alternatyvias transporto rūšis, kaip matyti iš SMABT, CCIO ir SAGEB bendrų pastabų (žr. 108 konstatuojamąją dalį), vykdant oficialią tyrimo procedūrą taip pat nebuvo nustatyta, kad jų plėtrai buvo padarytas toks poveikis, kuris prieštarautų bendrajam interesui.

—   Pagalbos būtinumas ir proporcingumas

Pagalbos būtinumas ir proporcingumas

| (245) | Pirma, dėl 1 programos Komisija pažymi, kad iš pateiktos informacijos matyti, jog CCIO nebūtų galėję patys finansuoti investicijų programas. Iš tiesų 2000 ir 2001 finansiniais metais CCIO už oro uostą atsakingas skyrius patyrė deficitą (žr. Tableau 2). Be to, CCIO pasinaudojo paskola, kad galėtų finansuoti savo dalyvavimą investicijų programos finansavime (126). Todėl šiai investicijų programai suteikta pagalba buvo būtina. |
| --- | --- |

(245)

Pirma, dėl 1 programos Komisija pažymi, kad iš pateiktos informacijos matyti, jog CCIO nebūtų galėję patys finansuoti investicijų programas. Iš tiesų 2000 ir 2001 finansiniais metais CCIO už oro uostą atsakingas skyrius patyrė deficitą (žr. Tableau 2). Be to, CCIO pasinaudojo paskola, kad galėtų finansuoti savo dalyvavimą investicijų programos finansavime (126). Todėl šiai investicijų programai suteikta pagalba buvo būtina.

126

| (246) | Komisija taip pat pažymi, kad vietos valdžios institucijų pagalbos intensyvumas sudarė 53 % visų tinkamų finansuoti išlaidų, o tai nėra neproporcinga atsižvelgiant į neatidėliotinus investicijų poreikius pagalbos suteikimo metu. Be to, visuose 2002 m. sudarytuose finansavimo susitarimuose buvo numatytas pagalbos susigrąžinimo mechanizmas tuo atveju, jei išlaidos nebūtų patirtos arba būtų mažesnės už numatytą bendrą investicijų sumą. Ši pagalba buvo taip pat ribojama net ir tuo atveju, jei numatyta bendra suma buvo viršyta. Finansavimo susitarimuose taip pat numatyta, kad vietos valdžios institucijos tikrina patirtas išlaidas, o subsidijos skiriamos dalimis pagal CCIO pateiktus patvirtinamuosius dokumentus. Taigi šiai investicijų programai suteikta pagalba buvo būtina ir proporcinga. |
| --- | --- |

(246)

Komisija taip pat pažymi, kad vietos valdžios institucijų pagalbos intensyvumas sudarė 53 % visų tinkamų finansuoti išlaidų, o tai nėra neproporcinga atsižvelgiant į neatidėliotinus investicijų poreikius pagalbos suteikimo metu. Be to, visuose 2002 m. sudarytuose finansavimo susitarimuose buvo numatytas pagalbos susigrąžinimo mechanizmas tuo atveju, jei išlaidos nebūtų patirtos arba būtų mažesnės už numatytą bendrą investicijų sumą. Ši pagalba buvo taip pat ribojama net ir tuo atveju, jei numatyta bendra suma buvo viršyta. Finansavimo susitarimuose taip pat numatyta, kad vietos valdžios institucijos tikrina patirtas išlaidas, o subsidijos skiriamos dalimis pagal CCIO pateiktus patvirtinamuosius dokumentus. Taigi šiai investicijų programai suteikta pagalba buvo būtina ir proporcinga.

| (247) | Antra, kalbant apie investicinę pagalbą, suteiktą CCIO pagal 2 programą, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad reikėjo skubiai imtis šių investicijų ir kad šių investicijų amortizacijos laikotarpis CCIO buvo labai trumpas (127). Todėl ji mano, kad pagalba buvo būtina ir proporcinga atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, susiklosčiusias pagalbos suteikimo metu. |
| --- | --- |

(247)

Antra, kalbant apie investicinę pagalbą, suteiktą CCIO pagal 2 programą, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad reikėjo skubiai imtis šių investicijų ir kad šių investicijų amortizacijos laikotarpis CCIO buvo labai trumpas (127). Todėl ji mano, kad pagalba buvo būtina ir proporcinga atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, susiklosčiusias pagalbos suteikimo metu.

127

| (248) | Todėl Komisija daro išvadą, kad visa šiuo atveju suteikta investicinė pagalba buvo būtina ir proporcinga. |
| --- | --- |

(248)

Todėl Komisija daro išvadą, kad visa šiuo atveju suteikta investicinė pagalba buvo būtina ir proporcinga.

Išvada dėl investicinės pagalbos suderinamumo

Išvada dėl investicinės pagalbos suderinamumo

| (249) | Komisija daro išvadą, kad šiame skirsnyje nurodyta investicinė pagalba atitinka SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kaip aiškinama 2005 m. gairėse. |
| --- | --- |

(249)

Komisija daro išvadą, kad šiame skirsnyje nurodyta investicinė pagalba atitinka SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kaip aiškinama 2005 m. gairėse.

8.1.3.2.   Veiklos pagalba

Veiklos pagalba

| (250) | 2014 m. gairių 137 punkte nustatyta, kad iki pereinamojo laikotarpio pradžios suteikta pagalba (įskaitant pagalbą, išmokėtą iki 2014 m. balandžio 4 d.) gali būti pripažinta suderinama su vidaus rinka visų nepadengtų veiklos išlaidų atžvilgiu, jei įvykdytos 2014 m. gairių 5.1.2 skirsnyje nustatytos sąlygos, išskyrus 115, 119, 121, 122, 123, 126–130, 132, 133 ir 134 punktus. |
| --- | --- |

(250)

2014 m. gairių 137 punkte nustatyta, kad iki pereinamojo laikotarpio pradžios suteikta pagalba (įskaitant pagalbą, išmokėtą iki 2014 m. balandžio 4 d.) gali būti pripažinta suderinama su vidaus rinka visų nepadengtų veiklos išlaidų atžvilgiu, jei įvykdytos 2014 m. gairių 5.1.2 skirsnyje nustatytos sąlygos, išskyrus 115, 119, 121, 122, 123, 126–130, 132, 133 ir 134 punktus.

| (251) | 2014 m. gairių 5.1.2 skirsnyje nustatytos toliau nagrinėjamos sąlygos. |
| --- | --- |

(251)

2014 m. gairių 5.1.2 skirsnyje nustatytos toliau nagrinėjamos sąlygos.

—   Pagalba skatinama ekonominės veiklos plėtra

Pagalba skatinama ekonominės veiklos plėtra

| (252) | 2001 m., 2002 m. ir 2004 m. skirtų avansų tikslas buvo suteikti galimybę CCIO už oro uostą atsakingam skyriui toliau valdyti Bovė oro uostą, kad jis taptų Pikardijos regiono ekonominės plėtros priemone. Todėl pagalba buvo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Bovė oro uosto veiklos regioninei plėtrai. Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Bovė oro uostas yra svarbus Paryžiaus regionui, nes padeda sumažinti oro eismo spūstis aplink Prancūzijos sostinę. |
| --- | --- |

(252)

2001 m., 2002 m. ir 2004 m. skirtų avansų tikslas buvo suteikti galimybę CCIO už oro uostą atsakingam skyriui toliau valdyti Bovė oro uostą, kad jis taptų Pikardijos regiono ekonominės plėtros priemone. Todėl pagalba buvo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Bovė oro uosto veiklos regioninei plėtrai. Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Bovė oro uostas yra svarbus Paryžiaus regionui, nes padeda sumažinti oro eismo spūstis aplink Prancūzijos sostinę.

—   Valstybės intervencijos poreikis

Valstybės intervencijos poreikis

| (253) | Remdamasi 2014 m. gairių 118 punktu, Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į faktinį metinį keleivių srautą, užfiksuotą per dvejus finansinius metus iki kiekvienų metų, kuriais buvo skirti avansai (t. y. 2001 m., 2002 m. ir 2004 m.), Bovė oro uostas gali būti laikomas oro uostu, kuris kiekvienos veiklos pagalbos priemonės skyrimo metu nebuvo pajėgus padengti didesnės ar mažesnės šių išlaidų dalies (128). |
| --- | --- |

(253)

Remdamasi 2014 m. gairių 118 punktu, Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į faktinį metinį keleivių srautą, užfiksuotą per dvejus finansinius metus iki kiekvienų metų, kuriais buvo skirti avansai (t. y. 2001 m., 2002 m. ir 2004 m.), Bovė oro uostas gali būti laikomas oro uostu, kuris kiekvienos veiklos pagalbos priemonės skyrimo metu nebuvo pajėgus padengti didesnės ar mažesnės šių išlaidų dalies (128).

128

| (254) | 2014 m. gairėse taip pat reikalaujama, kad pagalba iš esmės pagerintų padėtį, kai pati rinka to pasiūlyti negali. Komisija mano, kad taip yra nagrinėjamuoju atveju. Dėl kritinės Bovė oro uosto ekonominės padėties tuo metu, kai buvo skirtas kiekvienas avansas (dėl vis dar mažo eismo intensyvumo, neatidėliotino poreikio užtikrinti saugią infrastruktūrą ir ekonominio balanso deficito) (129), už oro uostą atsakingam skyriui galėjo būti sunku patekti į rinką taikant pagrįstas skolinimosi palūkanų normas (130). Kadangi dėl šių sunkumų Pikardijos regione nebuvo saugios oro uosto infrastruktūros, naudingos jo ekonominei plėtrai, avansai buvo būtini, kad būtų išvengta Bovė oro uosto įsipareigojimų neįvykdymo. |
| --- | --- |

(254)

2014 m. gairėse taip pat reikalaujama, kad pagalba iš esmės pagerintų padėtį, kai pati rinka to pasiūlyti negali. Komisija mano, kad taip yra nagrinėjamuoju atveju. Dėl kritinės Bovė oro uosto ekonominės padėties tuo metu, kai buvo skirtas kiekvienas avansas (dėl vis dar mažo eismo intensyvumo, neatidėliotino poreikio užtikrinti saugią infrastruktūrą ir ekonominio balanso deficito) (129), už oro uostą atsakingam skyriui galėjo būti sunku patekti į rinką taikant pagrįstas skolinimosi palūkanų normas (130). Kadangi dėl šių sunkumų Pikardijos regione nebuvo saugios oro uosto infrastruktūros, naudingos jo ekonominei plėtrai, avansai buvo būtini, kad būtų išvengta Bovė oro uosto įsipareigojimų neįvykdymo.

129

130

—   Valstybės pagalbos, kaip politikos priemonės, tinkamumas

Valstybės pagalbos, kaip politikos priemonės, tinkamumas

| (255) | Atsižvelgiant į tai, kad tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, CCIO už oro uostą atsakingo skyriaus finansiniai rezultatai buvo nuostolingi (131) ir pinigų srautas buvo nepakankamas, avansai leido jam tęsti Bovė oro uosto valdymo veiklą, kad jis taptų regioninės ekonominės plėtros ir infrastruktūros saugumo užtikrinimo priemone. Komisija pažymi, kad šie avansai taip pat buvo riboto galiojimo ir yra mažiausiai rinką iškraipanti priemonė, nes jais buvo siekiama patenkinti laikiną likvidumo poreikį. Todėl pagalba buvo tinkama priemonė bendrojo intereso tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(255)

Atsižvelgiant į tai, kad tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, CCIO už oro uostą atsakingo skyriaus finansiniai rezultatai buvo nuostolingi (131) ir pinigų srautas buvo nepakankamas, avansai leido jam tęsti Bovė oro uosto valdymo veiklą, kad jis taptų regioninės ekonominės plėtros ir infrastruktūros saugumo užtikrinimo priemone. Komisija pažymi, kad šie avansai taip pat buvo riboto galiojimo ir yra mažiausiai rinką iškraipanti priemonė, nes jais buvo siekiama patenkinti laikiną likvidumo poreikį. Todėl pagalba buvo tinkama priemonė bendrojo intereso tikslams pasiekti.

131

—   Skatinamojo poveikio buvimas

Skatinamojo poveikio buvimas

| (256) | Komisija pažymi, kad be šių avansų CCIO kaip oro uostą valdančio subjekto veikla būtų gerokai sumažėjusi (jei ji nebūtų sustabdyta dėl įsipareigojimų neįvykdymo rizikos), nors Bovė oro uosto infrastruktūra XXI a. pirmojo dešimtmečio pradžioje labai išaugo. Tokia situacija labai pakenktų 252 konstatuojamojoje dalyje aprašyto bendrojo intereso tikslo siekimui. Todėl pagalba neabejotinai turėjo skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(256)

Komisija pažymi, kad be šių avansų CCIO kaip oro uostą valdančio subjekto veikla būtų gerokai sumažėjusi (jei ji nebūtų sustabdyta dėl įsipareigojimų neįvykdymo rizikos), nors Bovė oro uosto infrastruktūra XXI a. pirmojo dešimtmečio pradžioje labai išaugo. Tokia situacija labai pakenktų 252 konstatuojamojoje dalyje aprašyto bendrojo intereso tikslo siekimui. Todėl pagalba neabejotinai turėjo skatinamąjį poveikį.

—   Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

| (257) | Pagal 2014 m. gairių 125 punktą veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu ji neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. Šiuo atveju Komisija mano, kad avansai buvo proporcingi, nes jie leido Bovė oro uostui įvykdyti neatidėliotinus mokėjimo įsipareigojimus. Komisija taip pat pažymi, kad šie avansai buvo nedideli, todėl pagalba neviršijo to, kas būtina konkretiems likvidumo poreikiams patenkinti. Komisija taip pat pažymi, kad po 2005 m. CCIO už oro uostą atsakingas skyrius juos greitai grąžino. Todėl avansai neviršijo būtino minimumo. |
| --- | --- |

(257)

Pagal 2014 m. gairių 125 punktą veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu ji neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. Šiuo atveju Komisija mano, kad avansai buvo proporcingi, nes jie leido Bovė oro uostui įvykdyti neatidėliotinus mokėjimo įsipareigojimus. Komisija taip pat pažymi, kad šie avansai buvo nedideli, todėl pagalba neviršijo to, kas būtina konkretiems likvidumo poreikiams patenkinti. Komisija taip pat pažymi, kad po 2005 m. CCIO už oro uostą atsakingas skyrius juos greitai grąžino. Todėl avansai neviršijo būtino minimumo.

—   Nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

Nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

| (258) | Galiausiai, kaip nurodyta 240 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, nepaisant to, kad Bovė oro uosto aptarnaujamoje teritorijoje yra ir kitų oro uostų, kai kurie iš jų komercinių skrydžių nevykdė. Be to, nedidelė šiuo atveju suteiktos veiklos pagalbos suma negalėjo turėti nederamo poveikio kitų dviejų Paryžiaus oro uostų (Ruasi ir Orli), kurių srauto dydis ir apimtis nepalyginami su Bovė oro uosto, plėtrai. Be to, visos oro transporto bendrovės galėjo naudotis oro uosto infrastruktūros objektais nediskriminacinėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

(258)

Galiausiai, kaip nurodyta 240 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, nepaisant to, kad Bovė oro uosto aptarnaujamoje teritorijoje yra ir kitų oro uostų, kai kurie iš jų komercinių skrydžių nevykdė. Be to, nedidelė šiuo atveju suteiktos veiklos pagalbos suma negalėjo turėti nederamo poveikio kitų dviejų Paryžiaus oro uostų (Ruasi ir Orli), kurių srauto dydis ir apimtis nepalyginami su Bovė oro uosto, plėtrai. Be to, visos oro transporto bendrovės galėjo naudotis oro uosto infrastruktūros objektais nediskriminacinėmis sąlygomis.

—   Išvada

Išvada

| (259) | Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad 2014 m. gairėse nustatytų suderinamumo sąlygų buvo laikomasi, todėl nulinio tarifo avansai, kuriuos CCIO bendrasis skyrius skyrė už oro uostą atsakingam to paties subjekto skyriui, yra valstybės pagalba, suderinama su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kaip aiškinama 2014 m. gairėse. |
| --- | --- |

(259)

Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad 2014 m. gairėse nustatytų suderinamumo sąlygų buvo laikomasi, todėl nulinio tarifo avansai, kuriuos CCIO bendrasis skyrius skyrė už oro uostą atsakingam to paties subjekto skyriui, yra valstybės pagalba, suderinama su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kaip aiškinama 2014 m. gairėse.

8.2.   Oro transporto bendrovėms skirtos priemonės

Oro transporto bendrovėms skirtos priemonės

| (260) | Kaip nurodyta 125 konstatuojamojoje dalyje, tam, kad oro transporto bendrovei skirtą priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, ji turi atitikti kelias kartu taikomas sąlygas. Visų pirma tokia priemone oro transporto bendrovei turi būti suteiktas ekonominis pranašumas. Komisija padarė išvadą, kad nagrinėjamosiomis priemonėmis oro transporto bendrovėms nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas dėl 8.2.1 skirsnyje nurodytų priežasčių. Be to, šiame skirsnyje tik įrodoma, kad nėra ekonominio pranašumo, o kitų valstybės pagalbos buvimo kriterijų nagrinėti nereikia. |
| --- | --- |

(260)

Kaip nurodyta 125 konstatuojamojoje dalyje, tam, kad oro transporto bendrovei skirtą priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, ji turi atitikti kelias kartu taikomas sąlygas. Visų pirma tokia priemone oro transporto bendrovei turi būti suteiktas ekonominis pranašumas. Komisija padarė išvadą, kad nagrinėjamosiomis priemonėmis oro transporto bendrovėms nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas dėl 8.2.1 skirsnyje nurodytų priežasčių. Be to, šiame skirsnyje tik įrodoma, kad nėra ekonominio pranašumo, o kitų valstybės pagalbos buvimo kriterijų nagrinėti nereikia.

8.2.1.   Ekonominio pranašumo nebuvimas

Ekonominio pranašumo nebuvimas

| (261) | Siekdama nustatyti, ar CCIO ir SAGEB su oro transporto bendrovėmis sudarytomis sutartimis oro transporto bendrovėms suteikiamas pranašumas, Komisija turi išnagrinėti, ar panašiomis aplinkybėmis privatus veiklos vykdytojas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, vykdydamas veiklą įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis, būtų sudaręs komercinius susitarimus, kurie būtų tokie patys arba panašūs į tuos, kuriuos sudarė Bovė oro uosto valdęs subjektas (CCIO, vėliau – SAGEB). Viešasis finansavimas, suteiktas aplinkybėmis, atitinkančiomis įprastas rinkos sąlygas, nelaikomas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(261)

Siekdama nustatyti, ar CCIO ir SAGEB su oro transporto bendrovėmis sudarytomis sutartimis oro transporto bendrovėms suteikiamas pranašumas, Komisija turi išnagrinėti, ar panašiomis aplinkybėmis privatus veiklos vykdytojas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, vykdydamas veiklą įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis, būtų sudaręs komercinius susitarimus, kurie būtų tokie patys arba panašūs į tuos, kuriuos sudarė Bovė oro uosto valdęs subjektas (CCIO, vėliau – SAGEB). Viešasis finansavimas, suteiktas aplinkybėmis, atitinkančiomis įprastas rinkos sąlygas, nelaikomas valstybės pagalba.

| (262) | Todėl, kalbant apie viešąjį oro uostų finansavimą, pažymėtina, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijaus, kurio taikomumas šiuo atveju nekelia jokių abejonių, nes tai yra komercinio pobūdžio sutartys, kurias oro uostas dažnai turi sudaryti vykdydamas savo komercinę veiklą, analizė turi būti grindžiama ex ante rentabilumo perspektyvomis, kurios yra patenkinamos finansavimą teikiančiam subjektui. Tuo tikslu naudojamos eismo prognozės turėtų atitikti realybę ir joms turėtų būti taikoma pagrįsta jautrumo analizė. Verslo plano nebuvimas byloja apie tai, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo gali būti nesilaikoma (132). Jeigu tokio plano nėra, valstybės narės gali pateikti analizę arba vidinius dokumentus, gautus iš valdžios institucijų arba iš atitinkamo oro uosto ir aiškiai rodančius, kad prieš skiriant viešąjį finansavimą atlikta analizė ir kad iš jos rezultatų matyti, jog įvykdytas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijus. |
| --- | --- |

(262)

Todėl, kalbant apie viešąjį oro uostų finansavimą, pažymėtina, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijaus, kurio taikomumas šiuo atveju nekelia jokių abejonių, nes tai yra komercinio pobūdžio sutartys, kurias oro uostas dažnai turi sudaryti vykdydamas savo komercinę veiklą, analizė turi būti grindžiama ex ante rentabilumo perspektyvomis, kurios yra patenkinamos finansavimą teikiančiam subjektui. Tuo tikslu naudojamos eismo prognozės turėtų atitikti realybę ir joms turėtų būti taikoma pagrįsta jautrumo analizė. Verslo plano nebuvimas byloja apie tai, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo gali būti nesilaikoma (132). Jeigu tokio plano nėra, valstybės narės gali pateikti analizę arba vidinius dokumentus, gautus iš valdžios institucijų arba iš atitinkamo oro uosto ir aiškiai rodančius, kad prieš skiriant viešąjį finansavimą atlikta analizė ir kad iš jos rezultatų matyti, jog įvykdytas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto kriterijus.

ex ante

132

8.2.1.1.   Verslo planų atkūrimas. CCIO ir SAGEB

Verslo planų atkūrimas. CCIO ir SAGEB

| (263) | Komisija mano, kad ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodyti sandoriai atitinka rinkos sąlygas, remiantis atkurtais verslo planais, kuriuos rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas būtų parengęs, kad nuspręstų pasirašyti sutartis (arba jų nepasirašyti) su oro transporto bendrovėmis (133). |
| --- | --- |

(263)

Komisija mano, kad ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodyti sandoriai atitinka rinkos sąlygas, remiantis atkurtais verslo planais, kuriuos rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas būtų parengęs, kad nuspręstų pasirašyti sutartis (arba jų nepasirašyti) su oro transporto bendrovėmis (133).

133

| (264) | Kaip nurodyta 5.2 skirsnyje, Prancūzija pateikė analizes, susijusias su Tableau 9 nurodytomis CCIO pasirašytomis sutartimis (išskyrus sutartis RYAN1 ir RYAN2), atliktas a posteriori, kuriose vis dėlto modeliuojamos pagrįstos žinios ir prielaidos, kurias oro uostą valdęs subjektas būtų turėjęs prieš pasirašydamas sutartis. Kalbant apie SAGEB pasirašytas sutartis, Prancūzija pateikė verslo planus, parengtus prieš pasirašant sutartis, ir atkūrė tuos pačius verslo planus, kad būtų galima apskaičiuoti jų papildomą įnašą į oro uostą valdančio subjekto pelną. |
| --- | --- |

(264)

Kaip nurodyta 5.2 skirsnyje, Prancūzija pateikė analizes, susijusias su Tableau 9 nurodytomis CCIO pasirašytomis sutartimis (išskyrus sutartis RYAN1 ir RYAN2), atliktas a posteriori, kuriose vis dėlto modeliuojamos pagrįstos žinios ir prielaidos, kurias oro uostą valdęs subjektas būtų turėjęs prieš pasirašydamas sutartis. Kalbant apie SAGEB pasirašytas sutartis, Prancūzija pateikė verslo planus, parengtus prieš pasirašant sutartis, ir atkūrė tuos pačius verslo planus, kad būtų galima apskaičiuoti jų papildomą įnašą į oro uostą valdančio subjekto pelną.

a posteriori

| (265) | Komisija pažymi, kad Prancūzija nepakankamai pagrindė kai kurias ex ante ir ex post analizės prielaidas. Visų pirma išsami analizė nepagrindžia prielaidų dėl oro uostą valdančio subjekto papildomų sąnaudų. Kitos prielaidos, pavyzdžiui, dėl orlaivių apkrovos arba su oro susisiekimu susijusių ar nesusijusių pajamų, kai kuriose analizėse nepagrįstos. |
| --- | --- |

(265)

Komisija pažymi, kad Prancūzija nepakankamai pagrindė kai kurias ex ante ir ex post analizės prielaidas. Visų pirma išsami analizė nepagrindžia prielaidų dėl oro uostą valdančio subjekto papildomų sąnaudų. Kitos prielaidos, pavyzdžiui, dėl orlaivių apkrovos arba su oro susisiekimu susijusių ar nesusijusių pajamų, kai kuriose analizėse nepagrįstos.

ex ante

ex post

| (266) | Kadangi šios prielaidos yra pagrindiniai finansinių prognozių parametrai, Komisija nusprendė nustatyti prielaidas, kurias būtų padaręs oro uostą valdantis subjektas, vykdydamas veiklą įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis. Komisija taip pat nusprendė atkurti verslo planus taip, kaip juos, remdamasis šiomis prielaidomis, būtų parengęs įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis oro uostą valdantis subjektas, prieš nuspręsdamas pasirašyti sutartis (arba jų nepasirašyti) su oro transporto bendrovėmis. Jeigu atkūrus verslo planą matyti, kad pasirašius sutartį oro uostą valdantis subjektas gali gauti papildomo pelno, jis, pasirašydamas sutartį, elgiasi kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas. |
| --- | --- |

(266)

Kadangi šios prielaidos yra pagrindiniai finansinių prognozių parametrai, Komisija nusprendė nustatyti prielaidas, kurias būtų padaręs oro uostą valdantis subjektas, vykdydamas veiklą įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis. Komisija taip pat nusprendė atkurti verslo planus taip, kaip juos, remdamasis šiomis prielaidomis, būtų parengęs įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis oro uostą valdantis subjektas, prieš nuspręsdamas pasirašyti sutartis (arba jų nepasirašyti) su oro transporto bendrovėmis. Jeigu atkūrus verslo planą matyti, kad pasirašius sutartį oro uostą valdantis subjektas gali gauti papildomo pelno, jis, pasirašydamas sutartį, elgiasi kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas.

8.2.1.2.   Komisijos atkurti verslo planai. Iškeltos hipotezės

Komisijos atkurti verslo planai. Iškeltos hipotezės

| (267) | Visoms 9 lentelėje nurodytoms sutartims būdingos labai specifinės charakteristikos (žr. 10 lentelę). Kiekvienos sutarties atveju Komisija atkūrė verslo planą, atsižvelgdama į prielaidas dėl keleivių skaičiaus, orlaivių apkrovos, pajamų ir išlaidų. Šie atkurti planai leidžia nustatyti papildomą pelną (arba papildomus nuostolius), kurio oro uostą valdantis subjektas galėjo tikėtis pasirašydamas sutartį. Buvo padarytos toliau nurodytos prielaidos. |
| --- | --- |

(267)

Visoms 9 lentelėje nurodytoms sutartims būdingos labai specifinės charakteristikos (žr. 10 lentelę). Kiekvienos sutarties atveju Komisija atkūrė verslo planą, atsižvelgdama į prielaidas dėl keleivių skaičiaus, orlaivių apkrovos, pajamų ir išlaidų. Šie atkurti planai leidžia nustatyti papildomą pelną (arba papildomus nuostolius), kurio oro uostą valdantis subjektas galėjo tikėtis pasirašydamas sutartį. Buvo padarytos toliau nurodytos prielaidos.

Keleivių skaičius (srautas)

Keleivių skaičius (srautas)

| (268) | Kai kurios sutartys grindžiamos su keleivių skaičiumi susijusiais įsipareigojimais dėl srauto (pvz., RYAN4 sutartis grindžiama įsipareigojimu, be jau vykdomų skrydžių, vykdyti ne mažiau kaip 10 savaitinių skrydžių). Kitose sutartyse nurodytas oro transporto bendrovės numatytas srautas, tačiau tai nėra tvirtas įsipareigojimas. Galiausiai kai kuriose sutartyse nėra nustatytas joks srauto tikslas. |
| --- | --- |

(268)

Kai kurios sutartys grindžiamos su keleivių skaičiumi susijusiais įsipareigojimais dėl srauto (pvz., RYAN4 sutartis grindžiama įsipareigojimu, be jau vykdomų skrydžių, vykdyti ne mažiau kaip 10 savaitinių skrydžių). Kitose sutartyse nurodytas oro transporto bendrovės numatytas srautas, tačiau tai nėra tvirtas įsipareigojimas. Galiausiai kai kuriose sutartyse nėra nustatytas joks srauto tikslas.

| (269) | Tais atvejais, kai sutartyse yra nustatytas įsipareigojimas dėl srauto, Komisija atsižvelgė būtent į šią eismo apimtį. Tais atvejais, kai nurodoma eismo apimtis, tačiau oro transporto bendrovė dėl jos neįsipareigoja, Komisija atsižvelgė į šią apimtį ir atliko jautrumo analizę, kad patikrintų, ar esant didesnei arba mažesnei apimčiai būtų padaryta tokia pati išvada, t. y. ar dėl atitinkamos sutarties oro uostą valdantis subjektas gautų pelno arba patirtų nuostolių. Jei apimtis nenurodyta, Komisija atliko keletą eismo analizių, siekdama užtikrinti, kad išvados dėl sutarties pelningumo nepasikeistų priklausomai nuo pasirinkto skrydžių skaičiaus. Ši analizė ypač svarbi tais atvejais, kai oro uostą valdančio subjekto pajamos skiriasi priklausomai nuo skrydžių skaičiaus. Pavyzdžiui, pagal WIZZ1 sutartį kiekvieno skrydžio pajamos iš tūpimo mokesčio pradedant nuo 4 skrydžių per dieną sumažėja 20 %. Todėl būtina užtikrinti, kad jei kasdienių skrydžių skaičius viršija 4, sutartis išliktų pelninga. |
| --- | --- |

(269)

Tais atvejais, kai sutartyse yra nustatytas įsipareigojimas dėl srauto, Komisija atsižvelgė būtent į šią eismo apimtį. Tais atvejais, kai nurodoma eismo apimtis, tačiau oro transporto bendrovė dėl jos neįsipareigoja, Komisija atsižvelgė į šią apimtį ir atliko jautrumo analizę, kad patikrintų, ar esant didesnei arba mažesnei apimčiai būtų padaryta tokia pati išvada, t. y. ar dėl atitinkamos sutarties oro uostą valdantis subjektas gautų pelno arba patirtų nuostolių. Jei apimtis nenurodyta, Komisija atliko keletą eismo analizių, siekdama užtikrinti, kad išvados dėl sutarties pelningumo nepasikeistų priklausomai nuo pasirinkto skrydžių skaičiaus. Ši analizė ypač svarbi tais atvejais, kai oro uostą valdančio subjekto pajamos skiriasi priklausomai nuo skrydžių skaičiaus. Pavyzdžiui, pagal WIZZ1 sutartį kiekvieno skrydžio pajamos iš tūpimo mokesčio pradedant nuo 4 skrydžių per dieną sumažėja 20 %. Todėl būtina užtikrinti, kad jei kasdienių skrydžių skaičius viršija 4, sutartis išliktų pelninga.

Orlaivio talpa ir apkrova

Orlaivio talpa ir apkrova

| (270) | Kartais sutartyje yra nurodytas oro transporto bendrovės naudojamo orlaivio tipas (taigi ir jo talpa). Tokiu atveju atsižvelgiama į šio tipo orlaivio talpą. Jei naudojamų orlaivių tipas sutartyje nenurodytas, Komisija rėmėsi Prancūzijos pateikta informacija. Orlaivių talpa svyruoja nuo 132 iki 198 vietų. |
| --- | --- |

(270)

Kartais sutartyje yra nurodytas oro transporto bendrovės naudojamo orlaivio tipas (taigi ir jo talpa). Tokiu atveju atsižvelgiama į šio tipo orlaivio talpą. Jei naudojamų orlaivių tipas sutartyje nenurodytas, Komisija rėmėsi Prancūzijos pateikta informacija. Orlaivių talpa svyruoja nuo 132 iki 198 vietų.

| (271) | Komisijos naudojama apkrova yra ta, kuris buvo taikoma metais, buvusiais prieš sutarties pasirašymą. „Ryanair“ ir „Wizz Air“ atveju buvo naudojama apkrova, būdinga tų oro transporto bendrovių vykdytiems skrydžiams metais, buvusiais prieš sutarties pasirašymą. Kitų oro transporto bendrovių, dėl kurių oro uostą valdantis subjektas ankstesnių duomenų neturi, atveju buvo naudojami vidutiniai ankstesni oro uosto (visų oro transporto bendrovių) duomenys. Apkrova svyruoja nuo 70 % iki 80 %. |
| --- | --- |

(271)

Komisijos naudojama apkrova yra ta, kuris buvo taikoma metais, buvusiais prieš sutarties pasirašymą. „Ryanair“ ir „Wizz Air“ atveju buvo naudojama apkrova, būdinga tų oro transporto bendrovių vykdytiems skrydžiams metais, buvusiais prieš sutarties pasirašymą. Kitų oro transporto bendrovių, dėl kurių oro uostą valdantis subjektas ankstesnių duomenų neturi, atveju buvo naudojami vidutiniai ankstesni oro uosto (visų oro transporto bendrovių) duomenys. Apkrova svyruoja nuo 70 % iki 80 %.

Su oro susisiekimu susijusios pajamos

Su oro susisiekimu susijusios pajamos

| (272) | Su oro susisiekimu susijusios pajamos grindžiamos sutarčių sąlygomis. Jos apima pajamas iš tūpimo mokesčių ir rinkliavų už kiekvieną išvykstantį keleivį. Daugelyje sutarčių tūpimo mokesčiai mažėja (jų tarifas mažėja priklausomai nuo savaitinių ar kasdienių skrydžių skaičiaus), o į daugelį sutarčių keleivių mokesčiai neįtraukti. Komisija laikėsi nuomonės, kad kelerių metų trukmės sutartyse tūpimo ir keleivių mokesčiai buvo nustatyti visam sutarties galiojimo laikotarpiui, nes sutartyse nebuvo numatyta tarifų didinimo sąlyga. |
| --- | --- |

(272)

Su oro susisiekimu susijusios pajamos grindžiamos sutarčių sąlygomis. Jos apima pajamas iš tūpimo mokesčių ir rinkliavų už kiekvieną išvykstantį keleivį. Daugelyje sutarčių tūpimo mokesčiai mažėja (jų tarifas mažėja priklausomai nuo savaitinių ar kasdienių skrydžių skaičiaus), o į daugelį sutarčių keleivių mokesčiai neįtraukti. Komisija laikėsi nuomonės, kad kelerių metų trukmės sutartyse tūpimo ir keleivių mokesčiai buvo nustatyti visam sutarties galiojimo laikotarpiui, nes sutartyse nebuvo numatyta tarifų didinimo sąlyga.

Su oro susisiekimu nesusijusios pajamos

Su oro susisiekimu nesusijusios pajamos

| (273) | Su oro susisiekimu nesusijusios pajamos sudaro didžiąją dalį Bovė oro uosto pajamų, o didžiausia su oro susisiekimu nesusijusių pajamų dalis gaunama iš autobusų susisiekimo tarp Paryžiaus ir oro uosto. Taigi 2009 m. autobusų linijos eksploatavimo pajamos sudarė 49 % oro uosto pajamų, o kitos su oro susisiekimu nesusijusios pajamos – 16 % pajamų (su oro susisiekimu susijusios pajamos sudarė 12 % pajamų, o saugumo mokestis – 23 %). |
| --- | --- |

(273)

Su oro susisiekimu nesusijusios pajamos sudaro didžiąją dalį Bovė oro uosto pajamų, o didžiausia su oro susisiekimu nesusijusių pajamų dalis gaunama iš autobusų susisiekimo tarp Paryžiaus ir oro uosto. Taigi 2009 m. autobusų linijos eksploatavimo pajamos sudarė 49 % oro uosto pajamų, o kitos su oro susisiekimu nesusijusios pajamos – 16 % pajamų (su oro susisiekimu susijusios pajamos sudarė 12 % pajamų, o saugumo mokestis – 23 %).

| (274) | Autobusų linijos eksploatavimo pajamas Komisija apskaičiavo remdamasi i) sutarčių pasirašymo metu galiojusiais tarifais (134) ir ii) keleivių, kurie naudojosi autobusu metais, buvusiais prieš sutarties pasirašymą, dalimi (1997–2005 m. ši dalis buvo [55–60] %, o 2006–2011 m. stabilizavosi apie 50 %). Komisija laikėsi nuomonės, kad kelerių metų trukmės sutartyse autobusų bilietų kainos dėl infliacijos didėjo 2 % per metus. Atkurdama RYAN3 verslo planą 10 metų laikotarpiui, Komisija taip pat nustatė, kad autobusu besinaudojančių keleivių dalis kasmet sumažėja vienu procentiniu punktu (per 10 metų – nuo 57 % iki 48 %), kad būtų atsižvelgta į oro uosto automobilių stovėjimo aikštelių veiklos augimą ir numatomą vietos ir iš regiono šiaurės atvykstančių keleivių skaičiaus didėjimą. |
| --- | --- |

(274)

Autobusų linijos eksploatavimo pajamas Komisija apskaičiavo remdamasi i) sutarčių pasirašymo metu galiojusiais tarifais (134) ir ii) keleivių, kurie naudojosi autobusu metais, buvusiais prieš sutarties pasirašymą, dalimi (1997–2005 m. ši dalis buvo [55–60] %, o 2006–2011 m. stabilizavosi apie 50 %). Komisija laikėsi nuomonės, kad kelerių metų trukmės sutartyse autobusų bilietų kainos dėl infliacijos didėjo 2 % per metus. Atkurdama RYAN3 verslo planą 10 metų laikotarpiui, Komisija taip pat nustatė, kad autobusu besinaudojančių keleivių dalis kasmet sumažėja vienu procentiniu punktu (per 10 metų – nuo 57 % iki 48 %), kad būtų atsižvelgta į oro uosto automobilių stovėjimo aikštelių veiklos augimą ir numatomą vietos ir iš regiono šiaurės atvykstančių keleivių skaičiaus didėjimą.

134

| (275) | Kitos su oro susisiekimu nesusijusios pajamos (iš automobilių stovėjimo, parduotuvių ir kt.) apskaičiuotos remiantis oro uostą valdančio subjekto pelno ir nuostolių ataskaitų analize. 2000–2001 m. jos sudarė maždaug 1,50 EUR vienam keleiviui, o 2008–2009 m. – 2,20 EUR vienam keleiviui. Komisija laikėsi nuomonės, kad kelerių metų trukmės sutartyse kitos su oro susisiekimu nesusijusios pajamos dėl infliacijos didėjo 2 % per metus. |
| --- | --- |

(275)

Kitos su oro susisiekimu nesusijusios pajamos (iš automobilių stovėjimo, parduotuvių ir kt.) apskaičiuotos remiantis oro uostą valdančio subjekto pelno ir nuostolių ataskaitų analize. 2000–2001 m. jos sudarė maždaug 1,50 EUR vienam keleiviui, o 2008–2009 m. – 2,20 EUR vienam keleiviui. Komisija laikėsi nuomonės, kad kelerių metų trukmės sutartyse kitos su oro susisiekimu nesusijusios pajamos dėl infliacijos didėjo 2 % per metus.

| (276) | Į su oro susisiekimu nesusijusias pajamas, nurodytas 274 ir 275 konstatuojamosiose dalyse, atsižvelgta atkuriant visus verslo planus. Siekiant atsižvelgti į tam tikrus konkrečius susitarimus, ad hoc pagrindu taip pat atsižvelgta į kitų rūšių su oro susisiekimu nesusijusias pajamas. Tačiau jų poveikis tebėra nedidelis:






  a) | RYAN1, RYAN2 ir RYAN3 sutarčių atveju Komisija atsižvelgė į susitarimą su „Ryanair“, pagal kurį oro uostą valdantis subjektas gauna komisinius, kurie sudaro 5 % tiesiogiai parduodamų „Ryanair“ bilietų vertės. Remdamasi 2002 m. gautomis 100 000 EUR pajamomis, Prancūzija apskaičiavo, kad šios pajamos vienam keleiviui buvo 0,15 EUR; |
| --- | --- | --- |

(276)

Į su oro susisiekimu nesusijusias pajamas, nurodytas 274 ir 275 konstatuojamosiose dalyse, atsižvelgta atkuriant visus verslo planus. Siekiant atsižvelgti į tam tikrus konkrečius susitarimus, ad hoc pagrindu taip pat atsižvelgta į kitų rūšių su oro susisiekimu nesusijusias pajamas. Tačiau jų poveikis tebėra nedidelis:

ad hoc

a)

RYAN1, RYAN2 ir RYAN3 sutarčių atveju Komisija atsižvelgė į susitarimą su „Ryanair“, pagal kurį oro uostą valdantis subjektas gauna komisinius, kurie sudaro 5 % tiesiogiai parduodamų „Ryanair“ bilietų vertės. Remdamasi 2002 m. gautomis 100 000 EUR pajamomis, Prancūzija apskaičiavo, kad šios pajamos vienam keleiviui buvo 0,15 EUR;

| b) | dėl sutarčių, kuriose numatytos papildomos paslaugos, susijusios su orlaivių valymu, ir kitos paslaugos, Komisija nustatė, kad oro transporto bendrovės šiomis paslaugomis naudojosi 5 % atvejų. |
| --- | --- |

b)

dėl sutarčių, kuriose numatytos papildomos paslaugos, susijusios su orlaivių valymu, ir kitos paslaugos, Komisija nustatė, kad oro transporto bendrovės šiomis paslaugomis naudojosi 5 % atvejų.

Papildomos oro uosto veiklos sąnaudos

Papildomos oro uosto veiklos sąnaudos

| (277) | Papildomos oro uosto veiklos sąnaudos yra pagrindinė sąnaudų kategorija verslo planuose. Jos apima visas oro uosto veiklos sąnaudas (darbuotojus, įrangos pirkimą ir kt.), tačiau neapima nei oro uoste daromų investicijų, nei išlaidų, susijusių su valstybės vykdomais išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais. |
| --- | --- |

(277)

Papildomos oro uosto veiklos sąnaudos yra pagrindinė sąnaudų kategorija verslo planuose. Jos apima visas oro uosto veiklos sąnaudas (darbuotojus, įrangos pirkimą ir kt.), tačiau neapima nei oro uoste daromų investicijų, nei išlaidų, susijusių su valstybės vykdomais išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais.

| (278) | Dėl papildomų investicinių sąnaudų pažymėtina, kad, Prancūzijos teigimu, pagal konkrečią atliekant šį tyrimą nagrinėjamą sutartį Bovė oro uoste nereikėjo skirti jokių investicijų. Taigi, kadangi iš jokios bylos medžiagos nematyti, kad rinkos ekonomikos subjektas būtų numatęs, jog pagal vieną ar kelias sutartis, dėl kurių vykdoma oficiali tyrimo procedūra, reikės atlikti tam tikras investicijas, atliekant šią analizę neatsižvelgta į jokias papildomas investicines sąnaudas. |
| --- | --- |

(278)

Dėl papildomų investicinių sąnaudų pažymėtina, kad, Prancūzijos teigimu, pagal konkrečią atliekant šį tyrimą nagrinėjamą sutartį Bovė oro uoste nereikėjo skirti jokių investicijų. Taigi, kadangi iš jokios bylos medžiagos nematyti, kad rinkos ekonomikos subjektas būtų numatęs, jog pagal vieną ar kelias sutartis, dėl kurių vykdoma oficiali tyrimo procedūra, reikės atlikti tam tikras investicijas, atliekant šią analizę neatsižvelgta į jokias papildomas investicines sąnaudas.

| (279) | Papildomos veiklos sąnaudos apima ir su oro susisiekimu susijusias, ir su juo nesusijusias (autobusų ir kitos su oro susisiekimu nesusijusios) veiklos sąnaudas. |
| --- | --- |

(279)

Papildomos veiklos sąnaudos apima ir su oro susisiekimu susijusias, ir su juo nesusijusias (autobusų ir kitos su oro susisiekimu nesusijusios) veiklos sąnaudas.

| (280) | Papildomos veiklos sąnaudos neapima sąnaudų, susijusių su valdžios institucijų įsipareigojimais (saugos ir saugumo srityje), kurias padengia valstybė (ir kurios nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalyje). |
| --- | --- |

(280)

Papildomos veiklos sąnaudos neapima sąnaudų, susijusių su valdžios institucijų įsipareigojimais (saugos ir saugumo srityje), kurias padengia valstybė (ir kurios nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalyje).

| (281) | Siekdama atkurti veiklos sąnaudas, Komisija vadovavosi CCIO ir SAGEB pelno ir nuostolio ataskaitose pateikta informacija. Metines veiklos sąnaudas sudaro visos veiklos sąnaudos, iš kurių atimamos i) veiklos sąnaudos, susijusios su išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais (saugos ir saugumo srityje; šios išlaidos finansuojamos iš saugumo mokesčio) ir ii) investicijų nusidėvėjimas (apimantis nusidėvėjimo sąnaudas ir atidėjinius, susijusius su atnaujinimu ir kapitaliniu remontu). |
| --- | --- |

(281)

Siekdama atkurti veiklos sąnaudas, Komisija vadovavosi CCIO ir SAGEB pelno ir nuostolio ataskaitose pateikta informacija. Metines veiklos sąnaudas sudaro visos veiklos sąnaudos, iš kurių atimamos i) veiklos sąnaudos, susijusios su išimtiniais viešosios valdžios įgaliojimais (saugos ir saugumo srityje; šios išlaidos finansuojamos iš saugumo mokesčio) ir ii) investicijų nusidėvėjimas (apimantis nusidėvėjimo sąnaudas ir atidėjinius, susijusius su atnaujinimu ir kapitaliniu remontu).

| (282) | Veiklos sąnaudų raidos analizė pagal keleivių skaičių leidžia apskaičiuoti papildomas veiklos sąnaudas vienam keleiviui, t. y. papildomas veiklos sąnaudas, patiriamas dėl papildomo keleivio atvykimo. 1 ir 2 diagramose parodyta, kad keleivių skaičiaus ir veiklos sąnaudų pokyčiai yra glaudžiai susiję. |
| --- | --- |

(282)

Veiklos sąnaudų raidos analizė pagal keleivių skaičių leidžia apskaičiuoti papildomas veiklos sąnaudas vienam keleiviui, t. y. papildomas veiklos sąnaudas, patiriamas dėl papildomo keleivio atvykimo. 1 ir 2 diagramose parodyta, kad keleivių skaičiaus ir veiklos sąnaudų pokyčiai yra glaudžiai susiję.

| (283) | Komisija išskyrė du laikotarpius, kuriais veiklos sąnaudų augimui buvo būdingos skirtingos savybės. Viena vertus, 1997–2001 m. papildomos veiklos sąnaudos 2001 m. kainomis buvo 6,54 EUR vienam keleiviui. Iki 2001 m. gruodžio 31 d. pasirašytų sutarčių atveju Komisija įvertino papildomas veiklos sąnaudas remdamasi šiuo skaičiumi. Vertė, naudojama verslo planui atkurti, koreguojama atsižvelgiant į infliaciją. Taigi 1999 m. pasirašytam RYAN1 verslo planui Komisija nustatė 6,35 EUR papildomas veiklos sąnaudas, atitinkančias 6,54 EUR vertę, pakoreguotą atsižvelgiant į infliaciją 1999–2001 m. Komisijos analizės rezultatai pateikti 1 diagramoje.

  1 diagrama


  Veiklos sąnaudos pagal keleivių skaičių (1997–2001 m.)







  Šaltinis: Bovė oro uosto duomenys. Komisijos analizė. |
| --- | --- |

(283)

Komisija išskyrė du laikotarpius, kuriais veiklos sąnaudų augimui buvo būdingos skirtingos savybės. Viena vertus, 1997–2001 m. papildomos veiklos sąnaudos 2001 m. kainomis buvo 6,54 EUR vienam keleiviui. Iki 2001 m. gruodžio 31 d. pasirašytų sutarčių atveju Komisija įvertino papildomas veiklos sąnaudas remdamasi šiuo skaičiumi. Vertė, naudojama verslo planui atkurti, koreguojama atsižvelgiant į infliaciją. Taigi 1999 m. pasirašytam RYAN1 verslo planui Komisija nustatė 6,35 EUR papildomas veiklos sąnaudas, atitinkančias 6,54 EUR vertę, pakoreguotą atsižvelgiant į infliaciją 1999–2001 m. Komisijos analizės rezultatai pateikti 1 diagramoje.

1 diagrama

1 diagrama

Veiklos sąnaudos pagal keleivių skaičių (1997–2001 m.)

Veiklos sąnaudos pagal keleivių skaičių (1997–2001 m.)

Image 6

Šaltinis: Bovė oro uosto duomenys. Komisijos analizė.

Šaltinis:

| (284) | 1 diagrama sudaryta remiantis šia metodika:






  1) | kiekvienas diagramos taškas atitinka vienus metus nuo 1997 m. iki 2001 m.; |
| --- | --- | --- |

(284)

1 diagrama sudaryta remiantis šia metodika:

1)

kiekvienas diagramos taškas atitinka vienus metus nuo 1997 m. iki 2001 m.;

| 2) | kiekviename taške x ašyje nurodytas per metus pervežtų keleivių skaičius, o y ašyje – visos oro uosto veiklos sąnaudos per metus; |
| --- | --- |

2)

kiekviename taške x ašyje nurodytas per metus pervežtų keleivių skaičius, o y ašyje – visos oro uosto veiklos sąnaudos per metus;

| 3) | iš taškų aibės ekstrapoliuojama tiesė, kurios lygtis y = 6,5405x +152944. Koreliacija tarp ekstrapoliuotos tiesės ir taškų yra labai didelė – R2 yra 0,9105, o tai reiškia, kad ekstrapoliuota tiesė yra puiki aproksimacija taškų išsidėstymui modeliuoti ir leidžia nustatyti tiesinį ryšį tarp oro uostų veiklos sąnaudų ir pervežtų keleivių skaičiaus. Taip pagal ekstrapoliuotos tiesės lygtį galima nustatyti veiklos sąnaudų sumą (y) pagal pervežtų keleivių skaičių (x); |
| --- | --- |

3)

iš taškų aibės ekstrapoliuojama tiesė, kurios lygtis y = 6,5405x +152944. Koreliacija tarp ekstrapoliuotos tiesės ir taškų yra labai didelė – R2 yra 0,9105, o tai reiškia, kad ekstrapoliuota tiesė yra puiki aproksimacija taškų išsidėstymui modeliuoti ir leidžia nustatyti tiesinį ryšį tarp oro uostų veiklos sąnaudų ir pervežtų keleivių skaičiaus. Taip pagal ekstrapoliuotos tiesės lygtį galima nustatyti veiklos sąnaudų sumą (y) pagal pervežtų keleivių skaičių (x);

2

| 4) | papildomos veiklos sąnaudos vienam papildomam pervežtam keleiviui yra 6,5405 EUR. |
| --- | --- |

4)

papildomos veiklos sąnaudos vienam papildomam pervežtam keleiviui yra 6,5405 EUR.

| (285) | Kita vertus, 2002–2009 m. papildomos veiklos sąnaudos 2009 m. kainomis buvo 8,47 EUR vienam keleiviui. 2002–2010 m. pasirašytoms sutartims Komisija, remdamasi šiuo skaičiumi, nustatė papildomas veiklos sąnaudas, darydama prielaidą, kad 2010 m. apdairus veiklos vykdytojas remsis iki 2009 m. žinomomis veiklos sąnaudomis. Vertė, naudojama verslo planui atkurti, koreguojama atsižvelgiant į infliaciją. Taigi 2006 m. pasirašytam FLYM1 verslo planui Komisija nustatė 8,05 EUR papildomas veiklos sąnaudas, atitinkančias 8,47 EUR vertę, pakoreguotą atsižvelgiant į infliaciją 2006–2009 m. Komisijos analizės rezultatai pateikti 2 diagramoje.

  2 diagrama


  Veiklos sąnaudos pagal keleivių skaičių (2002–2009 m.)







  Šaltinis: Bovė oro uosto duomenys. Komisijos analizė. |
| --- | --- |

(285)

Kita vertus, 2002–2009 m. papildomos veiklos sąnaudos 2009 m. kainomis buvo 8,47 EUR vienam keleiviui. 2002–2010 m. pasirašytoms sutartims Komisija, remdamasi šiuo skaičiumi, nustatė papildomas veiklos sąnaudas, darydama prielaidą, kad 2010 m. apdairus veiklos vykdytojas remsis iki 2009 m. žinomomis veiklos sąnaudomis. Vertė, naudojama verslo planui atkurti, koreguojama atsižvelgiant į infliaciją. Taigi 2006 m. pasirašytam FLYM1 verslo planui Komisija nustatė 8,05 EUR papildomas veiklos sąnaudas, atitinkančias 8,47 EUR vertę, pakoreguotą atsižvelgiant į infliaciją 2006–2009 m. Komisijos analizės rezultatai pateikti 2 diagramoje.

2 diagrama

2 diagrama

Veiklos sąnaudos pagal keleivių skaičių (2002–2009 m.)

Veiklos sąnaudos pagal keleivių skaičių (2002–2009 m.)

Image 7

Šaltinis: Bovė oro uosto duomenys. Komisijos analizė.

Šaltinis:

| (286) | 2 diagrama sudaryta remiantis šia metodika:






  1) | kiekvienas diagramos taškas atitinka vienus metus nuo 2002 m. iki 2009 m.; |
| --- | --- | --- |

(286)

2 diagrama sudaryta remiantis šia metodika:

1)

kiekvienas diagramos taškas atitinka vienus metus nuo 2002 m. iki 2009 m.;

| 2) | kiekviename taške x ašyje nurodytas per metus pervežtų keleivių skaičius, o y ašyje – visos oro uosto veiklos sąnaudos per metus; |
| --- | --- |

2)

kiekviename taške x ašyje nurodytas per metus pervežtų keleivių skaičius, o y ašyje – visos oro uosto veiklos sąnaudos per metus;

| 3) | iš taškų aibės ekstrapoliuojama tiesė, kurios lygtis y = 8,4719x +1E+06. Koreliacija tarp ekstrapoliuotos tiesės ir taškų yra labai didelė – R2 yra 0,9271, o tai reiškia, kad ekstrapoliuota tiesė yra puiki aproksimacija taškų išsidėstymui modeliuoti ir leidžia nustatyti tiesinį ryšį tarp oro uostų veiklos sąnaudų ir pervežtų keleivių skaičiaus. Taip pagal ekstrapoliuotos tiesės lygtį galima nustatyti veiklos sąnaudų sumą (y) pagal pervežtų keleivių skaičių (x); |
| --- | --- |

3)

iš taškų aibės ekstrapoliuojama tiesė, kurios lygtis y = 8,4719x +1E+06. Koreliacija tarp ekstrapoliuotos tiesės ir taškų yra labai didelė – R2 yra 0,9271, o tai reiškia, kad ekstrapoliuota tiesė yra puiki aproksimacija taškų išsidėstymui modeliuoti ir leidžia nustatyti tiesinį ryšį tarp oro uostų veiklos sąnaudų ir pervežtų keleivių skaičiaus. Taip pagal ekstrapoliuotos tiesės lygtį galima nustatyti veiklos sąnaudų sumą (y) pagal pervežtų keleivių skaičių (x);

E

2

| 4) | papildomos veiklos sąnaudos vienam papildomam pervežtam keleiviui yra 8,4719 EUR. |
| --- | --- |

4)

papildomos veiklos sąnaudos vienam papildomam pervežtam keleiviui yra 8,4719 EUR.

| (287) | Komisija laikėsi nuomonės, kad pagal kelerių metų trukmės sutartis papildomos veiklos sąnaudos pirmaisiais sutarties metais nustatomos pagal 285 ir 286 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką, o vėliau dėl infliacijos sąnaudos didėja 2 % per metus. |
| --- | --- |

(287)

Komisija laikėsi nuomonės, kad pagal kelerių metų trukmės sutartis papildomos veiklos sąnaudos pirmaisiais sutarties metais nustatomos pagal 285 ir 286 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką, o vėliau dėl infliacijos sąnaudos didėja 2 % per metus.

Rinkodaros išlaidos. Skatinimo mechanizmai

Rinkodaros išlaidos. Skatinimo mechanizmai

| (288) | RYAN4, RYAN5, WIZZ1, WIZZ2, WIZZ3, VOLA1, AIRH1 ir CENT1 sutartyse yra sąlygų, pagal kurias oro uostą valdantis subjektas įsipareigoja mokėti oro transporto bendrovei finansinius įnašus, priklausančius nuo oro transporto bendrovės užtikrinamų eismo srautų. Šie finansiniai įnašai yra oro uostą valdančio subjekto išlaidos ir į juos atsižvelgiama Komisijos atkurtuose verslo planuose. Kitose sutartyse tokių sąlygų nėra. |
| --- | --- |

(288)

RYAN4, RYAN5, WIZZ1, WIZZ2, WIZZ3, VOLA1, AIRH1 ir CENT1 sutartyse yra sąlygų, pagal kurias oro uostą valdantis subjektas įsipareigoja mokėti oro transporto bendrovei finansinius įnašus, priklausančius nuo oro transporto bendrovės užtikrinamų eismo srautų. Šie finansiniai įnašai yra oro uostą valdančio subjekto išlaidos ir į juos atsižvelgiama Komisijos atkurtuose verslo planuose. Kitose sutartyse tokių sąlygų nėra.

8.2.1.3.   Komisijos atkurti verslo planai. Rezultatai

Komisijos atkurti verslo planai. Rezultatai

| (289) | Pagal visas CCIO ir SAGEB pasirašytas sutartis, kurioms skirtas šis sprendimas, remiantis Komisijos atkurtais verslo planais oro uostą valdantis subjektas gauna papildomo pelno, o tai patvirtina Prancūzijos išvadas, kad CCIO ir SAGEB pasirašytas sutartis oro uostą valdantis subjektas pasirašė vykdydamas veiklą įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis. |
| --- | --- |

(289)

Pagal visas CCIO ir SAGEB pasirašytas sutartis, kurioms skirtas šis sprendimas, remiantis Komisijos atkurtais verslo planais oro uostą valdantis subjektas gauna papildomo pelno, o tai patvirtina Prancūzijos išvadas, kad CCIO ir SAGEB pasirašytas sutartis oro uostą valdantis subjektas pasirašė vykdydamas veiklą įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis.

| (290) | Todėl CCIO ir SAGEB su oro transporto bendrovėmis pasirašytos sutartys nesuteikė oro transporto bendrovėms pranašumo, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje, todėl jos nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(290)

Todėl CCIO ir SAGEB su oro transporto bendrovėmis pasirašytos sutartys nesuteikė oro transporto bendrovėms pranašumo, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje, todėl jos nėra valstybės pagalba.

8.2.1.4.   SAGEB akcininkų susitarimas. Privataus akcininko įtaka

SAGEB akcininkų susitarimas. Privataus akcininko įtaka

| (291) | Be 8.2.1.3 skirsnyje pateiktos analizės, Komisija taip pat mano, kad sprendimai pasirašyti SAGEB ir oro transporto bendrovių oro uosto paslaugų teikimo sutartis atitinka rinkos sąlygas, nes juos bendrai patvirtino abu SAGEB akcininkai (viešasis subjektas CCIO ir įmonė „Véolia Transport“, veikianti kaip privatus veiklos vykdytojas), kurie dėl šių sandorių gauna panašų pelną ir prisiima panašią riziką. SAGEB pasirašė RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 sutartis (žr. 51 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(291)

Be 8.2.1.3 skirsnyje pateiktos analizės, Komisija taip pat mano, kad sprendimai pasirašyti SAGEB ir oro transporto bendrovių oro uosto paslaugų teikimo sutartis atitinka rinkos sąlygas, nes juos bendrai patvirtino abu SAGEB akcininkai (viešasis subjektas CCIO ir įmonė „Véolia Transport“, veikianti kaip privatus veiklos vykdytojas), kurie dėl šių sandorių gauna panašų pelną ir prisiima panašią riziką. SAGEB pasirašė RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 sutartis (žr. 51 konstatuojamąją dalį).

| (292) | Komisijos pranešime dėl SESV 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos teigiama, kad sandorio atitiktį rinkos sąlygoms galima nustatyti tiesiogiai, kai sandorį pari passu sudaro viešieji subjektai ir privatūs veiklos vykdytojai (135). |
| --- | --- |

(292)

Komisijos pranešime dėl SESV 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos teigiama, kad sandorio atitiktį rinkos sąlygoms galima nustatyti tiesiogiai, kai sandorį pari passu sudaro viešieji subjektai ir privatūs veiklos vykdytojai (135).

pari passu

135

| (293) | Šiuo atveju Komisija turi išnagrinėti oro uostą valdančio subjekto SAGEB elgesį, o ne bendrą SAGEB ir kitų viešų ar privačių veiklos vykdytojų elgesį. Taigi Komisija išnagrinėjo SAGEB sprendimų dėl sutarčių su oro transporto bendrovėmis pasirašymo priėmimo procesą ir atitinkamus SAGEB akcininkų vaidmenis (51 % CCIO ir 49 % „Véolia Transport“). |
| --- | --- |

(293)

Šiuo atveju Komisija turi išnagrinėti oro uostą valdančio subjekto SAGEB elgesį, o ne bendrą SAGEB ir kitų viešų ar privačių veiklos vykdytojų elgesį. Taigi Komisija išnagrinėjo SAGEB sprendimų dėl sutarčių su oro transporto bendrovėmis pasirašymo priėmimo procesą ir atitinkamus SAGEB akcininkų vaidmenis (51 % CCIO ir 49 % „Véolia Transport“).

| (294) | CCIO ir „Véolia Transport“ vaidmenys ir įgaliojimai SAGEB reglamentuojami SAGEB įstatais ir akcininkų susitarimu, kurį pasirašė CCIO ir „Véolia Transport“. |
| --- | --- |

(294)

CCIO ir „Véolia Transport“ vaidmenys ir įgaliojimai SAGEB reglamentuojami SAGEB įstatais ir akcininkų susitarimu, kurį pasirašė CCIO ir „Véolia Transport“.

| (295) | SAGEB akcininkų komitetą sudaro dešimt akcininkų atstovų. Kiekvienas akcininkas paskiria tam tikrą skaičių atstovų proporcingai jo turimų akcijų paketui (suapvalinant iki artimiausio sveikojo skaičiaus) (136). Taigi penkis atstovus skiria CCIO ir penkis – „Véolia Transport“. |
| --- | --- |

(295)

SAGEB akcininkų komitetą sudaro dešimt akcininkų atstovų. Kiekvienas akcininkas paskiria tam tikrą skaičių atstovų proporcingai jo turimų akcijų paketui (suapvalinant iki artimiausio sveikojo skaičiaus) (136). Taigi penkis atstovus skiria CCIO ir penkis – „Véolia Transport“.

136

| (296) | SAGEB pirmininkas (kuris eina oro uosto direktoriaus pareigas) ir pirmininko pavaduotojas (kuris pavaduoja pirmininką, jei pastarasis negali dalyvauti) skiriami akcininkų komiteto kvalifikuota balsų dauguma (75 % akcininkų balsų): pirmininkas – pagrindinio akcininko siūlymu, o pirmininko pavaduotojas – „Véolia Transport“ siūlymu (137). Ir CCIO, ir „Véolia Transport“ turi sprendimą blokuojančią mažumą dėl šių dviejų paskyrimų, todėl reikalingas abiejų akcininkų bendras sutarimas. Ir pirmininkas, ir pirmininko pavaduotojas yra akcininkų komiteto nariai. Vykdomojo direktoriaus (kurio kandidatūrą siūlo „Véolia Transport“), techninių paslaugų direktoriaus ir apskaitos bei finansų direktoriaus paskyrimą akcininkų komitetas tvirtina kvalifikuota balsų dauguma (138). Dėl visų pagrindinių oro uosto veiklos funkcijų CCIO ir „Véolia Transport“ turi sprendimą blokuojančią mažumą, o sprendimams priimti reikalingas abiejų akcininkų bendras sutarimas. |
| --- | --- |

(296)

SAGEB pirmininkas (kuris eina oro uosto direktoriaus pareigas) ir pirmininko pavaduotojas (kuris pavaduoja pirmininką, jei pastarasis negali dalyvauti) skiriami akcininkų komiteto kvalifikuota balsų dauguma (75 % akcininkų balsų): pirmininkas – pagrindinio akcininko siūlymu, o pirmininko pavaduotojas – „Véolia Transport“ siūlymu (137). Ir CCIO, ir „Véolia Transport“ turi sprendimą blokuojančią mažumą dėl šių dviejų paskyrimų, todėl reikalingas abiejų akcininkų bendras sutarimas. Ir pirmininkas, ir pirmininko pavaduotojas yra akcininkų komiteto nariai. Vykdomojo direktoriaus (kurio kandidatūrą siūlo „Véolia Transport“), techninių paslaugų direktoriaus ir apskaitos bei finansų direktoriaus paskyrimą akcininkų komitetas tvirtina kvalifikuota balsų dauguma (138). Dėl visų pagrindinių oro uosto veiklos funkcijų CCIO ir „Véolia Transport“ turi sprendimą blokuojančią mažumą, o sprendimams priimti reikalingas abiejų akcininkų bendras sutarimas.

137

138

| (297) | Sprendimus dėl sutarčių su oro transporto bendrovėmis pasirašymo akcininkų komitetas turi patvirtinti kvalifikuota balsų dauguma (139). Visų pirma tai susiję su šiais sprendimais:






  a) | metinio biudžeto priėmimu ir tvirtinimu; |
| --- | --- | --- |

(297)

Sprendimus dėl sutarčių su oro transporto bendrovėmis pasirašymo akcininkų komitetas turi patvirtinti kvalifikuota balsų dauguma (139). Visų pirma tai susiję su šiais sprendimais:

139

a)

metinio biudžeto priėmimu ir tvirtinimu;

| b) | verslo plano atnaujinimų patvirtinimu; |
| --- | --- |

b)

verslo plano atnaujinimų patvirtinimu;

| c) | visais aktais, sutartimis ar susitarimais, kurių trukmė ilgesnė nei vieni metai arba pagal kuriuos SAGEB turi prisiimti didesnį nei 100 000 EUR įsipareigojimą ir kurie nėra numatyti metiniame biudžete; |
| --- | --- |

c)

visais aktais, sutartimis ar susitarimais, kurių trukmė ilgesnė nei vieni metai arba pagal kuriuos SAGEB turi prisiimti didesnį nei 100 000 EUR įsipareigojimą ir kurie nėra numatyti metiniame biudžete;

| d) | visais sprendimais, kurie gali turėti įtakos SAGEB apyvartai, kai suma viršija 100 000 EUR (taip yra RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 sutarčių atveju); |
| --- | --- |

d)

visais sprendimais, kurie gali turėti įtakos SAGEB apyvartai, kai suma viršija 100 000 EUR (taip yra RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 sutarčių atveju);

| e) | visais aktais, įsipareigojimais ar sprendimais, kurie gali turėti įtakos daugiau kaip 4 % visų oro uoste vykdomų skrydžių (taip yra RYAN5 ir WIZZ3 sutarčių atveju: jos daro poveikį atitinkamai 5,3 % ir 113 % eismo). |
| --- | --- |

e)

visais aktais, įsipareigojimais ar sprendimais, kurie gali turėti įtakos daugiau kaip 4 % visų oro uoste vykdomų skrydžių (taip yra RYAN5 ir WIZZ3 sutarčių atveju: jos daro poveikį atitinkamai 5,3 % ir 113 % eismo).

| (298) | Sprendimus dėl sutarčių su oro transporto bendrovėmis pasirašymo abu akcininkai priima vienodomis sąlygomis ir jų padėtis yra panaši. Komisija daro šią išvadą, visų pirma atkreipdama dėmesį į tai, kad:






  a) | sprendimus dėl sutarčių su oro transporto bendrovėmis, visų pirma RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 sutarčių, pasirašymo bendrai priima abu akcininkai ir jas turi patvirtinti kiekvienas akcininkas; |
| --- | --- | --- |

(298)

Sprendimus dėl sutarčių su oro transporto bendrovėmis pasirašymo abu akcininkai priima vienodomis sąlygomis ir jų padėtis yra panaši. Komisija daro šią išvadą, visų pirma atkreipdama dėmesį į tai, kad:

a)

sprendimus dėl sutarčių su oro transporto bendrovėmis, visų pirma RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 sutarčių, pasirašymo bendrai priima abu akcininkai ir jas turi patvirtinti kiekvienas akcininkas;

| b) | abu akcininkai prisiima su oro uosto eksploatavimu susijusią riziką ir gauna atitinkamą pelną vienodomis sąlygomis ir proporcingai jų turimų SAGEB akcijų daliai, t. y. 51 % CCIO ir 49 % „Véolia Transport“; |
| --- | --- |

b)

abu akcininkai prisiima su oro uosto eksploatavimu susijusią riziką ir gauna atitinkamą pelną vienodomis sąlygomis ir proporcingai jų turimų SAGEB akcijų daliai, t. y. 51 % CCIO ir 49 % „Véolia Transport“;

| c) | taigi „Véolia Transport“ akcijų paketas turi realią ekonominę reikšmę (140), todėl, atsižvelgiant į akcininkų susitarimą, jos sprendimai yra tokie pat svarbūs, kaip ir CCIO sprendimai; |
| --- | --- |

c)

taigi „Véolia Transport“ akcijų paketas turi realią ekonominę reikšmę (140), todėl, atsižvelgiant į akcininkų susitarimą, jos sprendimai yra tokie pat svarbūs, kaip ir CCIO sprendimai;

140

| d) | CCIO ir „Véolia Transport“ padėtis sudarant sandorį yra panaši. Nors iki SAGEB CCIO buvo Bovė oro uostą valdantis subjektas, CCIO poveikis oro uosto rezultatams apsiriboja jų vaidmeniu įmonėje SAGEB ir jokiu būdu nėra susijęs su jų, kaip iki SAGEB oro uostą valdžiusio subjekto, vaidmeniu. Todėl SMABT ir SAGEB pasirašytoje veiklos perdavimo sutartyje nėra paminėti jokie CCIO įsipareigojimai, susiję su oro uosto valdymu iki 2008 m. birželio 1 d. (data, kai oro uostą pradėjo eksploatuoti SAGEB). |
| --- | --- |

d)

CCIO ir „Véolia Transport“ padėtis sudarant sandorį yra panaši. Nors iki SAGEB CCIO buvo Bovė oro uostą valdantis subjektas, CCIO poveikis oro uosto rezultatams apsiriboja jų vaidmeniu įmonėje SAGEB ir jokiu būdu nėra susijęs su jų, kaip iki SAGEB oro uostą valdžiusio subjekto, vaidmeniu. Todėl SMABT ir SAGEB pasirašytoje veiklos perdavimo sutartyje nėra paminėti jokie CCIO įsipareigojimai, susiję su oro uosto valdymu iki 2008 m. birželio 1 d. (data, kai oro uostą pradėjo eksploatuoti SAGEB).

| (299) | Komisija daro išvadą, kad i) sutartis su oro transporto bendrovėmis pari passu pasirašo CCIO ir „Véolia Transport“, ii) dėl akcininkų susitarimo su CCIO „Véolia Transport“ gali užtikrinti, kad SAGEB su oro transporto bendrovėmis pasirašomos sutartys atitiktų jos interesus, ir iii) todėl šiuos sandorius sudarė privatus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas, taigi jie atitiko rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(299)

Komisija daro išvadą, kad i) sutartis su oro transporto bendrovėmis pari passu pasirašo CCIO ir „Véolia Transport“, ii) dėl akcininkų susitarimo su CCIO „Véolia Transport“ gali užtikrinti, kad SAGEB su oro transporto bendrovėmis pasirašomos sutartys atitiktų jos interesus, ir iii) todėl šiuos sandorius sudarė privatus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas, taigi jie atitiko rinkos sąlygas.

pari passu

| (300) | Komisija, pagrįsdama šią išvadą, taip pat pažymi, kad prieš pasirašant RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 sutartis SAGEB atliko ekonomines analizes, kad užtikrintų šių sutarčių pelningumą, ir kad šias analizes patvirtino akcininkų komitetas. Pagrįsdama savo išvadą Komisija taip pat pažymi, kad 2008–2011 m. SAGEB gavo pelno iš oro uosto veiklos, o tai byloja apie patikimą SAGEB užtikrinamą valdymą. |
| --- | --- |

(300)

Komisija, pagrįsdama šią išvadą, taip pat pažymi, kad prieš pasirašant RYAN4, RYAN5 ir WIZZ3 sutartis SAGEB atliko ekonomines analizes, kad užtikrintų šių sutarčių pelningumą, ir kad šias analizes patvirtino akcininkų komitetas. Pagrįsdama savo išvadą Komisija taip pat pažymi, kad 2008–2011 m. SAGEB gavo pelno iš oro uosto veiklos, o tai byloja apie patikimą SAGEB užtikrinamą valdymą.

| (301) | Apibendrinant pažymėtina, kad SAGEB įstatų ir SAGEB akcininkų susitarimo analizė patvirtina 290 konstatuojamojoje dalyje išdėstytą išvadą, kad SAGEB su oro transporto bendrovėmis pasirašytos sutartys nesuteikia šioms oro transporto bendrovėms pranašumo, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje, todėl jos nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(301)

Apibendrinant pažymėtina, kad SAGEB įstatų ir SAGEB akcininkų susitarimo analizė patvirtina 290 konstatuojamojoje dalyje išdėstytą išvadą, kad SAGEB su oro transporto bendrovėmis pasirašytos sutartys nesuteikia šioms oro transporto bendrovėms pranašumo, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje, todėl jos nėra valstybės pagalba.

8.2.2.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (302) | Komisija daro išvadą, kad 9 lentelėje nurodytomis CCIO ir SAGEB sudarytomis oro uosto paslaugų teikimo sutartimis oro transporto bendrovėms nesuteiktas ekonominis pranašumas, nes jos buvo sudarytos laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo. |
| --- | --- |

(302)

Komisija daro išvadą, kad 9 lentelėje nurodytomis CCIO ir SAGEB sudarytomis oro uosto paslaugų teikimo sutartimis oro transporto bendrovėms nesuteiktas ekonominis pranašumas, nes jos buvo sudarytos laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio subjekto principo.

| (303) | Todėl oro uosto paslaugų teikimo sutartys nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje, |
| --- | --- |

(303)

Todėl oro uosto paslaugų teikimo sutartys nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   2001 m. 1 110 669 EUR subsidijos investicijoms ir 2006 m. 567 782 EUR subsidijos investicijoms, kurias Uazos departamentas, Bovė savivaldybių bendrija ir Pikardijos regionas suteikė Uazos prekybos ir pramonės rūmams, kad būtų padengtos su Bovė oro uosto vykdomomis valstybės užduotimis susijusios išlaidos, ir 14,5 mln. EUR subsidijos investicijoms, kurias 2008 m. įmonei „Société Aéroports de gestion et d’exploitation de Beauvais“ suteikė „Syndicat mixte de l’aéroport de Beauvais-Tillé“, nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

2.   2001 m. 3,20 mln. EUR subsidijos investicijoms ir 2006 m. 6,23 mln. EUR subsidijos investicijoms, kurias Uazos departamentas, Bovė savivaldybių bendrija ir Pikardijos regionas suteikė Uazos prekybos ir pramonės rūmams, yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje. Šią valstybės pagalbą Prancūzija suteikė neteisėtai, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį.

3.   Uazos prekybos ir pramonės rūmams suteiktos veiklos subsidijos ir avansai, kuriuos iki 2000 m. gruodžio 12 d. Uazos prekybos ir pramonės rūmų bendrasis skyrius suteikė už oro uostą atsakingam šių rūmų skyriui, nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

4.   Avansai, kuriuos 2001–2004 m. Uazos prekybos ir pramonės bendrasis skyrius suteikė už oro uostą atsakingam šių rūmų skyriui, yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje. Šią valstybės pagalbą Prancūzija suteikė neteisėtai, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį.

5.   „Syndicat mixte de l’aéroport de Beauvais-Tillé“ dalinis išlaidų, susijusių su turizmo plėtros plano įgyvendinimu, padengimas nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

6.   2 ir 4 dalyse nurodyta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

2 straipsnis

1.   1998 m. rugsėjo 8 d., 2001 m. kovo 16 d. ir 2002 m. vasario 12 d. atitinkamai Uazos prekybos ir pramonės rūmų ir „Ryanair“ sudarytos oro uosto paslaugų teikimo sutartys, taip pat 2010 m. vasario 4 d. ir 2010 m. liepos 27 d.„Société Aéroports de gestion et d’exploitation de Beauvais“ ir „Ryanair“ sudarytos oro uosto paslaugų teikimo sutartys nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

2.   2004 m. birželio 11 d. ir 2005 m. liepos 1 d. atitinkamai Uazos prekybos ir pramonės rūmų ir „Wizz Air“ sudarytos oro uosto paslaugų teikimo sutartys, taip pat 2009 m. birželio 1 d.„Société Aéroports de gestion et d’exploitation de Beauvais“ ir „Wizz Air“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

3.   2001 m. gruodžio 14 d. Uazos prekybos ir pramonės rūmų su „Goodjet“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis, 2002 m. balandžio 24 d. su „Ciaofly“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis, 2003 m. sausio 30 d. su „Berlin Jet“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis, 2003 m. vasario 13 d. su „Volare“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis, 2004 m. liepos 15 d. su „Sterling“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis, 2005 m. balandžio 7 d. su „Norwegian Air Shuttle“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis, 2004 m. liepos 12 d. su „Air Horizon“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis, 2004 m. spalio 20 d. su „Air Polonia“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis, 2005 m. spalio 11 d. ir 2007 m. rugpjūčio 28 d. su „Blue Air“ sudarytos oro uosto paslaugų teikimo sutartys, 2006 m. kovo 30 d. su „Flyme“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis ir 2007 m. vasario 18 d. su „Centralwings“ sudaryta oro uosto paslaugų teikimo sutartis nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2022 m. liepos 26 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 279, 2012 9 14, p. 23.

1

(2)  Galutinių pastabų ataskaita dėl Uazos prekybos ir pramonės rūmų valdymo, paskelbta adresu http://www.ccomptes.fr/fr/CRC20/documents/ROD/PIR200714.pdf.

2

(3)  
  OL C 279, 2012 9 14, p. 23.

3

(4)  
  2012 m. gegužės 30 d., 2012 m. birželio 15 d., 2013 m. gegužės 3 d., 2014 m. sausio 9 d., 2014 m. sausio 23 d., 2014 m. vasario 4 d., 2014 m. liepos 2 d., 2014 m. rugsėjo 12 d., 2015 m. gruodžio 16 d. ir 2019 m. gegužės 17 d. raštais.

4

(5)  
  2014 m. vasario 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1698 dėl priemonių SA.22932 (2011/C) (ex NN 37/2007), kurias Prancūzija taikė Marselio Provanso oro uostui ir juo besinaudojantiems oro vežėjams (OL L 260, 2016 9 27, p. 1).

5

(6)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės“ (OL C 99, 2014 4 4, p. 3).

6

(7)  
  OL C 113, 2014 4 15, p. 30.

7

(8)  Remiantis 2012 m. sausio 31 d. Prancūzijos institucijų rašto priedais.

8

(9)  Biudžeto kontrolės tikslas – užtikrinti, kad būtų laikomasi taisyklių, taikomų sudarant, tvirtinant ir vykdant vietos valdžios institucijų ir jų viešųjų įstaigų biudžetus. Ją vykdo tik prefektas pagal Bendrojo savivaldybių kodekso (CGCT) L.1612-1–L1612-20 straipsnių ir Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 72 straipsnio nuostatas kartu su regioniniais audito rūmais. Tik prefektas yra įgaliotas pakeisti biudžeto dokumentus naudodamasis savo pakeitimo įgaliojimais: jis gali oficialiai juos derinti ir užtikrinti, kad biudžetas būtų vykdytinas. Biudžeto kontrolė apima biudžeto priėmimo datą, realų biudžeto balansą, sąskaitų balansą ir administracinės sąskaitos deficitą bei automatinį privalomųjų išlaidų įvedimą ir apmokėjimą.

9

(10)  
  2006 m. gruodžio 30 d. Finansų įstatymo pataisų 2006 m. 58 straipsnis.

10

(11)  
  2012 m. sausio 31 d. Prancūzijos valdžios institucijų informacija. Autobusų linijos tarp Paryžiaus ir Bovė paslaugos pradėtos teikti 1997 m. gegužės mėn. Prancūzijos teigimu, 2004 m. rezultatas sumažėjo dėl to, kad labai daug lėšų skirta ilgalaikiam turtui atnaujinti (5 216 500 EUR) ir atidėjiniams kapitaliniam remontui (590 000 EUR). Atnaujinimo plane nurodytas turtas visų pirma yra pagrindinio kilimo ir tūpimo tako, orlaivių stovėjimo aikštelės ir riedėjimo takų, kelių ir šildymo, elektros energijos bei vandentiekio sistemų remontas.

11

(12)  Nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gegužės 31 d.

12

(13)  
  2008 m. vasario 25 d. SMABT aptarimas.

13

(14)  Išsamesnis paslaugų perdavimo procedūros aprašymas pateiktas 159 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse.

14

(15)  2008 m. „Veolia Environnement“ kapitalas akcijų pavidalu buvo padalytas tarp „Caisse des dépôts et consignations“ (viešasis subjektas) (10 %), „Groupama“ (5,55 %), „Capital Research and Management Company“ (5,04 %), EDF (3,87 %), „Veolia Environnement“ (3,17 %) ir fizinių asmenų bei kitų privačių investuotojų (72,37 %) (https://www.veolia.com/sites/g/files/dvc2491/files/imported-documents/2016/11/Rapport_financier_annuel_-_Document_de_reference_2008_20090406_0.pdf).

15

(16)  
  1997 m. spalio 1 d. potvarkio dėl laikinojo viešųjų valdų leidimo 1 ir 6 straipsniai.

16

(17)  AOT 8 straipsnyje nurodytos skrydžių valdymo paslaugos ir meteorologinė pagalba oro navigacijai.

17

(18)  AOT 9 straipsnis.

18

(19)  AOT 34 straipsnis.

19

(20)  AOT 10 straipsnis.

20

(21)  Žr. 1997 m. gegužės 29 d. dekretą Nr. 97-547 dėl standartinės specifikacijos ir koncesijos sutarties, taikomų valstybės suteiktoms aerodromų statybos, priežiūros ir eksploatavimo koncesijoms, patvirtinimo, iš dalies pakeistą 1999 m. rugsėjo 6 d. dekretu Nr. 99-780.

21

(22)  Pagal specifikacijos 16 straipsnį (į kurį daroma nuoroda 2002 m. koncesijos sutarties 7 straipsnyje) šios paslaugos apėmė oro eismo paslaugoms teikti būtinos įrangos pirkimą, techninę priežiūrą ir įrengimą, įskaitant artėjimo tūpti žiburių sistemos valdymo įrangą, radijo bangų pagrindu veikiančių pagalbinių tūpimo priemonių pirkimą ir vizualiojo artėjimo tūpti nuolydžio indikatorių pirkimą bei įrengimą.

22

(23)  Koncesijos sutarties 7 straipsnio 2 dalis.

23

(24)  Koncesijos sutarties 8 ir 9 straipsniai.

24

(25)  Koncesijos sutarties 11 ir 13 straipsniai.

25

(26)  Koncesijos sutarties 8 ir 9 straipsniai.

26

(27)  
  2008 m. kovo 19 d. VPPS 1 straipsnis. Tačiau reikėtų pažymėti, kad tarpmiestinių autobusų linijos eksploatavimo veiklą vykdė tik SAGEB.

27

(28)  
  2008 m. kovo 19 d. VPPS 6 ir 7 straipsniai.

28

(29)  Pagal VPPS 27 straipsnį šios paslaugos visų pirma yra saugumo ir priešgaisrinės saugos paslaugos, gyvūnų keliamo pavojaus prevencija, patekimo į riboto naudojimo aerodromo zonas kontrolė, saugumo patikrinimų vykdymo užduotys ir kt.

29

(30)  Saugos ir priešgaisrinės saugos tarnybų užduotys ir gyvūnų keliamo pavojaus prevencija.

30

(31)  Visos kitos saugumo ir saugos užduotys, nurodytos VPPS 27 straipsnyje.

31

(32)  VPPS 9 straipsnis. Investicijų sąrašas pateikiamas toliau sprendime.

32

(33)  VPPS 11 ir 79 straipsniai.

33

(34)  
  2002 m. liepos 23 d. Uazos departamento ir CCIO sudarytas finansavimo susitarimas.

34

(35)  
  2002 m. gruodžio 13 d. Pikardijos regiono ir CCIO sudarytas finansavimo susitarimas.

35

(36)  
  2002 m. spalio 8 d. CCB ir CCIO sudarytas finansavimo susitarimas.

36

(37)  Uazos departamentas ir Pikardijos regionas skyrė po 2 060 000 EUR, o CCB – 191 395 EUR.

37

(38)  CCIO ketino finansuoti savo finansavimo dalį savarankiškai (iš oro uosto paslaugų) ir pasiskolintomis lėšomis.

38

(39)  
  2002 m. liepos 23 d. finansavimo susitarimo 2005 m. rugpjūčio 10 d. 1 pataisos preambulė.

39

(40)  Investicijų tvarkaraštis suskirstytas į tris finansavimo etapus: pirmasis laikotarpis – nuo 2008 m. birželio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d., įsipareigojus skirti 49,9 mln. EUR; antrasis laikotarpis – nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d., numatant investuoti 7,8 mln. EUR, ir paskutinis etapas – 10,5 mln. EUR investicijos, kurios turi būti padarytos 2018–2023 m.

40

(41)  SMABT priėmė turizmo plėtros planą 2008 m. sausio 24 d. posėdyje. Jis buvo pridėtas prie VPPS.

41

(42)  Žr. 2008 m. spalio 24 d. susitarimo dėl tikslų ir priemonių 8 straipsnį.

42

(43)  
  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

43

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg

(44)  
  2012 m. rugpjūčio 14 d. Prancūzijos pastabos.

44

(45)  
  2012 m. rugpjūčio 14 d. Prancūzijos pastabos.

45

(46)  Žr. 4 lentelę. Konkrečiau kalbant, Prancūzija savo pastabose nurodo, kad šios sumos sudaro 920 425 EUR. Iš tikrųjų, Komisijai išsamiai išnagrinėjus Prancūzijos pateiktas sąskaitas faktūras, su nurodytais punktais susijusios išlaidos yra didesnės už Prancūzijos nurodytas išlaidas.

46

(47)  Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (OL C 312, 2005 12 9, p. 1).

47

(48)  
  2000 m. gruodžio 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Aéroports de Paris / Komisija, T-128/98, EU:T:2000:290.

48

Aéroports de Paris / Komisija

(49)  Primenama, kad nuo Bovė oro uosto iki Ruasi oro uosto yra 80 km, o iki Orli oro uosto – 115 km.

49

(50)  Remiantis tyrimu (pagrįstu Civilinės aviacijos generalinio direktorato duomenimis), 2011 m. Ruasi oro uoste buvo užregistruota iš viso 60,7 mln. keleivių, o Orli oro uoste – 27,1 mln. keleivių.

50

(51)  Šios paskirties vietos yra Dublinas, Barselona, Milanas, Roma ir Stokholmas. Šie penki maršrutai 2002–2010 m. buvo dažniausi maršrutai iš Bovė oro uosto ir sudarė iki 77 % viso Bovė oro uosto keleivių srauto, todėl jie gali turėti didelį poveikį kitiems Paryžiaus oro uostams.

51

(52)  Keleivių skaičius maršrutu Paryžius-Barselona Ruasi oro uoste sumažėjo nuo beveik 1,2 mln. keleivių 2008 m. iki mažiau nei 800 000 keleivių 2010 m., palyginti su keleivių skaičiaus padidėjimu Orli oro uoste maždaug 550 000 keleivių 2008 m. ir beveik 800 000 keleivių 2010 m. Kalbant apie Bovė oro uostą, 2008–2010 m. jo dalis išliko ne didesnė nei maždaug 300 000 keleivių.

52

(53)  Tyrime pažymima, kad į Bovė oro uostą iš Paryžiaus galima patekti per ilgiau nei 1 valandą autobusu, automobiliu ar traukiniu, o į Orli ir Ruasi oro uostus – per mažiau nei 1 valandą arba pusvalandį.

53

(54)  Remiantis tyrimu, dėl kelionės trukmės iš Paryžiaus centro iki Bovė oro uostą jo oro susisiekimo pasiūlymai negali būti patikima alternatyva įvairiarūšio transporto (daugiausia geležinkelių) keleiviams, atvykstantiems iš Paryžiaus. Tyrime daroma išvada, kad nors vietiniams keleiviams, t. y. netoli Bovė oro uosto, jis gali būti laikomas alternatyva traukiniams nacionaliniais maršrutais, keleiviams iš Paryžiaus oro susisiekimo paslaugos iš Bovė oro uosto negali pakeisti geležinkelių susisiekimo paslaugų.

54

(55)  
  „Ryanair“ visų pirma remiasi 2003 m. liepos 3 d. Teisingumo Teismo sprendimu Chronopost SA, sujungtos bylos C-83/01 P, C-93/01 P ir C-94/01 P, ECLI:EU:C:2003:388.

55

Chronopost SA

(56)  
  2014 m. rugsėjo 11 d. įmonės „Oxera“ tyrimas, kurį „Ryanair“ pateikė 2014 m. rugsėjo 12 d. pastabose.

56

(57)  
  2002 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Prancūzija / Komisija, C-482/99, EU:C:2002:294, 45 punktas.

57

Prancūzija / Komisija

(58)  
  „Wizz Air“ visų pirma remiasi 2003 m. liepos 3 d. Teisingumo Teismo sprendimu Chronopost SA, sujungtos bylos C-83/01 P, C-93/01 P ir C-94/01 P, EU:C:2003:388.

58

Chronopost SA

(59)  Šiam argumentui pagrįsti „Wizz Air“ pateikia 2012 m. spalio 26 d.
  „Oxera“ parengtą tyrimą, iš kurio matyti, kad Donkasterio, Liverpulio, Memingeno, Prestviko ir Stokholmo Skavstos oro uostai yra panašūs į Bovė oro uostą.

59

(60)  
  2014 m. lapkričio 3 d. įmonės „Oxera“ tyrimas, kurį „Wizz Air“ pateikė 2014 m. lapkričio 4 d. pastabose.

60

(61)  
  1988 m. gegužės 4 d. Teisingumo Teismo sprendimas Bodson, 30/87, ECLI:EU:C:1988:225, 18 punktas.

61

Bodson

(62)  Žr. visų pirma 1994 m. sausio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo SAT / Eurokontrolė, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, 30 punktą.

62

SAT / Eurokontrolė

(63)  2014 m. gairių 35–37 punktai.

63

(64)  
  2009 m. kovo 26 d. Teisingumo Teismo sprendimas Selex Sistemi Integrati / Komisija, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, 71 punktas.

64

Selex Sistemi Integrati / Komisija

(65)  
  2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos SA.32820 (2011/NN) – Jungtinė Karalystė. Pagalba „Forensic Science Services“ (OL C 29, 2012 2 2, p. 4) 8 konstatuojamoji dalis.

65

(66)  Žr. 2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimo (ES) 2015/1227 dėl valstybės pagalbos SA.22614 (C 53/07), kurią Prancūzija suteikė Po Bearno prekybos ir pramonės rūmams ir bendrovėms Ryanair, Airport Marketing Services ir Transavia (OL L 201, 2015 7 30, p. 109) 101 ir 495 konstatuojamąsias dalis ir 2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimo (ES) 2016/633 dėl valstybės pagalbos SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN), kurią Prancūzija suteikė Nimo, Izeso ir Le Vigano prekybos ir pramonės rūmams ir bendrovėms Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited ir Airport Marketing Services Limited (OL L 113, 2016 4 27, p. 32) 567 konstatuojamąją dalį.

66

Ryanair

Airport Marketing Services

Transavia

Veolia Transport Aéroport de Nîmes

Ryanair Limited

Airport Marketing Services Limited

(67)  
  2005 m. kovo 3 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wolfgang Heiser / Finanzamt Innsbruck, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 36 punktas.

67

Wolfgang Heiser / Finanzamt Innsbruck

(68)  Primenama, kad šios investicijos buvo susijusios su patalpos, skirtos saugumo ir priešgaisrinėms tarnyboms, statyba, taip pat registruojamo bagažo ir patekimo kontrolės sistemų, keleivių srauto atskyrimo galerijos, apsauginių tvorų, tikrinimo punktų, muitinės pareigūnams skirtų kabinų ir apsaugos nuo gyvūnų keliamo pavojaus lazerinių atbaidymo priemonių įrengimu, taip pat su mokesčiais, susijusiais su šiomis investicijomis.

68

(69)  Žr. Sprendimo (ES) 2015/1227 101 ir 495 konstatuojamąsias dalis ir Sprendimo (ES) 2016/633 567 konstatuojamąją dalį.

69

(70)  Žr. 6 lentelę (eilutė „Saugumo įrangos įsigijimas“).

70

(71)  Ši priemonė buvo pagrįsta mokestine rinkliava, t. y. oro uosto mokesčiu, ir papildoma priemone (Oro uostams ir oro transportui skirtu intervenciniu fondu), taikytais iki 2008 m., kol valstybė papildomą priemonę pakeitė didesniu oro uosto mokesčiu.

71

(72)  Žr., pavyzdžiui, Sprendimo (ES) 2016/633 32–42 konstatuojamąsias dalis.

72

(73)  Ši suma susijusi su suma, numatyta VPPS investicijų plane.

73

(74)  
  2018 m. sausio 25 d. Bendrojo Teismo sprendimas BSCA / Komisija, T-818/14, ECLI:EU:T:2018:33, 102 punktas.

74

BSCA / Komisija

(75)  
  2011 m. kovo 24 d. Bendrojo Teismo sprendimas Flughafen Leipzig-Halle GmbH, T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, 95 punktas.

75

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

(76)  
  2011 m. gegužės 12 d. Bendrojo Teismo sprendimas Région Nord-Pas-de-Calais, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, 108 punktas.

76

Région Nord-Pas-de-Calais

(77)  SMABT yra viešosios teisės subjektas, kurį sudaro tik vietos ir regioninės valdžios institucijos, kurios užtikrina du trečdalius jos finansavimo, o jos valdantieji nariai yra iš tų pačių valdžios institucijų ir veikia savo institucijos vardu.

77

(78)  
  2011 m. gegužės 12 d. Bendrojo Teismo sprendimas Région Nord-Pas-de-Calais, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, 109 punktas.

78

Région Nord-Pas-de-Calais

(79)  
  2012 m. birželio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimas EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 80 ir 81 punktai.

79

EDF

(80)  
  2020 m. gegužės 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas BTB Holding Investments ir Duferco Participations Holding / Komisija, C-148/19 P, ECLI:EU:C:2020:354, 46 punktas.

80

BTB Holding Investments ir Duferco Participations Holding / Komisija,

(81)  Žr. 61 konstatuojamąją dalį.

81

(82)  
  2018 m. sausio 16 d. Bendrojo Teismo sprendimas EDF, T-747/15, ECLI:EU:T:2018:6, 240–242 punktai; 2019 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas Arriva Italia Srl, C-385/18, ECLI:EU:C:2019:1121, 73 punktas.

82

EDF

Arriva Italia Srl

(83)  Jos buvo suteiktos tuo metu, kai buvo sudarytas kiekvienas iš trijų finansavimo susitarimų: 2002 m. liepos 23 d. – Uazos departamento suteiktos subsidijos, 2002 m. gruodžio 12 d. – Pikardijos regiono suteiktos subsidijos ir 2002 m. spalio 8 d. – CCB suteiktos subsidijos.

83

(84)  Žr. 3.1.2.1 skirsnį.

84

(85)  Tai matyti iš 2002 m. trijų vietos valdžios institucijų ir CCIO sudarytų finansavimo susitarimų preambulių ir tų pačių šalių 2006 m. sudarytų finansavimo susitarimų.

85

(86)  
  2019 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas Arriva Italia Srl, C-385/18, ECLI:EU:C:2019:1121, 73 punktas.

86

Arriva Italia Srl

(87)  Žr. 27 konstatuojamąją dalį.

87

(88)  Žr. 131 konstatuojamąją dalį.

88

(89)  Žr. 17 ir 39 konstatuojamąsias dalis.

89

(90)  Tai nustatyta visų pirmiau minėtų finansavimo susitarimų preambulėse.

90

(91)  Žr. 3.1.1.2 skirsnį.

91

(92)  Žr. 131 konstatuojamąją dalį.

92

(93)  Žr. VPPS 14 priedą.

93

(94)  14 priede iš esmės numatyta, kad „
  už SMABT dalyvavimą finansuojant oro uosto infrastruktūrą koncesininkas įsipareigoja mokėti SMABT pelno dalį, apskaičiuotą remiantis pertekline grąža, viršijančia apskaičiuotąją 10 % vidinę grąžos normą
  “.

94

už SMABT dalyvavimą finansuojant oro uosto infrastruktūrą koncesininkas įsipareigoja mokėti SMABT pelno dalį, apskaičiuotą remiantis pertekline grąža, viršijančia apskaičiuotąją 10 % vidinę grąžos normą

(95)  Remiantis VPPS 14 priedu, teisė į pelno dalį atsiranda n metais, jei grynasis rezultatas yra teigiamas, jei bendras grynasis pelnas nuo 1 iki n metų yra teigiamas ir jei apskaičiuota vidinė grąžos norma yra didesnė nei 10 %. Pelno dalis sudarė 50 % perteklinės grąžos.

95

(96)  VPPS 14 priedas.

96

(97)  
  2020 m. gegužės 13 d. Bendrojo Teismo sprendimas easyJet Airline Co. Ltd., T-8/18, ECLI:EU:T:2020:182, 201 punktas.

97

easyJet Airline Co. Ltd

(98)  Komisijos pranešimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19, p. 1) 89 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija.

98

(99)  Žr. konkurso sąlygų 7 skyrių.

99

(100)  Šie aspektai visų pirma apėmė įvykdytus biudžetus, 2007 m. pirminį biudžetą, 2007 m. rugpjūčio mėn. nepriklausomos ekspertų įmonės parengtą analizę, kurioje pateikta naujausia informacija apie ekonominius ir finansinius koncesijos duomenis, į balansą įtrauktus įsipareigojimus ir turtą, mokesčių deklaracijas, nusidėvėjimo lenteles ir finansinių įsipareigojimų likučius.

100

(101)  Žr. 2008 m. vasario 25 d. (Nr. 0800277) ir 2008 m. kovo 17 d. (Nr. 0800506) Amjeno administracinio teismo sprendimus.

101

(102)  Komisijos pranešimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos 96 punktas.

102

(103)  Ši suma yra VPPS investicijų plane numatyta suma.

103

(104)  
  2018 m. gruodžio 13 d. Bendrojo Teismo sprendimas Ryanair DAC, T-53/16, ECLI:EU:T:2018:943, 162 punktas.

104

Ryanair DAC

(105)  
  2015 m. birželio 4 d. Teisingumo Teismo sprendimas MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, 60 punktas.

105

MOL

(106)  Žr. 129 konstatuojamąją dalį.

106

(107)  https://www.senat.fr/rap/l02-068-318/l02-068-31827.html#toc310.

107

(108)  2014 m. gairių 28 ir 29 punktai.

108

(109)  Žr. visų pirma Bendrojo savivaldybių kodekso L.1111-4 straipsnį.

109

(110)  Bendrojo savivaldybių kodekso L.2224-8 straipsnyje nustatyta, kad „komunos turi padengti išlaidas, susijusias su centralizuotomis kanalizacijos sistemomis, visų pirma nuotekų valymo įrenginiais ir jose susikaupiančio dumblo šalinimu, taip pat išlaidas, susijusias su necentralizuotų kanalizacijos sistemų priežiūra“. Šiuo atveju CCIO atliko darbus, susijusius su centralizuotu tinklu (erdvių prijungimas prie centralizuoto tinklo), už kurį buvo atsakinga Tijė komuna.

110

(111)  Žr. 8 lentelę.

111

(112)  Žr. Sprendimo (ES) 2016/633 255–274 konstatuojamąsias dalis, kaip patvirtino ir Bendrasis Teismas 2018 m. gruodžio 13 d. Sprendimu Ryanair / Komisija, ECLI:EU:T:2018:943.

112

Ryanair / Komisija

(113)  Tuo metu, kai CCIO skyrė minėtus avansus, prekybos ir pramonės rūmai buvo įstatymu įsteigtos viešosios įstaigos, administruojamos išrinktų įmonių vadovų, veikiančių prižiūrint valstybei. Be to, jie, kaip valstybės tarpininkai, t. y. valstybės valdžios institucijos, pagal įstatymą buvo įpareigotos vykdyti bendrojo intereso užduotis. Be to, tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, galiojusio Prekybos kodekso L710-1 straipsnyje numatyta speciali prekybos ir pramonės rūmų finansavimo tvarka, pagal kurią išteklius visų pirma sudarė mokestinės pajamos (tuo metu galiojusio Bendrojo mokesčių kodekso 1600 straipsnyje nustatytas mokestis už prekybos ir pramonės rūmų išlaidas), subsidijos arba ištekliai, susiję su mokymo ir transporto infrastruktūros valdymo veikla.

113

(114)  Žr. 183 konstatuojamąją dalį.

114

(115)  
  2015 m. birželio 4 d. Teisingumo Teismo sprendimas MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, 60 punktas.

115

MOL

(116)  Žr. 2005 m. gairių 55 punktą.

116

(117)  Šie mokesčiai buvo susiję tiek su valstybės investicijomis (55 669 EUR), tiek su investicijomis, susijusiomis su infrastruktūros statyba.

117

(118)  
  1 110 669 EUR subsidija 1 programos valstybinėms išlaidoms padengti, kaip nurodyta 131 konstatuojamojoje dalyje, nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

118

(119)  Mokesčiai buvo susiję tiek su valstybės investicijomis (86 085 EUR), tiek su investicijomis, susijusiomis su infrastruktūros statyba.

119

(120)  
  1 110 669 EUR subsidija 2 programos valstybinėms išlaidoms padengti, kaip nurodyta 131 konstatuojamojoje dalyje, nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

120

(121)  
  2020 m. rugsėjo 22 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Austrijos Respublika / Komisija, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, 20 punktas.

121

Austrijos Respublika / Komisija

(122)  Be to, šio išplėtimo praktiškai nepakako, nes Bovė oro uoste buvo įrengtos laikinos konstrukcijos (palapinės, modulinės konstrukcijos ir kt.), skirtos keleivių antplūdžiui valdyti.

122

(123)  
  800 000–1 000 000 keleivių.

123

(124)  Savo prašyme dėl investicijų CCIO teigia, kad Europos pigių skrydžių rinka smarkiai augo – nuo 400 mln. JAV dolerių 1996 m. iki 1,5 mlrd. JAV dolerių 2000 m.

124

(125)  Oro uostui skirtų laiko tarpsnių skaičius per metus yra 250 000, o skrydžių skaičius 2013 m. buvo 229 654.

125

(126)  Žr. 2001 m. birželio 25 d. CCIO generalinės asamblėjos nutarimą dėl Bovė oro uosto modernizavimo plano ir šio plano finansavimo.

126

(127)  Su CCIO sudaryta koncesija iš tikrųjų turėjo baigtis 2007 m. Tada valstybė ir vietos valdžios institucijos, finansuojančios investicijų programą, svarstė galimybę surengti konkursą koncesijai atnaujinti.

127

(128)  Žr. 1 lentelę. 1999–2002 m. faktinis metinis keleivių srautas Bovė oro uoste buvo 200 000–700 000 faktinių keleivių per metus. 2003 m. jis viršijo 700 000 keleivių.

128

(129)  Žr. 2 lentelę ir 217 bei 220 konstatuojamąsias dalis.

129

(130)  Pažymėtina, kad Bovė oro uostas taip pat paprašė vietos valdžios institucijų pagalbos siekiant patenkinti neatidėliotiną poreikį užtikrinti infrastruktūros saugumą (37 ir 40 konstatuojamosios dalys).

130

(131)  Žr. Tableau 2.

131

(132)  
  2012 m. birželio 5 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Komisija / Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 84, 85 ir 105 punktai.

132

Komisija / Électricité de France (EDF)

(133)  Komisijos pranešimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19, p. 1) 101–105 punktai ir juose nurodyta jurisprudencija.

133

(134)  Bilietų kainos padidėjo nuo 5,78 EUR už kelionę 1997 m. iki 14,22 EUR 2011 m.

134

(135)  Komisijos pranešimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19, p. 1) 84 punktas.

135

(136)  SAGEB akcininkų susitarimo 3 straipsnio 3 dalies a punktas.

136

(137)  SAGEB akcininkų susitarimo 3 straipsnio 1 dalis.

137

(138)  SAGEB akcininkų susitarimo 3 straipsnio 2 dalis.

138

(139)  SAGEB akcininkų susitarimo 3 straipsnio 3 dalies f punktas.

139

(140)  WIZZ3 sutartis daro poveikį visam „Wizzair“ eismui, o RYAN5 sutartis – papildomų maršrutų plėtojimui. RYAN4 sutartis yra susijusi su papildomų kelių tiesimu ir daro poveikį 2,5 % oro uosto eismo.

140

---

| 2023 1 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/84

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2023/106

2023 m. sausio 11 d.

kuriuo nustatomos orientacinės Sąjungos pagalbos valstybėms narėms sumos vaisių ir daržovių bei pieno vartojimo skatinimo mokyklose programoms vykdyti 2023 m. rugpjūčio 1 d. – 2029 m. liepos 31 d.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės ūkio produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos ir grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės (1), ypač į jo 5 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (2) 23a straipsnyje nustatyta bendra Sąjungos pagalbos suma, skiriama visai Sąjungai per mokslo metus pagal mokykloms skirtą programą, ir objektyvūs tos bendros sumos paskirstymo valstybėms narėms kriterijai; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (2) 23a straipsnyje nustatyta bendra Sąjungos pagalbos suma, skiriama visai Sąjungai per mokslo metus pagal mokykloms skirtą programą, ir objektyvūs tos bendros sumos paskirstymo valstybėms narėms kriterijai;

| (2) | Reglamento (ES) Nr. 1370/2013 I priede nustatytos kiekvienai valstybei narei skirtos orientacinės Sąjungos pagalbos sumos vaisių ir daržovių bei pieno vartojimo skatinimo mokyklose programoms vykdyti 2017 m. rugpjūčio 1 d. – 2023 m. liepos 31 d. Pasibaigus tam šešerių metų pereinamajam laikotarpiui, nuo 2023 m. rugpjūčio 1 d. Komisija turi kiekvienai valstybei narei skirtas orientacines Sąjungos pagalbos sumas nustatyti remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 23a straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais kriterijais. Nustatant orientacines pagalbos sumas, reikia atsižvelgti į mažiausią Sąjungos pagalbos sumą, kurią valstybės narės turi teisę gauti, kad riboto demografinio dydžio valstybės narės galėtų įgyvendinti ekonomiškai efektyvią programą; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) Nr. 1370/2013 I priede nustatytos kiekvienai valstybei narei skirtos orientacinės Sąjungos pagalbos sumos vaisių ir daržovių bei pieno vartojimo skatinimo mokyklose programoms vykdyti 2017 m. rugpjūčio 1 d. – 2023 m. liepos 31 d. Pasibaigus tam šešerių metų pereinamajam laikotarpiui, nuo 2023 m. rugpjūčio 1 d. Komisija turi kiekvienai valstybei narei skirtas orientacines Sąjungos pagalbos sumas nustatyti remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 23a straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais kriterijais. Nustatant orientacines pagalbos sumas, reikia atsižvelgti į mažiausią Sąjungos pagalbos sumą, kurią valstybės narės turi teisę gauti, kad riboto demografinio dydžio valstybės narės galėtų įgyvendinti ekonomiškai efektyvią programą;

| (3) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 23 straipsnio 8 dalį ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/40 (3) 2 straipsnio 3 dalį, valstybės narės turi parengti savo strategijas, apimančias šešerių metų laikotarpį nuo 2023 m. rugpjūčio 1 d. iki 2029 m. liepos 31 d., ir apie jas pranešti Komisijai ne vėliau kaip 2023 m. balandžio 30 d. Kad valstybės narės galėtų veiksmingai planuoti programos įgyvendinimą laikotarpiu, kurį apima jų strategijos, orientacinės Sąjungos pagalbos sumos turėtų būti skirtos tam pačiam laikotarpiui. Šios orientacinės sumos nedaro poveikio būsimiems sprendimams, susijusiems su Sąjungos daugiamete finansine programa, skirta laikotarpiui po 2027 m.; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 23 straipsnio 8 dalį ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/40 (3) 2 straipsnio 3 dalį, valstybės narės turi parengti savo strategijas, apimančias šešerių metų laikotarpį nuo 2023 m. rugpjūčio 1 d. iki 2029 m. liepos 31 d., ir apie jas pranešti Komisijai ne vėliau kaip 2023 m. balandžio 30 d. Kad valstybės narės galėtų veiksmingai planuoti programos įgyvendinimą laikotarpiu, kurį apima jų strategijos, orientacinės Sąjungos pagalbos sumos turėtų būti skirtos tam pačiam laikotarpiui. Šios orientacinės sumos nedaro poveikio būsimiems sprendimams, susijusiems su Sąjungos daugiamete finansine programa, skirta laikotarpiui po 2027 m.;

| (4) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Orientacinės Sąjungos pagalbos sumos, skiriamos kiekvienai valstybei narei per mokslo metus vaisių ir daržovių bei pieno vartojimo skatinimo mokyklose programoms vykdyti 2023 m. rugpjūčio 1 d. – 2029 m. liepos 31 d., nustatytos priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2023 m. sausio 11 d.

Komisijos vardu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 346, 2013 12 20, p. 12.

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).

2

(3)  
  2016 m. lapkričio 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/40, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 papildomas nuostatomis dėl Sąjungos pagalbos vaisiams ir daržovėms, bananams ir pienui tiekti švietimo įstaigoms, ir iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 907/2014 (OL L 5, 2017 1 10, p. 11).

3

---

PRIEDAS

1 straipsnyje nurodytos orientacinės Sąjungos pagalbos sumos per mokslo metus nuo 2023 m. rugpjūčio 1 d. iki 2029 m. liepos 31 d.

| Valstybė narė | Orientacinės sumos, skiriamos mokykloms vaisiams ir daržovėms įsigyti
  EUR | Orientacinės sumos, skiriamos mokykloms pienui įsigyti
  EUR |
| --- | --- | --- |
| Belgija | 3 648 727 | 1 600 475 |
| Bulgarija | 2 110 411 | 1 800 090 |
| Čekija | 3 349 886 | 3 048 057 |
| Danija | 1 671 583 | 1 632 431 |
| Vokietija | 20 373 277 | 8 910 720 |
| Estija | 396 340 | 754 955 |
| Airija | 1 889 775 | 826 537 |
| Graikija | 3 149 503 | 1 464 086 |
| Ispanija | 13 407 407 | 6 023 462 |
| Prancūzija | 22 720 501 | 9 979 209 |
| Kroatija | 1 278 964 | 610 533 |
| Italija | 15 293 816 | 6 910 347 |
| Kipras | 290 000 | 252 652 |
| Latvija | 649 309 | 868 581 |
| Lietuva | 891 870 | 1 236 781 |
| Liuksemburgas | 290 000 | 193 000 |
| Vengrija | 2 894 429 | 2 970 122 |
| Мalta | 290 000 | 193 000 |
| Nyderlandai | 4 977 290 | 2 176 932 |
| Austrija | 2 320 736 | 1 015 027 |
| Lenkija | 12 138 186 | 12 791 591 |
| Portugalija | 2 804 412 | 1 301 261 |
| Rumunija | 6 178 236 | 11 303 390 |
| Slovėnija | 665 306 | 305 638 |
| Slovakija | 1 851 325 | 1 659 402 |
| Suomija | 1 672 943 | 2 731 455 |
| Švedija | 3 404 234 | 7 635 935 |
| Iš viso | 130 608 466 | 90 195 669 |

Valstybė narė

Orientacinės sumos, skiriamos mokykloms vaisiams ir daržovėms įsigyti

EUR

Orientacinės sumos, skiriamos mokykloms pienui įsigyti

EUR

Belgija

3 648 727

1 600 475

Bulgarija

2 110 411

1 800 090

Čekija

3 349 886

3 048 057

Danija

1 671 583

1 632 431

Vokietija

20 373 277

8 910 720

Estija

396 340

754 955

Airija

1 889 775

826 537

Graikija

3 149 503

1 464 086

Ispanija

13 407 407

6 023 462

Prancūzija

22 720 501

9 979 209

Kroatija

1 278 964

610 533

Italija

15 293 816

6 910 347

Kipras

290 000

252 652

Latvija

649 309

868 581

Lietuva

891 870

1 236 781

Liuksemburgas

290 000

193 000

Vengrija

2 894 429

2 970 122

Мalta

290 000

193 000

Nyderlandai

4 977 290

2 176 932

Austrija

2 320 736

1 015 027

Lenkija

12 138 186

12 791 591

Portugalija

2 804 412

1 301 261

Rumunija

6 178 236

11 303 390

Slovėnija

665 306

305 638

Slovakija

1 851 325

1 659 402

Suomija

1 672 943

2 731 455

Švedija

3 404 234

7 635 935

Iš viso

130 608 466

90 195 669

---