# Úradný vestník L 12/2023

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 12 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6613. januára 2023 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 12

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6613. januára 2023

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2023/102 z 11. januára 2023, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/39, pokiaľ ide o žiadosti členských štátov o pomoc Únie | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2023/103 z 12. januára 2023, ktorým sa menia vykonávacie nariadenia (EÚ) č. 1242/2014 a (EÚ) č. 1243/2014, pokiaľ ide o technické špecifikácie a pravidlá predkladania súhrnných údajov o operáciách a o informáciách, ktoré majú zasielať členské štáty | 3 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2023/104 z 12. januára 2023, ktorým sa v nadväznosti na správu prijatú orgánom Svetovej obchodnej organizácie na urovnávanie sporov mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2019/159, ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele | 7 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/105 z 26. júla 2022 o opatreniach SA.33960 2012/C (ex 2012/NN), ktoré vykonala Francúzska republika v prospech postupných správcov letiska v Beauvais-Tillé a leteckých spoločností pôsobiacich na uvedenom letisku
  [oznámené pod číslom C(2022) 5076]

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/106 z 11. januára 2023, ktorým sa stanovujú orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie pre členské štáty na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko na obdobie od 1. augusta 2023 do 31. júla 2029 | 84 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2023/102 z 11. januára 2023, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/39, pokiaľ ide o žiadosti členských štátov o pomoc Únie

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2023/103 z 12. januára 2023, ktorým sa menia vykonávacie nariadenia (EÚ) č. 1242/2014 a (EÚ) č. 1243/2014, pokiaľ ide o technické špecifikácie a pravidlá predkladania súhrnných údajov o operáciách a o informáciách, ktoré majú zasielať členské štáty

3

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2023/104 z 12. januára 2023, ktorým sa v nadväznosti na správu prijatú orgánom Svetovej obchodnej organizácie na urovnávanie sporov mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2019/159, ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele

7

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/105 z 26. júla 2022 o opatreniach SA.33960 2012/C (ex 2012/NN), ktoré vykonala Francúzska republika v prospech postupných správcov letiska v Beauvais-Tillé a leteckých spoločností pôsobiacich na uvedenom letisku
  [oznámené pod číslom C(2022) 5076]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2022) 5076]

1

28

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/106 z 11. januára 2023, ktorým sa stanovujú orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie pre členské štáty na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko na obdobie od 1. augusta 2023 do 31. júla 2029

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 13.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 12/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2023/102

z 11. januára 2023,

ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/39, pokiaľ ide o žiadosti členských štátov o pomoc Únie

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 25 prvý odsek písmeno d),

keďže:

| (1) | Podľa článku 3 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/39 (2) členské štáty, ktoré sa chcú zúčastniť na programe pomoci Únie na dodávanie ovocia a zeleniny, banánov a mlieka vo vzdelávacích zariadeniach (školský program) majú Komisii do 31. januára každého roka podať žiadosť o pomoc Únie týkajúcu sa budúceho školského roka. V súlade s uvedeným ustanovením majú žiadosti členských štátov o pomoc Únie obsahovať informácie o orientačnom pridelení prostriedkov na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko podľa prílohy I k nariadeniu Rady (EÚ) č. 1370/2013 (3). V uvedenej prílohe sa stanovuje ročné orientačné pridelenie prostriedkov pomoci Únie pre jednotlivé členské štáty na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko na obdobie od 1. augusta 2017 do 31. júla 2023. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 3 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/39 (2) členské štáty, ktoré sa chcú zúčastniť na programe pomoci Únie na dodávanie ovocia a zeleniny, banánov a mlieka vo vzdelávacích zariadeniach (školský program) majú Komisii do 31. januára každého roka podať žiadosť o pomoc Únie týkajúcu sa budúceho školského roka. V súlade s uvedeným ustanovením majú žiadosti členských štátov o pomoc Únie obsahovať informácie o orientačnom pridelení prostriedkov na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko podľa prílohy I k nariadeniu Rady (EÚ) č. 1370/2013 (3). V uvedenej prílohe sa stanovuje ročné orientačné pridelenie prostriedkov pomoci Únie pre jednotlivé členské štáty na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko na obdobie od 1. augusta 2017 do 31. júla 2023.

| (2) | V súlade s článkom 5 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1370/2013 má Komisia od 1. augusta 2023 stanoviť prostredníctvom vykonávacích aktov ročné orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie pre jednotlivé členské štáty na školské ovocie a zeleninu a na školské mlieko. Vykonávacím rozhodnutím Komisie (EÚ) 2023/106 (4) sa stanovujú ročné orientačne pridelené prostriedky na obdobie od 1. augusta 2023 do 31. júla 2029. Odkaz v článku 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/39 na orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1370/2013 by sa preto mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 5 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1370/2013 má Komisia od 1. augusta 2023 stanoviť prostredníctvom vykonávacích aktov ročné orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie pre jednotlivé členské štáty na školské ovocie a zeleninu a na školské mlieko. Vykonávacím rozhodnutím Komisie (EÚ) 2023/106 (4) sa stanovujú ročné orientačne pridelené prostriedky na obdobie od 1. augusta 2023 do 31. júla 2029. Odkaz v článku 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/39 na orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1370/2013 by sa preto mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (3) | S cieľom umožniť členským štátom podať ich ročnú žiadosť o pomoc Únie týkajúcu sa školského roka na obdobie od 1. augusta 2023 do 31. júla 2024 v lehote do 31. januára 2023 podľa článku 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/39 by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom umožniť členským štátom podať ich ročnú žiadosť o pomoc Únie týkajúcu sa školského roka na obdobie od 1. augusta 2023 do 31. júla 2024 v lehote do 31. januára 2023 podľa článku 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/39 by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V článku 3 prvom odseku písmene a) vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/39 sa bod i) nahrádza takto:

| „i) | orientačne pridelené prostriedky pomoci na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko podľa prílohy k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie (EÚ) 2023/106 (*1); |
| --- | --- |

„i)

orientačne pridelené prostriedky pomoci na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko podľa prílohy k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie (EÚ) 2023/106 (*1);

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. januára 2023

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/39 z 3. novembra 2016 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 v súvislosti s pomocou Únie na dodávanie ovocia, zeleniny, banánov a mlieka vo vzdelávacích zariadeniach (Ú. v. EÚ L 5, 10.1.2017, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1370/2013 zo 16. decembra 2013, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (Ú. v. EÚ L 346, 20.12.2013, s. 12).

3

(4)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/106 z 11. januára 2023, ktorým sa stanovujú orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie pre členské štáty na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko na obdobie od 1. augusta 2023 do 31. júla 2029 (pozri stranu 84 tohto úradného vestníka).

4

---

| 13.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 12/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 12/3

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2023/103

z 12. januára 2023,

ktorým sa menia vykonávacie nariadenia (EÚ) č. 1242/2014 a (EÚ) č. 1243/2014, pokiaľ ide o technické špecifikácie a pravidlá predkladania súhrnných údajov o operáciách a o informáciách, ktoré majú zasielať členské štáty

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 z 15. mája 2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde (1), a najmä na jeho článok 97 ods. 2 a článok 107 ods. 3,

keďže:

| (1) | V nariadení (EÚ) č. 508/2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde sa stanovujú osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na rybolovné činnosti a na zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného uvedenou vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry (ďalej len „osobitné opatrenia“). |
| --- | --- |

(1)

V nariadení (EÚ) č. 508/2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde sa stanovujú osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na rybolovné činnosti a na zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného uvedenou vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry (ďalej len „osobitné opatrenia“).

| (2) | S cieľom umožniť spoľahlivé monitorovanie a podávanie správ o operáciách súvisiacich s osobitnými opatreniami by sa mali vykonať úpravy technických špecifikácií a pravidiel predkladania súhrnných údajov o operáciách a o informáciách, ktoré majú členské štáty zasielať podľa vykonávacích nariadení Komisie (EÚ) č. 1242/2014 (2) a (EÚ) č. 1243/2014 (3). |
| --- | --- |

(2)

S cieľom umožniť spoľahlivé monitorovanie a podávanie správ o operáciách súvisiacich s osobitnými opatreniami by sa mali vykonať úpravy technických špecifikácií a pravidiel predkladania súhrnných údajov o operáciách a o informáciách, ktoré majú členské štáty zasielať podľa vykonávacích nariadení Komisie (EÚ) č. 1242/2014 (2) a (EÚ) č. 1243/2014 (3).

| (3) | Lehota na poskytnutie súhrnných údajov o operáciách do 31. marca každého roku podľa článku 97 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 508/2014 už na rok 2022 uplynula, a preto by členské štáty mali predkladať tieto informácie v pozmenenej forme až od roku 2023, aby sa zabezpečilo konzistentné a harmonizované podávanie správ. |
| --- | --- |

(3)

Lehota na poskytnutie súhrnných údajov o operáciách do 31. marca každého roku podľa článku 97 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 508/2014 už na rok 2022 uplynula, a preto by členské štáty mali predkladať tieto informácie v pozmenenej forme až od roku 2023, aby sa zabezpečilo konzistentné a harmonizované podávanie správ.

| (4) | Vykonávacie nariadenia (EÚ) č. 1242/2014 a (EÚ) č. 1243/2014 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(4)

Vykonávacie nariadenia (EÚ) č. 1242/2014 a (EÚ) č. 1243/2014 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (5) | S cieľom zabezpečiť, aby mali členské štáty dostatok času na nahlasovanie kumulatívnych údajov o operáciách súvisiacich s osobitnými opatreniami do 31. marca 2023, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom zabezpečiť, aby mali členské štáty dostatok času na nahlasovanie kumulatívnych údajov o operáciách súvisiacich s osobitnými opatreniami do 31. marca 2023, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky námorný, rybolovný a akvakultúrny fond, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky námorný, rybolovný a akvakultúrny fond,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmeny vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1242/2014

Príloha I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 1242/2014 sa mení v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Zmeny vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1243/2014

Príloha I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 1243/2014 sa mení v súlade s prílohou II k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. januára 2023

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 z 15. mája 2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1255/2011 (Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 1).

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1242/2014 z 20. novembra 2014, ktorým sa ustanovujú pravidlá podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde, pokiaľ ide o predloženie príslušných súhrnných údajov o operáciách (Ú. v. EÚ L 334, 21.11.2014, s. 11).

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1243/2014 z 20. novembra 2014, ktorým sa ustanovujú pravidlá podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde, pokiaľ ide o informácie, ktoré majú zaslať členské štáty, ako aj potreby týkajúce sa údajov a synergií medzi potenciálnymi zdrojmi údajov (Ú. v. EÚ L 334, 21.11.2014, s. 39).

3

---

PRÍLOHA I

V prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 1242/2014 sa v tabuľke políčko 25, text druhého stĺpca „Obsah políčka“ nahrádza takto:

„Zmiernenie následkov výskytu ochorenia COVID-19 alebo opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na rybolovné činnosti a na zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného uvedenou vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry“.

---

PRÍLOHA II

V prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 1243/2014 sa časť F nahrádza takto:

„ČASŤ F

Zmiernenie následkov výskytu ochorenia COVID-19 a vplyvov narušenia trhu spôsobeného vojenskou agresiou Ruska voči Ukrajine na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry a zmiernenie dôsledkov uvedenej vojenskej agresie na rybolovné činnosti.

| Políčko | Obsah políčka | Poznámka | Potreby týkajúce sa údajov a synergií |
| --- | --- | --- | --- |
| 25 | Zmiernenie následkov výskytu ochorenia COVID-19 alebo opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na rybolovné činnosti a na zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného uvedenou vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry | Kód 0 = nesúvisí s COVID-19 alebo s opatreniami na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na rybolovné činnosti a na zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného uvedenou vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry
  Kód 1 = súvisí s COVID-19
  Kód 2 = súvisí s opatreniami na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na rybolovné činnosti a na zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného uvedenou vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry | Špecifické pre ENRF“ |

Políčko

Obsah políčka

Poznámka

Potreby týkajúce sa údajov a synergií

25

Zmiernenie následkov výskytu ochorenia COVID-19 alebo opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na rybolovné činnosti a na zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného uvedenou vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry

Kód 0 = nesúvisí s COVID-19 alebo s opatreniami na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na rybolovné činnosti a na zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného uvedenou vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry

Kód 1 = súvisí s COVID-19

Kód 2 = súvisí s opatreniami na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na rybolovné činnosti a na zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného uvedenou vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry

Špecifické pre ENRF“

---

| 13.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 12/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 12/7

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2023/104

z 12. januára 2023,

ktorým sa v nadväznosti na správu prijatú orgánom Svetovej obchodnej organizácie na urovnávanie sporov mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2019/159, ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/478 z 11. marca 2015 o spoločných pravidlách na dovozy (1), a najmä na jeho články 16 a 20,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 z 29. apríla 2015 o spoločných pravidlách na dovozy z určitých tretích krajín (2), a najmä na jeho články 13 a 16,

keďže:

Súvislosti

| (1) | Komisia uložila vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/1013 (3) (ďalej len „predbežné nariadenie“) predbežné ochranné opatrenie na určité výrobky z ocele. Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/159 (4) (ďalej len „konečné nariadenie“) Komisia uložila konečné ochranné opatrenie na určité výrobky z ocele (ďalej len „ochranné opatrenie“). |
| --- | --- |

(1)

Komisia uložila vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/1013 (3) (ďalej len „predbežné nariadenie“) predbežné ochranné opatrenie na určité výrobky z ocele. Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/159 (4) (ďalej len „konečné nariadenie“) Komisia uložila konečné ochranné opatrenie na určité výrobky z ocele (ďalej len „ochranné opatrenie“).

3

4

| (2) | Turecko 13. marca 2020 požiadalo o konzultácie s Európskou úniou na základe článkov 1 a 4 Dohovoru WTO o pravidlách a postupoch pri urovnávaní sporov, článku XXIII:1 Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (GATT 1994) a článku 14 Dohody o ochranných opatreniach. |
| --- | --- |

(2)

Turecko 13. marca 2020 požiadalo o konzultácie s Európskou úniou na základe článkov 1 a 4 Dohovoru WTO o pravidlách a postupoch pri urovnávaní sporov, článku XXIII:1 Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (GATT 1994) a článku 14 Dohody o ochranných opatreniach.

| (3) | Konzultácie medzi Európskou úniou a Tureckom sa uskutočnili 29. apríla 2020, neviedli však k vyriešeniu sporu. |
| --- | --- |

(3)

Konzultácie medzi Európskou úniou a Tureckom sa uskutočnili 29. apríla 2020, neviedli však k vyriešeniu sporu.

| (4) | Turecko požiadalo 16. júla 2020 o zriadenie poroty. Porota bola zriadená 28. augusta 2020. Správa poroty bola rozoslaná 29. apríla 2022. Keďže žiadna zo strán sa proti správe poroty neodvolala, Orgán na urovnávanie sporov ju (5)31. mája 2022 prijal. |
| --- | --- |

(4)

Turecko požiadalo 16. júla 2020 o zriadenie poroty. Porota bola zriadená 28. augusta 2020. Správa poroty bola rozoslaná 29. apríla 2022. Keďže žiadna zo strán sa proti správe poroty neodvolala, Orgán na urovnávanie sporov ju (5)31. mája 2022 prijal.

5

| (5) | Turecko a Európska únia v oznámení z 5. augusta 2022 (6) adresovanom WTO informovali, že sa podľa článku 21.3 písm. b) Dohovoru o pravidlách a postupoch pri urovnávaní sporov dohodli na tom, že primeraná lehota pre Európsku úniu na vykonanie odporúčaní a rozhodnutí Orgánu na urovnávanie sporov v spore Európska únia – Ochranné opatrenia na určité výrobky z ocele (DS595) uplynie 16. januára 2023, teda sedem mesiacov a šestnásť dní odo dňa prijatia odporúčaní a rozhodnutí Orgánu na urovnávanie sporov, ktorým bol 31. máj 2022. |
| --- | --- |

(5)

Turecko a Európska únia v oznámení z 5. augusta 2022 (6) adresovanom WTO informovali, že sa podľa článku 21.3 písm. b) Dohovoru o pravidlách a postupoch pri urovnávaní sporov dohodli na tom, že primeraná lehota pre Európsku úniu na vykonanie odporúčaní a rozhodnutí Orgánu na urovnávanie sporov v spore Európska únia – Ochranné opatrenia na určité výrobky z ocele (DS595) uplynie 16. januára 2023, teda sedem mesiacov a šestnásť dní odo dňa prijatia odporúčaní a rozhodnutí Orgánu na urovnávanie sporov, ktorým bol 31. máj 2022.

6

Dohovoru o pravidlách a postupoch pri urovnávaní sporov

Európska únia – Ochranné opatrenia na určité výrobky z ocele

| (6) | V dôsledku týchto skutočností Komisia uverejnila 24. augusta 2022 oznámenie o začatí prešetrovania (7), v ktorom informovala o svojom úmysle vykonať správu poroty a uviesť pôvodné opatrenie do súladu s pravidlami WTO v tých aspektoch, v ktorých porota skonštatovala nezrovnalosti, a vyzvala zainteresované strany na predloženie pripomienok. |
| --- | --- |

(6)

V dôsledku týchto skutočností Komisia uverejnila 24. augusta 2022 oznámenie o začatí prešetrovania (7), v ktorom informovala o svojom úmysle vykonať správu poroty a uviesť pôvodné opatrenie do súladu s pravidlami WTO v tých aspektoch, v ktorých porota skonštatovala nezrovnalosti, a vyzvala zainteresované strany na predloženie pripomienok.

7

| (7) | Viaceré strany predložili v stanovenej lehote pripomienky, ktoré boli náležite zohľadnené. |
| --- | --- |

(7)

Viaceré strany predložili v stanovenej lehote pripomienky, ktoré boli náležite zohľadnené.

Podania zainteresovaných strán

| (8) | V nadväznosti na uverejnenie oznámenia o začatí prešetrovania predložilo pripomienky niekoľko zainteresovaných strán. Ako predbežné konštatovanie Komisia poznamenala, že niektoré pripomienky zainteresovaných strán boli len zopakovaním zistení poroty. |
| --- | --- |

(8)

V nadväznosti na uverejnenie oznámenia o začatí prešetrovania predložilo pripomienky niekoľko zainteresovaných strán. Ako predbežné konštatovanie Komisia poznamenala, že niektoré pripomienky zainteresovaných strán boli len zopakovaním zistení poroty.

| (9) | Komisia najprv analyzovala konkrétne pripomienky vlády Turecka, keďže táto vláda bola stranou, ktorá napadla ochranné opatrenie pred orgánom WTO na urovnávanie sporov, a potom analyzovala pripomienky predložené ostatnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

(9)

Komisia najprv analyzovala konkrétne pripomienky vlády Turecka, keďže táto vláda bola stranou, ktorá napadla ochranné opatrenie pred orgánom WTO na urovnávanie sporov, a potom analyzovala pripomienky predložené ostatnými zainteresovanými stranami.

| (10) | Pokiaľ ide o nepredvídaný vývoj, vláda Turecka tvrdila, že v zázname nie sú žiadne dôkazy, ktoré by Komisii umožnili prepojiť nepredvídaný vývoj s nárastom dovozu. Poznamenala, že neexistuje časová súbežnosť medzi nadmernou kapacitou a nárastom dovozu, že Komisia nevykonala potrebné preskúmanie opatrení týkajúcich sa nástrojov na ochranu obchodu v tretích krajinách a ich súvisu s nárastom dovozu a že článok 232 aktu Spojených štátov bol zavedený po tom, ako sa dovoz do Únie zvýšil. Vláda Turecka ďalej tvrdila, že ak Komisia mienila použiť nové informácie, mala by zvážiť aj zmeny podmienok, ku ktorým došlo počas obdobia, keď bolo opatrenie v platnosti, ako napríklad vylúčenie niekoľkých krajín vrátane samotnej EÚ z opatrení podľa článku 232. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o nepredvídaný vývoj, vláda Turecka tvrdila, že v zázname nie sú žiadne dôkazy, ktoré by Komisii umožnili prepojiť nepredvídaný vývoj s nárastom dovozu. Poznamenala, že neexistuje časová súbežnosť medzi nadmernou kapacitou a nárastom dovozu, že Komisia nevykonala potrebné preskúmanie opatrení týkajúcich sa nástrojov na ochranu obchodu v tretích krajinách a ich súvisu s nárastom dovozu a že článok 232 aktu Spojených štátov bol zavedený po tom, ako sa dovoz do Únie zvýšil. Vláda Turecka ďalej tvrdila, že ak Komisia mienila použiť nové informácie, mala by zvážiť aj zmeny podmienok, ku ktorým došlo počas obdobia, keď bolo opatrenie v platnosti, ako napríklad vylúčenie niekoľkých krajín vrátane samotnej EÚ z opatrení podľa článku 232.

| (11) | Komisia nesúhlasila s názorom vlády Turecka, že tento aspekt opatrenia nemožno opraviť. Ako sa podrobne uvádza v oddiele 1.1 prílohy, pred uložením konečného ochranného opatrenia boli dostupné dostatočné informácie, z ktorých jasne vyplynulo, že dovoz do Únie sa zvýšil v dôsledku nepredvídaného vývoja. Komisia na účely prílohy k tomuto nariadeniu nepoužila žiadne údaje, ktoré neboli k dispozícii v čase uloženia konečného opatrenia. |
| --- | --- |

(11)

Komisia nesúhlasila s názorom vlády Turecka, že tento aspekt opatrenia nemožno opraviť. Ako sa podrobne uvádza v oddiele 1.1 prílohy, pred uložením konečného ochranného opatrenia boli dostupné dostatočné informácie, z ktorých jasne vyplynulo, že dovoz do Únie sa zvýšil v dôsledku nepredvídaného vývoja. Komisia na účely prílohy k tomuto nariadeniu nepoužila žiadne údaje, ktoré neboli k dispozícii v čase uloženia konečného opatrenia.

| (12) | Pokiaľ ide o zistenia týkajúce sa hrozby vážnej ujmy, vláda Turecka usúdila, že antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia nemôžu byť dôvodom zotavenia sa domáceho výrobného odvetvia. Pokiaľ ide o iné faktory, o ktoré sa Komisia opierala pri vysvetlení čiastočného zlepšenia výkonnosti výrobného odvetvia Únie v roku 2017, vláda Turecka poznamenala, že porota dospela k záveru, podľa ktorého uvedené faktory podobným spôsobom ovplyvnili domáce výrobné odvetvie aj dovoz, a nemožno ich teda použiť na vysvetlenie takéhoto zlepšenia, pričom nič nenaznačovalo tomu, že zmeny týchto faktorov by boli viac na prospech dovozu než domáceho výrobného odvetvia. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o zistenia týkajúce sa hrozby vážnej ujmy, vláda Turecka usúdila, že antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia nemôžu byť dôvodom zotavenia sa domáceho výrobného odvetvia. Pokiaľ ide o iné faktory, o ktoré sa Komisia opierala pri vysvetlení čiastočného zlepšenia výkonnosti výrobného odvetvia Únie v roku 2017, vláda Turecka poznamenala, že porota dospela k záveru, podľa ktorého uvedené faktory podobným spôsobom ovplyvnili domáce výrobné odvetvie aj dovoz, a nemožno ich teda použiť na vysvetlenie takéhoto zlepšenia, pričom nič nenaznačovalo tomu, že zmeny týchto faktorov by boli viac na prospech dovozu než domáceho výrobného odvetvia.

| (13) | Komisia sa v tejto súvislosti odvolala na svoje zistenia v oddieloch 1.2.1 a 1.2.2 prílohy, ktoré sú v rozpore s tvrdeniami vlády Turecka. |
| --- | --- |

(13)

Komisia sa v tejto súvislosti odvolala na svoje zistenia v oddieloch 1.2.1 a 1.2.2 prílohy, ktoré sú v rozpore s tvrdeniami vlády Turecka.

| (14) | Vláda Turecka napokon poznamenala, že porota konštatovala, že aj keby sa dovoz v roku 2018 zvýšil, nevedie to automaticky k záveru, že existuje významné celkové zhoršenie pozície domáceho výrobného odvetvia, ktorého bezprostredná hrozba je jednoznačná. |
| --- | --- |

(14)

Vláda Turecka napokon poznamenala, že porota konštatovala, že aj keby sa dovoz v roku 2018 zvýšil, nevedie to automaticky k záveru, že existuje významné celkové zhoršenie pozície domáceho výrobného odvetvia, ktorého bezprostredná hrozba je jednoznačná.

| (15) | Komisia v tomto ohľade vysvetlila v prílohe k tomuto nariadeniu všetky prvky, ktoré zohľadnila, aby mohla určiť, že: i) dovoz bude pravdepodobne naďalej rásť; ii) takýto nárast by mal na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie v kontexte nedávneho a očakávaného budúceho vývoja kľúčových faktorov na trhu s oceľou v Únii a na celom svete negatívny vplyv. V analýze vecnej správnosti, ktorú Komisia vykonala, sa preto nepredpokladá, že by zvýšenie dovozu samo osebe a bez zohľadnenia iných relevantných prvkov spôsobilo výrobnému odvetviu Únie vážnu ujmu, ak by neexistovalo ochranné opatrenie. Komisia vykonala podrobnú analýzu relevantných prvkov, ktorá ju naopak priviedla k záveru, že keby sa neprijalo žiadne opatrenie, výrobné odvetvie Únie by utrpelo vážnu ujmu. Tvrdenia vlády Turecka sa preto zamietli. |
| --- | --- |

(15)

Komisia v tomto ohľade vysvetlila v prílohe k tomuto nariadeniu všetky prvky, ktoré zohľadnila, aby mohla určiť, že: i) dovoz bude pravdepodobne naďalej rásť; ii) takýto nárast by mal na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie v kontexte nedávneho a očakávaného budúceho vývoja kľúčových faktorov na trhu s oceľou v Únii a na celom svete negatívny vplyv. V analýze vecnej správnosti, ktorú Komisia vykonala, sa preto nepredpokladá, že by zvýšenie dovozu samo osebe a bez zohľadnenia iných relevantných prvkov spôsobilo výrobnému odvetviu Únie vážnu ujmu, ak by neexistovalo ochranné opatrenie. Komisia vykonala podrobnú analýzu relevantných prvkov, ktorá ju naopak priviedla k záveru, že keby sa neprijalo žiadne opatrenie, výrobné odvetvie Únie by utrpelo vážnu ujmu. Tvrdenia vlády Turecka sa preto zamietli.

| (16) | Pokiaľ ide o pripomienky doručené od ostatných zainteresovaných strán, niektoré z nich tvrdili, že Komisia by mala opatrenie ukončiť v plnom rozsahu, pretože zistenia poroty boli takej povahy, že neumožňujú vykonať opatrenie iným spôsobom. |
| --- | --- |

(16)

Pokiaľ ide o pripomienky doručené od ostatných zainteresovaných strán, niektoré z nich tvrdili, že Komisia by mala opatrenie ukončiť v plnom rozsahu, pretože zistenia poroty boli takej povahy, že neumožňujú vykonať opatrenie iným spôsobom.

| (17) | Pokiaľ ide o toto všeobecné tvrdenie, Komisia poznamenala, že podľa pravidiel WTO má právo vykonať opatrenie a uviesť ho do súladu s pravidlami v tých niekoľkých aspektoch, o ktorých porota zistila nezrovnalosti s pravidlami. Ako sa uvádza v prílohe k tomuto nariadeniu, zistenia poroty boli takej povahy, ktorá Komisii umožňovala uviesť opatrenie do súladu s príslušnými ustanoveniami WTO, a preto ukončenie opatrenia nebolo na základe správy poroty opodstatnené. |
| --- | --- |

(17)

Pokiaľ ide o toto všeobecné tvrdenie, Komisia poznamenala, že podľa pravidiel WTO má právo vykonať opatrenie a uviesť ho do súladu s pravidlami v tých niekoľkých aspektoch, o ktorých porota zistila nezrovnalosti s pravidlami. Ako sa uvádza v prílohe k tomuto nariadeniu, zistenia poroty boli takej povahy, ktorá Komisii umožňovala uviesť opatrenie do súladu s príslušnými ustanoveniami WTO, a preto ukončenie opatrenia nebolo na základe správy poroty opodstatnené.

Zvýšenie dovozu v dôsledku nepredvídaného vývoja a účinkov záväzkov

| (18) | Jedna zainteresovaná strana poznamenala, že v súvislosti s opatrením USA podľa článku 232 došlo k viacerým zmenám a že riziko odklonenia obchodu už neexistuje alebo je údajne oveľa menšie, a preto by sa ochranné opatrenie malo ukončiť. |
| --- | --- |

(18)

Jedna zainteresovaná strana poznamenala, že v súvislosti s opatrením USA podľa článku 232 došlo k viacerým zmenám a že riziko odklonenia obchodu už neexistuje alebo je údajne oveľa menšie, a preto by sa ochranné opatrenie malo ukončiť.

| (19) | Komisia poznamenala, že vývoj, ktorý nastal po uložení konečného opatrenia, nepatrí medzi údaje, z ktorých možno vychádzať pri vykonávaní správy Orgánu na urovnávanie sporov. Cieľom tohto prešetrovania, ako sa uvádza v oznámení o začatí prešetrovania, je doplniť pôvodné zistenia o údaje, ktoré už boli dostupné v čase, keď sa viedlo pôvodné prešetrovanie. Nezohľadnili sa žiadne dodatočné skutočnosti. |
| --- | --- |

(19)

Komisia poznamenala, že vývoj, ktorý nastal po uložení konečného opatrenia, nepatrí medzi údaje, z ktorých možno vychádzať pri vykonávaní správy Orgánu na urovnávanie sporov. Cieľom tohto prešetrovania, ako sa uvádza v oznámení o začatí prešetrovania, je doplniť pôvodné zistenia o údaje, ktoré už boli dostupné v čase, keď sa viedlo pôvodné prešetrovanie. Nezohľadnili sa žiadne dodatočné skutočnosti.

| (20) | Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že k zvýšeniu dovozu do Únie nedošlo v dôsledku žiadneho zo záväzkov prijatých Úniou v rámci dohody GATT z roku 1994 a že Komisia sa vo svojom pôvodnom určení nezmienila o žiadnom z týchto záväzkov. |
| --- | --- |

(20)

Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že k zvýšeniu dovozu do Únie nedošlo v dôsledku žiadneho zo záväzkov prijatých Úniou v rámci dohody GATT z roku 1994 a že Komisia sa vo svojom pôvodnom určení nezmienila o žiadnom z týchto záväzkov.

| (21) | Komisia odkázala na svoje vysvetlenia v časti 1.3 prílohy, ktoré tento argument vyvracajú. |
| --- | --- |

(21)

Komisia odkázala na svoje vysvetlenia v časti 1.3 prílohy, ktoré tento argument vyvracajú.

| (22) | Jedna zainteresovaná strana usúdila, že nedošlo k nepredvídanému vývoju, ktorý by viedol k zvýšeniu dovozu, a Komisia preto nemohla vykonať tento aspekt správy poroty. |
| --- | --- |

(22)

Jedna zainteresovaná strana usúdila, že nedošlo k nepredvídanému vývoju, ktorý by viedol k zvýšeniu dovozu, a Komisia preto nemohla vykonať tento aspekt správy poroty.

| (23) | Komisia skonštatovala, že toto vyhlásenie je vecne nesprávne, keďže porota potvrdila nepredvídaný vývoj (8), ktorý Komisia opísala v konečnom ochrannom opatrení. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté ako neopodstatnené. |
| --- | --- |

(23)

Komisia skonštatovala, že toto vyhlásenie je vecne nesprávne, keďže porota potvrdila nepredvídaný vývoj (8), ktorý Komisia opísala v konečnom ochrannom opatrení. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté ako neopodstatnené.

8

| (24) | Jedna zainteresovaná strana uviedla, že riziko odklonenia obchodu a zvýšenie dovozu v dôsledku článku 232 aktu Spojených štátov sa z viacerých dôvodov netýkalo jej krajiny. |
| --- | --- |

(24)

Jedna zainteresovaná strana uviedla, že riziko odklonenia obchodu a zvýšenie dovozu v dôsledku článku 232 aktu Spojených štátov sa z viacerých dôvodov netýkalo jej krajiny.

| (25) | Komisia poznamenala, že analýza zvýšeného dovozu a rizika odklonenia obchodu sa nevykonala jednotlivo pre každú vyvážajúcu krajinu, ale z celkového pohľadu, pretože ochranné opatrenie sa má uplatňovať erga omnes. V každom prípade Komisia chcela poukázať na to, že táto zainteresovaná strana sa nielenže sústredila na špecifickú situáciu jednej vyvážajúcej krajiny, ale aj na špecifickú situáciu jedného konkrétneho odvetvia využívajúceho oceľ, takže opomína výkonnosť tejto vyvážajúcej krajiny vo všetkých ostatných segmentoch využívajúcich oceľ. Komisia preto toto tvrdenie zamietla. |
| --- | --- |

(25)

Komisia poznamenala, že analýza zvýšeného dovozu a rizika odklonenia obchodu sa nevykonala jednotlivo pre každú vyvážajúcu krajinu, ale z celkového pohľadu, pretože ochranné opatrenie sa má uplatňovať erga omnes. V každom prípade Komisia chcela poukázať na to, že táto zainteresovaná strana sa nielenže sústredila na špecifickú situáciu jednej vyvážajúcej krajiny, ale aj na špecifickú situáciu jedného konkrétneho odvetvia využívajúceho oceľ, takže opomína výkonnosť tejto vyvážajúcej krajiny vo všetkých ostatných segmentoch využívajúcich oceľ. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.

erga omnes

Hrozba vážnej ujmy

| (26) | Niektoré zainteresované strany sa domnievali, že zistenia poroty týkajúce sa tohto aspektu opatrenia boli takej povahy, že Komisii neumožňujú vykonať opatrenie bez toho, aby ho ukončila. |
| --- | --- |

(26)

Niektoré zainteresované strany sa domnievali, že zistenia poroty týkajúce sa tohto aspektu opatrenia boli takej povahy, že Komisii neumožňujú vykonať opatrenie bez toho, aby ho ukončila.

| (27) | Komisia nesúhlasila s takýmto tvrdením z dôvodov uvedených v prílohe k tomuto nariadeniu, kde preukázala, že pôvodné zistenia boli platné a ich odôvodnenie bolo podporené dodatočnými údajmi a vysvetleniami poskytnutými v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(27)

Komisia nesúhlasila s takýmto tvrdením z dôvodov uvedených v prílohe k tomuto nariadeniu, kde preukázala, že pôvodné zistenia boli platné a ich odôvodnenie bolo podporené dodatočnými údajmi a vysvetleniami poskytnutými v prílohe k tomuto nariadeniu.

| (28) | Niektoré zainteresované strany pripomenuli zistenie poroty, že vysvetlenie, ktoré Komisia podala k úlohe antidumpingových a vyrovnávacích opatrení pri čiastočnom zotavení výrobného odvetvia Únie, bolo chybné. |
| --- | --- |

(28)

Niektoré zainteresované strany pripomenuli zistenie poroty, že vysvetlenie, ktoré Komisia podala k úlohe antidumpingových a vyrovnávacích opatrení pri čiastočnom zotavení výrobného odvetvia Únie, bolo chybné.

| (29) | Komisia v tejto súvislosti uznala, že porota spochybnila vysvetlenia poskytnuté v konečnom nariadení. Účelom vykonávania je však práve umožniť, aby prešetrujúci orgán zlepšil tie aspekty opatrenia, ktoré porota považovala do určitej miery za chybné, ako napríklad aspekt, na ktorý poukázali tieto zainteresované strany. Komisia preto v súvislosti s týmto zistením poroty poskytla potrebné dodatočné informácie a vysvetlenia v oddiele 1.2.2 prílohy. |
| --- | --- |

(29)

Komisia v tejto súvislosti uznala, že porota spochybnila vysvetlenia poskytnuté v konečnom nariadení. Účelom vykonávania je však práve umožniť, aby prešetrujúci orgán zlepšil tie aspekty opatrenia, ktoré porota považovala do určitej miery za chybné, ako napríklad aspekt, na ktorý poukázali tieto zainteresované strany. Komisia preto v súvislosti s týmto zistením poroty poskytla potrebné dodatočné informácie a vysvetlenia v oddiele 1.2.2 prílohy.

| (30) | Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ak Komisia výslovne neuviedla niektoré faktory ako faktory, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie, nemohla ich pri vykonávaní opatrenia použiť vo svojom odôvodnení. |
| --- | --- |

(30)

Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ak Komisia výslovne neuviedla niektoré faktory ako faktory, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie, nemohla ich pri vykonávaní opatrenia použiť vo svojom odôvodnení.

| (31) | Komisia poznamenala, že porota považovala úroveň podrobností poskytnutých v niektorých prípadoch pôvodného opatrenia za problematickú. V prílohe k tomuto nariadeniu Komisia uviedla tie skutočnosti, ktoré zohľadnila pri prijímaní pôvodného rozhodnutia, ale ktoré neboli spomenuté v konečnom nariadení. Podľa názoru Komisie by prijatie tohto tvrdenia zainteresovanej strany znamenalo, že vždy, keď sa prešetrujúcemu orgánu dá za vinu to, že vo svojich vysvetleniach alebo dôvodoch neposkytol dostatočne podrobné informácie, už by viac nemal mať možnosť napraviť to pri vykonávaní. Komisia s týmto názorom nesúhlasila, keďže sa domnieva, že účelom vykonávania je práve umožniť prešetrujúcemu orgánu uviesť svoje opatrenie do súladu napr. poskytnutím lepšieho a vyčerpávajúcejšieho odôvodnenia, než bolo podľa zistení poroty odôvodnenie v konečnom nariadení. Preto tvrdenie zamietla. |
| --- | --- |

(31)

Komisia poznamenala, že porota považovala úroveň podrobností poskytnutých v niektorých prípadoch pôvodného opatrenia za problematickú. V prílohe k tomuto nariadeniu Komisia uviedla tie skutočnosti, ktoré zohľadnila pri prijímaní pôvodného rozhodnutia, ale ktoré neboli spomenuté v konečnom nariadení. Podľa názoru Komisie by prijatie tohto tvrdenia zainteresovanej strany znamenalo, že vždy, keď sa prešetrujúcemu orgánu dá za vinu to, že vo svojich vysvetleniach alebo dôvodoch neposkytol dostatočne podrobné informácie, už by viac nemal mať možnosť napraviť to pri vykonávaní. Komisia s týmto názorom nesúhlasila, keďže sa domnieva, že účelom vykonávania je práve umožniť prešetrujúcemu orgánu uviesť svoje opatrenie do súladu napr. poskytnutím lepšieho a vyčerpávajúcejšieho odôvodnenia, než bolo podľa zistení poroty odôvodnenie v konečnom nariadení. Preto tvrdenie zamietla.

| (32) | Niektoré zainteresované strany tvrdili, že samotná možnosť ďalšieho zvýšenia dovozu nemusí nevyhnutne viesť k tomu, že výrobcovia z Únie sa ocitnú v situácii vážnej ujmy. |
| --- | --- |

(32)

Niektoré zainteresované strany tvrdili, že samotná možnosť ďalšieho zvýšenia dovozu nemusí nevyhnutne viesť k tomu, že výrobcovia z Únie sa ocitnú v situácii vážnej ujmy.

| (33) | Komisia vykonala podrobnú analýzu toho, ako by došlo k ďalšiemu zvýšeniu dovozu, a dôvodov, prečo by takéto zvýšenie viedlo k situácii vážnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(33)

Komisia vykonala podrobnú analýzu toho, ako by došlo k ďalšiemu zvýšeniu dovozu, a dôvodov, prečo by takéto zvýšenie viedlo k situácii vážnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

| (34) | Niektoré zainteresované strany napokon predložili argumenty, ako je výkonnosť výrobného odvetvia Únie v rokoch po uložení ochranného opatrenia alebo vývoj, ku ktorému došlo po jeho uložení, ako napríklad situácia výrobcov z Únie a iných tretích krajín po prijatí opatrenia Spojených štátov na základe článku 232, vývoj dovozu alebo „energetická kríza“. |
| --- | --- |

(34)

Niektoré zainteresované strany napokon predložili argumenty, ako je výkonnosť výrobného odvetvia Únie v rokoch po uložení ochranného opatrenia alebo vývoj, ku ktorému došlo po jeho uložení, ako napríklad situácia výrobcov z Únie a iných tretích krajín po prijatí opatrenia Spojených štátov na základe článku 232, vývoj dovozu alebo „energetická kríza“.

| (35) | Komisia všetky tieto tvrdenia zamietla, pretože nepatria do vecnej pôsobnosti a časového rozsahu vykonávania, keďže sa týkali udalostí nesúvisiacich s uložením konečného opatrenia začiatkom roka 2019. |
| --- | --- |

(35)

Komisia všetky tieto tvrdenia zamietla, pretože nepatria do vecnej pôsobnosti a časového rozsahu vykonávania, keďže sa týkali udalostí nesúvisiacich s uložením konečného opatrenia začiatkom roka 2019.

| (36) | Komisia z dôvodov uvedených v prílohe k tomuto nariadeniu usúdila, že rozhodnutie WTO vykonala v plnom rozsahu. Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2019/159 by sa malo zmeniť doplnením odôvodnenia uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu, ktorým sa dopĺňajú zistenia pôvodného prešetrovania. |
| --- | --- |

(36)

Komisia z dôvodov uvedených v prílohe k tomuto nariadeniu usúdila, že rozhodnutie WTO vykonala v plnom rozsahu. Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2019/159 by sa malo zmeniť doplnením odôvodnenia uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu, ktorým sa dopĺňajú zistenia pôvodného prešetrovania.

| (37) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre ochranné opatrenia zriadeného podľa článku 3 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/478 a článku 22 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/755, |
| --- | --- |

(37)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre ochranné opatrenia zriadeného podľa článku 3 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/478 a článku 22 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/755,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Text uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa dopĺňa do prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2019/159.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 2. februára 2019.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. januára 2023

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 83, 27.3.2015, s. 16.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 33.

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1013 zo 17. júla 2018, ktorým sa ukladajú dočasné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele (Ú. v. EÚ L 181, 18.7.2018, s. 39).

3

(4)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/159 z 31. januára 2019, ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele (Ú. v. EÚ L 31, 1.2.2019, s. 27).

4

(5)  WT/DS595/R European Union – Safeguard Measures on Certain Steel Products, (Európska únia – Ochranné opatrenia na určité výrobky z ocele), 29. apríl 2022.

5

European Union – Safeguard Measures on Certain Steel Products,

(6)  WT/DS595/13, 9. august 2022.

6

(7)  
  Ú. v. EÚ C 320, 24.8.2022, s. 47.

7

(8)  Pozri správu poroty, bod 7.117.

8

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA V

Atraktívnosť trhu Únie

| 1. | Komisia vo svojom pôvodnom určení vysvetlila, že trh Únie s oceľou bol pre dovoz atraktívny z hľadiska veľkosti a cien (1). Podľa údajov OECD (2) bol v tejto súvislosti v rokoch pred začatím prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu ochranného opatrenia, trh Únie najväčším dovážajúcim územím z hľadiska objemu, pričom počas tohto obdobia predstavoval od 13,8 % do 18,4 % celosvetového podielu dovozu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Okrem objemu bol trh Únie veľmi atraktívny aj z hľadiska cien. Z analýzy relevantných údajov (3) totiž vyplýva, že hlavné krajiny vyvážajúce oceľ do Únie dosiahli pri veľkej časti svojho vývozu (od 46 % do 78 % príslušných číselných znakov KN) vyššiu cenu na trhu Únie v porovnaní s vývoznými cenami dosiahnutými na trhoch iných tretích krajín pre tie isté číselné znaky KN. Trh Únie predstavoval pre tieto krajiny aj významný podiel na ich vývoze, keďže bol hlavnou alebo jednou z hlavných vývozných destinácií, pričom v niektorých prípadoch dosiahol podiel viac ako 25 % a v danom roku dokonca 32 % (4). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Atraktívnosť trhu Únie potvrdila aj skutočnosť, že hoci hlavné krajiny vyvážajúce oceľ (5) znižovali vývoz do tretích krajín, svoj vývoz do Únie zvyšovali rýchlym tempom. Najmä vývoz do iných tretích krajín z týchto krajín pôvodu sa v roku 2018 (6) v porovnaní s rokom 2017 (7) znížil o viac ako 11 miliónov ton (–8 %). Na druhej strane sa v rovnakom období dovoz do Únie z týchto krajín pôvodu zvýšil o viac ako 3 milióny ton (+14 %) (8). Tieto protichodné trendy ukázali, že kým dovoz do iných tretích krajín vo všeobecnosti klesol, v súvislosti s rastúcou nadmernou kapacitou a so zvýšeným obmedzením prístupu na trhy na celom svete (pozri oddiely 1.1.1 a 1.1.2) a pri absencii akéhokoľvek väčšieho pozitívneho vývoja v ich domácej spotrebe využili vyvážajúci výrobcovia príležitosť umiestňovať stále väčšie objemy na trh Únie. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Z uvedeného súboru údajov preto jednoznačne vyplýva, že trh Únie bol pre vyvážajúcich výrobcov atraktívny z hľadiska objemu aj cien. |
| --- | --- |

4.

1.   ANALÝZA

1.1.   Zvýšený dovoz v dôsledku nepredvídaného vývoja

| 5. | V nasledujúcich pododdieloch sa teda uvádzajú dodatočné informácie a podrobnejšie vysvetlenia, ktoré spájajú každú udalosť v rámci identifikovaného nepredvídaného vývoja s nárastom dovozu, ku ktorému došlo, čím dopĺňajú pôvodné zistenia. |
| --- | --- |

5.

1.1.1.   Nárast dovozu do Únie v dôsledku celosvetovej nadmernej kapacity v oceliarskom odvetví

| 6. | V pôvodnom určení Komisia stanovila, že v oceliarskom odvetví existuje nadmerná kapacita a že napriek úsiliu zameranému na jej zníženie sa však počas obdobia prešetrovania zvýšila (9). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Viaceré zdroje konzistentne potvrdzujú priamu spojitosť medzi nadmernou kapacitou v oceliarskom odvetví a jej účinkami na vývoz. Napríklad OECD konštatovala, že „[n]admerné úrovne kapacity výroby ocele majú významné dôsledky pre oceliarsky priemysel, často spojené s nadmernou ponukou, nízkymi cenami a so slabou ziskovosťou (10).“ Takisto poznamenala, že „[n]a celosvetovej úrovni sa účinok nadmernej kapacity premieta prostredníctvom obchodu; nadmerná kapacita môže viesť k prudkému nárastu vývozu, čo vedie k poklesu cien a stratám podielov na trhu pre domácich výrobcov, ktorí konkurujú dovozu (11).“ |
| --- | --- |

7.

| 8. | Podobne aj ďalšie štúdie ukazujú rovnakým smerom. Dokument Inštitútu hospodárskej politiky z roku 2014 (12), v ktorom sa konštatuje: „Nadmerná kapacita znamená, že zariadenia na výrobu ocele majú kapacitu na výrobu oveľa väčšieho objemu ocele, než je dopyt na trhu. Vysoké fixné náklady, kapitálová náročnosť a veľký rozsah výroby ocele podporujú vývoz prebytkov za nižšie ako trhové sadzby.“ [...] „Nadmerná kapacita vedie k nadmernej výrobe a prudkému nárastu vývozu“ a že „[v]ysoká kapitálová náročnosť priemyslu núti výrobcov maximalizovať výrobu s cieľom pokryť fixné náklady a toto ich následne núti predávať nadmernú výrobu za dumpingové ceny na zahraničných trhoch – najmä na atraktívnom trhu USA – keď domáci dopyt zaostáva. Toto viedlo v priebehu rokov k opakovaným prudkým nárastom nekalého obchodu s oceľou.“ |
| --- | --- |

8.

| 9. | V rovnakom duchu Európska komisia v oznámení z roku 2016 takisto uviedla: „Táto oceliarska nadvýroba nedávno spôsobila dramatický nárast vývozu, čo destabilizovalo globálne oceliarske trhy a stlačilo ceny ocele po celom svete (13).“ |
| --- | --- |

9.

| 10. | Existuje teda všeobecne akceptované ekonomické zdôvodnenie, ktoré vysvetľuje konanie vyvážajúcich výrobcov, a to že presunuli svoju nadmernú kapacitu na trhy tretích krajín (obvykle za nižšie ceny), aby prispeli aspoň k pokrytiu časti svojich nákladov. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Komisia potom podrobnejšie posúdila priamu spojitosť medzi potvrdenou existujúcou (a zvyšujúcou sa) nadmernou kapacitou v oceliarskom odvetví a nárastom dovozu do Únie. |
| --- | --- |

11.

| 12. | V situácii nadmernej kapacity a pri motivácii presunúť svoju nadmernú kapacitu by sa vyvážajúci výrobcovia zamerali na tie trhy, na ktorých je im v zásade umožnené predávať vyšší objem za ideálne lepšie ceny (v porovnaní s trhmi iných tretích krajín). V tejto súvislosti Komisia v odôvodneniach 1 až 4 vysvetlila, že Únia bola atraktívnym trhom pre vyvážajúcich výrobcov z hľadiska veľkosti aj úrovne cien. Dostupné údaje o dovoze takisto ukázali, že dovoz do Únie sa rapídne a vo veľkých objemoch zvýšil v období, keď sa zvyšovala aj nadmerná kapacita (14), a to oveľa rýchlejšie než spotreba v Únii (15), a ukázali aj to, že dovoz do Únie sa naďalej zvyšoval, kým trend vývozu do iných tretích krajín bol opačný. Okrem toho z údajov v predbežnom nariadení vyplýva, že vyvážajúci výrobcovia neustále podhodnocovali ceny výrobcov z Únie (v niektorých prípadoch výrazne), čím sa preukázalo ich odhodlanie naďalej využívať atraktívne podmienky trhu Únie (16). Rozsah a tempo dovozu do Únie za trvale nižšie ceny než ceny výrobného odvetvia Únie v kontexte oveľa pomalšieho rastu spotreby by v prvom rade bolo len ťažko možné primerane vysvetliť, ak by to nebolo v kontexte zvyšujúcej sa nadmernej kapacity, ktorá bola základom pre správanie vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Komisia teda dospela k záveru, že dovoz do Únie sa v pôvodnom období prešetrovania zvýšil v dôsledku nadmernej kapacity v oceliarskom odvetví. |
| --- | --- |

13.

1.1.2.   Zvýšenie počtu opatrení na ochranu obchodu a opatrení obmedzujúcich obchod v tretích krajinách

| 14. | V odôvodneniach 33 a 34 predbežného nariadenia Komisia vysvetlila, že došlo k výraznému nárastu používania nástrojov na ochranu obchodu v oceliarskom odvetví najmä v rokoch pred začatím ochranného prešetrovania EÚ. V predbežnom nariadení sa uvádza, že „[k]ým v rokoch 2011 až 2013 sa podľa štatistík WTO začalo každoročne v priemere približne 77 prešetrovaní týkajúcich sa ocele, v rokoch 2015 až 2016 sa tento priemerný počet zvýšil na 117“. Tretie krajiny navyše počas celého roku 2017 ďalej zavádzali opatrenia obmedzujúce obchod (17). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Celkovo Komisia z údajov (18), ktoré analyzovala, zistila, že v období 2013 – 2017 bolo uložených viac ako 300 opatrení na ochranu obchodu s výrobkami z ocele (19). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rozbor týchto údajov ukázal, že tieto opatrenia uložil veľký počet krajín (najmenej 24 jurisdikcií) a medzi nimi všetky hlavné krajiny dovážajúce oceľ (20). Tieto krajiny v období 2013 – 2017 uložili 157 opatrení, t. j. viac ako 52 % z celkového počtu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Zároveň sa v tomto období na popredné vyvážajúce krajiny do Únie vzťahovalo veľké množstvo opatrení v mnohých jurisdikciách. Komisia vzala ako príklad sedem najväčších vývozcov do Únie (21) a zistila, že sa na nich vzťahovalo približne 200 opatrení, teda asi 66 % všetkých zavedených opatrení v minimálne 24 rôznych tretích krajinách. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisia preto potvrdila, že rozsah opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu bol z hľadiska počtu jednotlivých opatrení a postihnutých krajín (ukladajúcich opatrenia aj krajín, na ktoré sa opatrenia vzťahujú) veľmi významný. Komisia ďalej poznamenala, že údaje v pôvodnom spise naznačujú, že tieto údaje by mohli byť dokonca skôr konzervatívne (22). Okrem toho sa zdá, že clá uložené podľa týchto opatrení boli dostatočne vysoké na to, aby mali vplyv na úroveň dovozu vstupujúceho na tieto trhy v porovnaní s obdobím pred zavedením týchto opatrení. Toto sa prejavilo v celkovom poklese vývozu z krajín, na ktoré sa vzťahujú opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu, na trhy tretích krajín (pozri odôvodnenie 19) napriek skutočnosti, že celkové trhové podmienky sa výrazne nezmenili (23), a teda by v zásade neodôvodňovali zníženie vyvážaných objemov takéhoto rozsahu, ak by nešlo o účinky úrovne opatrení. |
| --- | --- |

18.

| 19. | V tejto súvislosti Komisia na základe analyzovaných údajov potvrdila, že spoločným účinkom uloženia opatrení na ochranu obchodu bolo zníženie (v mnohých prípadoch výrazné) dovozu do krajín, na ktoré sa vzťahovali opatrenia v období po ich uložení. V tomto ohľade Komisia zistila, že na základe analýzy jej vlastných prešetrovaní nástroja na ochranu obchodu týkajúcich sa výrobkov z ocele (24) sa dovoz znížil v priemere až o 82 % v porovnaní s úrovňou dovozu v období prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu opatrení. Objemy ovplyvneného dovozu boli v týchto prípadoch významné (25). Komisia potvrdila aj to, že opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu v prípade ocele mali podobný účinok, keď ich uložili tretie krajiny. Vo vzorke 26 posudzovaných prípadov (26) Komisia potvrdila, že zníženie dovozu bolo v priemere 73 % a že relevantné boli aj ovplyvnené objemy (27). Uložením opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu tretími krajinami sa preto znížil objem vývozu do týchto krajín, ktorý bol aspoň čiastočne smerovaný na trh Únie. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Okrem toho ďalším súborom údajov preukazujúcich jasnú spojitosť medzi zvyšujúcim sa počtom opatrení na ochranu obchodu v tretích krajinách a nárastom dovozu na trh Únie sú opačné trendy vývozu hlavných krajín vyvážajúcich oceľ do Únie, ktoré sú vysvetlené v odôvodnení 3 (28). Vzhľadom na veľké množstvo opatrení na ochranu obchodu uložených tretími krajinami a na účinok, ktorý majú na objemy dovozu do krajín, ktoré uložili opatrenie (ako sa podrobne opisuje v odôvodneniach 18 a 19), tento trend potvrdzuje, že ich schopnosť vyvážať do tretích krajín bola značne obmedzená. Preto sa snažili tieto dodatočné objemy (ovplyvnené aj nadmernou kapacitou) umiestňovať na atraktívny trh Únie, ktorý v dôsledku toho v tom istom období zaznamenal konzistentný nárast dovozu, a to podstatne vyšším tempom než vývoj spotreby. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Tieto trendy názorne ukazuje nasledujúci graf (29). |
| --- | --- |

21.

Image 1

| 22. | Komisia takisto podotkla, že celková spotreba ocele nezaznamenala v tomto období žiadne výrazné zníženie, ktoré by vysvetľovalo takýto pokles vývozu do tretích krajín. Zníženie vývozu do iných tretích krajín by sa teda dalo odôvodnene vysvetliť len obmedzujúcim účinkom širokého rozsahu opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu alebo iných opatrení obmedzujúcich obchod, ktoré uložil veľký počet jurisdikcií. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Komisia preto dospela k záveru, že zvýšenie počtu opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu a iných opatrení obmedzujúcich obchod v tretích krajinách malo počas posudzovaného obdobia za následok zvýšený dovoz do Únie. |
| --- | --- |

23.

1.1.3.   Opatrenie USA podľa článku 232

| 24. | V odôvodneniach 58 až 61 konečného nariadenia Komisia vysvetlila spojitosť medzi opatreniami USA podľa článku 232 a nárastom dovozu do Únie. Okrem toho Komisia v odôvodneniach 101 až 110 konečného nariadenia posúdila aj vývoj dovozu tak na trh Únie, ako aj USA (30). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Keďže údaje posudzované na účely určenia nárastu dovozu siahajú do konca júna 2018 (koniec posledného obdobia), pokrývajú trendy dovozu do Únie a do USA za pomerne krátke obdobie po nadobudnutí účinnosti opatrení USA podľa článku 232. Ako sa však vysvetľuje v odôvodnení 58 konečného nariadenia, prešetrovanie, ktoré viedlo k opatreniu USA, sa začalo už v apríli 2017 a správa, ktorá bola základom pre neskoršie prijatie opatrenia, bola uverejnená v januári 2018, a teda už boli identifikované prvé známky odklonenia obchodu. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Z údajov vyplýva, že kým počas prvého polroka 2018 sa dovoz do USA znížil takmer o jeden milión ton (–7 %) v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2017, dovoz do Únie mal takmer identický opačný trend, keď došlo k nárastu dovozu o 1,2 milióna ton (+7 %). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Tento trend sa vysvetľuje tým, že hlavné krajiny vyvážajúce oceľ do Únie vyvážali aj relevantné objemy na trh USA. Kým objemy vývozu do USA klesali (v dôsledku účinku 25 % cla USA podľa článku 232), objem vývozu niektorých z týchto krajín do Únie sa súbežne zvyšoval. Okrem toho a podľa vysvetlenia v odôvodnení 3 sa vývoz z týchto krajín na trhy iných tretích krajín vo všeobecnosti znížil. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Nemožnosť vyvážať do USA rovnaké množstvá po nadobudnutí účinnosti opatrenia USA podľa článku 232 preto dostala vyvážajúce krajiny do situácie, keď boli nútené hľadať pre svoju oceľ iné odbytiská. V tomto prípade, keďže v porovnaní s trhmi iných tretích krajín bol trh Únie veľmi atraktívny z hľadiska veľkosti a cien, bol prirodzeným cieľom pre vyvážajúce krajiny, čo viedlo k zvýšenému dovozu, najmä z krajín pôvodu, ktoré prišli o objem vývozu do USA. Tieto trendy sú zobrazené v nasledujúcich grafoch (31). |
| --- | --- |

28.

Image 2

Image 3

| 29. | Vzhľadom na tieto skutočnosti Komisia potvrdila, že nárast dovozu do Únie, ku ktorému došlo v období prešetrovania, bol dôsledkom (spolu s ďalším stanoveným nepredvídaným vývojom) opatrenia USA podľa článku 232. |
| --- | --- |

29.

Súhrnné posúdenie

| 30. | Komisia takisto dospela k záveru, že k nárastu dovozu došlo v dôsledku kombinácie všetkých udalostí v rámci identifikovaného nepredvídaného vývoja (celosvetová nadmerná kapacita, zvýšenie počtu opatrení na ochranu obchodu a opatrení obmedzujúcich obchod v tretích krajinách a opatrenie USA podľa článku 232). Existencia viacerých udalostí v rámci identifikovaného nepredvídaného vývoja naraz posilňuje záver o logickej súvislosti medzi nárastom dovozu do Únie, ktorá bola atraktívnym a významným trhom pre vývozcov ocele, a identifikovaným nepredvídaným vývojom. |
| --- | --- |

30.

1.2.   Hrozba vážnej ujmy

| 31. | V pôvodnom určení sa stanovilo, že ak by Únia neuložila ochranné opatrenie, došlo by k hrozbe vážnej ujmy pre domácich výrobcov, keďže sa očakávalo, že sa dovoz bude naďalej zvyšovať, najmä v dôsledku (ale nielen) odklonenia obchodu vyplývajúceho z opatrenia USA podľa článku 232, a tým sa zvýši tlak dovozu z hľadiska cien a objemov (32). V tomto oddiele nariadenia sa podrobnejšie rozoberie, prečo existovala hrozba vážnej ujmy a že bola opodstatnená vzhľadom na dôkazy dostupné v čase uloženia konečného opatrenia. Na tento účel sa v tomto oddiele nariadenia uvedú dodatočné vysvetlenia a objasnenia k nasledujúcim aspektom, ktoré viedli k zisteniu hrozby vážnej ujmy: i) situácia výrobného odvetvia Únie a dôvody vysvetľujúce jeho čiastočné oživenie v roku 2017; ii) úloha opatrení EÚ v rámci nástroja na ochranu obchodu v situácii výrobného odvetvia Únie; iii) vplyv opatrenia USA podľa článku 232 – vrátane nedávneho vývoja dovozu do Únie; iv) najnovší vývoj cien ocele a surovín; v) súčasný stav opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu v tretích krajinách a nadmerná kapacita; vi) výhľady a prognózy trhu. |
| --- | --- |

31.

Neustála atraktívnosť trhu Únie

| 32. | Komisia v odôvodneniach 1 až 4 vysvetlila, ako bol trh Únie atraktívny z hľadiska veľkosti a cien a ako tieto faktory prispeli k rastúcemu objemu dovozu na trh Únie v období prešetrovania. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Komisia usúdila, že tieto faktory ostali rovnaké aj na konci prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu konečného ochranného opatrenia, čím sa potvrdzuje, že v roku 2018 bol trh Únie naďalej atraktívnym trhom z hľadiska veľkosti (33) a cien. Hlavné krajiny vyvážajúce oceľ do Únie dosiahli na trhu Únie vyššiu cenu v porovnaní s vývoznými cenami dosiahnutými na trhoch iných tretích krajín v prípade 48 % až 81 % dotknutých číselných znakov KN (34). Potvrdzuje sa tak neustála atraktívnosť z hľadiska cien. Pokiaľ ide o veľkosť, Únia bola naďalej významným vývozným trhom, ktorý pre niektoré vyvážajúce krajiny predstavoval takmer 40 % a pre niektoré z nich približne 25 % ich celkového vývozu v závislosti od vyvážajúcej krajiny (35). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Komisia okrem toho dospela k záveru, že v posudzovaných údajoch vrátane podaní zainteresovaných strán neboli žiadne prvky, ktoré by naznačovali, že by sa trh Únie mal v blízkej budúcnosti stať menej atraktívnym. V skutočnosti, ako sa uvádza v tejto prílohe (pozri ako príklad pododdiely 1.2.3 a 1.2.5), sa stále zväčšoval nedostatok alternatívnych odbytísk, na ktorých by vyvážajúci výrobcovia mohli dosiahnuť rovnaké alebo podobné objemy vývozu, aké mali v minulosti, a v dôsledku toho by sa tlak dovozu na atraktívnom trhu Únie ešte viac zvýšil. |
| --- | --- |

34.

1.2.1.   Situácia výrobného odvetvia Únie a faktory vysvetľujúce jeho čiastočné oživenie v roku 2017

| 35. | V oddiele VI bode 1 predbežného nariadenia a v oddieloch 5.1 až 5.3 konečného nariadenia sa vysvetľuje situácia výrobného odvetvia Únie na konci analyzovaného obdobia a vývoj ukazovateľov ujmy od roku 2013, pričom sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie bolo v krehkom a zraniteľnom postavení. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Zistenie zraniteľnosti napriek čiastočnému zlepšeniu v roku 2017 sa vysvetlilo viacerými faktormi, ktoré umožnili výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť celkovo zdravšie úrovne ziskovosti než v predchádzajúcich rokoch až v roku 2017 aj napriek neustále rastúcemu dovozu (36). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Po prvé, ziskovosť výrobného odvetvia Únie počas analyzovaného obdobia preukázala vo všeobecnosti slabú výkonnosť, keď utrpela straty (2013) alebo dosiahla veľmi nízku úroveň ziskov (2014 – 2016). Hoci v roku 2017 dosiahlo výrobné odvetvie po prvýkrát za obdobie piatich rokov zdravšiu úroveň ziskovosti, táto nedosahovala rozsah, ktorý by vynahradil predchádzajúcu výkonnosť za štvorročné obdobie. Dokonca aj v tomto roku zostala ziskovosť pre veľký počet kategórií výrobkov nízka. Tri kategórie výrobkov ostali stratové a 13 kategórií výrobkov sa blížilo k prahu ziskovosti. Iba v prípade siedmich kategórií výrobkov sa zisk dostal v roku 2017 na úroveň vyššiu než 6 % (37). V tejto súvislosti sa hlavný odlišný faktor v roku 2017 týkal vývoja a úrovne jednotkových predajných cien a rozdielu vo výrobných nákladoch v porovnaní s výrobnými nákladmi z predchádzajúcich rokov. Pokiaľ ide o cenu, v roku 2017 vzrástla približne o 18 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom (nárast o 106 EUR/t). Zároveň, i keď sa v uvedenom roku zvýšili aj výrobné náklady (o 82 EUR/t v porovnaní s predchádzajúcim rokom (38)), výrobné odvetvie Únie dokázalo v analyzovanom období dosiahnuť medzi uvedenými dvomi ukazovateľmi najväčšie (kladné) rozpätie (36 EUR/t), čo viedlo k vyššej ziskovosti (39). Podľa najnovšieho vývoja analyzovaného v prešetrovaní sa však neočakávalo, že by táto výnimočná (40) situácia mala dlhodobý charakter, a existovali jasné trendy, ktoré dokazovali, že sa už mení (pozri oddiel 1.2.4). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Po druhé, kým výrobné odvetvie Únie dokázalo z celkového hľadiska zvýšiť svoj objem predaja v roku 2017 v porovnaní s rokom 2013 o 7 % (41), čo prispelo k čiastočnému zlepšeniu jeho výkonnosti v uvedenom roku, zjavne nedokázalo plne využiť oveľa vyšší nárast spotreby v rovnakom období (+14 %) (42) na trhu Únie, hoci v roku 2017 malo naďalej k dispozícii dostatočnú kapacitu (76 % využitia kapacity v roku 2017 v porovnaní so 75 % v roku 2016) (43), na ďalšie zvyšovanie svojho predaja na domácom trhu. Treba poznamenať, že výrobné odvetvie Únie takmer vôbec nezlepšilo svoje využitie kapacity v roku 2017 oproti predchádzajúcemu roku. Takáto potlačená výkonnosť by sa dala vysvetliť značným rastúcim tlakom dovozu (z hľadiska objemu a cien), ktorému bolo výrobné odvetvie Únie vystavené v posudzovanom období. Zo zvýšenia spotreby mal v skutočnosti prínos v oveľa väčšom rozsahu dovoz než výrobcovia z Únie. Kým výrobcovia z Únie medziročne stále strácali podiel na trhu (z 87,2 % na 81,9 %) (44), dovoz zaznamenal radikálny nárast (+71 %) (45), čo predstavuje zvýšenie podielu dovozu na trhu z 12,7 % v roku 2013 na 18,8 % v roku 2017 (46). Podiel dovozu na trhu v poslednom období bol 18,8 %, čo bolo dokonca vyššie než v roku 2017 (18,1 %). Tieto trendy by sa dali vysvetliť stálym podhodnocovaním cien dovozu (47), ktoré tak bránilo výrobnému odvetviu Únie využiť buď plný, alebo aspoň väčší potenciál vývoja trhu. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Po tretie, hoci sa podmienky na trhu celkovo zlepšili (vďaka zvýšenej spotrebe, predaju na domácom trhu a úrovniam cien), výrobné odvetvie Únie to stále nedokázalo premietnuť do vyššej zamestnanosti, ktorá v období 2013 – 2017 utrpela stratu takmer 10 000 zamestnancov v Únii (48). Úroveň zamestnanosti sa dokonca v roku 2017 oproti roku 2016 veľmi mierne znížila. Napokon zásoby počas obdobia prešetrovania vzrástli o 19 % a v roku 2017 zostali vysoké (49). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Výrobné odvetvie Únie teda v roku 2017 čiastočne zlepšilo svoju výkonnosť v dôsledku kombinácie faktorov, najmä zvýšenia spotreby a predaja na domácom trhu a väčšieho rozdielu medzi cenou ocele a cenou surovín (50), ale toto zlepšenie bolo aj napriek tomu obmedzené mierou tlaku dovozu, ktorému bolo v uvedenom roku vystavené a ktorý neumožnil výrobnému odvetviu Únie vo väčšom rozsahu ťažiť z takýchto existujúcich faktorov. Neustála strata podielu na trhu a pretrvávajúce podhodnocovanie cien vo všetkých kategóriách výrobkov alebo pracovné miesta, ktoré nebolo schopné získať späť, boli jasnými znakmi toho, že jeho situácia nie je situáciou odvetvia, ktoré sa úplne zotavilo z účinkov predošlej negatívnej výkonnosti v predchádzajúcich rokoch, a že tlak dovozu zohrával dôležitú úlohu pri brzdení takéhoto zotavenia. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Keďže niektoré z týchto faktorov, ktoré sa v roku 2017 vyvíjali pozitívne, sa v roku 2018 v situácii, keď sa očakávalo zvýšenie tlaku dovozu z hľadiska objemu a cien, zmenili (pozri ďalej najnovší vývoj a očakávanú výkonnosť cien ocele a surovín, ako aj očakávaný vývoj spotreby), vplyv na finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie by bol negatívny. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Inými slovami, hoci sa výrobné odvetvie Únie dokázalo čiastočne zotaviť vďaka kumulovanému pozitívnemu vývoju viacerých hlavných faktorov na trhu a pomalšiemu nárastu dovozu v roku 2017 v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi (51), negatívny obrat, ktorý väčšina týchto faktorov vykazovala na konci roka 2018, by nevyhnutne viedol k zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie vzhľadom na prebiehajúce ďalšie zvyšovanie tlaku dovozu, ktorému by tentokrát výrobné odvetvie Únie vzhľadom na jeho rozsah a očakávaný prevládajúci kontext trhu nedokázalo odolať. V dôsledku toho bola situácia výrobného odvetvia Únie na konci obdobia prešetrovania taká, že bolo zraniteľné pri vystavení ďalšiemu prudkému nárastu dovozu. |
| --- | --- |

42.

1.2.2.   Úloha opatrení Únie v rámci nástroja na ochranu obchodu v situácii výrobného odvetvia Únie v roku 2017

| 43. | V tomto oddiele Komisia poskytuje potrebné dodatočné vysvetlenia a podporné údaje o úlohe, ktorú zohrali opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu pri čiastočnom oživení výrobného odvetvia Únie v roku 2017. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Komisia na tento účel v prvom rade vybrala opatrenia uložené v rokoch 2015 a 2016, pretože sa domnievala, že to budú opatrenia, ktorým možno čiastočne pripísať účinok na výkonnosť výrobného odvetvia Únie v roku 2017 (52). Na základe týchto parametrov preto Komisia pred rokom 2017 uložila šesť opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu na dovoz z kategórií výrobkov, na ktoré sa následne vzťahovalo ochranné opatrenie (53). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Išlo o tieto opatrenia (54): vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/501 (55), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/181 (56), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1778 (57), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/113 (58), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1777 (59) a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/969 (60). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Komisia podotkla, že ziskovosť výrobcov z Únie v týchto kategóriách výrobkov sa v roku nasledujúcom po uložení opatrení systematicky zlepšovala. Komisia najmä zistila, že v roku 2017 sa ziskovosť vo všeobecnosti zlepšila, hoci v prípade veľkého počtu kategórií výrobkov ostala ziskovosť nízka (61), hlavne v kategóriách výrobkov, na ktoré sa vzťahujú nedávne opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu, a že dovozné ceny tretích krajín (iné ako tie, na ktoré sa vzťahujú predmetné opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu) sa vo všeobecnosti zvýšili v roku 2017 po uložení opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu (62). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Okrem toho objemy ovplyvnené nedávnymi opatreniami na ochranu obchodu tvorili približne 40 % celkového dovozu v kategóriách výrobkov, na ktoré sa v posudzovanom období vzťahovali nedávne opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu (63), a v rokoch po uložení týchto opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu sa ich objemy na trhu Únie znížili o viac ako 90 % (64). Podstatné zníženie nekalého dovozu, ktoré vyplynulo z uloženia opatrení, vo všeobecnosti teda umožnilo výrobcom z Únie a iným vyvážajúcim krajinám zvýšiť v roku 2017 svoje predajné ceny. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Navyše všetky kategórie výrobkov, na ktoré sa vzťahujú nedávne opatrenia na ochranu obchodu, zaznamenali výrazné zlepšenie ziskovosti (65), z ktorých viaceré v roku 2017 prekročili úroveň 6 % (66). Vo zvyšku kategórií bol obraz rôznorodejší, pričom niekoľko kategórií prekročilo alebo dosiahlo takmer 6 % ziskovosť (67), iné kategórie sa zlepšili, ale stále vykazovali slabé alebo nízke úrovne ziskovosti (68), a ďalšie boli stratové alebo mali ziskovosť približne 1 % (69) bez ohľadu na nedávne trendy. Toto svedčí o tom, že obraz z hľadiska vývoja ziskovosti nebol medzi kategóriami homogénny a že z celkového hľadiska bola väčšina kategórií (70) v roku 2017 buď stratová, alebo mala nezdravé úrovne ziskovosti, aj keď sa ich situácia v niektorých prípadoch oproti predchádzajúcemu roku zlepšila. Týmto sa potvrdila krehkosť celkovej situácie výrobného odvetvia Únie napriek tomu, že situácia bola lepšia než v predchádzajúcom roku. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Ako sa však vysvetľuje ďalej, trend zvyšovania cien v roku 2017 bol dočasný a začal sa meniť v roku 2018, keď Únia čelila prudkému nárastu dovozu najmä z tretích krajín, na ktoré sa nevzťahovali opatrenia na ochranu obchodu, a odkloneniu obchodu spôsobenému opatrením USA podľa článku 232. Dokazuje to objem dovozu v poslednom období, ktorý dosiahol rekordnú hodnotu 31 314 ton napriek uloženiu nedávnych opatrení na ochranu obchodu v niektorých kategóriách výrobkov. Z tohto vyplýva, že hoci nedávne opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu prispeli k čiastočnému a dočasnému zlepšeniu situácie výrobného odvetvia Únie, osoh priniesli aj tým vyvážajúcim krajinám, na ktoré sa nevzťahovali opatrenia a ktoré takisto začali výrazne zvyšovať svoju prítomnosť na trhu Únie (71). |
| --- | --- |

49.

| 50. | Komisia preto potvrdila, že uloženie opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu prispelo k celkovej výkonnosti výrobcov z Únie, pokiaľ išlo o tieto kategórie (72). |
| --- | --- |

50.

| 51. | Okrem toho z odôvodnení v oddieloch 1.2.1 a 1.2.2 jasne vyplynulo, že niektoré faktory vysvetľujúce čiastočné oživenie Únie (napr. spotreba) nemali rovnaký alebo podobný vplyv na výrobcov z Únie a vyvážajúce krajiny či prínos pre nich, keďže vyvážajúce krajiny dokázali do veľkej miery zvýšiť (+71 % objemu) svoju prítomnosť na trhu Únie na úkor výrobcov z Únie, ktorí stratili podiel na trhu a zaznamenali len pomerne mierny nárast celkového objemu predaja (+7 %) v porovnaní s neustálym rastom dovozu. |
| --- | --- |

51.

1.2.3.   Vplyv opatrenia USA podľa článku 232

| 52. | V konečnom nariadení (73) dospela Komisia k záveru, že opatrenie USA podľa článku 232 spôsobilo významné odklonenie obchodu na trh Únie. |
| --- | --- |

52.

| 53. | V tejto súvislosti Komisia vykonala podrobnejšiu analýzu modelov dovozu do Únie a USA tak z celkového hľadiska, ako aj z hľadiska ďalšieho analyzovania správania určitých vyvážajúcich krajín. Z tejto analýzy vyplýva, že pri porovnaní dovozu do USA a do Únie v prvom polroku 2018 s prvým polrokom 2017 sa dovoz do USA znížil takmer o jeden milión ton (–7 %) v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2017 a dovoz do Únie mal takmer identický opačný trend, keď došlo k nárastu dovozu o 1,2 milióna ton (+7 %) (pozri odôvodnenie 26). Pri posudzovaní vývoja v druhom polroku 2018 a v rovnakom období v roku 2017 sa tieto opačné trendy vyostrili. V skutočnosti sa dovoz do USA znížil o 2,4 milióna ton (–19 %), kým dovoz do Únie sa zvýšil o viac ako 2 milióny ton (+15 %) (74). |
| --- | --- |

53.

| 54. | Viedlo to k celkovému ročnému poklesu dovozu do USA o 3,3 milióna ton (–13 %) a k nárastu dovozu do Únie o 3,2 milióna ton (+11 %), z čoho 72 % celkového zníženého objemu do USA a 63 % zvýšeného dovozu do Únie sa uskutočnilo v druhom polroku 2018 (75). |
| --- | --- |

54.

| 55. | Tempo a rozsah, v akom sa tieto trendy dovozu zrýchlili v druhom polroku 2018, preto ukázali, že vplyv opatrenia USA podľa článku 232 mal postupne väčší účinok, keďže opatrenie bolo zavedené už niekoľko mesiacov, a že vyvážajúce krajiny sa rýchlo prispôsobovali novej situácii na trhu (76). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Pri zameraní sa na správanie vyvážajúcich krajín na trh USA aj EÚ Komisia tento trend potvrdila. Napríklad krajiny ako Turecko, Rusko, Južná Kórea a Taiwan (77), ktoré predstavovali značné objemy vývozu do USA a do Únie, zaznamenali v roku 2018 oproti roku 2017 tieto trendy: Turecko znížilo vývoz do USA o približne 850 000 ton (–45 %) a zvýšilo vývoz do Únie o 2,6 milióna ton (+56 %). Podobne vývoz Ruska do USA sa znížil o viac ako 250 000 ton (–36 %) a do Únie sa zvýšil o 870 000 ton (+23 %), vývoz Južnej Kórey do USA sa znížil o viac ako 880 000 ton (–27 %), kým do Únie sa zvýšil o približne 250 000 ton (+8 %), a napokon vývoz Taiwanu do USA sa znížil o približne 160 000 ton (–14 %), kým do Únie sa zvýšil o viac ako 500 000 ton (+40 %) (78). |
| --- | --- |

56.

| 57. | Z týchto údajov teda vyplýva, že vyvážajúci výrobcovia boli vo všeobecnosti schopní transportovať na trh Únie aspoň časť objemu, ktorý stratili v USA, a v niektorých prípadoch zvýšiť svoju prítomnosť na trhu Únie výrazne nad úrovňami objemov stratených v USA. Vzhľadom na veľkosť trhu USA (79) a na skutočnosť, že opatrenie USA podľa článku 232 bolo stále len v prvých mesiacoch uplatňovania, a teda ešte nedosiahlo svoje plné zamýšľané účinky (80), bolo odôvodnené očakávať, že vývoz do USA bude naďalej klesať v značných objemoch a že vyvážajúci výrobcovia budú schopní sa prispôsobiť týmto okolnostiam a ešte viac zvýšiť svoju prítomnosť na trhu Únie. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Komisia preto potvrdila, že opatrenie USA podľa článku 232 mohlo v blízkej budúcnosti spôsobiť ešte väčšie odklonenie obchodu v prípade vývozu na trh Únie. |
| --- | --- |

58.

1.2.4.   Najnovší vývoj cien ocele a surovín

| 59. | V konečnom nariadení Komisia konštatovala, že „od tretieho štvrťroka 2018 začali ceny ocele v Únii sledovať klesajúci trend“ (81). |
| --- | --- |

59.

| 60. | V tejto súvislosti Komisia v oddiele 1.2.1 uviedla, že jedným z faktorov, ktorý vysvetľoval čiastočné zlepšenie výkonnosti výrobného odvetvia Únie v roku 2017, bolo to, že rozdiel medzi cenou ocele a nákladmi na suroviny bol vyšší než v ktoromkoľvek z predchádzajúcich rokov analyzovaného obdobia. Ďalšia podrobná analýza najnovšieho vývoja pred uložením konečného opatrenia však ukázala, že trend sa menil a že kladný rozdiel medzi nimi sa postupne zmenšoval, a teda že by mal negatívny vplyv na hospodársku výkonnosť výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Ako je znázornené v grafe 4 (82), ceny ocele v Únii zaznamenali v druhom polroku 2018 konštantný pokles. Dalo by sa očakávať, že tento trend bude pokračovať vzhľadom na neisté vyhliadky trhu (pozri oddiel 1.2.6) a v dôsledku neustáleho a rastúceho tlaku dovozu z hľadiska objemov a cien, čo by pri zhoršujúcich sa alebo neistých podmienkach na trhu malo pravdepodobne klesajúci účinok na ceny, a teda by neumožnilo výrobnému odvetviu Únie prispôsobiť svoje ceny zvýšeným nákladom. Graf 5 (83) ukazuje, ako sa cena niektorých hlavných surovín na výrobu ocele neustále zvyšovala v rovnakom období. |
| --- | --- |

61.

Image 4

Image 5

| 62. | Takéto kombinované trendy, pri ktorých neboli žiadne známky zmeny v blízkej budúcnosti, by preto dostali výrobné odvetvie Únie do ešte napätejšej finančnej situácie. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Komisia okrem toho usúdila, že v pravdepodobnom scenári ďalšieho tlaku dovozu a na trhu, na ktorom nemalo dôjsť k žiadnemu významnému rastu, by sa trendy podhodnocovania cien na domácom trhu identifikované v pôvodnom prešetrovaní ďalej zhoršili. Týmto by vznikli ďalšie ťažkosti výrobcom z Únie, ktorí by čelili rozhodnutiu buď súťažiť o podiel na trhu na úkor udržateľnejších cien, alebo zachovať vyššiu úroveň cien na úkor pokračujúcej straty podielu na trhu. V oboch scenároch by jeho finančná výkonnosť bola negatívne ovplyvnená. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Navyše Komisia poznamenala, že tento vývoj cien sa prekrýval s obdobím, keď už platilo predbežné ochranné opatrenie (od polovice júla 2018). Z toho teda vyplýva, že vyvážajúce krajiny sa v rámci opatrenia správali pri dovoze ešte agresívnejšie a preukázali svoj pretrvávajúci záujem vstúpiť na trh Únie vo veľkých objemoch napriek tomu, že bolo zavedené predbežné ochranné opatrenie. |
| --- | --- |

64.

1.2.5.   Súčasný stav opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu v tretích krajinách a nadmerná kapacita

| 65. | V oddieloch 1.1.1 a 1.1.2 Komisia vysvetlila vývoj a najnovšiu situáciu s nadmernou kapacitou a opatreniami v rámci nástroja na ochranu obchodu v tretích krajinách. Vzhľadom na tieto informácie sa Komisia domnievala, že bolo veľmi nepravdepodobné, že by v blízkej budúcnosti došlo k zmene existujúcej situácie. Napríklad opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu sa obvykle ukladajú na obdobie piatich rokov a môžu sa ďalej predĺžiť. Najmä preto, že mnohé z opatrení, ktoré boli uložené v priebehu niekoľkých rokov pred prijatím ochranného opatrenia EÚ týkajúceho sa ocele (84), mali zostať v platnosti aspoň v najbližšej budúcnosti. Pokiaľ ide o nadmernú kapacitu, v správach, na ktoré odkazovala Komisia, sa nepoukazovalo na existenciu náznakov toho, že sa nadmerná kapacita v akomkoľvek významnom rozsahu zníži, naopak naznačovali, že by sa situácia celosvetovej nadmernej kapacity v odvetví mohla ešte viac zhoršiť (85). Aj Globálne fórum pre nadmernú kapacitu ocele totiž vyjadrilo veľmi jasný záver, že nadmerná kapacita bola koncom roka 2018 naďalej pretrvávajúcim problémom. Uviedlo: „Nadmerná kapacita výroby ocele – celosvetový problém, ktorý naďalej trápi toto odvetvie – spôsobuje výrobcom ocele značné ťažkosti vo vyspelých aj vo vznikajúcich a v rozvojových ekonomikách“ (86). |
| --- | --- |

65.

| 66. | Preukázané účinky, ktoré tieto faktory na trhu Únie spôsobili vo forme značného zvýšenia dovozu, sú podrobne uvedené v oddiele 1.1, ako aj v konečnom nariadení. Keďže ich platnosť mala v blízkej budúcnosti pokračovať, očakávalo sa teda, že ich účinky budú mať rovnaký charakter, a preto by spolu s opatrením USA podľa článku 232 spôsobili ďalší nárast dovozu do Únie, pričom by nasledovali negatívne účinky na výrobné odvetvie Únie, ak by sa neuložilo žiadne ochranné opatrenie. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Komisia preto dospela k záveru, že tieto prvky budú v blízkej budúcnosti naďalej zohrávať dôležitú úlohu na trhu Únie s oceľou, a teda sú relevantné pre analýzu hrozby vážnej ujmy. |
| --- | --- |

67.

1.2.6.   Výhľady a prognózy trhu

| 68. | Počas analyzovaného obdobia sa spotreba ocele na trhu Únie medziročne zvyšovala (87). Tento trend umožnil výrobnému odvetviu Únie vo všeobecnosti zvýšiť aj svoj objem predaja, čo mu následne umožnilo do určitej miery zmierniť účinky tlaku dovozu, ktorému bolo vystavené a ktorý sa prejavil pretrvávajúcim podhodnocovaním a konštantnou stratou podielu na trhu. Ako sa vysvetľuje v oddiele 1.2.1, tento nárast predaja v súvislosti s oživením cien (z celkového hľadiska aj v porovnaní s vývojom nákladov) umožnil v roku 2017 výrobnému odvetviu Únie čiastočne sa zotaviť z neustálej negatívnej finančnej výkonnosti v predchádzajúcich rokoch. V oddiele 1.2.4 Komisia konštatovala klesajúci trend cien ocele v Únii súbežne s nárastom cien surovín. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Komisia následne posúdila hospodárske výhľady a prognózy na obdobie, ktoré by nasledovalo po skončení prešetrovania, s cieľom posúdiť existenciu hrozby vážnej ujmy, pričom analyzovala celý rad špecializovaných trhových zdrojov. |
| --- | --- |

69.

| 70. | V tejto súvislosti zdroje konzistentne poukazovali na scenár neistoty a ochladenia celosvetového dopytu po oceli v blízkej budúcnosti. Združenie Worldsteel Association poznamenalo, že „spomalenie dopytu po oceli bude pokračovať aj v roku 2019 (...). Brexit bez dohody a obchodná vojna predstavujú riziká“ (88). Pripomenulo aj, že „[h]oci sa sila oživenia dopytu po oceli zaznamenaná v roku 2017 preniesla do roku 2018, riziká sa zvýšili. Rastúce napätie v obchode a volatilné pohyby výmenných kurzov zvyšujú neistotu“ (89). |
| --- | --- |

70.

| 71. | OECD poznamenala, že „oživenie (podmienok na trhu s oceľou) sa zdá byť nestabilné z dôvodu pretrvávajúcich štrukturálnych nerovnováh“ (90). Ďalšie trhové zdroje, napr. S&P Global Platts, zopakovali tento pocit neistoty vo svojom dokumente Global Market Outlook of December 2018 (Výhľad celosvetového trhu z decembra 2018). |
| --- | --- |

71.

| 72. | Okrem toho Globálne fórum pre nadmernú kapacitu ocele dospelo v septembri 2018 k tomuto záveru: „Hoci podmienky na trhu s oceľou vykazovali v roku 2017 určité cyklické oživenie, základný trend celosvetového dopytu po oceli zostáva slabý a nadmerná kapacita je naďalej značná (91).“ |
| --- | --- |

72.

| 73. | V rovnakom duchu združenie EUROFER (Európske združenie oceliarskeho priemyslu) poznamenalo, že „(...) prebiehajúce obchodné trenice s USA a ochladzujúci sa celosvetový dopyt naznačujú, že vonkajšie riziká by mohli naďalej stúpať, čo by následne zvýšilo neistotu a viedlo k oslabeniu vyhliadok pre používateľov ocele v EÚ“ (92). |
| --- | --- |

73.

| 74. | Analyzované údaje z rôznych zdrojov preto konzistentne ukazovali, že v najlepšom prípade sa očakávalo, že dôjde k miernemu nárastu spotreby ocele, hoci ani toto nebolo isté, keďže vyhliadky sa zhoršovali v kontexte rastúcej neistoty. V dôsledku toho by stagnujúci celosvetový dopyt po oceli ešte viac zvýšil pravdepodobnosť, že vývozcovia ocele budú predávať na atraktívny trh Únie. |
| --- | --- |

74.

Záver týkajúci sa hrozby vážnej ujmy

| 75. | Údaje analyzované v tomto oddiele potvrdili, že dovoz sa mal s veľkou pravdepodobnosťou zvýšiť vo významných objemoch a že tlak dovozu mal teda pokračovať, a to z hľadiska objemov aj cien, v dôsledku pretrvávajúcej nadmernej kapacity a rastúceho počtu opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu v tretích krajinách, ktorých účinky na vývoz by pokračovali. Okrem toho s pribúdajúcimi mesiacmi by sa účinky opatrenia USA podľa článku 232 veľmi pravdepodobne prejavili silnejšie, čím by sa ďalej zvýšil tlak na trh Únie prostredníctvom zvýšeného rizika odklonenia obchodu, ktorého prvé známky sa už objavili. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Na základe uvedeného Komisia takisto potvrdila protichodné trendy vývoja cien ocele a surovín v druhom polroku 2018 a neistý výhľad trhu v blízkej budúcnosti. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Vzhľadom na prvky analyzované v tejto prílohe, ako aj na zistenia v pôvodnom určení preto Komisia potvrdila, že existovala hrozba vážnej ujmy a že takáto vážna ujma by sa prejavila, ak by Komisia neuložila konečné ochranné opatrenie. |
| --- | --- |

77.

1.3.   Záväzky, ktorých účinok viedol k nárastu dovozu

| 78. | V článku XIX ods. 1 písm. a) dohody GATT 1994 sa v príslušnej časti stanovuje: „[a]k sa v dôsledku... účinku záväzkov, ktoré uložil [člen] podľa tejto dohody, vrátane colných koncesií, dováža na územie tohto [člena] akýkoľvek výrobok v takýchto zvýšených množstvách...“. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Dotknutý výrobok obsahuje niekoľko colných položiek (93). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Vo všetkých týchto colných položkách má Európska únia v dôsledku colných koncesií dosiahnutých v minulých kolách mnohostranných obchodných rokovaní tieto colné záväzky (94):






  — | valorické clo vo výške 0 %. |
| --- | --- | --- |

80.

—

valorické clo vo výške 0 %.

| 81. | Tieto koncesie boli v čase určenia ochranných opatrení zapísané v časti 1 oddiele II Listiny koncesií a záväzkov Európskej únie, ktorá bola 1. decembra 2016 potvrdená ako Listina CLXXIII – Európska únia (95) v znení zmien. Stĺpec „iné clá a poplatky“ v tejto listine a v súvislosti s uvedenými colnými položkami bol prázdny. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Na základe týchto koncesií zapísaných v Listine koncesií a záväzkov Európskej únie priloženej k dohode GATT a začlenenej podľa článku II ods. 7 dohody GATT 1994 mala Európska únia v čase určenia ochranného opatrenia záväzky vzniknuté podľa dohody GATT 1994, a to najmä tieto: článok XI ods. 1, ktorým sa zakazujú netarifné obmedzenia dovozu uvedených výrobkov, a predovšetkým článok II ods. 1 písm. a) a písm. b) prvá a druhá veta dohody GATT 1994. Podľa článku II ods. 1 písm. b) prvej vety EÚ nesmie, ak neexistuje uplatniteľná výnimka, uložiť bežné clo na dotknutý výrobok vo výške presahujúcej clo stanovené a uvedené v príslušnej časti Listiny koncesií a záväzkov EÚ, t. j. nulová sadzba uvedená vyššie pre každú z dotknutých colných položiek. V čase stanovenia pôvodného ochranného opatrenia, ako aj uloženia konečného ochranného opatrenia uplatňované dovozné clá EÚ na výrobok, na ktorý sa vzťahuje ochranné opatrenie, boli 0 %. Inými slovami, v prípade bežných ciel tieto uplatňované clá už boli maximálne povolené sadzby podľa článku II ods. 1 písm. a) a písm. b) prvej vety dohody GATT 1994. Pokiaľ ide o iné clá a poplatky, neexistovala žiadna flexibilita podľa článku II ods. 1 písm. b) druhej vety pre zavedenie dodatočných iných ciel alebo poplatkov, než sú bežné clá. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Výrobok, na ktorý sa vzťahuje ochranné opatrenie, sa dovážal vo zvýšených množstvách (ako sa stanovuje v konečnom ochrannom opatrení) v dôsledku uvedených záväzkov prijatých v rámci dohody GATT 1994 [článok XI ods. 1, článok II ods. 1 písm. a) a písm. b) prvá a druhá veta dohody GATT 1994], pretože týmito záväzkami spolu s colnými koncesiami, ktoré Európska únia dosiahla v jednotlivých kolách mnohostranných obchodných rokovaní, sa zlepšili a zabezpečili podmienky prístupu na trh pre dovoz výrobku, na ktorý sa vzťahuje ochranné opatrenie, na trh Európskej únie. Uvedené colné záväzky Európskej únie teda viedli k nárastu dovozu a nedali EÚ žiadny priestor na zvýšenie bežných ciel namiesto zavedenia ochranného opatrenia. Týmto sa súčasne vysvetľuje, ako dotknuté záväzky viedli k nárastu dovozu, v prípade ktorého hrozilo, že spôsobí vážnu ujmu. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Špecifikované záväzky podľa dohody GATT zároveň bránili EÚ zvýšiť uplatňované dovozné clá na predmetný výrobok. Boli to teda „záväzky Európskej únie podľa dohody GATT 1994, [ktoré] obmedz[ili] jej schopnosť zabrániť ujme spôsobenej nárastom dovozu alebo ju napraviť“. Európska únia súbežne „pozastav[ila] tieto záväzky v dôsledku“ začatia uplatňovania svojho ochranného opatrenia. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  Pozri odôvodnenie 35 predbežného nariadenia a oddiel 4 konečného nariadenia.

1

(2)  Pozri OECD, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures (Nedávny vývoj v obchode s oceľou a opatrenia obchodnej politiky), DSTI/SC(2018)3, s. 9, tabuľka 3.

2

Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures

(3)  Zdroj: Výpočty GR pre obchod na základe údajov z databázy Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – nespracované údaje sú dostupné po predplatení – analyzované obdobie: 2014 – 2017. Podrobnosti sú uvedené v zázname do spisu z 30. novembra 2022, tabuľke 1.

3

(4)  
  Tamže.

4

Tamže.

(5)  Týmito krajinami boli: Čína, India, Južná Kórea, Rusko, Taiwan, Turecko a Ukrajina, pričom predstavovali približne 75 % celkového dovozu do Únie v roku 2018.

5

(6)  Údaje za celý rok 2018 extrapolované na základe údajov dostupných za obdobie od januára do novembra 2018.

6

(7)  Zdroj: Databáza Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – dostupná po predplatení.

7

(8)  Pozri odôvodnenie 32 predbežného nariadenia.

8

(9)  Pozri odôvodnenia 31 a 32 predbežného nariadenia a odôvodnenia 51 až 54 konečného nariadenia.

9

(10)  Pozri OECD Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward (Nadmerná kapacita v celosvetovom oceliarskom priemysle: súčasná situácia a spôsoby napredovania), 2015, s. 3.

10

Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward

(11)  Pozri OECD Evaluating the Financial Health of the Steel Industry (Hodnotenie finančného zdravia oceliarskeho priemyslu), DSTI/SU/SC(2015)12/FINAL, 9. júna 2017, s. 25.

11

Evaluating the Financial Health of the Steel Industry

(12)  K dispozícii na adrese: https://www.epi.org/publication/surging-steel-imports.

12

(13)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke s názvom Oceľ: Ochrana udržateľných pracovných miest a rastu v Európe; COM(2016) 155 final zo 16. marca 2016.

13

(14)  Pozri OECD Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward (Nadmerná kapacita v celosvetovom oceliarskom priemysle: súčasná situácia a spôsoby napredovania), 2015, tabuľka na s. 2.

14

Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward

(15)  V priebehu obdobia prešetrovania sa dovoz zvýšil o 71 %, kým spotreba sa zvýšila o 14 %.

15

(16)  Konkrétne, cenové podhodnotenie sa zistilo v 17 kategóriách výrobkov v rozsahu od 1,2 % do 23 %.

16

(17)  Pozri odôvodnenie 33 predbežného nariadenia.

17

(18)  Zdroj: WTO, Integrovaný portál pre obchodné informácie (I-TIP) – extrakcia vykonaná 28. 11. 2018, 10:58.

18

(19)  Týkajú sa výrobkov z ocele, na ktoré sa vzťahuje ochranné opatrenie, a vylučujú sa opatrenia uložené Európskou úniou a opatrenia uložené proti dovozu od vyvážajúcich výrobcov z EÚ. Pre prehľad opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu, ktoré uložila Európska únia na kategórie výrobkov, na ktoré sa vzťahuje aj ochranné opatrenie, pozri prílohu 1.B. k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/1382 z 2. septembra 2019, ktorým sa menia určité nariadenia, ktorými sa ukladajú antidumpingové alebo antisubvenčné opatrenia na určité výrobky z ocele, na ktoré sa vzťahujú ochranné opatrenia (Ú. v. EÚ L 227, 3.9.2019, s. 1).

19

(20)  Odkaz na hlavné krajiny dovážajúce oceľ v období prešetrovania sa uvádza v dokumente OECD s názvom Recent developments in steel trade and trade policy measures – A closer look at non-tariff trade measures (Nedávny vývoj v obchode s oceľou a opatrenia obchodnej politiky – bližší pohľad na nesadzobné obchodné opatrenia), DSTI/SC(2018)3, z 26. januára 2018, s. 9, tabuľka 3. K dispozícii na tomto odkaze [https://one.oecd.org/document/DSTI/SC(2018)3/en/pdf].

20

Recent developments in steel trade and trade policy measures – A closer look at non-tariff trade measures

(21)  Týmito krajinami boli (uvedené v abecednom poradí): Čína (10 %), India (9 %), Kórea (10 %), Rusko (14 %), Taiwan (5 %), Turecko (22 %) a Ukrajina (7 %). V priemere predstavovali asi 75 % dovozu dotknutého výrobku do Únie v období 2013 – 2017.

21

(22)  Pozri odôvodnenie 76 podania združenia EUROFER zo 16. apríla 2018 v pôvodnom prešetrovaní, ktoré je spojené s podrobnejšími informáciami o každom z posudzovaných opatrení uvedených v prílohe A07 D.1. Zdroj údajov: SBB Platts.

22

(23)  Pozri údaje CRU: spotreba za roky 2017 a 2018 bola pomerne stabilná (zvýšenie len približne o 2 %).

23

(24)  Podobný trend sa zaznamenal pri posudzovaní vplyvu opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu týkajúcich sa iných výrobkov ako oceľ.

24

(25)  Týmito opatreniami sa ovplyvnilo približne 15 miliónov ton kombinovaného dovozu, z ktorých len o niečo viac ako 2 milióny ton naďalej vstupovalo na trh po uložení opatrení. Podrobnosti sú uvedené v zázname do spisu, tabuľke 2.

25

(26)  Pozri záznam do spisu z 30. novembra 2022, tabuľku 3.

26

(27)  Na to, aby bolo možné uložiť opatrenie v rámci nástroja na ochranu obchodu, musia byť objemy, ktorých sa týka každé prešetrovanie, nad úrovňou de minimis. S oceľou sa navyše obchoduje obvykle v pomerne veľkých objemoch, ako vidno na príkladoch z praxe nástroja na ochranu obchodu v EÚ a zo vzorky prípadov opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu v iných tretích krajinách.

27

de minimis

(28)  Tieto krajiny konzistentne predstavovali v období prešetrovania približne 75 % celkového dovozu do Únie.

28

(29)  Zdroj: dovoz do Únie: Eurostat; opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu: WTO, Integrovaný portál pre obchodné informácie (I-TIP).

29

(30)  Na účely vysvetlenia spojitosti opatrenia USA podľa článku 232 so zvýšeným dovozom Komisia v týchto odôvodneniach odkazuje len na údaje do júna 2018 (vrátane). Dôvodom je, že nárast dovozu posudzovaného v konečnom nariadení sa vzťahuje na obdobie do uvedeného mesiaca.

30

(31)  Zdroj: GTA, kumulovaný vývoz z Turecka, Kórey, Ruska a Taiwanu do Spojených štátov (graf 2) a kumulovaný vývoz z tých istých krajín do USA a Únie (graf 3).

31

(32)  Pozri odôvodnenia 90 a 110 konečného nariadenia.

32

(33)  Pozri Výbor OECD pre oceľ – Recent developments in steel trade and trade policy measures (Nedávny vývoj v obchode s oceľou a opatrenia obchodnej politiky), 17. a 18. septembra 2018, s. 8, tabuľka 2 (ktorá ukazuje, že v roku 2018 Únia ďalej upevňovala svoju pozíciu hlavnej krajiny dovážajúcej oceľ na svete).

33

Recent developments in steel trade and trade policy measures

(34)  Zdroj: Výpočty GR pre obchod na základe údajov z databázy Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – nespracované údaje sú dostupné po predplatení. Podrobnosti sú uvedené v zázname do spisu z 30. novembra 2022, tabuľke 1.

34

(35)  
  Tamže.

35

Tamže.

(36)  K tomuto zlepšeniu prispelo aj uloženie opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu na niektoré kategórie výrobkov, ale ich špecifická úloha sa analyzuje v oddiele 1.2.2.

36

(37)  Odôvodnenie 53 predbežného nariadenia.

37

(38)  Pozri tabuľku 15 konečného nariadenia.

38

(39)  Tieto trendy sa posudzovali v prípade dotknutého výrobku, a nie pre jednotlivé kategórie výrobkov.

39

(40)  Na základe porovnania všetkých rokov v analyzovanom období.

40

(41)  Pozri tabuľku 4 konečného nariadenia.

41

(42)  
  Tamže.

42

Tamže.

(43)  Pozri tabuľku 5 konečného nariadenia.

43

(44)  Pozri tabuľku 4 konečného nariadenia.

44

(45)  Pozri tabuľku 2 konečného nariadenia.

45

(46)  
  Tamže.

46

Tamže.

(47)  Pozri prílohu III k predbežnému nariadeniu.

47

(48)  Pozri tabuľku 7 konečného nariadenia.

48

(49)  Pozri tabuľku 5 konečného nariadenia.

49

(50)  Vysvetlenie úlohy nedávnych opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu vo výkonnosti výrobného odvetvia Únie v roku 2017 sa uvádza v oddiele 1.2.2.

50

(51)  Celkový dovoz sa zvýšil približne o 1 milión ton a jeho podiel na trhu od roku 2016 do roku 2017 narástol zo 17,9 na 18,1 %, čo je menej ako predchádzajúce medziročné zvýšenia v absolútnom aj relatívnom vyjadrení.

51

(52)  V tejto súvislosti Komisia usúdila, že napríklad opatrenie v rámci nástroja na ochranu obchodu uložené v roku 2013 bolo časovo príliš vzdialené na to, aby sa spájalo so zlepšenou výkonnosťou Únie v roku 2017, a vybrané opatrenia preto ponúkajú presnejší a primeranejší základ pre analýzu.

52

(53)  V niektorých prípadoch sa rozsah opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu týkajúceho sa určitého výrobku, pokiaľ ide o číselné znaky KN, na ktoré sa vzťahuje, nemusí celkom zhodovať s definíciou výrobku zodpovedajúcej kategórie výrobkov v rámci ochranného opatrenia, preto je toto posúdenie približné.

53

(54)  Tieto odkazy na uvedené nariadenia sa týkajú nariadení, ktorými sa ukladá predbežné opatrenie, pretože z praktického hľadiska, pokiaľ bolo zavedené clo (predbežné alebo konečné), sa predpokladalo, že bude mať podobný vplyv na obchodované objemy. Vo všetkých týchto prípadoch prešetrovanie viedlo k uloženiu konečného opatrenia.

54

(55)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/501 z 24. marca 2015, ktorým sa ukladá dočasné antidampingové clo na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 79, 25.3.2015, s. 23).

55

(56)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/181 z 10. februára 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Ruskej federácii (Ú. v. EÚ L 37, 12.2.2016, s. 1).

56

(57)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1778 zo 6. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 272, 7.10.2016, s. 33).

57

(58)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/113 z 28. januára 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidampingové clo na dovoz vysokoodolných oceľových výstužných tyčí do betónu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 23, 29.1.2016, s. 16).

58

(59)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1777 zo 6. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých ťažkých dosiek z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 272, 7.10.2016, s. 5).

59

(60)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/969 z 8. júna 2017, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 146, 9.6.2017, s. 17).

60

(61)  Zdroj: analýza ukazovateľov ujmy uverejnených v príslušných opatreniach, ktorú vykonalo GR pre obchod, a analýza vyplnených dotazníkov, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie podľa kategórií výrobkov v rámci pôvodného ochranného prešetrovania. Podrobnosti sú uvedené v zázname do spisu z 30. novembra 2022, tabuľke 4.

61

(62)  Zdroj: Eurostat.

62

(63)  Súčet dovozu, na ktorý sa vzťahovali opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu z týchto prešetrovaní (hoci sa týkajú rôznych období prešetrovania a rôznych rokov, napr. 2013 až 2015), bol mierne nad 5 miliónov ton.

63

(64)  Zdroj: analýza GR pre obchod jeho vlastných prípadov nástroja na ochranu obchodu pre objem dovozu v príslušnom období prešetrovania a Eurostat pre údaje o dovoze po období prešetrovania v prípade každého z týchto prešetrovaní pre toto vykonávanie.

64

(65)  Kategórie 1, 2, 7, 9, 12 a 13.

65

(66)  Kategórie 1, 2 a 9.

66

(67)  Pozri kategórie 4, 8 a 14.

67

(68)  Pozri kategórie 5, 6, 15, 16 a 26.

68

(69)  Pozri kategórie 3, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 25 a 28.

69

(70)  Na minimálne pätnásť kategórií z celkového počtu dvadsaťtri sa vzťahuje predbežné opatrenie (ktorých rozpis je uvedený v prílohe III k predbežnému nariadeniu).

70

(71)  Napríklad Turecko zvýšilo svoju prítomnosť na trhu Únie v kategórii 1, v rámci ktorej Čína podliehala od októbra 2016 opatreniam v rámci nástroja na ochranu obchodu, z 1 062 247 ton v roku 2016 na 2 milióny ton v roku 2017 (a takmer 3 milióny ton v roku 2018). V rovnakom duchu zvýšila svoju prítomnosť na trhu Únie India zo 443 551 ton na 1 121 334 ton v roku 2017 alebo Egypt, a to zo 47 400 ton v roku 2016 na 409 432 ton v roku 2017.

71

(72)  V oddiele 1.2.1 sa vysvetľujú dôvody celkového zlepšenia situácie výrobného odvetvia Únie v súvislosti s dotknutým výrobkom.

72

(73)  Pozri odôvodnenia 57 až 62 a tabuľku 12 konečného nariadenia.

73

(74)  Na uvedenie kontextu tohto objemu základný výpočet, v ktorom sa berie do úvahy priemerná cena ocele v Únii v roku 2017, ukazuje, že výrobné odvetvie EÚ by v dôsledku tohto dodatočného dovozu mohlo prísť o predaj na domácom trhu v hodnote približne 1,4 miliardy EUR. Toto svedčí o tom, že potenciálny vplyv tohto dodatočného predaja bol relevantný.

74

(75)  Zatiaľ čo nárast dovozu do Únie od roku 2016 do roku 2017 bol oveľa menší, približne 1 milión ton.

75

(76)  Pozri aj Výbor OECD pre oceľ – Recent developments in steel trade and trade policy measures (Nedávny vývoj v obchode s oceľou a opatrenia obchodnej politiky), 17. a 18. septembra 2018, s. 8, tabuľka 2.

76

Recent developments in steel trade and trade policy measures

(77)  V čase prijatie konečného ochranného opatrenia sa uplatňovali len tieto štyri opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu, ktoré ovplyvňovali dovoz do Únie (tri proti Rusku a jedno proti Taiwanu): Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1795 z 5. októbra 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku a na Ukrajine a ktorým sa ukončuje prešetrovanie dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Srbsku (Ú. v. EÚ L 258, 6.10.2017, s. 24), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1328 z 29. júla 2016, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Ruskej federácii (Ú. v. EÚ L 210, 4.8.2016, s. 1), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1469 z 1. októbra 2018, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a na Ukrajine (Ú. v. EÚ L 246, 2.10.2018, s. 20), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1429 z 26. augusta 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 224, 27.8.2015, s. 10).

77

(78)  Zdroj: dovoz do USA (GTA); dovoz do EÚ (Eurostat).

78

(79)  Trh USA s oceľou patril medzi hlavné destinácie dovozu podľa veľkosti – pozri OECD, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures (Nedávny vývoj v obchode s oceľou a opatrenia obchodnej politiky), DSTI/SC(2018)3, s. 9, tabuľka 3.

79

Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures

(80)  Pozri odôvodnenie 35 predbežného nariadenia: „Spojené štáty vypočítali, že uložením jednotnej colnej sadzby na všetky výrobky v rámci opatrení USA podľa článku 232 nevynímajúc takmer žiadne krajiny by sa mal znížiť objem dovozu približne o 13 miliónov ton, čo zodpovedá 7 % spotreby v Únii.“

80

(81)  Pozri odôvodnenie 89 konečného nariadenia.

81

(82)  Zdroj: Eurostat pre ceny dovozu a S&P Global Commodity Insights pre ceny výrobkov pozinkovaných ponorom a zvitkov valcovaných za tepla.

82

(83)  Zdroj: S&P Global Commodity Insights.

83

(84)  Približne 140 prešetrovaní, ktoré viedli k prijatiu opatrení, sa začalo v roku 2015 alebo neskôr, takže ich trvanie platnosti bolo stanovené v zásade najmenej do roku 2021 (to znamená aspoň 2 roky po ukončení ochranného prešetrovania EÚ). Zdroj: WTO, Integrovaný portál pre obchodné informácie (I-TIP).

84

(85)  Pozri OECD, Recent Developments in Steelmaking Capacity (Nedávny vývoj v oblasti kapacity výroby ocele), DSTI/SC(2018)2/FINAL: „z aktualizovaných informácií o oznámených investičných projektoch vyplýva, že v súčasnosti prebieha navýšenie hrubej kapacity o takmer 52 miliónov ton, ktoré by sa mohlo zaviesť do praxe počas trojročného obdobia 2018 – 2020. Ďalšie navýšenie kapacity o 39 miliónov ton je v súčasnosti v štádiu plánovania s možným spustením počas toho istého obdobia.“

85

Recent Developments in Steelmaking Capacity

(86)  Globálne fórum pre nadmernú kapacitu ocele, správa ministrov, 20. septembra 2018, odsek 2.

86

(87)  Konečné nariadenie, tabuľka 4.

87

(88)  Pozri Worldsteel Association – Global Steel Market Outlook (Výhľad celosvetového trhu s oceľou) – zasadnutie Výboru OECD pre oceľ, 17. septembra, 2018.

88

Global Steel Market Outlook

(89)  Pozri Worldsteel Association – Worldsteel Short Range Outlook October 2018 (Krátkodobý výhľad združenia Worldsteel z októbra 2018), tlačová správa.

89

Worldsteel Short Range Outlook October 2018

(90)  Pozri OECD Steel Market Developments (Vývoj trhu s oceľou), 85. zasadnutie Výboru pre oceľ, september 2018. Pozri aj strany 7 a 8 v dokumente OECD Global Economic Outlook (Svetový hospodársky výhľad), 17. septembra 2018, kde sa uvádza úprava očakávaní rastu smerom dole (aj v Únii) a že „celosvetový obchod sa spomalil v dôsledku rastúcej neistoty v oblasti obchodnej politiky“.

90

Steel Market Developments

Global Economic Outlook

(91)  Globálne fórum pre nadmernú kapacitu ocele, správa ministrov, 20. septembra 2018, odsek 2.

91

(92)  Pozri EUROFER – Economic and Steel Market Outlook 2018-2019 (Hospodársky výhľad a výhľad trhu s oceľou na roky 2018 – 2019), 25. októbra 2018.

92

Economic and Steel Market Outlook 2018-2019

(93)  Pozri prílohu I ku konečnému nariadeniu.

93

(94)  Podrobnosti sú uvedené v zázname do spisu z 30. novembra 2022 tabuľke 5.

94

(95)  WTO dok. WT/Let/1220.

95

---

ROZHODNUTIA

| 13.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 12/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 12/28

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2023/105

z 26. júla 2022

o opatreniach SA.33960 2012/C (ex 2012/NN), ktoré vykonala Francúzska republika v prospech postupných správcov letiska v Beauvais-Tillé a leteckých spoločností pôsobiacich na uvedenom letisku

[oznámené pod číslom C(2022) 5076]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Listom z 27. novembra 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa výhod údajne poskytnutých leteckej spoločnosti Ryanair na všetkých francúzskych regionálnych a miestnych letiskách. Pokiaľ ide o letisko v Beauvais-Tillé (ďalej len „letisko v Beauvais“), v tejto sťažnosti sa uvádzajú aj finančné príspevky, ktorých príjemcami mali byť údajne postupní správcovia tohto letiska – Obchodná a priemyselná komora v Oise (Chambre de commerce et d'industrie de l'Oise, ďalej len „CCIO“) a Spoločnosť pre správu a prevádzku letísk v Beauvais (Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais, ďalej len „SAGEB“). Táto sťažnosť sa zakladá najmä na správe Regionálnej účtovnej komory Pikardie (Chambre régionale des comptes de Picardie, ďalej len „CRC“) z 3. septembra 2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Listom z 27. novembra 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa výhod údajne poskytnutých leteckej spoločnosti Ryanair na všetkých francúzskych regionálnych a miestnych letiskách. Pokiaľ ide o letisko v Beauvais-Tillé (ďalej len „letisko v Beauvais“), v tejto sťažnosti sa uvádzajú aj finančné príspevky, ktorých príjemcami mali byť údajne postupní správcovia tohto letiska – Obchodná a priemyselná komora v Oise (Chambre de commerce et d'industrie de l'Oise, ďalej len „CCIO“) a Spoločnosť pre správu a prevádzku letísk v Beauvais (Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais, ďalej len „SAGEB“). Táto sťažnosť sa zakladá najmä na správe Regionálnej účtovnej komory Pikardie (Chambre régionale des comptes de Picardie, ďalej len „CRC“) z 3. septembra 2007 (2).

Chambre de commerce et d'industrie de l'Oise

Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais

Chambre régionale des comptes de Picardie

2

| (2) | Listom zo 16. marca 2010 Komisia zaslala francúzskym orgánom znenie sťažnosti, ktoré neobsahuje dôverné informácie, a zároveň ich vyzvala, aby objasnili napadnuté opatrenia (ďalej len „predmetné opatrenia“). Francúzske orgány odpovedali listami z 31. mája a 7. júna 2010, ktoré doplnili listom z 2. novembra 2011. Listom z 5. decembra 2011 Komisia tieto údaje zaslala sťažovateľovi a vyžiadala si od neho doplňujúce informácie. Francúzske orgány zaslali svoje pripomienky a odpovede listom z 31. januára 2012. |
| --- | --- |

(2)

Listom zo 16. marca 2010 Komisia zaslala francúzskym orgánom znenie sťažnosti, ktoré neobsahuje dôverné informácie, a zároveň ich vyzvala, aby objasnili napadnuté opatrenia (ďalej len „predmetné opatrenia“). Francúzske orgány odpovedali listami z 31. mája a 7. júna 2010, ktoré doplnili listom z 2. novembra 2011. Listom z 5. decembra 2011 Komisia tieto údaje zaslala sťažovateľovi a vyžiadala si od neho doplňujúce informácie. Francúzske orgány zaslali svoje pripomienky a odpovede listom z 31. januára 2012.

| (3) | Listom z 30. mája 2012 Komisia informovala Francúzsko o rozhodnutí (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) týkajúce sa potenciálnej pomoci postupne vyplatenej komore CCIO a spoločnosti SAGEB v rokoch 2000 až 2008 na jednej strane a potenciálnej pomoci, ktorú CCIO a SAGEB vyplatili rôznym leteckým spoločnostiam v období od 1. januára 1997 do 30. mája 2012, na strane druhej. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 30. mája 2012 Komisia informovala Francúzsko o rozhodnutí (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) týkajúce sa potenciálnej pomoci postupne vyplatenej komore CCIO a spoločnosti SAGEB v rokoch 2000 až 2008 na jednej strane a potenciálnej pomoci, ktorú CCIO a SAGEB vyplatili rôznym leteckým spoločnostiam v období od 1. januára 1997 do 30. mája 2012, na strane druhej.

| (4) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia v tomto oznámení vyzvala zainteresované strany, aby sformulovali svoje pripomienky k týmto opatreniam. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia v tomto oznámení vyzvala zainteresované strany, aby sformulovali svoje pripomienky k týmto opatreniam.

Úradnom vestníku Európskej únie

3

| (5) | Listom zo 14. augusta 2012 boli Komisii doručené pripomienky Francúzska. Následne boli Komisii 25. októbra 2012 doručené pripomienky, ktoré spoločne predložili Zmiešané odborové združenie letiska v Beauvais (ďalej len „SMABT“), komora CCIO a spoločnosť SAGEB. Obe letecké spoločnosti Ryanair a Wizz Air zaslali Komisii svoje pripomienky 26. októbra 2012. Listom z 21. decembra 2012 Francúzsko oznámilo, že nemá záujem odpovedať na tieto pripomienky. |
| --- | --- |

(5)

Listom zo 14. augusta 2012 boli Komisii doručené pripomienky Francúzska. Následne boli Komisii 25. októbra 2012 doručené pripomienky, ktoré spoločne predložili Zmiešané odborové združenie letiska v Beauvais (ďalej len „SMABT“), komora CCIO a spoločnosť SAGEB. Obe letecké spoločnosti Ryanair a Wizz Air zaslali Komisii svoje pripomienky 26. októbra 2012. Listom z 21. decembra 2012 Francúzsko oznámilo, že nemá záujem odpovedať na tieto pripomienky.

| (6) | Listami z 10. apríla 2013, 20. decembra 2013, 9. a 31. januára 2014, zo 7. februára 2014, z 28. marca 2014, 27. januára 2015, zo 7. decembra 2015 a z 1. apríla 2019 spoločnosť Ryanair okrem toho predložila súbor všeobecných a spoločných pripomienok k viacerým prípadom štátnej pomoci, ktoré začala Komisia a ktoré sa jej týkajú. Spoločnosť Ryanair predložila Komisii 12. a 26. septembra 2014 a 6. novembra 2014 aj správy o ekonomickej analýze vypracované poradenskou spoločnosťou Oxera. |
| --- | --- |

(6)

Listami z 10. apríla 2013, 20. decembra 2013, 9. a 31. januára 2014, zo 7. februára 2014, z 28. marca 2014, 27. januára 2015, zo 7. decembra 2015 a z 1. apríla 2019 spoločnosť Ryanair okrem toho predložila súbor všeobecných a spoločných pripomienok k viacerým prípadom štátnej pomoci, ktoré začala Komisia a ktoré sa jej týkajú. Spoločnosť Ryanair predložila Komisii 12. a 26. septembra 2014 a 6. novembra 2014 aj správy o ekonomickej analýze vypracované poradenskou spoločnosťou Oxera.

| (7) | Dňa 21. marca 2014 spoločnosť Wizz Air takisto predložila svoje pripomienky. Táto letecká spoločnosť predložila 4. novembra 2014 aj správy o ekonomickej analýze týkajúce sa letiska v Beauvais vypracované spoločnosťou Oxera. |
| --- | --- |

(7)

Dňa 21. marca 2014 spoločnosť Wizz Air takisto predložila svoje pripomienky. Táto letecká spoločnosť predložila 4. novembra 2014 aj správy o ekonomickej analýze týkajúce sa letiska v Beauvais vypracované spoločnosťou Oxera.

| (8) | Komisia oznámila Francúzsku pripomienky zainteresovaných strán a umožnila mu predložiť k nim pripomienky (4). Francúzsko odpovedalo listami z 13. júla 2012, 21. decembra 2012, zo 7. júna 2013, z 29. januára 2014, 23. mája 2014, 18. decembra 2015 a 24. júna 2019. Listom z 13. júla 2012 Francúzsko oznámilo Komisii, že k prijatým pripomienkam nemá zo svojej strany žiadne pripomienky s výnimkou tých pripomienok, ktoré už boli zaslané v rámci prípadu týkajúceho sa letiska Marseille Provence (5). Listami z 25. júla 2012, 29. januára 2014, 23. mája 2014 a 18. decembra 2015 Francúzsko ďalej informovalo Komisiu, že nemá záujem odpovedať na pripomienky tretích strán. |
| --- | --- |

(8)

Komisia oznámila Francúzsku pripomienky zainteresovaných strán a umožnila mu predložiť k nim pripomienky (4). Francúzsko odpovedalo listami z 13. júla 2012, 21. decembra 2012, zo 7. júna 2013, z 29. januára 2014, 23. mája 2014, 18. decembra 2015 a 24. júna 2019. Listom z 13. júla 2012 Francúzsko oznámilo Komisii, že k prijatým pripomienkam nemá zo svojej strany žiadne pripomienky s výnimkou tých pripomienok, ktoré už boli zaslané v rámci prípadu týkajúceho sa letiska Marseille Provence (5). Listami z 25. júla 2012, 29. januára 2014, 23. mája 2014 a 18. decembra 2015 Francúzsko ďalej informovalo Komisiu, že nemá záujem odpovedať na pripomienky tretích strán.

4

5

| (9) | Listom z 24. februára 2014 Komisia oznámila Francúzsku a zainteresovaným tretím stranám, ktoré už zaslali pripomienky, svoj úmysel posúdiť zlučiteľnosť predmetných opatrení s vnútorným trhom na základe usmernení EÚ o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (6) (ďalej len „usmernenia z roku 2014“). Komisia vyzvala adresátov týchto listov, aby vyjadrili svoje prípadné pripomienky v danej veci. Okrem toho bol 15. apríla 2014 uverejnený oznam v Úradnom vestníku Európskej únie (7), v ktorom boli Francúzsko a zainteresované tretie strany vyzvané, aby predložili svoje pripomienky v danej veci. |
| --- | --- |

(9)

Listom z 24. februára 2014 Komisia oznámila Francúzsku a zainteresovaným tretím stranám, ktoré už zaslali pripomienky, svoj úmysel posúdiť zlučiteľnosť predmetných opatrení s vnútorným trhom na základe usmernení EÚ o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (6) (ďalej len „usmernenia z roku 2014“). Komisia vyzvala adresátov týchto listov, aby vyjadrili svoje prípadné pripomienky v danej veci. Okrem toho bol 15. apríla 2014 uverejnený oznam v Úradnom vestníku Európskej únie (7), v ktorom boli Francúzsko a zainteresované tretie strany vyzvané, aby predložili svoje pripomienky v danej veci.

6

Úradnom vestníku Európskej únie

7

| (10) | Dňa 19. marca 2014 Francúzsko predložilo pripomienky k usmerneniam z roku 2014. Dňa 14. marca 2014 svoje pripomienky spoločne zaslali Komisii združenie SMABT, spoločnosť SAGEB a komora CCIO. Spoločnosť Wizz Air predložila svoje pripomienky 21. marca 2014, spoločnosť Air France 25. apríla 2014 a listom z 13. mája 2014 pripomienky predložila aj mimovládna organizácia Transport & Environnement. Tieto jednotlivé pripomienky boli zaslané Francúzsku listom z 28. mája 2014. Francúzsko neprejavilo záujem odpovedať na tieto pripomienky. |
| --- | --- |

(10)

Dňa 19. marca 2014 Francúzsko predložilo pripomienky k usmerneniam z roku 2014. Dňa 14. marca 2014 svoje pripomienky spoločne zaslali Komisii združenie SMABT, spoločnosť SAGEB a komora CCIO. Spoločnosť Wizz Air predložila svoje pripomienky 21. marca 2014, spoločnosť Air France 25. apríla 2014 a listom z 13. mája 2014 pripomienky predložila aj mimovládna organizácia Transport & Environnement. Tieto jednotlivé pripomienky boli zaslané Francúzsku listom z 28. mája 2014. Francúzsko neprejavilo záujem odpovedať na tieto pripomienky.

| (11) | Listami zo 16. apríla 2014 a 16. júla 2014 Komisia požiadala Francúzsko o doplňujúce informácie. Francúzsko odpovedalo listami z 19. júna 2014 a 18. augusta 2014. |
| --- | --- |

(11)

Listami zo 16. apríla 2014 a 16. júla 2014 Komisia požiadala Francúzsko o doplňujúce informácie. Francúzsko odpovedalo listami z 19. júna 2014 a 18. augusta 2014.

2.   KONTEXT POMOCI

KONTEXT POMOCI

2.1.   Vlastnosti letiska v Beauvais

Vlastnosti letiska v Beauvais

| (12) | Letisko v Beauvais je francúzske civilné letisko, ktoré sa nachádza v obci Tillé v departemente Oise, 3 km severne od Beauvais a približne 90 km od Paríža. Toto letisko je otvorené pre vnútroštátnu a medzinárodnú komerčnú dopravu. Letisko v Beauvais je vzdialené 68 km od letiska Amiens-Glisy, 80 km od letiska Roissy-Charles de Gaulle, približne 90 km od letiska v Rouene a 106 km od letiska Orly-Sud. |
| --- | --- |

(12)

Letisko v Beauvais je francúzske civilné letisko, ktoré sa nachádza v obci Tillé v departemente Oise, 3 km severne od Beauvais a približne 90 km od Paríža. Toto letisko je otvorené pre vnútroštátnu a medzinárodnú komerčnú dopravu. Letisko v Beauvais je vzdialené 68 km od letiska Amiens-Glisy, 80 km od letiska Roissy-Charles de Gaulle, približne 90 km od letiska v Rouene a 106 km od letiska Orly-Sud.

| (13) | Spoločnosť Ryanair otvorila od 1. mája 1997 niekoľko leteckých spojení z letiska v Beauvais do európskych destinácií. Od roku 2002 postupne otvorilo pravidelné spojenia z letiska v Beauvais niekoľko leteckých spoločností (Goodjet, Volare, Air Horizons, Sterling atď.). Napriek zvýšeniu prevádzky a príchodu nových leteckých spoločností zostal Ryanair hlavnou leteckou spoločnosťou na letisku: v období 1997 – 2011 predstavovala jeho prevádzka v priemere viac ako 80 % objemu celkovej činnosti letiska z hľadiska počtu cestujúcich. Nízkonákladová doprava predstavovala v roku 2011 takmer celý objem činnosti letiska. |
| --- | --- |

(13)

Spoločnosť Ryanair otvorila od 1. mája 1997 niekoľko leteckých spojení z letiska v Beauvais do európskych destinácií. Od roku 2002 postupne otvorilo pravidelné spojenia z letiska v Beauvais niekoľko leteckých spoločností (Goodjet, Volare, Air Horizons, Sterling atď.). Napriek zvýšeniu prevádzky a príchodu nových leteckých spoločností zostal Ryanair hlavnou leteckou spoločnosťou na letisku: v období 1997 – 2011 predstavovala jeho prevádzka v priemere viac ako 80 % objemu celkovej činnosti letiska z hľadiska počtu cestujúcich. Nízkonákladová doprava predstavovala v roku 2011 takmer celý objem činnosti letiska.

Nízkonákladová

| (14) | Preprava cestujúcich na letisku v rokoch 1997 až 2011 je zhrnutá v tabuľke 1.

  Tabuľka 1


  Preprava cestujúcich na letisku v Beauvais (počet cestujúcich) v rokoch 1997 až 2011
   (8) | Počet cestujúcich | z toho Ryanair | z toho Blue Air | z toho Wizz Air |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 207 000 | 127 453 (62  %) | | |
| 1998 | 260 000 | 194 211 (75  %) | | |
| 1999 | 387 000 | 315 771 (81,5  %) | | |
| 2000 | 387 229 | 346 551 (89  %) | | |
| 2001 | 422 972 | 371 376 (87  %) | | |
| 2002 | 677 857 | 459 572 (68  %) | | |
| 2003 | 969 445 | 806 383 (83  %) | | |
| 2004 | 1 427 595 | 1 292 368 (91  %) | | 40 919 |
| 2005 | 1 848 484 | 1 528 405 (83  %) | 4 023 | 162 465 |
| 2006 | 1 887 971 | 1 626 279 (86  %) | 28 947 | 148 861 |
| 2007 | 2 155 633 | 1 907 662 (88,5  %) | 69 795 | 138 256 |
| 2008 | 2 484 635 | 2 212 165 (89  %) | 81 072 | 178 340 |
| 2009 | 2 591 864 | 2 210 078 (85  %) | 79 414 | 300 088 |
| 2010 | 2 931 796 | 2 465 476 (84  %) | 84 660 | 377 812 |
| 2011 | 3 677 794 | 3 185 327 (87  %) | 90 083 | 401 370 |

(14)

Preprava cestujúcich na letisku v rokoch 1997 až 2011 je zhrnutá v tabuľke 1.

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Preprava cestujúcich na letisku v Beauvais (počet cestujúcich) v rokoch 1997 až 2011
   (8)

Preprava cestujúcich na letisku v Beauvais (počet cestujúcich) v rokoch 1997 až 2011

8

Počet cestujúcich

Počet cestujúcich

z toho Ryanair

z toho Ryanair

z toho Blue Air

z toho Blue Air

z toho Wizz Air

z toho Wizz Air

1997

1997

207 000

127 453 (62  %)

1998

1998

260 000

194 211 (75  %)

1999

1999

387 000

315 771 (81,5  %)

2000

2000

387 229

346 551 (89  %)

2001

2001

422 972

371 376 (87  %)

2002

2002

677 857

459 572 (68  %)

2003

2003

969 445

806 383 (83  %)

2004

2004

1 427 595

1 292 368 (91  %)

40 919

2005

2005

1 848 484

1 528 405 (83  %)

4 023

162 465

2006

2006

1 887 971

1 626 279 (86  %)

28 947

148 861

2007

2007

2 155 633

1 907 662 (88,5  %)

69 795

138 256

2008

2008

2 484 635

2 212 165 (89  %)

81 072

178 340

2009

2009

2 591 864

2 210 078 (85  %)

79 414

300 088

2010

2010

2 931 796

2 465 476 (84  %)

84 660

377 812

2011

2011

3 677 794

3 185 327 (87  %)

90 083

401 370

2.2.   Prevádzkovatelia letiska v Beauvais

Prevádzkovatelia letiska v Beauvais

2.2.1.   Správa letiska komorou CCIO (1960 – 31. 5. 2008)

Správa letiska komorou CCIO (1960 – 31. 5. 2008)

| (15) | Do 31. decembra 1992 spravovala komora CCIO letisko v Beauvais na základe 30-ročnej koncesie na verejné vybavenie uzavretej v roku 1960 so štátom ako vtedajším vlastníkom letiska. Neskôr CCIO spravovala letisko na základe dočasného povolenia na užívanie verejného priestranstva vydaného nariadením prefekta z 1. októbra 1997, ktorý právne pokrýval správu letiska od 1. januára 1993 do 31. decembra 1999. Toto povolenie na užívanie verejného priestranstva bolo niekoľkokrát predĺžené do 3. mája 2002. |
| --- | --- |

(15)

Do 31. decembra 1992 spravovala komora CCIO letisko v Beauvais na základe 30-ročnej koncesie na verejné vybavenie uzavretej v roku 1960 so štátom ako vtedajším vlastníkom letiska. Neskôr CCIO spravovala letisko na základe dočasného povolenia na užívanie verejného priestranstva vydaného nariadením prefekta z 1. októbra 1997, ktorý právne pokrýval správu letiska od 1. januára 1993 do 31. decembra 1999. Toto povolenie na užívanie verejného priestranstva bolo niekoľkokrát predĺžené do 3. mája 2002.

| (16) | Koncesnou zmluvou uzavretou 30. januára 2002, ktorá nadobudla účinnosť 4. mája 2002, štát postúpil komore CCIO výstavbu, údržbu a prevádzku letiska v Beauvais na obdobie piatich rokov. |
| --- | --- |

(16)

Koncesnou zmluvou uzavretou 30. januára 2002, ktorá nadobudla účinnosť 4. mája 2002, štát postúpil komore CCIO výstavbu, údržbu a prevádzku letiska v Beauvais na obdobie piatich rokov.

| (17) | Zmluvou z 1. marca 2007 s účinnosťou od 1. marca 2008 štát previedol majetok a právomoci v oblasti rozvoja, údržby a správy letiska v Beauvais na združenie SMABT. |
| --- | --- |

(17)

Zmluvou z 1. marca 2007 s účinnosťou od 1. marca 2008 štát previedol majetok a právomoci v oblasti rozvoja, údržby a správy letiska v Beauvais na združenie SMABT.

| (18) | Združenie SMABT zriadené nariadením prefekta z 20. októbra 2006 združuje región Pikardia (38 % financovania združenia SMABT), departement Oise (38 % financovania) a spoločenstvo aglomerácie (teraz nazývané spoločenstvo obcí) Beauvaisis (24 % financovania). Združenie SMABT funguje na princípe združovania už existujúcich služieb členských samosprávnych celkov. V tejto súvislosti bola s departementom Oise uzavretá dohoda o poskytovaní služieb, ktorá umožňuje najmä poskytovanie úradníkov departementu. Združenie SMABT podlieha kontrole rozpočtu (9) a kontrole zákonnosti vykonávaných štátom, ako sa vymedzuje v ustanoveniach Všeobecného zákonníka o územných samosprávnych celkoch platného v čase jeho vytvorenia, najmä v článkoch L.1612-1 až L.1612-20 a článkoch L.3132-1 až L.3132-4 tohto zákonníka. |
| --- | --- |

(18)

Združenie SMABT zriadené nariadením prefekta z 20. októbra 2006 združuje región Pikardia (38 % financovania združenia SMABT), departement Oise (38 % financovania) a spoločenstvo aglomerácie (teraz nazývané spoločenstvo obcí) Beauvaisis (24 % financovania). Združenie SMABT funguje na princípe združovania už existujúcich služieb členských samosprávnych celkov. V tejto súvislosti bola s departementom Oise uzavretá dohoda o poskytovaní služieb, ktorá umožňuje najmä poskytovanie úradníkov departementu. Združenie SMABT podlieha kontrole rozpočtu (9) a kontrole zákonnosti vykonávaných štátom, ako sa vymedzuje v ustanoveniach Všeobecného zákonníka o územných samosprávnych celkoch platného v čase jeho vytvorenia, najmä v článkoch L.1612-1 až L.1612-20 a článkoch L.3132-1 až L.3132-4 tohto zákonníka.

9

| (19) | Na schôdzi 7. júna 2007 združenie SMABT prijalo rozhodnutie o zásade poverenia službami vo verejnom záujme, pokiaľ ide o prevádzku letiska v Beauvais a autobusového spojenia medzi letiskom v Beauvais a Parížom a poverilo predsedu združenia SMABT vyhlásením verejného obstarávania. Tento postup mal za cieľ poveriť delegovaný subjekt týmito úlohami:






  — | údržbou, servisom a prevádzkovaním letiska v Beauvais, |
| --- | --- | --- |

(19)

Na schôdzi 7. júna 2007 združenie SMABT prijalo rozhodnutie o zásade poverenia službami vo verejnom záujme, pokiaľ ide o prevádzku letiska v Beauvais a autobusového spojenia medzi letiskom v Beauvais a Parížom a poverilo predsedu združenia SMABT vyhlásením verejného obstarávania. Tento postup mal za cieľ poveriť delegovaný subjekt týmito úlohami:

—

údržbou, servisom a prevádzkovaním letiska v Beauvais,

| — | vykonaním určitého objemu prác v rámci viacročného investičného plánu, ktorý mal zahŕňať najmä investície spojené s údržbou zariadení a s vytvorením obchodnej infraštruktúry (najmä výstavbou druhého terminálu), |
| --- | --- |

—

vykonaním určitého objemu prác v rámci viacročného investičného plánu, ktorý mal zahŕňať najmä investície spojené s údržbou zariadení a s vytvorením obchodnej infraštruktúry (najmä výstavbou druhého terminálu),

| — | prevádzkovaním autobusových spojení medzi letiskom a Parížom a inými destináciami v regióne Île-de-France. |
| --- | --- |

—

prevádzkovaním autobusových spojení medzi letiskom a Parížom a inými destináciami v regióne Île-de-France.

| (20) | Do uzavretia postupu verejného obstarávania uvedeného v odôvodnení 19 štát predĺžil koncesnú zmluvu z 30. januára 2002 uzavretú s komorou CCIO do 1. marca 2008 (10). Dodatkom z 29. februára 2008 združenie SMABT zastupujúce štát druhýkrát predĺžilo platnosť zmluvy do 31. mája 2008. |
| --- | --- |

(20)

Do uzavretia postupu verejného obstarávania uvedeného v odôvodnení 19 štát predĺžil koncesnú zmluvu z 30. januára 2002 uzavretú s komorou CCIO do 1. marca 2008 (10). Dodatkom z 29. februára 2008 združenie SMABT zastupujúce štát druhýkrát predĺžilo platnosť zmluvy do 31. mája 2008.

10

| (21) | Treba uviesť, že prevádzková činnosť letiska v Beauvais, ktorú vykonávala komora CCIO, bola vedená na samostatnom účte oddelenom od zvyšných činností hlavnej správy komory CCIO. Okrem toho boli účty týkajúce sa obchodných činností letiska v Beauvais oddelené od účtov týkajúcich sa činností štátnej správy na účely výpočtu letiskovej dane, ktorú vyberá Generálne riaditeľstvo pre civilné letectvo na financovanie letiskovej infraštruktúry a letiskového vybavenia, ktoré patria do rozsahu činností štátnej správy. Hlavné účtovné a obchodné údaje komory CCIO týkajúce sa správy letiska v období 1997 až 2008 sú zhrnuté v tabuľke 2:

  Tabuľka 2


  Hlavné účtovné údaje letiskovej správy komory CCIO (v tis. EUR)
   (11) | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výnosy – autobusové spojenie | 459 | 657 | 1 295 | 1 403 | 1 749 | 3 546 |
| | | | | | | |
| Príjmy Ryanair | neznáme | neznáme | neznáme | neznáme | 706 | 848 |
| Celkové príjmy | 2 566 | 2 892 | 4 153 | 4 199 | 5 264 | 13 109 |
| | | | | | | |
| Platby v prospech spoločnosti Ryanair | neznáme | neznáme | neznáme | neznáme | 462 | 534 |
| Celkové náklady | 2 417 | 3 413 | 3 631 | 4 675 | 5 704 | 13 069 |
| | | | | | | |
| Výsledok | 149 | – 521 | 522 | – 475 | – 440 | 40 |
| Čistý investičný majetok | 2 679 | 3 146 | 27 126 | 2 595 | 2 550 | 2 887 |
| Celková súvaha | 3 121 | 3 933 | 3 301 | 3 411 | 3 808 | 8 163 |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008
   (12) |
| Výnosy – autobusové spojenie | 5 341 | 8 007 | 12 840 | 11 845 | 12 936 | 5 858 |
| Príjmy Ryanair | 1 502 | 2 379 | 2 777 | 2 904 | 3 425 | 1 643 |
| Celkové príjmy | 16 915 | 18 934 | 26 982 | 30 525 | 33 264 | 17 933 |
| | | | | | | |
| Platby v prospech spoločnosti Ryanair | 834 | 1 146 | 1 272 | 1 348 | 1 558 | 765 |
| Náklady – autobusové spojenie | | | 6 078 | 6 210 | 6 403 | 2 821 |
| Celkové náklady | 13 874 | 22 414 | 26 179 | 28 731 | 29 928 | 17 950 |
| | | | | | | |
| Výsledok | 3 042 | –3 480 | 803 | 1 794 | 3 335 | –17 |
| Čistý investičný majetok | 5 198 | 8 017 | 10 833 | 14 448 | 15 425 | 150 |
| Celková súvaha | 9 353 | 15 283 | 18 234 | 31 585 | 33 560 | 16 374 |

(21)

Treba uviesť, že prevádzková činnosť letiska v Beauvais, ktorú vykonávala komora CCIO, bola vedená na samostatnom účte oddelenom od zvyšných činností hlavnej správy komory CCIO. Okrem toho boli účty týkajúce sa obchodných činností letiska v Beauvais oddelené od účtov týkajúcich sa činností štátnej správy na účely výpočtu letiskovej dane, ktorú vyberá Generálne riaditeľstvo pre civilné letectvo na financovanie letiskovej infraštruktúry a letiskového vybavenia, ktoré patria do rozsahu činností štátnej správy. Hlavné účtovné a obchodné údaje komory CCIO týkajúce sa správy letiska v období 1997 až 2008 sú zhrnuté v tabuľke 2:

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Hlavné účtovné údaje letiskovej správy komory CCIO (v tis. EUR)
   (11)

Hlavné účtovné údaje letiskovej správy komory CCIO (v tis. EUR)

11

1997

1997

1998

1998

1999

1999

2000

2000

2001

2001

2002

2002

Výnosy – autobusové spojenie

459

657

1 295

1 403

1 749

3 546

Príjmy Ryanair

neznáme

neznáme

neznáme

neznáme

706

848

Celkové príjmy

2 566

2 892

4 153

4 199

5 264

13 109

Platby v prospech spoločnosti Ryanair

neznáme

neznáme

neznáme

neznáme

462

534

Celkové náklady

2 417

3 413

3 631

4 675

5 704

13 069

Výsledok

149

– 521

522

– 475

– 440

40

Čistý investičný majetok

2 679

3 146

27 126

2 595

2 550

2 887

Celková súvaha

3 121

3 933

3 301

3 411

3 808

8 163

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008
   (12)

2008

12

Výnosy – autobusové spojenie

5 341

8 007

12 840

11 845

12 936

5 858

Príjmy Ryanair

1 502

2 379

2 777

2 904

3 425

1 643

Celkové príjmy

16 915

18 934

26 982

30 525

33 264

17 933

Platby v prospech spoločnosti Ryanair

834

1 146

1 272

1 348

1 558

765

Náklady – autobusové spojenie

6 078

6 210

6 403

2 821

Celkové náklady

13 874

22 414

26 179

28 731

29 928

17 950

Výsledok

3 042

–3 480

803

1 794

3 335

–17

Čistý investičný majetok

5 198

8 017

10 833

14 448

15 425

150

Celková súvaha

9 353

15 283

18 234

31 585

33 560

16 374

2.2.2.   Správa letiska spoločnosťou SAGEB (od 1. 6. 2008)

Správa letiska spoločnosťou SAGEB (od 1. 6. 2008)

| (22) | Po ukončení postupu verejného obstarávania uvedeného v odôvodnení 19 združenie SMABT poverilo (13) prevádzkovaním letiska v Beauvais zoskupenie CCIO – Veolia Transport na základe dohody o delegovaní verejnej služby (ďalej len „CDSP“) uzavretej 19. marca 2008 (s účinnosťou od 1. júna 2008) na obdobie 15 rokov (14). V súlade s podmienkami CDSP spoločnosť SAGEB automaticky nahradila zoskupenie CCIO – Veolia Transport hneď, ako sa stala delegovaným subjektom. Dohoda CDSP je ku dňu vydania tohto rozhodnutia stále účinná. |
| --- | --- |

(22)

Po ukončení postupu verejného obstarávania uvedeného v odôvodnení 19 združenie SMABT poverilo (13) prevádzkovaním letiska v Beauvais zoskupenie CCIO – Veolia Transport na základe dohody o delegovaní verejnej služby (ďalej len „CDSP“) uzavretej 19. marca 2008 (s účinnosťou od 1. júna 2008) na obdobie 15 rokov (14). V súlade s podmienkami CDSP spoločnosť SAGEB automaticky nahradila zoskupenie CCIO – Veolia Transport hneď, ako sa stala delegovaným subjektom. Dohoda CDSP je ku dňu vydania tohto rozhodnutia stále účinná.

13

14

| (23) | SAGEB je zjednodušená akciová spoločnosť, ktorej kapitál pôvodne vlastnila z 51 % komora CCIO a zo 49 % spoločnosť Veolia Transport, ktorú vlastní skupina vo väčšinovom súkromnom vlastníctve spoločnosti Veolia Environnement (15). V marci 2011 bola spoločnosť Veolia Transport nahradená spoločnosťou Veolia-Transdev (spoločnosť v 50 % vlastníctve skupiny Veolia Environnement a v 50 % vlastníctve Štátnej depozitnej pokladnice – Caisse des Dépôts et Consignations), ktorá prevzala všetky akcie spoločnosti Veolia Transport v spoločnosti SAGEB. Vnútorné fungovanie a organizácia spoločnosti SAGEB sa opisujú v odôvodnení 291 a nasl. |
| --- | --- |

(23)

SAGEB je zjednodušená akciová spoločnosť, ktorej kapitál pôvodne vlastnila z 51 % komora CCIO a zo 49 % spoločnosť Veolia Transport, ktorú vlastní skupina vo väčšinovom súkromnom vlastníctve spoločnosti Veolia Environnement (15). V marci 2011 bola spoločnosť Veolia Transport nahradená spoločnosťou Veolia-Transdev (spoločnosť v 50 % vlastníctve skupiny Veolia Environnement a v 50 % vlastníctve Štátnej depozitnej pokladnice – Caisse des Dépôts et Consignations), ktorá prevzala všetky akcie spoločnosti Veolia Transport v spoločnosti SAGEB. Vnútorné fungovanie a organizácia spoločnosti SAGEB sa opisujú v odôvodnení 291 a nasl.

15

| (24) | V tabuľke 3 sa uvádza zhrnutie po sebe nasledujúcich zmlúv týkajúcich sa prevádzky letiska v Beauvais.

  Tabuľka 3


  Prevádzka letiska v Beauvais – zhrnutie










  Vlastník | Obdobie | Prevádzkovateľ | Typ právneho aktu | Dátum právneho aktu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| štát | 1. 1. 1993 – 4. 5. 2002 | CCIO | dočasné povolenie na užívanie verejného priestranstva | nariadenie prefekta z 1. 10. 1997 |
| 4. 5. 2002 – 29. 2. 2008 | CCIO | koncesná zmluva | 30. 1. 2002 |
| SMABT | 1. 3. 2008 – 1. 6. 2008 | CCIO |
| 1. 6. 2008 – 31. 5. 2023 | SAGEB | dohoda CDSP | 19. 3. 2008 |

(24)

V tabuľke 3 sa uvádza zhrnutie po sebe nasledujúcich zmlúv týkajúcich sa prevádzky letiska v Beauvais.

Tabuľka 3

Tabuľka 3

Prevádzka letiska v Beauvais – zhrnutie

Prevádzka letiska v Beauvais – zhrnutie

Vlastník

Obdobie

Prevádzkovateľ

Typ právneho aktu

Dátum právneho aktu

štát

1. 1. 1993 – 4. 5. 2002

CCIO

dočasné povolenie na užívanie verejného priestranstva

nariadenie prefekta z 1. 10. 1997

4. 5. 2002 – 29. 2. 2008

CCIO

koncesná zmluva

30. 1. 2002

SMABT

1. 3. 2008 – 1. 6. 2008

CCIO

1. 6. 2008 – 31. 5. 2023

SAGEB

dohoda CDSP

19. 3. 2008

3.   PODROBNÝ OPIS OPATRENÍ

PODROBNÝ OPIS OPATRENÍ

| (25) | Predmetné opatrenia spočívajú na jednej strane vo finančnej podpore, ktorú poskytli územné samosprávne celky postupným správcom letiska v Beauvais a na druhej strane vo finančnej podpore, ktorú poskytli postupní správcovia letiska v Beauvais rôznym leteckým spoločnostiam. |
| --- | --- |

(25)

Predmetné opatrenia spočívajú na jednej strane vo finančnej podpore, ktorú poskytli územné samosprávne celky postupným správcom letiska v Beauvais a na druhej strane vo finančnej podpore, ktorú poskytli postupní správcovia letiska v Beauvais rôznym leteckým spoločnostiam.

3.1.   Finančná podpora pre letisko v Beauvais

Finančná podpora pre letisko v Beauvais

| (26) | Finančná podpora poskytnutá letisku v Beauvais je dvojakého charakteru: na jednej strane zahŕňa investičné financovanie infraštruktúry letiska v Beauvais a na druhej strane vyplatené príspevky na prevádzku tohto letiska. |
| --- | --- |

(26)

Finančná podpora poskytnutá letisku v Beauvais je dvojakého charakteru: na jednej strane zahŕňa investičné financovanie infraštruktúry letiska v Beauvais a na druhej strane vyplatené príspevky na prevádzku tohto letiska.

3.1.1.   Zmluvný rámec dotácií pre letisko v Beauvais

Zmluvný rámec dotácií pre letisko v Beauvais

3.1.1.1.   Dočasné povolenie na užívanie verejného priestranstva (1. 1. 1993 – 3. 5. 2002)

Dočasné povolenie na užívanie verejného priestranstva (1. 1. 1993 – 3. 5. 2002)

| (27) | Podľa tohto povolenia komora CCIO zodpovedala na vlastné riziko za zriadenie, údržbu, obnovenie, prevádzku a rozvoj objektov, pozemkov, budov, zariadení, vybavenia a služieb potrebných na účely prevádzky letiska v Beauvais (16). Štát bol však aj naďalej oprávnený zabezpečovať niektoré služby prispievajúce k bezpečnosti, ochrane a pravidelnosti leteckej dopravy (17), zatiaľ čo CCIO zabezpečovala záchrannú a protipožiarnu službu, prevenciu nebezpečenstva zrážky s vtákmi a leteckú informačnú službu (18). |
| --- | --- |

(27)

Podľa tohto povolenia komora CCIO zodpovedala na vlastné riziko za zriadenie, údržbu, obnovenie, prevádzku a rozvoj objektov, pozemkov, budov, zariadení, vybavenia a služieb potrebných na účely prevádzky letiska v Beauvais (16). Štát bol však aj naďalej oprávnený zabezpečovať niektoré služby prispievajúce k bezpečnosti, ochrane a pravidelnosti leteckej dopravy (17), zatiaľ čo CCIO zabezpečovala záchrannú a protipožiarnu službu, prevenciu nebezpečenstva zrážky s vtákmi a leteckú informačnú službu (18).

16

17

18

| (28) | Komora CCIO bola v zásade vyplácaná z letiskových poplatkov a prevádzkových príjmov (19). Na pokrytie nákladov vyplývajúcich z úlohy rozvoja a údržby infraštruktúry, ktorá bola takisto uložená komore CCIO, sa mohla poskytnúť aj finančná pomoc (20). Na tie isté výdavky mohla komora CCIO takisto požiadať o finančný príspevok iné verejné samosprávne celky podľa článku 3 povolenia na užívanie verejného priestranstva. Ako protihodnotu bola komora CCIO povinná platiť štátu poplatok za prenájom pozemku vo výške 1 000 frankov ročne. |
| --- | --- |

(28)

Komora CCIO bola v zásade vyplácaná z letiskových poplatkov a prevádzkových príjmov (19). Na pokrytie nákladov vyplývajúcich z úlohy rozvoja a údržby infraštruktúry, ktorá bola takisto uložená komore CCIO, sa mohla poskytnúť aj finančná pomoc (20). Na tie isté výdavky mohla komora CCIO takisto požiadať o finančný príspevok iné verejné samosprávne celky podľa článku 3 povolenia na užívanie verejného priestranstva. Ako protihodnotu bola komora CCIO povinná platiť štátu poplatok za prenájom pozemku vo výške 1 000 frankov ročne.

19

20

3.1.1.2.   Koncesná zmluva letiska v Beauvais (4. 5. 2002 – 31. 5. 2008)

Koncesná zmluva letiska v Beauvais (4. 5. 2002 – 31. 5. 2008)

| (29) | V koncesnej zmluve zo 4. mája 2002, ktorej časť ustanovení sa týkala uplatňovania štandardných špecifikácií obsiahnutých vo vyhláške z 29. mája 1997 (21), sa stanovilo rozdelenie úloh medzi štát a komoru CCIO. Štát ako poverujúci orgán vykonával a financoval všetky letové prevádzkové služby (22). Pokiaľ ide o CCIO, okrem obchodnej prevádzky letiska (23) musela komora vykonávať a financovať niektoré bezpečnostné služby, ako sú protipožiarne a záchranné služby, prevencia nebezpečenstva zrážky s vtákmi a kontrola cestujúcich, podanej batožiny a prístupu do vyhradených priestorov letiska (24). |
| --- | --- |

(29)

V koncesnej zmluve zo 4. mája 2002, ktorej časť ustanovení sa týkala uplatňovania štandardných špecifikácií obsiahnutých vo vyhláške z 29. mája 1997 (21), sa stanovilo rozdelenie úloh medzi štát a komoru CCIO. Štát ako poverujúci orgán vykonával a financoval všetky letové prevádzkové služby (22). Pokiaľ ide o CCIO, okrem obchodnej prevádzky letiska (23) musela komora vykonávať a financovať niektoré bezpečnostné služby, ako sú protipožiarne a záchranné služby, prevencia nebezpečenstva zrážky s vtákmi a kontrola cestujúcich, podanej batožiny a prístupu do vyhradených priestorov letiska (24).

21

22

23

24

| (30) | Komora CCIO bola v zásade vyplácaná z letiskových poplatkov stanovených v koncesnej zmluve a z prevádzkových príjmov (25). Úlohy týkajúce sa bezpečnosti vykonávané komorou CCIO a uvedené v predchádzajúcom odôvodnení boli finančne kryté z príjmov z letiskovej dane a v prípade potreby z dotácií od štátu (26). |
| --- | --- |

(30)

Komora CCIO bola v zásade vyplácaná z letiskových poplatkov stanovených v koncesnej zmluve a z prevádzkových príjmov (25). Úlohy týkajúce sa bezpečnosti vykonávané komorou CCIO a uvedené v predchádzajúcom odôvodnení boli finančne kryté z príjmov z letiskovej dane a v prípade potreby z dotácií od štátu (26).

25

26

3.1.1.3.   Dohoda o delegovaní verejnej služby (1. 6. 2008 – 2023)

Dohoda o delegovaní verejnej služby (1. 6. 2008 – 2023)

| (31) | Účelom CDSP je v prvom rade poveriť spoločnosť SAGEB správou a prevádzkovaním letiska v Beauvais, ako aj zabezpečením prevádzkovania autobusového spojenia medzi letiskom v Beauvais a Parížom v druhom rade. Prevádzkovanie týchto dvoch činností sa uskutočňuje na vlastné riziko delegovaného subjektu (27). |
| --- | --- |

(31)

Účelom CDSP je v prvom rade poveriť spoločnosť SAGEB správou a prevádzkovaním letiska v Beauvais, ako aj zabezpečením prevádzkovania autobusového spojenia medzi letiskom v Beauvais a Parížom v druhom rade. Prevádzkovanie týchto dvoch činností sa uskutočňuje na vlastné riziko delegovaného subjektu (27).

27

| (32) | V zmysle podmienok CDSP je spoločnosť SAGEB finančne zodpovedná za vykonávanie všetkých činností týkajúcich sa prevádzky letiska v Beauvais s výnimkou vykonávania bezpečnosti leteckej navigácie a meteorologickej služby (28). Okrem toho je spoločnosť SAGEB zodpovedná za zabezpečovanie niektorých bezpečnostných a ochranných služieb (29) za finančný príspevok od štátu, ktorý sa stanovuje v platných právnych predpisoch (30) alebo ktorý sa určuje podľa povahy a objemu prevádzky na letisku (31). |
| --- | --- |

(32)

V zmysle podmienok CDSP je spoločnosť SAGEB finančne zodpovedná za vykonávanie všetkých činností týkajúcich sa prevádzky letiska v Beauvais s výnimkou vykonávania bezpečnosti leteckej navigácie a meteorologickej služby (28). Okrem toho je spoločnosť SAGEB zodpovedná za zabezpečovanie niektorých bezpečnostných a ochranných služieb (29) za finančný príspevok od štátu, ktorý sa stanovuje v platných právnych predpisoch (30) alebo ktorý sa určuje podľa povahy a objemu prevádzky na letisku (31).

28

29

30

31

| (33) | Pokiaľ ide o finančné podmienky uplatniteľné v rámci CDSP, spoločnosť SAGEB poberá výnosy z leteckých poplatkov a iných prevádzkových príjmov súvisiacich s letiskom a prevádzkou autobusového spojenia medzi Parížom a letiskom v Beauvais. Ako protihodnotu je spoločnosť SAGEB povinná platiť združeniu SMABT poplatky za prenájom pozemku vo výške približne 10,8 milióna EUR, a to počas celého trvania dohody. V prílohe 14 k dohode sa okrem toho stanovuje, že „ako protihodnotu za účasť združenia SMABT na financovaní letiskovej infraštruktúry sa koncesionár zaväzuje vyplácať združeniu SMABT podiel na zisku vypočítaný na základe prebytočnej ziskovosti vzhľadom na predpokladanú vnútornú mieru návratnosti vo výške 10 %“. Právo na podiel na zisku sa uplatní v roku (n), ak je čistý zisk kladný, ak je kumulatívny čistý zisk za roky (1) až (n) kladný a takto vypočítaná vnútorná miera návratnosti je vyššia ako 10 %. Podiel na zisku bol stanovený na 50 % prebytkovej ziskovosti. |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o finančné podmienky uplatniteľné v rámci CDSP, spoločnosť SAGEB poberá výnosy z leteckých poplatkov a iných prevádzkových príjmov súvisiacich s letiskom a prevádzkou autobusového spojenia medzi Parížom a letiskom v Beauvais. Ako protihodnotu je spoločnosť SAGEB povinná platiť združeniu SMABT poplatky za prenájom pozemku vo výške približne 10,8 milióna EUR, a to počas celého trvania dohody. V prílohe 14 k dohode sa okrem toho stanovuje, že „ako protihodnotu za účasť združenia SMABT na financovaní letiskovej infraštruktúry sa koncesionár zaväzuje vyplácať združeniu SMABT podiel na zisku vypočítaný na základe prebytočnej ziskovosti vzhľadom na predpokladanú vnútornú mieru návratnosti vo výške 10 %“. Právo na podiel na zisku sa uplatní v roku (n), ak je čistý zisk kladný, ak je kumulatívny čistý zisk za roky (1) až (n) kladný a takto vypočítaná vnútorná miera návratnosti je vyššia ako 10 %. Podiel na zisku bol stanovený na 50 % prebytkovej ziskovosti.

| (34) | Okrem toho sa v CDSP od spoločnosti SAGEB vyžaduje, aby počas platnosti CDSP vykonala zoznam investícií (32), ktorých hodnota je 68,2 milióna EUR, ktoré je delegovaný subjekt povinný financovať akýmikoľvek prostriedkami a na ktoré združenie SMABT poskytlo príspevok v maximálnej výške 14,5 milióna EUR (33) (pozri odôvodnenie 41). |
| --- | --- |

(34)

Okrem toho sa v CDSP od spoločnosti SAGEB vyžaduje, aby počas platnosti CDSP vykonala zoznam investícií (32), ktorých hodnota je 68,2 milióna EUR, ktoré je delegovaný subjekt povinný financovať akýmikoľvek prostriedkami a na ktoré združenie SMABT poskytlo príspevok v maximálnej výške 14,5 milióna EUR (33) (pozri odôvodnenie 41).

32

33

3.1.2.   Investičné dotácie

Investičné dotácie

| (35) | Investičné dotácie boli vyplatené postupným správcom letiska v Beauvais v rámci troch investičných programov vykonávaných v obdobiach 2001 – 2006, 2007 – 2008 a 2008 – 2023. |
| --- | --- |

(35)

Investičné dotácie boli vyplatené postupným správcom letiska v Beauvais v rámci troch investičných programov vykonávaných v obdobiach 2001 – 2006, 2007 – 2008 a 2008 – 2023.

3.1.2.1.   Investičný program na roky 2001 – 2006 („program 1“)

Investičný program na roky 2001 – 2006 („program 1“)

| (36) | V roku 2001 komora CCIO predložila departementu Oise, regiónu Pikardia a spoločenstvu obcí Beauvaisis súbor žiadosti o finančný príspevok. V tomto súbore žiadosti komora CCIO predstavila program modernizácie a zosúladenia letiska v Beauvais s normami v odhadovanej výške 53,3 milióna frankov (6,825 milióna EUR). |
| --- | --- |

(36)

V roku 2001 komora CCIO predložila departementu Oise, regiónu Pikardia a spoločenstvu obcí Beauvaisis súbor žiadosti o finančný príspevok. V tomto súbore žiadosti komora CCIO predstavila program modernizácie a zosúladenia letiska v Beauvais s normami v odhadovanej výške 53,3 milióna frankov (6,825 milióna EUR).

| (37) | Departement Oise (34), región Pikardia (35) a spoločenstvo obcí Beauvaisis (36) vyhoveli žiadosti o finančný príspevok poskytnutím dotácie pre komoru CCIO v celkovej výške 4 311 395 EUR (37), pričom zvyšnú časť výdavkov mala znášať komora CCIO (do výšky 2,55 milióna EUR) (38). Táto dotácia nebola vypočítaná vo vzťahu k osobitným nákladom plánovaným v programe 1, ale vo vzťahu k celkovej plánovanej sume tohto programu. Presný dátum začatia investícií bol určený na 2. júla 2001, pričom investície mali byť dokončené do 31. decembra 2006. Tento pôvodný investičný program sa musel počas roku 2005 upraviť, aby sa v nadväznosti na vývoj v preprave cestujúcich zohľadnili regulačné obmedzenia súvisiace s kvalitou služieb pre cestujúcich a ich bezpečnosťou (39). Plánované a uskutočnené investície v rámci tohto programu možno zhrnúť takto:

  Tabuľka 4


  Plánované a uskutočnené investície v rámci programu 1 (v EUR)









  Povaha investícií | Odhadované sumy | Odhadované sumy zrevidované v roku 2005 | Konečné sumy investícií |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Západné krídlo (odlety): | Hala na kontrolu batožiny |

(37)

Departement Oise (34), región Pikardia (35) a spoločenstvo obcí Beauvaisis (36) vyhoveli žiadosti o finančný príspevok poskytnutím dotácie pre komoru CCIO v celkovej výške 4 311 395 EUR (37), pričom zvyšnú časť výdavkov mala znášať komora CCIO (do výšky 2,55 milióna EUR) (38). Táto dotácia nebola vypočítaná vo vzťahu k osobitným nákladom plánovaným v programe 1, ale vo vzťahu k celkovej plánovanej sume tohto programu. Presný dátum začatia investícií bol určený na 2. júla 2001, pričom investície mali byť dokončené do 31. decembra 2006. Tento pôvodný investičný program sa musel počas roku 2005 upraviť, aby sa v nadväznosti na vývoj v preprave cestujúcich zohľadnili regulačné obmedzenia súvisiace s kvalitou služieb pre cestujúcich a ich bezpečnosťou (39). Plánované a uskutočnené investície v rámci tohto programu možno zhrnúť takto:

34

35

36

37

38

39

Tabuľka 4

Tabuľka 4

Plánované a uskutočnené investície v rámci programu 1 (v EUR)

Plánované a uskutočnené investície v rámci programu 1 (v EUR)

Povaha investícií

Odhadované sumy

Odhadované sumy zrevidované v roku 2005

Konečné sumy investícií

Západné krídlo (odlety):

Hala na kontrolu batožiny

| | Hangár na triedenie batožiny |
| --- | --- |

Hangár na triedenie batožiny

| | Kancelárie letiska |
| --- | --- |

Kancelárie letiska

| | Prístrešok |
| --- | --- |

Prístrešok

1 687 153

2 600 000

2 608 000

Východné krídlo (prílety):

| | Hala na odbavenie batožiny |
| --- | --- |

Hala na odbavenie batožiny

| | Krytý chodník pre cestujúcich |
| --- | --- |

Krytý chodník pre cestujúcich

228 674

160 000

164 000

Modernizácia terminálu

Modernizácia terminálu

762 250

600 000

649 000

Zariadenia bezpečnostnej ochrany, z toho:

| | Výstavba hasičskej stanice |
| --- | --- |

Výstavba hasičskej stanice

| | Bezpečnostné oplotenie |
| --- | --- |

Bezpečnostné oplotenie

| | Kontrola prístupu k bránam letiska |
| --- | --- |

Kontrola prístupu k bránam letiska

| | Zariadenie na kontrolu podanej batožiny |
| --- | --- |

Zariadenie na kontrolu podanej batožiny

914 690

900 000

922 000

Cestné komunikácie a rôzne inžinierske siete:

| | Parkovisko pre autá |
| --- | --- |

Parkovisko pre autá

| | Hasičská stanica (cestné komunikácie a iné siete) |
| --- | --- |

Hasičská stanica (cestné komunikácie a iné siete)

| | Oprava existujúcich cestných komunikácií |
| --- | --- |

Oprava existujúcich cestných komunikácií

| | Pripojenie vody a kanalizácie |
| --- | --- |

Pripojenie vody a kanalizácie

762 245

873 480

1 238 000

463 467

Iné práce

Iné práce

304 900

0

0

Štúdie a práce týkajúce sa životného prostredia

Štúdie a práce týkajúce sa životného prostredia

533 570

60 000

62 000

Poplatky

Poplatky

623 210

623 210

744 000

Modernizácia prevádzkového vybavenia, z toho:

Modernizácia prevádzkového vybavenia, z toho:

Miesta detekčnej kontroly

1 048 310

1 048 310

| 1 264 000 |
| --- |

1 264 000

| 133 000 |
| --- |

133 000

133 000

SPOLU

SPOLU

6 865 000

6 865 000

6 865 000

6 865 000

7 650 000

7 650 000

| (38) | Napriek vyšším konečným nákladom, ako sa odhadovalo, samosprávne celky uvedené v odôvodnení 37 vyplatili komore CCIO príspevky stanovené v dohodách o financovaní v celkovej výške 4,311 milióna EUR, pričom prebytok znášala komora CCIO. |
| --- | --- |

(38)

Napriek vyšším konečným nákladom, ako sa odhadovalo, samosprávne celky uvedené v odôvodnení 37 vyplatili komore CCIO príspevky stanovené v dohodách o financovaní v celkovej výške 4,311 milióna EUR, pričom prebytok znášala komora CCIO.

3.1.2.2.   Investičný program na roky 2006 – 2007 („program 2“)

Investičný program na roky 2006 – 2007 („program 2“)

| (39) | Komora CCIO spustila druhý investičný program vo výške 9,5 milióna EUR, ktorý sa mal vykonávať počas dvoch rokov od 1. januára 2006 do 31. decembra 2007. Departement Oise, región Pikardia a spoločenstvo obcí Beauvaisis súhlasili s poskytnutím finančného príspevku na túto činnosť (príspevok bol vypočítaný vo vzťahu k celkovej odhadovanej sume programu 2, a nie vo vzťahu k osobitným nákladom) na základe dohôd uzavretých s komorou CCIO 11. decembra 2006, 11. a 12. júla 2007. Investičný program bol vymedzený takto:

  Tabuľka 5


  Plánované a uskutočnené investície v rámci programu 2 (v EUR)








  Povaha investícií | Odhadované sumy investícií | Konečné sumy investícií |
| --- | --- | --- | --- |
| Rozšírenie terminálu | 1 202 039 | 1 327 749 |
| Bezpečnostné oplotenie | 151 653 | 165 805 |
| Zosúladenie parkoviska pre lietadlá a rolovacej dráhy s normami | 1 410 000 | 1 408 739 |
| Oprava hangárov a vzletových a pristávacích dráh | 300 000 | 231 542 |
| Chodba na oddelenie tokov cestujúcich | 237 451 | 176 590 |
| Zosúladenie parkoviska zamestnancov s normami zákona o vodách | 215 079 | 227 611 |
| Zadné stanovište požičovní vozidiel | 110 000 | 1 735 |
| Nákup pozemkov v súvislosti so systémom zariadení na presné priblíženie a pristátie | 150 000 | 61 540 |
| Vnútorné a vonkajšie značenie | 50 000 | 10 510 |
| Uvítací priestor pre cestujúcich zo zastávky Porte Maillot | 189 873 | 213 548 |
| Zákon o vodách | 870 000 | 46 141 |
| Oprava značenia | 75 000 | 0 |
| Štúdie v súvislosti so systémom zariadení na presné priblíženie a pristátie | 150 000 | 139 803 |
| Modernizácia verejnej cestnej komunikácie | 1 350 000 | 1 053 861 |
| Administratívne kancelárie | 890 000 | 944 557 |
| Modernizácia systému vykurovania | 80 000 | 0 |
| Štúdie týkajúce sa terminálu 2 | 0 | 188 188 |
| Riziká, odmeny a nepredvídané udalosti | 500 000 | 745 123 |
| Modernizácia prevádzkového vybavenia, z toho: | Výstavba prístreškov pre hraničnú políciu |

(39)

Komora CCIO spustila druhý investičný program vo výške 9,5 milióna EUR, ktorý sa mal vykonávať počas dvoch rokov od 1. januára 2006 do 31. decembra 2007. Departement Oise, región Pikardia a spoločenstvo obcí Beauvaisis súhlasili s poskytnutím finančného príspevku na túto činnosť (príspevok bol vypočítaný vo vzťahu k celkovej odhadovanej sume programu 2, a nie vo vzťahu k osobitným nákladom) na základe dohôd uzavretých s komorou CCIO 11. decembra 2006, 11. a 12. júla 2007. Investičný program bol vymedzený takto:

Tabuľka 5

Tabuľka 5

Plánované a uskutočnené investície v rámci programu 2 (v EUR)

Plánované a uskutočnené investície v rámci programu 2 (v EUR)

Povaha investícií

Odhadované sumy investícií

Konečné sumy investícií

Rozšírenie terminálu

1 202 039

1 327 749

Bezpečnostné oplotenie

151 653

165 805

Zosúladenie parkoviska pre lietadlá a rolovacej dráhy s normami

1 410 000

1 408 739

Oprava hangárov a vzletových a pristávacích dráh

300 000

231 542

Chodba na oddelenie tokov cestujúcich

237 451

176 590

Zosúladenie parkoviska zamestnancov s normami zákona o vodách

215 079

227 611

Zadné stanovište požičovní vozidiel

110 000

1 735

Nákup pozemkov v súvislosti so systémom zariadení na presné priblíženie a pristátie

150 000

61 540

Vnútorné a vonkajšie značenie

50 000

10 510

Uvítací priestor pre cestujúcich zo zastávky Porte Maillot

189 873

213 548

Zákon o vodách

870 000

46 141

Oprava značenia

75 000

0

Štúdie v súvislosti so systémom zariadení na presné priblíženie a pristátie

150 000

139 803

Modernizácia verejnej cestnej komunikácie

1 350 000

1 053 861

Administratívne kancelárie

890 000

944 557

Modernizácia systému vykurovania

80 000

0

Štúdie týkajúce sa terminálu 2

0

188 188

Riziká, odmeny a nepredvídané udalosti

500 000

745 123

Modernizácia prevádzkového vybavenia, z toho:

z toho:

Výstavba prístreškov pre hraničnú políciu

Výstavba prístreškov pre hraničnú políciu

| | Inštalácia laserového odpudzovača |
| --- | --- |

Inštalácia laserového odpudzovača

Inštalácia laserového odpudzovača

1 568 905

2 178 477

52 670

86 085

SPOLU

SPOLU

9 500 000

9 500 000

9 121 527

9 121 527

| (40) | Samosprávne celky uvedené v odôvodnení 37 sa zaviazali prispieť 74 % z celkovej sumy uskutočnených investícií, pričom zvyšok mala znášať CCIO. Región Pikardia aj departement Oise tak plánovali financovať 25 % investícií, čo spolu predstavuje 4,6 milióna EUR, pričom spoločenstvo obcí Beauvaisis prispelo 24 % a poskytlo komore CCIO konečnú dotáciu vo výške 2,2 milióna EUR. Na tento investičný program tak komora CCIO získala investičnú dotáciu vo výške približne 6,8 milióna EUR, čo zodpovedá 74 % sumy uskutočnených investícií. |
| --- | --- |

(40)

Samosprávne celky uvedené v odôvodnení 37 sa zaviazali prispieť 74 % z celkovej sumy uskutočnených investícií, pričom zvyšok mala znášať CCIO. Región Pikardia aj departement Oise tak plánovali financovať 25 % investícií, čo spolu predstavuje 4,6 milióna EUR, pričom spoločenstvo obcí Beauvaisis prispelo 24 % a poskytlo komore CCIO konečnú dotáciu vo výške 2,2 milióna EUR. Na tento investičný program tak komora CCIO získala investičnú dotáciu vo výške približne 6,8 milióna EUR, čo zodpovedá 74 % sumy uskutočnených investícií.

3.1.2.3.   Investičný program na roky 2008 – 2023 („program 3“)

Investičný program na roky 2008 – 2023 („program 3“)

| (41) | Ako sa uvádza v odôvodnení 34, v CDSP sa od spoločnosti SAGEB vyžaduje, aby v období 2008 – 2023 vykonala investičný program vo výške 68,2 milióna EUR, na ktorý združenie SMABT poskytne dotácie v maximálnej výške 14,5 milióna EUR. V prílohe 6 CDSP sa uvádza povaha týchto investícií, ich výška a časový harmonogram vykonávania (40). Plánované a doteraz uskutočnené investície v rámci tohto programu možno zhrnúť takto:

  Tabuľka 6


  Plánované a uskutočnené investície v rámci programu 3 (v miliónoch EUR)









  Povaha investícií | Počiatočné odhadované sumy | Sumy vykonané k 31. decembru 2018 | Aktualizované odhadované sumy, ktoré sa majú vykonať |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výstavba terminálu T2 | 11,9 | 9,7 | 0,01 |
| Zmeny a úpravy terminálu T1 | 1,6 | 5 | 0,07 |
| Zavedenie systému zariadení na presné priblíženie a pristátie, kategória III | 13,6 | 14,4 | 0 |
| Doplnková letecká infraštruktúra | 3,3 | 4,2 | 0,2 |
| Parkoviská a obchodné prevádzky | 5,4 | 9,1 | 0,03 |
| Investície v oblasti životného prostredia | 2,9 | 1,6 | 0 |
| Údržba zariadení | 8,5 | 3,3 | 0,12 |
| Presun zariadení všeobecného letectva | 0,7 | 1,5 | 0,04 |
| Nákup bezpečnostného vybavenia | 10,2 | 8,7 | 2,1 |
| Vybavenie na pozemnú obsluhu a nábytok | 7,1 | 1,8 | 0,9 |
| Počítačové vybavenie a príslušenstvo | 3 | 2,6 | 1,8 |
| SPOLU | 68,2 | 61,9 | 67,2 |

(41)

Ako sa uvádza v odôvodnení 34, v CDSP sa od spoločnosti SAGEB vyžaduje, aby v období 2008 – 2023 vykonala investičný program vo výške 68,2 milióna EUR, na ktorý združenie SMABT poskytne dotácie v maximálnej výške 14,5 milióna EUR. V prílohe 6 CDSP sa uvádza povaha týchto investícií, ich výška a časový harmonogram vykonávania (40). Plánované a doteraz uskutočnené investície v rámci tohto programu možno zhrnúť takto:

40

Tabuľka 6

Tabuľka 6

Plánované a uskutočnené investície v rámci programu 3 (v miliónoch EUR)

Plánované a uskutočnené investície v rámci programu 3 (v miliónoch EUR)

Povaha investícií

Počiatočné odhadované sumy

Sumy vykonané k 31. decembru 2018

Aktualizované odhadované sumy, ktoré sa majú vykonať

Výstavba terminálu T2

11,9

9,7

0,01

Zmeny a úpravy terminálu T1

1,6

5

0,07

Zavedenie systému zariadení na presné priblíženie a pristátie, kategória III

13,6

14,4

0

Doplnková letecká infraštruktúra

3,3

4,2

0,2

Parkoviská a obchodné prevádzky

5,4

9,1

0,03

Investície v oblasti životného prostredia

2,9

1,6

0

Údržba zariadení

8,5

3,3

0,12

Presun zariadení všeobecného letectva

0,7

1,5

0,04

Nákup bezpečnostného vybavenia

10,2

8,7

2,1

Vybavenie na pozemnú obsluhu a nábytok

7,1

1,8

0,9

Počítačové vybavenie a príslušenstvo

3

2,6

1,8

SPOLU

SPOLU

68,2

68,2

61,9

61,9

67,2

67,2

| (42) | K 31. decembru 2018 spoločnosť SAGEB uskutočnila investície vo výške takmer 62 miliónov EUR. V plánoch investícií, ktoré sa majú uskutočniť do dátumu uplynutia platnosti CDSP, sa predpokladá o niečo nižšia celková odhadovaná suma, ako sa pôvodne plánovalo v CDSP. |
| --- | --- |

(42)

K 31. decembru 2018 spoločnosť SAGEB uskutočnila investície vo výške takmer 62 miliónov EUR. V plánoch investícií, ktoré sa majú uskutočniť do dátumu uplynutia platnosti CDSP, sa predpokladá o niečo nižšia celková odhadovaná suma, ako sa pôvodne plánovalo v CDSP.

3.1.3.   Prevádzkové dotácie

Prevádzkové dotácie

3.1.3.1.   Priame platby

Priame platby

| (43) | Komisia predbežne konštatovala, že v žiadnej z dohôd, ktorými sa postupuje správa a prevádzka letiska v Beauvais, sa nestanovuje vyplácanie prevádzkových dotácií postupným správcom letiska (pozri bod 3.1.1). |
| --- | --- |

(43)

Komisia predbežne konštatovala, že v žiadnej z dohôd, ktorými sa postupuje správa a prevádzka letiska v Beauvais, sa nestanovuje vyplácanie prevádzkových dotácií postupným správcom letiska (pozri bod 3.1.1).

| (44) | Komisia však v rozhodnutí o začatí konania uviedla, že postupní správcovia prijímali rôzne druhy prevádzkových dotácií. |
| --- | --- |

(44)

Komisia však v rozhodnutí o začatí konania uviedla, že postupní správcovia prijímali rôzne druhy prevádzkových dotácií.

| (45) | Po prvé Komisia zistila, že medzi rokmi 2002 a 2008 bolo v účtovníctve komory CCIO (letisková správa) zaznamenaných niekoľko prevádzkových dotácií, ktoré letiskovej správe komory CCIO vyplatili rôzne subjekty v celkovej výške 107 924,59 EUR.

  Tabuľka 7


  Suma prevádzkových dotácií, ktoré prijala letisková správa komory CCIO (v EUR)













  2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | SPOLU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 84 845,10 | 15 245 | 0 | 7 834,49 | 0 | 0 | 0 | 107 924,59 |

(45)

Po prvé Komisia zistila, že medzi rokmi 2002 a 2008 bolo v účtovníctve komory CCIO (letisková správa) zaznamenaných niekoľko prevádzkových dotácií, ktoré letiskovej správe komory CCIO vyplatili rôzne subjekty v celkovej výške 107 924,59 EUR.

Tabuľka 7

Tabuľka 7

Suma prevádzkových dotácií, ktoré prijala letisková správa komory CCIO (v EUR)

Suma prevádzkových dotácií, ktoré prijala letisková správa komory CCIO (v EUR)

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

SPOLU

84 845,10

15 245

0

7 834,49

0

0

0

107 924,59

107 924,59

3.1.3.2.   Preddavkové platby

Preddavkové platby

| (46) | Po druhé francúzske orgány informovali Komisiu, že hlavná správa komory CCIO poskytla letiskovej správe v rokoch 1995 až 2004 preddavkové platby s nulovým úrokom. Cieľom bolo riešiť riziko omeškania s platbou spojené s početnými a naliehavými výdavkami, ktorému letisková správa čelila v dôsledku zastaranej infraštruktúry a značnému ročnému nárastu prevádzky zaznamenanej v tom čase. V tabuľke 8 sú uvedené sumy pomoci:

  Tabuľka 8


  Preddavkové platby poskytnuté hlavnou správou komory CCIO letiskovej správe (v EUR)








  Rok | Preddavkové platby poskytnuté za príslušný rok | Kumulovaná suma |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | neznáme | 2 412 922,70 |
| 1996 | 888 508,49 | 3 301 431,19 |
| 1997 | – 394 036,04 | 2 907 395,15 |
| 1998 | 323 559,53 | 3 230 954,68 |
| 1999 | – 838 477,75 | 2 392 476,93 |
| 2000 | – 176 603,94 | 2 215 872,99 |
| 2001 | 73 514,73 | 2 289 387,72 |
| 2002 | 142 970,85 | 2 432 358,57 |
| 2003 | –2 198 307,33 | 234 051,24 |
| 2004 | 327 698,17 | 561 749,41 |
| 2005 | – 561 749,41 | 0 |

(46)

Po druhé francúzske orgány informovali Komisiu, že hlavná správa komory CCIO poskytla letiskovej správe v rokoch 1995 až 2004 preddavkové platby s nulovým úrokom. Cieľom bolo riešiť riziko omeškania s platbou spojené s početnými a naliehavými výdavkami, ktorému letisková správa čelila v dôsledku zastaranej infraštruktúry a značnému ročnému nárastu prevádzky zaznamenanej v tom čase. V tabuľke 8 sú uvedené sumy pomoci:

Tabuľka 8

Tabuľka 8

Preddavkové platby poskytnuté hlavnou správou komory CCIO letiskovej správe (v EUR)

Preddavkové platby poskytnuté hlavnou správou komory CCIO letiskovej správe (v EUR)

Rok

Preddavkové platby poskytnuté za príslušný rok

Kumulovaná suma

1995

neznáme

2 412 922,70

1996

888 508,49

3 301 431,19

1997

– 394 036,04

2 907 395,15

1998

323 559,53

3 230 954,68

1999

– 838 477,75

2 392 476,93

2000

– 176 603,94

2 215 872,99

2001

73 514,73

2 289 387,72

2002

142 970,85

2 432 358,57

2003

–2 198 307,33

234 051,24

2004

327 698,17

561 749,41

2005

– 561 749,41

0

3.1.3.3.   Čiastočná výnimka z financovania plánu rozvoja cestovného ruchu

Čiastočná výnimka z financovania plánu rozvoja cestovného ruchu

| (47) | Napokon Komisia uviedla, že príloha 19 CDSP zahŕňa plán rozvoja cestovného ruchu pre letisko v Beauvais (41). Podľa tejto prílohy bolo zámerom uvedeného plánu dosiahnuť, aby sa do troch rokov od nadobudnutia účinnosti CDSP stalo 8 % cestujúcich spotrebiteľmi/návštevníkmi obce Beauvais, departementu Oise a regiónu Pikardia. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v pláne podrobne uvádzali viaceré činnosti, ktoré sa mali vykonať s cieľom podnietiť cestujúcich letiska v Beauvais zdržať sa v aglomerácii Beauvaisis, departemente Oise alebo regióne Pikardia (prieskumy medzi cestujúcimi, obrázkový marketing atď.). Tento plán mal vykonávať regionálny výbor pre cestovný ruch v Pikardii, výbor pre cestovný ruch departementu Oise a turistické informačné centrum aglomerácie Beauvaisis (ďalej len „inštitucionálne orgány cestovného ruchu“). Za financovanie tohto plánu niesli zodpovednosť združenie SMABT a vybraný delegovaný subjekt, v tomto prípade spoločnosť SAGEB (každý z nich do výšky 50 %). |
| --- | --- |

(47)

Napokon Komisia uviedla, že príloha 19 CDSP zahŕňa plán rozvoja cestovného ruchu pre letisko v Beauvais (41). Podľa tejto prílohy bolo zámerom uvedeného plánu dosiahnuť, aby sa do troch rokov od nadobudnutia účinnosti CDSP stalo 8 % cestujúcich spotrebiteľmi/návštevníkmi obce Beauvais, departementu Oise a regiónu Pikardia. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v pláne podrobne uvádzali viaceré činnosti, ktoré sa mali vykonať s cieľom podnietiť cestujúcich letiska v Beauvais zdržať sa v aglomerácii Beauvaisis, departemente Oise alebo regióne Pikardia (prieskumy medzi cestujúcimi, obrázkový marketing atď.). Tento plán mal vykonávať regionálny výbor pre cestovný ruch v Pikardii, výbor pre cestovný ruch departementu Oise a turistické informačné centrum aglomerácie Beauvaisis (ďalej len „inštitucionálne orgány cestovného ruchu“). Za financovanie tohto plánu niesli zodpovednosť združenie SMABT a vybraný delegovaný subjekt, v tomto prípade spoločnosť SAGEB (každý z nich do výšky 50 %).

41

| (48) | Medzi združením SMABT, spoločnosťou SAGEB a inštitucionálnymi orgánmi cestovného ruchu bola 15. októbra 2008 uzavretá dohoda o cieľoch a prostriedkoch. Cieľom tejto dohody bolo upresniť vykonávanie plánu rozvoja cestovného ruchu stanoveného v prílohe 19 CDSP inštitucionálnymi orgánmi cestovného ruchu. V dohode sa stanovilo, že tieto orgány musia na ročnom základe podávať správy o činnosti priamo združeniu SMABT (ako aj riadiacemu výboru zloženému zo všetkých zmluvných strán) (42). Dohoda bola uzavretá na obdobie troch rokov s ročným financovaním vo výške 462 000 EUR, ktoré sa rozdelí na polovicu medzi spoločnosť SAGEB a združenie SMABT a ktorým sa im umožní uskutočňovať dohodnuté činnosti v oblasti cestovného ruchu. |
| --- | --- |

(48)

Medzi združením SMABT, spoločnosťou SAGEB a inštitucionálnymi orgánmi cestovného ruchu bola 15. októbra 2008 uzavretá dohoda o cieľoch a prostriedkoch. Cieľom tejto dohody bolo upresniť vykonávanie plánu rozvoja cestovného ruchu stanoveného v prílohe 19 CDSP inštitucionálnymi orgánmi cestovného ruchu. V dohode sa stanovilo, že tieto orgány musia na ročnom základe podávať správy o činnosti priamo združeniu SMABT (ako aj riadiacemu výboru zloženému zo všetkých zmluvných strán) (42). Dohoda bola uzavretá na obdobie troch rokov s ročným financovaním vo výške 462 000 EUR, ktoré sa rozdelí na polovicu medzi spoločnosť SAGEB a združenie SMABT a ktorým sa im umožní uskutočňovať dohodnuté činnosti v oblasti cestovného ruchu.

42

3.2.   Opatrenia v prospech leteckých spoločností

Opatrenia v prospech leteckých spoločností

| (49) | V období od 1. mája 1997 do 30. mája 2012 sa medzi postupnými prevádzkovateľmi letiska v Beauvais (CCIO, potom SAGEB) a viacerými leteckými spoločnosťami uzavreli rôzne zmluvy o poskytovaní letiskových služieb. |
| --- | --- |

(49)

V období od 1. mája 1997 do 30. mája 2012 sa medzi postupnými prevádzkovateľmi letiska v Beauvais (CCIO, potom SAGEB) a viacerými leteckými spoločnosťami uzavreli rôzne zmluvy o poskytovaní letiskových služieb.

| (50) | Zmluvný vzťah medzi prevádzkovateľom letiska a spoločnosťou Ryanair sa uskutočňoval výmenou listov, pričom vzťahy s ostatnými leteckými spoločnosťami boli formalizované buď zmluvami vypracovanými podľa vzoru združenia IATA (Medzinárodné združenie leteckých dopravcov), alebo ad hoc zmluvami. Všetky zmluvy, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, sú uvedené v tabuľke 9. |
| --- | --- |

(50)

Zmluvný vzťah medzi prevádzkovateľom letiska a spoločnosťou Ryanair sa uskutočňoval výmenou listov, pričom vzťahy s ostatnými leteckými spoločnosťami boli formalizované buď zmluvami vypracovanými podľa vzoru združenia IATA (Medzinárodné združenie leteckých dopravcov), alebo ad hoc zmluvami. Všetky zmluvy, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, sú uvedené v tabuľke 9.

ad hoc

| (51) | V čase uzavretia zmlúv RYAN4, RYAN5 a WIZZ3 bola prevádzkovateľom letiska v Beauvais spoločnosť SAGEB. V čase uzavretia ostatných zmlúv bola prevádzkovateľom letiska v Beauvais komora CCIO.

  Tabuľka 9


  Zoznam zmlúv o poskytovaní letiskových služieb uzavretých medzi prevádzkovateľom letiska v Beauvais a leteckými spoločnosťami












  Kód zmluvy | Spoločnosť | Prevádzkovateľ letiska | Typ zmluvy | Dátum uzavretia | Dátum nadobudnutia účinnosti | Dĺžka trvania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryanair |
| RYAN1 | Ryanair | CCIO | List | 8.9. 1998 | 1.1. 1999 | 5 rokov |
| RYAN2 | Ryanair | CCIO | Listy | 16.3. 2001 | Nešpecifikované | Nešpecifikované |
| RYAN3 | Ryanair | CCIO | List | 12.2. 2002 | Nešpecifikované | 10 rokov |
| RYAN4 | Ryanair | SAGEB | Listy | 4.2. 2010 a 5. 2. 2010 | 1.5. 2010 | 7 mesiacov |
| RYAN5 | Ryanair | SAGEB | List | 27.7. 2010 | 1.1. 2011 | 1 rok |
| Wizz Air |
| WIZZ1 | Wizz Air | CCIO | zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA) | 11.6. 2004 | 11.6. 2004 | 5 rokov |
| WIZZ2 | Wizz Air | CCIO | Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA) | 1.7. 2005 | 1.7. 2005 | 3 roky a 8 mesiacov |
| WIZZ3 | Wizz Air | SAGEB | Zmluva („investičná“ dohoda + zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA) | 1.6. 2009 | 1.6. 2009 | 5 rokov |
| Iné letecké spoločnosti |
| GOOD1 | Goodjet | CCIO | Ad hoc zmluva | 14.12. 2001 | 14.12. 2001 | 7 rokov |
| CIAO1 | Ciaofly | CCIO | Ad hoc zmluva | 24.4. 2002 | 24.4. 2002 | 7 rokov |
| BERL1 | Berlin Jet | CCIO | Ad hoc zmluva | 30.1. 2003 | 30.1. 2003 | 5 rokov |
| VOLA1 | Volare | CCIO | Ad hoc zmluva | 13.2. 2003 | 13.2. 2003 | 5 rokov |
| STER1 | Sterling | CCIO | Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA) | 15.7. 2004 | 31.3. 2004 | 5 rokov |
| NORW1 | Norwegian Air Shuttle AS | CCIO | Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA) | 7.4. 2005 | 31.3. 2004 | 5 rokov |
| AIRH1 | Air Horizons | CCIO | Ad hoc zmluva | 12.7. 2004 | 18.7. 2004 | 1 rok |
| AIRP1 | Air Polonia | CCIO | Ad hoc zmluva | 20.10. 2004 | 20.10. 2004 | 5 rokov |
| BLUE1 | Blue Air | CCIO | Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA) | 11.10. 2005 | 11.10. 2005 | 1 rok |
| BLUE2 | Blue Air | CCIO | Ad hoc zmluva | 28.8. 2007 | 26.3. 2007 | 8 mesiacov |
| FLYM1 | Flyme | CCIO | Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA) | 30.3. 2006 | 31.3. 2006 | 5 rokov |
| CENT1 | Centralwings | CCIO | Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA) | 18.2. 2007 | 19.2. 2007 | 1 rok |

(51)

V čase uzavretia zmlúv RYAN4, RYAN5 a WIZZ3 bola prevádzkovateľom letiska v Beauvais spoločnosť SAGEB. V čase uzavretia ostatných zmlúv bola prevádzkovateľom letiska v Beauvais komora CCIO.

Tabuľka 9

Tabuľka 9

Zoznam zmlúv o poskytovaní letiskových služieb uzavretých medzi prevádzkovateľom letiska v Beauvais a leteckými spoločnosťami

Zoznam zmlúv o poskytovaní letiskových služieb uzavretých medzi prevádzkovateľom letiska v Beauvais a leteckými spoločnosťami

Kód zmluvy

Spoločnosť

Prevádzkovateľ letiska

Typ zmluvy

Dátum uzavretia

Dátum nadobudnutia účinnosti

Dĺžka trvania

Ryanair

Ryanair

RYAN1

Ryanair

CCIO

List

8.9. 1998

1.1. 1999

5 rokov

RYAN2

Ryanair

CCIO

Listy

16.3. 2001

Nešpecifikované

Nešpecifikované

RYAN3

Ryanair

CCIO

List

12.2. 2002

Nešpecifikované

10 rokov

RYAN4

Ryanair

SAGEB

Listy

4.2. 2010 a 5. 2. 2010

1.5. 2010

7 mesiacov

RYAN5

Ryanair

SAGEB

List

27.7. 2010

1.1. 2011

1 rok

Wizz Air

Wizz Air

WIZZ1

Wizz Air

CCIO

zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA)

11.6. 2004

11.6. 2004

5 rokov

WIZZ2

Wizz Air

CCIO

Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA)

1.7. 2005

1.7. 2005

3 roky a 8 mesiacov

WIZZ3

Wizz Air

SAGEB

Zmluva („investičná“ dohoda + zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA)

1.6. 2009

1.6. 2009

5 rokov

Iné letecké spoločnosti

Iné letecké spoločnosti

GOOD1

Goodjet

CCIO

Ad hoc zmluva

Ad hoc

14.12. 2001

14.12. 2001

7 rokov

CIAO1

Ciaofly

CCIO

Ad hoc zmluva

Ad hoc

24.4. 2002

24.4. 2002

7 rokov

BERL1

Berlin Jet

CCIO

Ad hoc zmluva

Ad hoc

30.1. 2003

30.1. 2003

5 rokov

VOLA1

Volare

CCIO

Ad hoc zmluva

Ad hoc

13.2. 2003

13.2. 2003

5 rokov

STER1

Sterling

CCIO

Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA)

15.7. 2004

31.3. 2004

5 rokov

NORW1

Norwegian Air Shuttle AS

CCIO

Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA)

7.4. 2005

31.3. 2004

5 rokov

AIRH1

Air Horizons

CCIO

Ad hoc zmluva

Ad hoc

12.7. 2004

18.7. 2004

1 rok

AIRP1

Air Polonia

CCIO

Ad hoc zmluva

Ad hoc

20.10. 2004

20.10. 2004

5 rokov

BLUE1

Blue Air

CCIO

Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA)

11.10. 2005

11.10. 2005

1 rok

BLUE2

Blue Air

CCIO

Ad hoc zmluva

Ad hoc

28.8. 2007

26.3. 2007

8 mesiacov

FLYM1

Flyme

CCIO

Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA)

30.3. 2006

31.3. 2006

5 rokov

CENT1

Centralwings

CCIO

Zmluva (zmluva o pozemnej obsluhe združenia IATA)

18.2. 2007

19.2. 2007

1 rok

| (52) | Zmluvy sa vyznačovali rôznymi vlastnosťami. Hlavné z nich sú zhrnuté v tabuľke 10. Vo viacerých zmluvách sa stanovila možnosť poskytnutia finančného príspevku leteckej spoločnosti prevádzkovateľom letiska v Beauvais za uskutočnenú prepravu. V žiadnej zmluve sa však nespomínajú platby za marketingové služby prevádzkovateľa letiska v Beauvais výmenou za reklamné služby leteckej spoločnosti.

  Tabuľka 10


  Vlastnosti zmlúv o poskytovaní letiskových služieb uzavretých medzi prevádzkovateľom letiska v Beauvais a leteckými spoločnosťami







  Kód zmluvy | Hlavné vlastnosti zmlúv |
| --- | --- | --- |
| Ryanair |
| RYAN1 | Touto zmluvou sa stanovila prevádzka dvoch leteckých spojení z Beauvais za týchto podmienok:






  — | Dublin: v zmluve sa stanovilo vykonávanie troch rotácií týždenne (dve v sobotu a jedna v nedeľu) za poplatok za pristátie vo výške 750 frankov (114,37 EUR). Za každú ďalšiu dennú rotáciu bola spoločnosť oslobodená od platenia poplatkov za pristátie. Okrem toho sa v zmluve stanovil aj poplatok 10 frankov (1,52 EUR) za odlietajúceho cestujúceho. |

(52)

Zmluvy sa vyznačovali rôznymi vlastnosťami. Hlavné z nich sú zhrnuté v tabuľke 10. Vo viacerých zmluvách sa stanovila možnosť poskytnutia finančného príspevku leteckej spoločnosti prevádzkovateľom letiska v Beauvais za uskutočnenú prepravu. V žiadnej zmluve sa však nespomínajú platby za marketingové služby prevádzkovateľa letiska v Beauvais výmenou za reklamné služby leteckej spoločnosti.

Tabuľka 10

Tabuľka 10

Vlastnosti zmlúv o poskytovaní letiskových služieb uzavretých medzi prevádzkovateľom letiska v Beauvais a leteckými spoločnosťami

Vlastnosti zmlúv o poskytovaní letiskových služieb uzavretých medzi prevádzkovateľom letiska v Beauvais a leteckými spoločnosťami

Kód zmluvy

Hlavné vlastnosti zmlúv

Ryanair

Ryanair

RYAN1

Touto zmluvou sa stanovila prevádzka dvoch leteckých spojení z Beauvais za týchto podmienok:

—

Dublin: v zmluve sa stanovilo vykonávanie troch rotácií týždenne (dve v sobotu a jedna v nedeľu) za poplatok za pristátie vo výške 750 frankov (114,37 EUR). Za každú ďalšiu dennú rotáciu bola spoločnosť oslobodená od platenia poplatkov za pristátie. Okrem toho sa v zmluve stanovil aj poplatok 10 frankov (1,52 EUR) za odlietajúceho cestujúceho.

| — | Prestwick: v zmluve sa stanovilo vykonávanie jednej dennej rotácie za poplatok vo výške 750 frankov. Za každú ďalšiu dennú rotáciu bol poplatok za pristátie 500 frankov (77,22 EUR). Okrem toho sa v zmluve stanovil aj poplatok 10 frankov (1,52 EUR) za odlietajúceho cestujúceho. |
| --- | --- |

—

Prestwick: v zmluve sa stanovilo vykonávanie jednej dennej rotácie za poplatok vo výške 750 frankov. Za každú ďalšiu dennú rotáciu bol poplatok za pristátie 500 frankov (77,22 EUR). Okrem toho sa v zmluve stanovil aj poplatok 10 frankov (1,52 EUR) za odlietajúceho cestujúceho.

RYAN2

| Podmienky zmluvy RYAN1 sa zmenili takto: |
| --- |

Podmienky zmluvy RYAN1 sa zmenili takto:

| — | Pre spojenie do Dublinu sa poplatok za pristátie stanovil na 750 frankov do 19 rotácii týždenne. V prípade prekročenia tejto hranice bola spoločnosť Ryanair oslobodená od poplatku za pristátie. |
| --- | --- |

—

Pre spojenie do Dublinu sa poplatok za pristátie stanovil na 750 frankov do 19 rotácii týždenne. V prípade prekročenia tejto hranice bola spoločnosť Ryanair oslobodená od poplatku za pristátie.

| — | Pre spojenie do Prestwicku sa poplatok za pristátie stanovil na 750 frankov do siedmich rotácii týždenne a 500 frankov pri 8 až 14 odletoch týždenne. V prípade viac ako 14 odletov týždenne bola spoločnosť Ryanair oslobodená od poplatku za pristátie. |
| --- | --- |

—

Pre spojenie do Prestwicku sa poplatok za pristátie stanovil na 750 frankov do siedmich rotácii týždenne a 500 frankov pri 8 až 14 odletoch týždenne. V prípade viac ako 14 odletov týždenne bola spoločnosť Ryanair oslobodená od poplatku za pristátie.

| — | Za každé nové spojenie zriadené spoločnosťou Ryanair sa poplatok za pristátie stanovil na 500 frankov za dennú rotáciu. V prípade viac ako jednej dennej rotácie bola spoločnosť Ryanair oslobodená od poplatku za pristátie. |
| --- | --- |

—

Za každé nové spojenie zriadené spoločnosťou Ryanair sa poplatok za pristátie stanovil na 500 frankov za dennú rotáciu. V prípade viac ako jednej dennej rotácie bola spoločnosť Ryanair oslobodená od poplatku za pristátie.

| — | Poplatok za odlietajúceho cestujúceho sa stanovil na 10 frankov pri už existujúcich spojeniach, 6 frankov (1,22 EUR) na nových spojeniach do šiestich rotácií denne a 4 franky (0,61 EUR) nad túto hranicu. |
| --- | --- |

—

Poplatok za odlietajúceho cestujúceho sa stanovil na 10 frankov pri už existujúcich spojeniach, 6 frankov (1,22 EUR) na nových spojeniach do šiestich rotácií denne a 4 franky (0,61 EUR) nad túto hranicu.

RYAN3

Táto zmluva nahradila dohody RYAN1 a RYAN2. Stanovujú sa v nej tieto podmienky, za ktorých spoločnosť Ryanair prevádzkuje svoje letecké služby:

| — | Na rok 2002 sa spoločnosti Ryanair určil cieľ 210 000 odlietajúcich cestujúcich z Beauvais. Poplatok za pristátie sa stanovil na 750 frankov pri všetkých spojeniach, ktoré spoločnosť prevádzkuje. |
| --- | --- |

—

Na rok 2002 sa spoločnosti Ryanair určil cieľ 210 000 odlietajúcich cestujúcich z Beauvais. Poplatok za pristátie sa stanovil na 750 frankov pri všetkých spojeniach, ktoré spoločnosť prevádzkuje.

| — | Na rok 2003 sa spoločnosti Ryanair určil cieľ 310 000 odlietajúcich cestujúcich z Beauvais. Poplatok za pristátie sa stanovil na 750 frankov do siedmich rotácií denne a 650 frankov (99,09 EUR) nad túto hranicu. |
| --- | --- |

—

Na rok 2003 sa spoločnosti Ryanair určil cieľ 310 000 odlietajúcich cestujúcich z Beauvais. Poplatok za pristátie sa stanovil na 750 frankov do siedmich rotácií denne a 650 frankov (99,09 EUR) nad túto hranicu.

| — | Na rok 2004 sa určil cieľ 410 000 cestujúcich. Poplatok za pristátie sa stanovil na 750 frankov do siedmich rotácií denne, 600 frankov (91,47 EUR) pri 8 až 10 rotáciách denne a 400 frankov (60,98 EUR) nad túto hranicu. |
| --- | --- |

—

Na rok 2004 sa určil cieľ 410 000 cestujúcich. Poplatok za pristátie sa stanovil na 750 frankov do siedmich rotácií denne, 600 frankov (91,47 EUR) pri 8 až 10 rotáciách denne a 400 frankov (60,98 EUR) nad túto hranicu.

| — | Poplatok za odlietajúcich cestujúcich sa stanovil na 8 frankov za cestujúceho do 135 cestujúcich na lietadlo (0 frankov nad túto hranicu) za každý rok počas celého trvania zmluvy. |
| --- | --- |

—

Poplatok za odlietajúcich cestujúcich sa stanovil na 8 frankov za cestujúceho do 135 cestujúcich na lietadlo (0 frankov nad túto hranicu) za každý rok počas celého trvania zmluvy.

Táto zmluva bola platná do 4. februára 2010 za podmienok stanovených na rok 2004.

RYAN4

Touto zmluvou sa mení zmluva RYAN3 doplnením týchto prvkov: Ryanair sa zaväzuje prevádzkovať 10 dodatočných rotácií týždenne na nových linkách. Za to správca letiska vyplatí spoločnosti Ryanair finančný príspevok vo výške 1,5 EUR za odlietajúceho cestujúceho na týchto nových spojeniach.

RYAN5

Touto zmluvou sa mení zmluva RYAN4. Podľa jej podmienok sa spoločnosť SAGEB zaväzuje vyplatiť spoločnosti Ryanair finančný príspevok vo výške 2 EUR za dodatočného odlietajúceho cestujúceho prepraveného v roku 2011 na základe počtu cestujúcich, ktorých spoločnosť Ryanair prepravila v roku 2010. Za to sa spoločnosť Ryanair zaväzuje prevádzkovať dodatočných 26 rotácií týždenne.

Wizz Air

Wizz Air

WIZZ1

V tejto zmluve sa pre spoločnosť Wizz Air stanovili tieto poplatky za pristátie:

| — | 500 EUR za prvú dennú rotáciu, |
| --- | --- |

—

500 EUR za prvú dennú rotáciu,

| — | 450 EUR za druhú a tretiu dennú rotáciu, |
| --- | --- |

—

450 EUR za druhú a tretiu dennú rotáciu,

| — | 400 EUR za nasledujúce denné rotácie. |
| --- | --- |

—

400 EUR za nasledujúce denné rotácie.

Správca letiska sa zaviazal počas prvých štyroch rokov platnosti zmluvy vyplatiť leteckej spoločnosti finančný príspevok na základe počtu odlietajúcich cestujúcich vo výške 1 EUR za odlietajúceho cestujúceho pri maximálnej výške 40 000  EUR v prvom roku platnosti zmluvy, 30 000  EUR v druhom roku, 20 000  EUR v treťom roku a 10 000  EUR vo štvrtom roku. V zmluve sa stanovili aj ďalšie voliteľné služby, ako napríklad čistenie lietadiel. Letecká spoločnosť bola oslobodená od poplatku za odlietajúcich cestujúcich.

WIZZ2

Touto zmluvou sa zmenila zmluva WIZZ1. Poplatok za pristátie sa stanovil na 425 EUR na všetky rotácie. Finančný príspevok vyplácaný správcom letiska sa stanovil na 0,75 EUR za odlietajúceho cestujúceho.

WIZZ3

Poplatky za pristátie sa stanovili takto:

| — | 425 EUR do 20 rotácií týždenne, |
| --- | --- |

—

425 EUR do 20 rotácií týždenne,

| — | 42,50 EUR pri 21 až 32 rotáciách týždenne, |
| --- | --- |

—

42,50 EUR pri 21 až 32 rotáciách týždenne,

| — | 21,25 EUR nad 33 rotácií týždenne. |
| --- | --- |

—

21,25 EUR nad 33 rotácií týždenne.

Letecká spoločnosť bola oslobodená od platenia poplatku za odlietajúcich cestujúcich. Prevádzkovateľ letiska sa zaviazal vyplatiť leteckej spoločnosti finančný príspevok za odlietajúceho cestujúceho vo výške 0,375 EUR pri 0 až 20 rotáciách týždenne, 1,375 EUR pri 21 až 26 rotáciách týždenne, 1,725 EUR pri 27 až 32 rotáciách týždenne a 1,925 EUR nad túto hranicu.

V zmluve sa stanovili aj ďalšie voliteľné služby, ako napríklad čistenie lietadiel.

Iné letecké spoločnosti

Iné letecké spoločnosti

GOOD1

V zmluve sa stanovil program 24 rotácií týždenne. Poplatok za pristátie sa stanovil na 4 000 frankov (609,80 EUR) a letecká spoločnosť bola oslobodená od platenia poplatku za odlietajúcich cestujúcich.

CIAO1

V zmluve sa stanovil poplatok za pristátie vo výške 305 EUR a letecká spoločnosť bola oslobodená od platenia poplatku za odlietajúcich cestujúcich.

BERL1

V zmluve sa stanovila jedna rotácia týždenne. Poplatok za pristátie sa stanovil na 500 EUR a letecká spoločnosť bola oslobodená od platenia poplatku za odlietajúcich cestujúcich.

VOLA1

V tejto zmluve sa stanovilo päť rotácií denne. Poplatok za pristátie sa stanovil na 450 EUR a poplatok za odlietajúceho cestujúceho na 2,13 EUR. Správca letiska sa zaviazal poskytnúť finančnú podporu na spustenie spojení do výšky 100 000  EUR na spojenie.

STER1

V tejto zmluve sa stanovil poplatok za pristátie vo výške 576 EUR do troch rotácií týždenne, 540 EUR pri štyroch až šiestich rotáciách týždenne a 500 EUR pri viac ako siedmich rotáciách týždenne. Letecká spoločnosť bola oslobodená od platenia poplatku za odlietajúcich cestujúcich. V zmluve sa stanovili aj voliteľné služby, ako napríklad čistenie lietadiel.

NORW1

V tejto zmluve sa stanovil poplatok za pristátie vo výške 500 EUR do šiestich rotácií týždenne a 400 EUR pri viac ako siedmich rotáciách týždenne. Letecká spoločnosť bola oslobodená od platenia poplatku za odlietajúcich cestujúcich. V zmluve sa stanovili aj voliteľné služby, ako napríklad čistenie lietadiel.

AIRH1

V tejto zmluve sa stanovilo päť rotácií týždenne. Poplatok za pristátie sa stanovil na 147,38 EUR a poplatok za odlietajúceho cestujúceho na 2,89 EUR. Správca letiska sa zaviazal vyplatiť leteckej spoločnosti finančný príspevok vo výške 0,50 EUR za odlietajúceho cestujúceho. V zmluve sa stanovili aj voliteľné služby, ako napríklad čistenie lietadiel a ďalšie služby.

AIRP1

V tejto zmluve sa stanovila jedna rotácia denne. Poplatok za pristátie sa stanovil na 192,88 EUR a poplatok za odlietajúceho cestujúceho na 2,89 EUR. V zmluve sa stanovili aj voliteľné služby, ako napríklad čistenie lietadiel.

BLUE1

V tejto zmluve sa stanovil poplatok za pristátie vo výške 600 EUR a letecká spoločnosť bola oslobodená od platenia poplatku za odlietajúcich cestujúcich.

BLUE2

Touto zmluvou sa zmenila zmluva BLUE1, pokiaľ ide o výšku poplatkov za pristátie, ktoré sa stanovili na 450 EUR.

FLYM1

V tejto zmluve sa stanovila prevádzka minimálne štyroch rotácií týždenne. Poplatky za pristátie sa stanovili na 600 EUR pri lietadlách B737-300 (136 miest) a 550 EUR pri lietadlách B737-500 (125 miest). Letecká spoločnosť bola oslobodená od platenia poplatku za odlietajúcich cestujúcich.

CENT1

V tejto zmluve sa stanovil poplatok za pristátie vo výške 500 EUR do troch rotácií týždenne, 450 EUR pri štyroch až siedmich rotáciách týždenne a 400 EUR pri viac ako siedmich rotáciách týždenne. Letecká spoločnosť bola oslobodená od platenia poplatku za odlietajúcich cestujúcich.

Správca letiska sa zaviazal vyplatiť leteckej spoločnosti finančný príspevok vo výške 0,75 EUR za odlietajúceho cestujúceho počas prvých šiestich mesiacov a 0,50 EUR za posledných šesť mesiacov.

4.   DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

4.1.   Finančná podpora pre postupných prevádzkovateľov letiska v Beauvais

Finančná podpora pre postupných prevádzkovateľov letiska v Beauvais

| (53) | Po prvé Komisia vyjadrila pochybnosti o neexistencii štátnej pomoci vo finančnej podpore poskytnutej komore CCIO a spoločnosti SAGEB. |
| --- | --- |

(53)

Po prvé Komisia vyjadrila pochybnosti o neexistencii štátnej pomoci vo finančnej podpore poskytnutej komore CCIO a spoločnosti SAGEB.

| (54) | Po prvé Komisia vyjadrila pochybnosti o charaktere výsadných práv verejnej moci niektorých činností letiska v Beauvais financovaných verejnými orgánmi. Komisia ďalej vyjadrila pochybnosti o splnení podmienok stanovených v rozsudku vo veci Altmark (43), pokiaľ ide o opatrenia, ktorým letisko v Beauvais podliehalo v rámci programu 3. Okrem toho Komisia poznamenala, že dôvody, ktoré uviedli verejné orgány v súvislosti s poskytnutými investičnými dotáciami, sa netýkali ich priamej finančnej návratnosti. Komisia sa preto zaoberala otázkou súladu týchto investícií so zásadou obozretného súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Napokon Komisia predbežne dospela k záveru, že predmetné opatrenia boli pripísateľné štátu, boli selektívne a mohli potenciálne narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci Únie. |
| --- | --- |

(54)

Po prvé Komisia vyjadrila pochybnosti o charaktere výsadných práv verejnej moci niektorých činností letiska v Beauvais financovaných verejnými orgánmi. Komisia ďalej vyjadrila pochybnosti o splnení podmienok stanovených v rozsudku vo veci Altmark (43), pokiaľ ide o opatrenia, ktorým letisko v Beauvais podliehalo v rámci programu 3. Okrem toho Komisia poznamenala, že dôvody, ktoré uviedli verejné orgány v súvislosti s poskytnutými investičnými dotáciami, sa netýkali ich priamej finančnej návratnosti. Komisia sa preto zaoberala otázkou súladu týchto investícií so zásadou obozretného súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Napokon Komisia predbežne dospela k záveru, že predmetné opatrenia boli pripísateľné štátu, boli selektívne a mohli potenciálne narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci Únie.

43

| (55) | Po druhé Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti investičnej a prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(55)

Po druhé Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti investičnej a prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (56) | Posúdením zlučiteľnosti opatrení v prospech prevádzkovateľov s vnútorným trhom sa zistilo, že hoci všetky predmetné opatrenia pravdepodobne mohli spĺňať cieľ všeobecného záujmu, ich nevyhnutnosť a primeranosť vzhľadom na stanovený cieľ neboli preukázané. Okrem toho sa Komisia skepticky vyjadrila k tomu, že by infraštruktúra ponúkala dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(56)

Posúdením zlučiteľnosti opatrení v prospech prevádzkovateľov s vnútorným trhom sa zistilo, že hoci všetky predmetné opatrenia pravdepodobne mohli spĺňať cieľ všeobecného záujmu, ich nevyhnutnosť a primeranosť vzhľadom na stanovený cieľ neboli preukázané. Okrem toho sa Komisia skepticky vyjadrila k tomu, že by infraštruktúra ponúkala dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska.

4.2.   Opatrenia v prospech leteckých spoločností

Opatrenia v prospech leteckých spoločností

| (57) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia predbežne dospela k záveru, že uzavretie zmlúv prevádzkovateľom letiska (CCIO, neskôr SAGEB) s leteckými spoločnosťami zahŕňalo využitie štátnych prostriedkov a že rozhodnutia o uzavretí týchto zmlúv boli pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(57)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia predbežne dospela k záveru, že uzavretie zmlúv prevádzkovateľom letiska (CCIO, neskôr SAGEB) s leteckými spoločnosťami zahŕňalo využitie štátnych prostriedkov a že rozhodnutia o uzavretí týchto zmlúv boli pripísateľné štátu.

| (58) | Komisia takisto usúdila, že nie je schopná rozhodnúť o existencii selektívnej výhody pre letecké spoločnosti. Informácie, ktoré mala Komisia k dispozícii, nepostačovali na vyvodenie záveru, že správca letiska konal ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Komisia vyzvala Francúzsko a zainteresované strany, aby jej poskytli podrobnejšie informácie. |
| --- | --- |

(58)

Komisia takisto usúdila, že nie je schopná rozhodnúť o existencii selektívnej výhody pre letecké spoločnosti. Informácie, ktoré mala Komisia k dispozícii, nepostačovali na vyvodenie záveru, že správca letiska konal ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Komisia vyzvala Francúzsko a zainteresované strany, aby jej poskytli podrobnejšie informácie.

| (59) | Komisia predbežne dospela k záveru, že predmetné opatrenia mohli potenciálne narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci Únie. |
| --- | --- |

(59)

Komisia predbežne dospela k záveru, že predmetné opatrenia mohli potenciálne narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci Únie.

| (60) | Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti opatrení pomoci s vnútorným trhom v prospech leteckých spoločností. Konkrétne Komisia predbežne dospela k záveru, že predmetné opatrenia pomoci na spustenie nových spojení nespĺňajú kritériá zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(60)

Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti opatrení pomoci s vnútorným trhom v prospech leteckých spoločností. Konkrétne Komisia predbežne dospela k záveru, že predmetné opatrenia pomoci na spustenie nových spojení nespĺňajú kritériá zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

5.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA

PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA

5.1.   Finančná podpora pre letisko v Beauvais

Finančná podpora pre letisko v Beauvais

5.1.1.   Investičná pomoc

Investičná pomoc

| (61) | Francúzsko oznámilo útvarom Komisie, že „v prípade letiska v Beauvais nemá v úmysle odvolávať sa na pojem služby všeobecného hospodárskeho záujmu, pokiaľ ide o všetky investičné dotácie prijaté od územných samosprávnych celkov a vyplatené postupným koncesionárom letiska v Beauvais (CCIO, neskôr SAGEB)“ (44). |
| --- | --- |

(61)

Francúzsko oznámilo útvarom Komisie, že „v prípade letiska v Beauvais nemá v úmysle odvolávať sa na pojem služby všeobecného hospodárskeho záujmu, pokiaľ ide o všetky investičné dotácie prijaté od územných samosprávnych celkov a vyplatené postupným koncesionárom letiska v Beauvais (CCIO, neskôr SAGEB)“ (44).

44

| (62) | Francúzsko takisto uviedlo, že nemá v úmysle odvolávať sa na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na investičné dotácie vyplatené postupným koncesionárom letiska v Beauvais (CCIO, neskôr SAGEB) (45). |
| --- | --- |

(62)

Francúzsko takisto uviedlo, že nemá v úmysle odvolávať sa na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na investičné dotácie vyplatené postupným koncesionárom letiska v Beauvais (CCIO, neskôr SAGEB) (45).

45

| (63) | Francúzsko sa však domnieva, že tieto dotácie nemožno kvalifikovať ako štátnu pomoc alebo štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom z dôvodu ich prepojenosti s financovaním činností, ktoré patria do právomocí orgánu verejnej moci, alebo z dôvodu, že možno preukázať ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(63)

Francúzsko sa však domnieva, že tieto dotácie nemožno kvalifikovať ako štátnu pomoc alebo štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom z dôvodu ich prepojenosti s financovaním činností, ktoré patria do právomocí orgánu verejnej moci, alebo z dôvodu, že možno preukázať ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom.

5.1.1.1.   Financovanie činností patriacich do právomocí orgánu verejnej moci

Financovanie činností patriacich do právomocí orgánu verejnej moci

| (64) | Francúzsko uvádza, že dotácie vyplatené v rámci programu 1 na činnosti patriace do právomocí orgánu verejnej moci v celkovej výške 1 110 669 EUR sú tieto (46):






  — | dotácie na bezpečnostné zariadenia(922 000 EUR), |
| --- | --- | --- |

(64)

Francúzsko uvádza, že dotácie vyplatené v rámci programu 1 na činnosti patriace do právomocí orgánu verejnej moci v celkovej výške 1 110 669 EUR sú tieto (46):

46

—

dotácie na bezpečnostné zariadenia(922 000 EUR),

| — | dotácie na modernizáciu miest detekčnej kontroly (133 000 EUR), |
| --- | --- |

—

dotácie na modernizáciu miest detekčnej kontroly (133 000 EUR),

| — | dotácie v celkovej výške 55 669 EUR na poplatky a výdavky na amortizáciu súvisiace s uvedenými úlohami štátnej správy a vykázané v rámci týchto úloh. |
| --- | --- |

—

dotácie v celkovej výške 55 669 EUR na poplatky a výdavky na amortizáciu súvisiace s uvedenými úlohami štátnej správy a vykázané v rámci týchto úloh.

| (65) | Francúzsko uvádza, že dotácie vyplatené v rámci programu 2 na činnosti patriace do právomocí orgánu verejnej moci v celkovej výške 567 782 EUR sú tieto:






  — | dotácie vo výške 52 670,98 EUR na výstavbu kabínok pre hraničnú políciu a 86 085,57 EUR na inštaláciu laserového odpudzovača zvierat, |
| --- | --- | --- |

(65)

Francúzsko uvádza, že dotácie vyplatené v rámci programu 2 na činnosti patriace do právomocí orgánu verejnej moci v celkovej výške 567 782 EUR sú tieto:

—

dotácie vo výške 52 670,98 EUR na výstavbu kabínok pre hraničnú políciu a 86 085,57 EUR na inštaláciu laserového odpudzovača zvierat,

| — | dotácie vo výške 165 805 EUR na výstavbu bezpečnostného oplotenia a 617 EUR na modernizáciu miest detekčnej kontroly, |
| --- | --- |

—

dotácie vo výške 165 805 EUR na výstavbu bezpečnostného oplotenia a 617 EUR na modernizáciu miest detekčnej kontroly,

| — | dotácia vo výške 176 590 EUR na výstavbu chodby na oddelenie tokov, |
| --- | --- |

—

dotácia vo výške 176 590 EUR na výstavbu chodby na oddelenie tokov,

| — | dotácie v celkovej výške 86 632 EUR poskytnuté na poplatky a výdavky na amortizáciu súvisiace s uvedenými úlohami štátnej správy a vykázané v rámci úloh spoločných pre investičné programy. |
| --- | --- |

—

dotácie v celkovej výške 86 632 EUR poskytnuté na poplatky a výdavky na amortizáciu súvisiace s uvedenými úlohami štátnej správy a vykázané v rámci úloh spoločných pre investičné programy.

| (66) | Dotácie spojené s právomocami orgánu verejnej moci za obdobie 2001 – 2008 tak podľa Francúzska dosiahli výšku 1 678 451 EUR. |
| --- | --- |

(66)

Dotácie spojené s právomocami orgánu verejnej moci za obdobie 2001 – 2008 tak podľa Francúzska dosiahli výšku 1 678 451 EUR.

| (67) | Francúzsko okrem toho uvádza tri investície plánované v rámci CDSP na obdobie 2008 – 2023, ktoré podľa neho súvisia s činnosťami patriacimi do právomocí orgánu verejnej moci.






  — | montáž systému zariadení na presné priblíženie a pristátie (tzv. systém ILS kategórie III) v celkovej výške 14 381 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

(67)

Francúzsko okrem toho uvádza tri investície plánované v rámci CDSP na obdobie 2008 – 2023, ktoré podľa neho súvisia s činnosťami patriacimi do právomocí orgánu verejnej moci.

—

montáž systému zariadení na presné priblíženie a pristátie (tzv. systém ILS kategórie III) v celkovej výške 14 381 000 EUR,

| — | investície umožňujúce zoskupenie aeroklubov a súkromných vlastníkov na severe letiska v oblasti tzv. voľnočasového lietania vo výške dotácie 1 442 000 EUR, |
| --- | --- |

—

investície umožňujúce zoskupenie aeroklubov a súkromných vlastníkov na severe letiska v oblasti tzv. voľnočasového lietania vo výške dotácie 1 442 000 EUR,

| — | vybavenie a úprava osobitného priestoru s rozlohou 50 m2 v rámci terminálu T2 vyhradeného pre inštitucionálne orgány rozvoja cestovného ruchu (uskutočnené v rámci položky „výstavba terminálu T2“) v sume 54 000 EUR. |
| --- | --- |

—

vybavenie a úprava osobitného priestoru s rozlohou 50 m2 v rámci terminálu T2 vyhradeného pre inštitucionálne orgány rozvoja cestovného ruchu (uskutočnené v rámci položky „výstavba terminálu T2“) v sume 54 000 EUR.

2

| (68) | Podľa Francúzska celková suma investícií uvedených v odôvodnení 67 a uskutočnených v rámci CDSP (2008 – 2023) predstavuje 15,877 milióna EUR. Dotácia v maximálnej výške 14,5 milióna EUR vyplatená spoločnosti SAGEB podľa CDSP tak zodpovedá protihodnote investícií spojených s činnosťami patriacimi do právomocí orgánu verejnej moci, a preto ju nemožno kvalifikovať ako štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Podľa Francúzska celková suma investícií uvedených v odôvodnení 67 a uskutočnených v rámci CDSP (2008 – 2023) predstavuje 15,877 milióna EUR. Dotácia v maximálnej výške 14,5 milióna EUR vyplatená spoločnosti SAGEB podľa CDSP tak zodpovedá protihodnote investícií spojených s činnosťami patriacimi do právomocí orgánu verejnej moci, a preto ju nemožno kvalifikovať ako štátnu pomoc.

| (69) | S cieľom preukázať, že uvedené investície patria do rozsahu právomocí orgánu verejnej moci Francúzsko predložilo tieto argumenty:






  — | úlohy spojené s týmito investíciami buď priamo zabezpečuje štát, alebo sú vykonávané na jeho pokyn, |
| --- | --- | --- |

(69)

S cieľom preukázať, že uvedené investície patria do rozsahu právomocí orgánu verejnej moci Francúzsko predložilo tieto argumenty:

—

úlohy spojené s týmito investíciami buď priamo zabezpečuje štát, alebo sú vykonávané na jeho pokyn,

| — | úlohy súvisiace s týmito investíciami sa ukladajú európskymi a vnútroštátnymi normami, |
| --- | --- |

—

úlohy súvisiace s týmito investíciami sa ukladajú európskymi a vnútroštátnymi normami,

| — | úlohy súvisiace s týmito investíciami sa vykonávajú aj vo všeobecnom záujme alebo vo verejnom záujme (napríklad pokiaľ ide o ochranu ľudského života, bezpečnostnú ochranu letectva, hraničnú políciu, prevenciu nebezpečenstva zrážky s vtákmi, dodávanie služieb letovej prevádzky, bezpečnostnú ochranu letectva, rozvoj cestovného ruchu), |
| --- | --- |

—

úlohy súvisiace s týmito investíciami sa vykonávajú aj vo všeobecnom záujme alebo vo verejnom záujme (napríklad pokiaľ ide o ochranu ľudského života, bezpečnostnú ochranu letectva, hraničnú políciu, prevenciu nebezpečenstva zrážky s vtákmi, dodávanie služieb letovej prevádzky, bezpečnostnú ochranu letectva, rozvoj cestovného ruchu),

| — | vykonávanie úloh spojených s týmito investíciami postupnými koncesionármi letiska nemá žiadny komerčný charakter, |
| --- | --- |

—

vykonávanie úloh spojených s týmito investíciami postupnými koncesionármi letiska nemá žiadny komerčný charakter,

| — | v judikatúre Únie, ako aj Francúzska sa uznáva, že úlohy spojené s týmito investíciami patria do právomocí orgánu verejnej moci. |
| --- | --- |

—

v judikatúre Únie, ako aj Francúzska sa uznáva, že úlohy spojené s týmito investíciami patria do právomocí orgánu verejnej moci.

| (70) | Najmä pokiaľ ide o systém zariadení na presné priblíženie a pristátie, Francúzsko uvádza, že tento systém patrí do rámca vykonávania leteckých navigačných služieb, ktoré patria do právomocí orgánu verejnej moci. Podľa Francúzska je cieľom tohto systému zabraňovať zrážkam medzi lietadlami pri pristávaní a na pohybových plochách, ako aj urýchľovať a riadiť letovú prevádzku a poskytovať rady a informácie užitočné pre bezpečné a efektívne vykonávanie letov. Francúzsko však spresňuje, že tento systém nemá na letiskovej ploche nikdy prednostné právo a nevzťahuje sa naň letisková daň. |
| --- | --- |

(70)

Najmä pokiaľ ide o systém zariadení na presné priblíženie a pristátie, Francúzsko uvádza, že tento systém patrí do rámca vykonávania leteckých navigačných služieb, ktoré patria do právomocí orgánu verejnej moci. Podľa Francúzska je cieľom tohto systému zabraňovať zrážkam medzi lietadlami pri pristávaní a na pohybových plochách, ako aj urýchľovať a riadiť letovú prevádzku a poskytovať rady a informácie užitočné pre bezpečné a efektívne vykonávanie letov. Francúzsko však spresňuje, že tento systém nemá na letiskovej ploche nikdy prednostné právo a nevzťahuje sa naň letisková daň.

| (71) | Pokiaľ ide o investície umožňujúce zoskupenie súkromných aeroklubov a súkromných vlastníkov na severe letiska v Beauvais, Francúzsko sa domnieva, že toto opatrenie umožnilo zastaviť prelet lietadiel a pohyb cestujúcich a zamestnancov týchto aeroklubov a súkromných vlastníkov cez vyhradené bezpečnostné priestory, čím sa umožnilo zlepšiť kontrolu prístupu do týchto priestorov a čo najlepšie zaručiť bezpečnosť letov, čo patrí do rozsahu právomocí orgánu verejnej moci. |
| --- | --- |

(71)

Pokiaľ ide o investície umožňujúce zoskupenie súkromných aeroklubov a súkromných vlastníkov na severe letiska v Beauvais, Francúzsko sa domnieva, že toto opatrenie umožnilo zastaviť prelet lietadiel a pohyb cestujúcich a zamestnancov týchto aeroklubov a súkromných vlastníkov cez vyhradené bezpečnostné priestory, čím sa umožnilo zlepšiť kontrolu prístupu do týchto priestorov a čo najlepšie zaručiť bezpečnosť letov, čo patrí do rozsahu právomocí orgánu verejnej moci.

| (72) | Francúzsko sa okrem toho domnieva, že úprava osobitného priestoru s rozlohou 50 m2 v rámci terminálu T2 vyhradeného pre inštitucionálne orgány rozvoja cestovného ruchu umožňuje týmto orgánom zabezpečovať úlohu propagácie miestneho cestovného ruchu na letisku v Beauvais. Podľa Francúzska však rozvoj cestovného ruchu patrí do rozsahu právomocí orgánu verejnej moci, s čím súvisí aj úprava vyhradeného priestoru. |
| --- | --- |

(72)

Francúzsko sa okrem toho domnieva, že úprava osobitného priestoru s rozlohou 50 m2 v rámci terminálu T2 vyhradeného pre inštitucionálne orgány rozvoja cestovného ruchu umožňuje týmto orgánom zabezpečovať úlohu propagácie miestneho cestovného ruchu na letisku v Beauvais. Podľa Francúzska však rozvoj cestovného ruchu patrí do rozsahu právomocí orgánu verejnej moci, s čím súvisí aj úprava vyhradeného priestoru.

2

5.1.1.2.   Zlučiteľnosť investičnej pomoci s vnútorným trhom

Zlučiteľnosť investičnej pomoci s vnútorným trhom

| (73) | Francúzske orgány informovali Komisiu, že v súlade s bodom 173 usmernení z roku 2014 v tejto veci schválili uplatňovanie kritérií uvedených v usmerneniach platných v čase skutkových okolností týkajúcich sa investičnej pomoci. |
| --- | --- |

(73)

Francúzske orgány informovali Komisiu, že v súlade s bodom 173 usmernení z roku 2014 v tejto veci schválili uplatňovanie kritérií uvedených v usmerneniach platných v čase skutkových okolností týkajúcich sa investičnej pomoci.

| (74) | Francúzsko tvrdí, že všetky investičné dotácie sú zlučiteľné s vnútorným trhom vzhľadom na kritériá zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach Spoločenstva týkajúcich sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk z roku 2005 (47) (ďalej len „usmernenia z roku 2005“). |
| --- | --- |

(74)

Francúzsko tvrdí, že všetky investičné dotácie sú zlučiteľné s vnútorným trhom vzhľadom na kritériá zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach Spoločenstva týkajúcich sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk z roku 2005 (47) (ďalej len „usmernenia z roku 2005“).

47

Jasne vymedzený cieľ všeobecného záujmu

Jasne vymedzený cieľ všeobecného záujmu

| (75) | Podľa Francúzska je pravdepodobné, že všetky predmetné opatrenia prispejú k splneniu jasne vymedzeného cieľa všeobecného záujmu, ktorým je miestny hospodársky rozvoj. Francúzsko dodáva, že Komisia mala možnosť považovať bezpečnosť letiska za cieľ všeobecného záujmu a že v tejto veci veľká časť investícií uskutočnených počas obdobia prešetrovania takisto spĺňala tento cieľ. |
| --- | --- |

(75)

Podľa Francúzska je pravdepodobné, že všetky predmetné opatrenia prispejú k splneniu jasne vymedzeného cieľa všeobecného záujmu, ktorým je miestny hospodársky rozvoj. Francúzsko dodáva, že Komisia mala možnosť považovať bezpečnosť letiska za cieľ všeobecného záujmu a že v tejto veci veľká časť investícií uskutočnených počas obdobia prešetrovania takisto spĺňala tento cieľ.

Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná cieľu

Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná cieľu

| (76) | Francúzsko uvádza, že vybudovaná infraštruktúra bola nevyhnutná pre riadne fungovanie letiska v Beauvais vzhľadom na odôvodnene predvídateľný nárast počtu cestujúcich. Väčšina investícií podľa nej zodpovedala naliehavým prácam týkajúcim sa zabezpečenia a zosúladenia letiska v Beauvais s normami v kontexte silného nárastu letovej prevádzky na letisku. |
| --- | --- |

(76)

Francúzsko uvádza, že vybudovaná infraštruktúra bola nevyhnutná pre riadne fungovanie letiska v Beauvais vzhľadom na odôvodnene predvídateľný nárast počtu cestujúcich. Väčšina investícií podľa nej zodpovedala naliehavým prácam týkajúcim sa zabezpečenia a zosúladenia letiska v Beauvais s normami v kontexte silného nárastu letovej prevádzky na letisku.

| (77) | Okrem toho boli tieto investície primerané stanovenému cieľu, keďže podľa Francúzska sa investície vždy vymedzovali mimoriadne opatrne, najmä preto, že vymedzenie sa zakladalo na mimoriadne nízkych predpokladaných objemoch prevádzky v porovnaní so skutočne dosiahnutými úrovňami prevádzky. V dôsledku toho mohli mať uskutočnené investície oveľa väčší rozsah a mohli byť nákladnejšie v porovnaní so skutočne dosiahnutými úrovňami prevádzky. |
| --- | --- |

(77)

Okrem toho boli tieto investície primerané stanovenému cieľu, keďže podľa Francúzska sa investície vždy vymedzovali mimoriadne opatrne, najmä preto, že vymedzenie sa zakladalo na mimoriadne nízkych predpokladaných objemoch prevádzky v porovnaní so skutočne dosiahnutými úrovňami prevádzky. V dôsledku toho mohli mať uskutočnené investície oveľa väčší rozsah a mohli byť nákladnejšie v porovnaní so skutočne dosiahnutými úrovňami prevádzky.

Infraštruktúra ponúka dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska

Infraštruktúra ponúka dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska

| (78) | Francúzsko zdôrazňuje, že investície uskutočnené na letisku v Beauvais v období 2001 – 2006 sa zakladali na predpoklade objemu prevádzky 600 000 cestujúcich v roku 2006. Investície v rámci programu 2 sa zakladali aj na predpoklade objemu prevádzky na úrovni 18 000 pohybov zo strednodobého hľadiska, zatiaľ čo program 3 vypracovala spoločnosť SAGEB v súlade so základným scenárom, v ktorom sa predpokladá maximálny objem prevádzky na úrovni 21 000 pohybov ročne. |
| --- | --- |

(78)

Francúzsko zdôrazňuje, že investície uskutočnené na letisku v Beauvais v období 2001 – 2006 sa zakladali na predpoklade objemu prevádzky 600 000 cestujúcich v roku 2006. Investície v rámci programu 2 sa zakladali aj na predpoklade objemu prevádzky na úrovni 18 000 pohybov zo strednodobého hľadiska, zatiaľ čo program 3 vypracovala spoločnosť SAGEB v súlade so základným scenárom, v ktorom sa predpokladá maximálny objem prevádzky na úrovni 21 000 pohybov ročne.

| (79) | Okrem toho nárast počtu letov prevádzkovaných spoločnosťou Ryanair, ktorý bol zaznamenaný v čase prijatia rozhodnutí o schválení investičných programov, a geografická blízkosť mesta Paríž mohli posilniť dostatočné perspektívy používania infraštruktúry zo strednodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(79)

Okrem toho nárast počtu letov prevádzkovaných spoločnosťou Ryanair, ktorý bol zaznamenaný v čase prijatia rozhodnutí o schválení investičných programov, a geografická blízkosť mesta Paríž mohli posilniť dostatočné perspektívy používania infraštruktúry zo strednodobého hľadiska.

Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych užívateľov rovnako a nediskriminačne

Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych užívateľov rovnako a nediskriminačne

| (80) | Francúzsko uvádza, že žiadna letecká spoločnosť pôsobiaca na letisku v Beauvais ani žiadni cestujúci využívajúci tieto letecké spoločnosti neboli zvýhodnení, pokiaľ ide o prístup k rôznym zariadeniam a infraštruktúre, ktoré letisko poskytuje. |
| --- | --- |

(80)

Francúzsko uvádza, že žiadna letecká spoločnosť pôsobiaca na letisku v Beauvais ani žiadni cestujúci využívajúci tieto letecké spoločnosti neboli zvýhodnení, pokiaľ ide o prístup k rôznym zariadeniam a infraštruktúre, ktoré letisko poskytuje.

Obchodovanie nie je ovplyvnené v rozpore so spoločným záujmom

Obchodovanie nie je ovplyvnené v rozpore so spoločným záujmom

| (81) | Francúzsko sa domnieva, že existencia letiska v Beauvais umožňuje zabraňovať preťaženiu leteckej dopravy na parížskych letiskách, najmä na letisku Roissy-Charles de Gaulle. |
| --- | --- |

(81)

Francúzsko sa domnieva, že existencia letiska v Beauvais umožňuje zabraňovať preťaženiu leteckej dopravy na parížskych letiskách, najmä na letisku Roissy-Charles de Gaulle.

| (82) | Navyše bez toho, aby Francúzsko poprelo možnosť, že letisko v Beauvais prípadne prebralo časť klientely letiska Roissy-Charles de Gaulle, Francúzsko uvádza, že takéto prebratie treba posudzovať najmä vzhľadom na zvýšenú dostupnosť a počet destinácií ponúkaných z letiska Roissy-Charles de Gaulle a nočnú uzáveru zavedenú na letisku Orly. Pokiaľ ide o letiská v Amiens a Rouene, nerozvinula sa na nich žiadna komerčná doprava. |
| --- | --- |

(82)

Navyše bez toho, aby Francúzsko poprelo možnosť, že letisko v Beauvais prípadne prebralo časť klientely letiska Roissy-Charles de Gaulle, Francúzsko uvádza, že takéto prebratie treba posudzovať najmä vzhľadom na zvýšenú dostupnosť a počet destinácií ponúkaných z letiska Roissy-Charles de Gaulle a nočnú uzáveru zavedenú na letisku Orly. Pokiaľ ide o letiská v Amiens a Rouene, nerozvinula sa na nich žiadna komerčná doprava.

Nevyhnutnosť a primeranosť pomoci

Nevyhnutnosť a primeranosť pomoci

| (83) | Francúzsko uvádza, že intenzita pomoci v rámci programu 1 predstavovala približne dve tretiny celkovej sumy, ktorá sa mala financovať. V prípade programu 2 intenzita pomoci dosahovala 74 %, ale podľa Francúzska sa toto číslo vysvetľuje krátkym trvaním amortizácie prác (niečo vyše jedného roka), ktoré súviselo s veľmi krátkym trvaním predĺženia koncesie uzavretej medzi štátom a CCIO. Pokiaľ ide o program 3, Francúzsko sa domnieva, že intenzita pomoci je približne 21,26 %, a pripomína, že ide o hornú hranicu, keďže konečná výška pomoci môže byť nižšia v závislosti od skutočne uskutočnených investícií. |
| --- | --- |

(83)

Francúzsko uvádza, že intenzita pomoci v rámci programu 1 predstavovala približne dve tretiny celkovej sumy, ktorá sa mala financovať. V prípade programu 2 intenzita pomoci dosahovala 74 %, ale podľa Francúzska sa toto číslo vysvetľuje krátkym trvaním amortizácie prác (niečo vyše jedného roka), ktoré súviselo s veľmi krátkym trvaním predĺženia koncesie uzavretej medzi štátom a CCIO. Pokiaľ ide o program 3, Francúzsko sa domnieva, že intenzita pomoci je približne 21,26 %, a pripomína, že ide o hornú hranicu, keďže konečná výška pomoci môže byť nižšia v závislosti od skutočne uskutočnených investícií.

| (84) | Francúzsko uvádza, že vysoká intenzita pomoci poskytnutej komore CCIO na investičné programy na roky 2001 – 2006 a 2006 – 2008 bola nevyhnutná, keďže bez takejto pomoci by komora CCIO nebola schopná uskutočniť všetky investície, o ktorých sa rozhodlo, a preto by nebola schopná naplniť potreby zabezpečenia a zosúladenia infraštruktúry s normami. V tejto súvislosti Francúzsko zdôrazňuje, že komora CCIO použila na pokrytie svojho podielu na financovaní v rámci oboch investičných programov pôžičku, a preto nebolo možné uvažovať o väčšom príspevku z jej strany. |
| --- | --- |

(84)

Francúzsko uvádza, že vysoká intenzita pomoci poskytnutej komore CCIO na investičné programy na roky 2001 – 2006 a 2006 – 2008 bola nevyhnutná, keďže bez takejto pomoci by komora CCIO nebola schopná uskutočniť všetky investície, o ktorých sa rozhodlo, a preto by nebola schopná naplniť potreby zabezpečenia a zosúladenia infraštruktúry s normami. V tejto súvislosti Francúzsko zdôrazňuje, že komora CCIO použila na pokrytie svojho podielu na financovaní v rámci oboch investičných programov pôžičku, a preto nebolo možné uvažovať o väčšom príspevku z jej strany.

5.1.2.   Prevádzková pomoc

Prevádzková pomoc

| (85) | Po prvé, pokiaľ ide o prevádzkové dotácie, Francúzsko tvrdí, že komora CCIO prijala v období 1996 – 2008 mimoriadne nízke sumy dotácií. Tým zdôrazňuje, že tieto dotácie preto nemohli spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže alebo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(85)

Po prvé, pokiaľ ide o prevádzkové dotácie, Francúzsko tvrdí, že komora CCIO prijala v období 1996 – 2008 mimoriadne nízke sumy dotácií. Tým zdôrazňuje, že tieto dotácie preto nemohli spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže alebo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

Po prvé

| (86) | Francúzsko teda odhaduje, že zo 107 924,59 EUR, ktoré prijalo:






  — | dotácia vo výške 68 000 EUR vyplatená v roku 2002 bola určená na financovanie mimoriadneho opatrenia, ktorým sa zmenila miera prehľadávania príručnej batožiny cestujúcich v nadväznosti na útoky z 11. septembra 2001 z 25 % na 50 %, |
| --- | --- | --- |

(86)

Francúzsko teda odhaduje, že zo 107 924,59 EUR, ktoré prijalo:

—

dotácia vo výške 68 000 EUR vyplatená v roku 2002 bola určená na financovanie mimoriadneho opatrenia, ktorým sa zmenila miera prehľadávania príručnej batožiny cestujúcich v nadväznosti na útoky z 11. septembra 2001 z 25 % na 50 %,

| — | suma 1 600,10 EUR vyplatená v roku 2002 zodpovedala prevodu od Združenia pre správu fondu pre integráciu osôb so zdravotným postihnutím s cieľom vrátiť preplatok príspevkov od komory CCIO, |
| --- | --- |

—

suma 1 600,10 EUR vyplatená v roku 2002 zodpovedala prevodu od Združenia pre správu fondu pre integráciu osôb so zdravotným postihnutím s cieľom vrátiť preplatok príspevkov od komory CCIO,

| — | suma 2 005 EUR vyplatená v roku 2005 zodpovedala platbe od Národného strediska pre rozvoj štruktúr poľnohospodárskych podnikov, |
| --- | --- |

—

suma 2 005 EUR vyplatená v roku 2005 zodpovedala platbe od Národného strediska pre rozvoj štruktúr poľnohospodárskych podnikov,

| — | suma 5 829,49 EUR vyplatená v roku 2005 zodpovedala dotácii, ktorú zaplatilo mesto Tillé za práce týkajúce sa pripojenia pavilónov, na ktoré sa vzťahuje letisková koncesia, na verejnú kanalizačnú sieť, ktoré v mene mesta vykonala komora CCIO, |
| --- | --- |

—

suma 5 829,49 EUR vyplatená v roku 2005 zodpovedala dotácii, ktorú zaplatilo mesto Tillé za práce týkajúce sa pripojenia pavilónov, na ktoré sa vzťahuje letisková koncesia, na verejnú kanalizačnú sieť, ktoré v mene mesta vykonala komora CCIO,

| — | dve dotácie, každá vo výške 15 245 EUR, zodpovedali náhrade za služby zo strany departementu Oise poskytnuté pracovníkmi letiskovej správy komory CCIO na podporu cestovného ruchu v departemente Oise. |
| --- | --- |

—

dve dotácie, každá vo výške 15 245 EUR, zodpovedali náhrade za služby zo strany departementu Oise poskytnuté pracovníkmi letiskovej správy komory CCIO na podporu cestovného ruchu v departemente Oise.

| (87) | Francúzsko uvádza, že dotácia vo výške 68 000 EUR bola spojená s úlohou v oblasti bezpečnosti, a preto nepredstavovala štátnu pomoc. Ostatné dotácie predstavovali len primeranú odmenu za služby poskytované komorou CCIO alebo vrátenie preplatkov príspevkov združeniam, ktorých bola komora CCIO členom. |
| --- | --- |

(87)

Francúzsko uvádza, že dotácia vo výške 68 000 EUR bola spojená s úlohou v oblasti bezpečnosti, a preto nepredstavovala štátnu pomoc. Ostatné dotácie predstavovali len primeranú odmenu za služby poskytované komorou CCIO alebo vrátenie preplatkov príspevkov združeniam, ktorých bola komora CCIO členom.

| (88) | Po druhé, pokiaľ ide o preddavky, ktoré hlavná správa komory CCIO poskytla letiskovej správe, Francúzsko sa predovšetkým domnieva, že preddavky poskytnuté pred vydaním rozsudku vo veci Aéroports de Paris z 12. decembra 2000 nepredstavujú štátnu pomoc podľa bodu 29 usmernení z roku 2014. Z tohto dôvodu štátnu pomoc mohli predstavovať len preddavky poskytnuté v rokoch 2001, 2002 a 2004. |
| --- | --- |

(88)

Po druhé, pokiaľ ide o preddavky, ktoré hlavná správa komory CCIO poskytla letiskovej správe, Francúzsko sa predovšetkým domnieva, že preddavky poskytnuté pred vydaním rozsudku vo veci Aéroports de Paris z 12. decembra 2000 nepredstavujú štátnu pomoc podľa bodu 29 usmernení z roku 2014. Z tohto dôvodu štátnu pomoc mohli predstavovať len preddavky poskytnuté v rokoch 2001, 2002 a 2004.

Po druhé

| (89) | Francúzsko sa navyše domnieva, že preddavky priznané v rokoch 2001 a 2002, ktoré boli v plnej výške vrátené, sa poskytli aj napriek tomu, že letisko v Beauvais zaznamenalo prevádzku na úrovni menej ako 700 000 cestujúcich ročne počas dvoch rozpočtových rokov predchádzajúcich roku, v ktorom bola pomoc poskytnutá. V súlade s bodom 118 usmernení z roku 2014 hrozilo, že letisko nebude schopné znášať značnú časť prevádzkových nákladov, čo odôvodňovalo poskytnutie preddavkov s nulovou sadzbou. Pokiaľ ide o preddavok poskytnutý v roku 2004, Francúzsko sa domnieva, že letisko v Beauvais zaznamenalo prevádzku na úrovni 700 000 až 1 milión cestujúcich ročne počas dvoch rozpočtových rokov predchádzajúcich roku, v ktorom bola pomoc poskytnutá. Francúzsko zdôrazňuje, že okrem úrokov, ktoré sa neuplatnili na tento preddavok poskytnutý v roku 2004, letisko v Beauvais neznášalo všetky prevádzkové náklady, a preto vo veľkej miere spĺňalo požiadavku stanovenú v bode 118 usmernení z roku 2014. |
| --- | --- |

(89)

Francúzsko sa navyše domnieva, že preddavky priznané v rokoch 2001 a 2002, ktoré boli v plnej výške vrátené, sa poskytli aj napriek tomu, že letisko v Beauvais zaznamenalo prevádzku na úrovni menej ako 700 000 cestujúcich ročne počas dvoch rozpočtových rokov predchádzajúcich roku, v ktorom bola pomoc poskytnutá. V súlade s bodom 118 usmernení z roku 2014 hrozilo, že letisko nebude schopné znášať značnú časť prevádzkových nákladov, čo odôvodňovalo poskytnutie preddavkov s nulovou sadzbou. Pokiaľ ide o preddavok poskytnutý v roku 2004, Francúzsko sa domnieva, že letisko v Beauvais zaznamenalo prevádzku na úrovni 700 000 až 1 milión cestujúcich ročne počas dvoch rozpočtových rokov predchádzajúcich roku, v ktorom bola pomoc poskytnutá. Francúzsko zdôrazňuje, že okrem úrokov, ktoré sa neuplatnili na tento preddavok poskytnutý v roku 2004, letisko v Beauvais neznášalo všetky prevádzkové náklady, a preto vo veľkej miere spĺňalo požiadavku stanovenú v bode 118 usmernení z roku 2014.

| (90) | Nakoniec sa Francúzsko domnieva, že pokiaľ ide o výhodu poskytnutú spoločnosti SAGEB formou oslobodenia od výdavkov na cestovný ruch, ktoré mala ako správca letiska znášať, spoločnosť SAGEB nemá ani právomoc, ani úlohu podporovať miestny a regionálny rozvoj cestovného ruchu, a že v tejto súvislosti neprijala žiadnu dotáciu. |
| --- | --- |

(90)

Nakoniec sa Francúzsko domnieva, že pokiaľ ide o výhodu poskytnutú spoločnosti SAGEB formou oslobodenia od výdavkov na cestovný ruch, ktoré mala ako správca letiska znášať, spoločnosť SAGEB nemá ani právomoc, ani úlohu podporovať miestny a regionálny rozvoj cestovného ruchu, a že v tejto súvislosti neprijala žiadnu dotáciu.

Nakoniec

| (91) | Francúzsko tvrdí, že rozvoj cestovného ruchu patrí podľa vnútroštátnych právnych predpisov do právomocí štátu. Plán rozvoja cestovného ruchu tak mohli uskutočniť len územné samosprávne celky (v tomto prípade SMABT) a jeho cieľom nebolo rozvíjať činnosti letiska, ale skôr podporovať regionálny cestovný ruch. V tejto súvislosti Francúzsko dodáva, že ciele plánu rozvoja cestovného ruchu vymedzilo výlučne združenie SMABT a uskutočnili ich výlučne orgány cestovného ruchu, a to bez akéhokoľvek zásahu alebo vplyvu spoločnosti SAGEB. Tieto orgány museli naopak finančne prispieť na vykonávanie činností a v prípade potreby poskytnúť prostriedky, ktoré im umožnia plniť si úlohy (poskytovanie priestorov, reklamy na letisku atď.). |
| --- | --- |

(91)

Francúzsko tvrdí, že rozvoj cestovného ruchu patrí podľa vnútroštátnych právnych predpisov do právomocí štátu. Plán rozvoja cestovného ruchu tak mohli uskutočniť len územné samosprávne celky (v tomto prípade SMABT) a jeho cieľom nebolo rozvíjať činnosti letiska, ale skôr podporovať regionálny cestovný ruch. V tejto súvislosti Francúzsko dodáva, že ciele plánu rozvoja cestovného ruchu vymedzilo výlučne združenie SMABT a uskutočnili ich výlučne orgány cestovného ruchu, a to bez akéhokoľvek zásahu alebo vplyvu spoločnosti SAGEB. Tieto orgány museli naopak finančne prispieť na vykonávanie činností a v prípade potreby poskytnúť prostriedky, ktoré im umožnia plniť si úlohy (poskytovanie priestorov, reklamy na letisku atď.).

| (92) | Francúzsko napokon uvádza, že účelom žiadnej z činností vykonaných v rámci plánu rozvoja cestovného ruchu nebolo zhodnotenie letiska v Beauvais ani destinácií, ktoré ponúka. Dokumenty, ktoré spoločnosť SAGEB na tento účel vypracovala, boli vyňaté z rozsahu úlohy rozvoja cestovného ruchu a spoločnosť SAGEB ich financovala z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

(92)

Francúzsko napokon uvádza, že účelom žiadnej z činností vykonaných v rámci plánu rozvoja cestovného ruchu nebolo zhodnotenie letiska v Beauvais ani destinácií, ktoré ponúka. Dokumenty, ktoré spoločnosť SAGEB na tento účel vypracovala, boli vyňaté z rozsahu úlohy rozvoja cestovného ruchu a spoločnosť SAGEB ich financovala z vlastných zdrojov.

| (93) | Francúzsko sa domnieva, že vzhľadom na to, že žiadna z dotácií uvedených v tomto oddiele (s výnimkou preddavkových platieb poskytnutých v rokoch 2001, 2002 a 2004) nepredstavuje štátnu pomoc, nie je potrebné preukázať ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom. V každom prípade francúzske orgány uviedli, že v tejto veci schválili uplatnenie kritérií stanovených v bode 137 usmernení z roku 2014 na prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(93)

Francúzsko sa domnieva, že vzhľadom na to, že žiadna z dotácií uvedených v tomto oddiele (s výnimkou preddavkových platieb poskytnutých v rokoch 2001, 2002 a 2004) nepredstavuje štátnu pomoc, nie je potrebné preukázať ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom. V každom prípade francúzske orgány uviedli, že v tejto veci schválili uplatnenie kritérií stanovených v bode 137 usmernení z roku 2014 na prevádzkovú pomoc.

5.2.   Opatrenia v prospech leteckých spoločností

Opatrenia v prospech leteckých spoločností

| (94) | Francúzsko uvádza, že správanie prevádzkovateľa letiska (CCIO, neskôr SAGEB) je v súlade so správaním súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Všetky zmluvy tak viedli k prírastkovej ziskovosti a neposkytli leteckým spoločnostiam žiadnu výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(94)

Francúzsko uvádza, že správanie prevádzkovateľa letiska (CCIO, neskôr SAGEB) je v súlade so správaním súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Všetky zmluvy tak viedli k prírastkovej ziskovosti a neposkytli leteckým spoločnostiam žiadnu výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (95) | Francúzsko takisto zdôrazňuje, že prevádzkovatelia letiska v Beauvais nikdy neuzavreli marketingovú zmluvu, ktorá zahŕňala poskytovanie marketingových služieb leteckou spoločnosťou (reklamy na webových sídlach alebo iné). Príspevky týkajúce sa marketingu, ktoré títo prevádzkovatelia vyplatili na základe niektorých zmlúv, sú pre letecké spoločnosti stimulmi na rozvoj prevádzky, čím sa prevádzkovateľom vytvárajú dodatočné príjmy (autobusy, príjmy z neleteckých činností). |
| --- | --- |

(95)

Francúzsko takisto zdôrazňuje, že prevádzkovatelia letiska v Beauvais nikdy neuzavreli marketingovú zmluvu, ktorá zahŕňala poskytovanie marketingových služieb leteckou spoločnosťou (reklamy na webových sídlach alebo iné). Príspevky týkajúce sa marketingu, ktoré títo prevádzkovatelia vyplatili na základe niektorých zmlúv, sú pre letecké spoločnosti stimulmi na rozvoj prevádzky, čím sa prevádzkovateľom vytvárajú dodatočné príjmy (autobusy, príjmy z neleteckých činností).

| (96) | Francúzsko uviedlo, že komora CCIO nemohla poskytnúť ekonomické analýzy vykonané pred uzavretím jednotlivých zmlúv s leteckými spoločnosťami v čase, keď bola prevádzkovateľom letiska. Francúzsko však tvrdí, že komora CCIO konala ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve napriek chýbajúcim predbežným ekonomickým analýzam a že rozhodnutia týkajúce sa privítania novej leteckej spoločnosti alebo otvorenia nových spojení sa systematicky prijímali s cieľom rozvíjať ziskovú činnosť letiska. V tejto súvislosti Francúzsko predložilo všeobecnú simuláciu rozpočtu (zahŕňajúcu všetky činnosti letiska), ktorú za obdobie 2001 – 2006 vykonala komora CCIO ex ante. Táto simulácia naznačuje, že letisko mohlo vytvoriť všeobecný kladný peňažný tok na základe rozvoja činnosti spoločnosti Ryanair (75 % príjmov predpokladaných v roku 2006) a ostatných leteckých spoločností (25 % príjmov predpokladaných v roku 2006). |
| --- | --- |

(96)

Francúzsko uviedlo, že komora CCIO nemohla poskytnúť ekonomické analýzy vykonané pred uzavretím jednotlivých zmlúv s leteckými spoločnosťami v čase, keď bola prevádzkovateľom letiska. Francúzsko však tvrdí, že komora CCIO konala ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve napriek chýbajúcim predbežným ekonomickým analýzam a že rozhodnutia týkajúce sa privítania novej leteckej spoločnosti alebo otvorenia nových spojení sa systematicky prijímali s cieľom rozvíjať ziskovú činnosť letiska. V tejto súvislosti Francúzsko predložilo všeobecnú simuláciu rozpočtu (zahŕňajúcu všetky činnosti letiska), ktorú za obdobie 2001 – 2006 vykonala komora CCIO ex ante. Táto simulácia naznačuje, že letisko mohlo vytvoriť všeobecný kladný peňažný tok na základe rozvoja činnosti spoločnosti Ryanair (75 % príjmov predpokladaných v roku 2006) a ostatných leteckých spoločností (25 % príjmov predpokladaných v roku 2006).

ex ante

| (97) | Po rozhodnutí o začatí konania Francúzsko zrekonštruovalo prírastkové podnikateľské plány týkajúce sa zmlúv uzavretých medzi komorou CCIO a leteckými spoločnosťami uvedenými v tabuľke 9 (s výnimkou zmlúv RYAN1 a RYAN2, pre ktoré nebol poskytnutý žiadny zrekonštruovaný podnikateľský plán). Francúzsko uvádza, že tieto podnikateľské plány boli zrekonštruované na základe informácií, ktoré mali byť komore CCIO známe pred uzavretím zmlúv, a na základe predpokladov objemu prevádzky, príjmov a nákladov, ktoré by sa zdali primerané pred uzavretím zmlúv. Z týchto zrekonštruovaných podnikateľských plánov vyplýva, že na základe predpokladov Francúzska mohla komora CCIO oprávnene dúfať, že uzavretím každej zo zmlúv s leteckými spoločnosťami vytvorí zisk. |
| --- | --- |

(97)

Po rozhodnutí o začatí konania Francúzsko zrekonštruovalo prírastkové podnikateľské plány týkajúce sa zmlúv uzavretých medzi komorou CCIO a leteckými spoločnosťami uvedenými v tabuľke 9 (s výnimkou zmlúv RYAN1 a RYAN2, pre ktoré nebol poskytnutý žiadny zrekonštruovaný podnikateľský plán). Francúzsko uvádza, že tieto podnikateľské plány boli zrekonštruované na základe informácií, ktoré mali byť komore CCIO známe pred uzavretím zmlúv, a na základe predpokladov objemu prevádzky, príjmov a nákladov, ktoré by sa zdali primerané pred uzavretím zmlúv. Z týchto zrekonštruovaných podnikateľských plánov vyplýva, že na základe predpokladov Francúzska mohla komora CCIO oprávnene dúfať, že uzavretím každej zo zmlúv s leteckými spoločnosťami vytvorí zisk.

| (98) | Francúzsko poskytlo ekonomické analýzy (poznámky k projektu, podnikateľský plán), ktoré vykonala spoločnosť SAGEB, v tom čase prevádzkovateľ letiska v Beauvais, a to pred uzavretím všetkých zmlúv uzavretých spoločnosťou SAGEB a uvedených v tabuľke 9, konkrétne zmlúv RYAN4, RYAN5 a WIZZ3. V týchto ekonomických analýzach sa dospelo k záveru, že na základe zmlúv prevádzkovateľ letiska vytvára zisk. Po rozhodnutí o začatí konania Francúzsko uviedlo, že tieto ekonomické analýzy sa zakladali na priemerných nákladoch, a nie na prírastkových nákladoch. Francúzsko preto predložilo revidované verzie týchto troch ekonomických analýz (a teda vykonaných po podpise zmlúv) založených na prírastkovom raste nákladov, čím sa potvrdilo, že tieto tri zmluvy umožnili spoločnosti SAGEB vytvoriť prírastkové zisky. |
| --- | --- |

(98)

Francúzsko poskytlo ekonomické analýzy (poznámky k projektu, podnikateľský plán), ktoré vykonala spoločnosť SAGEB, v tom čase prevádzkovateľ letiska v Beauvais, a to pred uzavretím všetkých zmlúv uzavretých spoločnosťou SAGEB a uvedených v tabuľke 9, konkrétne zmlúv RYAN4, RYAN5 a WIZZ3. V týchto ekonomických analýzach sa dospelo k záveru, že na základe zmlúv prevádzkovateľ letiska vytvára zisk. Po rozhodnutí o začatí konania Francúzsko uviedlo, že tieto ekonomické analýzy sa zakladali na priemerných nákladoch, a nie na prírastkových nákladoch. Francúzsko preto predložilo revidované verzie týchto troch ekonomických analýz (a teda vykonaných po podpise zmlúv) založených na prírastkovom raste nákladov, čím sa potvrdilo, že tieto tri zmluvy umožnili spoločnosti SAGEB vytvoriť prírastkové zisky.

| (99) | Francúzsko okrem toho tvrdí, že spoločnosť SAGEB neprijíma žiadne prevádzkové dotácie (okrem dotácií týkajúcich sa činností patriacich do právomocí orgánu verejnej moci) a že riziká a povinnosti spoločnosti SAGEB sa delia medzi komoru CCIO a spoločnosť Véolia. Konkrétne rozhodnutia spoločnosti SAGEB týkajúce sa uzavretia zmlúv s leteckými spoločnosťami na základe akcionárskej zmluvy uzavretej medzi komorou CCIO (51 % hlasov) a súkromnou spoločnosťou Véolia (49 % hlasov) podliehajú schváleniu akcionárov kvalifikovanou väčšinou 75 % hlasov. Francúzsko tak zdôrazňuje, že zmluvy uzavreté spoločnosťou SAGEB nemožno uzavrieť bez súhlasu spoločnosti Véolia a že schválenie zmlúv s leteckými spoločnosťami spoločnosťou Véolia znamená, že tieto zmluvy sú v súlade s trhovými postupmi. |
| --- | --- |

(99)

Francúzsko okrem toho tvrdí, že spoločnosť SAGEB neprijíma žiadne prevádzkové dotácie (okrem dotácií týkajúcich sa činností patriacich do právomocí orgánu verejnej moci) a že riziká a povinnosti spoločnosti SAGEB sa delia medzi komoru CCIO a spoločnosť Véolia. Konkrétne rozhodnutia spoločnosti SAGEB týkajúce sa uzavretia zmlúv s leteckými spoločnosťami na základe akcionárskej zmluvy uzavretej medzi komorou CCIO (51 % hlasov) a súkromnou spoločnosťou Véolia (49 % hlasov) podliehajú schváleniu akcionárov kvalifikovanou väčšinou 75 % hlasov. Francúzsko tak zdôrazňuje, že zmluvy uzavreté spoločnosťou SAGEB nemožno uzavrieť bez súhlasu spoločnosti Véolia a že schválenie zmlúv s leteckými spoločnosťami spoločnosťou Véolia znamená, že tieto zmluvy sú v súlade s trhovými postupmi.

| (100) | Francúzsko takisto uviedlo, že sa na letisku neuskutočnila žiadna investícia na osobitný účet leteckej spoločnosti. Prevádzkovateľ letiska najmä nadviazal kontakt s mnohými leteckými spoločnosťami s cieľom diverzifikovať svoju klientelu. Napriek tomu, že Ryanair v rokoch 1999 až 2011 zabezpečoval 80 až 90 % letiskovej prevádzky, infraštruktúra je nediskriminačne prístupná všetkým leteckým spoločnostiam a vybudovala sa v rámci plánu rozvoja letiska bez toho, aby sa viazala na konkrétnu zmluvu. |
| --- | --- |

(100)

Francúzsko takisto uviedlo, že sa na letisku neuskutočnila žiadna investícia na osobitný účet leteckej spoločnosti. Prevádzkovateľ letiska najmä nadviazal kontakt s mnohými leteckými spoločnosťami s cieľom diverzifikovať svoju klientelu. Napriek tomu, že Ryanair v rokoch 1999 až 2011 zabezpečoval 80 až 90 % letiskovej prevádzky, infraštruktúra je nediskriminačne prístupná všetkým leteckým spoločnostiam a vybudovala sa v rámci plánu rozvoja letiska bez toho, aby sa viazala na konkrétnu zmluvu.

6.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

6.1.   Pripomienky zainteresovaných strán k usmerneniam z roku 2014 v tejto veci

Pripomienky zainteresovaných strán k usmerneniam z roku 2014 v tejto veci

6.1.1.   Spoločné pripomienky komory CCIO, združenia SMABT a spoločnosti SAGEB

Spoločné pripomienky komory CCIO, združenia SMABT a spoločnosti SAGEB

| (101) | Pokiaľ ide o investičné dotácie, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, komora CCIO, spoločnosť SAGEB a združenie SMABT si uvedomujú, že ich zlučiteľnosť sa bude posudzovať na základe usmernení z roku 2005. Okrem toho dotácie poskytnuté letisku v Beauvais pred 12. decembrom 2000 nebudú spochybnené na základe pravidiel štátnej pomoci v súlade s judikatúrou vo veci Aéroports de Paris (48). |
| --- | --- |

(101)

Pokiaľ ide o investičné dotácie, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, komora CCIO, spoločnosť SAGEB a združenie SMABT si uvedomujú, že ich zlučiteľnosť sa bude posudzovať na základe usmernení z roku 2005. Okrem toho dotácie poskytnuté letisku v Beauvais pred 12. decembrom 2000 nebudú spochybnené na základe pravidiel štátnej pomoci v súlade s judikatúrou vo veci Aéroports de Paris (48).

48

| (102) | Pokiaľ ide o finančné vzťahy medzi letiskom v Beauvais a leteckými spoločnosťami, ktoré na ňom pôsobia, komora CCIO, spoločnosť SAGEB a združenie SMABT si uvedomujú, že sa budú posudzovať z hľadiska nových usmernení z roku 2014. |
| --- | --- |

(102)

Pokiaľ ide o finančné vzťahy medzi letiskom v Beauvais a leteckými spoločnosťami, ktoré na ňom pôsobia, komora CCIO, spoločnosť SAGEB a združenie SMABT si uvedomujú, že sa budú posudzovať z hľadiska nových usmernení z roku 2014.

6.1.2.   Pripomienky Air France

Pripomienky Air France

| (103) | Spoločnosť Air France v rámci prešetrovania poskytla pripomienky obmedzené na uplatňovanie usmernení z roku 2014. Air France spochybňuje uplatnenie usmernení z roku 2014 na prípady týkajúce sa príspevkov na prevádzku letísk, a to aj vtedy, ak boli vyplatené pred ich zverejnením, pričom sa opiera o rôzne dôvody:






  — | Air France sa domnieva, že ide o uplatňovanie usmernení z roku 2014 so spätnou účinnosťou, ktoré zvýhodňuje nečestné subjekty legitimizovaním konania, ktoré v čase, keď k nemu došlo, nebolo v súlade s platnými pravidlami. Naopak, tento prístup penalizuje tie subjekty, ktoré sa riadili predchádzajúcimi usmerneniami a neprijali verejné prostriedky, |
| --- | --- | --- |

(103)

Spoločnosť Air France v rámci prešetrovania poskytla pripomienky obmedzené na uplatňovanie usmernení z roku 2014. Air France spochybňuje uplatnenie usmernení z roku 2014 na prípady týkajúce sa príspevkov na prevádzku letísk, a to aj vtedy, ak boli vyplatené pred ich zverejnením, pričom sa opiera o rôzne dôvody:

—

Air France sa domnieva, že ide o uplatňovanie usmernení z roku 2014 so spätnou účinnosťou, ktoré zvýhodňuje nečestné subjekty legitimizovaním konania, ktoré v čase, keď k nemu došlo, nebolo v súlade s platnými pravidlami. Naopak, tento prístup penalizuje tie subjekty, ktoré sa riadili predchádzajúcimi usmerneniami a neprijali verejné prostriedky,

| — | Air France zároveň zdôrazňuje, že spätné uplatnenie usmernení z roku 2014 na príspevky na prevádzku poskytnuté letiskám je v rozpore so všeobecnými právnymi zásadami a s judikatúrou Únie, |
| --- | --- |

—

Air France zároveň zdôrazňuje, že spätné uplatnenie usmernení z roku 2014 na príspevky na prevádzku poskytnuté letiskám je v rozpore so všeobecnými právnymi zásadami a s judikatúrou Únie,

| — | Air France sa domnieva, že usmernenia z roku 2014 zvýhodnia nové hospodárske subjekty na úkor historických hospodárskych subjektov. Tým, že usmernenia umožňujú novému leteckému dopravcovi, aby zaplatil len prírastkové náklady súvisiace s jeho činnosťou, sa diskriminujú etablovaní prevádzkovatelia letísk, ktorí podliehajú vyšším poplatkom, |
| --- | --- |

—

Air France sa domnieva, že usmernenia z roku 2014 zvýhodnia nové hospodárske subjekty na úkor historických hospodárskych subjektov. Tým, že usmernenia umožňujú novému leteckému dopravcovi, aby zaplatil len prírastkové náklady súvisiace s jeho činnosťou, sa diskriminujú etablovaní prevádzkovatelia letísk, ktorí podliehajú vyšším poplatkom,

| — | Air France napokon pripomína, že podmienka nediskriminačného prístupu k letiskovej infraštruktúre sa síce môže zdať v teórii ľahko splniteľná, no prax je úplne iná, keďže určité prevádzkové modely sú vedome znevýhodnené. |
| --- | --- |

—

Air France napokon pripomína, že podmienka nediskriminačného prístupu k letiskovej infraštruktúre sa síce môže zdať v teórii ľahko splniteľná, no prax je úplne iná, keďže určité prevádzkové modely sú vedome znevýhodnené.

6.2.   Spoločné pripomienky komory CCIO, združenia SMABT a spoločnosti SAGEB

Spoločné pripomienky komory CCIO, združenia SMABT a spoločnosti SAGEB

| (104) | Komora CCIO, združenie SMABT a spoločnosť SAGEB predložili Komisii spoločné pripomienky. |
| --- | --- |

(104)

Komora CCIO, združenie SMABT a spoločnosť SAGEB predložili Komisii spoločné pripomienky.

6.2.1.   Finančná podpora pre letisko v Beauvais

Finančná podpora pre letisko v Beauvais

| (105) | Pokiaľ ide o investičnú pomoc a prevádzkovú pomoc, ktorá je predmetom formálneho vyšetrovacieho konania, komora CCIO, združenie SMABT a spoločnosť SAGEB v plnom rozsahu odkazujú na pripomienky Francúzska. |
| --- | --- |

(105)

Pokiaľ ide o investičnú pomoc a prevádzkovú pomoc, ktorá je predmetom formálneho vyšetrovacieho konania, komora CCIO, združenie SMABT a spoločnosť SAGEB v plnom rozsahu odkazujú na pripomienky Francúzska.

| (106) | Na podporu tvrdení Francúzska okrem toho poskytli komora CCIO, združenie SMABT a spoločnosť SAGEB analýzu hospodárskej súťaže zo strany letiska v Beauvais na trhu osobnej dopravy, ktorú vykonala nezávislá agentúra Microeconomix. V tejto štúdii sa dospelo k záveru, že pomoc letisku v Beauvais neovplyvnila obchod do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(106)

Na podporu tvrdení Francúzska okrem toho poskytli komora CCIO, združenie SMABT a spoločnosť SAGEB analýzu hospodárskej súťaže zo strany letiska v Beauvais na trhu osobnej dopravy, ktorú vykonala nezávislá agentúra Microeconomix. V tejto štúdii sa dospelo k záveru, že pomoc letisku v Beauvais neovplyvnila obchod do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

| (107) | Po prvé podľa štúdie pomoc vyplatená letisku v Beauvais neovplyvnila hospodársku súťaž s ďalšími dvoma parížskymi letiskami Roissy a Orly. Z hľadiska dopytu sa v štúdii nevylučuje aspoň čiastočná zastupiteľnosť letísk Roissy a Orly letiskom v Beauvais, keďže tieto tri letiská čiastočne zdieľajú spoločnú spádovú oblasť (49). Hoci letisko v Beauvais v rokoch 2000 až 2011 prijímalo výlučne nízkonákladovú dopravu, letiská Orly a Roissy takisto prijímali nízkonákladovú dopravu, ktorá však v roku 2011 predstavovala len 13,6 % celkovej prevádzky týchto dvoch letísk, čo zodpovedá menšinovému podielu (50). V štúdii sa však vylučuje, že investičná pomoc mohla ovplyvniť obchod, a to z týchto dôvodov:






  — | zo štúdie vyplýva, že podiel letiska v Beauvais na trhu zostal nízky (napríklad 4 % v roku 2011) v rámci trhu regionálnych letísk, ktoré spolu s letiskami Roissy a Orly vytvára. Na osobitnom trhu nízkonákladovej dopravy v parížskom regióne dosiahol v roku 2011 trhový podiel letiska v Beauvais 31 % v porovnaní s letiskami Roissy a Orly, |
| --- | --- | --- |

(107)

Po prvé podľa štúdie pomoc vyplatená letisku v Beauvais neovplyvnila hospodársku súťaž s ďalšími dvoma parížskymi letiskami Roissy a Orly. Z hľadiska dopytu sa v štúdii nevylučuje aspoň čiastočná zastupiteľnosť letísk Roissy a Orly letiskom v Beauvais, keďže tieto tri letiská čiastočne zdieľajú spoločnú spádovú oblasť (49). Hoci letisko v Beauvais v rokoch 2000 až 2011 prijímalo výlučne nízkonákladovú dopravu, letiská Orly a Roissy takisto prijímali nízkonákladovú dopravu, ktorá však v roku 2011 predstavovala len 13,6 % celkovej prevádzky týchto dvoch letísk, čo zodpovedá menšinovému podielu (50). V štúdii sa však vylučuje, že investičná pomoc mohla ovplyvniť obchod, a to z týchto dôvodov:

49

nízkonákladovú

nízkonákladovú

50

—

zo štúdie vyplýva, že podiel letiska v Beauvais na trhu zostal nízky (napríklad 4 % v roku 2011) v rámci trhu regionálnych letísk, ktoré spolu s letiskami Roissy a Orly vytvára. Na osobitnom trhu nízkonákladovej dopravy v parížskom regióne dosiahol v roku 2011 trhový podiel letiska v Beauvais 31 % v porovnaní s letiskami Roissy a Orly,

nízkonákladovej

| — | pomoc nebránila rozvoju nízkonákladovej dopravy na letiskách Orly a Roissy. V skutočnosti sa podiel tejto dopravy na celkovom objeme prevádzky týchto dvoch letísk v rokoch 2009 až 2010 zvýšil o 5,7 % a potom v rokoch 2010 až 2011 o 11,3 % takým spôsobom, že ak aj rozvoj letiska v Beauvais mohol obmedziť počet nových nízkonákladových spojení otvorených na ostatných dvoch letiskách, týmto zvýšeným podielom sa ich rozvoj nespomalil, |
| --- | --- |

—

pomoc nebránila rozvoju nízkonákladovej dopravy na letiskách Orly a Roissy. V skutočnosti sa podiel tejto dopravy na celkovom objeme prevádzky týchto dvoch letísk v rokoch 2009 až 2010 zvýšil o 5,7 % a potom v rokoch 2010 až 2011 o 11,3 % takým spôsobom, že ak aj rozvoj letiska v Beauvais mohol obmedziť počet nových nízkonákladových spojení otvorených na ostatných dvoch letiskách, týmto zvýšeným podielom sa ich rozvoj nespomalil,

nízkonákladovej

| — | zdôrazňuje, že žiadna z leteckých spoločností pôsobiacich na letisku v Beauvais nepôsobila na ostatných dvoch letiskách v Paríži a že niektoré destinácie boli dostupné len z letiska v Beauvais (Bari, Bergen, Cagliari, Kluž, Katowice, Lodž alebo aj Shannon), |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že žiadna z leteckých spoločností pôsobiacich na letisku v Beauvais nepôsobila na ostatných dvoch letiskách v Paríži a že niektoré destinácie boli dostupné len z letiska v Beauvais (Bari, Bergen, Cagliari, Kluž, Katowice, Lodž alebo aj Shannon),

| — | z podrobnej analýzy vzorky destinácií, ktoré bežne obsluhujú letiská Roissy, Orly a letisko v Beauvais (51), vyplýva, že údaje potvrdzujú skôr priamu hospodársku súťaž medzi letiskami Orly a Roissy a relatívnu nezávislosť dopravy na letisku v Beauvais. Napríklad pri spojení z Paríža do Barcelony, ktoré obsluhujú tieto tri parížske letiská, sa v štúdii zistil prudký pokles dopytu na letisku Roissy v rokoch 2008 až 2010, čo viedlo k prudkému zvýšeniu dopytu na letisku Orly, zatiaľ čo prevádzka na letisku v Beauvais (52) bola v tom istom období stabilná. Táto pripomienka je ešte zjavnejšia pri spojení z Paríža do Ríma alebo aj z Paríža do Milána, pri ktorých krivky v prípade letísk Roissy a Orly do značnej miery korelujú, zatiaľ čo v prípade letiska v Beauvais sa krivka vyvíja nezávisle. Pokiaľ ide o spojenia do Dublinu a Štokholmu obsluhované len letiskom v Beauvais a letiskom Roissy, keď v rokoch 2007 až 2011 klesal objem prevádzky na letisku v Beauvais, klesal takisto aj na letisku Roissy (v prípade Dublinu) alebo stagnoval (v prípade Štokholmu), |
| --- | --- |

—

z podrobnej analýzy vzorky destinácií, ktoré bežne obsluhujú letiská Roissy, Orly a letisko v Beauvais (51), vyplýva, že údaje potvrdzujú skôr priamu hospodársku súťaž medzi letiskami Orly a Roissy a relatívnu nezávislosť dopravy na letisku v Beauvais. Napríklad pri spojení z Paríža do Barcelony, ktoré obsluhujú tieto tri parížske letiská, sa v štúdii zistil prudký pokles dopytu na letisku Roissy v rokoch 2008 až 2010, čo viedlo k prudkému zvýšeniu dopytu na letisku Orly, zatiaľ čo prevádzka na letisku v Beauvais (52) bola v tom istom období stabilná. Táto pripomienka je ešte zjavnejšia pri spojení z Paríža do Ríma alebo aj z Paríža do Milána, pri ktorých krivky v prípade letísk Roissy a Orly do značnej miery korelujú, zatiaľ čo v prípade letiska v Beauvais sa krivka vyvíja nezávisle. Pokiaľ ide o spojenia do Dublinu a Štokholmu obsluhované len letiskom v Beauvais a letiskom Roissy, keď v rokoch 2007 až 2011 klesal objem prevádzky na letisku v Beauvais, klesal takisto aj na letisku Roissy (v prípade Dublinu) alebo stagnoval (v prípade Štokholmu),

51

52

| — | v štúdii sa uvádza, že zastupiteľnosť letiska v Beauvais parížskymi letiskami, ak existuje, zostáva obmedzená. Dostupnosť z Paríža zostáva vo veľkej miere v prospech letísk Orly a Roissy bez ohľadu na zvolený dopravný prostriedok (53). Preto len cestujúci, ktorí nie sú veľmi citliví na čas presunu (a teda veľmi citliví na ceny), považujú letisko v Beauvais za skutočnú alternatívu k ostatným dvom parížskym letiskám, |
| --- | --- |

—

v štúdii sa uvádza, že zastupiteľnosť letiska v Beauvais parížskymi letiskami, ak existuje, zostáva obmedzená. Dostupnosť z Paríža zostáva vo veľkej miere v prospech letísk Orly a Roissy bez ohľadu na zvolený dopravný prostriedok (53). Preto len cestujúci, ktorí nie sú veľmi citliví na čas presunu (a teda veľmi citliví na ceny), považujú letisko v Beauvais za skutočnú alternatívu k ostatným dvom parížskym letiskám,

53

| — | v štúdii sa okrem toho zdôrazňuje, že existencia letiska v Beauvais umožnila zamedziť preťaženiu parížskych letísk (Roissy a Orly). Pripomína najmä to, že letisko Orly podlieha limitu objemu leteckej prevádzky, ktorý sa v roku 2011 takmer naplnil, čím sa stalo preťaženým letiskom, ktoré by tak v prípade neexistencie letiska v Beauvais nemalo žiadny alebo by malo aspoň oveľa menší prospech z nárastu objemu prevádzky. Pokiaľ ide o letisko Roissy, štúdia sa zakladá na správe Európskej komisie z marca 2011, v ktorej sa uvádza, že letisko by do roku 2025 zaznamenalo dopyt prevyšujúci jeho kapacity. |
| --- | --- |

—

v štúdii sa okrem toho zdôrazňuje, že existencia letiska v Beauvais umožnila zamedziť preťaženiu parížskych letísk (Roissy a Orly). Pripomína najmä to, že letisko Orly podlieha limitu objemu leteckej prevádzky, ktorý sa v roku 2011 takmer naplnil, čím sa stalo preťaženým letiskom, ktoré by tak v prípade neexistencie letiska v Beauvais nemalo žiadny alebo by malo aspoň oveľa menší prospech z nárastu objemu prevádzky. Pokiaľ ide o letisko Roissy, štúdia sa zakladá na správe Európskej komisie z marca 2011, v ktorej sa uvádza, že letisko by do roku 2025 zaznamenalo dopyt prevyšujúci jeho kapacity.

| (108) | Po druhé podľa štúdie rozvoj letiska v Beauvais neovplyvnil možnú hospodársku súťaž s inými železničnými spojeniami prevádzkovanými z Paríža do vnútroštátnych a medzinárodných destinácií (54). |
| --- | --- |

(108)

Po druhé podľa štúdie rozvoj letiska v Beauvais neovplyvnil možnú hospodársku súťaž s inými železničnými spojeniami prevádzkovanými z Paríža do vnútroštátnych a medzinárodných destinácií (54).

54

6.2.2.   Finančná podpora pre letecké spoločnosti

Finančná podpora pre letecké spoločnosti

| (109) | Komora CCIO, združenie SMABT a spoločnosť SAGEB uvádzajú, že komora CCIO a spoločnosť SAGEB ako postupní prevádzkovatelia letiska v Beauvais konali vo svojich zmluvných vzťahoch s leteckými spoločnosťami prevádzkujúcimi spojenia na toto letisko a z neho v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(109)

Komora CCIO, združenie SMABT a spoločnosť SAGEB uvádzajú, že komora CCIO a spoločnosť SAGEB ako postupní prevádzkovatelia letiska v Beauvais konali vo svojich zmluvných vzťahoch s leteckými spoločnosťami prevádzkujúcimi spojenia na toto letisko a z neho v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (110) | Komora CCIO, spoločnosť SAGEB a združenie SMABT v tejto súvislosti odkázali na analýzy, ktoré vykonalo Francúzsko, a okrem toho zaslali Komisii aj podrobný podnikateľský plán týkajúci sa zmluvy z 12. februára 2002 uzavretej so spoločnosťou Ryanair. Podľa týchto subjektov tento podnikateľský plán preukazuje perspektívy ziskovosti tejto zmluvy pre hospodársku činnosť letiska v Beauvais. |
| --- | --- |

(110)

Komora CCIO, spoločnosť SAGEB a združenie SMABT v tejto súvislosti odkázali na analýzy, ktoré vykonalo Francúzsko, a okrem toho zaslali Komisii aj podrobný podnikateľský plán týkajúci sa zmluvy z 12. februára 2002 uzavretej so spoločnosťou Ryanair. Podľa týchto subjektov tento podnikateľský plán preukazuje perspektívy ziskovosti tejto zmluvy pre hospodársku činnosť letiska v Beauvais.

6.3.   Pripomienky leteckej spoločnosti Ryanair

Pripomienky leteckej spoločnosti Ryanair

| (111) | Letecká spoločnosť Ryanair sa vyjadrila iba k finančnej podpore, ktorú leteckým spoločnostiam poskytli postupní správcovia letiska v Beauvais, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia. Ide o tieto pripomienky. |
| --- | --- |

(111)

Letecká spoločnosť Ryanair sa vyjadrila iba k finančnej podpore, ktorú leteckým spoločnostiam poskytli postupní správcovia letiska v Beauvais, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia. Ide o tieto pripomienky.

| (112) | Po prvé spoločnosť Ryanair spochybňuje, že zmluvy o letiskových službách uzavreté v danom prípade sú pripísateľné štátu a že boli financované zo štátnych prostriedkov. Podľa spoločnosti Ryanair totiž komora CCIO nepredstavuje len iný rozmer francúzskeho štátu a pripísateľnosť nemožno stanoviť len na základe toho, že CCIO je verejnoprávny podnik, a teda je pod kontrolou francúzskeho štátu. Okrem toho poplatky nepredstavujú všetky zdroje komory CCIO: spoločnosť sa domnieva, že komora CCIO využívala svoje vlastné zdroje pochádzajúce z jej obchodných činností. Pokiaľ ide o spoločnosť SAGEB, vzhľadom na rozdelenie jej kapitálu spoločnosť Ryanair spochybňuje, že ju možno považovať za spoločnosť konajúcu pod kontrolou orgánov verejnej moci a na základe ich usmernení. |
| --- | --- |

(112)

Po prvé spoločnosť Ryanair spochybňuje, že zmluvy o letiskových službách uzavreté v danom prípade sú pripísateľné štátu a že boli financované zo štátnych prostriedkov. Podľa spoločnosti Ryanair totiž komora CCIO nepredstavuje len iný rozmer francúzskeho štátu a pripísateľnosť nemožno stanoviť len na základe toho, že CCIO je verejnoprávny podnik, a teda je pod kontrolou francúzskeho štátu. Okrem toho poplatky nepredstavujú všetky zdroje komory CCIO: spoločnosť sa domnieva, že komora CCIO využívala svoje vlastné zdroje pochádzajúce z jej obchodných činností. Pokiaľ ide o spoločnosť SAGEB, vzhľadom na rozdelenie jej kapitálu spoločnosť Ryanair spochybňuje, že ju možno považovať za spoločnosť konajúcu pod kontrolou orgánov verejnej moci a na základe ich usmernení.

| (113) | Po druhé sa Ryanair domnieva, že zmluvy o letiskových službách boli uzavreté v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(113)

Po druhé sa Ryanair domnieva, že zmluvy o letiskových službách boli uzavreté v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (114) | V tejto súvislosti sa Ryanair domnieva, že Komisia musí porovnať zmluvy uzavreté s letiskom v Beauvais so zmluvami uzavretými s letiskami, ktoré pôsobia ako súkromní investori. Odvolávajúc sa na judikatúru Súdneho dvora (55) tvrdí, že iba v prípade, ak by nebola k dispozícii žiadna zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, by Komisia mala prijať prístup založený na nákladoch. |
| --- | --- |

(114)

V tejto súvislosti sa Ryanair domnieva, že Komisia musí porovnať zmluvy uzavreté s letiskom v Beauvais so zmluvami uzavretými s letiskami, ktoré pôsobia ako súkromní investori. Odvolávajúc sa na judikatúru Súdneho dvora (55) tvrdí, že iba v prípade, ak by nebola k dispozícii žiadna zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, by Komisia mala prijať prístup založený na nákladoch.

55

| (115) | Okrem toho, aj keby Komisia prijala prístup založený na nákladoch, Ryanair sa domnieva, že zmluvy o letiskových službách boli uzavreté v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a že boli pre letisko v Beauvais jednoznačne ziskové. Na podporu svojich argumentov Ryanair predložil štúdiu nezávislej agentúry Oxera, v ktorej sa preukazuje, že všetky zmluvy o letiskových službách, ktoré uzavrel s letiskom v Beauvais, boli v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (56). |
| --- | --- |

(115)

Okrem toho, aj keby Komisia prijala prístup založený na nákladoch, Ryanair sa domnieva, že zmluvy o letiskových službách boli uzavreté v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a že boli pre letisko v Beauvais jednoznačne ziskové. Na podporu svojich argumentov Ryanair predložil štúdiu nezávislej agentúry Oxera, v ktorej sa preukazuje, že všetky zmluvy o letiskových službách, ktoré uzavrel s letiskom v Beauvais, boli v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (56).

56

| (116) | Vzhľadom na to, že predmetné opatrenia nepredstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, nie je podľa spoločnosti Ryanair potrebné skúmať ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(116)

Vzhľadom na to, že predmetné opatrenia nepredstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, nie je podľa spoločnosti Ryanair potrebné skúmať ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom.

6.4.   Pripomienky leteckej spoločnosti Wizz Air

Pripomienky leteckej spoločnosti Wizz Air

| (117) | Letecká spoločnosť Wizz Air sa vyjadrila iba k finančnej podpore, ktorú leteckým spoločnostiam poskytli postupní správcovia letiska v Beauvais, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia. Ide o tieto pripomienky. |
| --- | --- |

(117)

Letecká spoločnosť Wizz Air sa vyjadrila iba k finančnej podpore, ktorú leteckým spoločnostiam poskytli postupní správcovia letiska v Beauvais, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia. Ide o tieto pripomienky.

| (118) | Po prvé Wizz Air spochybňuje, že zmluvy o letiskových službách uzavreté v danom prípade sú pripísateľné štátu a že boli financované zo štátnych prostriedkov. Podľa spoločnosti Wizz Air komora CCIO nepredstavuje iný rozmer francúzskeho štátu a že pripísateľnosť možno stanoviť len na základe toho, že CCIO je verejnoprávny podnik, a teda je pod kontrolou francúzskeho štátu. Wizz Air najmä tvrdí, že Francúzsko nemá právomoc zúčastniť sa na rozhodovacom procese komory CCIO, keďže úloha francúzskeho štátu sa obmedzuje na vykonávanie dohľadu v súvislosti s určitými rozhodnutiami. Okrem toho poplatky nepredstavujú všetky zdroje komory CCIO: spoločnosť sa domnieva, že komora CCIO využívala svoje vlastné zdroje pochádzajúce z jej obchodných činností. Pokiaľ ide o spoločnosť SAGEB, vzhľadom na rozdelenie jej kapitálu Wizz Air spochybňuje, že ju možno považovať za spoločnosť konajúcu pod kontrolou orgánov verejnej moci a na základe ich usmernení. Takýto prístup by bol v rozpore s judikatúrou vo veci Stardust Marine, podľa ktorej
  „len samotné kritérium štátnej kontroly nad podnikom nie je dostatočné na preukázanie pripísateľnosti správania tohto podniku štátu“
   (57). |
| --- | --- |

(118)

Po prvé Wizz Air spochybňuje, že zmluvy o letiskových službách uzavreté v danom prípade sú pripísateľné štátu a že boli financované zo štátnych prostriedkov. Podľa spoločnosti Wizz Air komora CCIO nepredstavuje iný rozmer francúzskeho štátu a že pripísateľnosť možno stanoviť len na základe toho, že CCIO je verejnoprávny podnik, a teda je pod kontrolou francúzskeho štátu. Wizz Air najmä tvrdí, že Francúzsko nemá právomoc zúčastniť sa na rozhodovacom procese komory CCIO, keďže úloha francúzskeho štátu sa obmedzuje na vykonávanie dohľadu v súvislosti s určitými rozhodnutiami. Okrem toho poplatky nepredstavujú všetky zdroje komory CCIO: spoločnosť sa domnieva, že komora CCIO využívala svoje vlastné zdroje pochádzajúce z jej obchodných činností. Pokiaľ ide o spoločnosť SAGEB, vzhľadom na rozdelenie jej kapitálu Wizz Air spochybňuje, že ju možno považovať za spoločnosť konajúcu pod kontrolou orgánov verejnej moci a na základe ich usmernení. Takýto prístup by bol v rozpore s judikatúrou vo veci Stardust Marine, podľa ktorej
  „len samotné kritérium štátnej kontroly nad podnikom nie je dostatočné na preukázanie pripísateľnosti správania tohto podniku štátu“
   (57).

„len samotné kritérium štátnej kontroly nad podnikom nie je dostatočné na preukázanie pripísateľnosti správania tohto podniku štátu“

57

| (119) | Po druhé sa Wizz Air domnieva, že zmluvy o letiskových službách boli uzavreté v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(119)

Po druhé sa Wizz Air domnieva, že zmluvy o letiskových službách boli uzavreté v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (120) | V tejto súvislosti sa Wizz Air rovnako ako Ryanair domnieva, že Komisia musí porovnať zmluvy uzavreté s letiskom v Beauvais so zmluvami uzavretými s letiskami, ktoré pôsobia ako súkromní investori. Odvolávajúc sa na judikatúru Súdneho dvora (58) Wizz Air tvrdí, že iba v prípade, ak by nebola k dispozícii žiadna zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, by Komisia mala prijať prístup založený na nákladoch (59). |
| --- | --- |

(120)

V tejto súvislosti sa Wizz Air rovnako ako Ryanair domnieva, že Komisia musí porovnať zmluvy uzavreté s letiskom v Beauvais so zmluvami uzavretými s letiskami, ktoré pôsobia ako súkromní investori. Odvolávajúc sa na judikatúru Súdneho dvora (58) Wizz Air tvrdí, že iba v prípade, ak by nebola k dispozícii žiadna zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, by Komisia mala prijať prístup založený na nákladoch (59).

58

59

| (121) | Okrem toho, aj keby Komisia prijala prístup založený na nákladoch, Wizz Air sa domnieva, že zmluvy o letiskových službách boli uzavreté v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a že boli pre letisko v Beauvais jednoznačne ziskové. Na podporu svojich argumentov Wizz Air predložil štúdiu nezávislej agentúry Oxera, v ktorej sa preukazuje, že všetky zmluvy o letiskových službách, ktoré uzavrel s letiskom v Beauvais, boli v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (60). |
| --- | --- |

(121)

Okrem toho, aj keby Komisia prijala prístup založený na nákladoch, Wizz Air sa domnieva, že zmluvy o letiskových službách boli uzavreté v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a že boli pre letisko v Beauvais jednoznačne ziskové. Na podporu svojich argumentov Wizz Air predložil štúdiu nezávislej agentúry Oxera, v ktorej sa preukazuje, že všetky zmluvy o letiskových službách, ktoré uzavrel s letiskom v Beauvais, boli v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (60).

60

| (122) | V tomto zmysle Wizz Air takisto potvrdzuje stanovisko Komisie, že zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa musí uplatňovať vzhľadom na všetky zmluvné a obchodné dohody uzavreté s postupnými správcami letiska v Beauvais. V zmluve o letiskových službách uzavretej medzi spoločnosťou Wizz Air a komorou CCIO v roku 2005 sa stanovila výška marketingového príspevku komory CCIO 0,75 EUR za odlietajúceho cestujúceho z letiska v Beauvais. Tento príspevok sa v zmluve o letiskových službách z 1. júna 2009 znížil na 0,375 EUR za odlietajúceho cestujúceho. Podľa spoločnosti Wizz Air tieto platby neboli určené pre túto spoločnosť, ale boli prevedené priamo na bankový účet a boli použité výhradne na vyplatenie tretích strán, ktoré neboli nijak prepojené so spoločnosťou Wizz Air, a na poskytovanie marketingových služieb, ako sú reklamné kampane v novinách alebo na internete. |
| --- | --- |

(122)

V tomto zmysle Wizz Air takisto potvrdzuje stanovisko Komisie, že zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa musí uplatňovať vzhľadom na všetky zmluvné a obchodné dohody uzavreté s postupnými správcami letiska v Beauvais. V zmluve o letiskových službách uzavretej medzi spoločnosťou Wizz Air a komorou CCIO v roku 2005 sa stanovila výška marketingového príspevku komory CCIO 0,75 EUR za odlietajúceho cestujúceho z letiska v Beauvais. Tento príspevok sa v zmluve o letiskových službách z 1. júna 2009 znížil na 0,375 EUR za odlietajúceho cestujúceho. Podľa spoločnosti Wizz Air tieto platby neboli určené pre túto spoločnosť, ale boli prevedené priamo na bankový účet a boli použité výhradne na vyplatenie tretích strán, ktoré neboli nijak prepojené so spoločnosťou Wizz Air, a na poskytovanie marketingových služieb, ako sú reklamné kampane v novinách alebo na internete.

7.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (123) | Francúzsko neprejavilo záujem odpovedať na pripomienky zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(123)

Francúzsko neprejavilo záujem odpovedať na pripomienky zainteresovaných strán.

8.   POSÚDENIE OPATRENÍ

POSÚDENIE OPATRENÍ

8.1.   Finančná podpora pre komoru CCIO a spoločnosť SAGEB

Finančná podpora pre komoru CCIO a spoločnosť SAGEB

8.1.1.   Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (124) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ každá pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(124)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ každá pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (125) | Na to, aby bolo možné označiť opatrenie za štátnu pomoc, musia byť splnené tieto kumulatívne podmienky:






  — | príjemcom pomoci je podnik v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, čo znamená, že vykonáva hospodársku činnosť, |
| --- | --- | --- |

(125)

Na to, aby bolo možné označiť opatrenie za štátnu pomoc, musia byť splnené tieto kumulatívne podmienky:

—

príjemcom pomoci je podnik v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, čo znamená, že vykonáva hospodársku činnosť,

| — | predmetné opatrenie sa poskytuje zo štátnych prostriedkov a je pripísateľné štátu, |
| --- | --- |

—

predmetné opatrenie sa poskytuje zo štátnych prostriedkov a je pripísateľné štátu,

| — | predmetné opatrenie poskytuje príjemcovi alebo príjemcom hospodársku výhodu, |
| --- | --- |

—

predmetné opatrenie poskytuje príjemcovi alebo príjemcom hospodársku výhodu,

| — | predmetné opatrenie musí byť selektívne v tom, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitého tovaru, a |
| --- | --- |

—

predmetné opatrenie musí byť selektívne v tom, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitého tovaru, a

| — | predmetné opatrenie narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

predmetné opatrenie narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

8.1.1.1.   Investičné dotácie

Investičné dotácie

Hospodárska činnosť

Hospodárska činnosť

| (126) | Článok 107 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje v prípade, že štát „vykonáva verejnú právomoc“ (61), ani v prípade, že verejné subjekty konajú „ako verejné orgány“ (62). Subjekt možno pokladať za subjekt vykonávajúci verejnú právomoc, ak predmetná činnosť tvorí súčasť základných funkcií štátu, alebo je spojená s týmito funkciami svojou povahou, cieľom a pravidlami, ktorým podlieha. Z usmernení z roku 2014 (63) navyše vyplýva, že nie všetky činnosti letiska majú nevyhnutne hospodársku povahu. Súdny dvor rozhodol, že činnosti, ktoré sú obvykle zodpovednosťou štátu pri vykonávaní jeho právomocí ako verejného orgánu, nie sú hospodárskej povahy a vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pravidiel štátnej pomoci. Na letisku sú činnosti ako riadenie letovej prevádzky (64), práca policajných (65), colných a protipožiarnych (66) orgánov a činnosti potrebné na zabezpečenie civilného letectva pred protiprávnymi činmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností sú vo všeobecnosti považované za činnosti nehospodárskej povahy. |
| --- | --- |

(126)

Článok 107 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje v prípade, že štát „vykonáva verejnú právomoc“ (61), ani v prípade, že verejné subjekty konajú „ako verejné orgány“ (62). Subjekt možno pokladať za subjekt vykonávajúci verejnú právomoc, ak predmetná činnosť tvorí súčasť základných funkcií štátu, alebo je spojená s týmito funkciami svojou povahou, cieľom a pravidlami, ktorým podlieha. Z usmernení z roku 2014 (63) navyše vyplýva, že nie všetky činnosti letiska majú nevyhnutne hospodársku povahu. Súdny dvor rozhodol, že činnosti, ktoré sú obvykle zodpovednosťou štátu pri vykonávaní jeho právomocí ako verejného orgánu, nie sú hospodárskej povahy a vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pravidiel štátnej pomoci. Na letisku sú činnosti ako riadenie letovej prevádzky (64), práca policajných (65), colných a protipožiarnych (66) orgánov a činnosti potrebné na zabezpečenie civilného letectva pred protiprávnymi činmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností sú vo všeobecnosti považované za činnosti nehospodárskej povahy.

61

62

63

64

65

66

| (127) | Verejné financovanie takýchto nehospodárskych činností však nepredstavuje štátnu pomoc, ale malo by byť obmedzené výlučne na nahradenie vzniknutých nákladov a nesmie sa používať na iné činnosti. Akákoľvek možná nadmerná náhrada nákladov vzniknutých v súvislosti s nehospodárskymi činnosťami zo strany orgánov verejnej moci môže predstavovať štátnu pomoc. Navyše, ak letisko vykonáva okrem hospodárskych činností aj nehospodárske činnosti, vyžaduje sa samostatné účtovanie nákladov, aby sa zabránilo akémukoľvek presunu verejných prostriedkov medzi nehospodárskymi a hospodárskymi činnosťami. |
| --- | --- |

(127)

Verejné financovanie takýchto nehospodárskych činností však nepredstavuje štátnu pomoc, ale malo by byť obmedzené výlučne na nahradenie vzniknutých nákladov a nesmie sa používať na iné činnosti. Akákoľvek možná nadmerná náhrada nákladov vzniknutých v súvislosti s nehospodárskymi činnosťami zo strany orgánov verejnej moci môže predstavovať štátnu pomoc. Navyše, ak letisko vykonáva okrem hospodárskych činností aj nehospodárske činnosti, vyžaduje sa samostatné účtovanie nákladov, aby sa zabránilo akémukoľvek presunu verejných prostriedkov medzi nehospodárskymi a hospodárskymi činnosťami.

| (128) | Okrem toho verejné financovanie iných ako hospodárskych činností nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi letiskami. Existuje ustálená judikatúra, podľa ktorej ide o výhodu, ak verejné orgány odbremenia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami (67). V prípade civilných letísk, ktoré neznášajú určité náklady, ktoré sa nevyhnutne spájajú s ich prevádzkou, zatiaľ čo iné civilné letiská tieto náklady znášajú, môže ísť o poskytnutie výhody, bez ohľadu na to, či tieto náklady súvisia s činnosťou, ktorá sa považuje za činnosť iného ako hospodárskeho charakteru. |
| --- | --- |

(128)

Okrem toho verejné financovanie iných ako hospodárskych činností nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi letiskami. Existuje ustálená judikatúra, podľa ktorej ide o výhodu, ak verejné orgány odbremenia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami (67). V prípade civilných letísk, ktoré neznášajú určité náklady, ktoré sa nevyhnutne spájajú s ich prevádzkou, zatiaľ čo iné civilné letiská tieto náklady znášajú, môže ísť o poskytnutie výhody, bez ohľadu na to, či tieto náklady súvisia s činnosťou, ktorá sa považuje za činnosť iného ako hospodárskeho charakteru.

67

| (129) | Komisia poznamenáva, že investície uvedené v odôvodneniach 64 a 65 sa týkali infraštruktúry alebo vybavenia potrebného na účely protipožiarnej ochrany, bezpečnostnej ochrany letectva a bezpečnosti letectva. Podľa usmernení z roku 2014 sú však tieto činnosti neoddeliteľnou súčasťou základných funkcií štátu (68), ako to Komisia konštatovala v predchádzajúcich rozhodnutiach (69). Keďže sa nezaviedli trhové mechanizmy týkajúce sa činností uvedených v odôvodneniach 64 a 65, tieto činnosti teda v čase poskytnutia predmetných investícií nepredstavovali hospodárske činnosti. Keďže príspevky vyplatené verejnými orgánmi v rámci programu 1, programu 2 a programu 3 neboli formálne poskytnuté na osobitné náklady, Komisia sa domnieva, že časť celkovej sumy dotácií vyplatených v rámci programov 1 a 2, ktorá zodpovedá sumám investícií uvedených v odôvodneniach 64 a 65, sa v zásade vzťahovala na činnosti štátnej správy. Komisia dodáva, že náklady spojené s nákupom bezpečnostného vybavenia v rámci programu 3 (70) sa môžu vzťahovať aj na činnosť štátnej správy v oblasti bezpečnostnej ochrany letectva. |
| --- | --- |

(129)

Komisia poznamenáva, že investície uvedené v odôvodneniach 64 a 65 sa týkali infraštruktúry alebo vybavenia potrebného na účely protipožiarnej ochrany, bezpečnostnej ochrany letectva a bezpečnosti letectva. Podľa usmernení z roku 2014 sú však tieto činnosti neoddeliteľnou súčasťou základných funkcií štátu (68), ako to Komisia konštatovala v predchádzajúcich rozhodnutiach (69). Keďže sa nezaviedli trhové mechanizmy týkajúce sa činností uvedených v odôvodneniach 64 a 65, tieto činnosti teda v čase poskytnutia predmetných investícií nepredstavovali hospodárske činnosti. Keďže príspevky vyplatené verejnými orgánmi v rámci programu 1, programu 2 a programu 3 neboli formálne poskytnuté na osobitné náklady, Komisia sa domnieva, že časť celkovej sumy dotácií vyplatených v rámci programov 1 a 2, ktorá zodpovedá sumám investícií uvedených v odôvodneniach 64 a 65, sa v zásade vzťahovala na činnosti štátnej správy. Komisia dodáva, že náklady spojené s nákupom bezpečnostného vybavenia v rámci programu 3 (70) sa môžu vzťahovať aj na činnosť štátnej správy v oblasti bezpečnostnej ochrany letectva.

68

69

70

| (130) | Komisia sa ďalej domnieva, že všetky investície uvedené v predchádzajúcom odôvodnení boli oprávnené na vnútroštátny mechanizmus financovania úloh štátnej správy (71) a mohli byť v plnej miere financované z tohto mechanizmu, keby neboli kryté predmetnými investičnými dotáciami. Komisia tak v predchádzajúcich rozhodnutiach (72) dospela k záveru, že základom tohto vnútroštátneho mechanizmu financovania stanoveného francúzskymi právnymi predpismi boli striktné mechanizmy kontroly nákladov ex ante a ex post, ktoré zabezpečujú, aby bola správcom letísk nahradená prostredníctvom tohto mechanizmu len suma nevyhnutne potrebná na pokrytie nákladov. Tento systém sa navyše v čase poskytnutia predmetných opatrení uplatňoval na všetky francúzske civilné letiská vrátane letiska v Beauvais, najmä pokiaľ ide o rozsah úloh, ktoré viedli k náhrade. Napokon sa v tomto systéme stanovovalo účtovné delenie medzi obchodnými činnosťami a činnosťami štátnej správy letiska na účely vykázania nákladov Generálnemu riaditeľstvu pre civilné letectvo. Podmienka nediskriminácie je tak splnená. |
| --- | --- |

(130)

Komisia sa ďalej domnieva, že všetky investície uvedené v predchádzajúcom odôvodnení boli oprávnené na vnútroštátny mechanizmus financovania úloh štátnej správy (71) a mohli byť v plnej miere financované z tohto mechanizmu, keby neboli kryté predmetnými investičnými dotáciami. Komisia tak v predchádzajúcich rozhodnutiach (72) dospela k záveru, že základom tohto vnútroštátneho mechanizmu financovania stanoveného francúzskymi právnymi predpismi boli striktné mechanizmy kontroly nákladov ex ante a ex post, ktoré zabezpečujú, aby bola správcom letísk nahradená prostredníctvom tohto mechanizmu len suma nevyhnutne potrebná na pokrytie nákladov. Tento systém sa navyše v čase poskytnutia predmetných opatrení uplatňoval na všetky francúzske civilné letiská vrátane letiska v Beauvais, najmä pokiaľ ide o rozsah úloh, ktoré viedli k náhrade. Napokon sa v tomto systéme stanovovalo účtovné delenie medzi obchodnými činnosťami a činnosťami štátnej správy letiska na účely vykázania nákladov Generálnemu riaditeľstvu pre civilné letectvo. Podmienka nediskriminácie je tak splnená.

71

72

ex ante

ex post

| (131) | Dotácie vo výške 1 110 669 EUR poskytnuté v rámci programu 1, vo výške 567 782 EUR v rámci programu 2 a vo výške 10,2 milióna EUR (73) v rámci programu 3 preto nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(131)

Dotácie vo výške 1 110 669 EUR poskytnuté v rámci programu 1, vo výške 567 782 EUR v rámci programu 2 a vo výške 10,2 milióna EUR (73) v rámci programu 3 preto nepredstavujú štátnu pomoc.

73

| (132) | Na druhej strane sa Komisia domnieva, že investície uvedené v odôvodnení 67 nesúvisia s činnosťami štátnej správy. |
| --- | --- |

(132)

Na druhej strane sa Komisia domnieva, že investície uvedené v odôvodnení 67 nesúvisia s činnosťami štátnej správy.

| (133) | Po prvé, pokiaľ ide o systém zariadení na presné priblíženie a pristátie (ILS III), Súdny dvor rozhodol, že „tento nástroj, aj keby bol povinný a hoci je aj nespochybniteľné, že tak ako ostatné systémy prispieva k bezpečnosti pristávania, neprispieva ani ku kontrole a poriadku vo vzdušnom priestore, ani k žiadnej ďalšej činnosti patriacej do právomocí orgánu verejnej moci, ku ktorej uskutočňovaniu môže dôjsť na letisku. Tento nástroj prispieva k poskytovaniu služieb, ktoré civilné letisko v kontexte hospodárskej súťaže ponúka leteckým spoločnostiam v zmysle jeho všeobecnej činnosti, ktorá je činnosťou hospodárskej povahy“ (74). |
| --- | --- |

(133)

Po prvé, pokiaľ ide o systém zariadení na presné priblíženie a pristátie (ILS III), Súdny dvor rozhodol, že „tento nástroj, aj keby bol povinný a hoci je aj nespochybniteľné, že tak ako ostatné systémy prispieva k bezpečnosti pristávania, neprispieva ani ku kontrole a poriadku vo vzdušnom priestore, ani k žiadnej ďalšej činnosti patriacej do právomocí orgánu verejnej moci, ku ktorej uskutočňovaniu môže dôjsť na letisku. Tento nástroj prispieva k poskytovaniu služieb, ktoré civilné letisko v kontexte hospodárskej súťaže ponúka leteckým spoločnostiam v zmysle jeho všeobecnej činnosti, ktorá je činnosťou hospodárskej povahy“ (74).

74

| (134) | Po druhé, pokiaľ ide o investície umožňujúce zoskupenie aeroklubov a súkromných vlastníkov na severe letiska v oblasti tzv. voľnočasového lietania, Komisia sa domnieva, že hoci toto opatrenie prispieva k zvýšeniu bezpečnosti letovej prevádzky na letisku, týka sa predovšetkým komerčnej prevádzky letiska v Beauvais a prispieva k poskytovaniu služieb, ktoré civilné letisko v kontexte hospodárskej súťaže ponúka leteckým spoločnostiam v zmysle jeho všeobecnej činnosti, ktorá je činnosťou hospodárskej povahy. |
| --- | --- |

(134)

Po druhé, pokiaľ ide o investície umožňujúce zoskupenie aeroklubov a súkromných vlastníkov na severe letiska v oblasti tzv. voľnočasového lietania, Komisia sa domnieva, že hoci toto opatrenie prispieva k zvýšeniu bezpečnosti letovej prevádzky na letisku, týka sa predovšetkým komerčnej prevádzky letiska v Beauvais a prispieva k poskytovaniu služieb, ktoré civilné letisko v kontexte hospodárskej súťaže ponúka leteckým spoločnostiam v zmysle jeho všeobecnej činnosti, ktorá je činnosťou hospodárskej povahy.

| (135) | Napokon, pokiaľ ide o úpravu osobitného priestoru v rámci letiska vyhradeného pre inštitucionálne orgány rozvoja cestovného ruchu, treba uviesť, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora nie je vhodné oddeľovať výstavbu a rozšírenie infraštruktúry od jej neskoršieho používania, a že otázka, či má neskoršie používanie vybudovanej infraštruktúry hospodársku povahu alebo nie, nevyhnutne určuje povahu činnosti rozšírenia (75). Komisia v tejto veci poznamenáva, že podľa článku 6 CDSP, ak mal byť predmetný priestor sprístupnený miestnym verejným orgánom cestovného ruchu na účely vykonávania úlohy propagácie miestneho cestovného ruchu, mohol sa použiť aj na predaj služieb, ako sú „prehliadky so sprievodcom, rezervácie hotelov atď.“, a produktov regionálneho cestovného ruchu. Tento posledný bod potvrdilo samotné Francúzsko vo svojich pripomienkach z apríla 2014 bez toho, aby preukázalo, že tento predaj služieb a produktov predstavoval len zanedbateľnú časť činnosti miestnych verejných orgánov cestovného ruchu. Za týchto okolností sa Komisia domnieva, že priestor s rozlohou 50 m2 v rámci letiska sa mal použiť na účely vykonávania hospodárskej činnosti. Výstavba tohto priestoru spoločnosťou SAGEB preto zároveň predstavovala hospodársku činnosť a jej financovanie patrí do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(135)

Napokon, pokiaľ ide o úpravu osobitného priestoru v rámci letiska vyhradeného pre inštitucionálne orgány rozvoja cestovného ruchu, treba uviesť, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora nie je vhodné oddeľovať výstavbu a rozšírenie infraštruktúry od jej neskoršieho používania, a že otázka, či má neskoršie používanie vybudovanej infraštruktúry hospodársku povahu alebo nie, nevyhnutne určuje povahu činnosti rozšírenia (75). Komisia v tejto veci poznamenáva, že podľa článku 6 CDSP, ak mal byť predmetný priestor sprístupnený miestnym verejným orgánom cestovného ruchu na účely vykonávania úlohy propagácie miestneho cestovného ruchu, mohol sa použiť aj na predaj služieb, ako sú „prehliadky so sprievodcom, rezervácie hotelov atď.“, a produktov regionálneho cestovného ruchu. Tento posledný bod potvrdilo samotné Francúzsko vo svojich pripomienkach z apríla 2014 bez toho, aby preukázalo, že tento predaj služieb a produktov predstavoval len zanedbateľnú časť činnosti miestnych verejných orgánov cestovného ruchu. Za týchto okolností sa Komisia domnieva, že priestor s rozlohou 50 m2 v rámci letiska sa mal použiť na účely vykonávania hospodárskej činnosti. Výstavba tohto priestoru spoločnosťou SAGEB preto zároveň predstavovala hospodársku činnosť a jej financovanie patrí do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci.

75

2

| (136) | V každom prípade, aj keby tieto investície mali byť spojené s činnosťami štátnej správy, neboli oprávnené na financovanie v rámci vnútroštátneho mechanizmu financovania úloh štátnej správy, keďže Francúzsko nepreukázalo, že iné letiská mohli využívať dotácie na financovanie tých istých investícií. V dôsledku toho bolo letisko v Beauvais oslobodené od nákladov, ktoré by iné letiská mohli alebo museli znášať samy, a teda boli diskriminované. |
| --- | --- |

(136)

V každom prípade, aj keby tieto investície mali byť spojené s činnosťami štátnej správy, neboli oprávnené na financovanie v rámci vnútroštátneho mechanizmu financovania úloh štátnej správy, keďže Francúzsko nepreukázalo, že iné letiská mohli využívať dotácie na financovanie tých istých investícií. V dôsledku toho bolo letisko v Beauvais oslobodené od nákladov, ktoré by iné letiská mohli alebo museli znášať samy, a teda boli diskriminované.

Pripísateľnosť štátu a prevod štátnych prostriedkov

Pripísateľnosť štátu a prevod štátnych prostriedkov

| (137) | Z ustálenej judikatúry vyplýva, že opatrenia prijaté orgánmi členských štátov pôsobiacimi na nižšej ako štátnej úrovni, bez ohľadu na ich právne postavenie či zameranie, patria z rovnakého dôvodu ako opatrenia prijaté ústrednou vládou do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak sú splnené podmienky tohto ustanovenia (76). |
| --- | --- |

(137)

Z ustálenej judikatúry vyplýva, že opatrenia prijaté orgánmi členských štátov pôsobiacimi na nižšej ako štátnej úrovni, bez ohľadu na ich právne postavenie či zameranie, patria z rovnakého dôvodu ako opatrenia prijaté ústrednou vládou do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ak sú splnené podmienky tohto ustanovenia (76).

76

| (138) | Predmetné investičné dotácie poskytli región Pikardia, departement Oise a spoločenstvo obcí Beauvaisis postupne komore CCIO a spoločnosti SAGEB buď priamo (2002 – 2008), alebo prostredníctvom združenia SMABT (2008 – 2023), ktorého boli tieto tri územné samosprávne celky výhradnými členmi (77). Pokiaľ ide o združenie SMABT, Komisia ďalej poznamenáva, že táto verejná inštitúcia je zoskupením miestnych a regionálnych samosprávnych celkov, ktoré nemá vlastných zamestnancov (úradníci departementu Oise sú k dispozícii združeniu SMABT) a ktorého rozhodnutia (týkajúce sa najmä rozpočtu) prijíma odborový výbor zložený zo zástupcov troch miestnych samosprávnych celkov, ktoré sú jeho členmi. |
| --- | --- |

(138)

Predmetné investičné dotácie poskytli región Pikardia, departement Oise a spoločenstvo obcí Beauvaisis postupne komore CCIO a spoločnosti SAGEB buď priamo (2002 – 2008), alebo prostredníctvom združenia SMABT (2008 – 2023), ktorého boli tieto tri územné samosprávne celky výhradnými členmi (77). Pokiaľ ide o združenie SMABT, Komisia ďalej poznamenáva, že táto verejná inštitúcia je zoskupením miestnych a regionálnych samosprávnych celkov, ktoré nemá vlastných zamestnancov (úradníci departementu Oise sú k dispozícii združeniu SMABT) a ktorého rozhodnutia (týkajúce sa najmä rozpočtu) prijíma odborový výbor zložený zo zástupcov troch miestnych samosprávnych celkov, ktoré sú jeho členmi.

77

| (139) | Opatrenia poskytnuté týmito subjektmi sú preto pripísateľné štátu. Okrem toho sa prostriedky územných samosprávnych celkov a združenia SMABT (ktorého prostriedky sú financované výlučne z rozpočtu územných samosprávnych celkov a podliehajú kontrole rozpočtu štátom – pozri odôvodnenie 18) musia v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ považovať za štátne prostriedky (78). |
| --- | --- |

(139)

Opatrenia poskytnuté týmito subjektmi sú preto pripísateľné štátu. Okrem toho sa prostriedky územných samosprávnych celkov a združenia SMABT (ktorého prostriedky sú financované výlučne z rozpočtu územných samosprávnych celkov a podliehajú kontrole rozpočtu štátom – pozri odôvodnenie 18) musia v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ považovať za štátne prostriedky (78).

78

Existencia výhody

Existencia výhody

| (140) | Na posúdenie, či štátne opatrenie predstavuje pomoc podniku, je potrebné určiť, či dotknutý podnik získava hospodársku výhodu, ktorá mu umožňuje vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jeho vlastné finančné zdroje, a ktorú by nezískal za bežných trhových podmienok. Toto posúdenie sa v zásade vykonáva uplatnením kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(140)

Na posúdenie, či štátne opatrenie predstavuje pomoc podniku, je potrebné určiť, či dotknutý podnik získava hospodársku výhodu, ktorá mu umožňuje vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jeho vlastné finančné zdroje, a ktorú by nezískal za bežných trhových podmienok. Toto posúdenie sa v zásade vykonáva uplatnením kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (141) | Pokiaľ teda letisko využije verejné financovanie, Komisia posúdi, či takéto financovanie predstavuje pomoc, zohľadnením toho, či by za podobných okolností súkromný subjekt, z hľadiska predvídateľnosti dosiahnutia návratnosti a odhliadnuc od všetkých sociálnych, regionálno-politických a sektorových faktorov, získal takéto financovanie. |
| --- | --- |

(141)

Pokiaľ teda letisko využije verejné financovanie, Komisia posúdi, či takéto financovanie predstavuje pomoc, zohľadnením toho, či by za podobných okolností súkromný subjekt, z hľadiska predvídateľnosti dosiahnutia návratnosti a odhliadnuc od všetkých sociálnych, regionálno-politických a sektorových faktorov, získal takéto financovanie.

| (142) | Z judikatúry (79) však vyplýva, že kritérium súkromného investora je vo všeobecnosti uplatniteľné, ak členský štát konal ako hospodársky subjekt, a nie ako orgán verejnej moci tým, že podniku priznal ekonomickú výhodu. Kritérium súkromného investora sa má uplatniť aj vtedy, keď sa rovnako ako členský štát môže prinajmenšom v zásade správať súkromný hospodársky subjekt s cieľom dosiahnuť zisk alebo obmedziť straty (80). |
| --- | --- |

(142)

Z judikatúry (79) však vyplýva, že kritérium súkromného investora je vo všeobecnosti uplatniteľné, ak členský štát konal ako hospodársky subjekt, a nie ako orgán verejnej moci tým, že podniku priznal ekonomickú výhodu. Kritérium súkromného investora sa má uplatniť aj vtedy, keď sa rovnako ako členský štát môže prinajmenšom v zásade správať súkromný hospodársky subjekt s cieľom dosiahnuť zisk alebo obmedziť straty (80).

79

80

| (143) | Komisia v prvom rade konštatuje, že francúzske orgány sa domnievajú, že prevádzka celého letiska v Beauvais sa nemá považovať za službu všeobecného hospodárskeho záujmu (81). Zároveň poznamenáva, že francúzske orgány sa ani neodvolávali na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na investičné dotácie poskytnuté v tejto veci. |
| --- | --- |

(143)

Komisia v prvom rade konštatuje, že francúzske orgány sa domnievajú, že prevádzka celého letiska v Beauvais sa nemá považovať za službu všeobecného hospodárskeho záujmu (81). Zároveň poznamenáva, že francúzske orgány sa ani neodvolávali na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na investičné dotácie poskytnuté v tejto veci.

81

| (144) | Treba však pripomenúť, že zásada zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nepredstavuje výnimku, ktorá sa uplatňuje len na žiadosť členského štátu. Ak je totiž táto zásada uplatniteľná, patrí medzi skutočnosti, ktoré je Komisia povinná zohľadniť na preukázanie existencie pomoci. Ak sa členský štát neodvoláva na kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, východiskom, na základe ktorého sa určí, či sa má uplatniť toto kritérium, musí byť hospodárska povaha konania členského štátu, a nie to, ako tento štát subjektívne zamýšľal konať, alebo aké alternatívne postupy tento štát zvážil pred prijatím predmetného opatrenia (82). |
| --- | --- |

(144)

Treba však pripomenúť, že zásada zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nepredstavuje výnimku, ktorá sa uplatňuje len na žiadosť členského štátu. Ak je totiž táto zásada uplatniteľná, patrí medzi skutočnosti, ktoré je Komisia povinná zohľadniť na preukázanie existencie pomoci. Ak sa členský štát neodvoláva na kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, východiskom, na základe ktorého sa určí, či sa má uplatniť toto kritérium, musí byť hospodárska povaha konania členského štátu, a nie to, ako tento štát subjektívne zamýšľal konať, alebo aké alternatívne postupy tento štát zvážil pred prijatím predmetného opatrenia (82).

82

| (145) | Na pripomenutie, ako sa uvádza v odôvodnení 17, štát bol vlastníkom letiska v Beauvais do 1. marca 2008, pričom komora CCIO bola zodpovedná za jeho riadenie a prevádzku na základe dočasného povolenia na užívanie verejného priestranstva a potom na základe koncesie na verejné vybavenie. |
| --- | --- |

(145)

Na pripomenutie, ako sa uvádza v odôvodnení 17, štát bol vlastníkom letiska v Beauvais do 1. marca 2008, pričom komora CCIO bola zodpovedná za jeho riadenie a prevádzku na základe dočasného povolenia na užívanie verejného priestranstva a potom na základe koncesie na verejné vybavenie.

Program 1

Program 1

| (146) | Pokiaľ ide o program 1, Komisia sa domnieva, že územné samosprávne celky, ktoré poskytli komore CCIO dotácie stanovené v programe 1, nekonali ako hospodárske subjekty. |
| --- | --- |

(146)

Pokiaľ ide o program 1, Komisia sa domnieva, že územné samosprávne celky, ktoré poskytli komore CCIO dotácie stanovené v programe 1, nekonali ako hospodárske subjekty.

| (147) | Komisia sa totiž domnieva, že región Pikardia, departement Oise a spoločenstvo obcí Beauvaisis nemohli v rámci programu 1 a v čase poskytnutia investičných dotácií (83) počítať s akoukoľvek finančnou návratnosťou svojej účasti na investíciách komory CCIO na letisku v Beauvais. |
| --- | --- |

(147)

Komisia sa totiž domnieva, že región Pikardia, departement Oise a spoločenstvo obcí Beauvaisis nemohli v rámci programu 1 a v čase poskytnutia investičných dotácií (83) počítať s akoukoľvek finančnou návratnosťou svojej účasti na investíciách komory CCIO na letisku v Beauvais.

83

| (148) | Uvedené tri samosprávne celky v skutočnosti neboli v čase poskytnutia pomoci akcionármi komory CCIO a nedisponovali žiadnym vlastníckym právom k letisku. Okrem toho dohody o financovaní, ktoré s komorou CCIO uzavrel každý samosprávny celok (84), neobsahovali žiadny motivačný mechanizmus ani mechanizmus podielu na zisku ako protihodnotu za poskytnuté dotácie. |
| --- | --- |

(148)

Uvedené tri samosprávne celky v skutočnosti neboli v čase poskytnutia pomoci akcionármi komory CCIO a nedisponovali žiadnym vlastníckym právom k letisku. Okrem toho dohody o financovaní, ktoré s komorou CCIO uzavrel každý samosprávny celok (84), neobsahovali žiadny motivačný mechanizmus ani mechanizmus podielu na zisku ako protihodnotu za poskytnuté dotácie.

84

| (149) | Tieto dotácie boli navyše poskytnuté výlučne na podporu rozvoja regionálneho hospodárstva a na posilnenie ochrany životného prostredia a bezpečnosti miestnych obyvateľov (85). Na uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve však nemožno zohľadniť úvahy verejného záujmu (86). |
| --- | --- |

(149)

Tieto dotácie boli navyše poskytnuté výlučne na podporu rozvoja regionálneho hospodárstva a na posilnenie ochrany životného prostredia a bezpečnosti miestnych obyvateľov (85). Na uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve však nemožno zohľadniť úvahy verejného záujmu (86).

85

86

| (150) | Nemožno teda dospieť k záveru, že rovnako ako uvedené samosprávne celky sa môže prinajmenšom v zásade správať súkromný hospodársky subjekt s cieľom dosiahnuť finančný zisk. Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa teda v tomto prípade na dotácie poskytnuté v rámci programu 1 neuplatňuje. |
| --- | --- |

(150)

Nemožno teda dospieť k záveru, že rovnako ako uvedené samosprávne celky sa môže prinajmenšom v zásade správať súkromný hospodársky subjekt s cieľom dosiahnuť finančný zisk. Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa teda v tomto prípade na dotácie poskytnuté v rámci programu 1 neuplatňuje.

| (151) | Keďže v čase poskytnutia dotácií bola komora CCIO zodpovedná za rozvoj infraštruktúry a vybavenia na letisku v Beauvais v rámci dočasného povolenia na užívanie verejného priestranstva z roku 1997 (87), sama mala preto niesť zodpovednosť za náklady na investície uvedené v odôvodnení 37 s výnimkou investícií týkajúcich sa úloh štátnej správy (88). Investičné dotácie, ktoré získala v rámci programu 1, jej tak umožnili vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jej vlastné finančné zdroje. Týmito dotáciami sa jej preto poskytla hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(151)

Keďže v čase poskytnutia dotácií bola komora CCIO zodpovedná za rozvoj infraštruktúry a vybavenia na letisku v Beauvais v rámci dočasného povolenia na užívanie verejného priestranstva z roku 1997 (87), sama mala preto niesť zodpovednosť za náklady na investície uvedené v odôvodnení 37 s výnimkou investícií týkajúcich sa úloh štátnej správy (88). Investičné dotácie, ktoré získala v rámci programu 1, jej tak umožnili vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jej vlastné finančné zdroje. Týmito dotáciami sa jej preto poskytla hospodárska výhoda.

87

88

Program 2

Program 2

| (152) | Úvahy rozvinuté v rámci programu 1 sa vzťahujú aj na dotácie poskytnuté v rámci programu 2. Komisia sa totiž domnieva, že územné samosprávne celky, ktoré poskytli komore CCIO dotácie stanovené v programe 2, nekonali ako hospodárske subjekty. |
| --- | --- |

(152)

Úvahy rozvinuté v rámci programu 1 sa vzťahujú aj na dotácie poskytnuté v rámci programu 2. Komisia sa totiž domnieva, že územné samosprávne celky, ktoré poskytli komore CCIO dotácie stanovené v programe 2, nekonali ako hospodárske subjekty.

| (153) | Komisia však poznamenáva, že zatiaľ čo dohoda o financovaní medzi komorou CCIO a departementom Oise bola uzavretá 18. decembra 2006 (t. j. pred dátumom prevodu vlastníckeho práva k letisku na združenie SMABT), dohody o financovaní uzavreté s regiónom Pikardia a spoločenstvom obcí Beauvaisis boli uzavreté po 1. marci 2007, t. j. po dátume podpísania dohody o udelení vlastníckeho práva k letisku v Beauvais združeniu SMABT, ktorá nadobudla účinnosť 1. marca 2008 (89). Komisia sa predsa len domnieva, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa nemá uplatňovať na dotácie vyplatené v rámci programu 2 z týchto dôvodov. |
| --- | --- |

(153)

Komisia však poznamenáva, že zatiaľ čo dohoda o financovaní medzi komorou CCIO a departementom Oise bola uzavretá 18. decembra 2006 (t. j. pred dátumom prevodu vlastníckeho práva k letisku na združenie SMABT), dohody o financovaní uzavreté s regiónom Pikardia a spoločenstvom obcí Beauvaisis boli uzavreté po 1. marci 2007, t. j. po dátume podpísania dohody o udelení vlastníckeho práva k letisku v Beauvais združeniu SMABT, ktorá nadobudla účinnosť 1. marca 2008 (89). Komisia sa predsa len domnieva, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa nemá uplatňovať na dotácie vyplatené v rámci programu 2 z týchto dôvodov.

89

| (154) | Po prvé každý samosprávny celok uzavrel dohody o financovaní s komorou CCIO individuálne, a nie v záujme alebo v mene združenia SMABT. Finančnú návratnosť financovaných investícií však mohlo očakávať len združenie SMABT, t. j. subjekt zoskupujúci tieto tri samosprávne celky, a nie každý jednotlivý samosprávny celok. V tomto zmysle sa v stanovách združenia SMABT neuvádza žiadna forma prerozdelenia prípadného zisku z jeho činností samosprávnym celkom, ktoré sú jeho členmi. Okrem toho žiadna z dohôd o financovaní neobsahovala motivačný mechanizmus ani mechanizmus podielu na zisku ako protihodnotu za poskytnuté dotácie. |
| --- | --- |

(154)

Po prvé každý samosprávny celok uzavrel dohody o financovaní s komorou CCIO individuálne, a nie v záujme alebo v mene združenia SMABT. Finančnú návratnosť financovaných investícií však mohlo očakávať len združenie SMABT, t. j. subjekt zoskupujúci tieto tri samosprávne celky, a nie každý jednotlivý samosprávny celok. V tomto zmysle sa v stanovách združenia SMABT neuvádza žiadna forma prerozdelenia prípadného zisku z jeho činností samosprávnym celkom, ktoré sú jeho členmi. Okrem toho žiadna z dohôd o financovaní neobsahovala motivačný mechanizmus ani mechanizmus podielu na zisku ako protihodnotu za poskytnuté dotácie.

| (155) | Okrem toho boli tieto dotácie poskytnuté výlučne na podporu rozvoja regionálneho hospodárstva a na posilnenie ochrany životného prostredia a bezpečnosti miestnych obyvateľov (90). Na uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve však nemožno zohľadniť úvahy verejného záujmu. |
| --- | --- |

(155)

Okrem toho boli tieto dotácie poskytnuté výlučne na podporu rozvoja regionálneho hospodárstva a na posilnenie ochrany životného prostredia a bezpečnosti miestnych obyvateľov (90). Na uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve však nemožno zohľadniť úvahy verejného záujmu.

90

| (156) | Nemožno teda dospieť k záveru, že rovnako ako uvedené samosprávne celky sa môže prinajmenšom v zásade správať súkromný hospodársky subjekt s cieľom dosiahnuť finančný zisk. Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa teda v tomto prípade na dotácie poskytnuté v rámci programu 2 neuplatňuje. |
| --- | --- |

(156)

Nemožno teda dospieť k záveru, že rovnako ako uvedené samosprávne celky sa môže prinajmenšom v zásade správať súkromný hospodársky subjekt s cieľom dosiahnuť finančný zisk. Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa teda v tomto prípade na dotácie poskytnuté v rámci programu 2 neuplatňuje.

| (157) | Keďže v čase poskytnutia dotácií bola komora CCIO zodpovedná za rozvoj infraštruktúry a vybavenia na letisku v Beauvais v rámci koncesie na verejné vybavenie z roku 2002 (91), sama mala preto niesť zodpovednosť za náklady na investície uvedené v odôvodnení 39 s výnimkou investícií týkajúcich sa úloh štátnej správy (92). Investičné dotácie, ktoré získala v rámci programu 2, jej tak umožnili vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jej vlastné finančné zdroje. Týmito dotáciami sa jej preto poskytla hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(157)

Keďže v čase poskytnutia dotácií bola komora CCIO zodpovedná za rozvoj infraštruktúry a vybavenia na letisku v Beauvais v rámci koncesie na verejné vybavenie z roku 2002 (91), sama mala preto niesť zodpovednosť za náklady na investície uvedené v odôvodnení 39 s výnimkou investícií týkajúcich sa úloh štátnej správy (92). Investičné dotácie, ktoré získala v rámci programu 2, jej tak umožnili vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jej vlastné finančné zdroje. Týmito dotáciami sa jej preto poskytla hospodárska výhoda.

91

92

Program 3

Program 3

| (158) | Pokiaľ ide o investičné dotácie, ktoré združenie SMABT vyplatilo spoločnosti SAGEB v rámci CDSP, Komisia poznamenáva, že tieto dotácie boli stanovené v CDSP s cieľom podporiť vykonávanie investičného programu uloženého spoločnosti SAGEB na jej vlastné náklady. Podľa tejto CDSP sa mal združeniu SMABT ako orgánu udeľujúcemu koncesiu vyplácať za prenájom pozemku fixný poplatok vo výške 10 795 243 EUR počas celého trvania CDSP (93), ako aj podiel na zisku z investícií združenia SMABT (94). Právo na podiel na zisku sa uplatnilo za určitých podmienok (95) a jeho suma bola stanovená na 50 % prebytkovej ziskovosti (96). |
| --- | --- |

(158)

Pokiaľ ide o investičné dotácie, ktoré združenie SMABT vyplatilo spoločnosti SAGEB v rámci CDSP, Komisia poznamenáva, že tieto dotácie boli stanovené v CDSP s cieľom podporiť vykonávanie investičného programu uloženého spoločnosti SAGEB na jej vlastné náklady. Podľa tejto CDSP sa mal združeniu SMABT ako orgánu udeľujúcemu koncesiu vyplácať za prenájom pozemku fixný poplatok vo výške 10 795 243 EUR počas celého trvania CDSP (93), ako aj podiel na zisku z investícií združenia SMABT (94). Právo na podiel na zisku sa uplatnilo za určitých podmienok (95) a jeho suma bola stanovená na 50 % prebytkovej ziskovosti (96).

93

94

95

96

| (159) | Komisia ďalej poznamenáva, že tieto podmienky boli stanovené po verejnom obstarávaní na koncesiu na prevádzkovanie letiska v Beauvais a spojenia medzi letiskom a Parížom, na základe čoho museli uchádzači do svojej ponuky zahrnúť investičný plán. Verejné obstarávanie spočívalo v uskutočnení rokovacieho konania s uverejnením. Po podaní piatich prihlášok a predložení štyroch ponúk sa združenie SMABT rozhodlo vybrať dve ponuky a začať rokovania so zoskupením CCIO-Veolia na jednej strane a so zoskupením „Vinci, Airports-Vinci, SA Keolis, Groupe K Finance“ na strane druhej. Po tom, ako združenie SMABT vyzvalo obe zoskupenia, aby predložili konečné ponuky, najmä na základe základného scenára, v ktorom sa predpokladá riadený rozvoj leteckej prevádzky obmedzenej na 21 000 pohybov do roku 2022, nakoniec udelilo koncesnú zmluvu zoskupeniu CCIO-Veolia. |
| --- | --- |

(159)

Komisia ďalej poznamenáva, že tieto podmienky boli stanovené po verejnom obstarávaní na koncesiu na prevádzkovanie letiska v Beauvais a spojenia medzi letiskom a Parížom, na základe čoho museli uchádzači do svojej ponuky zahrnúť investičný plán. Verejné obstarávanie spočívalo v uskutočnení rokovacieho konania s uverejnením. Po podaní piatich prihlášok a predložení štyroch ponúk sa združenie SMABT rozhodlo vybrať dve ponuky a začať rokovania so zoskupením CCIO-Veolia na jednej strane a so zoskupením „Vinci, Airports-Vinci, SA Keolis, Groupe K Finance“ na strane druhej. Po tom, ako združenie SMABT vyzvalo obe zoskupenia, aby predložili konečné ponuky, najmä na základe základného scenára, v ktorom sa predpokladá riadený rozvoj leteckej prevádzky obmedzenej na 21 000 pohybov do roku 2022, nakoniec udelilo koncesnú zmluvu zoskupeniu CCIO-Veolia.

| (160) | Po prvé sa Komisia domnieva, že uplatniteľnosť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na investičné dotácie, ktoré združenie SMABT vyplatilo spoločnosti SAGEB v rámci CDSP, vyvoláva v tejto veci len málo pochybností. |
| --- | --- |

(160)

Po prvé sa Komisia domnieva, že uplatniteľnosť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na investičné dotácie, ktoré združenie SMABT vyplatilo spoločnosti SAGEB v rámci CDSP, vyvoláva v tejto veci len málo pochybností.

| (161) | Združenie SMABT sa ako vlastník letiska v Beauvais rozhodlo vyplatiť tieto dotácie v rámci CDSP, v ktorej sa stanovuje delegovanie riadenia letiska na spoločnosť SAGEB, s finančnými príspevkami pre združenie SMABT. Inými slovami, verejný orgán, ktorý je vlastníkom infraštruktúry, sa rozhodol poveriť riadením externého prevádzkovateľa prostredníctvom finančného príspevku. Tento prístup by mohol prinajmenšom v zásade využiť súkromný hospodársky subjekt konajúci s cieľom dosiahnuť zisk alebo zhodnotiť majetok, ktorý vlastní, tým, že poverí riadením externého prevádzkovateľa. |
| --- | --- |

(161)

Združenie SMABT sa ako vlastník letiska v Beauvais rozhodlo vyplatiť tieto dotácie v rámci CDSP, v ktorej sa stanovuje delegovanie riadenia letiska na spoločnosť SAGEB, s finančnými príspevkami pre združenie SMABT. Inými slovami, verejný orgán, ktorý je vlastníkom infraštruktúry, sa rozhodol poveriť riadením externého prevádzkovateľa prostredníctvom finančného príspevku. Tento prístup by mohol prinajmenšom v zásade využiť súkromný hospodársky subjekt konajúci s cieľom dosiahnuť zisk alebo zhodnotiť majetok, ktorý vlastní, tým, že poverí riadením externého prevádzkovateľa.

| (162) | Okrem toho rozhodnutie o delegovaní koncesie na riadenie letiska v Beauvais bolo prijaté s cieľom zveriť delegovanému subjektu úlohy spojené s údržbou, servisom a prevádzkou letiska v Beauvais, s prevádzkovaním autobusového spojenia medzi Parížom a letiskom v Beauvais, ako aj s vykonávaním investičného programu zameraného na rozvoj komerčnej infraštruktúry letiska v Beauvais (odôvodnenie 19). Tieto úlohy preto mali vo všeobecnosti a v prvom rade komerčný cieľ. To isté platí pre ciele sledované združením SMABT, z ktorých jeden sa týkal hlavne rozvoja komerčnej dopravy na maximálnu kapacitu povolenú zákonom (pozri odôvodnenie 167). |
| --- | --- |

(162)

Okrem toho rozhodnutie o delegovaní koncesie na riadenie letiska v Beauvais bolo prijaté s cieľom zveriť delegovanému subjektu úlohy spojené s údržbou, servisom a prevádzkou letiska v Beauvais, s prevádzkovaním autobusového spojenia medzi Parížom a letiskom v Beauvais, ako aj s vykonávaním investičného programu zameraného na rozvoj komerčnej infraštruktúry letiska v Beauvais (odôvodnenie 19). Tieto úlohy preto mali vo všeobecnosti a v prvom rade komerčný cieľ. To isté platí pre ciele sledované združením SMABT, z ktorých jeden sa týkal hlavne rozvoja komerčnej dopravy na maximálnu kapacitu povolenú zákonom (pozri odôvodnenie 167).

| (163) | Z toho vyplýva, že existenciu potenciálnej selektívnej výhody poskytnutej v rámci programu 3 treba analyzovať v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(163)

Z toho vyplýva, že existenciu potenciálnej selektívnej výhody poskytnutej v rámci programu 3 treba analyzovať v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (164) | Ako sa uvádza v odôvodnení 159, dotácie v rámci programu 3 boli súčasťou súboru zmlúv, v súvislosti s ktorým združenie SMABT zorganizovalo postup verejného obstarávania. Preto s cieľom overiť, či sa týmito dotáciami poskytla spoločnosti SAGEB výhoda, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala, musí Komisia analyzovať, či sa postup verejného obstarávania, v ktorom sa v prípade potreby stanovovalo vyplatenie dotácií, uskutočnil v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(164)

Ako sa uvádza v odôvodnení 159, dotácie v rámci programu 3 boli súčasťou súboru zmlúv, v súvislosti s ktorým združenie SMABT zorganizovalo postup verejného obstarávania. Preto s cieľom overiť, či sa týmito dotáciami poskytla spoločnosti SAGEB výhoda, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala, musí Komisia analyzovať, či sa postup verejného obstarávania, v ktorom sa v prípade potreby stanovovalo vyplatenie dotácií, uskutočnil v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (165) | Treba pripomenúť, že pokiaľ ide o zaobstaranie služieb orgánom verejnej moci, musí sa v zásade uskutočňovať podľa pravidiel verejného obstarávania stanovených v sekundárnom práve Únie. V takom prípade sa existencia takéhoto postupu verejného obstarávania, vykonaného pred zaobstaraním služieb verejným orgánom členského štátu, zvyčajne považuje za dostatočnú na to, aby vylúčila možnosť, že tento členský štát mohol poskytnúť vybranému podniku, ktorý poskytuje služby, výhodu, ktorú by inak za obvyklých trhových podmienok nezískal (97). To je v zásade prípad, keď sa udelenie koncesie na komerčnú prevádzku letiska uskutoční prostredníctvom súťažného, transparentného, nediskriminačného a nepodmieneného postupu verejného obstarávania v súlade so zásadami ZFEÚ týkajúcimi sa verejného obstarávania, a to za predpokladu, že na účely výberu kupujúceho alebo predávajúceho sa použili príslušné kritériá (98), ktoré by použil súkromný hospodársky subjekt nachádzajúci sa v rovnakej situácii ako združenie SMABT. |
| --- | --- |

(165)

Treba pripomenúť, že pokiaľ ide o zaobstaranie služieb orgánom verejnej moci, musí sa v zásade uskutočňovať podľa pravidiel verejného obstarávania stanovených v sekundárnom práve Únie. V takom prípade sa existencia takéhoto postupu verejného obstarávania, vykonaného pred zaobstaraním služieb verejným orgánom členského štátu, zvyčajne považuje za dostatočnú na to, aby vylúčila možnosť, že tento členský štát mohol poskytnúť vybranému podniku, ktorý poskytuje služby, výhodu, ktorú by inak za obvyklých trhových podmienok nezískal (97). To je v zásade prípad, keď sa udelenie koncesie na komerčnú prevádzku letiska uskutoční prostredníctvom súťažného, transparentného, nediskriminačného a nepodmieneného postupu verejného obstarávania v súlade so zásadami ZFEÚ týkajúcimi sa verejného obstarávania, a to za predpokladu, že na účely výberu kupujúceho alebo predávajúceho sa použili príslušné kritériá (98), ktoré by použil súkromný hospodársky subjekt nachádzajúci sa v rovnakej situácii ako združenie SMABT.

97

98

| (166) | Postup verejného obstarávania musí byť v prvom rade súťažný, aby sa umožnila účasť na ňom všetkým kvalifikovaným uchádzačom, ktorí o ňu majú záujem. Verejné obstarávanie musí byť takisto transparentné, aby umožňovalo rovnocenné a náležité informovanie všetkých uchádzačov, ktorí majú záujem o účasť, vo všetkých fázach postupu. Po tretie nevyhnutnými podmienkami na zaistenie súladu výslednej transakcie s trhovými podmienkami sú nediskriminačné zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi vo všetkých fázach postupu a objektívne kritériá výberu a zadania zákazky stanovené pred samotným postupom. |
| --- | --- |

(166)

Postup verejného obstarávania musí byť v prvom rade súťažný, aby sa umožnila účasť na ňom všetkým kvalifikovaným uchádzačom, ktorí o ňu majú záujem. Verejné obstarávanie musí byť takisto transparentné, aby umožňovalo rovnocenné a náležité informovanie všetkých uchádzačov, ktorí majú záujem o účasť, vo všetkých fázach postupu. Po tretie nevyhnutnými podmienkami na zaistenie súladu výslednej transakcie s trhovými podmienkami sú nediskriminačné zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi vo všetkých fázach postupu a objektívne kritériá výberu a zadania zákazky stanovené pred samotným postupom.

v prvom rade

takisto

Po tretie

| (167) | Z informácií, ktoré poskytlo Francúzsko, vyplýva, že verejné obstarávanie bolo uverejnené v úradných vestníkoch, najmä v Úradnom vestníku Európskej únie, ako aj v odbornom časopise. V článku 3 bode 3 podmienok výberového konania (99) sa stanovili tieto ciele združenia SMABT:






  — | rozvíjať dopravu s počtom komerčných pohybov na úrovni maximálne 21 000 ročne stanoveným v pláne vystavenia hluku na rok 2012, |
| --- | --- | --- |

(167)

Z informácií, ktoré poskytlo Francúzsko, vyplýva, že verejné obstarávanie bolo uverejnené v úradných vestníkoch, najmä v Úradnom vestníku Európskej únie, ako aj v odbornom časopise. V článku 3 bode 3 podmienok výberového konania (99) sa stanovili tieto ciele združenia SMABT:

Úradnom vestníku Európskej únie

99

—

rozvíjať dopravu s počtom komerčných pohybov na úrovni maximálne 21 000 ročne stanoveným v pláne vystavenia hluku na rok 2012,

| — | rozvíjať hospodárske prínosy z hľadiska priamych a nepriamych pracovných miest spojených s prevádzkou základne, ako aj cestovného ruchu a priemyselných oblastí, |
| --- | --- |

—

rozvíjať hospodárske prínosy z hľadiska priamych a nepriamych pracovných miest spojených s prevádzkou základne, ako aj cestovného ruchu a priemyselných oblastí,

| — | integrovať riadenie letiska ako súčasť pripravovaného environmentálneho plánu. |
| --- | --- |

—

integrovať riadenie letiska ako súčasť pripravovaného environmentálneho plánu.

| (168) | V článku 7 podmienok výberového konania sa takisto stanovilo, že ponuky uchádzačov, ktorí sa zúčastňujú na verejnom obstarávaní na delegovanie verejnej služby na prevádzku základne na letisku v Beauvais, sa hodnotia na základe týchto kritérií:






  — | povaha a kvalita prostriedkov používaných na organizáciu a prevádzku letiska (riadenie, ľudské zdroje, prevádzka autokarovej služby, požiadavky na trvalo udržateľný rozvoj), |
| --- | --- | --- |

(168)

V článku 7 podmienok výberového konania sa takisto stanovilo, že ponuky uchádzačov, ktorí sa zúčastňujú na verejnom obstarávaní na delegovanie verejnej služby na prevádzku základne na letisku v Beauvais, sa hodnotia na základe týchto kritérií:

—

povaha a kvalita prostriedkov používaných na organizáciu a prevádzku letiska (riadenie, ľudské zdroje, prevádzka autokarovej služby, požiadavky na trvalo udržateľný rozvoj),

| — | celková ekonomika prevádzky letiska a finančné vzťahy medzi združením SMABT a delegovaným subjektom a |
| --- | --- |

—

celková ekonomika prevádzky letiska a finančné vzťahy medzi združením SMABT a delegovaným subjektom a

| — | kvalita investičného plánu. |
| --- | --- |

—

kvalita investičného plánu.

| (169) | Komisia poznamenáva, že uchádzači mali rovnaký prístup k viacerým informáciám a dokumentom, medzi ktoré patrili najmä návrh zmluvy a podrobné prílohy k nemu, finančné položky týkajúce sa účtovníctva komory CCIO na základe koncesnej zmluvy uzatvorenej v roku 2002 so štátom (100), zoznam majetku sprístupneného delegovanému subjektu, existujúce amortizačné tabuľky s uvedením stavu tohto majetku, platné zmluvy o letiskových službách, konsolidované znenie zmluvy uzavretej medzi združením SMABT a komorou CCIO týkajúcej sa prevádzky autobusového spojenia a hospodárskych a finančných údajov o tejto prevádzke, ako aj zoznam zamestnancov pridelených na prevádzku letiska a rôzne výňatky z predpisov platných pre letisko (plán vystavenia hluku, environmentálna diagnostika, policajný výnos, prevádzkový poriadok atď.). Spis týkajúci sa konzultácií s podnikmi bol predložený v elektronickej forme (CD-Rom) a uchádzači mohli klásť otázky elektronicky v lehote na predloženie ponúk. Každému z uchádzačov sa sprístupnila aj dátová miestnosť na účely fyzického nahliadnutia do spisov v priestoroch združenia SMABT a pre každého z uchádzačov bola zorganizovaná prehliadka letiskových zariadení na mieste. |
| --- | --- |

(169)

Komisia poznamenáva, že uchádzači mali rovnaký prístup k viacerým informáciám a dokumentom, medzi ktoré patrili najmä návrh zmluvy a podrobné prílohy k nemu, finančné položky týkajúce sa účtovníctva komory CCIO na základe koncesnej zmluvy uzatvorenej v roku 2002 so štátom (100), zoznam majetku sprístupneného delegovanému subjektu, existujúce amortizačné tabuľky s uvedením stavu tohto majetku, platné zmluvy o letiskových službách, konsolidované znenie zmluvy uzavretej medzi združením SMABT a komorou CCIO týkajúcej sa prevádzky autobusového spojenia a hospodárskych a finančných údajov o tejto prevádzke, ako aj zoznam zamestnancov pridelených na prevádzku letiska a rôzne výňatky z predpisov platných pre letisko (plán vystavenia hluku, environmentálna diagnostika, policajný výnos, prevádzkový poriadok atď.). Spis týkajúci sa konzultácií s podnikmi bol predložený v elektronickej forme (CD-Rom) a uchádzači mohli klásť otázky elektronicky v lehote na predloženie ponúk. Každému z uchádzačov sa sprístupnila aj dátová miestnosť na účely fyzického nahliadnutia do spisov v priestoroch združenia SMABT a pre každého z uchádzačov bola zorganizovaná prehliadka letiskových zariadení na mieste.

100

| (170) | Komisia konštatuje, že tieto skutočnosti potvrdili vnútroštátne správne súdy, na ktorých dvaja neúspešní uchádzači predložili dve konania o nariadení predbežného opatrenia pred uzavretím zmluvy, pričom takisto konštatovali, že predmetný postup bol v súlade s primeranými lehotami na podanie prihlášok a predloženie ponúk (101). V širšom zmysle tieto súdy dospeli k záveru, že postup prebiehal v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania pred verejným obstarávaním a so zásadou transparentnosti. Komisia napokon poznamenáva, že v rámci postupu mohol predložiť ponuku pomerne veľký počet záujemcov (päť), ktorí poznali kritériá výberu ponúk a ciele sledované združením SMABT. |
| --- | --- |

(170)

Komisia konštatuje, že tieto skutočnosti potvrdili vnútroštátne správne súdy, na ktorých dvaja neúspešní uchádzači predložili dve konania o nariadení predbežného opatrenia pred uzavretím zmluvy, pričom takisto konštatovali, že predmetný postup bol v súlade s primeranými lehotami na podanie prihlášok a predloženie ponúk (101). V širšom zmysle tieto súdy dospeli k záveru, že postup prebiehal v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania pred verejným obstarávaním a so zásadou transparentnosti. Komisia napokon poznamenáva, že v rámci postupu mohol predložiť ponuku pomerne veľký počet záujemcov (päť), ktorí poznali kritériá výberu ponúk a ciele sledované združením SMABT.

101

| (171) | Predmetný postup sa teda uskutočnil na súťažnom, transparentnom a nediskriminačnom základe. |
| --- | --- |

(171)

Predmetný postup sa teda uskutočnil na súťažnom, transparentnom a nediskriminačnom základe.

| (172) | Pokiaľ ide o kritérium týkajúce sa nepodmienenosti verejného obstarávania, Komisia však pripomína, že keď verejné subjekty nakupujú majetok, tovar alebo služby, všetky osobitné podmienky verejného obstarávania by mali byť nediskriminačné a mali by úzko a objektívne súvisieť s predmetom a konkrétnym hospodárskym cieľom zmluvy. Tieto podmienky by mali umožňovať, aby hospodársky najvýhodnejšia ponuka zodpovedala trhovej hodnote. Kritériá by mali byť teda vymedzené tak, aby umožňovali účinný súťažný postup verejného obstarávania, ktorý úspešnému uchádzačovi prinesie bežnú návratnosť, nie vyššiu. V praxi to znamená, že sa majú realizovať verejné obstarávania, ktoré podstatným spôsobom zdôrazňujú „cenovú“ zložku ponuky alebo pri ktorých je z iného dôvodu pravdepodobné, že sa dosiahne súťažný výsledok (102). |
| --- | --- |

(172)

Pokiaľ ide o kritérium týkajúce sa nepodmienenosti verejného obstarávania, Komisia však pripomína, že keď verejné subjekty nakupujú majetok, tovar alebo služby, všetky osobitné podmienky verejného obstarávania by mali byť nediskriminačné a mali by úzko a objektívne súvisieť s predmetom a konkrétnym hospodárskym cieľom zmluvy. Tieto podmienky by mali umožňovať, aby hospodársky najvýhodnejšia ponuka zodpovedala trhovej hodnote. Kritériá by mali byť teda vymedzené tak, aby umožňovali účinný súťažný postup verejného obstarávania, ktorý úspešnému uchádzačovi prinesie bežnú návratnosť, nie vyššiu. V praxi to znamená, že sa majú realizovať verejné obstarávania, ktoré podstatným spôsobom zdôrazňujú „cenovú“ zložku ponuky alebo pri ktorých je z iného dôvodu pravdepodobné, že sa dosiahne súťažný výsledok (102).

102

| (173) | Komisia poznamenáva, že kritériá výberu ponúk neboli ani hierarchicky usporiadané, ani ohodnotené. Združenie SMABT totiž nestanovilo váhu každého z kritérií, čo mu pri výbere ponúk poskytlo pomerne veľký priestor na voľné uváženie. Ak teda všeobecná štruktúra zmluvy bola jedným z kritérií, ktoré združenie SMABT zohľadnilo, nemožno tvrdiť, že v podmienkach výberového konania sa tomuto kritériu v zásade pripisovala väčšia váha ako ostatným kritériám. Komisia preto musí overiť, či sa týmto postupom v skutočnosti poskytla spoločnosti SAGEB hospodárska výhoda, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala. |
| --- | --- |

(173)

Komisia poznamenáva, že kritériá výberu ponúk neboli ani hierarchicky usporiadané, ani ohodnotené. Združenie SMABT totiž nestanovilo váhu každého z kritérií, čo mu pri výbere ponúk poskytlo pomerne veľký priestor na voľné uváženie. Ak teda všeobecná štruktúra zmluvy bola jedným z kritérií, ktoré združenie SMABT zohľadnilo, nemožno tvrdiť, že v podmienkach výberového konania sa tomuto kritériu v zásade pripisovala väčšia váha ako ostatným kritériám. Komisia preto musí overiť, či sa týmto postupom v skutočnosti poskytla spoločnosti SAGEB hospodárska výhoda, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala.

| (174) | Po prvé Komisia poznamenáva, že z piatich uchádzačov, ktorí boli vybraní na predloženie ponuky, jeden svoju ponuku v priebehu postupu stiahol a dvaja ďalší predložili ponuky, ktoré neboli v súlade s podmienkami financovania stanovenými združením SMABT. Napríklad, pokiaľ ide o zoskupenie GTS, výbor pre delegovanie verejnej služby zodpovedný za analýzu ponúk zistil, že toto zoskupenie neposkytlo informácie o očakávanej ziskovosti; nevykonala sa simulácia jeho schopnosti samofinancovania (bez predvídania kapacity financovania z vlastných zdrojov), nepredložila sa simulácia odhadovaných poplatkov a podielu na zisku a zoskupenie nešpecifikovalo, ako bude investície financovať. Finančné úvahy preto viedli združenie SMABT k tomu, aby vo fáze analýzy zamietlo dve ponuky a začalo rokovacie konanie v súvislosti s dvoma zvyšnými ponukami. |
| --- | --- |

(174)

Po prvé Komisia poznamenáva, že z piatich uchádzačov, ktorí boli vybraní na predloženie ponuky, jeden svoju ponuku v priebehu postupu stiahol a dvaja ďalší predložili ponuky, ktoré neboli v súlade s podmienkami financovania stanovenými združením SMABT. Napríklad, pokiaľ ide o zoskupenie GTS, výbor pre delegovanie verejnej služby zodpovedný za analýzu ponúk zistil, že toto zoskupenie neposkytlo informácie o očakávanej ziskovosti; nevykonala sa simulácia jeho schopnosti samofinancovania (bez predvídania kapacity financovania z vlastných zdrojov), nepredložila sa simulácia odhadovaných poplatkov a podielu na zisku a zoskupenie nešpecifikovalo, ako bude investície financovať. Finančné úvahy preto viedli združenie SMABT k tomu, aby vo fáze analýzy zamietlo dve ponuky a začalo rokovacie konanie v súvislosti s dvoma zvyšnými ponukami.

| (175) | Obe ponuky, ktoré združeniu SMABT predložilo zoskupenie Vinci Airport na jednej strane a zoskupenie CCIO-Veolia na strane druhej, vychádzali z niekoľkých variantov v závislosti od počtu pohybov dopravy povolených v rámci plánu vystavenia hluku uplatniteľného na letisko v Beauvais. Počas rokovaní združenie SMABT teda požiadalo dvoch uchádzačov, aby predložili ponuku vychádzajúcu zo základného scenára, ktorým sa obmedzuje počet pohybov dopravy na úroveň 21 000 počas celého trvania zmluvy, aby sa dodržal plán vystavenia hluku. |
| --- | --- |

(175)

Obe ponuky, ktoré združeniu SMABT predložilo zoskupenie Vinci Airport na jednej strane a zoskupenie CCIO-Veolia na strane druhej, vychádzali z niekoľkých variantov v závislosti od počtu pohybov dopravy povolených v rámci plánu vystavenia hluku uplatniteľného na letisko v Beauvais. Počas rokovaní združenie SMABT teda požiadalo dvoch uchádzačov, aby predložili ponuku vychádzajúcu zo základného scenára, ktorým sa obmedzuje počet pohybov dopravy na úroveň 21 000 počas celého trvania zmluvy, aby sa dodržal plán vystavenia hluku.

| (176) | Pokiaľ ide o finančný aspekt, zoskupenie Vinci Airport predložilo ponuku, v ktorej sa stanovili odhadované poplatky za prevádzku vo výške 40 miliónov EUR založené výlučne na prevádzkových výsledkoch, spolu s investičným programom vo výške 70 miliónov EUR bez dotácie združenia SMABT. Pokiaľ ide o zoskupenie CCIO-Veolia Transport, v ponuke sa stanovila fixná zložka poplatkov za prevádzku vo výške 10,8 milióna EUR, k čomu sa mohol pripočítať podiel na zisku vo výške 5 miliónov EUR, a investičný program vo výške 68,2 milióna EUR vrátane dotácie vo výške 14,5 milióna EUR. |
| --- | --- |

(176)

Pokiaľ ide o finančný aspekt, zoskupenie Vinci Airport predložilo ponuku, v ktorej sa stanovili odhadované poplatky za prevádzku vo výške 40 miliónov EUR založené výlučne na prevádzkových výsledkoch, spolu s investičným programom vo výške 70 miliónov EUR bez dotácie združenia SMABT. Pokiaľ ide o zoskupenie CCIO-Veolia Transport, v ponuke sa stanovila fixná zložka poplatkov za prevádzku vo výške 10,8 milióna EUR, k čomu sa mohol pripočítať podiel na zisku vo výške 5 miliónov EUR, a investičný program vo výške 68,2 milióna EUR vrátane dotácie vo výške 14,5 milióna EUR.

| (177) | Podľa Francúzska sa ponuka zoskupenia Vinci Airport síce zdala a priori zaujímavejšia, bola však založená na optimistických a málo konzervatívnych predpokladoch v porovnaní s odhadmi objemu dopravy predpokladanými zoskupením CCIO-Veolia, najmä pokiaľ ide o obmedzenie počtu pohybov uložené vnútroštátnymi právnymi predpismi (plán vystavenia hluku). Predpokladané poplatky zoskupenia Vinci Airport však boli založené výlučne na týchto širokých odhadoch bez zahrnutia fixnej zložky na rozdiel od ponuky zoskupenia CCIO-Veolia; z finančného hľadiska sa tak ponuka tohto zoskupenia, hoci bola nižšia ako ponuka Vinci Airport, mohla zdať obozretnému investorovi, ktorý sa snaží zaistiť svoju finančnú ziskovosť, primeranejšia a konzervatívnejšia. |
| --- | --- |

(177)

Podľa Francúzska sa ponuka zoskupenia Vinci Airport síce zdala a priori zaujímavejšia, bola však založená na optimistických a málo konzervatívnych predpokladoch v porovnaní s odhadmi objemu dopravy predpokladanými zoskupením CCIO-Veolia, najmä pokiaľ ide o obmedzenie počtu pohybov uložené vnútroštátnymi právnymi predpismi (plán vystavenia hluku). Predpokladané poplatky zoskupenia Vinci Airport však boli založené výlučne na týchto širokých odhadoch bez zahrnutia fixnej zložky na rozdiel od ponuky zoskupenia CCIO-Veolia; z finančného hľadiska sa tak ponuka tohto zoskupenia, hoci bola nižšia ako ponuka Vinci Airport, mohla zdať obozretnému investorovi, ktorý sa snaží zaistiť svoju finančnú ziskovosť, primeranejšia a konzervatívnejšia.

a priori

| (178) | Komisia ďalej poznamenáva, že ponuka zoskupenia CCIO-Veolia bola pre združenie SMABT zisková. Dotácia stanovená združením SMABT sa po odpočítaní zložky spojenej s investíciami štátnej správy (pozri odôvodnenie 131) odhadovala na 4,3 milióna EUR (103), zatiaľ čo v ponuke skupiny CCIO-Veolia sa stanovilo, že združeniu SMABT sa vyplatí aspoň fixná zložka vo výške 10,8 milióna EUR, čím sa zaručilo ziskové rozpätie pre združenie SMABT. |
| --- | --- |

(178)

Komisia ďalej poznamenáva, že ponuka zoskupenia CCIO-Veolia bola pre združenie SMABT zisková. Dotácia stanovená združením SMABT sa po odpočítaní zložky spojenej s investíciami štátnej správy (pozri odôvodnenie 131) odhadovala na 4,3 milióna EUR (103), zatiaľ čo v ponuke skupiny CCIO-Veolia sa stanovilo, že združeniu SMABT sa vyplatí aspoň fixná zložka vo výške 10,8 milióna EUR, čím sa zaručilo ziskové rozpätie pre združenie SMABT.

103

| (179) | Rozhodnutím z 25. februára 2008 združenie SMABT zadalo koncesnú zmluvu zoskupeniu CCIO-Veolia, ktorého ponuka bola prezentovaná ako „najzaujímavejšia ponuka, pokiaľ ide o schopnosť najlepšie zabezpečiť kontrolovaný rozvoj letiska šetrný k životnému prostrediu vzhľadom na všeobecnú štruktúru zmluvy“. Združenie SMABT tak pri svojom výbere dodržalo podmienky stanovené v podmienkach výberového konania, ktoré boli vopred známe všetkým uchádzačom zúčastňujúcim sa na postupe. |
| --- | --- |

(179)

Rozhodnutím z 25. februára 2008 združenie SMABT zadalo koncesnú zmluvu zoskupeniu CCIO-Veolia, ktorého ponuka bola prezentovaná ako „najzaujímavejšia ponuka, pokiaľ ide o schopnosť najlepšie zabezpečiť kontrolovaný rozvoj letiska šetrný k životnému prostrediu vzhľadom na všeobecnú štruktúru zmluvy“. Združenie SMABT tak pri svojom výbere dodržalo podmienky stanovené v podmienkach výberového konania, ktoré boli vopred známe všetkým uchádzačom zúčastňujúcim sa na postupe.

| (180) | Vzhľadom na tieto skutočnosti Komisia dospela k záveru, že ponuka zoskupenia CCIO-Veolia, ktorú združenie SMABT vybralo, mu zabezpečila finančnú ziskovosť, a preto neviedla k poskytnutiu hospodárskej výhody zoskupeniu CCIO-Veolia (teraz nazývané spoločnosť SAGEB) v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(180)

Vzhľadom na tieto skutočnosti Komisia dospela k záveru, že ponuka zoskupenia CCIO-Veolia, ktorú združenie SMABT vybralo, mu zabezpečila finančnú ziskovosť, a preto neviedla k poskytnutiu hospodárskej výhody zoskupeniu CCIO-Veolia (teraz nazývané spoločnosť SAGEB) v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (181) | Keďže dotácia vo výške 4,3 milióna EUR bola súčasťou transakcie uzavretej so zoskupením CCIO-Veolia (teraz nazývané spoločnosť SAGEB), Komisia dospela k záveru, že dotácia poskytnutá v rámci programu 3 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(181)

Keďže dotácia vo výške 4,3 milióna EUR bola súčasťou transakcie uzavretej so zoskupením CCIO-Veolia (teraz nazývané spoločnosť SAGEB), Komisia dospela k záveru, že dotácia poskytnutá v rámci programu 3 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

Selektivita

Selektivita

| (182) | Keď Komisia zistí existenciu výhody v širokom zmysle, ktorá priamo alebo nepriamo vyplýva z daného opatrenia, musí okrem iného preukázať, že táto výhoda sa špecificky týka jedného alebo viacerých podnikov. Komisia musí najmä preukázať, že sporné opatrenie zavádza rozdiely medzi podnikmi, ktoré sa vzhľadom na sledovaný cieľ nachádzajú v porovnateľnej situácii. Je teda potrebné, aby bola výhoda poskytnutá selektívne a aby mohla viesť k tomu, že určité podniky sa budú nachádzať vo výhodnejšej situácii ako iné podniky (104). |
| --- | --- |

(182)

Keď Komisia zistí existenciu výhody v širokom zmysle, ktorá priamo alebo nepriamo vyplýva z daného opatrenia, musí okrem iného preukázať, že táto výhoda sa špecificky týka jedného alebo viacerých podnikov. Komisia musí najmä preukázať, že sporné opatrenie zavádza rozdiely medzi podnikmi, ktoré sa vzhľadom na sledovaný cieľ nachádzajú v porovnateľnej situácii. Je teda potrebné, aby bola výhoda poskytnutá selektívne a aby mohla viesť k tomu, že určité podniky sa budú nachádzať vo výhodnejšej situácii ako iné podniky (104).

104

| (183) | Požiadavka selektivity sa rozlišuje podľa toho, či je predmetné opatrenie koncipované ako všeobecná schéma pomoci alebo ako individuálna pomoc. V tomto druhom prípade určenie ekonomickej výhody v zásade umožňuje predpokladať jeho selektivitu (105). |
| --- | --- |

(183)

Požiadavka selektivity sa rozlišuje podľa toho, či je predmetné opatrenie koncipované ako všeobecná schéma pomoci alebo ako individuálna pomoc. V tomto druhom prípade určenie ekonomickej výhody v zásade umožňuje predpokladať jeho selektivitu (105).

105

| (184) | V tejto veci boli všetky investičné dotácie poskytnuté na základe dvojstranných dohôd vyrokovaných priamo s každým z postupných prevádzkovateľov letiska vo forme individuálnej pomoci. Tieto dotácie boli preto selektívne v ich prospech. |
| --- | --- |

(184)

V tejto veci boli všetky investičné dotácie poskytnuté na základe dvojstranných dohôd vyrokovaných priamo s každým z postupných prevádzkovateľov letiska vo forme individuálnej pomoci. Tieto dotácie boli preto selektívne v ich prospech.

Riziko vplyvu na obchod medzi členskými štátmi a obchod v rámci Únie

Riziko vplyvu na obchod medzi členskými štátmi a obchod v rámci Únie

| (185) | Všeobecne platí, že ak výhoda poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na danom trhu Únie, obchod medzi členskými štátmi sa musí považovať za ovplyvnený touto výhodou. Komisia pripomína, že letiská súťažia v oblasti správy letiskovej infraštruktúry, a to vrátane miestnych a regionálnych letísk. Financovanie letiska z verejných prostriedkov tak môže narušiť hospodársku súťaž na trhoch prevádzky letiskovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(185)

Všeobecne platí, že ak výhoda poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na danom trhu Únie, obchod medzi členskými štátmi sa musí považovať za ovplyvnený touto výhodou. Komisia pripomína, že letiská súťažia v oblasti správy letiskovej infraštruktúry, a to vrátane miestnych a regionálnych letísk. Financovanie letiska z verejných prostriedkov tak môže narušiť hospodársku súťaž na trhoch prevádzky letiskovej infraštruktúry.

| (186) | V tomto prípade letisko v Beauvais súťaží s inými vnútroštátnymi letiskami (napr. Paríž-Roissy). Predmetná investičná pomoc, ktorá viedla k posilneniu jeho postavenia vo vzťahu k týmto ostatným letiskám, mohla narušiť hospodársku súťaž. Keďže trh s letiskovými službami je trhom otvoreným hospodárskej súťaži v rámci Únie, existovalo riziko, že príspevky budú mať vplyv aj na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(186)

V tomto prípade letisko v Beauvais súťaží s inými vnútroštátnymi letiskami (napr. Paríž-Roissy). Predmetná investičná pomoc, ktorá viedla k posilneniu jeho postavenia vo vzťahu k týmto ostatným letiskám, mohla narušiť hospodársku súťaž. Keďže trh s letiskovými službami je trhom otvoreným hospodárskej súťaži v rámci Únie, existovalo riziko, že príspevky budú mať vplyv aj na obchod medzi členskými štátmi.

8.1.1.2.   Dotácie na fungovanie

Dotácie na fungovanie

Hospodárska činnosť

Hospodárska činnosť

| (187) | Vzhľadom na skutočnosti rozvinuté v odôvodneniach 126 až 128 Komisia dospela k záveru, že dotácia vo výške 68 000 EUR, ktorú komore CCIO poskytlo v roku 2002 Generálne riaditeľstvo pre civilné letectvo, sa týkala činnosti, ktorá patrí do právomoci orgánu verejnej moci. Ako Francúzsko preukázalo, táto dotácia bola poskytnutá na financovanie finančného krytia výnimočného opatrenia na zvýšenie miery výkonu prehliadky príručnej batožiny cestujúcich z 25 % na 50 %, ktorú uložil štát po útokoch z 11. septembra 2001, pričom ide o úlohu v oblasti bezpečnosti, ktorá patrí do právomoci štátneho orgánu verejnej moci, a preto nepredstavuje ekonomickú činnosť (106). |
| --- | --- |

(187)

Vzhľadom na skutočnosti rozvinuté v odôvodneniach 126 až 128 Komisia dospela k záveru, že dotácia vo výške 68 000 EUR, ktorú komore CCIO poskytlo v roku 2002 Generálne riaditeľstvo pre civilné letectvo, sa týkala činnosti, ktorá patrí do právomoci orgánu verejnej moci. Ako Francúzsko preukázalo, táto dotácia bola poskytnutá na financovanie finančného krytia výnimočného opatrenia na zvýšenie miery výkonu prehliadky príručnej batožiny cestujúcich z 25 % na 50 %, ktorú uložil štát po útokoch z 11. septembra 2001, pričom ide o úlohu v oblasti bezpečnosti, ktorá patrí do právomoci štátneho orgánu verejnej moci, a preto nepredstavuje ekonomickú činnosť (106).

106

| (188) | Okrem toho bolo toto opatrenie súčasťou schémy pomoci určenej pre všetky regionálne letiská triedy 3, a teda v čase jej poskytnutia bolo dostupné pre všetky letiská v rovnakej kategórii ako letisko v Beauvais (107). Táto dotácia preto neviedla k diskriminácii. |
| --- | --- |

(188)

Okrem toho bolo toto opatrenie súčasťou schémy pomoci určenej pre všetky regionálne letiská triedy 3, a teda v čase jej poskytnutia bolo dostupné pre všetky letiská v rovnakej kategórii ako letisko v Beauvais (107). Táto dotácia preto neviedla k diskriminácii.

107

| (189) | Malo by sa prijať tvrdenie Francúzska, že časť preddavkov, ktoré hlavná správa komory CCIO poskytla letiskovej správe, patrila do právomoci orgánu verejnej moci. Pred 12. decembrom 2000, keď bol vydaný rozsudok Súdneho dvora vo veci Aéroports de Paris, totiž prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry mohli predstavovať činnosti patriace do právomoci orgánu verejnej moci, takže Komisia nemôže na základe článku 107 ZFEÚ spochybniť pomoc, ktorá bola poskytnutá pred týmto dátumom na financovanie alebo prevádzku letiskovej infraštruktúry (108). V dôsledku toho sa preddavky, ktoré hlavná správa komory CCIO poskytla letiskovej správe pred 12. decembrom 2000, nemajú považovať za pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Komisia však musí určiť, či preddavkové platby poskytnuté v rokoch 2001, 2002 a 2004 predstavujú takúto pomoc. |
| --- | --- |

(189)

Malo by sa prijať tvrdenie Francúzska, že časť preddavkov, ktoré hlavná správa komory CCIO poskytla letiskovej správe, patrila do právomoci orgánu verejnej moci. Pred 12. decembrom 2000, keď bol vydaný rozsudok Súdneho dvora vo veci Aéroports de Paris, totiž prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry mohli predstavovať činnosti patriace do právomoci orgánu verejnej moci, takže Komisia nemôže na základe článku 107 ZFEÚ spochybniť pomoc, ktorá bola poskytnutá pred týmto dátumom na financovanie alebo prevádzku letiskovej infraštruktúry (108). V dôsledku toho sa preddavky, ktoré hlavná správa komory CCIO poskytla letiskovej správe pred 12. decembrom 2000, nemajú považovať za pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Komisia však musí určiť, či preddavkové platby poskytnuté v rokoch 2001, 2002 a 2004 predstavujú takúto pomoc.

108

Existencia hospodárskej výhody

Existencia hospodárskej výhody

| (190) | Na posúdenie, či štátne opatrenie predstavuje pomoc podniku, je potrebné určiť, či dotknutý podnik získava hospodársku výhodu, ktorá mu umožňuje vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jeho vlastné finančné zdroje, a ktorú by nezískal za bežných trhových podmienok. Toto posúdenie sa v zásade vykonáva uplatnením zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(190)

Na posúdenie, či štátne opatrenie predstavuje pomoc podniku, je potrebné určiť, či dotknutý podnik získava hospodársku výhodu, ktorá mu umožňuje vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jeho vlastné finančné zdroje, a ktorú by nezískal za bežných trhových podmienok. Toto posúdenie sa v zásade vykonáva uplatnením zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

Prevádzkové dotácie

Prevádzkové dotácie

| (191) | Po prvé Komisia poznamenáva, že dotácie vo výške 2 005 EUR a 1 600,10 EUR, ktoré poskytla komora CCIO, resp. Národné stredisko pre rozvoj štruktúr poľnohospodárskych podnikov (v roku 2005) a Združenia pre správu fondu pre integráciu osôb so zdravotným postihnutím, skutočne zodpovedali vrátenej sume časti príspevkov, ktoré tieto dva subjekty prijali od komory CCIO v nadmernej výške. Preto tieto vrátené sumy nepokrývali náklady, ktoré by komora CCIO bežne znášala, a preto sa jej tým neposkytla hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(191)

Po prvé Komisia poznamenáva, že dotácie vo výške 2 005 EUR a 1 600,10 EUR, ktoré poskytla komora CCIO, resp. Národné stredisko pre rozvoj štruktúr poľnohospodárskych podnikov (v roku 2005) a Združenia pre správu fondu pre integráciu osôb so zdravotným postihnutím, skutočne zodpovedali vrátenej sume časti príspevkov, ktoré tieto dva subjekty prijali od komory CCIO v nadmernej výške. Preto tieto vrátené sumy nepokrývali náklady, ktoré by komora CCIO bežne znášala, a preto sa jej tým neposkytla hospodárska výhoda.

| (192) | Pokiaľ ide o dotácie vo výške 30 490 EUR (2002 – 2003) a 5 829,49 EUR (2005) vyplatené departementom Oise a mestom Tillé, Komisia na základe faktúr a podporných dokumentov predložených francúzskymi orgánmi konštatuje, že tieto dotácie zodpovedajú odmene za služby poskytované letiskovou správou komory CCIO v mene týchto dvoch verejných subjektov. |
| --- | --- |

(192)

Pokiaľ ide o dotácie vo výške 30 490 EUR (2002 – 2003) a 5 829,49 EUR (2005) vyplatené departementom Oise a mestom Tillé, Komisia na základe faktúr a podporných dokumentov predložených francúzskymi orgánmi konštatuje, že tieto dotácie zodpovedajú odmene za služby poskytované letiskovou správou komory CCIO v mene týchto dvoch verejných subjektov.

| (193) | Komisia poznamenáva, že úlohou departementu Oise je propagovať cestovný ruch podľa vnútroštátnych právnych predpisov (109). To isté platí pre vybudovanie pripojenia pavilónov na verejnú kanalizačnú sieť, za ktorú zodpovedajú obce (110). Tieto náklady preto nepredstavovali bežné náklady spojené s riadením letiska a nemala ich znášať komora CCIO. |
| --- | --- |

(193)

Komisia poznamenáva, že úlohou departementu Oise je propagovať cestovný ruch podľa vnútroštátnych právnych predpisov (109). To isté platí pre vybudovanie pripojenia pavilónov na verejnú kanalizačnú sieť, za ktorú zodpovedajú obce (110). Tieto náklady preto nepredstavovali bežné náklady spojené s riadením letiska a nemala ich znášať komora CCIO.

109

110

| (194) | Po druhé Komisia konštatuje, že vrátené sumy skutočne zodpovedali výdavkom, ktoré vynaložila komora CCIO na vykonávanie uvedených služieb, takže sa jej neposkytla nadmerná náhrada a prijatím týchto dotácií preto nezískala hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(194)

Po druhé Komisia konštatuje, že vrátené sumy skutočne zodpovedali výdavkom, ktoré vynaložila komora CCIO na vykonávanie uvedených služieb, takže sa jej neposkytla nadmerná náhrada a prijatím týchto dotácií preto nezískala hospodársku výhodu.

| (195) | Keďže kritérium hospodárskej výhody v tomto prípade nie je splnené, Komisia sa domnieva, že prevádzkové dotácie uvedené v tomto pododdiele a poskytnuté letiskovej správe komory CCIO nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(195)

Keďže kritérium hospodárskej výhody v tomto prípade nie je splnené, Komisia sa domnieva, že prevádzkové dotácie uvedené v tomto pododdiele a poskytnuté letiskovej správe komory CCIO nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

Preddavky poskytnuté hlavnou správou komory CCIO letiskovej správe

Preddavky poskytnuté hlavnou správou komory CCIO letiskovej správe

| (196) | Ako sa uvádza v odôvodnení 140, posúdenie existencie výhody sa v zásade vykonáva vzhľadom na uplatňovanie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia na úvod poznamenáva, že Francúzsko sa na túto zásadu neodvolalo. Keďže predmetné opatrenia sa týkajú preddavkových platieb poskytnutých letiskovej správe komory CCIO v rokoch 2001, 2002 a 2004, Komisia určí, či boli tieto preddavky poskytnuté za trhových podmienok vzhľadom na to, že neexistujú pochybnosti o zásahu komory CCIO (hlavnej správy) ako hospodárskeho subjektu. Letisková správa komory CCIO bola totiž neoddeliteľnou súčasťou správ komory CCIO, a teda preddavkové platby mohli byť podobné transakcii uskutočnenej v rámci toho istého hospodárskeho subjektu, a tak v zásade predstavovať transakciu, ktorú by hospodársky subjekt nachádzajúci sa v rovnakej situácii ako hlavná správa komory CCIO mohol prijať na pomoc inej dcérskej spoločnosti alebo prevádzke toho istého hospodárskeho subjektu. Okrem toho boli tieto preddavkové platby podnietené hospodárskymi úvahami, keďže hlavná správa komory CCIO zasiahla s cieľom pomôcť letiskovej správe komory CCIO vyrovnať sa s finančnými ťažkosťami (pozri odôvodnenie 46). |
| --- | --- |

(196)

Ako sa uvádza v odôvodnení 140, posúdenie existencie výhody sa v zásade vykonáva vzhľadom na uplatňovanie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia na úvod poznamenáva, že Francúzsko sa na túto zásadu neodvolalo. Keďže predmetné opatrenia sa týkajú preddavkových platieb poskytnutých letiskovej správe komory CCIO v rokoch 2001, 2002 a 2004, Komisia určí, či boli tieto preddavky poskytnuté za trhových podmienok vzhľadom na to, že neexistujú pochybnosti o zásahu komory CCIO (hlavnej správy) ako hospodárskeho subjektu. Letisková správa komory CCIO bola totiž neoddeliteľnou súčasťou správ komory CCIO, a teda preddavkové platby mohli byť podobné transakcii uskutočnenej v rámci toho istého hospodárskeho subjektu, a tak v zásade predstavovať transakciu, ktorú by hospodársky subjekt nachádzajúci sa v rovnakej situácii ako hlavná správa komory CCIO mohol prijať na pomoc inej dcérskej spoločnosti alebo prevádzke toho istého hospodárskeho subjektu. Okrem toho boli tieto preddavkové platby podnietené hospodárskymi úvahami, keďže hlavná správa komory CCIO zasiahla s cieľom pomôcť letiskovej správe komory CCIO vyrovnať sa s finančnými ťažkosťami (pozri odôvodnenie 46).

| (197) | Komisia v tejto veci v prvom rade poznamenáva, že preddavky sa vyplatili s nulovou úrokovou sadzbou bez konkrétnej lehoty splatnosti, hoci letisková správa sa k dátumu poskytnutia preddavkov nachádzala v ťažkej hospodárskej situácii (111). Hlavná správa tak nemala dostatočné záruky, na základe ktorých mohla očakávať, že prevádzka letiska sa stane ziskovou a umožní letiskovej správe splatiť poskytnuté preddavky a súčasne uvoľniť ziskovú maržu na odmenenie kapitálu investovaného hlavnou správou komory CCIO. Okrem toho z informácií poskytnutých Komisii nevyplýva, že by letisková správa pre hlavnú správu vypracovala alebo zrekonštruovala podnikateľský plán alebo simuláciu rozpočtu s cieľom analyzovať riziko, ktoré vzniklo pri poskytnutí týchto preddavkových platieb. |
| --- | --- |

(197)

Komisia v tejto veci v prvom rade poznamenáva, že preddavky sa vyplatili s nulovou úrokovou sadzbou bez konkrétnej lehoty splatnosti, hoci letisková správa sa k dátumu poskytnutia preddavkov nachádzala v ťažkej hospodárskej situácii (111). Hlavná správa tak nemala dostatočné záruky, na základe ktorých mohla očakávať, že prevádzka letiska sa stane ziskovou a umožní letiskovej správe splatiť poskytnuté preddavky a súčasne uvoľniť ziskovú maržu na odmenenie kapitálu investovaného hlavnou správou komory CCIO. Okrem toho z informácií poskytnutých Komisii nevyplýva, že by letisková správa pre hlavnú správu vypracovala alebo zrekonštruovala podnikateľský plán alebo simuláciu rozpočtu s cieľom analyzovať riziko, ktoré vzniklo pri poskytnutí týchto preddavkových platieb.

111

| (198) | Komisia preto v tejto veci dospela k záveru, že zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nebola dodržaná a že predmetnými preddavkami sa letiskovej správe poskytla výhoda, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala. |
| --- | --- |

(198)

Komisia preto v tejto veci dospela k záveru, že zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nebola dodržaná a že predmetnými preddavkami sa letiskovej správe poskytla výhoda, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala.

Pomoc na plán rozvoja cestovného ruchu

Pomoc na plán rozvoja cestovného ruchu

| (199) | V tejto veci sa plán rozvoja cestovného ruchu zavedený združením SMABT zameriaval na podporu miestneho a regionálneho cestovného ruchu tým, že časť cestujúcich z letiska v Beauvais podnietil k tomu, aby namiesto presunu do Paríža zostali v regióne Pikardia alebo v spoločenstve obcí Beauvaisis. V pláne sa preto stanovili opatrenia (reklamné materiály na letisku, prieskumy medzi cestujúcimi, webové sídla, informačné miesta združenia SMABT atď.) zamerané na rozvoj cestovného ruchu v regióne Pikardia, departemente Oise a spoločenstve obcí Beauvaisis. Preto, hoci sa plán rozvoja cestovného ruchu opieral o cestujúcich, ktorí sa prepravovali cez letisko v Beauvais, spoločnosť SAGEB nebola príjemcom týchto opatrení, keďže boli zamerané predovšetkým na cestujúcich, ktorí sa už nachádzali na letisku v Beauvais, t. j. cestujúcich, ktorí už cestovali do Beauvais bez ohľadu na to, či existovali opatrenia plánu rozvoja cestovného ruchu, alebo nie. |
| --- | --- |

(199)

V tejto veci sa plán rozvoja cestovného ruchu zavedený združením SMABT zameriaval na podporu miestneho a regionálneho cestovného ruchu tým, že časť cestujúcich z letiska v Beauvais podnietil k tomu, aby namiesto presunu do Paríža zostali v regióne Pikardia alebo v spoločenstve obcí Beauvaisis. V pláne sa preto stanovili opatrenia (reklamné materiály na letisku, prieskumy medzi cestujúcimi, webové sídla, informačné miesta združenia SMABT atď.) zamerané na rozvoj cestovného ruchu v regióne Pikardia, departemente Oise a spoločenstve obcí Beauvaisis. Preto, hoci sa plán rozvoja cestovného ruchu opieral o cestujúcich, ktorí sa prepravovali cez letisko v Beauvais, spoločnosť SAGEB nebola príjemcom týchto opatrení, keďže boli zamerané predovšetkým na cestujúcich, ktorí sa už nachádzali na letisku v Beauvais, t. j. cestujúcich, ktorí už cestovali do Beauvais bez ohľadu na to, či existovali opatrenia plánu rozvoja cestovného ruchu, alebo nie.

| (200) | Komisia v tejto veci poznamenáva, že vzhľadom na to, že išlo o podporu miestneho a regionálneho cestovného ruchu, čo je v prerokúvanej veci podľa zákona zodpovednosťou verejných orgánov, náklady spojené s touto úlohou v zásade nemala znášať spoločnosť SAGEB, ktorej jedinou úlohou bolo prevádzkovať a riadiť letisko v Beauvais. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v CDSP sa spoločnosti SAGEB neukladá žiadna povinnosť podporovať miestny alebo regionálny cestovný ruch okrem poskytovania finančného príspevku na výdavky súvisiace s týmito činnosťami v oblasti cestovného ruchu a sprístupnenia potrebných prostriedkov inštitucionálnym orgánom cestovného ruchu, ktoré im umožnia vykonávať tieto činnosti (prístup na letisko, zobrazovacie nosiče atď.). |
| --- | --- |

(200)

Komisia v tejto veci poznamenáva, že vzhľadom na to, že išlo o podporu miestneho a regionálneho cestovného ruchu, čo je v prerokúvanej veci podľa zákona zodpovednosťou verejných orgánov, náklady spojené s touto úlohou v zásade nemala znášať spoločnosť SAGEB, ktorej jedinou úlohou bolo prevádzkovať a riadiť letisko v Beauvais. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v CDSP sa spoločnosti SAGEB neukladá žiadna povinnosť podporovať miestny alebo regionálny cestovný ruch okrem poskytovania finančného príspevku na výdavky súvisiace s týmito činnosťami v oblasti cestovného ruchu a sprístupnenia potrebných prostriedkov inštitucionálnym orgánom cestovného ruchu, ktoré im umožnia vykonávať tieto činnosti (prístup na letisko, zobrazovacie nosiče atď.).

| (201) | Komisia sa preto domnieva, že plán rozvoja cestovného ruchu, ktorý vypracovalo združenie SMABT, neviedol k zníženiu nákladov, ktoré by spoločnosť SAGEB musela bežne znášať. |
| --- | --- |

(201)

Komisia sa preto domnieva, že plán rozvoja cestovného ruchu, ktorý vypracovalo združenie SMABT, neviedol k zníženiu nákladov, ktoré by spoločnosť SAGEB musela bežne znášať.

| (202) | Keďže kritérium hospodárskej výhody v tomto prípade nie je splnené, Komisia sa domnieva, že čiastočná úhrada nákladov na podporu rozvoja miestneho cestovného ruchu vykonaná združením SMABT nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(202)

Keďže kritérium hospodárskej výhody v tomto prípade nie je splnené, Komisia sa domnieva, že čiastočná úhrada nákladov na podporu rozvoja miestneho cestovného ruchu vykonaná združením SMABT nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

Pripísateľnosť štátu a prevod verejných prostriedkov

Pripísateľnosť štátu a prevod verejných prostriedkov

| (203) | Podľa ustálenej judikatúry článok 107 ods. 1 ZFEÚ zahŕňa všetku pomoc poskytnutú prostredníctvom štátnych zdrojov, a to bez toho, aby bolo potrebné rozlišovať podľa toho, či je štátna pomoc poskytnutá štátom alebo verejnými či súkromnými subjektmi, ktoré zriadi alebo určí na riadenie pomoci. Opatrenie financované takýmto subjektom je teda pripísateľné štátu, najmä pokiaľ o ustanovení predmetného opatrenia rozhodol štát a pokiaľ štát vymedzuje podmienky využívania, riadenia alebo prideľovania týchto zdrojov. |
| --- | --- |

(203)

Podľa ustálenej judikatúry článok 107 ods. 1 ZFEÚ zahŕňa všetku pomoc poskytnutú prostredníctvom štátnych zdrojov, a to bez toho, aby bolo potrebné rozlišovať podľa toho, či je štátna pomoc poskytnutá štátom alebo verejnými či súkromnými subjektmi, ktoré zriadi alebo určí na riadenie pomoci. Opatrenie financované takýmto subjektom je teda pripísateľné štátu, najmä pokiaľ o ustanovení predmetného opatrenia rozhodol štát a pokiaľ štát vymedzuje podmienky využívania, riadenia alebo prideľovania týchto zdrojov.

| (204) | Predmetné preddavkové platby v tejto veci poskytla hlavná správa komory CCIO. Komisia však pripomína, že opatrenia prijaté obchodnými a priemyselnými komorami sa v predchádzajúcich rozhodnutiach (112)považovali za pripísateľné štátu a zahŕňajúce štátne zdroje. V tejto veci sa komora CCIO v čase poskytnutia predmetných preddavkov nachádzala v podobnej situácii ako ostatné komory CCI skúmané Komisiou. Komisia najmä vzhľadom na rozhodné právo, rozhodovanie v rámci týchto subjektov, štátny dohľad nad týmito subjektmi a pôvod ich zdrojov (113) dospela k záveru, že preddavkové platby boli pripísateľné štátu a zahŕňali použitie štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(204)

Predmetné preddavkové platby v tejto veci poskytla hlavná správa komory CCIO. Komisia však pripomína, že opatrenia prijaté obchodnými a priemyselnými komorami sa v predchádzajúcich rozhodnutiach (112)považovali za pripísateľné štátu a zahŕňajúce štátne zdroje. V tejto veci sa komora CCIO v čase poskytnutia predmetných preddavkov nachádzala v podobnej situácii ako ostatné komory CCI skúmané Komisiou. Komisia najmä vzhľadom na rozhodné právo, rozhodovanie v rámci týchto subjektov, štátny dohľad nad týmito subjektmi a pôvod ich zdrojov (113) dospela k záveru, že preddavkové platby boli pripísateľné štátu a zahŕňali použitie štátnych prostriedkov.

112

113

Selektivita

Selektivita

| (205) | V tejto veci preddavkové platby predstavovali individuálnu pomoc (114), ktorá viedla k zvýhodneniu letiskovej správy komory CCIO na úkor iných letísk. Keďže túto pomoc poskytla priamo hlavná správa, a to na dvojstrannom základe, má teda selektívnu povahu (115). |
| --- | --- |

(205)

V tejto veci preddavkové platby predstavovali individuálnu pomoc (114), ktorá viedla k zvýhodneniu letiskovej správy komory CCIO na úkor iných letísk. Keďže túto pomoc poskytla priamo hlavná správa, a to na dvojstrannom základe, má teda selektívnu povahu (115).

114

115

Riziko vplyvu na obchod medzi členskými štátmi a obchod v rámci Únie

Riziko vplyvu na obchod medzi členskými štátmi a obchod v rámci Únie

| (206) | Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 185 a 186 sa Komisia domnieva, že preddavkové platby mali vplyv na obchod v rámci Únie a obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(206)

Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 185 a 186 sa Komisia domnieva, že preddavkové platby mali vplyv na obchod v rámci Únie a obchod medzi členskými štátmi.

8.1.1.3.   Záver o existencii pomoci

Záver o existencii pomoci

| (207) | Komisia dospela k záveru, že všetky investičné dotácie s výnimkou dotácií uvedených v odôvodnení 131 a dotácií poskytnutých spoločnosti SAGEB, ako sa opisujú v odôvodneniach 131 a 181, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(207)

Komisia dospela k záveru, že všetky investičné dotácie s výnimkou dotácií uvedených v odôvodnení 131 a dotácií poskytnutých spoločnosti SAGEB, ako sa opisujú v odôvodneniach 131 a 181, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (208) | Komisia takisto dospela k záveru, že preddavkové platby, ktoré hlavná správa komory CCIO poskytla v rokoch 2001, 2002 a 2004 letiskovej správe komory CCIO, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(208)

Komisia takisto dospela k záveru, že preddavkové platby, ktoré hlavná správa komory CCIO poskytla v rokoch 2001, 2002 a 2004 letiskovej správe komory CCIO, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (209) | Na druhej strane prevádzkové dotácie v celkovej sume 107 924 EUR, preddavkové platby poskytnuté pred 12. decembrom 2000 a čiastočná úhrada výdavkov na podporu cestovného ruchu vykonaná združením SMABT nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(209)

Na druhej strane prevádzkové dotácie v celkovej sume 107 924 EUR, preddavkové platby poskytnuté pred 12. decembrom 2000 a čiastočná úhrada výdavkov na podporu cestovného ruchu vykonaná združením SMABT nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.1.2.   Zákonnosť pomoci

Zákonnosť pomoci

| (210) | Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ „Komisia musí byť v dostatočnom čase upovedomená o zámeroch v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci, aby mohla podať svoje pripomienky. Členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou“. |
| --- | --- |

(210)

Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ „Komisia musí byť v dostatočnom čase upovedomená o zámeroch v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci, aby mohla podať svoje pripomienky. Členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou“.

| (211) | V tejto veci nebolo Komisii oznámené žiadne z predmetných opatrení. Ide teda o neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(211)

V tejto veci nebolo Komisii oznámené žiadne z predmetných opatrení. Ide teda o neoprávnenú pomoc.

8.1.3.   Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

| (212) | Investičná a prevádzková pomoc uvedená v odôvodneniach 207 a 209 a vyplatená postupným prevádzkovateľom letiska v Beauvais predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Jej zlučiteľnosť s vnútorným trhom sa musí posúdiť z hľadiska výnimiek uvedených v článku 107 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(212)

Investičná a prevádzková pomoc uvedená v odôvodneniach 207 a 209 a vyplatená postupným prevádzkovateľom letiska v Beauvais predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Jej zlučiteľnosť s vnútorným trhom sa musí posúdiť z hľadiska výnimiek uvedených v článku 107 ods. 3 ZFEÚ.

| (213) | V článku 107 ods. 3 ZFEÚ sa stanovujú určité výnimky zo všeobecného pravidla, podľa ktorého sa štátna pomoc považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Predmetná investičná a prevádzková pomoc sa môže posudzovať najmä na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. V usmerneniach v odvetví letectva z roku 2014 sa v zásade stanovuje rámec na posúdenie toho, či investičná a prevádzková pomoc môže byť považovaná za zlučiteľnú so spoločným trhom v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(213)

V článku 107 ods. 3 ZFEÚ sa stanovujú určité výnimky zo všeobecného pravidla, podľa ktorého sa štátna pomoc považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Predmetná investičná a prevádzková pomoc sa môže posudzovať najmä na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. V usmerneniach v odvetví letectva z roku 2014 sa v zásade stanovuje rámec na posúdenie toho, či investičná a prevádzková pomoc môže byť považovaná za zlučiteľnú so spoločným trhom v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (214) | Pokiaľ ide o investičnú pomoc, v bode 173 usmernení z roku 2014 sa stanovuje, že „[v] súlade s oznámením Komisie o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci bude Komisia uplatňovať na nezákonnú investičnú pomoc letiskám pravidlá, ktoré boli platné v čase poskytnutia pomoci. Preto nebude zásady uvedené v týchto usmerneniach uplatňovať v prípade nezákonnej investičnej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014“. Pokiaľ ide o investičnú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014, Komisia bude uplatňovať usmernenia z roku 2005 platné od 9. decembra 2005 v súlade s bodom 85 prvým odsekom uvedených usmernení. Pokiaľ ide o investičnú pomoc poskytnutú pred 9. decembrom 2005, pre ktorú neexistovali osobitné kritériá zlučiteľnosti, Komisia posúdi jej zlučiteľnosť priamo na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pričom zohľadní aj svoju rozhodovaciu prax. Keďže táto pomoc bola konsolidovaná v usmerneniach z roku 2005, investičnú pomoc poskytnutú pred 9. decembrom 2005 bude potrebné posudzovať aj na základe kritérií stanovených v usmerneniach z roku 2005. |
| --- | --- |

(214)

Pokiaľ ide o investičnú pomoc, v bode 173 usmernení z roku 2014 sa stanovuje, že „[v] súlade s oznámením Komisie o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci bude Komisia uplatňovať na nezákonnú investičnú pomoc letiskám pravidlá, ktoré boli platné v čase poskytnutia pomoci. Preto nebude zásady uvedené v týchto usmerneniach uplatňovať v prípade nezákonnej investičnej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014“. Pokiaľ ide o investičnú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014, Komisia bude uplatňovať usmernenia z roku 2005 platné od 9. decembra 2005 v súlade s bodom 85 prvým odsekom uvedených usmernení. Pokiaľ ide o investičnú pomoc poskytnutú pred 9. decembrom 2005, pre ktorú neexistovali osobitné kritériá zlučiteľnosti, Komisia posúdi jej zlučiteľnosť priamo na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pričom zohľadní aj svoju rozhodovaciu prax. Keďže táto pomoc bola konsolidovaná v usmerneniach z roku 2005, investičnú pomoc poskytnutú pred 9. decembrom 2005 bude potrebné posudzovať aj na základe kritérií stanovených v usmerneniach z roku 2005.

| (215) | Pokiaľ ide o investičnú pomoc poskytnutú v roku 2007, jej zlučiteľnosť sa preto posúdi podľa usmernení z roku 2005. |
| --- | --- |

(215)

Pokiaľ ide o investičnú pomoc poskytnutú v roku 2007, jej zlučiteľnosť sa preto posúdi podľa usmernení z roku 2005.

| (216) | Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc, v bode 172 usmernení z roku 2014 sa uvádza, že zásady stanovené v týchto usmerneniach sa uplatňujú na všetky prípady týkajúce sa nezákonnej prevádzkovej pomoci poskytnutej letiskám, a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia. Keďže predmetné opatrenia neboli oznámené pred ich poskytnutím, predstavujú neoprávnenú pomoc. Komisia bude uplatňovať usmernenia z roku 2014 na posúdenie zlučiteľnosti preddavkových platieb. |
| --- | --- |

(216)

Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc, v bode 172 usmernení z roku 2014 sa uvádza, že zásady stanovené v týchto usmerneniach sa uplatňujú na všetky prípady týkajúce sa nezákonnej prevádzkovej pomoci poskytnutej letiskám, a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia. Keďže predmetné opatrenia neboli oznámené pred ich poskytnutím, predstavujú neoprávnenú pomoc. Komisia bude uplatňovať usmernenia z roku 2014 na posúdenie zlučiteľnosti preddavkových platieb.

8.1.3.1.   Investičná pomoc

Investičná pomoc

Uplatniteľnosť usmernení z roku 2005

Uplatniteľnosť usmernení z roku 2005

| (217) | Z bodu 53 usmernení z roku 2005 vyplýva, že oddiel 4 usmernení z roku 2005 sa nevzťahuje na každú pomoc na financovanie letísk. Najmä pomoc poskytnutá na riadenie obchodných činností nepriamo spojených so základnými činnosťami letiska sa musí posudzovať z hľadiska príslušných odvetvových a horizontálnych pravidiel. Ďalej podľa bodu 54 usmernení z roku 2005 sa tieto usmernenia uplatňujú na celok letiskových činností s výnimkou bezpečnostných úloh, letovej kontroly alebo akejkoľvek inej činnosti, ktorá je v právomoci členského štátu v rámci prednostných práv verejnej moci. |
| --- | --- |

(217)

Z bodu 53 usmernení z roku 2005 vyplýva, že oddiel 4 usmernení z roku 2005 sa nevzťahuje na každú pomoc na financovanie letísk. Najmä pomoc poskytnutá na riadenie obchodných činností nepriamo spojených so základnými činnosťami letiska sa musí posudzovať z hľadiska príslušných odvetvových a horizontálnych pravidiel. Ďalej podľa bodu 54 usmernení z roku 2005 sa tieto usmernenia uplatňujú na celok letiskových činností s výnimkou bezpečnostných úloh, letovej kontroly alebo akejkoľvek inej činnosti, ktorá je v právomoci členského štátu v rámci prednostných práv verejnej moci.

| (218) | Kritériá zlučiteľnosti investičnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry sú opísané v oddiele 4.1 usmernení z roku 2005. Investície oprávnené na pomoc podľa tohto oddielu sú len investície realizované pri výstavbe infraštruktúr a samotných letiskových zariadení (vzletové a pristávacie dráhy, terminály, cesty, letová kontrolná veža) alebo súvisiacich udržiavacích zariadení (protipožiarne zariadenia, bezpečnostné alebo ochranné zariadenia) (116). Na pomoc spojenú s dodávkou letiskových služieb súvisiacich s leteckou dopravou sa vzťahuje oddiel 4.3 usmernení z roku 2005 (subvencie pre letiskové služby). |
| --- | --- |

(218)

Kritériá zlučiteľnosti investičnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry sú opísané v oddiele 4.1 usmernení z roku 2005. Investície oprávnené na pomoc podľa tohto oddielu sú len investície realizované pri výstavbe infraštruktúr a samotných letiskových zariadení (vzletové a pristávacie dráhy, terminály, cesty, letová kontrolná veža) alebo súvisiacich udržiavacích zariadení (protipožiarne zariadenia, bezpečnostné alebo ochranné zariadenia) (116). Na pomoc spojenú s dodávkou letiskových služieb súvisiacich s leteckou dopravou sa vzťahuje oddiel 4.3 usmernení z roku 2005 (subvencie pre letiskové služby).

116

| (219) | Komisia v rámci programu 1 zaradila všetky uskutočnené investície takto:

  Tabuľka 11


  Povaha investícií v rámci programu 1 vzhľadom na usmernenia z roku 2005 (v EUR) | Investície štátnej správy | Investície, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1 | Iné investície |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Západné krídlo (odlety) | | 2 608 000 | |
| Východné krídlo (prílety) | | 164 000 | |
| Modernizácia terminálu | | 649 000 | |
| Bezpečnostné zariadenia | 922 000 | | |
| Cestné komunikácie a rôzne inžinierske siete:


  z toho parkoviská pre autá | | 774 533 | 463 467 |
| Štúdie a práce týkajúce sa životného prostredia | | 62 000 | |
| Poplatky
   (117) | 55 669 | 688 223 | |
| Modernizácia prevádzkového vybavenia | z toho miesta detekčnej kontroly |

(219)

Komisia v rámci programu 1 zaradila všetky uskutočnené investície takto:

Tabuľka 11

Tabuľka 11

Povaha investícií v rámci programu 1 vzhľadom na usmernenia z roku 2005 (v EUR)

Povaha investícií v rámci programu 1 vzhľadom na usmernenia z roku 2005 (v EUR)

Investície štátnej správy

Investície, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1

Iné investície

Západné krídlo (odlety)

Západné krídlo (odlety)

2 608 000

Východné krídlo (prílety)

Východné krídlo (prílety)

164 000

Modernizácia terminálu

Modernizácia terminálu

649 000

Bezpečnostné zariadenia

Bezpečnostné zariadenia

922 000

Cestné komunikácie a rôzne inžinierske siete:

Cestné komunikácie a rôzne inžinierske siete:

z toho parkoviská pre autá

z toho parkoviská pre autá

774 533

463 467

Štúdie a práce týkajúce sa životného prostredia

Štúdie a práce týkajúce sa životného prostredia

62 000

Poplatky
   (117)

Poplatky

117

55 669

688 223

Modernizácia prevádzkového vybavenia

z toho miesta detekčnej kontroly

133 000

1 131 000

SPOLU

SPOLU

1 110 669

1 110 669

6 076 756

6 076 756

463 467

463 467

| (220) | Komisia preto v rámci programu 1 poznamenáva, že výška investícií štátnej správy predstavuje 1 110 669 EUR; zatiaľ čo výška investícií, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1 usmernení z roku 2005, predstavuje 6 076 756 EUR, a že výška iných investícií (t. j. investícií spojených s obchodnými činnosťami nepriamo spojenými so základnými činnosťami letiska, na ktoré sa nevzťahujú usmernenia z roku 2005) predstavuje 463 467 EUR. Ako sa uvádza v odôvodnení 37, príspevky verejných orgánov (4,311 milióna EUR) formálne nepokrývali osobitné investície v rámci programu 1, ale boli stanovené podľa odhadovanej celkovej výšky investícií, ktoré sa mali uskutočniť. Na účely analýzy zlučiteľnosti investičnej pomoci v rámci programu 1 podľa usmernení z roku 2005 by sa preto náklady súvisiace s inými investíciami (t. j. 463 000 EUR) mali vylúčiť z oprávnených nákladov. Komisia však poznamenáva, že po odpočítaní nákladov na investície štátnej správy (t. j. 1 110 669 EUR) a iné investície (463 467 EUR) z celkovej výšky investícií v rámci programu 1 celková výška dotácií od verejných orgánov (t. j. 4,311 milióna EUR) po odpočítaní dotácie vo výške 1 110 669 EUR poskytnutej komore CCIO na pokrytie nákladov štátnej správy (t. j. 3,20 milióna EUR) (118) nepresahuje celkovú výšku investícií, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1 usmernení z roku 2005 (t. j. 6,076 milióna EUR). Preto nie je potrebné preskúmať zlučiteľnosť investičnej pomoci v rámci programu 1 podľa iných právnych základov, než sú právne základy uvedené v oddiele 4.1 usmernení z roku 2005. |
| --- | --- |

(220)

Komisia preto v rámci programu 1 poznamenáva, že výška investícií štátnej správy predstavuje 1 110 669 EUR; zatiaľ čo výška investícií, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1 usmernení z roku 2005, predstavuje 6 076 756 EUR, a že výška iných investícií (t. j. investícií spojených s obchodnými činnosťami nepriamo spojenými so základnými činnosťami letiska, na ktoré sa nevzťahujú usmernenia z roku 2005) predstavuje 463 467 EUR. Ako sa uvádza v odôvodnení 37, príspevky verejných orgánov (4,311 milióna EUR) formálne nepokrývali osobitné investície v rámci programu 1, ale boli stanovené podľa odhadovanej celkovej výšky investícií, ktoré sa mali uskutočniť. Na účely analýzy zlučiteľnosti investičnej pomoci v rámci programu 1 podľa usmernení z roku 2005 by sa preto náklady súvisiace s inými investíciami (t. j. 463 000 EUR) mali vylúčiť z oprávnených nákladov. Komisia však poznamenáva, že po odpočítaní nákladov na investície štátnej správy (t. j. 1 110 669 EUR) a iné investície (463 467 EUR) z celkovej výšky investícií v rámci programu 1 celková výška dotácií od verejných orgánov (t. j. 4,311 milióna EUR) po odpočítaní dotácie vo výške 1 110 669 EUR poskytnutej komore CCIO na pokrytie nákladov štátnej správy (t. j. 3,20 milióna EUR) (118) nepresahuje celkovú výšku investícií, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1 usmernení z roku 2005 (t. j. 6,076 milióna EUR). Preto nie je potrebné preskúmať zlučiteľnosť investičnej pomoci v rámci programu 1 podľa iných právnych základov, než sú právne základy uvedené v oddiele 4.1 usmernení z roku 2005.

118

| (221) | Komisia v rámci programu 2 zaradila investície takto:

  Tabuľka 12


  Povaha investícií v rámci programu 2 vzhľadom na usmernenia z roku 2005 (v EUR) | Štátna správa | Investície, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1 | Iné investície |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozšírenie terminálu | | 1 327 749 | |
| Bezpečnostné oplotenie | 165 805 | | |
| Zosúladenie parkoviska pre lietadlá a rolovacej dráhy s normami | | 1 408 739 | |
| Oprava hangárov a vzletovej a pristávacej dráhy | | 231 542 | |
| Chodba na oddelenie tokov cestujúcich | 176 590 | | |
| Zosúladenie parkoviska pre zamestnancov so zákonom o vodách | | 227 611 | |
| Zadné stanovište požičovní vozidiel | | | 1 735 |
| Nákup pozemkov v súvislosti so systémom zariadení na presné priblíženie a pristátie | | 61 540 | |
| Vnútorné a vonkajšie značenie | | 10 510 | |
| Uvítací priestor pre cestujúcich zo zastávky Porte Maillot | | | 213 548 |
| Zosúladenie s normami zákona o vodách | | 46 141 | |
| Štúdie týkajúce sa systému zariadení na presné priblíženie a pristátie (ILS) | | 139 803 | |
| Modernizácia verejnej cestnej komunikácie | | 1 053 861 | |
| Administratívne kancelárie | | 944 557 | |
| Štúdie týkajúce sa terminálu 2 | | 188 188 | |
| Riziká, odmeny a nepredvídané udalosti (119) | 86 085 | 659 038 | |
| Modernizácia prevádzkového vybavenia, z toho:






  — | vybudovanie kabínok pre hraničnú políciu, |

(221)

Komisia v rámci programu 2 zaradila investície takto:

Tabuľka 12

Tabuľka 12

Povaha investícií v rámci programu 2 vzhľadom na usmernenia z roku 2005 (v EUR)

Povaha investícií v rámci programu 2 vzhľadom na usmernenia z roku 2005 (v EUR)

Štátna správa

Investície, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1

Iné investície

Rozšírenie terminálu

1 327 749

Bezpečnostné oplotenie

165 805

Zosúladenie parkoviska pre lietadlá a rolovacej dráhy s normami

1 408 739

Oprava hangárov a vzletovej a pristávacej dráhy

231 542

Chodba na oddelenie tokov cestujúcich

176 590

Zosúladenie parkoviska pre zamestnancov so zákonom o vodách

227 611

Zadné stanovište požičovní vozidiel

1 735

Nákup pozemkov v súvislosti so systémom zariadení na presné priblíženie a pristátie

61 540

Vnútorné a vonkajšie značenie

10 510

Uvítací priestor pre cestujúcich zo zastávky Porte Maillot

213 548

Zosúladenie s normami zákona o vodách

46 141

Štúdie týkajúce sa systému zariadení na presné priblíženie a pristátie (ILS)

139 803

Modernizácia verejnej cestnej komunikácie

1 053 861

Administratívne kancelárie

944 557

Štúdie týkajúce sa terminálu 2

188 188

Riziká, odmeny a nepredvídané udalosti (119)

119

86 085

659 038

Modernizácia prevádzkového vybavenia, z toho:

—

vybudovanie kabínok pre hraničnú políciu,

| — | inštalácia laserového odpudzovača |
| --- | --- |

—

inštalácia laserového odpudzovača

| 52 670 |
| --- |

52 670

| 86 085 |
| --- |

86 085

2 039 000

Spolu

Spolu

567 782

567 782

8 338 279

8 338 279

215 283

215 283

| (222) | Komisia preto v rámci programu 2 poznamenáva, že výška investícií štátnej správy predstavuje 567 782 EUR, zatiaľ čo výška investícií, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1 usmernení z roku 2005, predstavuje 8 338 279 EUR, a že výška iných investícií (t. j. investícií spojených s obchodnými činnosťami nepriamo spojenými so základnými činnosťami letiska, na ktoré sa nevzťahujú usmernenia z roku 2005) predstavuje 215 283 EUR. Ako sa uvádza v odôvodnení 40, príspevky verejných orgánov (t. j. 6,8 milióna EUR) formálne nepokrývali osobitné investície v rámci programu 2, ale boli stanovené podľa odhadovanej celkovej výšky investícií, ktoré sa mali uskutočniť. Na účely analýzy zlučiteľnosti investičnej pomoci v rámci programu 2 podľa usmernení z roku 2005 by sa preto náklady súvisiace s inými investíciami (t. j. 215 283 EUR) mali vylúčiť z oprávnených nákladov. Komisia však poznamenáva, že po odpočítaní nákladov na investície štátnej správy (t. j. 567 782 EUR) a iné investície (215 283 EUR) z celkovej výšky investícií v rámci programu 2 celková výška dotácií od verejných orgánov (t. j. 6.8 milióna EUR) po odpočítaní dotácie vo výške 567 782 EUR poskytnutej komore CCIO na pokrytie nákladov štátnej správy (t. j. 6,23 milióna EUR) (120) nepresahuje celkovú výšku investícií, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1 usmernení z roku 2005 (t. j. 8,3 milióna EUR). Preto nie je potrebné preskúmať zlučiteľnosť investičnej pomoci v rámci programu 2 podľa iných právnych základov, než sú právne základy uvedené v oddiele 4.1 usmernení z roku 2005. |
| --- | --- |

(222)

Komisia preto v rámci programu 2 poznamenáva, že výška investícií štátnej správy predstavuje 567 782 EUR, zatiaľ čo výška investícií, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1 usmernení z roku 2005, predstavuje 8 338 279 EUR, a že výška iných investícií (t. j. investícií spojených s obchodnými činnosťami nepriamo spojenými so základnými činnosťami letiska, na ktoré sa nevzťahujú usmernenia z roku 2005) predstavuje 215 283 EUR. Ako sa uvádza v odôvodnení 40, príspevky verejných orgánov (t. j. 6,8 milióna EUR) formálne nepokrývali osobitné investície v rámci programu 2, ale boli stanovené podľa odhadovanej celkovej výšky investícií, ktoré sa mali uskutočniť. Na účely analýzy zlučiteľnosti investičnej pomoci v rámci programu 2 podľa usmernení z roku 2005 by sa preto náklady súvisiace s inými investíciami (t. j. 215 283 EUR) mali vylúčiť z oprávnených nákladov. Komisia však poznamenáva, že po odpočítaní nákladov na investície štátnej správy (t. j. 567 782 EUR) a iné investície (215 283 EUR) z celkovej výšky investícií v rámci programu 2 celková výška dotácií od verejných orgánov (t. j. 6.8 milióna EUR) po odpočítaní dotácie vo výške 567 782 EUR poskytnutej komore CCIO na pokrytie nákladov štátnej správy (t. j. 6,23 milióna EUR) (120) nepresahuje celkovú výšku investícií, na ktoré sa vzťahuje oddiel 4.1 usmernení z roku 2005 (t. j. 8,3 milióna EUR). Preto nie je potrebné preskúmať zlučiteľnosť investičnej pomoci v rámci programu 2 podľa iných právnych základov, než sú právne základy uvedené v oddiele 4.1 usmernení z roku 2005.

120

Kritériá zlučiteľnosti investičnej pomoci

Kritériá zlučiteľnosti investičnej pomoci

| (223) | Zlučiteľnosť predmetnej investičnej pomoci sa musí analyzovať z hľadiska kritérií stanovených v bode 61 usmernení z roku 2005 a z hľadiska judikatúry (121). Štátna pomoc v prospech letísk musí byť rovnako ako akákoľvek iná štátna pomoc nevyhnutná na uľahčenie rozvoja hospodárskej činnosti a primeraná tomuto cieľu, aby bola vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Komisia preto preskúma súlad s týmito kritériami nevyhnutnosti a primeranosti okrem kritérií stanovených v usmerneniach z roku 2005. |
| --- | --- |

(223)

Zlučiteľnosť predmetnej investičnej pomoci sa musí analyzovať z hľadiska kritérií stanovených v bode 61 usmernení z roku 2005 a z hľadiska judikatúry (121). Štátna pomoc v prospech letísk musí byť rovnako ako akákoľvek iná štátna pomoc nevyhnutná na uľahčenie rozvoja hospodárskej činnosti a primeraná tomuto cieľu, aby bola vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Komisia preto preskúma súlad s týmito kritériami nevyhnutnosti a primeranosti okrem kritérií stanovených v usmerneniach z roku 2005.

121

—   Pomoc uľahčuje rozvoj hospodárskej činnosti

Pomoc uľahčuje rozvoj hospodárskej činnosti

| (224) | Z rôznych dokumentov predložených Francúzskom jasne vyplýva, že infraštruktúra stanovená v programe 1 a programe 2 sa vybudovala s cieľom umožniť postupným správcom prevádzkovať letisko v Beauvais za bezpečnostných podmienok, ktoré sú vyhovujúce pre používateľov letiska, jeho zamestnancov a miestnych obyvateľov, a prispôsobila sa výraznému nárastu leteckej prevádzky, ktorý letisko zaznamenalo v rokoch 2000 až 2010, ako sa uvádza v odôvodnení 37. Tento cieľ bol výslovne uvedený v dohodách o financovaní týchto dvoch investičných programov. |
| --- | --- |

(224)

Z rôznych dokumentov predložených Francúzskom jasne vyplýva, že infraštruktúra stanovená v programe 1 a programe 2 sa vybudovala s cieľom umožniť postupným správcom prevádzkovať letisko v Beauvais za bezpečnostných podmienok, ktoré sú vyhovujúce pre používateľov letiska, jeho zamestnancov a miestnych obyvateľov, a prispôsobila sa výraznému nárastu leteckej prevádzky, ktorý letisko zaznamenalo v rokoch 2000 až 2010, ako sa uvádza v odôvodnení 37. Tento cieľ bol výslovne uvedený v dohodách o financovaní týchto dvoch investičných programov.

| (225) | Okrem toho samosprávne celky poskytli finančnú podporu na to, aby sa základňa na letisku v Beauvais stala nástrojom regionálneho hospodárskeho rozvoja. Vyplýva to zo samotných podmienok dohôd o financovaní a z CDSP. Samosprávne celky a postupní správcovia letiska si stanovili cieľ, aby sa letisko v Beauvais zmenilo z tranzitného parížskeho letiska na letisko, ktoré prispieva k regionálnemu rozvoju regiónu Pikardia. |
| --- | --- |

(225)

Okrem toho samosprávne celky poskytli finančnú podporu na to, aby sa základňa na letisku v Beauvais stala nástrojom regionálneho hospodárskeho rozvoja. Vyplýva to zo samotných podmienok dohôd o financovaní a z CDSP. Samosprávne celky a postupní správcovia letiska si stanovili cieľ, aby sa letisko v Beauvais zmenilo z tranzitného parížskeho letiska na letisko, ktoré prispieva k regionálnemu rozvoju regiónu Pikardia.

| (226) | Letisko napokon splnilo ciele udržateľného rozvoja a ochrany životného prostredia. Vo všetkých investičných programoch sa stanovili štúdie a práce zamerané na znižovanie tlaku na životné prostredie spôsobeného leteckou prevádzkou na letisku v Beauvais. Infraštruktúra bola teda stanovená a prispôsobená požiadavke uloženej samosprávnymi celkami, ktorá spočíva v kontrole rozvoja leteckej dopravy na letisku v Beauvais. |
| --- | --- |

(226)

Letisko napokon splnilo ciele udržateľného rozvoja a ochrany životného prostredia. Vo všetkých investičných programoch sa stanovili štúdie a práce zamerané na znižovanie tlaku na životné prostredie spôsobeného leteckou prevádzkou na letisku v Beauvais. Infraštruktúra bola teda stanovená a prispôsobená požiadavke uloženej samosprávnymi celkami, ktorá spočíva v kontrole rozvoja leteckej dopravy na letisku v Beauvais.

| (227) | Komisia sa preto domnieva, že cieľom pomoci poskytnutej postupným správcom letiska v Beauvais bolo uľahčiť rozvoj základne na letisku v Beauvais tým, že mohlo získať bezpečnú infraštruktúru na prijímanie väčšieho počtu letov. |
| --- | --- |

(227)

Komisia sa preto domnieva, že cieľom pomoci poskytnutej postupným správcom letiska v Beauvais bolo uľahčiť rozvoj základne na letisku v Beauvais tým, že mohlo získať bezpečnú infraštruktúru na prijímanie väčšieho počtu letov.

—   Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná sledovanému cieľu

Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná sledovanému cieľu

Program 1

Program 1

| (228) | Komisia sa domnieva, že na základe dokumentov a informácií poskytnutých Francúzskom možno konštatovať, že k dátumu poskytnutia investičnej pomoci sa uvedená infraštruktúra zdala nevyhnutná a primeraná sledovanému cieľu. |
| --- | --- |

(228)

Komisia sa domnieva, že na základe dokumentov a informácií poskytnutých Francúzskom možno konštatovať, že k dátumu poskytnutia investičnej pomoci sa uvedená infraštruktúra zdala nevyhnutná a primeraná sledovanému cieľu.

| (229) | Na jednej strane letisko v Beauvais bolo začiatkom 21. storočia vo viditeľne zastaranom stave z dôvodu, že štát a jeho správca od jeho vzniku neuskutočnili dostatočné investície. Keď teda štát prijal rozhodnutie o komerčnej prevádzke letiska v Beauvais, letisko malo vážny nedostatok infraštruktúry, najmä pokiaľ ide o bezpečnostné zariadenia, stav cestnej komunikácie a samotnú letiskovú infraštruktúru. Existujúca infraštruktúra v tom čase nebola vhodná na prijímanie vnútroštátnych a medzinárodných cestujúcich za uspokojivých bezpečnostných podmienok. Všetky investície uvedené v rámci investičného programu 1 boli preto nevyhnutné na zabezpečenie bezpečnej prevádzky letiska v Beauvais. |
| --- | --- |

(229)

Na jednej strane letisko v Beauvais bolo začiatkom 21. storočia vo viditeľne zastaranom stave z dôvodu, že štát a jeho správca od jeho vzniku neuskutočnili dostatočné investície. Keď teda štát prijal rozhodnutie o komerčnej prevádzke letiska v Beauvais, letisko malo vážny nedostatok infraštruktúry, najmä pokiaľ ide o bezpečnostné zariadenia, stav cestnej komunikácie a samotnú letiskovú infraštruktúru. Existujúca infraštruktúra v tom čase nebola vhodná na prijímanie vnútroštátnych a medzinárodných cestujúcich za uspokojivých bezpečnostných podmienok. Všetky investície uvedené v rámci investičného programu 1 boli preto nevyhnutné na zabezpečenie bezpečnej prevádzky letiska v Beauvais.

| (230) | Na druhej strane infraštruktúra vybudovaná v rámci programu 1 sa zdala primeraná na dosiahnutie sledovaného cieľa, pretože neprekračovala rámec toho, čo bolo nevyhnutné na to, aby letisko v Beauvais mohlo zabezpečiť službu v súlade s minimálnymi bezpečnostnými požiadavkami. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 236, infraštruktúra stanovená v tomto investičnom programe sa posudzovala na základe konzervatívnych prognóz nárastu leteckej prevádzky na letisku v Beauvais. |
| --- | --- |

(230)

Na druhej strane infraštruktúra vybudovaná v rámci programu 1 sa zdala primeraná na dosiahnutie sledovaného cieľa, pretože neprekračovala rámec toho, čo bolo nevyhnutné na to, aby letisko v Beauvais mohlo zabezpečiť službu v súlade s minimálnymi bezpečnostnými požiadavkami. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 236, infraštruktúra stanovená v tomto investičnom programe sa posudzovala na základe konzervatívnych prognóz nárastu leteckej prevádzky na letisku v Beauvais.

Program 2

Program 2

| (231) | Komisia konštatuje, že rovnaké úvahy, aké sú uvedené v odôvodneniach 229 a 230 v súvislosti s programom 1, odôvodnili nevyhnutnosť a primeranosť programu 2, ktorý mal pokračovať s cieľom rozvíjať prácu v oblasti bezpečnosti a modernizácie, ktorá bola nevyhnutná na prijímanie neustále rastúcej leteckej prevádzky, a dokončiť ju. |
| --- | --- |

(231)

Komisia konštatuje, že rovnaké úvahy, aké sú uvedené v odôvodneniach 229 a 230 v súvislosti s programom 1, odôvodnili nevyhnutnosť a primeranosť programu 2, ktorý mal pokračovať s cieľom rozvíjať prácu v oblasti bezpečnosti a modernizácie, ktorá bola nevyhnutná na prijímanie neustále rastúcej leteckej prevádzky, a dokončiť ju.

| (232) | Platí to najmä v prípade rozšírenia terminálu: už v správe architektonickej firmy, kontrolného úradu a firmy špecializujúcej sa na hospodárnosť stavebníctva z roku 2002 sa identifikovala významná chýbajúca plocha na letisku v Beauvais vzhľadom na prognózu prevádzky stanovenú na 800 000 cestujúcich na rok 2010, ktorá však mohla zostať udržateľná, keby sa tento počet neprekročil a letisko efektívne riadilo cestujúcich. Ako sa však uvádza v tabuľke 1, letisko už v roku 2006 prijalo takmer dva milióny cestujúcich, čo odôvodnilo naliehavú potrebu rozšíriť jeho štruktúru (122). |
| --- | --- |

(232)

Platí to najmä v prípade rozšírenia terminálu: už v správe architektonickej firmy, kontrolného úradu a firmy špecializujúcej sa na hospodárnosť stavebníctva z roku 2002 sa identifikovala významná chýbajúca plocha na letisku v Beauvais vzhľadom na prognózu prevádzky stanovenú na 800 000 cestujúcich na rok 2010, ktorá však mohla zostať udržateľná, keby sa tento počet neprekročil a letisko efektívne riadilo cestujúcich. Ako sa však uvádza v tabuľke 1, letisko už v roku 2006 prijalo takmer dva milióny cestujúcich, čo odôvodnilo naliehavú potrebu rozšíriť jeho štruktúru (122).

122

| (233) | Platí to aj v prípade prác súvisiacich s parkovaním lietadiel, ktorých cieľom bolo prehĺbiť parkovaciu plochu pre lietadlá, vykonať zaoblenie rolovacích dráh a umiestniť cestné označenie s cieľom lepšie regulovať a zabezpečiť leteckú dopravu na letisku v Beauvais bez toho, aby tieto práce umožnili zvýšiť počet parkovacích miest, ktoré sú k dispozícii na letisku. |
| --- | --- |

(233)

Platí to aj v prípade prác súvisiacich s parkovaním lietadiel, ktorých cieľom bolo prehĺbiť parkovaciu plochu pre lietadlá, vykonať zaoblenie rolovacích dráh a umiestniť cestné označenie s cieľom lepšie regulovať a zabezpečiť leteckú dopravu na letisku v Beauvais bez toho, aby tieto práce umožnili zvýšiť počet parkovacích miest, ktoré sú k dispozícii na letisku.

| (234) | Všeobecnejšie sa ukázalo, že všetka ďalšia infraštruktúra je nevyhnutná na to, aby letisko dokázalo prekonať nedostatok infraštruktúry s cieľom prijímať rastúcu leteckú prevádzku, a tým prispieť k hospodárskemu rozvoju regiónu. |
| --- | --- |

(234)

Všeobecnejšie sa ukázalo, že všetka ďalšia infraštruktúra je nevyhnutná na to, aby letisko dokázalo prekonať nedostatok infraštruktúry s cieľom prijímať rastúcu leteckú prevádzku, a tým prispieť k hospodárskemu rozvoju regiónu.

—   Infraštruktúra ponúka dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska

Infraštruktúra ponúka dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska

| (235) | Infraštruktúra bola vybudovaná tak, aby primerane a dostatočne spĺňala prognózy rastu leteckej prevádzky v strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(235)

Infraštruktúra bola vybudovaná tak, aby primerane a dostatočne spĺňala prognózy rastu leteckej prevádzky v strednodobom horizonte.

| (236) | Komora CCIO preto v roku 2001 navrhla program 1 s cieľom dosiahnuť 660 000 cestujúcich do roku 2006, zatiaľ čo index rastu prevádzky na letisku (+18 %/rok v roku 2000) naznačoval zvýšenie počtu cestujúcich k tomuto dátumu (123). Toto zvýšenie bolo uvedené do súvislosti v rámci významného rozvoja európskej leteckej dopravy, a to najmä nízkonákladových leteckých spoločností, ktoré od roku 1996 zaznamenali ohromujúci rast (124). |
| --- | --- |

(236)

Komora CCIO preto v roku 2001 navrhla program 1 s cieľom dosiahnuť 660 000 cestujúcich do roku 2006, zatiaľ čo index rastu prevádzky na letisku (+18 %/rok v roku 2000) naznačoval zvýšenie počtu cestujúcich k tomuto dátumu (123). Toto zvýšenie bolo uvedené do súvislosti v rámci významného rozvoja európskej leteckej dopravy, a to najmä nízkonákladových leteckých spoločností, ktoré od roku 1996 zaznamenali ohromujúci rast (124).

123

124

| (237) | Program 2 bol okrem toho založený na predpoklade prevádzky na úrovni 18 000 pohybov v strednodobom horizonte, ktorý nadviazal na správu Generálneho riaditeľstva pre civilné letectvo schválenú 29. júna 2006. |
| --- | --- |

(237)

Program 2 bol okrem toho založený na predpoklade prevádzky na úrovni 18 000 pohybov v strednodobom horizonte, ktorý nadviazal na správu Generálneho riaditeľstva pre civilné letectvo schválenú 29. júna 2006.

| (238) | Zo štúdie uvedenej v tabuľke 1 vyplýva, že všetky predpoklady prevádzky, na ktorých sú založené tieto investičné rozhodnutia, boli vo veľkej miere splnené a prekročené pred stanovenou lehotou. |
| --- | --- |

(238)

Zo štúdie uvedenej v tabuľke 1 vyplýva, že všetky predpoklady prevádzky, na ktorých sú založené tieto investičné rozhodnutia, boli vo veľkej miere splnené a prekročené pred stanovenou lehotou.

—   Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych užívateľov rovnako a nediskriminačne

Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych užívateľov rovnako a nediskriminačne

| (239) | Vo formálnom vyšetrovacom konaní sa potvrdili pripomienky uvedené v rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorých bola infraštruktúra otvorená pre všetkých potenciálnych používateľov rovnakým a nediskriminačným spôsobom. |
| --- | --- |

(239)

Vo formálnom vyšetrovacom konaní sa potvrdili pripomienky uvedené v rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorých bola infraštruktúra otvorená pre všetkých potenciálnych používateľov rovnakým a nediskriminačným spôsobom.

—   Rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom

Rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom

| (240) | Francúzsko vo svojich pripomienkach uviedlo, že letiská v Amiens-Glisy a Rouene sú letiská zamerané na obchodné a rekreačné účely, ktoré neuskutočňujú žiadnu komerčnú dopravu. Rozvoj letiska v Beauvais preto nemal žiadny vplyv na tieto dve letiská, ktoré nebolo možné považovať za platné alternatívy letiska v Beauvais. Hospodárska súťaž medzi týmito letiskami a letiskom v Beauvais bola teda veľmi obmedzená a neexistovalo riziko, že by bol obchod ovplyvnený v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(240)

Francúzsko vo svojich pripomienkach uviedlo, že letiská v Amiens-Glisy a Rouene sú letiská zamerané na obchodné a rekreačné účely, ktoré neuskutočňujú žiadnu komerčnú dopravu. Rozvoj letiska v Beauvais preto nemal žiadny vplyv na tieto dve letiská, ktoré nebolo možné považovať za platné alternatívy letiska v Beauvais. Hospodárska súťaž medzi týmito letiskami a letiskom v Beauvais bola teda veľmi obmedzená a neexistovalo riziko, že by bol obchod ovplyvnený v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

| (241) | Napriek tomu, že letisko v Beauvais zaznamenalo v rokoch 2000 až 2013 veľmi prudký nárast osobnej dopravy z 380 000 na takmer 4 milióny odlietajúcich cestujúcich, jeho podiel na trhu zostal v oblasti Paríža veľmi obmedzený (4 % v roku 2011) v porovnaní s letiskami Roissy a Orly. Pokiaľ ide o nízkonákladovú dopravu, letisko v Beauvais v roku 2011 prijalo 31 % letov z Paríža/do Paríža v porovnaní so 69 % letov v prípade letísk Roissy a Orly. Zároveň podľa štúdie agentúry Microeconomix, ktorú predložili komora CCIO, združenie SMABT a spoločnosť SAGEB (pozri odôvodnenie 106 a nasl.), sa však podiel nízkonákladovej dopravy na celkovej doprave na letiskách Roissy a Orly v rokoch 2009 až 2010 zvýšil o 5,7 % a potom v rokoch 2010 až 2011 o 11,3 %. Na základe dôkladnej analýzy z tejto štúdie vyplýva, že rozvoj letiska v Beauvais, ktoré sa zameriava v zásade na nízkonákladovú dopravu, neovplyvnil rozvoj nízkonákladovej činnosti dvoch parížskych letísk vzhľadom na jeho vlastnosti, trh (výlučne orientovaný na nízkonákladový trh na rozdiel od parížskych letísk) a neexistenciu významného odklonu dopravy z letiska v Beauvais na jedno z dvoch ďalších parížskych letísk. |
| --- | --- |

(241)

Napriek tomu, že letisko v Beauvais zaznamenalo v rokoch 2000 až 2013 veľmi prudký nárast osobnej dopravy z 380 000 na takmer 4 milióny odlietajúcich cestujúcich, jeho podiel na trhu zostal v oblasti Paríža veľmi obmedzený (4 % v roku 2011) v porovnaní s letiskami Roissy a Orly. Pokiaľ ide o nízkonákladovú dopravu, letisko v Beauvais v roku 2011 prijalo 31 % letov z Paríža/do Paríža v porovnaní so 69 % letov v prípade letísk Roissy a Orly. Zároveň podľa štúdie agentúry Microeconomix, ktorú predložili komora CCIO, združenie SMABT a spoločnosť SAGEB (pozri odôvodnenie 106 a nasl.), sa však podiel nízkonákladovej dopravy na celkovej doprave na letiskách Roissy a Orly v rokoch 2009 až 2010 zvýšil o 5,7 % a potom v rokoch 2010 až 2011 o 11,3 %. Na základe dôkladnej analýzy z tejto štúdie vyplýva, že rozvoj letiska v Beauvais, ktoré sa zameriava v zásade na nízkonákladovú dopravu, neovplyvnil rozvoj nízkonákladovej činnosti dvoch parížskych letísk vzhľadom na jeho vlastnosti, trh (výlučne orientovaný na nízkonákladový trh na rozdiel od parížskych letísk) a neexistenciu významného odklonu dopravy z letiska v Beauvais na jedno z dvoch ďalších parížskych letísk.

| (242) | Okrem toho letisko Roissy prijalo 62 052 917 cestujúcich a letisko Orly v tom istom roku prijalo 28 274 154 cestujúcich. Komisia poznamenala, že letisko Roissy sa bude musieť do roku 2025 vyrovnať s dopytom prekračujúcim jeho kapacitu. Okrem toho, keďže pre prevádzku na letisku Orly sa správnym rozhodnutím (125) stanovil strop, v súčasnosti ho možno považovať za plne vyťažené. Letisko v Beauvais sa preto vzhľadom na svoju blízkosť k Parížu zdá ako účinný spôsob boja proti preťaženiu oboch parížskych letísk. |
| --- | --- |

(242)

Okrem toho letisko Roissy prijalo 62 052 917 cestujúcich a letisko Orly v tom istom roku prijalo 28 274 154 cestujúcich. Komisia poznamenala, že letisko Roissy sa bude musieť do roku 2025 vyrovnať s dopytom prekračujúcim jeho kapacitu. Okrem toho, keďže pre prevádzku na letisku Orly sa správnym rozhodnutím (125) stanovil strop, v súčasnosti ho možno považovať za plne vyťažené. Letisko v Beauvais sa preto vzhľadom na svoju blízkosť k Parížu zdá ako účinný spôsob boja proti preťaženiu oboch parížskych letísk.

125

| (243) | Komisia okrem toho konštatuje, že investičná pomoc, ktorú prijalo letisko v Beauvais, bola zameraná predovšetkým na zaistenie bezpečnosti infraštruktúry zaťaženej prudkým nárastom prevádzky, ktorý sa už zaznamenal v rokoch 2000 až 2010, a nie na podporu rozvoja takejto dopravy. Inými slovami, letisku v Beauvais sa už relatívne darilo aj bez tejto investičnej pomoci (pozri odôvodnenie 224), a to preto, že niektoré nízkonákladové letecké spoločnosti sa tam rozhodli zaviesť letecké spojenia a prípadne si tam vytvoriť trvalú základňu. |
| --- | --- |

(243)

Komisia okrem toho konštatuje, že investičná pomoc, ktorú prijalo letisko v Beauvais, bola zameraná predovšetkým na zaistenie bezpečnosti infraštruktúry zaťaženej prudkým nárastom prevádzky, ktorý sa už zaznamenal v rokoch 2000 až 2010, a nie na podporu rozvoja takejto dopravy. Inými slovami, letisku v Beauvais sa už relatívne darilo aj bez tejto investičnej pomoci (pozri odôvodnenie 224), a to preto, že niektoré nízkonákladové letecké spoločnosti sa tam rozhodli zaviesť letecké spojenia a prípadne si tam vytvoriť trvalú základňu.

| (244) | Pokiaľ ide o alternatívne spôsoby dopravy, ani formálne vyšetrovacie konanie nepreukázalo, že ich rozvoj bol ovplyvnený v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, ako to naznačili združenie SMABT, komora CCIO a spoločnosť SAGEB vo svojich spoločných pripomienkach (pozri odôvodnenie 108). |
| --- | --- |

(244)

Pokiaľ ide o alternatívne spôsoby dopravy, ani formálne vyšetrovacie konanie nepreukázalo, že ich rozvoj bol ovplyvnený v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, ako to naznačili združenie SMABT, komora CCIO a spoločnosť SAGEB vo svojich spoločných pripomienkach (pozri odôvodnenie 108).

—   Nevyhnutnosť a primeranosť pomoci

Nevyhnutnosť a primeranosť pomoci

| (245) | Pokiaľ ide o program 1, Komisia poznamenáva, že z predložených informácií vyplýva, že komora CCIO bola schopná financovať len plánované investície. Letisková služba komory CCIO v skutočnosti v účtovných rokoch 2000 a 2001 vykázala stratu (pozri tabuľku 2). Komora CCIO využila pôžičku aj na financovanie svojej účasti na financovaní investičného programu (126). Pomoc poskytnutá na tento investičný program bola preto nevyhnutná. |
| --- | --- |

(245)

Pokiaľ ide o program 1, Komisia poznamenáva, že z predložených informácií vyplýva, že komora CCIO bola schopná financovať len plánované investície. Letisková služba komory CCIO v skutočnosti v účtovných rokoch 2000 a 2001 vykázala stratu (pozri tabuľku 2). Komora CCIO využila pôžičku aj na financovanie svojej účasti na financovaní investičného programu (126). Pomoc poskytnutá na tento investičný program bola preto nevyhnutná.

126

| (246) | Komisia ďalej poznamenáva, že intenzita pomoci miestnych samosprávnych celkov predstavovala 53 % celkovej sumy oprávnených nákladov, t. j nebola neprimeraná vzhľadom na okamžité investičné potreby v čase poskytnutia pomoci. Okrem toho v každej dohode o financovaní uzavretej v roku 2002 sa stanovil mechanizmus vymáhania pomoci v prípade, že výdavky neboli vynaložené alebo boli nižšie ako celková odhadovaná výška investície. Táto pomoc bola v rovnakej miere obmedzená aj v prípade, že celková odhadovaná výška bola prekročená. Dohodami o financovaní sa takisto zaviedla kontrola samosprávnych celkov nad vynaloženými výdavkami, pričom dotácie sa poskytovali v splátkach na základe dôkazov predložených komorou CCIO. Pomoc poskytnutá na tento investičný program bola preto nevyhnutná a primeraná. |
| --- | --- |

(246)

Komisia ďalej poznamenáva, že intenzita pomoci miestnych samosprávnych celkov predstavovala 53 % celkovej sumy oprávnených nákladov, t. j nebola neprimeraná vzhľadom na okamžité investičné potreby v čase poskytnutia pomoci. Okrem toho v každej dohode o financovaní uzavretej v roku 2002 sa stanovil mechanizmus vymáhania pomoci v prípade, že výdavky neboli vynaložené alebo boli nižšie ako celková odhadovaná výška investície. Táto pomoc bola v rovnakej miere obmedzená aj v prípade, že celková odhadovaná výška bola prekročená. Dohodami o financovaní sa takisto zaviedla kontrola samosprávnych celkov nad vynaloženými výdavkami, pričom dotácie sa poskytovali v splátkach na základe dôkazov predložených komorou CCIO. Pomoc poskytnutá na tento investičný program bola preto nevyhnutná a primeraná.

| (247) | Po druhé, pokiaľ ide o investičnú pomoc poskytnutú komore CCIO v rámci programu 2, Komisia vzala na vedomie naliehavú potrebu uskutočniť plánované investície a veľmi obmedzené obdobie odpisovania v prípade komory CCIO (127). Preto sa domnieva, že pomoc bola nevyhnutná a primeraná vzhľadom na osobitné okolnosti existujúce v čase poskytnutia tejto pomoci. |
| --- | --- |

(247)

Po druhé, pokiaľ ide o investičnú pomoc poskytnutú komore CCIO v rámci programu 2, Komisia vzala na vedomie naliehavú potrebu uskutočniť plánované investície a veľmi obmedzené obdobie odpisovania v prípade komory CCIO (127). Preto sa domnieva, že pomoc bola nevyhnutná a primeraná vzhľadom na osobitné okolnosti existujúce v čase poskytnutia tejto pomoci.

127

| (248) | Komisia preto dospela k záveru, že všetka investičná pomoc poskytnutá v tejto veci bola nevyhnutná a primeraná. |
| --- | --- |

(248)

Komisia preto dospela k záveru, že všetka investičná pomoc poskytnutá v tejto veci bola nevyhnutná a primeraná.

Záver o zlučiteľnosti investičnej pomoci

Záver o zlučiteľnosti investičnej pomoci

| (249) | Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc uvedená v tomto oddiele je v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ako sa vykladá v usmerneniach z roku 2005. |
| --- | --- |

(249)

Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc uvedená v tomto oddiele je v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ako sa vykladá v usmerneniach z roku 2005.

8.1.3.2.   Prevádzková pomoc

Prevádzková pomoc

| (250) | V bode 137 usmernení z roku 2014 sa stanovuje, že prevádzková pomoc poskytnutá pred začatím prechodného obdobia (vrátane pomoci vyplatenej pred 4. aprílom 2014) sa môže vyhlásiť za zlučiteľnú do plnej výšky nepokrytých prevádzkových nákladov za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v oddiele 5.1.2, okrem bodov 115, 119, 121, 122, 123, 126 až 130, 132, 133 a 134 usmernení z roku 2014. |
| --- | --- |

(250)

V bode 137 usmernení z roku 2014 sa stanovuje, že prevádzková pomoc poskytnutá pred začatím prechodného obdobia (vrátane pomoci vyplatenej pred 4. aprílom 2014) sa môže vyhlásiť za zlučiteľnú do plnej výšky nepokrytých prevádzkových nákladov za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v oddiele 5.1.2, okrem bodov 115, 119, 121, 122, 123, 126 až 130, 132, 133 a 134 usmernení z roku 2014.

| (251) | Podmienky uvedené v oddiele 5.1.2 usmernení z roku 2014 sa analyzujú ďalej. |
| --- | --- |

(251)

Podmienky uvedené v oddiele 5.1.2 usmernení z roku 2014 sa analyzujú ďalej.

—   Pomoc uľahčuje rozvoj hospodárskej činnosti

Pomoc uľahčuje rozvoj hospodárskej činnosti

| (252) | Cieľom preddavkových platieb poskytnutých s nulovou úrokovou sadzbou v rokoch 2001, 2002 a 2004 bolo umožniť letiskovej správe komory CCIO udržať si činnosť riadenia letiska v Beauvais, aby sa z neho stal nástroj hospodárskeho rozvoja regiónu Pikardia. Preto bola pomoc určená na uľahčenie regionálneho rozvoja činnosti letiska v Beauvais. Komisia okrem toho zdôrazňuje záujem letiska v Beauvais pre parížsky región s cieľom podporiť zníženie preťaženia leteckej dopravy v okolí francúzskeho hlavného mesta. |
| --- | --- |

(252)

Cieľom preddavkových platieb poskytnutých s nulovou úrokovou sadzbou v rokoch 2001, 2002 a 2004 bolo umožniť letiskovej správe komory CCIO udržať si činnosť riadenia letiska v Beauvais, aby sa z neho stal nástroj hospodárskeho rozvoja regiónu Pikardia. Preto bola pomoc určená na uľahčenie regionálneho rozvoja činnosti letiska v Beauvais. Komisia okrem toho zdôrazňuje záujem letiska v Beauvais pre parížsky región s cieľom podporiť zníženie preťaženia leteckej dopravy v okolí francúzskeho hlavného mesta.

—   Potreba zásahu štátu

Potreba zásahu štátu

| (253) | V zmysle bodu 118 usmernení z roku 2014 Komisia poznamenáva, že na základe skutočného ročného objemu cestujúcich počas dvoch finančných rokov predchádzajúcich každému z rokov, v ktorých boli preddavkové platby poskytnuté (t. j. v rokoch 2001, 2002 a 2004), bolo letisko v Beauvais ku dňu poskytnutia každej prevádzkovej pomoci možné považovať za letisko, ktoré nie je schopné pokryť väčšiu či menšiu časť týchto nákladov (128). |
| --- | --- |

(253)

V zmysle bodu 118 usmernení z roku 2014 Komisia poznamenáva, že na základe skutočného ročného objemu cestujúcich počas dvoch finančných rokov predchádzajúcich každému z rokov, v ktorých boli preddavkové platby poskytnuté (t. j. v rokoch 2001, 2002 a 2004), bolo letisko v Beauvais ku dňu poskytnutia každej prevádzkovej pomoci možné považovať za letisko, ktoré nie je schopné pokryť väčšiu či menšiu časť týchto nákladov (128).

128

| (254) | V usmerneniach z roku 2014 sa takisto vyžaduje, aby pomoc priniesla podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám. Komisia sa domnieva, že tomu tak v tejto veci je. Vážna hospodárska situácia, v ktorej sa nachádzalo letisko v Beauvais v čase poskytnutia každej preddavkovej platby (poznačená stále nízkou prevádzkou, naliehavou potrebou bezpečnej infraštruktúry a zápornou hospodárskou bilanciou) (129), mohla sťažiť prístup letiskovej správy na trh s primeranými úrokovými sadzbami pôžičky (130). Keďže tieto ťažkosti mohli spôsobiť, že by región Pikardia prišiel o bezpečnú a užitočnú letiskovú infraštruktúru pre svoj hospodársky rozvoj, preddavkové platby boli preto potrebné na to, aby sa letisko v Beauvais nedostalo do platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

(254)

V usmerneniach z roku 2014 sa takisto vyžaduje, aby pomoc priniesla podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám. Komisia sa domnieva, že tomu tak v tejto veci je. Vážna hospodárska situácia, v ktorej sa nachádzalo letisko v Beauvais v čase poskytnutia každej preddavkovej platby (poznačená stále nízkou prevádzkou, naliehavou potrebou bezpečnej infraštruktúry a zápornou hospodárskou bilanciou) (129), mohla sťažiť prístup letiskovej správy na trh s primeranými úrokovými sadzbami pôžičky (130). Keďže tieto ťažkosti mohli spôsobiť, že by región Pikardia prišiel o bezpečnú a užitočnú letiskovú infraštruktúru pre svoj hospodársky rozvoj, preddavkové platby boli preto potrebné na to, aby sa letisko v Beauvais nedostalo do platobnej neschopnosti.

129

130

—   Primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja

Primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja

| (255) | Vzhľadom na to, že letisková správa komory CCIO vykázala v čase poskytnutia pomoci finančné výsledky so stratou (131) a nemala dostatok peňažných prostriedkov, preddavkové platby jej umožnili pokračovať v činnosti riadenia letiska v Beauvais, aby sa z neho stal nástroj regionálneho hospodárskeho rozvoja a zabezpečenia infraštruktúry. Komisia konštatuje, že tieto preddavky boli okrem toho časovo obmedzené a sú najmenej rušivým nástrojom pre trh, keďže boli určené na uspokojenie dočasnej potreby likvidity. Pomoc bola preto primeraným nástrojom na dosiahnutie cieľov spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(255)

Vzhľadom na to, že letisková správa komory CCIO vykázala v čase poskytnutia pomoci finančné výsledky so stratou (131) a nemala dostatok peňažných prostriedkov, preddavkové platby jej umožnili pokračovať v činnosti riadenia letiska v Beauvais, aby sa z neho stal nástroj regionálneho hospodárskeho rozvoja a zabezpečenia infraštruktúry. Komisia konštatuje, že tieto preddavky boli okrem toho časovo obmedzené a sú najmenej rušivým nástrojom pre trh, keďže boli určené na uspokojenie dočasnej potreby likvidity. Pomoc bola preto primeraným nástrojom na dosiahnutie cieľov spoločného záujmu.

131

—   Existencia stimulačného účinku

Existencia stimulačného účinku

| (256) | Komisia konštatuje, že pri neexistencii týchto preddavkových platieb by sa činnosti komory CCIO ako správcu letiska podstatne obmedzili (ak by sa dokonca nezastavili z dôvodu rizika platobnej neschopnosti), hoci infraštruktúra letiska v Beauvais sa na začiatku 21. storočia významne rozšírila. Takáto situácia by výrazne spochybnila sledovanie cieľa verejného záujmu opísaného v odôvodnení 252. Pomoc mala preto nepochybne stimulačný účinok. |
| --- | --- |

(256)

Komisia konštatuje, že pri neexistencii týchto preddavkových platieb by sa činnosti komory CCIO ako správcu letiska podstatne obmedzili (ak by sa dokonca nezastavili z dôvodu rizika platobnej neschopnosti), hoci infraštruktúra letiska v Beauvais sa na začiatku 21. storočia významne rozšírila. Takáto situácia by výrazne spochybnila sledovanie cieľa verejného záujmu opísaného v odôvodnení 252. Pomoc mala preto nepochybne stimulačný účinok.

—   Primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum)

Primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum)

| (257) | Podľa bodu 125 usmernení z roku 2014 sa v záujme primeranosti musí prevádzková pomoc letiskám obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti. Komisia sa v tejto veci domnieva, že preddavkové platby boli primerané v tom zmysle, že umožnili letisku v Beauvais dodržať jeho bezprostredné platobné lehoty. Komisia ďalej konštatuje, že tieto preddavky predstavovali nízke sumy, takže pomoc bola obmedzená na to, čo bolo potrebné na uspokojenie jednotlivých potrieb likvidity. Komisia ďalej konštatuje, že letisková správa komory CCIO ich bezodkladne vrátila ešte v roku 2005. Preddavkové platby boli preto obmedzené na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

(257)

Podľa bodu 125 usmernení z roku 2014 sa v záujme primeranosti musí prevádzková pomoc letiskám obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti. Komisia sa v tejto veci domnieva, že preddavkové platby boli primerané v tom zmysle, že umožnili letisku v Beauvais dodržať jeho bezprostredné platobné lehoty. Komisia ďalej konštatuje, že tieto preddavky predstavovali nízke sumy, takže pomoc bola obmedzená na to, čo bolo potrebné na uspokojenie jednotlivých potrieb likvidity. Komisia ďalej konštatuje, že letisková správa komory CCIO ich bezodkladne vrátila ešte v roku 2005. Preddavkové platby boli preto obmedzené na nevyhnutné minimum.

—   Zabránenie nežiaducim negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

Zabránenie nežiaducim negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

| (258) | Napokon, ako sa uvádza v odôvodnení 240 a nasl., napriek tomu, že sa v spádovej oblasti letiska v Beauvais nachádzali iné letiská, niektoré z nich neprevádzkovali komerčnú dopravu. Okrem toho nízka suma prevádzkovej pomoci poskytnutej v tejto veci nemohla mať negatívne účinky na rozvoj ďalších dvoch parížskych letísk (Roissy a Orly), ktorých veľkosť a objem prevádzky boli neporovnateľné s veľkosťou a objemom prevádzky na letisku v Beauvais. Letisková infraštruktúra bola okrem toho sprístupnená všetkým leteckým spoločnostiam za nediskriminačných podmienok. |
| --- | --- |

(258)

Napokon, ako sa uvádza v odôvodnení 240 a nasl., napriek tomu, že sa v spádovej oblasti letiska v Beauvais nachádzali iné letiská, niektoré z nich neprevádzkovali komerčnú dopravu. Okrem toho nízka suma prevádzkovej pomoci poskytnutej v tejto veci nemohla mať negatívne účinky na rozvoj ďalších dvoch parížskych letísk (Roissy a Orly), ktorých veľkosť a objem prevádzky boli neporovnateľné s veľkosťou a objemom prevádzky na letisku v Beauvais. Letisková infraštruktúra bola okrem toho sprístupnená všetkým leteckým spoločnostiam za nediskriminačných podmienok.

—   Záver

Záver

| (259) | Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach z roku 2014 boli dodržané, a preto preddavkové platby s nulovou úrokovou sadzbou, ktoré hlavná správa komory CCIO poskytla letiskovej správe toho istého subjektu, predstavovali štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c), ako sa vykladá v usmerneniach z roku 2014. |
| --- | --- |

(259)

Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach z roku 2014 boli dodržané, a preto preddavkové platby s nulovou úrokovou sadzbou, ktoré hlavná správa komory CCIO poskytla letiskovej správe toho istého subjektu, predstavovali štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c), ako sa vykladá v usmerneniach z roku 2014.

8.2.   Opatrenia v prospech leteckých spoločností

Opatrenia v prospech leteckých spoločností

| (260) | Ako sa uvádza v odôvodnení 125, na to, aby opatrenie v prospech leteckej spoločnosti mohlo byť kvalifikované ako štátna pomoc, musí byť splnených niekoľko kumulatívnych podmienok. Predovšetkým sa ním musí leteckým spoločnostiam poskytnúť hospodárska výhoda. Komisia dospela k záveru, že predmetnými opatreniami v prospech leteckých spoločností sa im neposkytuje hospodárska výhoda z dôvodov uvedených v oddiele 8.2.1. Tento oddiel sa preto obmedzuje na preukázanie neexistencie hospodárskej výhody bez toho, aby bolo potrebné skúmať ostatné kritériá existencie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(260)

Ako sa uvádza v odôvodnení 125, na to, aby opatrenie v prospech leteckej spoločnosti mohlo byť kvalifikované ako štátna pomoc, musí byť splnených niekoľko kumulatívnych podmienok. Predovšetkým sa ním musí leteckým spoločnostiam poskytnúť hospodárska výhoda. Komisia dospela k záveru, že predmetnými opatreniami v prospech leteckých spoločností sa im neposkytuje hospodárska výhoda z dôvodov uvedených v oddiele 8.2.1. Tento oddiel sa preto obmedzuje na preukázanie neexistencie hospodárskej výhody bez toho, aby bolo potrebné skúmať ostatné kritériá existencie štátnej pomoci.

8.2.1.   Neexistencia hospodárskej výhody

Neexistencia hospodárskej výhody

| (261) | S cieľom určiť, či sa podľa zmlúv uzavretých komorou CCIO a spoločnosťou SAGEB s leteckými spoločnosťami poskytla leteckým spoločnostiam výhoda, musí Komisia preskúmať, či by za podobných okolností súkromný hospodársky subjekt, ktorý vychádza z predpokladaných možností ziskovosti s výnimkou akýchkoľvek aspektov sociálnej povahy alebo regionálnej či odvetvovej politiky a ktorý vykonáva svoje činnosti za bežných podmienok trhového hospodárstva, uzavrel obchodné dohody podobné alebo zhodné s tými, ktoré uzavrel prevádzkovateľ letiska v Beauvais (komora CCIO, potom spoločnosť SAGEB). Verejné financovanie poskytnuté za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, sa nepovažuje za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(261)

S cieľom určiť, či sa podľa zmlúv uzavretých komorou CCIO a spoločnosťou SAGEB s leteckými spoločnosťami poskytla leteckým spoločnostiam výhoda, musí Komisia preskúmať, či by za podobných okolností súkromný hospodársky subjekt, ktorý vychádza z predpokladaných možností ziskovosti s výnimkou akýchkoľvek aspektov sociálnej povahy alebo regionálnej či odvetvovej politiky a ktorý vykonáva svoje činnosti za bežných podmienok trhového hospodárstva, uzavrel obchodné dohody podobné alebo zhodné s tými, ktoré uzavrel prevádzkovateľ letiska v Beauvais (komora CCIO, potom spoločnosť SAGEB). Verejné financovanie poskytnuté za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, sa nepovažuje za štátnu pomoc.

| (262) | Preto, pokiaľ ide o verejné financovanie letísk, analýza dodržania zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorej uplatniteľnosť vyvoláva v tejto veci len málo pochybností, keďže ide o zmluvy obchodnej povahy, ktoré letisko často uzatvára v rámci svojej komerčnej činnosti, musí byť založená na dostatočných vyhliadkach na ziskovosť ex ante pre subjekt poskytujúci financovanie. Akékoľvek predpoklady objemu prevádzky použité na tento účel by mali byť realistické a podrobené primeranej analýze citlivosti. Neexistencia podnikateľského plánu naznačuje, že zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemusí byť dodržaná (132). V prípade neexistencie takéhoto plánu môžu členské štáty poskytnúť analýzu alebo interné dokumenty od verejných orgánov alebo od príslušného letiska, z ktorých jasne vyplýva, že analýza vykonaná pred poskytnutím verejného financovania preukazuje dodržanie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(262)

Preto, pokiaľ ide o verejné financovanie letísk, analýza dodržania zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorej uplatniteľnosť vyvoláva v tejto veci len málo pochybností, keďže ide o zmluvy obchodnej povahy, ktoré letisko často uzatvára v rámci svojej komerčnej činnosti, musí byť založená na dostatočných vyhliadkach na ziskovosť ex ante pre subjekt poskytujúci financovanie. Akékoľvek predpoklady objemu prevádzky použité na tento účel by mali byť realistické a podrobené primeranej analýze citlivosti. Neexistencia podnikateľského plánu naznačuje, že zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemusí byť dodržaná (132). V prípade neexistencie takéhoto plánu môžu členské štáty poskytnúť analýzu alebo interné dokumenty od verejných orgánov alebo od príslušného letiska, z ktorých jasne vyplýva, že analýza vykonaná pred poskytnutím verejného financovania preukazuje dodržanie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

ex ante

132

8.2.1.1.   Rekonštrukcia podnikateľských plánov – CCIO a SAGEB

Rekonštrukcia podnikateľských plánov – CCIO a SAGEB

| (263) | Komisia sa domnieva, že transakcie uvedené v predchádzajúcom odôvodnení sú v súlade s trhovými podmienkami na základe rekonštrukcie podnikateľských plánov, ktoré hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve vypracoval s cieľom rozhodnúť, či uzavrie (alebo neuzavrie) zmluvy s leteckými spoločnosťami (133). |
| --- | --- |

(263)

Komisia sa domnieva, že transakcie uvedené v predchádzajúcom odôvodnení sú v súlade s trhovými podmienkami na základe rekonštrukcie podnikateľských plánov, ktoré hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve vypracoval s cieľom rozhodnúť, či uzavrie (alebo neuzavrie) zmluvy s leteckými spoločnosťami (133).

133

| (264) | Ako sa uvádza v oddiele 5.2, Francúzsko predložilo analýzy vykonané a posteriori, pokiaľ ide o zmluvy, ktoré uzavrela komora CCIO a ktoré sú uvedené v tabuľke 9 (okrem zmlúv RYAN1 a RYAN2), pričom sa v nich však vykonala simulácia primeraných znalostí a predpokladov, ktoré mal správca letiska k dispozícii pred uzavretím zmlúv. Pokiaľ ide o zmluvy uzavreté spoločnosťou SAGEB, Francúzsko predložilo podnikateľské plány vypracované pred podpísaním zmlúv a zrekonštruovalo tie isté podnikateľské plány s cieľom vypočítať ich prírastkový príspevok k zisku prevádzkovateľa letiska. |
| --- | --- |

(264)

Ako sa uvádza v oddiele 5.2, Francúzsko predložilo analýzy vykonané a posteriori, pokiaľ ide o zmluvy, ktoré uzavrela komora CCIO a ktoré sú uvedené v tabuľke 9 (okrem zmlúv RYAN1 a RYAN2), pričom sa v nich však vykonala simulácia primeraných znalostí a predpokladov, ktoré mal správca letiska k dispozícii pred uzavretím zmlúv. Pokiaľ ide o zmluvy uzavreté spoločnosťou SAGEB, Francúzsko predložilo podnikateľské plány vypracované pred podpísaním zmlúv a zrekonštruovalo tie isté podnikateľské plány s cieľom vypočítať ich prírastkový príspevok k zisku prevádzkovateľa letiska.

a posteriori

| (265) | Komisia poznamenáva, že Francúzsko dostatočne neodôvodnilo niekoľko predpokladov použitých v analýzach ex ante, ako aj ex post. Predovšetkým predpoklady týkajúce sa prírastkových nákladov prevádzkovateľa letiska nie sú podložené podrobnou analýzou. Iné predpoklady, ako napríklad vyťaženosť lietadiel alebo príjmy z leteckých či neleteckých činností, sú v niektorých analýzach málo odôvodnené. |
| --- | --- |

(265)

Komisia poznamenáva, že Francúzsko dostatočne neodôvodnilo niekoľko predpokladov použitých v analýzach ex ante, ako aj ex post. Predovšetkým predpoklady týkajúce sa prírastkových nákladov prevádzkovateľa letiska nie sú podložené podrobnou analýzou. Iné predpoklady, ako napríklad vyťaženosť lietadiel alebo príjmy z leteckých či neleteckých činností, sú v niektorých analýzach málo odôvodnené.

ex ante

ex post

| (266) | Keďže uvedené predpoklady predstavujú základné parametre finančných prognóz, Komisia sa rozhodla určiť predpoklady, ktoré by použil prevádzkovateľ letiska vykonávajúci svoje činnosti za bežných podmienok trhového hospodárstva. Komisia sa takisto rozhodla zrekonštruovať podnikateľské plány, ktoré by na základe týchto predpokladov vypracoval prevádzkovateľ letiska vykonávajúci svoje činnosti za bežných podmienok trhového hospodárstva pred tým, ako by sa rozhodol uzavrieť (alebo neuzavrieť) zmluvy s leteckými spoločnosťami. Ak z rekonštrukcie podnikateľského plánu vyplynie, že na základe uzavretia zmluvy sa prevádzkovateľovi letiska umožňuje vytvoriť prírastkový zisk, tento prevádzkovateľ sa uzavretím zmluvy správa ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(266)

Keďže uvedené predpoklady predstavujú základné parametre finančných prognóz, Komisia sa rozhodla určiť predpoklady, ktoré by použil prevádzkovateľ letiska vykonávajúci svoje činnosti za bežných podmienok trhového hospodárstva. Komisia sa takisto rozhodla zrekonštruovať podnikateľské plány, ktoré by na základe týchto predpokladov vypracoval prevádzkovateľ letiska vykonávajúci svoje činnosti za bežných podmienok trhového hospodárstva pred tým, ako by sa rozhodol uzavrieť (alebo neuzavrieť) zmluvy s leteckými spoločnosťami. Ak z rekonštrukcie podnikateľského plánu vyplynie, že na základe uzavretia zmluvy sa prevádzkovateľovi letiska umožňuje vytvoriť prírastkový zisk, tento prevádzkovateľ sa uzavretím zmluvy správa ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve.

8.2.1.2.   Rekonštrukcia podnikateľských plánov Komisiou – použité predpoklady

Rekonštrukcia podnikateľských plánov Komisiou – použité predpoklady

| (267) | Všetky zmluvy uvedené v tabuľke 9 majú veľmi osobitné vlastnosti (pozri tabuľku 10). Komisia pre každú zmluvu zrekonštruovala podnikateľský plán, pričom prihliadla na predpoklady týkajúce sa počtu cestujúcich, vyťaženosti lietadiel, príjmov a nákladov. Tieto rekonštrukcie umožňujú určiť prírastkový zisk (alebo prírastkovú stratu), ktorý by správca letiska mohol očakávať uzavretím zmluvy. Použili sa tieto predpoklady: |
| --- | --- |

(267)

Všetky zmluvy uvedené v tabuľke 9 majú veľmi osobitné vlastnosti (pozri tabuľku 10). Komisia pre každú zmluvu zrekonštruovala podnikateľský plán, pričom prihliadla na predpoklady týkajúce sa počtu cestujúcich, vyťaženosti lietadiel, príjmov a nákladov. Tieto rekonštrukcie umožňujú určiť prírastkový zisk (alebo prírastkovú stratu), ktorý by správca letiska mohol očakávať uzavretím zmluvy. Použili sa tieto predpoklady:

Počet cestujúcich (prevádzka)

Počet cestujúcich (prevádzka)

| (268) | Niektoré zmluvy sú založené na záväzkoch týkajúcich sa prevádzky z hľadiska počtu cestujúcich (napríklad zmluva RYAN4 je založená na záväzku uskutočniť aspoň desať rotácií týždenne okrem už prevádzkovaných rotácií). Iné zmluvy sa týkajú prevádzky plánovanej leteckou spoločnosťou, to však nepredstavuje pevný záväzok. V niektorých zmluvách sa napokon neuvádza žiadny cieľ v oblasti prevádzky. |
| --- | --- |

(268)

Niektoré zmluvy sú založené na záväzkoch týkajúcich sa prevádzky z hľadiska počtu cestujúcich (napríklad zmluva RYAN4 je založená na záväzku uskutočniť aspoň desať rotácií týždenne okrem už prevádzkovaných rotácií). Iné zmluvy sa týkajú prevádzky plánovanej leteckou spoločnosťou, to však nepredstavuje pevný záväzok. V niektorých zmluvách sa napokon neuvádza žiadny cieľ v oblasti prevádzky.

| (269) | Ak zmluvy obsahujú záväzok týkajúci sa prevádzky, Komisia použila tento objem prevádzky. Ak sa uvádza objem prevádzky bez toho, aby to predstavovalo záväzok leteckej spoločnosti, Komisia použila uvedený objem a vykonala analýzy citlivosti s cieľom overiť, či by vyšší alebo nižší objem viedol k rovnakému záveru, t. j. či prevádzkovateľ letiska na základe predmetnej zmluvy vytvára zisk alebo stratu. Ak sa neuvádza žiadny objem, Komisia vykonala niekoľko analýz prevádzky s cieľom zabezpečiť, aby sa závery o ziskovosti zmluvy nemenili podľa počtu vybraných letov. Táto analýza je obzvlášť dôležitá, ak sa príjmy prevádzkovateľa letiska líšia v závislosti od počtu letov. Napríklad v prípade zmluvy WIZZ1 sa príjmy z poplatkov za pristátie znížia o 20 % na rotáciu, ak je počet rotácií vyšší ako štyri denne. Preto je potrebné zabezpečiť, aby v prípade, že počet rotácií prekročí štyri denne, zmluva zostala zisková. |
| --- | --- |

(269)

Ak zmluvy obsahujú záväzok týkajúci sa prevádzky, Komisia použila tento objem prevádzky. Ak sa uvádza objem prevádzky bez toho, aby to predstavovalo záväzok leteckej spoločnosti, Komisia použila uvedený objem a vykonala analýzy citlivosti s cieľom overiť, či by vyšší alebo nižší objem viedol k rovnakému záveru, t. j. či prevádzkovateľ letiska na základe predmetnej zmluvy vytvára zisk alebo stratu. Ak sa neuvádza žiadny objem, Komisia vykonala niekoľko analýz prevádzky s cieľom zabezpečiť, aby sa závery o ziskovosti zmluvy nemenili podľa počtu vybraných letov. Táto analýza je obzvlášť dôležitá, ak sa príjmy prevádzkovateľa letiska líšia v závislosti od počtu letov. Napríklad v prípade zmluvy WIZZ1 sa príjmy z poplatkov za pristátie znížia o 20 % na rotáciu, ak je počet rotácií vyšší ako štyri denne. Preto je potrebné zabezpečiť, aby v prípade, že počet rotácií prekročí štyri denne, zmluva zostala zisková.

Kapacita lietadiel a vyťaženosť

Kapacita lietadiel a vyťaženosť

| (270) | Typ lietadla používaného leteckou spoločnosťou (a teda jeho kapacita) sa niekedy uvádza v zmluve. V takom prípade sa použila kapacita tohto typu lietadla. Ak použitý typ lietadla nebol uvedený v zmluve, Komisia vychádzala z informácií, ktoré poskytlo Francúzsko. Kapacita lietadiel sa pohybuje od 132 do 198 miest. |
| --- | --- |

(270)

Typ lietadla používaného leteckou spoločnosťou (a teda jeho kapacita) sa niekedy uvádza v zmluve. V takom prípade sa použila kapacita tohto typu lietadla. Ak použitý typ lietadla nebol uvedený v zmluve, Komisia vychádzala z informácií, ktoré poskytlo Francúzsko. Kapacita lietadiel sa pohybuje od 132 do 198 miest.

| (271) | Komisia použila vyťaženosť, ktorá sa zaznamenala v rokoch predchádzajúcich uzavretiu zmluvy. V prípade spoločností Ryanair a Wizz Air sa použila osobitná vyťaženosť letov prevádzkovaných týmito leteckými spoločnosťami v rokoch predchádzajúcich uzavretiu zmluvy. V prípade ostatných leteckých spoločností, ktorých historické údaje správca letiska nemá k dispozícii, sa použili priemerné historické údaje letiska (všetky spoločnosti). Vyťaženosť sa pohybuje od 70 % do 80 %. |
| --- | --- |

(271)

Komisia použila vyťaženosť, ktorá sa zaznamenala v rokoch predchádzajúcich uzavretiu zmluvy. V prípade spoločností Ryanair a Wizz Air sa použila osobitná vyťaženosť letov prevádzkovaných týmito leteckými spoločnosťami v rokoch predchádzajúcich uzavretiu zmluvy. V prípade ostatných leteckých spoločností, ktorých historické údaje správca letiska nemá k dispozícii, sa použili priemerné historické údaje letiska (všetky spoločnosti). Vyťaženosť sa pohybuje od 70 % do 80 %.

Príjmy z leteckých činností

Príjmy z leteckých činností

| (272) | Príjmy z leteckých činností sú založené na podmienkach zmlúv. Zahŕňajú príjmy z poplatkov za pristátie a z poplatkov splatných za každého odlietajúceho cestujúceho. Vo viacerých zmluvách sú poplatky za pristátie zostupné (ich sadzba klesá v závislosti od počtu rotácií týždenne alebo denne) a viaceré zmluvy nezahŕňajú poplatky za cestujúcich. Komisia dospela k záveru, že v prípade zmlúv pokrývajúcich niekoľko rokov zostali poplatky za pristátie a za cestujúcich počas trvania zmluvy fixne stanovené, keďže zmluvy neobsahovali doložku o zvýšení sadzieb. |
| --- | --- |

(272)

Príjmy z leteckých činností sú založené na podmienkach zmlúv. Zahŕňajú príjmy z poplatkov za pristátie a z poplatkov splatných za každého odlietajúceho cestujúceho. Vo viacerých zmluvách sú poplatky za pristátie zostupné (ich sadzba klesá v závislosti od počtu rotácií týždenne alebo denne) a viaceré zmluvy nezahŕňajú poplatky za cestujúcich. Komisia dospela k záveru, že v prípade zmlúv pokrývajúcich niekoľko rokov zostali poplatky za pristátie a za cestujúcich počas trvania zmluvy fixne stanovené, keďže zmluvy neobsahovali doložku o zvýšení sadzieb.

Príjmy z neleteckých činností

Príjmy z neleteckých činností

| (273) | Príjmy z neleteckých činností tvoria väčšinu príjmov letiska v Beauvais a v rámci príjmov z neleteckých činností tvoria hlavnú príjmovú položku príjmy z autobusového spojenia medzi Parížom a letiskom. V roku 2009 teda príjmy z prevádzky autobusového spojenia predstavovali 49 % príjmov letiska a ostatné príjmy z neleteckých činností predstavovali 16 % príjmov (príjmy z leteckých činností predstavovali 12 % príjmov a bezpečnostné poplatky 23 %). |
| --- | --- |

(273)

Príjmy z neleteckých činností tvoria väčšinu príjmov letiska v Beauvais a v rámci príjmov z neleteckých činností tvoria hlavnú príjmovú položku príjmy z autobusového spojenia medzi Parížom a letiskom. V roku 2009 teda príjmy z prevádzky autobusového spojenia predstavovali 49 % príjmov letiska a ostatné príjmy z neleteckých činností predstavovali 16 % príjmov (príjmy z leteckých činností predstavovali 12 % príjmov a bezpečnostné poplatky 23 %).

| (274) | Komisia pri odhade príjmov z prevádzky autobusového spojenia vychádzala i) zo sadzieb platných v čase uzavretia zmlúv (134) a ii) z podielu cestujúcich v autobusovej doprave v roku predchádzajúcom uzavretiu zmluvy (tento podiel sa pohybuje na úrovni od [55 – 60] % v rokoch 1997 až 2005 a ustálil sa na úrovni približne 50 % v rokoch 2006 až 2011). Komisia dospela k záveru, že v prípade zmlúv pokrývajúcich niekoľko rokov sa sadzby v autobusovej doprave v dôsledku inflácie zvýšili o 2 % ročne. Pri rekonštrukcii podnikateľského plánu RYAN3 za desať rokov Komisia použila aj medziročný pokles podielu cestujúcich v autobusovej doprave o jeden percentuálny bod (z 57 % na 48 % za desať rokov) s cieľom zohľadniť rozvoj činností letiska v oblasti parkovania a očakávaný nárast počtu miestnych cestujúcich alebo cestujúcich zo severnej časti regiónu. |
| --- | --- |

(274)

Komisia pri odhade príjmov z prevádzky autobusového spojenia vychádzala i) zo sadzieb platných v čase uzavretia zmlúv (134) a ii) z podielu cestujúcich v autobusovej doprave v roku predchádzajúcom uzavretiu zmluvy (tento podiel sa pohybuje na úrovni od [55 – 60] % v rokoch 1997 až 2005 a ustálil sa na úrovni približne 50 % v rokoch 2006 až 2011). Komisia dospela k záveru, že v prípade zmlúv pokrývajúcich niekoľko rokov sa sadzby v autobusovej doprave v dôsledku inflácie zvýšili o 2 % ročne. Pri rekonštrukcii podnikateľského plánu RYAN3 za desať rokov Komisia použila aj medziročný pokles podielu cestujúcich v autobusovej doprave o jeden percentuálny bod (z 57 % na 48 % za desať rokov) s cieľom zohľadniť rozvoj činností letiska v oblasti parkovania a očakávaný nárast počtu miestnych cestujúcich alebo cestujúcich zo severnej časti regiónu.

134

| (275) | Odhad ostatných príjmov z neleteckých činností (parkovanie, obchody atď.) je založený na analýze výkazov ziskov a strát prevádzkovateľa letiska. Predstavujú približne 1,50 EUR na cestujúceho v rokoch 2000 – 2001 a 2,20 EUR na cestujúceho v rokoch 2008 – 2009. Komisia dospela k záveru, že v prípade zmlúv pokrývajúcich niekoľko rokov sa ostatné príjmy z neleteckých činností v dôsledku inflácie zvýšili o 2 % ročne. |
| --- | --- |

(275)

Odhad ostatných príjmov z neleteckých činností (parkovanie, obchody atď.) je založený na analýze výkazov ziskov a strát prevádzkovateľa letiska. Predstavujú približne 1,50 EUR na cestujúceho v rokoch 2000 – 2001 a 2,20 EUR na cestujúceho v rokoch 2008 – 2009. Komisia dospela k záveru, že v prípade zmlúv pokrývajúcich niekoľko rokov sa ostatné príjmy z neleteckých činností v dôsledku inflácie zvýšili o 2 % ročne.

| (276) | Príjmy z neleteckých činností uvedené v odôvodneniach 274 a 275 sa zohľadnili pri všetkých rekonštrukciách podnikateľských plánov. Na ad hoc základe sa jednotlivo prihliadlo aj na iné druhy príjmov z neleteckých činností, aby sa zohľadnili osobitné dohody. Ich vplyv však zostáva zanedbateľný:






  a) | v prípade zmlúv RYAN1, RYAN2 a RYAN3 Komisia zohľadnila dohodu so spoločnosťou Ryanair, podľa ktorej prevádzkovateľ letiska dostane províziu vo výške 5 % hodnoty leteniek spoločnosti Ryanair, ktoré predáva priamo. Francúzsko odhadlo tento príjem na 0,15 EUR za cestujúceho na základe príjmu vo výške 100 000 EUR v roku 2002; |
| --- | --- | --- |

(276)

Príjmy z neleteckých činností uvedené v odôvodneniach 274 a 275 sa zohľadnili pri všetkých rekonštrukciách podnikateľských plánov. Na ad hoc základe sa jednotlivo prihliadlo aj na iné druhy príjmov z neleteckých činností, aby sa zohľadnili osobitné dohody. Ich vplyv však zostáva zanedbateľný:

ad hoc

a)

v prípade zmlúv RYAN1, RYAN2 a RYAN3 Komisia zohľadnila dohodu so spoločnosťou Ryanair, podľa ktorej prevádzkovateľ letiska dostane províziu vo výške 5 % hodnoty leteniek spoločnosti Ryanair, ktoré predáva priamo. Francúzsko odhadlo tento príjem na 0,15 EUR za cestujúceho na základe príjmu vo výške 100 000 EUR v roku 2002;

| b) | v prípade zmlúv, v ktorých sa stanovujú voliteľné služby týkajúce sa čistenia lietadiel a iné služby, Komisia dospela k záveru, že letecké spoločnosti tieto služby využívali v 5 % prípadov. |
| --- | --- |

b)

v prípade zmlúv, v ktorých sa stanovujú voliteľné služby týkajúce sa čistenia lietadiel a iné služby, Komisia dospela k záveru, že letecké spoločnosti tieto služby využívali v 5 % prípadov.

Prírastkové prevádzkové náklady letiska

Prírastkové prevádzkové náklady letiska

| (277) | Prírastkové prevádzkové náklady letiska tvoria hlavnú nákladovú položku podnikateľských plánov. Zahŕňajú všetky prevádzkové náklady letiska (zamestnanci, nákup vybavenia atď.), nezahŕňajú však investície uskutočnené na letisku ani náklady súvisiace s právomocami orgánov verejnej moci, ktoré prevzal štát. |
| --- | --- |

(277)

Prírastkové prevádzkové náklady letiska tvoria hlavnú nákladovú položku podnikateľských plánov. Zahŕňajú všetky prevádzkové náklady letiska (zamestnanci, nákup vybavenia atď.), nezahŕňajú však investície uskutočnené na letisku ani náklady súvisiace s právomocami orgánov verejnej moci, ktoré prevzal štát.

| (278) | Pokiaľ ide o prírastkové investičné náklady, treba poznamenať, že podľa Francúzska sa na letisku v Beauvais nemusela uskutočniť žiadna investícia vzhľadom na osobitnú zmluvu, ktorá je predmetom tohto vyšetrovania. Takže aj vzhľadom na fakt, že zo žiadnej skutočnosti tohto prípadu nevyplýva, že by hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve očakával, že by bolo potrebné vykonať nejaké investície v dôsledku jednej alebo viacerých zmlúv, ktoré sú predmetom formálneho vyšetrovacieho konania, nezohľadňuje sa v tejto analýze nijaký prírastkový investičný náklad. |
| --- | --- |

(278)

Pokiaľ ide o prírastkové investičné náklady, treba poznamenať, že podľa Francúzska sa na letisku v Beauvais nemusela uskutočniť žiadna investícia vzhľadom na osobitnú zmluvu, ktorá je predmetom tohto vyšetrovania. Takže aj vzhľadom na fakt, že zo žiadnej skutočnosti tohto prípadu nevyplýva, že by hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve očakával, že by bolo potrebné vykonať nejaké investície v dôsledku jednej alebo viacerých zmlúv, ktoré sú predmetom formálneho vyšetrovacieho konania, nezohľadňuje sa v tejto analýze nijaký prírastkový investičný náklad.

| (279) | Prírastkové prevádzkové náklady pokrývajú prevádzkové náklady súvisiace s leteckými, ako aj neleteckými činnosťami (autobusová doprava a iné neletecké činnosti). |
| --- | --- |

(279)

Prírastkové prevádzkové náklady pokrývajú prevádzkové náklady súvisiace s leteckými, ako aj neleteckými činnosťami (autobusová doprava a iné neletecké činnosti).

| (280) | Prírastkové prevádzkové náklady nezahŕňajú náklady súvisiace so záväzkami orgánov verejnej moci (bezpečnosť a ochrana), ktoré znáša štát (a nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ). |
| --- | --- |

(280)

Prírastkové prevádzkové náklady nezahŕňajú náklady súvisiace so záväzkami orgánov verejnej moci (bezpečnosť a ochrana), ktoré znáša štát (a nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ).

| (281) | Na rekonštrukciu prevádzkových nákladov Komisia použila informácie obsiahnuté vo výkazoch ziskov a strát komory CCIO a spoločnosti SAGEB. Ročné prevádzkové náklady pozostávajú z celkových prevádzkových nákladov, od ktorých sa odpočítajú i) prevádzkové náklady spojené s právomocou orgánov verejnej moci (bezpečnosť a ochrana – tieto náklady sú financované z bezpečnostných poplatkov) a ii) amortizácia investícií (pozostávajúca z dotácii na amortizáciu a z rezerv na obnovu a veľké opravy). |
| --- | --- |

(281)

Na rekonštrukciu prevádzkových nákladov Komisia použila informácie obsiahnuté vo výkazoch ziskov a strát komory CCIO a spoločnosti SAGEB. Ročné prevádzkové náklady pozostávajú z celkových prevádzkových nákladov, od ktorých sa odpočítajú i) prevádzkové náklady spojené s právomocou orgánov verejnej moci (bezpečnosť a ochrana – tieto náklady sú financované z bezpečnostných poplatkov) a ii) amortizácia investícií (pozostávajúca z dotácii na amortizáciu a z rezerv na obnovu a veľké opravy).

| (282) | Analýza vývoja prevádzkových nákladov podľa počtu cestujúcich umožňuje vypočítať prírastkové prevádzkové náklady na cestujúceho, t. j. dodatočné prevádzkové náklady, ktoré vznikli príchodom dodatočného cestujúceho. Graf 1 a graf 2 preukazujú, že zmeny počtu cestujúcich a prevádzkových nákladov sú navzájom prepojené. |
| --- | --- |

(282)

Analýza vývoja prevádzkových nákladov podľa počtu cestujúcich umožňuje vypočítať prírastkové prevádzkové náklady na cestujúceho, t. j. dodatočné prevádzkové náklady, ktoré vznikli príchodom dodatočného cestujúceho. Graf 1 a graf 2 preukazujú, že zmeny počtu cestujúcich a prevádzkových nákladov sú navzájom prepojené.

| (283) | Komisia rozlíšila dve obdobia, v prípade ktorých má rast prevádzkových nákladov odlišné vlastnosti. Na jednej strane v rokoch 1997 až 2001 predstavovali prírastkové prevádzkové náklady 6,54 EUR na cestujúceho v hodnote z roku 2001. V prípade zmlúv uzavretých pred 31. decembrom 2001 Komisia založila prírastkové prevádzkové náklady na tejto sume. Hodnota použitá na rekonštrukciu podnikateľského plánu bola upravená o infláciu. V prípade podnikateľského plánu RYAN1 podpísaného v roku 1999 preto Komisia použila prírastkové prevádzkové náklady vo výške 6,35 EUR, čo zodpovedá hodnote 6,54 EUR upravenej o infláciu v rokoch 1999 až 2001. Výsledky analýzy Komisie sú uvedené v grafe.

  Graf 1


  Prevádzkové náklady v závislosti od počtu cestujúcich (1997 – 2001)







  Zdroj: údaje letiska v Beauvais. Analýza Komisie |
| --- | --- |

(283)

Komisia rozlíšila dve obdobia, v prípade ktorých má rast prevádzkových nákladov odlišné vlastnosti. Na jednej strane v rokoch 1997 až 2001 predstavovali prírastkové prevádzkové náklady 6,54 EUR na cestujúceho v hodnote z roku 2001. V prípade zmlúv uzavretých pred 31. decembrom 2001 Komisia založila prírastkové prevádzkové náklady na tejto sume. Hodnota použitá na rekonštrukciu podnikateľského plánu bola upravená o infláciu. V prípade podnikateľského plánu RYAN1 podpísaného v roku 1999 preto Komisia použila prírastkové prevádzkové náklady vo výške 6,35 EUR, čo zodpovedá hodnote 6,54 EUR upravenej o infláciu v rokoch 1999 až 2001. Výsledky analýzy Komisie sú uvedené v grafe.

Graf 1

Graf 1

Prevádzkové náklady v závislosti od počtu cestujúcich (1997 – 2001)

Prevádzkové náklady v závislosti od počtu cestujúcich (1997 – 2001)

Image 6

Zdroj: údaje letiska v Beauvais. Analýza Komisie

Zdroj

| (284) | Graf 1 bol vytvorený pomocou tejto metodiky:






  1. | Každý bod v grafe zodpovedá jednému roku od roku 1997 do roku 2001. |
| --- | --- | --- |

(284)

Graf 1 bol vytvorený pomocou tejto metodiky:

1.

Každý bod v grafe zodpovedá jednému roku od roku 1997 do roku 2001.

| 2. | Každý bod na vodorovnej osi označuje počet prepravených cestujúcich v danom roku a každý bod na zvislej osi označuje celkové prevádzkové náklady letiska v danom roku. |
| --- | --- |

2.

Každý bod na vodorovnej osi označuje počet prepravených cestujúcich v danom roku a každý bod na zvislej osi označuje celkové prevádzkové náklady letiska v danom roku.

| 3. | Priamka v rovnici y = 6,5405x + 152944 je extrapolovaná zo všetkých bodov. Korelácia medzi extrapolovanou priamkou a bodmi je veľmi vysoká, pričom korelačný koeficient R2 je 0,9105, čo znamená, že extrapolovaná priamka je vynikajúcou aproximáciou na modelovanie rovnobežnosti bodov a umožňuje určiť lineárny vzťah medzi prevádzkovými nákladmi letiska a počtom prepravených cestujúcich. Pomocou rovnice extrapolovanej priamky tak možno určiť výšku prevádzkových nákladov (y) podľa počtu prepravených cestujúcich (x). |
| --- | --- |

3.

Priamka v rovnici y = 6,5405x + 152944 je extrapolovaná zo všetkých bodov. Korelácia medzi extrapolovanou priamkou a bodmi je veľmi vysoká, pričom korelačný koeficient R2 je 0,9105, čo znamená, že extrapolovaná priamka je vynikajúcou aproximáciou na modelovanie rovnobežnosti bodov a umožňuje určiť lineárny vzťah medzi prevádzkovými nákladmi letiska a počtom prepravených cestujúcich. Pomocou rovnice extrapolovanej priamky tak možno určiť výšku prevádzkových nákladov (y) podľa počtu prepravených cestujúcich (x).

2

| 4. | Dodatočné prevádzkové náklady na dodatočného prepraveného cestujúceho sú teda 6,5405 EUR. |
| --- | --- |

4.

Dodatočné prevádzkové náklady na dodatočného prepraveného cestujúceho sú teda 6,5405 EUR.

| (285) | Na druhej strane v rokoch 2002 až 2009 predstavovali prírastkové prevádzkové náklady 8,47 EUR na cestujúceho v hodnote z roku 2009. V prípade zmlúv uzavretých v rokoch 2002 až 2010 Komisia založila prírastkové prevádzkové náklady na tejto sume, pričom vychádzala z predpokladu, že v roku 2010 by sa obozretný prevádzkovateľ opieral o známe prevádzkové náklady do roku 2009. Hodnota použitá na rekonštrukciu podnikateľského plánu bola upravená o infláciu. V prípade podnikateľského plánu FLYM1 podpísaného v roku 2006 preto Komisia použila prírastkové prevádzkové náklady vo výške 8,05 EUR, čo zodpovedá hodnote 8,47 EUR upravenej o infláciu v rokoch 2006 až 2009. Výsledky analýzy Komisie sú uvedené v grafe 2.

  Graf 2


  Prevádzkové náklady v závislosti od počtu cestujúcich (2002 – 2009)







  Zdroj: údaje letiska v Beauvais. Analýza Komisie |
| --- | --- |

(285)

Na druhej strane v rokoch 2002 až 2009 predstavovali prírastkové prevádzkové náklady 8,47 EUR na cestujúceho v hodnote z roku 2009. V prípade zmlúv uzavretých v rokoch 2002 až 2010 Komisia založila prírastkové prevádzkové náklady na tejto sume, pričom vychádzala z predpokladu, že v roku 2010 by sa obozretný prevádzkovateľ opieral o známe prevádzkové náklady do roku 2009. Hodnota použitá na rekonštrukciu podnikateľského plánu bola upravená o infláciu. V prípade podnikateľského plánu FLYM1 podpísaného v roku 2006 preto Komisia použila prírastkové prevádzkové náklady vo výške 8,05 EUR, čo zodpovedá hodnote 8,47 EUR upravenej o infláciu v rokoch 2006 až 2009. Výsledky analýzy Komisie sú uvedené v grafe 2.

Graf 2

Graf 2

Prevádzkové náklady v závislosti od počtu cestujúcich (2002 – 2009)

Prevádzkové náklady v závislosti od počtu cestujúcich (2002 – 2009)

Image 7

Zdroj: údaje letiska v Beauvais. Analýza Komisie

Zdroj:

| (286) | Graf 2 bol vytvorený pomocou tejto metodiky:






  1. | Každý bod v grafe zodpovedá jednému roku od roku 2002 do roku 2009. |
| --- | --- | --- |

(286)

Graf 2 bol vytvorený pomocou tejto metodiky:

1.

Každý bod v grafe zodpovedá jednému roku od roku 2002 do roku 2009.

| 2. | Každý bod na vodorovnej osi označuje počet prepravených cestujúcich v danom roku a každý bod na zvislej osi označuje celkové prevádzkové náklady letiska v danom roku. |
| --- | --- |

2.

Každý bod na vodorovnej osi označuje počet prepravených cestujúcich v danom roku a každý bod na zvislej osi označuje celkové prevádzkové náklady letiska v danom roku.

| 3. | Priamka v rovnici y = 8,4719x + 1E + 06 je extrapolovaná zo všetkých bodov. Korelácia medzi extrapolovanou priamkou a bodmi je veľmi vysoká, pričom korelačný koeficient R2 je 0.9271, čo znamená, že extrapolovaná priamka je vynikajúcou aproximáciou na modelovanie rovnobežnosti bodov a umožňuje určiť lineárny vzťah medzi prevádzkovými nákladmi letiska a počtom prepravených cestujúcich. Pomocou rovnice extrapolovanej priamky tak možno určiť výšku prevádzkových nákladov (y) podľa počtu prepravených cestujúcich (x). |
| --- | --- |

3.

Priamka v rovnici y = 8,4719x + 1E + 06 je extrapolovaná zo všetkých bodov. Korelácia medzi extrapolovanou priamkou a bodmi je veľmi vysoká, pričom korelačný koeficient R2 je 0.9271, čo znamená, že extrapolovaná priamka je vynikajúcou aproximáciou na modelovanie rovnobežnosti bodov a umožňuje určiť lineárny vzťah medzi prevádzkovými nákladmi letiska a počtom prepravených cestujúcich. Pomocou rovnice extrapolovanej priamky tak možno určiť výšku prevádzkových nákladov (y) podľa počtu prepravených cestujúcich (x).

E

2

| 4. | Dodatočné prevádzkové náklady na dodatočného prepraveného cestujúceho sú teda 8,4719 EUR. |
| --- | --- |

4.

Dodatočné prevádzkové náklady na dodatočného prepraveného cestujúceho sú teda 8,4719 EUR.

| (287) | Komisia dospela k záveru, že v prípade zmlúv pokrývajúcich niekoľko rokov sa prírastkové prevádzkové náklady určujú za prvý rok zmluvy podľa metodiky opísanej v odôvodneniach 285 a 286 a že náklady sa v dôsledku inflácie zvyšujú o 2 % ročne. |
| --- | --- |

(287)

Komisia dospela k záveru, že v prípade zmlúv pokrývajúcich niekoľko rokov sa prírastkové prevádzkové náklady určujú za prvý rok zmluvy podľa metodiky opísanej v odôvodneniach 285 a 286 a že náklady sa v dôsledku inflácie zvyšujú o 2 % ročne.

Marketingové náklady – stimulačné mechanizmy

Marketingové náklady – stimulačné mechanizmy

| (288) | Zmluvy RYAN4, RYAN5, WIZZ1, WIZZ2, WIZZ3, VOLA1, AIRH1 a CENT1 obsahujú doložky, podľa ktorých sa prevádzkovateľ letiska zaväzuje vyplatiť leteckej spoločnosti finančné príspevky podľa objemu prevádzky zabezpečovanej leteckou spoločnosťou. Tieto finančné prostriedky predstavujú náklady pre správcu letiska a zohľadňujú sa v podnikateľských plánoch, ktoré Komisia zrekonštruovala. Iné zmluvy takéto doložky neobsahujú. |
| --- | --- |

(288)

Zmluvy RYAN4, RYAN5, WIZZ1, WIZZ2, WIZZ3, VOLA1, AIRH1 a CENT1 obsahujú doložky, podľa ktorých sa prevádzkovateľ letiska zaväzuje vyplatiť leteckej spoločnosti finančné príspevky podľa objemu prevádzky zabezpečovanej leteckou spoločnosťou. Tieto finančné prostriedky predstavujú náklady pre správcu letiska a zohľadňujú sa v podnikateľských plánoch, ktoré Komisia zrekonštruovala. Iné zmluvy takéto doložky neobsahujú.

8.2.1.3.   Rekonštrukcia podnikateľských plánov Komisiou – výsledky

Rekonštrukcia podnikateľských plánov Komisiou – výsledky

| (289) | V prípade všetkých zmlúv uzavretých komorou CCIO a spoločnosťou SAGEB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, správca letiska na základe podnikateľských plánov zrekonštruovaných Komisiou vytvára prírastkový zisk, čo potvrdzuje závery Francúzska, podľa ktorých zmluvy uzavreté komorou CCIO a spoločnosťou SAGEB podpísal prevádzkovateľ letiska vykonávajúci svoje činnosti za bežných podmienok trhového hospodárstva. |
| --- | --- |

(289)

V prípade všetkých zmlúv uzavretých komorou CCIO a spoločnosťou SAGEB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, správca letiska na základe podnikateľských plánov zrekonštruovaných Komisiou vytvára prírastkový zisk, čo potvrdzuje závery Francúzska, podľa ktorých zmluvy uzavreté komorou CCIO a spoločnosťou SAGEB podpísal prevádzkovateľ letiska vykonávajúci svoje činnosti za bežných podmienok trhového hospodárstva.

| (290) | Preto sa podľa zmlúv, ktoré uzavrela komora CCIO a spoločnosť SAGEB s leteckými spoločnosťami, nepriznávali leteckým spoločnostiam výhody v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a preto nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(290)

Preto sa podľa zmlúv, ktoré uzavrela komora CCIO a spoločnosť SAGEB s leteckými spoločnosťami, nepriznávali leteckým spoločnostiam výhody v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a preto nepredstavujú štátnu pomoc.

8.2.1.4.   Dohoda akcionárov spoločnosti SAGEB – vplyv súkromného akcionára

Dohoda akcionárov spoločnosti SAGEB – vplyv súkromného akcionára

| (291) | Okrem analýzy uvedenej v oddiele 8.2.1.3 sa Komisia subsidiárne domnieva, že rozhodnutia o uzavretí zmlúv o letiskových službách medzi spoločnosťou SAGEB a leteckými spoločnosťami sú v súlade s trhovými podmienkami, keďže ich spoločne potvrdili obaja akcionári spoločnosti SAGEB (komora CCIO ako verejný subjekt a spoločnosť Véolia Transport ako súkromný subjekt), ktorí podobne podliehajú ziskom a rizikám vyplývajúcim z týchto transakcií. Spoločnosť SAGEB uzavrela zmluvy RYAN4, RYAN5 a WIZZ3 (pozri odôvodnenie 51). |
| --- | --- |

(291)

Okrem analýzy uvedenej v oddiele 8.2.1.3 sa Komisia subsidiárne domnieva, že rozhodnutia o uzavretí zmlúv o letiskových službách medzi spoločnosťou SAGEB a leteckými spoločnosťami sú v súlade s trhovými podmienkami, keďže ich spoločne potvrdili obaja akcionári spoločnosti SAGEB (komora CCIO ako verejný subjekt a spoločnosť Véolia Transport ako súkromný subjekt), ktorí podobne podliehajú ziskom a rizikám vyplývajúcim z týchto transakcií. Spoločnosť SAGEB uzavrela zmluvy RYAN4, RYAN5 a WIZZ3 (pozri odôvodnenie 51).

| (292) | V oznámení Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že súlad transakcie s trhovými podmienkami možno zistiť priamo, keď verejné a súkromné subjekty uskutočňujú transakciu pari passu (135). |
| --- | --- |

(292)

V oznámení Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že súlad transakcie s trhovými podmienkami možno zistiť priamo, keď verejné a súkromné subjekty uskutočňujú transakciu pari passu (135).

pari passu

135

| (293) | V tejto veci musí Komisia analyzovať správanie spoločnosti SAGEB, ktorá je prevádzkovateľom letiska, a nie spoločné správanie spoločnosti SAGEB a iných verejných alebo súkromných subjektov. Komisia preto analyzovala postup rozhodovania v rámci spoločnosti SAGEB týkajúci sa uzavretia zmlúv s leteckými spoločnosťami a príslušných úloh akcionárov spoločnosti SAGEB (51 % komora CCIO a 49 % spoločnosť Véolia Transport). |
| --- | --- |

(293)

V tejto veci musí Komisia analyzovať správanie spoločnosti SAGEB, ktorá je prevádzkovateľom letiska, a nie spoločné správanie spoločnosti SAGEB a iných verejných alebo súkromných subjektov. Komisia preto analyzovala postup rozhodovania v rámci spoločnosti SAGEB týkajúci sa uzavretia zmlúv s leteckými spoločnosťami a príslušných úloh akcionárov spoločnosti SAGEB (51 % komora CCIO a 49 % spoločnosť Véolia Transport).

| (294) | Úlohu a právomoci komory CCIO a spoločnosti Véolia Transport v rámci spoločnosti SAGEB upravujú stanovy spoločnosti SAGEB a dohoda akcionárov, ktorú uzavreli komora CCIO a spoločnosť Véolia Transport. |
| --- | --- |

(294)

Úlohu a právomoci komory CCIO a spoločnosti Véolia Transport v rámci spoločnosti SAGEB upravujú stanovy spoločnosti SAGEB a dohoda akcionárov, ktorú uzavreli komora CCIO a spoločnosť Véolia Transport.

| (295) | V rámci spoločnosti SAGEB sa výbor spoločníkov skladá z desiatich zástupcov akcionárov. Každý akcionár určí niekoľkých zástupcov v pomere zodpovedajúcom svojmu podielu (zaokrúhlené na najbližšie celé číslo) (136). Päť zástupcov tak navrhuje komora CCIO a päť spoločnosť Véolia Transport. |
| --- | --- |

(295)

V rámci spoločnosti SAGEB sa výbor spoločníkov skladá z desiatich zástupcov akcionárov. Každý akcionár určí niekoľkých zástupcov v pomere zodpovedajúcom svojmu podielu (zaokrúhlené na najbližšie celé číslo) (136). Päť zástupcov tak navrhuje komora CCIO a päť spoločnosť Véolia Transport.

136

| (296) | Predsedu (ktorý vykonáva funkciu riaditeľa letiska) a podpredsedu (ktorý nahrádza predsedu v prípade zaneprázdnenia) spoločnosti SAGEB vymenúva výbor spoločníkov kvalifikovanou väčšinou (75 % hlasov akcionárov) na návrh väčšinového akcionára v prípade predsedu a na návrh spoločnosti Véolia Transport v prípade podpredsedu (137). Komora CCIO, ako aj spoločnosť Véolia Transport disponujú blokujúcou menšinou pri týchto dvoch vymenovaniach, na ktorých sa preto musia zhodnúť obaja akcionári. Predseda aj podpredseda sú členmi výboru spoločníkov. Vymenovanie prevádzkového riaditeľa (navrhnutého spoločnosťou Véolia Transport), riaditeľa technických služieb, ako aj finančného riaditeľa schvaľuje výbor spoločníkov kvalifikovanou väčšinou (138). Pokiaľ ide o všetky kľúčové funkcie prevádzky letiska, komora CCIO a spoločnosť Véolia Transport teda disponujú blokujúcou menšinou a rozhodnutia sa musia prijímať na základe konsenzu medzi oboma akcionármi. |
| --- | --- |

(296)

Predsedu (ktorý vykonáva funkciu riaditeľa letiska) a podpredsedu (ktorý nahrádza predsedu v prípade zaneprázdnenia) spoločnosti SAGEB vymenúva výbor spoločníkov kvalifikovanou väčšinou (75 % hlasov akcionárov) na návrh väčšinového akcionára v prípade predsedu a na návrh spoločnosti Véolia Transport v prípade podpredsedu (137). Komora CCIO, ako aj spoločnosť Véolia Transport disponujú blokujúcou menšinou pri týchto dvoch vymenovaniach, na ktorých sa preto musia zhodnúť obaja akcionári. Predseda aj podpredseda sú členmi výboru spoločníkov. Vymenovanie prevádzkového riaditeľa (navrhnutého spoločnosťou Véolia Transport), riaditeľa technických služieb, ako aj finančného riaditeľa schvaľuje výbor spoločníkov kvalifikovanou väčšinou (138). Pokiaľ ide o všetky kľúčové funkcie prevádzky letiska, komora CCIO a spoločnosť Véolia Transport teda disponujú blokujúcou menšinou a rozhodnutia sa musia prijímať na základe konsenzu medzi oboma akcionármi.

137

138

| (297) | Rozhodnutia o uzavretí zmlúv s leteckými spoločnosťami musí potvrdiť výbor spoločníkov kvalifikovanou väčšinou (139). Týka sa to najmä týchto rozhodnutí:






  a) | prijímanie a schvaľovanie ročného rozpočtu; |
| --- | --- | --- |

(297)

Rozhodnutia o uzavretí zmlúv s leteckými spoločnosťami musí potvrdiť výbor spoločníkov kvalifikovanou väčšinou (139). Týka sa to najmä týchto rozhodnutí:

139

a)

prijímanie a schvaľovanie ročného rozpočtu;

| b) | schvaľovanie aktualizácií podnikateľského plánu; |
| --- | --- |

b)

schvaľovanie aktualizácií podnikateľského plánu;

| c) | akýkoľvek úkon, zmluva alebo dohoda s trvaním viac ako jeden rok alebo záväzok vyšší ako 100 000 EUR, ktorý musí spoločnosť SAGEB znášať a nie je stanovený v ročnom rozpočte; |
| --- | --- |

c)

akýkoľvek úkon, zmluva alebo dohoda s trvaním viac ako jeden rok alebo záväzok vyšší ako 100 000 EUR, ktorý musí spoločnosť SAGEB znášať a nie je stanovený v ročnom rozpočte;

| d) | akékoľvek rozhodnutie, ktoré môže ovplyvniť obrat spoločnosti SAGEB, v prípade súm vyšších ako 100 000 EUR (ako je to v prípade zmlúv RYAN4, RYAN5 a WIZZ3); |
| --- | --- |

d)

akékoľvek rozhodnutie, ktoré môže ovplyvniť obrat spoločnosti SAGEB, v prípade súm vyšších ako 100 000 EUR (ako je to v prípade zmlúv RYAN4, RYAN5 a WIZZ3);

| e) | akýkoľvek úkon, záväzok alebo rozhodnutie, ktoré môže ovplyvniť viac ako 4 % celkového počtu letových pohybov na letisku (ako je to v prípade zmluvy RYAN5, ktorá sa týka 5,3 % prevádzky, a zmluvy WIZZ3, ktorá sa týka 113 % prevádzky). |
| --- | --- |

e)

akýkoľvek úkon, záväzok alebo rozhodnutie, ktoré môže ovplyvniť viac ako 4 % celkového počtu letových pohybov na letisku (ako je to v prípade zmluvy RYAN5, ktorá sa týka 5,3 % prevádzky, a zmluvy WIZZ3, ktorá sa týka 113 % prevádzky).

| (298) | Rozhodnutia o uzavretí zmlúv s leteckými spoločnosťami prijímajú za rovnakých podmienok obaja akcionári, ktorí sa nachádzajú v porovnateľnej situácii. Komisia dospela k tomuto záveru, pričom najmä poznamenala, že:






  a) | rozhodnutia o uzavretí zmlúv s leteckými spoločnosťami, najmä pokiaľ ide o zmluvy RYAN4, RYAN5 a WIZZ3, prijímajú spoločne obaja akcionári a vyžadujú si potvrdenie každého akcionára; |
| --- | --- | --- |

(298)

Rozhodnutia o uzavretí zmlúv s leteckými spoločnosťami prijímajú za rovnakých podmienok obaja akcionári, ktorí sa nachádzajú v porovnateľnej situácii. Komisia dospela k tomuto záveru, pričom najmä poznamenala, že:

a)

rozhodnutia o uzavretí zmlúv s leteckými spoločnosťami, najmä pokiaľ ide o zmluvy RYAN4, RYAN5 a WIZZ3, prijímajú spoločne obaja akcionári a vyžadujú si potvrdenie každého akcionára;

| b) | obaja akcionári podliehajú rizikám a ziskom z prevádzky letiska za rovnakých podmienok a v miere zodpovedajúcej ich podielu v spoločnosti SAGEB, t. j. 51 % v prípade komory CCIO a 49 % v prípade spoločnosti Véolia Transport; |
| --- | --- |

b)

obaja akcionári podliehajú rizikám a ziskom z prevádzky letiska za rovnakých podmienok a v miere zodpovedajúcej ich podielu v spoločnosti SAGEB, t. j. 51 % v prípade komory CCIO a 49 % v prípade spoločnosti Véolia Transport;

| c) | podiel spoločnosti Véolia Transport má preto skutočný hospodársky význam (140) a vzhľadom na dohodu akcionárov sú jej rozhodnutia rovnako dôležité ako rozhodnutia komory CCIO; |
| --- | --- |

c)

podiel spoločnosti Véolia Transport má preto skutočný hospodársky význam (140) a vzhľadom na dohodu akcionárov sú jej rozhodnutia rovnako dôležité ako rozhodnutia komory CCIO;

140

| d) | postavenie komory CCIO a spoločnosti Véolia Transport je z hľadiska prevádzky porovnateľné. Hoci komora CCIO bola prevádzkovateľom letiska v Beauvais pred spoločnosťou SAGEB, vystavenie komory CCIO výsledkom letiska sa obmedzuje na jej úlohu v spoločnosti SAGEB a v žiadnom prípade sa netýka jej úlohy prevádzkovateľa pred spoločnosťou SAGEB. V dohode o delegovaní uzavretej medzi združením SMABT a spoločnosťou SAGEB sa teda neuvádzajú povinnosti komory CCIO súvisiace s jej správou letiska pred 1. júnom 2008 (deň, keď sa spoločnosť SAGEB stala prevádzkovateľom letiska). |
| --- | --- |

d)

postavenie komory CCIO a spoločnosti Véolia Transport je z hľadiska prevádzky porovnateľné. Hoci komora CCIO bola prevádzkovateľom letiska v Beauvais pred spoločnosťou SAGEB, vystavenie komory CCIO výsledkom letiska sa obmedzuje na jej úlohu v spoločnosti SAGEB a v žiadnom prípade sa netýka jej úlohy prevádzkovateľa pred spoločnosťou SAGEB. V dohode o delegovaní uzavretej medzi združením SMABT a spoločnosťou SAGEB sa teda neuvádzajú povinnosti komory CCIO súvisiace s jej správou letiska pred 1. júnom 2008 (deň, keď sa spoločnosť SAGEB stala prevádzkovateľom letiska).

| (299) | Komisia dospela k záveru, že i) zmluvy s leteckými spoločnosťami uzatvorila komora CCIO a spoločnosť Véolia Transport pari passu; ii) že z dôvodu existencie dohody akcionárov s komorou CCIO je spoločnosť Véolia Transport schopná zabezpečiť, aby zmluvy, ktoré spoločnosť SAGEB uzatvára s leteckými spoločnosťami, boli v súlade s jej záujmami; a iii) tieto transakcie teda vykonáva súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, a preto sú v súlade s trhovými podmienkami. |
| --- | --- |

(299)

Komisia dospela k záveru, že i) zmluvy s leteckými spoločnosťami uzatvorila komora CCIO a spoločnosť Véolia Transport pari passu; ii) že z dôvodu existencie dohody akcionárov s komorou CCIO je spoločnosť Véolia Transport schopná zabezpečiť, aby zmluvy, ktoré spoločnosť SAGEB uzatvára s leteckými spoločnosťami, boli v súlade s jej záujmami; a iii) tieto transakcie teda vykonáva súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, a preto sú v súlade s trhovými podmienkami.

pari passu

| (300) | Komisia na podporu tohto záveru ďalej konštatuje, že spoločnosť SAGEB vypracovala ekonomické analýzy pred uzavretím zmlúv RYAN4, RYAN5 a WIZZ3 s cieľom zabezpečiť ziskovosť týchto zmlúv, a že tieto analýzy potvrdil výbor spoločníkov. Komisia na podporu svojho záveru okrem toho konštatuje, že spoločnosť SAGEB dosiahla v rokoch 2008 až 2011 zisk z prevádzky letiska, čo svedčí o dobrej správe zo strany spoločnosti SAGEB. |
| --- | --- |

(300)

Komisia na podporu tohto záveru ďalej konštatuje, že spoločnosť SAGEB vypracovala ekonomické analýzy pred uzavretím zmlúv RYAN4, RYAN5 a WIZZ3 s cieľom zabezpečiť ziskovosť týchto zmlúv, a že tieto analýzy potvrdil výbor spoločníkov. Komisia na podporu svojho záveru okrem toho konštatuje, že spoločnosť SAGEB dosiahla v rokoch 2008 až 2011 zisk z prevádzky letiska, čo svedčí o dobrej správe zo strany spoločnosti SAGEB.

| (301) | Na záver analýzou stanov spoločnosti SAGEB a dohody akcionárov spoločnosti SAGEB možno potvrdiť záver uvedený v odôvodnení 290, t. j že podľa zmlúv, ktoré spoločnosť SAGEB uzavrela s leteckými spoločnosťami, sa týmto leteckým spoločnostiam neposkytli výhody v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a preto nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(301)

Na záver analýzou stanov spoločnosti SAGEB a dohody akcionárov spoločnosti SAGEB možno potvrdiť záver uvedený v odôvodnení 290, t. j že podľa zmlúv, ktoré spoločnosť SAGEB uzavrela s leteckými spoločnosťami, sa týmto leteckým spoločnostiam neposkytli výhody v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a preto nepredstavujú štátnu pomoc.

8.2.2.   Záver o existencii štátnej pomoci

Záver o existencii štátnej pomoci

| (302) | Komisia dospela k záveru, že podľa zmlúv o letiskových službách, ktoré uzavreli komora CCIO a spoločnosť SAGEB a ktoré sú uvedené v tabuľke 9, sa leteckým spoločnostiam neposkytla hospodárska výhoda, keďže boli uzavreté v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(302)

Komisia dospela k záveru, že podľa zmlúv o letiskových službách, ktoré uzavreli komora CCIO a spoločnosť SAGEB a ktoré sú uvedené v tabuľke 9, sa leteckým spoločnostiam neposkytla hospodárska výhoda, keďže boli uzavreté v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (303) | Zmluvy o letiskových službách preto nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, |
| --- | --- |

(303)

Zmluvy o letiskových službách preto nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Investičné dotácie, ktoré poskytli departement Oise, spoločenstvo obcí Beauvaisis a región Pikardia Obchodnej a priemyselnej komore v Oise vo výške 1 110 669 EUR v roku 2001 a vo výške 567 782 EUR v roku 2006 na pokrytie nákladov súvisiacich s úlohami štátnej správy na letisku v Beauvais, ako aj investičné dotácie, ktoré poskytlo Zmiešané odborové združenie letiska v Beauvais-Tillé Spoločnosti pre správu a prevádzku letísk v Beauvais vo výške 14,5 milióna EUR v roku 2008, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

2.   Investičné dotácie, ktoré poskytli departement Oise, spoločenstvo obcí Beauvaisis a región Pikardia Obchodnej a priemyselnej komore v Oise vo výške 3,20 milióna EUR v roku 2001 a vo výške 6,23 milióna EUR v roku 2006, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Francúzsko poskytlo túto štátnu pomoc neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

3.   Prevádzkové dotácie poskytnuté Obchodnej a priemyselnej komore v Oise, ako aj preddavkové platby, ktoré poskytla hlavná správa Obchodnej a priemyselnej komory v Oise svojej letiskovej správe pred 12. decembrom 2000, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

4.   Preddavkové platby, ktoré poskytla hlavná správa Obchodnej a priemyselnej komory v Oise svojej letiskovej správe v rokoch 2001 až 2004, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Francúzsko poskytlo túto štátnu pomoc neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

5.   Čiastočná úhrada výdavkov súvisiacich s uskutočnením plánu rozvoja cestovného ruchu, ktorú vykonalo Zmiešané odborové združenie letiska v Beauvais-Tillé, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

6.   Štátna pomoc uvedená v odsekoch 2 až 4 je zlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 2

1.   Zmluvy o letiskových službách, ktoré uzavrela Obchodná a priemyselná komora v Oise so spoločnosťou Ryanair 8. septembra 1998, 16. marca 2001 a 12. februára 2002, ako aj zmluvy o letiskových službách, ktoré uzavrela Spoločnosť pre správu a prevádzku letiska v Beauvais so spoločnosťou Ryanair 4. februára 2010 a 27. júla 2010, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

2.   Zmluvy o letiskových službách, ktoré uzavrela Obchodná a priemyselná komora v Oise so spoločnosťou Wizz Air 11. júna 2004 a 1. júla 2005, ako aj zmluva o letiskových službách, ktorú uzavrela Spoločnosť pre správu a prevádzku letiska v Beauvais so spoločnosťou Wizz Air 1. júna 2009, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

3.   Zmluvy o letiskových službách, ktoré uzavrela Obchodná a priemyselná komora v Oise so spoločnosťou Goodjet 14. decembra 2001, so spoločnosťou Ciaofly 24. apríla 2002, so spoločnosťou Berlin Jet 30. januára 2003, so spoločnosťou Volare 13. februára 2003, so spoločnosťou Sterling 15. júla 2004, so spoločnosťou Norwegian Air Shuttle 7. apríla 2005, so spoločnosťou Air Horizon 12. júla 2004, so spoločnosťou Air Polonia 20. októbra 2004, so spoločnosťou Blue Air 11. októbra 2005 a 28. augusta 2007, so spoločnosťou Flyme 30. marca 2006 a so spoločnosťou Centralwings 18. februára 2007, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 26. júla 2022

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 279, 14.9.2012, s. 23.

1

(2)  Správa o konečných pripomienkach k riadeniu Obchodnej a priemyselnej komory v Oise, dostupná na webovom sídle http://www.ccomptes.fr/fr/CRC20/documents/ROD/PIR200714.pdf.

2

(3)  
  Ú. v. EÚ C 279, 14.9.2012, s. 23.

3

(4)  Listami z 30. mája 2012, 15. júna 2012, 3. mája 2013, 9. januára 2014, 23. januára 2014, zo 4. februára 2014, z 2. júla 2014, 12. septembra 2014, zo 16. decembra 2015 a 17. mája 2019.

4

(5)  Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1698 z 20. februára 2014 o opatreniach SA.22932 (2011/C) (ex NN 37/2007), ktoré vykonalo Francúzsko na podporu letiska Marseille Provence a leteckých spoločností využívajúcich letisko (Ú. v. EÚ L 260, 27.9.2016, s. 1).

5

(6)  Oznámenie Komisie – Usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3).

6

(7)  
  Ú. v. EÚ C 113, 15.4.2014, s. 30.

7

(8)  Podľa príloh k listu francúzskych orgánov z 31. januára 2012.

8

(9)  Cieľom kontroly rozpočtu je zabezpečiť dodržiavanie uplatniteľných pravidiel v oblasti zostavovania, schvaľovania a plnenia rozpočtov miestnych samosprávnych celkov a ich verejných inštitúcií. V zmysle článkov L.1612-1 až L.1612-20 Všeobecného zákonníka o územných samosprávnych celkoch a článku 72 ústavy Francúzskej republiky kontrolu vykonáva výlučne prefekt v spolupráci s regionálnymi účtovnými komorami. Prefekt je jedinou osobou oprávnenou meniť rozpočtové dokumenty v rámci svojej právomoci týkajúcej sa nahradenia, ktorá mu umožňuje účtovať z úradnej moci a zabezpečiť vykonateľnosť rozpočtu. Kontrola rozpočtu zahŕňa kontrolu dátumu prijatia rozpočtu, skutočnej vyváženosti rozpočtu, účtovnej závierky a deficitu na administratívnom účte a kontrolu zaúčtovania a úhradu povinných výdavkov z úradnej moci.

9

(10)  Článok 58 opravného finančného zákona na rok 2006 z 30. decembra 2006.

10

(11)  Informácie od francúzskych orgánov z 31. januára 2012. Autobusové spojenie medzi Parížom a letiskom v Beauvais sa zaviedlo v máji 1997. Podľa Francúzska sa pokles výsledkov v roku 2004 vysvetľuje mimoriadne vysokým objemom rezerv určených na obnovenie investičného majetku užívaného v rámci koncesie (5 216 500 EUR) a rezerv určených na veľké opravy (590 000 EUR). Medzi položky, na ktoré sa vzťahuje plán obnovy, patrí najmä oprava hlavnej dráhy, parkoviska pre lietadlá a rolovacích dráh, cestných komunikácií a vykurovacích, elektrických a vodovodných systémov.

11

(12)  Za obdobie od 1. januára 2008 do 31. mája 2008.

12

(13)  Uznesenie združenia SMABT z 25. februára 2008.

13

(14)  Podrobnejší opis postupu delegovania sa uvádza v odôvodnení 159 a nasl.

14

(15)  V roku 2008 bol kapitál spoločnosti Veolia Environnement rozdelený medzi Štátnu depozitnú pokladnicu (verejný subjekt) vo výške 10 %, spoločnosť Groupama (5,55 %), spoločnosť Capital Research and Management Company (5,04 %), spoločnosť EDF (3,87 %), spoločnosť Veolia Environnement (3,17 %) a súkromné osoby a iných súkromných investorov vo forme akcií (72,37 %) (https://www.veolia.com/sites/g/files/dvc2491/files/imported-documents/2016/11/Rapport_financier_annuel_-_Document_de_reference_2008_20090406_0.pdf).

15

(16)  Články 1 a 6 nariadenia o dočasnom povolení na užívanie verejného priestranstva z 1. októbra 1997.

16

(17)  V článku 8 povolenia na užívanie verejného priestranstva sa uvádzajú služby riadenia letovej prevádzky a meteorologická služba pre leteckú navigáciu.

17

(18)  Článok 9 povolenia na užívanie verejného priestranstva.

18

(19)  Článok 34 povolenia na užívanie verejného priestranstva.

19

(20)  Článok 10 povolenia na užívanie verejného priestranstva.

20

(21)  Pozri vyhlášku č. 97-547 z 29. mája 1997, ktorou sa schvaľujú štandardné špecifikácie a koncesná zmluva uplatniteľné na koncesie udelené štátom na výstavbu, údržbu a prevádzku letísk, zmenená vyhláškou č. 99-780 zo 6. septembra 1999.

21

(22)  Podľa článku 16 špecifikácií (na ktoré odkazuje článok 7 koncesnej zmluvy z roku 2002) tieto služby tak zahŕňali nákup, údržbu a inštaláciu zariadení potrebných na poskytovanie služieb letovej prevádzky vrátane systému riadenia svetelnej signalizácie, nákupu rádiových zariadení pri pristávaní a nákupu a inštalácie prípadných svetelných zostupových sústav.

22

(23)  Článok 7ods. 2 koncesnej zmluvy.

23

(24)  Články 8 a 9 koncesnej zmluvy.

24

(25)  Články 11 a 13 koncesnej zmluvy.

25

(26)  Články 8 a 9 koncesnej zmluvy.

26

(27)  Článok 1 CDSP z 19. marca 2008. Treba však poznamenať, že autobusové spojenie prevádzkovala výlučne spoločnosť SAGEB.

27

(28)  Články 6 a 7 CDSP z 19. marca 2008.

28

(29)  Podľa článku 27 CDSP tieto služby zahŕňajú bezpečnostné a protipožiarne služby, prevenciu nebezpečenstva zrážky s vtákmi, kontrolu prístupu do vyhradených priestorov letiska, úlohy týkajúce sa vykonávania bezpečnostnej inšpekcie atď.

29

(30)  Pokiaľ ide o úlohy týkajúce sa bezpečnostných a požiarnych služieb a prevenciu nebezpečenstva zrážky s vtákmi.

30

(31)  Pokiaľ ide o ostatné úlohy týkajúce sa bezpečnostných a protipožiarnych služieb uvedené v článku 27 CDSP.

31

(32)  Článok 9 CDSP. Zoznam investícií je uvedený ďalej v tomto rozhodnutí.

32

(33)  Články 11 a 79 CDSP.

33

(34)  Na základe dohody o financovaní uzavretej medzi departementom Oise a komorou CCIO 23. júla 2002.

34

(35)  Na základe dohody o financovaní uzavretej medzi regiónom Pikardia a komorou CCIO 13. decembra 2002.

35

(36)  Na základe dohody o financovaní uzavretej medzi spoločenstvom obcí Beauvaisis a komorou CCIO 8. októbra 2002.

36

(37)  Departement Oise aj región Pikardia prispeli sumou 2 060 000 EUR a spoločenstvo obcí Beauvaisis prispelo sumou 191 395 EUR.

37

(38)  Komora CCIO plánovala financovať svoj podiel financovania prostredníctvom samofinancovania (z letiskových služieb) a pôžičiek.

38

(39)  Preambula dodatku č. 1 z 10. augusta 2005 k dohode o financovaní z 23. júla 2002.

39

(40)  V investičnom časovom harmonograme sa rozlišujú tri fázy financovania: obdobie od 1. júna 2008 do 31. decembra 2012 so záväzkom 49,9 milióna EUR, druhé obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2017 s plánovanými investíciami vo výške 7,8 milióna EUR a záverečná fáza s investíciami vo výške 10,5 milióna EUR, ktorá sa má uskutočniť v rokoch 2018 až 2023.

40

(41)  Plán rozvoja cestovného ruchu vopred schválilo združenie SMABT na zasadnutí 24. januára 2008. Plán bol pripojený k CDSP.

41

(42)  Pozri článok 8 dohody o cieľoch a prostriedkoch z 24. októbra 2008.

42

(43)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

43

(44)  Pripomienky predložené Francúzskom 14. augusta 2012.

44

(45)  Pripomienky predložené Francúzskom 14. augusta 2012.

45

(46)  Pozri tabuľku 4. Podrobnejšie Francúzsko vo svojich pripomienkach uvádza, že tieto sumy predstavujú 920 425 EUR. Po dôkladnom preskúmaní faktúr predložených Francúzskom, ktoré vykonala Komisia, sa v skutočnosti zistilo, že výdavky týkajúce sa uvedených položiek sú vyššie ako výdavky, ktoré Francúzsko uviedlo.

46

(47)  Usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1).

47

(48)  Rozsudok Všeobecného súdu z 12. decembra 2000, Aéroports de Paris/Komisia, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290.

48

(49)  Na pripomenutie, letisko Roissy je od letiska v Beauvais vzdialené 80 km, pričom letisko Orly je vzdialené 115 km.

49

(50)  Podľa štúdie (založenej na údajoch Generálneho riaditeľstva pre civilné letectvo) zaznamenalo letisko Roissy v roku 2011 celkovo 60,7 milióna cestujúcich a letisko Orly 27,1 milióna cestujúcich.

50

(51)  Medzi tieto destinácie patria Dublin, Barcelona, Miláno, Rím a Štokholm. Týchto päť spojení patrilo medzi najvyťaženejšie spojenia z letiska v Beauvais v rokoch 2002 až 2010, pričom predstavovali až 77 % celkového objemu osobnej dopravy na letisku v Beauvais, a preto ide o spojenia, ktoré mohli mať významný vplyv na ostatné parížske letiská.

51

(52)  Počet cestujúcich na letisku Roissy využívajúcich spojenie z Paríža do Barcelony klesol z takmer 1,2 milióna v roku 2008 na menej ako 800 000 v roku 2010 v porovnaní s nárastom približne 550 000 cestujúcich na letisku Orly v roku 2008 a takmer 800 000 v roku 2010. Pokiaľ ide o letisko v Beauvais, jeho podiel sa v rokoch 2008 až 2010 udržal na úrovni približne 300 000 cestujúcich.

52

(53)  V štúdii sa uvádza, že čas presunu na letisko v Beauvais z Paríža autobusom, autom či vlakom je viac ako 1 hodina, zatiaľ čo na letiská Orly a Roissy je to menej ako 1 hodina, dokonca pol hodiny.

53

(54)  Podľa štúdie čas potrebný na presun na letisko v Beauvais z centra Paríža bráni tomu, aby letecká ponuka tohto letiska predstavovala skutočnú alternatívu pre intermodálnych cestujúcich (najmä cestujúcich využívajúcich železnice) z Paríža. V štúdii sa dospelo k záveru, že zatiaľ čo v prípade miestneho dopytu, t. j. dopytu v bezprostrednej blízkosti letiska v Beauvais, môže byť toto letisko považované za náhradu za železničnú dopravu pre vnútroštátne destinácie, v prípade dopytu z Paríža sa domnieva, že letecká ponuka z Beauvais nie je nahraditeľná ponukou železníc.

54

(55)  Ryanair sa odvoláva najmä na rozsudok Súdneho dvora z 3. júla 2003 v spojených veciach C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, Chronopost SA, ECLI:EU:C:2003:388.

55

(56)  Štúdia agentúry Oxera z 11. septembra 2014, ktorú poskytol Ryanair vo svojich pripomienkach z 12. septembra 2014.

56

(57)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 2002, Francúzsko/Komisia, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, bod 45.

57

(58)  Wizz Air sa odvoláva najmä na rozsudok Súdneho dvora z 3. júla 2003 v spojených veciach C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, Chronopost SA, ECLI:EU:C:2003:388.

58

(59)  Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť Wizz Air predložila štúdiu agentúry Oxera z 26. októbra 2012, v ktorej sa preukazuje, že letiská v Doncasteri, Liverpoole, Memmingene, Prestwicku a letisko Štokholm-Skavsta sú porovnateľné s letiskom v Beauvais.

59

(60)  Štúdia spoločnosti Oxera z 3. novembra 2014, ktorú poskytol Wizz Air vo svojich pripomienkach zo 4. novembra 2014.

60

(61)  Rozsudok Súdneho dvora zo 4. mája 1988, Bodson, C-30/87, ECLI:EU:C:1988:225, bod 18.

61

(62)  Pozri najmä rozsudok Súdneho dvora z 19. januára 1994, SAT/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, bod 30.

62

(63)  Odseky 35 až 37 usmernení z roku 2014.

63

(64)  Rozsudok Súdneho dvora z 26. marca 2009, Selex Sistemi Integrati/Komisia, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, bod 71.

64

(65)  Rozhodnutie Komisie zo 7. decembra 2011 o štátnej pomoci SA.32820 (2011/NN) – Spojené kráľovstvo – Pomoc spoločnosti Forensic Science Services (Ú. v. EÚ C 29, 2.2.2012, s. 4), odôvodnenie 8.

65

(66)  Pozri rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1227 z 23. júla 2014 o štátnej pomoci SA.22614 (C 53/07) poskytnutej Francúzskom v prospech Obchodnej a priemyselnej komory v Pau-Béarn a spoločností Ryanair, Airport Marketing Services a Transavia (Ú. v. EÚ L 201, 30.7.2015, s. 109), odôvodnenia 101 a 495 a rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/633 z 23. júla 2014 o štátnej pomoci SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN) poskytnutej Francúzskom v prospech obchodnej a priemyselnej komory Nîmes – Uzès – Le Vigan, a spoločností Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited a Airport Marketing Services Limited (Ú. v. EÚ L 113, 27.4.2016, s. 32), odôvodnenie 567.

66

(67)  Rozsudok Súdneho dvora z 3. marca 2005, C-172/03, Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, ECLI:EU:C:2005:130, bod 36.

67

(68)  Na pripomenutie, tieto investície sa týkali výstavby priestorov pre bezpečnostné a protipožiarne služby, ako aj vývoja systémov na kontrolu podanej batožiny a kontrolu prístupu, vybudovania chodby na oddelenie tokov cestujúcich, bezpečnostného oplotenia, miest detekčnej kontroly, kabínok pre colné orgány a laserového odpudzovača zvierat, ako aj poplatkov spojených s týmito investíciami.

68

(69)  Pozri rozhodnutie (EÚ) 2015/1227, odôvodnenia 101 a 495 a rozhodnutie (EÚ) 2016/633, odôvodnenie 567.

69

(70)  Pozri tabuľku 6 (riadok „nákup bezpečnostného vybavenia“).

70

(71)  Tento mechanizmus bol založený na daňovej povinnosti, letiskovej dani, ako aj na dodatočnom mechanizme (intervenčnom fonde pre letiská a leteckú dopravu) až do roku 2008, keď štát nahradil doplnkový mechanizmus zvýšením letiskovej dane.

71

(72)  Pozri napríklad rozhodnutie (EÚ) 2016/633, odôvodnenia 32 – 42.

72

(73)  Táto suma sa vzťahuje na odhadovanú sumu v investičnom pláne uvedenom v CDSP.

73

(74)  Rozsudok Všeobecného súdu z 25. januára 2018, T-818/14, BSCA/Komisia, ECLI:EU:T:2018:33, bod 102.

74

(75)  Rozsudok Všeobecného súdu z 24. marca 2011, T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH, ECLI:EU:T:2011:117, bod 95.

75

(76)  Rozsudok Všeobecného súdu z 12. mája 2011 v spojených veciach T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais, ECLI:EU:T:2011:209, bod 108.

76

(77)  SMABT je verejnoprávna inštitúcia zoskupujúca výhradne miestne a regionálne samosprávne celky, ktoré sa na jej financovaní podieľajú dvomi tretinami a ktorej riadiaci členovia pochádzajú z týchto istých samosprávnych celkov a konajú v mene svojho samosprávneho celku.

77

(78)  Rozsudok Všeobecného súdu z 12. mája 2011 v spojených veciach T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais, ECLI:EU:T:2011:209, bod 109.

78

(79)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. júna 2012, C-124/10 P, EDF, ECLI:EU:C:2012:318, body 80 a 81.

79

(80)  Rozsudok Súdneho dvora zo 7. mája 2020, C-148/19 P, BTB Holding Investments a Duferco Participations Holding/Komisia, ECLI:EU:C:2020:354, bod 46.

80

(81)  Pozri odôvodnenie 61.

81

(82)  Rozsudok Všeobecného súdu zo 16. januára 2018, T-747/15, EDF, ECLI:EU:T:2018:6, body 240 – 242; rozsudok Súdneho dvora z 19. decembra 2019, C-385/18, Arriva Italia Srl, ECLI:EU:C:2019:1121, bod 73.

82

(83)  Tieto dotácie sa poskytli v čase uzavretia každej z troch dohôd o financovaní, a to 23. júla 2002 v prípade dotácií poskytnutých departementom Oise, 12. decembra 2002 v prípade dotácií poskytnutých regiónom Pikardia a 8. októbra 2002 v prípade dotácií poskytnutých spoločenstvom obcí Beauvaisis.

83

(84)  Pozri oddiel 3.1.2.1.

84

(85)  Vyplýva to z preambúl dohôd o financovaní uzavretých v roku 2002 medzi tromi územnými samosprávnymi celkami a komorou CCIO, ako aj z dohôd o financovaní uzavretých v roku 2006 medzi tými istými zmluvnými stranami.

85

(86)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. decembra 2019, C-385/18, Arriva Italia Srl, ECLI:EU:C:2019:1121, bod 73.

86

(87)  Pozri odôvodnenie 27.

87

(88)  Pozri odôvodnenie 131.

88

(89)  Pozri odôvodnenia 17 a 39.

89

(90)  Vyplýva to z preambúl každej z uvedených dohôd o financovaní.

90

(91)  Pozri oddiel 3.1.1.2.

91

(92)  Pozri odôvodnenie 131.

92

(93)  Pozri prílohu 14 CDSP.

93

(94)  V prílohe 14 sa totiž stanovuje, že „ako protihodnotu za účasť združenia SMABT na financovaní letiskovej infraštruktúry sa koncesionár zaväzuje vyplácať združeniu SMABT podiel na zisku vypočítaný na základe prebytočnej ziskovosti vzhľadom na predpokladanú vnútornú mieru návratnosti vo výške 10 %“.

94

(95)  Podľa prílohy 14 CDSP sa právo na podiel na zisku uplatní v roku (n), ak je čistý zisk kladný, ak je kumulatívny čistý zisk za roky (1) až (n) kladný a takto vypočítaná vnútorná miera návratnosti je vyššia ako 10 %. Podiel na zisku bol stanovený na 50 % prebytkovej ziskovosti.

95

(96)  Príloha 14 CDSP.

96

(97)  Rozsudok Všeobecného súdu z 13. mája 2020, easyJet Airline Co. Ltd, T-8/18, ECLI:EU:T:2020:182, bod 201.

97

(98)  Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, s. 1), bod 89 a citovaná judikatúra.

98

(99)  Pozri podmienky výberového konania, kapitola 7.

99

(100)  Medzi tieto položky patrili najmä plnené rozpočty, pôvodný rozpočet na rok 2007, analýza nezávislej kancelárie znalcov z augusta 2007, ktorá poskytla aktualizované informácie o hospodárskych a finančných údajoch koncesie, položky pasív a aktív obsiahnuté v súvahách, daňové zložky, amortizačné tabuľky, ako aj zostatky finančných záväzkov.

100

(101)  Pozri rozsudky správneho súdu v Amiens z 25. februára 2008 (č. 0800277) a zo 17. marca 2008 (č. 0800506).

101

(102)  Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, bod 96.

102

(103)  Ide o odhadovanú sumu stanovenú v investičnom pláne zahrnutom v CDSP.

103

(104)  Rozsudok Všeobecného súdu z 13. decembra 2018, Ryanair DAC, T-53/16, ECLI:EU:T:2018:943, bod 162.

104

(105)  Rozsudok Súdneho dvora zo 4. júna 2015, MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, bod 60.

105

(106)  Pozri odôvodnenie 129.

106

(107)  https://www.senat.fr/rap/l02-068-318/l02-068-31827.html#toc310.

107

(108)  Body 28 – 29 usmernení z roku 2014.

108

(109)  Pozri najmä článok L.1111-4 Všeobecného zákonníka o územných samosprávnych celkoch.

109

(110)  V článku L2224-8 Všeobecného zákonníka o územných samosprávnych celkoch sa stanovilo, že „obce musia znášať výdavky spojené s verejnými kanalizačnými sieťami, najmä s čističkami odpadových vôd a so zneškodňovaním kalu, ktorý produkujú, ako aj výdavky na kontrolu súkromných kanalizačných sietí“. V tejto veci komora CCIO vykonávala práce týkajúce sa verejnej siete (pripojenie pavilónov na verejnú sieť), za ktoré bola teda zodpovedná obec Tillé.

110

(111)  Pozri tabuľku 8.

111

(112)  Pozri rozhodnutie (EÚ) 2016/633, odôvodnenia 255 až 274, ktoré potvrdil napríklad Všeobecný súd v rozsudkoch z 13. decembra 2018, Ryanair/Komisia, ECLI:EU:T:2018:943.

112

(113)  V čase, keď komora CCIO poskytla uvedené preddavky, boli obchodné a priemyselné komory v skutočnosti verejnými inštitúciami zriadenými zákonom, ktoré spravovali volení vedúci pracovníci podnikov a ktoré podliehali štátnemu dohľadu. Okrem toho ako sprostredkovateľské orgány štátu, a teda ako verejné orgány štátu, vykonávali úlohy vo všeobecnom záujme podľa zákona. V článku L710-1 obchodného zákonníka, ktorý bol v platnosti v čase poskytnutia pomoci, sa okrem toho stanovovali osobitné podmienky financovania obchodných a priemyselných komôr, ktorých prostriedky teda pozostávali najmä z príjmov z daní (daň účtovaná obchodným a priemyselným komorám ustanovená v článku 1600 všeobecného daňového zákonníka), z dotácií alebo z prostriedkov vytvorených v rámci vzdelávacích činností alebo správy dopravnej infraštruktúry.

113

(114)  Pozri odôvodnenie 183.

114

(115)  Rozsudok Súdneho dvora zo 4. júna 2015, MOL, C-15/14 P, EU:C:2015:362, bod 60.

115

(116)  Pozri bod 55 usmernení z roku 2005.

116

(117)  Predmetné poplatky súviseli s investíciami štátnej správy (vo výške 55 669 EUR), ako aj s investíciami spojenými s výstavbou infraštruktúry.

117

(118)  Poskytnutá dotácia vo výške 1 110 669 EUR na pokrytie nákladov štátnej správy v rámci programu 1 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ako sa uvádza v odôvodnení 131.

118

(119)  Poplatky súviseli s investíciami štátnej správy (vo výške 86 085 EUR), ako aj s investíciami spojenými s výstavbou infraštruktúry.

119

(120)  Poskytnutá dotácia vo výške 1 110 669 EUR na pokrytie nákladov štátnej správy v rámci programu 2 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ako sa uvádza v odôvodnení 131.

120

(121)  Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 22. septembra 2020, C-594/18 P, Rakúska republika/Komisia, ECLI:EU:C:2020:742, bod 20.

121

(122)  Toto rozšírenie však v praxi nestačilo, pretože letisko v Beauvais nainštalovalo dočasné štruktúry (stany, moduly atď.) na zvládnutie prílevu cestujúcich.

122

(123)  Od 800 000 do 1 000 000 cestujúcich.

123

(124)  Komora CCIO tak vo svojom súbore žiadosti o investície uviedla, že európsky trh s nízkonákladovými letmi prekvital, pričom zo 400 miliónov USD v roku 1996 trh narástol na 1,5 miliardy USD v roku 2000.

124

(125)  Počet letiskových prevádzkových intervalov za rok predstavuje 250 000, zatiaľ čo počet pohybov v roku 2013 bol na úrovni 229 654.

125

(126)  Pozri rozhodnutie valného zhromaždenia komory CCIO z 25. júna 2001 o pláne modernizácie letiska v Beauvais a o financovaní tohto plánu.

126

(127)  Koncesia uzavretá s komorou CCIO sa v skutočnosti mala skončiť v roku 2007. Štát a miestne samosprávne celky financujúce investičný program potom zvažovali zorganizovať postup verejného obstarávania na obnovenie koncesie.

127

(128)  Pozri tabuľku 1. Skutočný ročný objem na letisku v Beauvais v rokoch 1999 až 2002 predstavoval 200 000 až 700 000 skutočných cestujúcich ročne. V roku 2003 prekročil strop 700 000 cestujúcich.

128

(129)  Pozri tabuľku 2 a odôvodnenia 217 a 220.

129

(130)  Treba poznamenať, že letisko v Beauvais napokon požiadalo miestne samosprávne celky o pomoc pri riešení naliehavej potreby zabezpečenia infraštruktúry (odôvodnenia 37 a 40).

130

(131)  Pozri tabuľku 2.

131

(132)  Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 5. júna 2012, C-124/10 P, Komisia/Électricité de France (EDF), ECLI:EU:C:2012:318, body 84, 85 a 105.

132

(133)  Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 ZFEÚ (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, s. 1), body 101 až 105 a citovaná judikatúra.

133

(134)  Sadzby sa zvýšili z 5,78 EUR za cestu v roku 1997 na 14,22 EUR v roku 2011.

134

(135)  Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 ZFEÚ (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, s. 1), bod 84.

135

(136)  Článok 3 ods. 3 písm. a) dohody akcionárov spoločnosti SAGEB.

136

(137)  Článok 3 ods. 1 dohody akcionárov spoločnosti SAGEB.

137

(138)  Článok 3 ods. 2 dohody akcionárov spoločnosti SAGEB.

138

(139)  Článok 3 ods. 3 písm. f) dohody akcionárov spoločnosti SAGEB.

139

(140)  Zmluva WIZZ3 ovplyvňuje všetku prevádzku spoločnosti Wizzair, zatiaľ čo zmluva RYAN5 sa týka rozvoja ďalších spojení. Zmluva RYAN4 sa týka rozvoja ďalších spojení a má vplyv na 2,5 %prevádzky na letisku.

140

---

| 13.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 12/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 12/84

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2023/106

z 11. januára 2023,

ktorým sa stanovujú orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie pre členské štáty na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko na obdobie od 1. augusta 2023 do 31. júla 2029

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

zo zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1370/2013 zo 16. decembra 2013, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 4 tretí pododsek,

keďže:

| (1) | V článku 23a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (2) sa stanovuje celková suma pomoci Únie na školský rok v rámci školského programu pre Úniu ako celok a objektívne kritériá prideľovania prostriedkov z tejto celkovej sumy pre členské štáty. |
| --- | --- |

(1)

V článku 23a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (2) sa stanovuje celková suma pomoci Únie na školský rok v rámci školského programu pre Úniu ako celok a objektívne kritériá prideľovania prostriedkov z tejto celkovej sumy pre členské štáty.

| (2) | V prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1370/2013 sa stanovuje ročné orientačné pridelenie prostriedkov pomoci Únie pre jednotlivé členské štáty na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko na obdobie od 1. augusta 2017 do 31. júla 2023. Po uplynutí tohto šesťročného prechodného obdobia má Komisia od 1. augusta 2023 stanoviť orientačné pridelené prostriedky pomoci Únie pre každý členský štát na základe kritérií uvedených v článku 23a ods. 2 prvom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1308/2013. Pri stanovovaní orientačne pridelených prostriedkov treba zohľadniť minimálnu sumu pomoci Únie, na ktorú majú členské štáty nárok, aby členské štáty obmedzenej demografickej veľkosti mohli zaviesť nákladovo efektívny program. |
| --- | --- |

(2)

V prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1370/2013 sa stanovuje ročné orientačné pridelenie prostriedkov pomoci Únie pre jednotlivé členské štáty na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko na obdobie od 1. augusta 2017 do 31. júla 2023. Po uplynutí tohto šesťročného prechodného obdobia má Komisia od 1. augusta 2023 stanoviť orientačné pridelené prostriedky pomoci Únie pre každý členský štát na základe kritérií uvedených v článku 23a ods. 2 prvom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1308/2013. Pri stanovovaní orientačne pridelených prostriedkov treba zohľadniť minimálnu sumu pomoci Únie, na ktorú majú členské štáty nárok, aby členské štáty obmedzenej demografickej veľkosti mohli zaviesť nákladovo efektívny program.

| (3) | V súlade s článkom 23 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a článkom 2 ods. 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/40 (3) majú členské štáty vypracovať svoje stratégie na obdobie šiestich rokov od 1. augusta 2023 do 31. júla 2029 a oznámiť ich Komisii do 30. apríla 2023. S cieľom umožniť členským štátom účinné plánovanie vykonávania programu počas obdobia, na ktoré sa vzťahujú ich stratégie, by sa orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie mali vzťahovať na rovnaké obdobie. Týmito orientačne pridelenými prostriedkami nie sú dotknuté budúce rozhodnutia týkajúce sa viacročného finančného rámca Únie na obdobie po roku 2027. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 23 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a článkom 2 ods. 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/40 (3) majú členské štáty vypracovať svoje stratégie na obdobie šiestich rokov od 1. augusta 2023 do 31. júla 2029 a oznámiť ich Komisii do 30. apríla 2023. S cieľom umožniť členským štátom účinné plánovanie vykonávania programu počas obdobia, na ktoré sa vzťahujú ich stratégie, by sa orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie mali vzťahovať na rovnaké obdobie. Týmito orientačne pridelenými prostriedkami nie sú dotknuté budúce rozhodnutia týkajúce sa viacročného finančného rámca Únie na obdobie po roku 2027.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Orientačne pridelené prostriedky pomoci Únie na školské ovocie a zeleninu a školské mlieko pre každý členský štát na školský rok v období od 1. augusta 2023 do 31. júla 2029 sú stanovené v prílohe.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 11. januára 2023

Za Komisiu

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 346, 20.12.2013, s. 12.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/40 z 3. novembra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 v súvislosti s pomocou Únie na dodávanie ovocia a zeleniny, banánov a mlieka vo vzdelávacích zariadeniach a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 907/2014 (Ú. v. EÚ L 5, 10.1.2017, s. 11).

3

---

PRÍLOHA

ORIENTAČNE PRIDELENÉ PROSTRIEDKY POMOCI ÚNIE NA ŠKOLSKÝ ROK V OBDOBÍ OD 1. AUGUSTA 2023 DO 31. JÚLA 2029 UVEDENÉ V ČLÁNKU 1

| Členský štát | Orientačne pridelené prostriedky na školské ovocie a zeleninu
  v EUR | Orientačne pridelené prostriedky na školské mlieko
  v EUR |
| --- | --- | --- |
| Belgicko | 3 648 727 | 1 600 475 |
| Bulharsko | 2 110 411 | 1 800 090 |
| Česko | 3 349 886 | 3 048 057 |
| Dánsko | 1 671 583 | 1 632 431 |
| Nemecko | 20 373 277 | 8 910 720 |
| Estónsko | 396 340 | 754 955 |
| Írsko | 1 889 775 | 826 537 |
| Grécko | 3 149 503 | 1 464 086 |
| Španielsko | 13 407 407 | 6 023 462 |
| Francúzsko | 22 720 501 | 9 979 209 |
| Chorvátsko | 1 278 964 | 610 533 |
| Taliansko | 15 293 816 | 6 910 347 |
| Cyprus | 290 000 | 252 652 |
| Lotyšsko | 649 309 | 868 581 |
| Litva | 891 870 | 1 236 781 |
| Luxembursko | 290 000 | 193 000 |
| Maďarsko | 2 894 429 | 2 970 122 |
| Malta | 290 000 | 193 000 |
| Holandsko | 4 977 290 | 2 176 932 |
| Rakúsko | 2 320 736 | 1 015 027 |
| Poľsko | 12 138 186 | 12 791 591 |
| Portugalsko | 2 804 412 | 1 301 261 |
| Rumunsko | 6 178 236 | 11 303 390 |
| Slovinsko | 665 306 | 305 638 |
| Slovensko | 1 851 325 | 1 659 402 |
| Fínsko | 1 672 943 | 2 731 455 |
| Švédsko | 3 404 234 | 7 635 935 |
| Spolu | 130 608 466 | 90 195 669 |

Členský štát

Orientačne pridelené prostriedky na školské ovocie a zeleninu

v EUR

Orientačne pridelené prostriedky na školské mlieko

v EUR

Belgicko

3 648 727

1 600 475

Bulharsko

2 110 411

1 800 090

Česko

3 349 886

3 048 057

Dánsko

1 671 583

1 632 431

Nemecko

20 373 277

8 910 720

Estónsko

396 340

754 955

Írsko

1 889 775

826 537

Grécko

3 149 503

1 464 086

Španielsko

13 407 407

6 023 462

Francúzsko

22 720 501

9 979 209

Chorvátsko

1 278 964

610 533

Taliansko

15 293 816

6 910 347

Cyprus

290 000

252 652

Lotyšsko

649 309

868 581

Litva

891 870

1 236 781

Luxembursko

290 000

193 000

Maďarsko

2 894 429

2 970 122

Malta

290 000

193 000

Holandsko

4 977 290

2 176 932

Rakúsko

2 320 736

1 015 027

Poľsko

12 138 186

12 791 591

Portugalsko

2 804 412

1 301 261

Rumunsko

6 178 236

11 303 390

Slovinsko

665 306

305 638

Slovensko

1 851 325

1 659 402

Fínsko

1 672 943

2 731 455

Švédsko

3 404 234

7 635 935

Spolu

130 608 466

90 195 669

---