# Europos Sąjungos L 18/2023

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 18 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 66 metai2023m. sausio 19d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 18

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

66 metai2023m. sausio 19d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. sausio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/111, kuriuo importuojamai Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai nustatomas galutinis antidempingo muitas | 1 |
| | * | 2023 m. sausio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/112, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas galutinis antidempingo muitas | 66 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2023 m. sausio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/111, kuriuo importuojamai Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai nustatomas galutinis antidempingo muitas

1

*

2023 m. sausio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/112, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas galutinis antidempingo muitas

66

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2023 1 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 18/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/111

2023 m. sausio 18 d.

kuriuo importuojamai Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (1) | 2021 m. lapkričio 30 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl importuojamos Indonezijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės riebalų rūgšties. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2021 m. lapkričio 30 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl importuojamos Indonezijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės riebalų rūgšties. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (2) | Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2021 m. spalio 18 d. Koalicijos prieš nesąžiningą prekybą riebalų rūgštimi (toliau – skundo pateikėjas arba CUTFA) pateiktą skundą. Skundas pateiktas Sąjungos riebalų rūgšties pramonės vardu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde pateikta dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2021 m. spalio 18 d. Koalicijos prieš nesąžiningą prekybą riebalų rūgštimi (toliau – skundo pateikėjas arba CUTFA) pateiktą skundą. Skundas pateiktas Sąjungos riebalų rūgšties pramonės vardu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde pateikta dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

| (3) | 2022 m. gegužės 13 d. Komisija inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl importuojamos Indonezijos kilmės riebalų rūgšties. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė pranešimą apie inicijavimą. |
| --- | --- |

(3)

2022 m. gegužės 13 d. Komisija inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl importuojamos Indonezijos kilmės riebalų rūgšties. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė pranešimą apie inicijavimą.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

1.2.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (4) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams bei Indonezijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams bei naudotojams ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(4)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams bei Indonezijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams bei naudotojams ir paragino juos dalyvauti tyrime.

| (5) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(5)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

| (6) | Buvo surengti klausymai su biodyzelino gamintoju „Campa Iberia SAU“ (toliau – „Campa“) ir su jo susijusia bendrove „IM Biofuel Italy S.r.l.“ (toliau – „IMBI“; toliau kartu – „Campa/IMBI“) ir atrinktu Sąjungos gamintoju „AAK AB“ (toliau – „AAK“). |
| --- | --- |

(6)

Buvo surengti klausymai su biodyzelino gamintoju „Campa Iberia SAU“ (toliau – „Campa“) ir su jo susijusia bendrove „IM Biofuel Italy S.r.l.“ (toliau – „IMBI“; toliau kartu – „Campa/IMBI“) ir atrinktu Sąjungos gamintoju „AAK AB“ (toliau – „AAK“).

1.3.   Pastabos dėl inicijavimo

Pastabos dėl inicijavimo

| (7) | Pastabų dėl inicijavimo Komisija gavo iš eksportuojančių gamintojų „P.T. Musim Mas“ (toliau – „Musim Mas“) ir su juo susijusio eksportuotojo „P.T. Intibenua Perkasatama“ (toliau – „IBP“; toliau kartu – bendrovių grupė „Musim Mas“), „P.T. Wilmar Nabati Indonesia“ (toliau – „Wilmar“), „P.T. Nubika Jaya“ ir „P.T. Permata Hijau Palm Oleo“ (toliau kartu – bendrovių grupė „Permata“) ir Indonezijos Vyriausybės. |
| --- | --- |

(7)

Pastabų dėl inicijavimo Komisija gavo iš eksportuojančių gamintojų „P.T. Musim Mas“ (toliau – „Musim Mas“) ir su juo susijusio eksportuotojo „P.T. Intibenua Perkasatama“ (toliau – „IBP“; toliau kartu – bendrovių grupė „Musim Mas“), „P.T. Wilmar Nabati Indonesia“ (toliau – „Wilmar“), „P.T. Nubika Jaya“ ir „P.T. Permata Hijau Palm Oleo“ (toliau kartu – bendrovių grupė „Permata“) ir Indonezijos Vyriausybės.

| (8) | Bendrovių grupė „Musim Mas“, bendrovė „Wilmar“ ir Indonezijos Vyriausybė tvirtino, kad skunde pateikta tiriamojo produkto apibrėžtis yra per plati, nes ji apima riebalų rūgštis, kurios nebuvo nurodytos skunde (kaip antai biodyzelinui gaminti naudojama riebalų rūgštis, pašarams gaminti naudojamos palmitino rūgštys, maistui naudojama augalinė oleino rūgštis ir iš kokosų aliejaus gaunamos riebalų rūgštys). Indonezijos Vyriausybė tvirtino, kad skundo pateikėjui skunde neteisingai apibrėžus produkto apibrėžtąją sritį būtų padarytas poveikis skundo pagrįstumui ir tyrimo inicijavimo pagrindimui. |
| --- | --- |

(8)

Bendrovių grupė „Musim Mas“, bendrovė „Wilmar“ ir Indonezijos Vyriausybė tvirtino, kad skunde pateikta tiriamojo produkto apibrėžtis yra per plati, nes ji apima riebalų rūgštis, kurios nebuvo nurodytos skunde (kaip antai biodyzelinui gaminti naudojama riebalų rūgštis, pašarams gaminti naudojamos palmitino rūgštys, maistui naudojama augalinė oleino rūgštis ir iš kokosų aliejaus gaunamos riebalų rūgštys). Indonezijos Vyriausybė tvirtino, kad skundo pateikėjui skunde neteisingai apibrėžus produkto apibrėžtąją sritį būtų padarytas poveikis skundo pagrįstumui ir tyrimo inicijavimo pagrindimui.

| (9) | Taip pat buvo teigiama, kad dėl plačios tiriamojo produkto apibrėžties skunde pateikti duomenys (kaip antai gamyba, gamybos pajėgumai, užimtumas, pardavimas, rinkos dalis, pelnas, priežastinis ryšys ir Sąjungos pramonė) buvo neišsamūs, nes jie buvo susiję tik su tomis riebalų rūgštimis, dėl kurių kreipėsi skundo pateikėjas. |
| --- | --- |

(9)

Taip pat buvo teigiama, kad dėl plačios tiriamojo produkto apibrėžties skunde pateikti duomenys (kaip antai gamyba, gamybos pajėgumai, užimtumas, pardavimas, rinkos dalis, pelnas, priežastinis ryšys ir Sąjungos pramonė) buvo neišsamūs, nes jie buvo susiję tik su tomis riebalų rūgštimis, dėl kurių kreipėsi skundo pateikėjas.

| (10) | Be to, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad skunde nurodytas importas iš Indonezijos buvo per didelis, nes jis apėmė ir riebalų rūgštį, kuri į Sąjungą importuojama biodyzelino gamybai, ir kitas maistui, kosmetikos gaminiams, asmens higienos ir medicinos produktams gaminti nenaudojamas riebalų rūgštis, kaip antai palmitino rūgštis. Todėl skunde nurodytas suvartojimas ir rinkos dalys buvo neteisingi. |
| --- | --- |

(10)

Be to, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad skunde nurodytas importas iš Indonezijos buvo per didelis, nes jis apėmė ir riebalų rūgštį, kuri į Sąjungą importuojama biodyzelino gamybai, ir kitas maistui, kosmetikos gaminiams, asmens higienos ir medicinos produktams gaminti nenaudojamas riebalų rūgštis, kaip antai palmitino rūgštis. Todėl skunde nurodytas suvartojimas ir rinkos dalys buvo neteisingi.

| (11) | Be to, tvirtinta, kad skunde buvo nurodyta per maža importo iš Indonezijos kaina, nes į ją buvo įtraukta pigesnė riebalų rūgštis, gaunama iš atliekų ir šalutinių produktų, naudojamų biodyzelino gamybai. Dėl šios priežasties priverstinio kainų mažinimo skirtumai taip pat buvo neteisingi. |
| --- | --- |

(11)

Be to, tvirtinta, kad skunde buvo nurodyta per maža importo iš Indonezijos kaina, nes į ją buvo įtraukta pigesnė riebalų rūgštis, gaunama iš atliekų ir šalutinių produktų, naudojamų biodyzelino gamybai. Dėl šios priežasties priverstinio kainų mažinimo skirtumai taip pat buvo neteisingi.

| (12) | Galiausiai bendrovių grupė „Musim Mas“ ir Indonezijos Vyriausybė tvirtino, kad dėl problemų, susijusių su nagrinėjamuoju produktu ir panašiu produktu, tyrimo inicijavimas buvo grindžiamas nepatikima, neišsamia ir netikslia informacija. Todėl tyrimui poveikį darytų tos pačios problemos, kaip ir skundui, ir dėl šių priežasčių tyrimas turėtų būti nutrauktas. |
| --- | --- |

(12)

Galiausiai bendrovių grupė „Musim Mas“ ir Indonezijos Vyriausybė tvirtino, kad dėl problemų, susijusių su nagrinėjamuoju produktu ir panašiu produktu, tyrimo inicijavimas buvo grindžiamas nepatikima, neišsamia ir netikslia informacija. Todėl tyrimui poveikį darytų tos pačios problemos, kaip ir skundui, ir dėl šių priežasčių tyrimas turėtų būti nutrauktas.

| (13) | Skunde ir pranešime apie inicijavimą pateikta produkto apibrėžtis buvo grindžiama informacija, kuri skundo pateikėjui buvo žinoma tuo metu, kai buvo rengiamas ir teikiamas skundas. Tuo metu nebuvo jokios informacijos apie tai, kad apibrėžtas produktas galėtų apimti tas riebalų rūgščių rūšis, kurių negamina skundą pateikusi pramonė. Šis klausimas buvo iškeltas po inicijavimo, kuomet jis buvo tinkamai išnagrinėtas, kaip paaiškinta 91–102 ir 108–124 konstatuojamosiose dalyse. Kalbant apie skunde pateiktus duomenis apie žalą, pažymėtina, kad 9 konstatuojamojoje dalyje apibendrinti įtarimai yra faktiškai neteisingi arba buvo netinkamai suprasti. Skunde pateikti duomenys apie žalą iš tikrųjų yra susiję su nagrinėjamuoju produktu. Produkto apibrėžtis buvo grindžiama skundo pateikėjo gaminamu produktu ir atspindėjo tikslinę produkto apibrėžtąją sritį. Žalos analizė buvo grindžiama tikslinio produkto, kuris buvo tikrasis produktas, dėl kurio norėjo kreiptis skundo pateikėjas, apibrėžtąja sritimi. Todėl skunde pateikti duomenys, susiję su žalos analize, buvo išsamūs, ir tai buvo patvirtinta atlikus tyrimą. |
| --- | --- |

(13)

Skunde ir pranešime apie inicijavimą pateikta produkto apibrėžtis buvo grindžiama informacija, kuri skundo pateikėjui buvo žinoma tuo metu, kai buvo rengiamas ir teikiamas skundas. Tuo metu nebuvo jokios informacijos apie tai, kad apibrėžtas produktas galėtų apimti tas riebalų rūgščių rūšis, kurių negamina skundą pateikusi pramonė. Šis klausimas buvo iškeltas po inicijavimo, kuomet jis buvo tinkamai išnagrinėtas, kaip paaiškinta 91–102 ir 108–124 konstatuojamosiose dalyse. Kalbant apie skunde pateiktus duomenis apie žalą, pažymėtina, kad 9 konstatuojamojoje dalyje apibendrinti įtarimai yra faktiškai neteisingi arba buvo netinkamai suprasti. Skunde pateikti duomenys apie žalą iš tikrųjų yra susiję su nagrinėjamuoju produktu. Produkto apibrėžtis buvo grindžiama skundo pateikėjo gaminamu produktu ir atspindėjo tikslinę produkto apibrėžtąją sritį. Žalos analizė buvo grindžiama tikslinio produkto, kuris buvo tikrasis produktas, dėl kurio norėjo kreiptis skundo pateikėjas, apibrėžtąja sritimi. Todėl skunde pateikti duomenys, susiję su žalos analize, buvo išsamūs, ir tai buvo patvirtinta atlikus tyrimą.

| (14) | Skunde nurodyti importo iš Indonezijos duomenys buvo pagrįsti tuo metu skundo pateikėjui žinoma informacija. Komisija atidžiai išnagrinėjo skundo pateikėjo pateiktos informacijos tikslumą ir pakankamumą ir padarė išvadą, kad skirtingų rūšių riebalų rūgštys pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis, o tai reiškia, kad jos priskiriamos tai pačiai produktų kategorijai. Be to, pagal pagrindines nagrinėjamojo produkto savybes buvo galima atskirti jį nuo kitų rūšių produktų tiek, kiek galima laikyti, kad produktai yra skirtingi ir turi būti priskiriami kitai riebalų rūgščių kategorijai. Todėl inicijavimo etape buvo manoma, kad skundo pateikėjo pasiūlyta produkto apibrėžtis atitinka visus susijusius teisės aktų reikalavimus. |
| --- | --- |

(14)

Skunde nurodyti importo iš Indonezijos duomenys buvo pagrįsti tuo metu skundo pateikėjui žinoma informacija. Komisija atidžiai išnagrinėjo skundo pateikėjo pateiktos informacijos tikslumą ir pakankamumą ir padarė išvadą, kad skirtingų rūšių riebalų rūgštys pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis, o tai reiškia, kad jos priskiriamos tai pačiai produktų kategorijai. Be to, pagal pagrindines nagrinėjamojo produkto savybes buvo galima atskirti jį nuo kitų rūšių produktų tiek, kiek galima laikyti, kad produktai yra skirtingi ir turi būti priskiriami kitai riebalų rūgščių kategorijai. Todėl inicijavimo etape buvo manoma, kad skundo pateikėjo pasiūlyta produkto apibrėžtis atitinka visus susijusius teisės aktų reikalavimus.

| (15) | Abejonių dėl tokio vertinimo nesukelia ir tai, kad po inicijavimo remiantis surinkta informacija ir įrodymais buvo galima patikslinti produkto apibrėžtąją sritį ir atitinkamai neįtraukti tam tikrų produktų, kaip nurodyta 94–124 konstatuojamosiose dalyse. Skunde pateikti duomenys atitiko Komisijos paaiškinimus, pateiktus 91 konstatuojamojoje dalyje. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(15)

Abejonių dėl tokio vertinimo nesukelia ir tai, kad po inicijavimo remiantis surinkta informacija ir įrodymais buvo galima patikslinti produkto apibrėžtąją sritį ir atitinkamai neįtraukti tam tikrų produktų, kaip nurodyta 94–124 konstatuojamosiose dalyse. Skunde pateikti duomenys atitiko Komisijos paaiškinimus, pateiktus 91 konstatuojamojoje dalyje. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (16) | Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad skunde pateikta nepakankamai įrodymų išvadai dėl materialinės žalos arba jos grėsmės Sąjungos gamintojams pagrįsti. Visų pirma buvo teigiama, kad nebuvo požymių, jog gamybai ir pajėgumų naudojimui buvo daroma žala. Taip pat buvo teigiama, kad užimtumas ir investicijos padidėjo ir žalos neatspindi. Be to, buvo tvirtinama, kad skunde pateikti teiginiai dėl priverstinio kainų mažinimo nebuvo galutiniai, nes Sąjungos gamintojai gerokai padidino savo pardavimo kainas. Taip pat buvo teigiama, kad skunde nebuvo pateikti skundo pateikėjo pelningumo duomenys. Be to, buvo teigiama, kad žalos grėsmės taip pat nebuvo, nes Indonezijos pajėgumai buvo pervertinami, ir kad vidaus paklausa augo. |
| --- | --- |

(16)

Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad skunde pateikta nepakankamai įrodymų išvadai dėl materialinės žalos arba jos grėsmės Sąjungos gamintojams pagrįsti. Visų pirma buvo teigiama, kad nebuvo požymių, jog gamybai ir pajėgumų naudojimui buvo daroma žala. Taip pat buvo teigiama, kad užimtumas ir investicijos padidėjo ir žalos neatspindi. Be to, buvo tvirtinama, kad skunde pateikti teiginiai dėl priverstinio kainų mažinimo nebuvo galutiniai, nes Sąjungos gamintojai gerokai padidino savo pardavimo kainas. Taip pat buvo teigiama, kad skunde nebuvo pateikti skundo pateikėjo pelningumo duomenys. Be to, buvo teigiama, kad žalos grėsmės taip pat nebuvo, nes Indonezijos pajėgumai buvo pervertinami, ir kad vidaus paklausa augo.

| (17) | Komisija priminė, kad pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalį skunde turi būti pateikta informacija, jei ji yra prieinama skundo pateikėjui, apie įtariamo importo dempingo kaina apimties pokyčius, tokio importo poveikį panašaus produkto kainoms Sąjungos rinkoje ir jo poveikį Sąjungos pramonei pagal Sąjungos pramonės būklę rodančius atitinkamus (nebūtinai visus) veiksnius ir rodiklius, pavyzdžiui, išvardytus pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 ir 5 dalyse. Nebūtinai visi rodikliai turi blogėti, kad būtų įrodyta materialinė žala. |
| --- | --- |

(17)

Komisija priminė, kad pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalį skunde turi būti pateikta informacija, jei ji yra prieinama skundo pateikėjui, apie įtariamo importo dempingo kaina apimties pokyčius, tokio importo poveikį panašaus produkto kainoms Sąjungos rinkoje ir jo poveikį Sąjungos pramonei pagal Sąjungos pramonės būklę rodančius atitinkamus (nebūtinai visus) veiksnius ir rodiklius, pavyzdžiui, išvardytus pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 ir 5 dalyse. Nebūtinai visi rodikliai turi blogėti, kad būtų įrodyta materialinė žala.

| (18) | Šiuo atžvilgiu skunde buvo nurodyta bendra žalinga tendencija, tiek pagal makroekonominius, tiek pagal mikroekonominius rodiklius. Atlikus analizę nustatyta, kad gamyba ir pajėgumų naudojimas sumažėjo. Dėl Sąjungos gamintojų pardavimo kainų padidėjimo Komisija laikėsi nuomonės, kad tokio padidėjimo nepakanka, kad būtų galima suabejoti skundo pateikėjų tvirtinimais dėl priverstinio kainų mažinimo, ir kad jis iš dalies atspindėjo padidėjusias žaliavų sąnaudas. Bendrovės „Wilmar“ tvirtinimas dėl informacijos apie skundo pateikėjo pelningumą buvo faktiškai neteisingas. Skunde naudojant indeksus pateikta pakankamai informacijos apie neigiamą Sąjungos pramonės pelno dydžio raidą. Informacija laikyta konfidencialia dėl nedidelio skundą pateikusių ir juos remiančių Sąjungos gamintojų skaičiaus, o tokie verslo duomenys yra itin saugotini. Skunde taip pat nurodyta, kad investicijų padidėjimo priežastis buvo susijusi ne su pajėgumų didinimu, o su nacionaliniais aplinkosaugos reikalavimais. Nors užimtumas šiek tiek padidėjo, Komisija laikėsi nuomonės, kad apskritai skunde pateikta pakankamai įrodymų dėl žalingos Sąjungos pramonės padėties. Galiausiai, kalbant apie Indonezijos pajėgumus ir vidaus paklausą, skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad Indonezijos gamyba buvo didesnė už vietos paklausą ir suvartojimą. Be to, mažesnis pajėgumų lygis ir didėjanti vidaus paklausa nebūtų pakankami argumentai, kuriais būtų galima paneigti materialinę žalą. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(18)

Šiuo atžvilgiu skunde buvo nurodyta bendra žalinga tendencija, tiek pagal makroekonominius, tiek pagal mikroekonominius rodiklius. Atlikus analizę nustatyta, kad gamyba ir pajėgumų naudojimas sumažėjo. Dėl Sąjungos gamintojų pardavimo kainų padidėjimo Komisija laikėsi nuomonės, kad tokio padidėjimo nepakanka, kad būtų galima suabejoti skundo pateikėjų tvirtinimais dėl priverstinio kainų mažinimo, ir kad jis iš dalies atspindėjo padidėjusias žaliavų sąnaudas. Bendrovės „Wilmar“ tvirtinimas dėl informacijos apie skundo pateikėjo pelningumą buvo faktiškai neteisingas. Skunde naudojant indeksus pateikta pakankamai informacijos apie neigiamą Sąjungos pramonės pelno dydžio raidą. Informacija laikyta konfidencialia dėl nedidelio skundą pateikusių ir juos remiančių Sąjungos gamintojų skaičiaus, o tokie verslo duomenys yra itin saugotini. Skunde taip pat nurodyta, kad investicijų padidėjimo priežastis buvo susijusi ne su pajėgumų didinimu, o su nacionaliniais aplinkosaugos reikalavimais. Nors užimtumas šiek tiek padidėjo, Komisija laikėsi nuomonės, kad apskritai skunde pateikta pakankamai įrodymų dėl žalingos Sąjungos pramonės padėties. Galiausiai, kalbant apie Indonezijos pajėgumus ir vidaus paklausą, skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad Indonezijos gamyba buvo didesnė už vietos paklausą ir suvartojimą. Be to, mažesnis pajėgumų lygis ir didėjanti vidaus paklausa nebūtų pakankami argumentai, kuriais būtų galima paneigti materialinę žalą. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (19) | Bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad skunde nebuvo atspindėta Sąjungos riebalų rūgšties gamyba, nes į jo duomenis nebuvo įtraukti jokie Sąjungos biodyzelino gamintojų, kurie taip pat pagamina didelius riebalų rūgščių kiekius, duomenys. |
| --- | --- |

(19)

Bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad skunde nebuvo atspindėta Sąjungos riebalų rūgšties gamyba, nes į jo duomenis nebuvo įtraukti jokie Sąjungos biodyzelino gamintojų, kurie taip pat pagamina didelius riebalų rūgščių kiekius, duomenys.

| (20) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad riebalų rūgštis, gaminama kaip šalutinis biodyzelino gamybos produktas, nebuvo įtraukta į tyrimo aprėptį. 2022 m. sausio 21 d. Komisija į bylą įtraukė pastabą, kuria paaiškino šį klausimą. Todėl skunde klausimai dėl Sąjungos pramonės tipiškumo nebuvo keliami. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(20)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad riebalų rūgštis, gaminama kaip šalutinis biodyzelino gamybos produktas, nebuvo įtraukta į tyrimo aprėptį. 2022 m. sausio 21 d. Komisija į bylą įtraukė pastabą, kuria paaiškino šį klausimą. Todėl skunde klausimai dėl Sąjungos pramonės tipiškumo nebuvo keliami. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (21) | Bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad su Indonezijos riebalų rūgšties gamintojais susiję Sąjungos gamintojai arba Malaizijos riebalų rūgšties eksportuotojai į Sąjungą neturėtų būti įtraukiami į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes tokios bendrovės patiria interesų konfliktą, ir šiuo atveju buvo nurodyta, kad Komisija turėtų iš naujo įvertinti, ar likę skundo pateikėjai atitinka skundui pateikti reikalingą ribą. |
| --- | --- |

(21)

Bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad su Indonezijos riebalų rūgšties gamintojais susiję Sąjungos gamintojai arba Malaizijos riebalų rūgšties eksportuotojai į Sąjungą neturėtų būti įtraukiami į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes tokios bendrovės patiria interesų konfliktą, ir šiuo atveju buvo nurodyta, kad Komisija turėtų iš naujo įvertinti, ar likę skundo pateikėjai atitinka skundui pateikti reikalingą ribą.

| (22) | Komisija pažymi, kad atliekant analizę prieš inicijavimą nenustatyta jokių priežasčių neįtraukti kurių nors Sąjungos gamintojų. Kalbant apie Sąjungos gamintojus, susijusius su Malaizijos riebalų rūgšties eksportuotojais, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovė „Wilmar“ nepaaiškino, koks yra tokio įtariamo interesų konflikto pobūdis, kodėl dėl jo šie gamintojai turėtų būti neįtraukiami į Sąjungos pramonės apibrėžtį ir koks būtų tokio neįtraukimo teisinis pagrindas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(22)

Komisija pažymi, kad atliekant analizę prieš inicijavimą nenustatyta jokių priežasčių neįtraukti kurių nors Sąjungos gamintojų. Kalbant apie Sąjungos gamintojus, susijusius su Malaizijos riebalų rūgšties eksportuotojais, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovė „Wilmar“ nepaaiškino, koks yra tokio įtariamo interesų konflikto pobūdis, kodėl dėl jo šie gamintojai turėtų būti neįtraukiami į Sąjungos pramonės apibrėžtį ir koks būtų tokio neįtraukimo teisinis pagrindas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (23) | Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat tvirtino, kad Malaizijos ir Indonezijos Vyriausybės laikosi panašios politikos dėl nerafinuoto alyvpalmių aliejaus (toliau – NAA) ir nerafinuoto alyvpalmių sėklų aliejaus (NASA) eksporto muito ir, jeigu dėl šios politikos iš tiesų buvo padaryta žala Sąjungos pramonei, į tyrimą turėtų būti įtraukta ir Malaizija. Taip pat buvo tvirtinama, kad skundo pateikėjo tikslas buvo blokuoti importą iš Indonezijos Malaizijos bendrovių, susijusių su Sąjungos gamintojais, naudai. |
| --- | --- |

(23)

Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat tvirtino, kad Malaizijos ir Indonezijos Vyriausybės laikosi panašios politikos dėl nerafinuoto alyvpalmių aliejaus (toliau – NAA) ir nerafinuoto alyvpalmių sėklų aliejaus (NASA) eksporto muito ir, jeigu dėl šios politikos iš tiesų buvo padaryta žala Sąjungos pramonei, į tyrimą turėtų būti įtraukta ir Malaizija. Taip pat buvo tvirtinama, kad skundo pateikėjo tikslas buvo blokuoti importą iš Indonezijos Malaizijos bendrovių, susijusių su Sąjungos gamintojais, naudai.

| (24) | Skunde buvo įvertintas importas iš Malaizijos. Tačiau, remiantis skundo pateikėjo turima informacija, importo iš Malaizijos apimtis buvo daug mažesnė nei importo iš Indonezijos apimtis, o nuo 2018 m. iki 2021 m. kovo mėn. ji šiek tiek sumažėjo. Be to, importo iš Malaizijos kaina buvo didesnė už tikslinę Sąjungos pramonės kainą, todėl žala negalėjo būti daroma. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(24)

Skunde buvo įvertintas importas iš Malaizijos. Tačiau, remiantis skundo pateikėjo turima informacija, importo iš Malaizijos apimtis buvo daug mažesnė nei importo iš Indonezijos apimtis, o nuo 2018 m. iki 2021 m. kovo mėn. ji šiek tiek sumažėjo. Be to, importo iš Malaizijos kaina buvo didesnė už tikslinę Sąjungos pramonės kainą, todėl žala negalėjo būti daroma. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (25) | Bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad skundo pateikėjas visą įtariamą žalą, kurią patyrė Sąjungos pramonė, klaidingai priskyrė importui iš Indonezijos. Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat tvirtino, kad įtakos bet kokiam priežastiniam ryšiui tarp įtariamos Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš Indonezijos turėjo ir 8 konstatuojamojoje dalyje minėti klausimai. Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad dėl kitų žalos priežasčių, kaip antai 1) Sąjungos gamintojų pagrindinių žaliavų, taukų, biodegalų gamybos padidėjimo, 2) COVID-19 pandemijos poveikio automobilių pramonės sektoriams, 3) Sąjungos pramonės neefektyvumo, atsiradusio dėl nepakankamų investicijų į naują ir geresnę įrangą, 4) Sąjungos pramonės veiklos rezultatų punktualumo ir kokybės požiūriu, 5) pernelyg didelių gamybos sąnaudų, patiriamų dėl išpūstų darbo sąnaudų, 6) geografiškai nepalankios gamybos infrastruktūros objektų vietos, dėl kurios padidėja žaliavų sąnaudos ir daromas poveikis eksporto galimybėms, ir 7) reglamentavimo pokyčių, įskaitant įsigaliojusius teisinius reikalavimus dėl 3-MCPD, skunde nurodytas priežastinis ryšys buvo nutrauktas. |
| --- | --- |

(25)

Bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad skundo pateikėjas visą įtariamą žalą, kurią patyrė Sąjungos pramonė, klaidingai priskyrė importui iš Indonezijos. Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat tvirtino, kad įtakos bet kokiam priežastiniam ryšiui tarp įtariamos Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš Indonezijos turėjo ir 8 konstatuojamojoje dalyje minėti klausimai. Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad dėl kitų žalos priežasčių, kaip antai 1) Sąjungos gamintojų pagrindinių žaliavų, taukų, biodegalų gamybos padidėjimo, 2) COVID-19 pandemijos poveikio automobilių pramonės sektoriams, 3) Sąjungos pramonės neefektyvumo, atsiradusio dėl nepakankamų investicijų į naują ir geresnę įrangą, 4) Sąjungos pramonės veiklos rezultatų punktualumo ir kokybės požiūriu, 5) pernelyg didelių gamybos sąnaudų, patiriamų dėl išpūstų darbo sąnaudų, 6) geografiškai nepalankios gamybos infrastruktūros objektų vietos, dėl kurios padidėja žaliavų sąnaudos ir daromas poveikis eksporto galimybėms, ir 7) reglamentavimo pokyčių, įskaitant įsigaliojusius teisinius reikalavimus dėl 3-MCPD, skunde nurodytas priežastinis ryšys buvo nutrauktas.

| (26) | Skunde buvo pateikta ir kitų veiksnių, kurie galėjo daryti poveikį įtariamo importo dempingo kaina iš Indonezijos ir Sąjungos pramonei daromos žalos, priežastiniam ryšiui (t. y. kito importo, žaliavų sąnaudų ir Sąjungos pramonės eksporto), analizė. Tačiau nė vienas iš kitų veiksnių skunde nurodyto priežastinio ryšio nesumažino. Šių pagrįstai turimų įrodymų skundo pateikėjui pakako parodyti, kad akivaizdi materialinė žala nebuvo padaryta dėl kitų veiksnių. Atliekant tyrimą suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pateikti išsamesnius tvirtinimus dėl kitų veiksnių, kurie galėjo turėti įtakos priežastiniam ryšiui ir kuriuos įvertina Komisija. |
| --- | --- |

(26)

Skunde buvo pateikta ir kitų veiksnių, kurie galėjo daryti poveikį įtariamo importo dempingo kaina iš Indonezijos ir Sąjungos pramonei daromos žalos, priežastiniam ryšiui (t. y. kito importo, žaliavų sąnaudų ir Sąjungos pramonės eksporto), analizė. Tačiau nė vienas iš kitų veiksnių skunde nurodyto priežastinio ryšio nesumažino. Šių pagrįstai turimų įrodymų skundo pateikėjui pakako parodyti, kad akivaizdi materialinė žala nebuvo padaryta dėl kitų veiksnių. Atliekant tyrimą suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pateikti išsamesnius tvirtinimus dėl kitų veiksnių, kurie galėjo turėti įtakos priežastiniam ryšiui ir kuriuos įvertina Komisija.

| (27) | Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat teigė, kad dėl neteisingos nagrinėjamojo produkto ir atitinkamo panašaus produkto apibrėžties skunde nebuvo atsižvelgta į Sąjungos interesus, turint omenyje riebalų rūgščių, dėl kurių nekonkuruojama su skundo pateikėjo gaminamomis riebalų rūgštimis, gamintojus, naudotojus ir importuotojus (kaip antai Sąjungos biodyzelino pramonę ir importuojamų maistui, kosmetikos gaminiams, asmens higienos ir medicinos produktams nenaudojamų riebalų rūgščių, kaip antai palmitino rūgščių ir riebalų rūgščių, gaminamų iš kokosų aliejaus, vartotojus). |
| --- | --- |

(27)

Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat teigė, kad dėl neteisingos nagrinėjamojo produkto ir atitinkamo panašaus produkto apibrėžties skunde nebuvo atsižvelgta į Sąjungos interesus, turint omenyje riebalų rūgščių, dėl kurių nekonkuruojama su skundo pateikėjo gaminamomis riebalų rūgštimis, gamintojus, naudotojus ir importuotojus (kaip antai Sąjungos biodyzelino pramonę ir importuojamų maistui, kosmetikos gaminiams, asmens higienos ir medicinos produktams nenaudojamų riebalų rūgščių, kaip antai palmitino rūgščių ir riebalų rūgščių, gaminamų iš kokosų aliejaus, vartotojus).

| (28) | Pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nereikalaujama, kad skundo pateikėjas skunde pateiktų informaciją apie Sąjungos interesus, o Sąjungos interesų patikrinimas inicijuojant tyrimą nėra svarbus. Bet kuriuo atveju, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, riebalų rūgštis, gaunama kaip šalutinis biodyzelino gamybos produktas, nebuvo įtraukta į skundo ir (arba) tyrimo aprėptį. |
| --- | --- |

(28)

Pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nereikalaujama, kad skundo pateikėjas skunde pateiktų informaciją apie Sąjungos interesus, o Sąjungos interesų patikrinimas inicijuojant tyrimą nėra svarbus. Bet kuriuo atveju, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, riebalų rūgštis, gaunama kaip šalutinis biodyzelino gamybos produktas, nebuvo įtraukta į skundo ir (arba) tyrimo aprėptį.

| (29) | Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad skunde nepateikta pakankamai įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalies taikymą. Visų pirma bendrovė nurodė, kad eksporto mokestis, nustatytas siekiant finansuoti alyvpalmių plantacijų fondą, buvo teisėtas mokestis, iš kurio gaunamos pajamos už konkurencingas prekes, o skundo pateikėjo tvirtinimas, kad eksporto mokestis turėjo iškreipiamąjį poveikį NAA ir NASA kainoms, buvo nepagrįstas. Be to, bendrovė tvirtino, kad skunde nebuvo įrodyta, jog eksporto muitas ir eksporto mokestis veikia kaip dvejopa eksporto ribojimo sistema ir kad dėl įtariamos maksimalios NAA ir NASA kainos bei valstybės valdomų bendrovių „P.T. Perkebunan Nusantara“ (toliau kartu – „PTPN“) organizuojamų konkursų sistemos NAA vidaus kainos nenuvertėjo. „PTPN“ tinkamos kainos nustatomos konkurso būdu, o konkursų sistemoje naudojamas skaidrus kainų mechanizmas, panašus į kitose biržinės rinkose naudojamus mechanizmus. Jų teigimu, nebuvo įrodymų, kad „PTPN“ apgalvotai nustato dirbtinai žemas kainas. „PTPN“ parduoda didžiausią kainą pasiūlantiems pirkėjams, o kainos, dėl kurių „PTPN“ gali sutarti viešuosiuose konkursuose, priklauso ne tik nuo kainos, už kurią „PTPN“ norėtų parduoti, bet ir nuo kainos, kurią nori mokėti pirkėjai. Todėl bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad kaina, dėl kurios „PTPN“ galiausiai sutiko, buvo rinkos kaina, atspindinti pasiūlą ir paklausą Indonezijoje. Be to, tai, kad NAA kainos Indonezijoje buvo mažesnės nei kitose tarptautinėse rinkose, nėra aplinkybė, įrodanti, kad kainos buvo dirbtinai žemos, nes Indonezija buvo didžiausia NAA gamintoja pasaulyje. Galiausiai buvo teigiama, kad įtariami NAA ir NASA vidaus rinkos kainų ir tarptautinių kainų skirtumai buvo neteisingi, nes skundo pateikėjas naudojo du skirtingus ir nenuoseklius lyginamuosius dydžius: NAA atveju Malaizijos vidaus rinkos kainą, o NASA atveju – CIF kainas Roterdamo uoste. Bendrovė „Wilmar“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad skundo pateikėjas tiek NAA, tiek NASA atžvilgiu turėjo naudoti vieną lyginamąjį dydį. Bendrovė „Wilmar“ teigė, kad įtariami 14 % NAA ir 11 % NASA kainų skirtumai nesiekė „žymiai mažesnės kainos“ ribos, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje. |
| --- | --- |

(29)

Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad skunde nepateikta pakankamai įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalies taikymą. Visų pirma bendrovė nurodė, kad eksporto mokestis, nustatytas siekiant finansuoti alyvpalmių plantacijų fondą, buvo teisėtas mokestis, iš kurio gaunamos pajamos už konkurencingas prekes, o skundo pateikėjo tvirtinimas, kad eksporto mokestis turėjo iškreipiamąjį poveikį NAA ir NASA kainoms, buvo nepagrįstas. Be to, bendrovė tvirtino, kad skunde nebuvo įrodyta, jog eksporto muitas ir eksporto mokestis veikia kaip dvejopa eksporto ribojimo sistema ir kad dėl įtariamos maksimalios NAA ir NASA kainos bei valstybės valdomų bendrovių „P.T. Perkebunan Nusantara“ (toliau kartu – „PTPN“) organizuojamų konkursų sistemos NAA vidaus kainos nenuvertėjo. „PTPN“ tinkamos kainos nustatomos konkurso būdu, o konkursų sistemoje naudojamas skaidrus kainų mechanizmas, panašus į kitose biržinės rinkose naudojamus mechanizmus. Jų teigimu, nebuvo įrodymų, kad „PTPN“ apgalvotai nustato dirbtinai žemas kainas. „PTPN“ parduoda didžiausią kainą pasiūlantiems pirkėjams, o kainos, dėl kurių „PTPN“ gali sutarti viešuosiuose konkursuose, priklauso ne tik nuo kainos, už kurią „PTPN“ norėtų parduoti, bet ir nuo kainos, kurią nori mokėti pirkėjai. Todėl bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad kaina, dėl kurios „PTPN“ galiausiai sutiko, buvo rinkos kaina, atspindinti pasiūlą ir paklausą Indonezijoje. Be to, tai, kad NAA kainos Indonezijoje buvo mažesnės nei kitose tarptautinėse rinkose, nėra aplinkybė, įrodanti, kad kainos buvo dirbtinai žemos, nes Indonezija buvo didžiausia NAA gamintoja pasaulyje. Galiausiai buvo teigiama, kad įtariami NAA ir NASA vidaus rinkos kainų ir tarptautinių kainų skirtumai buvo neteisingi, nes skundo pateikėjas naudojo du skirtingus ir nenuoseklius lyginamuosius dydžius: NAA atveju Malaizijos vidaus rinkos kainą, o NASA atveju – CIF kainas Roterdamo uoste. Bendrovė „Wilmar“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad skundo pateikėjas tiek NAA, tiek NASA atžvilgiu turėjo naudoti vieną lyginamąjį dydį. Bendrovė „Wilmar“ teigė, kad įtariami 14 % NAA ir 11 % NASA kainų skirtumai nesiekė „žymiai mažesnės kainos“ ribos, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje.

| (30) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Skundo pateikėjas neprivalėjo įrodyti, kad eksporto muitas ir eksporto mokestis taikomi kaip dvejopa eksporto ribojimo sistema. Eksporto muitas yra vienas iš žaliavų rinkos iškraipymų, nurodytų pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje. Kalbant apie lyginamuosius dydžius, skundo pateikėjas naudojo jam prieinamą tipiškiausią lyginamąjį dydį, kurį Komisija laikė tinkamu skundo nagrinėjimo etape. Be to, Komisija nustatė, kad šiuo atveju skunde nurodytas kainų skirtumas, buvo „žymiai mažesnis“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(30)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Skundo pateikėjas neprivalėjo įrodyti, kad eksporto muitas ir eksporto mokestis taikomi kaip dvejopa eksporto ribojimo sistema. Eksporto muitas yra vienas iš žaliavų rinkos iškraipymų, nurodytų pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje. Kalbant apie lyginamuosius dydžius, skundo pateikėjas naudojo jam prieinamą tipiškiausią lyginamąjį dydį, kurį Komisija laikė tinkamu skundo nagrinėjimo etape. Be to, Komisija nustatė, kad šiuo atveju skunde nurodytas kainų skirtumas, buvo „žymiai mažesnis“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (31) | Bendrovių grupė „Permata“ tvirtino, kad skundo pateikėjas klaidingai teigė, jog eksporto muito tikslas buvo prisidėti prie Indonezijos politikos, kuria siekiama pereiti prie didelės vertės prekių, kaip antai oleocheminių produktų, gamybos. Bendrovių grupė „Permata“ teigimu, eksporto muitas buvo nustatytas siekiant konkretaus tikslo – užtikrinti kepimui skirto aliejaus vietinę paklausą ir kainų stabilumą. Todėl bendrovių grupė „Permata“ tvirtino, kad žaliavų rinkos iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje, nėra, nes eksporto muitas nebuvo sukurtas ar nustatytas siekiant išlaikyti dirbtinai žemą NAA ir NASA kainų lygį oleocheminių produktų naudai. |
| --- | --- |

(31)

Bendrovių grupė „Permata“ tvirtino, kad skundo pateikėjas klaidingai teigė, jog eksporto muito tikslas buvo prisidėti prie Indonezijos politikos, kuria siekiama pereiti prie didelės vertės prekių, kaip antai oleocheminių produktų, gamybos. Bendrovių grupė „Permata“ teigimu, eksporto muitas buvo nustatytas siekiant konkretaus tikslo – užtikrinti kepimui skirto aliejaus vietinę paklausą ir kainų stabilumą. Todėl bendrovių grupė „Permata“ tvirtino, kad žaliavų rinkos iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje, nėra, nes eksporto muitas nebuvo sukurtas ar nustatytas siekiant išlaikyti dirbtinai žemą NAA ir NASA kainų lygį oleocheminių produktų naudai.

| (32) | Komisija pažymėjo, kad analizuojant, ar esama žaliavų rinkos iškraipymų, atsižvelgiama į iškraipymų poveikį žaliavų kainai, nepriklausomai nuo iškraipymus sukeliančių priemonių tikslo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(32)

Komisija pažymėjo, kad analizuojant, ar esama žaliavų rinkos iškraipymų, atsižvelgiama į iškraipymų poveikį žaliavų kainai, nepriklausomai nuo iškraipymus sukeliančių priemonių tikslo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (33) | Apibendrindama Komisija priminė, kad skunde reikalaujamas teisinis įrodymų standartas aiškiai rodo, kad skunde pateiktos informacijos kiekis ir kokybė skiriasi nuo informacijos, kuri reikalinga norint priimti galutinį sprendimą tyrimo pabaigoje, kiekio ir kokybės. Kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, inicijavimo etape laikyta, kad skundo pateikėjo pasiūlyta produkto apibrėžtis atitinka visus susijusius teisės aktais nustatytus reikalavimus. Atliekant tyrimą, palaipsniui patvirtinami elementai, būtini priemonei nustatyti arba tyrimui nutraukti. Todėl neatmetama galimybė, kad nuo skundo pateikimo iki tyrimo pabaigos bus pokyčių. Atsižvelgdama į tai, Komisija nesutinka, kad buvo kokių nors su skunde pateikta informacija susijusių problemų, dėl kurių tyrimą reikėtų nutraukti. |
| --- | --- |

(33)

Apibendrindama Komisija priminė, kad skunde reikalaujamas teisinis įrodymų standartas aiškiai rodo, kad skunde pateiktos informacijos kiekis ir kokybė skiriasi nuo informacijos, kuri reikalinga norint priimti galutinį sprendimą tyrimo pabaigoje, kiekio ir kokybės. Kaip paaiškinta 13 konstatuojamojoje dalyje, inicijavimo etape laikyta, kad skundo pateikėjo pasiūlyta produkto apibrėžtis atitinka visus susijusius teisės aktais nustatytus reikalavimus. Atliekant tyrimą, palaipsniui patvirtinami elementai, būtini priemonei nustatyti arba tyrimui nutraukti. Todėl neatmetama galimybė, kad nuo skundo pateikimo iki tyrimo pabaigos bus pokyčių. Atsižvelgdama į tai, Komisija nesutinka, kad buvo kokių nors su skunde pateikta informacija susijusių problemų, dėl kurių tyrimą reikėtų nutraukti.

| (34) | Apskritai atlikus Komisijos analizę buvo patvirtinta, kad nė vieno iš pirmiau minėtų elementų, nesvarbu, ar jie faktiškai teisingi, ar ne, nepakako, kad būtų galima suabejoti išvada, jog skunde buvo pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad riebalų rūgštys iš Indonezijos buvo importuojamos dempingo kaina ir kad dėl to buvo daroma žala Sąjungos pramonei. Šie aspektai buvo nustatyti remiantis geriausiais įrodymais, kuriuos skundo pateikėjas turėjo tuo metu, kai pateikė skundą, ir buvo pakankamai tipiški ir patikimi, kad būtų galima pradėti tyrimą. |
| --- | --- |

(34)

Apskritai atlikus Komisijos analizę buvo patvirtinta, kad nė vieno iš pirmiau minėtų elementų, nesvarbu, ar jie faktiškai teisingi, ar ne, nepakako, kad būtų galima suabejoti išvada, jog skunde buvo pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad riebalų rūgštys iš Indonezijos buvo importuojamos dempingo kaina ir kad dėl to buvo daroma žala Sąjungos pramonei. Šie aspektai buvo nustatyti remiantis geriausiais įrodymais, kuriuos skundo pateikėjas turėjo tuo metu, kai pateikė skundą, ir buvo pakankamai tipiški ir patikimi, kad būtų galima pradėti tyrimą.

1.4.   Atranka

Atranka

| (35) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(35)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

1.4.1.   Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (36) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Komisija bendroves atrinko pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį ir kaip pagrindinį kriterijų vertino panašaus produkto gamybos ir pardavimo apimties Sąjungoje nuo 2020 m. spalio 1 d. iki 2021 m. rugsėjo 30 d. tipiškumą. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kuriems teko 61 % visos apskaičiuotos gamybos apimties ir 63 % pardavimo apimties. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių, tačiau jokių pastabų negavo. Atrinktos bendrovės buvo patvirtintos ir laikomos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis. |
| --- | --- |

(36)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Komisija bendroves atrinko pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį ir kaip pagrindinį kriterijų vertino panašaus produkto gamybos ir pardavimo apimties Sąjungoje nuo 2020 m. spalio 1 d. iki 2021 m. rugsėjo 30 d. tipiškumą. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kuriems teko 61 % visos apskaičiuotos gamybos apimties ir 63 % pardavimo apimties. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių, tačiau jokių pastabų negavo. Atrinktos bendrovės buvo patvirtintos ir laikomos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.

1.4.2.   Importuotojų atranka

Importuotojų atranka

| (37) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paragino nesusijusius importuotojus pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(37)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paragino nesusijusius importuotojus pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (38) | Nė vienas iš nesusijusių importuotojų nepateikė prašomos informacijos ir nesutiko būti atrenkamas. Atsižvelgdama į tai, kad atsakymų negauta, Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(38)

Nė vienas iš nesusijusių importuotojų nepateikė prašomos informacijos ir nesutiko būti atrenkamas. Atsižvelgdama į tai, kad atsakymų negauta, Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina.

1.4.3.   Indonezijos eksportuojančių gamintojų atranka

Indonezijos eksportuojančių gamintojų atranka

| (39) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jeigu būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Indonezijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Indonezijos atstovybės nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(39)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jeigu būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Indonezijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Indonezijos atstovybės nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (40) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti šešiolika nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, priklausančių aštuonioms grupėms. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko tris eksportuojančius gamintojus, priklausančius dviem grupėms, remdamasi didžiausia tipiška eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Pastabų negauta. |
| --- | --- |

(40)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti šešiolika nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, priklausančių aštuonioms grupėms. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko tris eksportuojančius gamintojus, priklausančius dviem grupėms, remdamasi didžiausia tipiška eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Pastabų negauta.

1.5.   Individualus nagrinėjimas

Individualus nagrinėjimas

| (41) | Devyni Indonezijos eksportuojantys gamintojai, priklausantys septynioms grupėms, pateikė prašymus atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Komisija neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams pranešė, kad, jeigu jie norėtų individualaus nagrinėjimo, jie turėtų pateikti klausimyno atsakymus. Klausimyno atsakymus pateikė dvi neatrinktos eksportuojančių gamintojų grupės. |
| --- | --- |

(41)

Devyni Indonezijos eksportuojantys gamintojai, priklausantys septynioms grupėms, pateikė prašymus atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Komisija neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams pranešė, kad, jeigu jie norėtų individualaus nagrinėjimo, jie turėtų pateikti klausimyno atsakymus. Klausimyno atsakymus pateikė dvi neatrinktos eksportuojančių gamintojų grupės.

| (42) | Dėl tyrimo sudėtingumo ir sudėtingos atrinktų eksportuojančių gamintojų (4) struktūros (vieną iš dviejų eksportuojančių gamintojų grupių sudarė du Indonezijos gamintojai ir prekiautojas Singapūre, o kita priklausė tarptautinei įmonei, turinčiai sudėtingus platinimo kanalus) Komisija padarė išvadą, kad atlikti individualų nagrinėjimą ir užbaigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą terminą nebuvo įmanoma. |
| --- | --- |

(42)

Dėl tyrimo sudėtingumo ir sudėtingos atrinktų eksportuojančių gamintojų (4) struktūros (vieną iš dviejų eksportuojančių gamintojų grupių sudarė du Indonezijos gamintojai ir prekiautojas Singapūre, o kita priklausė tarptautinei įmonei, turinčiai sudėtingus platinimo kanalus) Komisija padarė išvadą, kad atlikti individualų nagrinėjimą ir užbaigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą terminą nebuvo įmanoma.

4

| (43) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo (kaip apibrėžta 57 konstatuojamojoje dalyje) bendrovių grupė „Permata“ teigė, kad Komisija pažeidė pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalies ir PPO Antidempingo susitarimo 6 straipsnio 10 dalies 2 punkto nuostatas. Visų pirma bendrovių grupė „Permata“ teigė, kad Komisija atmetė jos individualaus nagrinėjimo prašymą remdamasi tyrimo sudėtingumu ir sudėtinga atrinktų eksportuojančių gamintojų struktūra, o ne prašančių atlikti individualų nagrinėjimą eksportuotojų ar gamintojų skaičiumi, dėl kurio individualus nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį užbaigti laiku. Be to, bendrovių grupė „Permata“ teigė, kad jos individualus nagrinėjimas neužkrautų pernelyg didelės naštos ir netrukdytų laiku užbaigti tyrimo, nes Komisija iki galutinių priemonių nustatymo termino vis dar turėjo penkis mėnesius. Bendrovių grupė „Permata“ taip pat pridūrė, kad pradinis tyrimo vilkinimas dėl produkto apibrėžtosios srities nebuvo susijęs su bendrovių grupe „Permata“ ir dėl to negalėjo būti atimtos bendrovių grupės „Permata“ procesinės teisės. |
| --- | --- |

(43)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo (kaip apibrėžta 57 konstatuojamojoje dalyje) bendrovių grupė „Permata“ teigė, kad Komisija pažeidė pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalies ir PPO Antidempingo susitarimo 6 straipsnio 10 dalies 2 punkto nuostatas. Visų pirma bendrovių grupė „Permata“ teigė, kad Komisija atmetė jos individualaus nagrinėjimo prašymą remdamasi tyrimo sudėtingumu ir sudėtinga atrinktų eksportuojančių gamintojų struktūra, o ne prašančių atlikti individualų nagrinėjimą eksportuotojų ar gamintojų skaičiumi, dėl kurio individualus nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį užbaigti laiku. Be to, bendrovių grupė „Permata“ teigė, kad jos individualus nagrinėjimas neužkrautų pernelyg didelės naštos ir netrukdytų laiku užbaigti tyrimo, nes Komisija iki galutinių priemonių nustatymo termino vis dar turėjo penkis mėnesius. Bendrovių grupė „Permata“ taip pat pridūrė, kad pradinis tyrimo vilkinimas dėl produkto apibrėžtosios srities nebuvo susijęs su bendrovių grupe „Permata“ ir dėl to negalėjo būti atimtos bendrovių grupės „Permata“ procesinės teisės.

| (44) | Komisija pažymėjo, kad ji iš tiesų atmetė du individualaus nagrinėjimo prašymus remdamasi tuo, kad šie individualūs tyrimai būtų pernelyg apsunkinantys. Iš tiesų, nepaisant klaidingos nuorodos į „atrinktus eksportuojančius gamintojus“ 42 konstatuojamojoje dalyje, iš konteksto ir iš prieš ir po esančių sakinių buvo aišku, kad teisinga nuoroda buvo į du neatrinktus eksportuojančius gamintojus, prašiusius atlikti individualų nagrinėjimą, todėl 42 konstatuojamąją dalį reikia skaityti. Tos pačios konstatuojamosios dalies skliausteliuose pateiktame sakinyje paaiškinta, kad nurodyti eksportuojantys gamintojai iš tiesų buvo bendrovių grupė „Permata“ („vieną iš dviejų eksportuojančių gamintojų grupių sudarė du Indonezijos gamintojai ir prekiautojas Singapūre“) ir „P. T. Unilever Oleochemical Indonesia“ (toliau – „Unilever Indonesia“) („kita priklausė tarptautinei įmonei, turinčiai sudėtingus platinimo kanalus“), kurios abi prašė atlikti individualų nagrinėjimą. Todėl atlikdama vertinimą Komisija taikė tinkamą teisinį kriterijų ir patvirtino, kad nebuvo įmanoma atlikti individualaus nagrinėjimo dėl tyrimo sudėtingumo ir sudėtingos neatrinktų eksportuojančių gamintojų, prašančių atlikti individualų nagrinėjimą, struktūros, dėl kurių individualus nagrinėjimas būtų pernelyg apsunkinantis ir trukdytų užbaigti tyrimą laiku. |
| --- | --- |

(44)

Komisija pažymėjo, kad ji iš tiesų atmetė du individualaus nagrinėjimo prašymus remdamasi tuo, kad šie individualūs tyrimai būtų pernelyg apsunkinantys. Iš tiesų, nepaisant klaidingos nuorodos į „atrinktus eksportuojančius gamintojus“ 42 konstatuojamojoje dalyje, iš konteksto ir iš prieš ir po esančių sakinių buvo aišku, kad teisinga nuoroda buvo į du neatrinktus eksportuojančius gamintojus, prašiusius atlikti individualų nagrinėjimą, todėl 42 konstatuojamąją dalį reikia skaityti. Tos pačios konstatuojamosios dalies skliausteliuose pateiktame sakinyje paaiškinta, kad nurodyti eksportuojantys gamintojai iš tiesų buvo bendrovių grupė „Permata“ („vieną iš dviejų eksportuojančių gamintojų grupių sudarė du Indonezijos gamintojai ir prekiautojas Singapūre“) ir „P. T. Unilever Oleochemical Indonesia“ (toliau – „Unilever Indonesia“) („kita priklausė tarptautinei įmonei, turinčiai sudėtingus platinimo kanalus“), kurios abi prašė atlikti individualų nagrinėjimą. Todėl atlikdama vertinimą Komisija taikė tinkamą teisinį kriterijų ir patvirtino, kad nebuvo įmanoma atlikti individualaus nagrinėjimo dėl tyrimo sudėtingumo ir sudėtingos neatrinktų eksportuojančių gamintojų, prašančių atlikti individualų nagrinėjimą, struktūros, dėl kurių individualus nagrinėjimas būtų pernelyg apsunkinantis ir trukdytų užbaigti tyrimą laiku.

atrinktus

neatrinktus

| (45) | Iš tiesų Komisija taip pat pažymėjo, kad, nepaisant to, kad individualiam nagrinėjimui klausimyno atsakymus pateikė tik dvi eksportuojančių gamintojų grupės, jų sudėtinga struktūra būtų susijusi su kelių subjektų patikrinimu. Kad galėtų atlikti individualų nagrinėjimą, Komisija būtų turėjusi patikrinti visus gamintojus, susijusius prekiautojus ir importuotojus, susijusius su nagrinėjamojo produkto pardavimu Sąjungai, ir išnagrinėti visus jų platinimo kanalus, kaip ir atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju. Nepaisant pradinio delsimo atlikti tyrimą dėl produkto apibrėžtosios srities apibrėžties, toks tikrinimas ir analizė, visų pirma susiję su daugiau nei viena sudėtingos struktūros grupe, būtų nepagrįstai apsunkinantys. Iš tiesų, 43 konstatuojamojoje dalyje bendrovių grupės „Permata“ nurodyti penki mėnesiai nėra visiškai skirti tyrimo ir išvadų etapui, nes tokios procedūros apima kelis administracinių procedūrų mėnesius (pastabų tvarkymą, klausymų rengimą, vidaus patvirtinimus, konsultacijas su kitomis Komisijos tarnybomis, vertimą ir t. t.). Reikėtų kartu atsižvelgti į visus šiuos veiksnius ir susijusių bendrovių sudėtingumą (dėl to reikėtų laiko tinkamai kiekvieno eksportuojančio gamintojo analizei atlikti). Be to, šiuo atveju reikia atsižvelgti į tai, kad dviejų atrinktų bendrovių struktūros buvo labai sudėtingos, todėl šioms bendrovėms atrinkti ir tiksliems rezultatams gauti reikėjo skirti didelius tyrimo ir administracinius išteklius. Taigi negalima kaltinti Komisijos dėl to, kad ji nusprendė neįtraukti dviejų papildomų grupių ir nerizikuoti nesugebėti laiku užbaigti ir paskelbti tyrimų rezultatų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(45)

Iš tiesų Komisija taip pat pažymėjo, kad, nepaisant to, kad individualiam nagrinėjimui klausimyno atsakymus pateikė tik dvi eksportuojančių gamintojų grupės, jų sudėtinga struktūra būtų susijusi su kelių subjektų patikrinimu. Kad galėtų atlikti individualų nagrinėjimą, Komisija būtų turėjusi patikrinti visus gamintojus, susijusius prekiautojus ir importuotojus, susijusius su nagrinėjamojo produkto pardavimu Sąjungai, ir išnagrinėti visus jų platinimo kanalus, kaip ir atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju. Nepaisant pradinio delsimo atlikti tyrimą dėl produkto apibrėžtosios srities apibrėžties, toks tikrinimas ir analizė, visų pirma susiję su daugiau nei viena sudėtingos struktūros grupe, būtų nepagrįstai apsunkinantys. Iš tiesų, 43 konstatuojamojoje dalyje bendrovių grupės „Permata“ nurodyti penki mėnesiai nėra visiškai skirti tyrimo ir išvadų etapui, nes tokios procedūros apima kelis administracinių procedūrų mėnesius (pastabų tvarkymą, klausymų rengimą, vidaus patvirtinimus, konsultacijas su kitomis Komisijos tarnybomis, vertimą ir t. t.). Reikėtų kartu atsižvelgti į visus šiuos veiksnius ir susijusių bendrovių sudėtingumą (dėl to reikėtų laiko tinkamai kiekvieno eksportuojančio gamintojo analizei atlikti). Be to, šiuo atveju reikia atsižvelgti į tai, kad dviejų atrinktų bendrovių struktūros buvo labai sudėtingos, todėl šioms bendrovėms atrinkti ir tiksliems rezultatams gauti reikėjo skirti didelius tyrimo ir administracinius išteklius. Taigi negalima kaltinti Komisijos dėl to, kad ji nusprendė neįtraukti dviejų papildomų grupių ir nerizikuoti nesugebėti laiku užbaigti ir paskelbti tyrimų rezultatų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (46) | Pastabose po papildomo galutinio faktų atskleidimo (kaip apibrėžta 58 konstatuojamojoje dalyje) bendrovių grupė „Permata“ pakartojo ankstesnes pastabas ir teigė, kad „Unilever Indonesia“ nebesiekė individualaus nagrinėjimo. Todėl Komisijos darbo krūvis būtų dar mažesnis. |
| --- | --- |

(46)

Pastabose po papildomo galutinio faktų atskleidimo (kaip apibrėžta 58 konstatuojamojoje dalyje) bendrovių grupė „Permata“ pakartojo ankstesnes pastabas ir teigė, kad „Unilever Indonesia“ nebesiekė individualaus nagrinėjimo. Todėl Komisijos darbo krūvis būtų dar mažesnis.

| (47) | Komisija pažymėjo, kad šis tvirtinimas buvo faktiškai neteisingas ir todėl buvo atmestas, nes „Unilever Indonesia“ pakartojo savo prašymą iki klausymo po galutinio faktų atskleidimo, kaip primenama tolesnėje konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(47)

Komisija pažymėjo, kad šis tvirtinimas buvo faktiškai neteisingas ir todėl buvo atmestas, nes „Unilever Indonesia“ pakartojo savo prašymą iki klausymo po galutinio faktų atskleidimo, kaip primenama tolesnėje konstatuojamojoje dalyje.

| (48) | Per klausymą po galutinio faktų atskleidimo „Unilever Indonesia“ ir „Unilever Europe BV“ (toliau – „Unilever“) teigė, kad tyrimo laikas negali būti priežastis atmesti „Unilever Indonesia“ prašymą atlikti individualų nagrinėjimą, atsižvelgiant į žalingą poveikį, kurį antidempingo priemonės galėtų turėti „Unilever“ verslui Europoje. |
| --- | --- |

(48)

Per klausymą po galutinio faktų atskleidimo „Unilever Indonesia“ ir „Unilever Europe BV“ (toliau – „Unilever“) teigė, kad tyrimo laikas negali būti priežastis atmesti „Unilever Indonesia“ prašymą atlikti individualų nagrinėjimą, atsižvelgiant į žalingą poveikį, kurį antidempingo priemonės galėtų turėti „Unilever“ verslui Europoje.

| (49) | Komisija pažymėjo, kad ji turi teisę atmesti individualaus nagrinėjimo prašymus, kai jie pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų laiku užbaigti tyrimą. Kaip paaiškinta pirmiau, individualaus bendrovių grupės „Permata“ ir bendrovės „Unilever Indonesia“ nagrinėjimas iš tiesų būtų pernelyg apsunkinantis, todėl būtų sutrukdyta laiku užbaigti tyrimą. |
| --- | --- |

(49)

Komisija pažymėjo, kad ji turi teisę atmesti individualaus nagrinėjimo prašymus, kai jie pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų laiku užbaigti tyrimą. Kaip paaiškinta pirmiau, individualaus bendrovių grupės „Permata“ ir bendrovės „Unilever Indonesia“ nagrinėjimas iš tiesų būtų pernelyg apsunkinantis, todėl būtų sutrukdyta laiku užbaigti tyrimą.

1.6.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

| (50) | Skundo pateikėjas skunde pateikė pakankamai įrodymų, kad Indonezijoje esama su nagrinėjamuoju produktu susijusių žaliavų rinkos iškraipymų. Todėl, kaip paskelbta pranešime apie inicijavimą, atliekant tyrimą buvo nagrinėjami minėti žaliavų rinkos iškraipymai, kad būtų galima nustatyti, ar Indonezijai reikia taikyti pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a ir 2b dalių nuostatas. Dėl šios priežasties Komisija Indonezijos Vyriausybei išsiuntė papildomus klausimynus. |
| --- | --- |

(50)

Skundo pateikėjas skunde pateikė pakankamai įrodymų, kad Indonezijoje esama su nagrinėjamuoju produktu susijusių žaliavų rinkos iškraipymų. Todėl, kaip paskelbta pranešime apie inicijavimą, atliekant tyrimą buvo nagrinėjami minėti žaliavų rinkos iškraipymai, kad būtų galima nustatyti, ar Indonezijai reikia taikyti pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a ir 2b dalių nuostatas. Dėl šios priežasties Komisija Indonezijos Vyriausybei išsiuntė papildomus klausimynus.

| (51) | Inicijavimo dieną Komisija internete (5) paskelbė Sąjungos gamintojams, importuotojams, naudotojams ir eksportuojantiems gamintojams skirtus klausimynus. Be to, Komisija nusiuntė klausimyną CUTFA. |
| --- | --- |

(51)

Inicijavimo dieną Komisija internete (5) paskelbė Sąjungos gamintojams, importuotojams, naudotojams ir eksportuojantiems gamintojams skirtus klausimynus. Be to, Komisija nusiuntė klausimyną CUTFA.

5

| (52) | Komisijai klausimyno atsakymus pateikė CUTFA, Indonezijos Vyriausybė, keturi Sąjungos gamintojai: „Oleon N.V.“ (toliau – „Oleon“), „KLK Emmerich GmbH“ (toliau – „KLK“), „AAK“, „Cailà & Parés S.A.“ (toliau – „Cailà & Parés“), keturi naudotojai: „Peter Greven Nederlands C.V.“, „Peter Greven GmbH & Co. KG“ (toliau kartu – grupė „Greven“), „Schill + Seilacher „Struktol’ GmbH“ ir „Schill + Seilacher GmbH“ (toliau kartu – grupė „Schill + Seilacher“), trys atrinkti eksportuojantys gamintojai: „Musim Mas“, „IBP“ ir „Wilmar“, su jais susiję prekiautojai: „Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd.“ (toliau – „ICOF Singapore“), „Wilmar Trading Pte. Ltd.“, „Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd.“, ir su jais susiję importuotojai: „ICOF Europe GmbH“, IMBI ir „Wilmar Europe Trading B.V.“ (toliau – WETBV). |
| --- | --- |

(52)

Komisijai klausimyno atsakymus pateikė CUTFA, Indonezijos Vyriausybė, keturi Sąjungos gamintojai: „Oleon N.V.“ (toliau – „Oleon“), „KLK Emmerich GmbH“ (toliau – „KLK“), „AAK“, „Cailà & Parés S.A.“ (toliau – „Cailà & Parés“), keturi naudotojai: „Peter Greven Nederlands C.V.“, „Peter Greven GmbH & Co. KG“ (toliau kartu – grupė „Greven“), „Schill + Seilacher „Struktol’ GmbH“ ir „Schill + Seilacher GmbH“ (toliau kartu – grupė „Schill + Seilacher“), trys atrinkti eksportuojantys gamintojai: „Musim Mas“, „IBP“ ir „Wilmar“, su jais susiję prekiautojai: „Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd.“ (toliau – „ICOF Singapore“), „Wilmar Trading Pte. Ltd.“, „Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd.“, ir su jais susiję importuotojai: „ICOF Europe GmbH“, IMBI ir „Wilmar Europe Trading B.V.“ (toliau – WETBV).

| (53) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių arba organizacijų patalpose: | Sąjungos gamintojų asociacijos








  — | Koalicijos prieš nesąžiningą prekybą riebalų rūgštimi; |
| --- | --- | --- | --- |

(53)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių arba organizacijų patalpose:

Sąjungos gamintojų asociacijos

Sąjungos gamintojų asociacijos

—

Koalicijos prieš nesąžiningą prekybą riebalų rūgštimi;

| | Sąjungos gamintojų








  — | „Oleon N.V.“ (Ertveldėje, Belgijoje), |
| --- | --- | --- |

Sąjungos gamintojų

Sąjungos gamintojų

—

„Oleon N.V.“ (Ertveldėje, Belgijoje),

| — | „KLK Emmerich GmbH“, (Emeriche prie Reino, Vokietijoje), |
| --- | --- |

—

„KLK Emmerich GmbH“, (Emeriche prie Reino, Vokietijoje),

| — | „AAK AB“ (Malmėje, Švedijoje), |
| --- | --- |

—

„AAK AB“ (Malmėje, Švedijoje),

| — | „Cailà & Parés S.A.“, (Barselonoje, Ispanijoje); |
| --- | --- |

—

„Cailà & Parés S.A.“, (Barselonoje, Ispanijoje);

| | Indonezijos eksportuojančių gamintojų








  — | „P.T. Musim Mas“ ir „P.T. Intibenua Perkasatama“ (Medane ir Dumajuje), |
| --- | --- | --- |

Indonezijos eksportuojančių gamintojų

Indonezijos eksportuojančių gamintojų

—

„P.T. Musim Mas“ ir „P.T. Intibenua Perkasatama“ (Medane ir Dumajuje),

| — | „P.T. Wilmar Nabati Indonesia“ (Medane); |
| --- | --- |

—

„P.T. Wilmar Nabati Indonesia“ (Medane);

| | susijusių prekiautojų Singapūre








  — | Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd. (Singapūre) |
| --- | --- | --- |

susijusių prekiautojų Singapūre

susijusių prekiautojų Singapūre

—

Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd. (Singapūre)

| — | „Wilmar Trading Pte. Ltd.“ (Singapūre); |
| --- | --- |

—

„Wilmar Trading Pte. Ltd.“ (Singapūre);

| | susijusių prekiautojų Jungtinėje Karalystėje








  — | „Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd.“ (Roistone): |
| --- | --- | --- |

susijusių prekiautojų Jungtinėje Karalystėje

susijusių prekiautojų Jungtinėje Karalystėje

—

„Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd.“ (Roistone):

| | susijusių Sąjungos importuotojų








  — | „ICOF Europe GmbH“ (Hamburge, Vokietijoje), |
| --- | --- | --- |

susijusių Sąjungos importuotojų

susijusių Sąjungos importuotojų

—

„ICOF Europe GmbH“ (Hamburge, Vokietijoje),

| — | „Wilmar Europe Trading B.V.“ (Roterdame, Nyderlanduose). |
| --- | --- |

—

„Wilmar Europe Trading B.V.“ (Roterdame, Nyderlanduose).

1.7.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (54) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2020 m. spalio 1 d. – 2021 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2018 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(54)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2020 m. spalio 1 d. – 2021 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2018 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.8.   Laikinųjų priemonių nenustatymas

Laikinųjų priemonių nenustatymas

| (55) | Dėl bylos techninio sudėtingumo Komisija nusprendė nenustatyti laikinųjų priemonių ir tęsti tyrimą. |
| --- | --- |

(55)

Dėl bylos techninio sudėtingumo Komisija nusprendė nenustatyti laikinųjų priemonių ir tęsti tyrimą.

| (56) | 2022 m. liepos 1 d. pagal pagrindinio reglamento 19a straipsnio 2 dalį Komisija pranešė valstybėms narėms ir visoms suinteresuotosioms šalims, kad importuojamai Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai laikinieji muitai nebus nustatyti ir kad tyrimas bus tęsiamas. |
| --- | --- |

(56)

2022 m. liepos 1 d. pagal pagrindinio reglamento 19a straipsnio 2 dalį Komisija pranešė valstybėms narėms ir visoms suinteresuotosioms šalims, kad importuojamai Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai laikinieji muitai nebus nustatyti ir kad tyrimas bus tęsiamas.

1.9.   Atskleidimas

Atskleidimas

| (57) | 2022 m. rugpjūčio 1 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino nustatyti galutinį antidempingo muitą importuojamai Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. Komisija gavo pastabų iš Indonezijos Vyriausybės, eksportuojančių gamintojų – bendrovių grupės „Musim Mas“, „Wilmar“, „P.T. Ecogreen Oleochemicals“ (toliau – „Ecogreen“), „Unilever Indonesia“, naudotojų – IMBI, „Procter & Gamble International Operations SA“ (toliau – „P&G“), bendrovių grupės „Greven“, bendrovių grupės „Schill + Seilacher“, „Henkel Global Supply Chain B.V.“ (toliau – „Henkel“), „Kapachim S.A.“ (toliau – „Kapachim“), „Evonik Industries AG“ (toliau – „Evonik“), „Quaker Chemical Corporation“ (toliau – „Quaker Houghton“), „Omya GmbH“ (toliau – „Omya“), „Stéarinerie Dubois Fils“ (toliau – „Stéarinerie Dubois“), bendrovių grupės „NYCO“ (toliau – „NYCO“), „DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben“ (toliau – DHW), „E&S Chemie SAS“ (toliau – „E&S“) ir „Unilever“. |
| --- | --- |

(57)

2022 m. rugpjūčio 1 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino nustatyti galutinį antidempingo muitą importuojamai Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. Komisija gavo pastabų iš Indonezijos Vyriausybės, eksportuojančių gamintojų – bendrovių grupės „Musim Mas“, „Wilmar“, „P.T. Ecogreen Oleochemicals“ (toliau – „Ecogreen“), „Unilever Indonesia“, naudotojų – IMBI, „Procter & Gamble International Operations SA“ (toliau – „P&G“), bendrovių grupės „Greven“, bendrovių grupės „Schill + Seilacher“, „Henkel Global Supply Chain B.V.“ (toliau – „Henkel“), „Kapachim S.A.“ (toliau – „Kapachim“), „Evonik Industries AG“ (toliau – „Evonik“), „Quaker Chemical Corporation“ (toliau – „Quaker Houghton“), „Omya GmbH“ (toliau – „Omya“), „Stéarinerie Dubois Fils“ (toliau – „Stéarinerie Dubois“), bendrovių grupės „NYCO“ (toliau – „NYCO“), „DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben“ (toliau – DHW), „E&S Chemie SAS“ (toliau – „E&S“) ir „Unilever“.

| (58) | Remdamasi šiomis pastabomis Komisija pakoregavo kai kuriuos argumentus, kurių pagrindu ji ketino nustatyti galutinį antidempingo muitą, ir 2022 m. spalio 4 d. ir 2022 m. lapkričio 28 d. visoms suinteresuotosioms šalims apie tai pranešė (toliau – papildomas galutinis faktų atskleidimas ir antrasis papildomas galutinis faktų atskleidimas). |
| --- | --- |

(58)

Remdamasi šiomis pastabomis Komisija pakoregavo kai kuriuos argumentus, kurių pagrindu ji ketino nustatyti galutinį antidempingo muitą, ir 2022 m. spalio 4 d. ir 2022 m. lapkričio 28 d. visoms suinteresuotosioms šalims apie tai pranešė (toliau – papildomas galutinis faktų atskleidimas ir antrasis papildomas galutinis faktų atskleidimas).

| (59) | Pastabų dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo pateikė „Wilmar“, „Musim Mas“, bendrovių grupė „Permata“, „Stéarinerie Dubois“ ir „Henkel“, o dėl antrojo papildomo galutinio faktų atskleidimo – „Wilmar“, „Musim Mas“ ir bendrovių grupė „Permata“. Nors Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabų tik dėl papildomų galutinio faktų atskleidimų, „Musim Mas“, bendrovių grupė „Permata“, „Wilmar“, „Henkel“ ir „Stéarinerie Dubois“ pakartojo savo teiginius, pateiktus po galutinio faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(59)

Pastabų dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo pateikė „Wilmar“, „Musim Mas“, bendrovių grupė „Permata“, „Stéarinerie Dubois“ ir „Henkel“, o dėl antrojo papildomo galutinio faktų atskleidimo – „Wilmar“, „Musim Mas“ ir bendrovių grupė „Permata“. Nors Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabų tik dėl papildomų galutinio faktų atskleidimų, „Musim Mas“, bendrovių grupė „Permata“, „Wilmar“, „Henkel“ ir „Stéarinerie Dubois“ pakartojo savo teiginius, pateiktus po galutinio faktų atskleidimo.

| (60) | Po galutinio faktų atskleidimo suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė būti išklausytoms pagal pranešimo apie inicijavimą 5.7 punkto nuostatas. Klausymai dėl galutinio faktų atskleidimo vyko su bendrovių grupe „Musim Mas“, „Wilmar“, „Ecogreen“, „Unilever“, bendrovių grupe „Greven“, bendrovių grupe „Schill + Seilacher“ ir AAK. Be to, bendrovių grupės „Greven“ prašymu buvo surengtas klausymas dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas nustatė, kad šiame tyrime buvo atsižvelgta į suinteresuotųjų šalių teises į gynybą. |
| --- | --- |

(60)

Po galutinio faktų atskleidimo suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė būti išklausytoms pagal pranešimo apie inicijavimą 5.7 punkto nuostatas. Klausymai dėl galutinio faktų atskleidimo vyko su bendrovių grupe „Musim Mas“, „Wilmar“, „Ecogreen“, „Unilever“, bendrovių grupe „Greven“, bendrovių grupe „Schill + Seilacher“ ir AAK. Be to, bendrovių grupės „Greven“ prašymu buvo surengtas klausymas dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas nustatė, kad šiame tyrime buvo atsižvelgta į suinteresuotųjų šalių teises į gynybą.

1.10.   Skundo atsiėmimas

Skundo atsiėmimas

| (61) | 2022 m. rugpjūčio 24 d. CUTFA atsiėmė skundą. |
| --- | --- |

(61)

2022 m. rugpjūčio 24 d. CUTFA atsiėmė skundą.

| (62) | Pastabas dėl skundo atsiėmimo pateikė Indonezijos Vyriausybė, „Musim Mas“, „Wilmar“, „P.T. Soci Mas“ ir „P.T. Energi Sejahtera Mas“ (toliau kartu vadinamos SOCI/ESM), „Ecogreen“, „P&G“, „Omya“ ir „Stéarinerie Dubois“. |
| --- | --- |

(62)

Pastabas dėl skundo atsiėmimo pateikė Indonezijos Vyriausybė, „Musim Mas“, „Wilmar“, „P.T. Soci Mas“ ir „P.T. Energi Sejahtera Mas“ (toliau kartu vadinamos SOCI/ESM), „Ecogreen“, „P&G“, „Omya“ ir „Stéarinerie Dubois“.

| (63) | Indonezijos Vyriausybė nurodė, kad, atsiėmus skundą, Komisija turėtų nedelsdama nutraukti tyrimą dėl teisės pateikti ieškinį nebuvimo. Šiuo atžvilgiu Indonezijos Vyriausybė nurodė PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalį, kurioje, kaip teigiama, reikalaujama, kad tyrimas būtų pagrįstas teise pateikti ieškinį. Be to, Indonezijos Vyriausybės teigimu, atsižvelgiant į tai, kad skundas buvo atsiimtas, ir į tai, kad „KLK“, kuris yra vienas didžiausių Sąjungos gamintojų, 2022 m. rugpjūčio 15 d. pirmajame rašte teigė, kad dėl siūlomų antidempingo muitų gali atsirasti riebalų rūgšties tiekimo iš Azijos sutrikimų, o 2022 m. rugpjūčio 19 d. antrajame rašte apskritai prieštaravo antidempingo priemonių nustatymui, tyrimui pritariančių gamintojų dalis nesudarytų nei 50 % Sąjungos pramonės gaminamo panašaus produkto gamybos apimties, nei 25 % visų panašaus produkto Sąjungos gamintojų. |
| --- | --- |

(63)

Indonezijos Vyriausybė nurodė, kad, atsiėmus skundą, Komisija turėtų nedelsdama nutraukti tyrimą dėl teisės pateikti ieškinį nebuvimo. Šiuo atžvilgiu Indonezijos Vyriausybė nurodė PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalį, kurioje, kaip teigiama, reikalaujama, kad tyrimas būtų pagrįstas teise pateikti ieškinį. Be to, Indonezijos Vyriausybės teigimu, atsižvelgiant į tai, kad skundas buvo atsiimtas, ir į tai, kad „KLK“, kuris yra vienas didžiausių Sąjungos gamintojų, 2022 m. rugpjūčio 15 d. pirmajame rašte teigė, kad dėl siūlomų antidempingo muitų gali atsirasti riebalų rūgšties tiekimo iš Azijos sutrikimų, o 2022 m. rugpjūčio 19 d. antrajame rašte apskritai prieštaravo antidempingo priemonių nustatymui, tyrimui pritariančių gamintojų dalis nesudarytų nei 50 % Sąjungos pramonės gaminamo panašaus produkto gamybos apimties, nei 25 % visų panašaus produkto Sąjungos gamintojų.

| (64) | Pirmiausia Komisija pažymi, kad PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalyje kalbama apie tyrimo inicijavimą. Todėl Komisija turi turėti teisę pateikti ieškinį tik inicijuodama tyrimą. Be to, PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalyje nustatyta 50 % riba ir 25 % riba taikomos skirtingoms Sąjungos gamintojų grupėms. Priešingai, nei savo pastabose nurodė Indonezijos Vyriausybė, 50 % riba susijusi tik su skundui pritariančių Sąjungos gamintojų santykine svarba jį remiančių arba jam prieštaraujančių Sąjungos gamintojų grupėje. Kita vertus, 25 % riba taikoma „bendrai vidaus pramonės pagaminto panašaus produkto gamybai“ ir yra susijusi su skundui pritariančių Sąjungos gamintojų procentine dalimi, palyginti su visa Sąjungos gamyba. Be to, Komisija priminė, kad pagal nusistovėjusią teismų praktiką (6) PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalimi šalies narės tyrimą atliekančioms institucijoms, šiuo atveju Komisijai, nenustatyta jokios pareigos nutraukti vykdomą antidempingo tyrimą, kai pritarimo skundui lygis nesiekia minimalios 25 % vidaus gamybos ribos. Iš tikrųjų šis straipsnis yra susijęs tik su Komisijos tyrimui pradėti būtinu skundo palaikymo lygiu. A fortiori tai taikoma ir 50 % ribai. Šį aiškinimą patvirtina pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies formuluotė, susijusi su skundo atsiėmimu, kurioje vartojamas veiksmažodis „gali“. Taigi, net jei Sąjungos pramonė atsiima skundą, Komisija neprivalo užbaigti procedūros, o tik turi tokią teisę. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(64)

Pirmiausia Komisija pažymi, kad PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalyje kalbama apie tyrimo inicijavimą. Todėl Komisija turi turėti teisę pateikti ieškinį tik inicijuodama tyrimą. Be to, PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalyje nustatyta 50 % riba ir 25 % riba taikomos skirtingoms Sąjungos gamintojų grupėms. Priešingai, nei savo pastabose nurodė Indonezijos Vyriausybė, 50 % riba susijusi tik su skundui pritariančių Sąjungos gamintojų santykine svarba jį remiančių arba jam prieštaraujančių Sąjungos gamintojų grupėje. Kita vertus, 25 % riba taikoma „bendrai vidaus pramonės pagaminto panašaus produkto gamybai“ ir yra susijusi su skundui pritariančių Sąjungos gamintojų procentine dalimi, palyginti su visa Sąjungos gamyba. Be to, Komisija priminė, kad pagal nusistovėjusią teismų praktiką (6) PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalimi šalies narės tyrimą atliekančioms institucijoms, šiuo atveju Komisijai, nenustatyta jokios pareigos nutraukti vykdomą antidempingo tyrimą, kai pritarimo skundui lygis nesiekia minimalios 25 % vidaus gamybos ribos. Iš tikrųjų šis straipsnis yra susijęs tik su Komisijos tyrimui pradėti būtinu skundo palaikymo lygiu. A fortiori tai taikoma ir 50 % ribai. Šį aiškinimą patvirtina pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies formuluotė, susijusi su skundo atsiėmimu, kurioje vartojamas veiksmažodis „gali“. Taigi, net jei Sąjungos pramonė atsiima skundą, Komisija neprivalo užbaigti procedūros, o tik turi tokią teisę. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

6

A fortiori

gali

| (65) | Be to, Indonezijos Vyriausybė teigė, kad, atsižvelgiant į skundo atsiėmimą ir „KLK“ prieštaravimą priemonėms, Komisijos atlikta žalos analizė neapėmė Sąjungos pramonės, kuri suprantama kaip vidaus pramonė, kuri pagal PPO antidempingo susitarimo 4 straipsnio 1 dalį turėtų būti susijusi su viso panašaus produkto vidaus gamintojais arba didžiąja viso panašaus produkto vidaus gamybos dalimi. |
| --- | --- |

(65)

Be to, Indonezijos Vyriausybė teigė, kad, atsižvelgiant į skundo atsiėmimą ir „KLK“ prieštaravimą priemonėms, Komisijos atlikta žalos analizė neapėmė Sąjungos pramonės, kuri suprantama kaip vidaus pramonė, kuri pagal PPO antidempingo susitarimo 4 straipsnio 1 dalį turėtų būti susijusi su viso panašaus produkto vidaus gamintojais arba didžiąja viso panašaus produkto vidaus gamybos dalimi.

| (66) | Komisija pažymėjo, kad žalos nustatymo tikslais vartojama sąvoka „vidaus pramonė“ nebūtinai turi apimti tuos pačius vidaus gamintojus, kurie sudaro vidaus pramonę kai siekiama nustatyti, ar skundas buvo pakankamai pagrįstas pagal PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalį. Iš tiesų PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalis susijusi su teise pateikti ieškinį ir joje nenagrinėjamas atskiras klausimas, kas sudaro didžiąją dalį pagal PPO Antidempingo susitarimo 4 straipsnio 1 dalį (7). Be to, PPO Antidempingo susitarimo 4 straipsnio 1 dalis nedraudžia įtraukti skundo nepalaikančių arba tyrime nebendradarbiavusių gamintojų į vidaus pramonės apibrėžimą (8). Be to, Komisijos atlikta žalos analizė apėmė visą Sąjungos pramonę, neatsižvelgiant į kiekvieno atskiro Sąjungos gamintojo paramą ar bendradarbiavimą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(66)

Komisija pažymėjo, kad žalos nustatymo tikslais vartojama sąvoka „vidaus pramonė“ nebūtinai turi apimti tuos pačius vidaus gamintojus, kurie sudaro vidaus pramonę kai siekiama nustatyti, ar skundas buvo pakankamai pagrįstas pagal PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalį. Iš tiesų PPO Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 4 dalis susijusi su teise pateikti ieškinį ir joje nenagrinėjamas atskiras klausimas, kas sudaro didžiąją dalį pagal PPO Antidempingo susitarimo 4 straipsnio 1 dalį (7). Be to, PPO Antidempingo susitarimo 4 straipsnio 1 dalis nedraudžia įtraukti skundo nepalaikančių arba tyrime nebendradarbiavusių gamintojų į vidaus pramonės apibrėžimą (8). Be to, Komisijos atlikta žalos analizė apėmė visą Sąjungos pramonę, neatsižvelgiant į kiekvieno atskiro Sąjungos gamintojo paramą ar bendradarbiavimą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

7

8

| (67) | Indonezijos Vyriausybė, „Wilmar“, „Musim Mas“, „SOCI/ESM“, „Stéarinerie Dubois“, „P&G“ ir „Omya“ tvirtino, kad dėl „KLK“ raštų ir skundo atsiėmimo matyti, kad antidempingo muitų nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Visų pirma, „Wilmar“, „P&G“ ir „Stéarinerie Dubois“ tvirtino, kad atsiėmus skundą Komisija turėtų nutraukti tyrimą pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį, nes priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Be to, „Wilmar“ nurodė du tyrimus (9), kuriuos Komisija nutraukė atsiėmus skundą, taip pat Polyester staple fibres (PSF) (liet. poliesterio kuokštelinių pluoštų) bylą (10), kurioje Komisija išnagrinėjo penkis veiksnius ir padarė išvadą, kad tolesnis tyrimas neatitiktų Sąjungos interesų. „Ecogreen“ teigė, kad atsiėmus skundą paaiškėjo, jog tyrimo nutraukimas atitiktų Sąjungos interesus. „Musim Mas“ teigė, kad skundo atsiėmimas ir 63 konstatuojamojoje dalyje minėti du „KLK“ raštai, kuriais patvirtinama, kad importas iš Indonezijos nepadarė žalos „KLK“, patvirtina, kad importas iš Indonezijos Sąjungos pramonei žalos nepadarė. |
| --- | --- |

(67)

Indonezijos Vyriausybė, „Wilmar“, „Musim Mas“, „SOCI/ESM“, „Stéarinerie Dubois“, „P&G“ ir „Omya“ tvirtino, kad dėl „KLK“ raštų ir skundo atsiėmimo matyti, kad antidempingo muitų nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Visų pirma, „Wilmar“, „P&G“ ir „Stéarinerie Dubois“ tvirtino, kad atsiėmus skundą Komisija turėtų nutraukti tyrimą pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį, nes priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Be to, „Wilmar“ nurodė du tyrimus (9), kuriuos Komisija nutraukė atsiėmus skundą, taip pat Polyester staple fibres (PSF) (liet. poliesterio kuokštelinių pluoštų) bylą (10), kurioje Komisija išnagrinėjo penkis veiksnius ir padarė išvadą, kad tolesnis tyrimas neatitiktų Sąjungos interesų. „Ecogreen“ teigė, kad atsiėmus skundą paaiškėjo, jog tyrimo nutraukimas atitiktų Sąjungos interesus. „Musim Mas“ teigė, kad skundo atsiėmimas ir 63 konstatuojamojoje dalyje minėti du „KLK“ raštai, kuriais patvirtinama, kad importas iš Indonezijos nepadarė žalos „KLK“, patvirtina, kad importas iš Indonezijos Sąjungos pramonei žalos nepadarė.

9

Polyester staple fibres (PSF)

10

| (68) | Komisija priminė, kad antidempingo skundo atsiėmimas reglamentuojamas pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalimi, kurioje nustatyta, kad „atsiėmus skundą, tyrimo procedūros gali būti baigtos, jeigu toks baigimas neprieštarauja Sąjungos interesams“ (išskirta papildomai). Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies nuostatas Bendrasis Teismas aiškino, inter alia, sprendime Philips Lighting Poland ir Philips Lighting prieš Tarybą, kuris nebuvo apskųstas apeliacine tvarka (11). Bendrasis Teismas pripažino, kad Sąjungos institucijos turėjo didelę veiksmų laisvę tęsti arba nutraukti tyrimą po skundo atsiėmimo, ir paaiškino, kad iš esmės į Sąjungos interesus reikia atsižvelgti tik tuo atveju, jei Komisija svarsto galimybę nutraukti tyrimą; tokiu atveju Komisija turi patikrinti, ar nutraukimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Atsižvelgiant į tai, neseniai atlikti tyrimai, kuriuos Komisija nusprendė nutraukti atsiėmus skundą, neturi bendros privalomo precedento vertės ir veikiau atitinka kiekvieno konkretaus atvejo analizę. Be to, atliekant PSF (liet. poliesterio kuokštelinių pluoštų) tyrimą Komisijos atlikta Sąjungos interesų analizė buvo susijusi ne su bylos tęsimu, o su jos nutraukimu. Be to, šiame tyrime Komisija atliko visos Sąjungos pramonės žalos analizę ir atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kurią lėmė importas iš Indonezijos dempingo kainomis, kaip nurodyta 180–372 konstatuojamosiose dalyse. Paprastas vieno Sąjungos gamintojo rašte pateiktas pareiškimas be jokių patvirtinamųjų įrodymų neprieštarauja Komisijos tyrimo išvadoms. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(68)

Komisija priminė, kad antidempingo skundo atsiėmimas reglamentuojamas pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalimi, kurioje nustatyta, kad „atsiėmus skundą, tyrimo procedūros gali būti baigtos, jeigu toks baigimas neprieštarauja Sąjungos interesams“ (išskirta papildomai). Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies nuostatas Bendrasis Teismas aiškino, inter alia, sprendime Philips Lighting Poland ir Philips Lighting prieš Tarybą, kuris nebuvo apskųstas apeliacine tvarka (11). Bendrasis Teismas pripažino, kad Sąjungos institucijos turėjo didelę veiksmų laisvę tęsti arba nutraukti tyrimą po skundo atsiėmimo, ir paaiškino, kad iš esmės į Sąjungos interesus reikia atsižvelgti tik tuo atveju, jei Komisija svarsto galimybę nutraukti tyrimą; tokiu atveju Komisija turi patikrinti, ar nutraukimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Atsižvelgiant į tai, neseniai atlikti tyrimai, kuriuos Komisija nusprendė nutraukti atsiėmus skundą, neturi bendros privalomo precedento vertės ir veikiau atitinka kiekvieno konkretaus atvejo analizę. Be to, atliekant PSF (liet. poliesterio kuokštelinių pluoštų) tyrimą Komisijos atlikta Sąjungos interesų analizė buvo susijusi ne su bylos tęsimu, o su jos nutraukimu. Be to, šiame tyrime Komisija atliko visos Sąjungos pramonės žalos analizę ir atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kurią lėmė importas iš Indonezijos dempingo kainomis, kaip nurodyta 180–372 konstatuojamosiose dalyse. Paprastas vieno Sąjungos gamintojo rašte pateiktas pareiškimas be jokių patvirtinamųjų įrodymų neprieštarauja Komisijos tyrimo išvadoms. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

atsiėmus skundą, tyrimo procedūros

būti baigtos, jeigu toks baigimas neprieštarauja Sąjungos interesams

inter alia

Philips Lighting Poland ir Philips Lighting prieš Tarybą

11

PSF

| (69) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nusprendė tęsti tyrimą, nepaisant to, kad skundas buvo atsiimtas, ir išnagrinėti, ar dėl pastabų, pateiktų po galutinio faktų atskleidimo, jos išvados, kad priemonių nustatymą pateisinančios sąlygos buvo įvykdytos, būtų paneigtos. Kaip paaiškinta toliau šiame reglamente, Komisija padarė išvadą, kad galutinių priemonių nustatymo sąlygos tebėra tenkinamos. |
| --- | --- |

(69)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nusprendė tęsti tyrimą, nepaisant to, kad skundas buvo atsiimtas, ir išnagrinėti, ar dėl pastabų, pateiktų po galutinio faktų atskleidimo, jos išvados, kad priemonių nustatymą pateisinančios sąlygos buvo įvykdytos, būtų paneigtos. Kaip paaiškinta toliau šiame reglamente, Komisija padarė išvadą, kad galutinių priemonių nustatymo sąlygos tebėra tenkinamos.

2.   TIRIAMASIS PRODUKTAS, NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

TIRIAMASIS PRODUKTAS, NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Tiriamasis produktas

Tiriamasis produktas

| (70) | Tiriamasis produktas – Indonezijos kilmės riebalų rūgštys, kurių grandinę sudaro C6, C8, C10, C12, C14, C16 arba C18 anglies atomų, kurių jodo kiekis mažesnis kaip 105 g/100 g, o laisvųjų riebalų rūgščių ir trigliceridų santykis (skaidymo laipsnis, toliau – SL) yra ne mažiau kaip 97 %, įskaitant:






  — | grynąją riebalų rūgštį (dar vadinamą grynąja frakcija) ir |
| --- | --- | --- |

(70)

Tiriamasis produktas – Indonezijos kilmės riebalų rūgštys, kurių grandinę sudaro C6, C8, C10, C12, C14, C16 arba C18 anglies atomų, kurių jodo kiekis mažesnis kaip 105 g/100 g, o laisvųjų riebalų rūgščių ir trigliceridų santykis (skaidymo laipsnis, toliau – SL) yra ne mažiau kaip 97 %, įskaitant:

—

grynąją riebalų rūgštį (dar vadinamą grynąja frakcija) ir

| — | mišinius, sudarytus iš dviejų ar daugiau anglies atomų grandinių ilgių, |
| --- | --- |

—

mišinius, sudarytus iš dviejų ar daugiau anglies atomų grandinių ilgių,

išskyrus riebalų rūgštį, sertifikuojamą pagal savanorišką tausių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybos schemą (12), nustatytą pagal Europos Komisijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 (13) 30 straipsnio 4 dalį, arba nacionalinę sertifikavimo schemą, nustatytą pagal tos direktyvos 30 straipsnio 6 dalį, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 ir ex 3823 19 90 (TARIC kodai: 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 ir 3823199095).

12

13

| (71) | Pranešime apie inicijavimą terminas „SL“ nebuvo įtrauktas į tiriamojo produkto apibrėžtį. Tačiau 2022 m. sausio 21 d. gavusi šalių pastabas, kaip paaiškinta 80–90 konstatuojamosiose dalyse, Komisija, pateikdama pastabą dėl bylos patvirtino pranešime apie inicijavimą nustatytą produkto apibrėžtąją sritį, paaiškindama, kad į tyrimą buvo įtrauktos tik tos riebalų rūgštys, kurių SL yra ne mažiau kaip 97 %. |
| --- | --- |

(71)

Pranešime apie inicijavimą terminas „SL“ nebuvo įtrauktas į tiriamojo produkto apibrėžtį. Tačiau 2022 m. sausio 21 d. gavusi šalių pastabas, kaip paaiškinta 80–90 konstatuojamosiose dalyse, Komisija, pateikdama pastabą dėl bylos patvirtino pranešime apie inicijavimą nustatytą produkto apibrėžtąją sritį, paaiškindama, kad į tyrimą buvo įtrauktos tik tos riebalų rūgštys, kurių SL yra ne mažiau kaip 97 %.

| (72) | Riebalų rūgštys – bet kokio aliejaus, įskaitant alyvpalmių sėklų aliejų ir alyvpalmių aliejų arba gyvūninius riebalus, cheminio virsmo produktai. Todėl gamtoje jos retai aptinkamos kaip laisvos molekulės ir gaunamos distiliuojant bei frakcionuojant aliejų ir riebalus. |
| --- | --- |

(72)

Riebalų rūgštys – bet kokio aliejaus, įskaitant alyvpalmių sėklų aliejų ir alyvpalmių aliejų arba gyvūninius riebalus, cheminio virsmo produktai. Todėl gamtoje jos retai aptinkamos kaip laisvos molekulės ir gaunamos distiliuojant bei frakcionuojant aliejų ir riebalus.

| (73) | Riebalų rūgštis naudojama įvairiai, todėl ją galima rasti daugelyje įprastų produktų, kaip antai įvairiuose maisto produktuose, pašaruose, muiluose, valikliuose, vaistuose, kosmetikos gaminiuose ir kituose asmens higienos ir namų priežiūros produktuose. |
| --- | --- |

(73)

Riebalų rūgštis naudojama įvairiai, todėl ją galima rasti daugelyje įprastų produktų, kaip antai įvairiuose maisto produktuose, pašaruose, muiluose, valikliuose, vaistuose, kosmetikos gaminiuose ir kituose asmens higienos ir namų priežiūros produktuose.

2.2.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (74) | Nagrinėjamasis produktas – Indonezijos kilmės tiriamasis produktas (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(74)

Nagrinėjamasis produktas – Indonezijos kilmės tiriamasis produktas (toliau – nagrinėjamasis produktas).

2.3.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (75) | atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:






  — | nagrinėjamasis produktas; |
| --- | --- | --- |

(75)

atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

—

nagrinėjamasis produktas;

| — | nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas tiriamasis produktas ir |
| --- | --- |

—

nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas tiriamasis produktas ir

| — | Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas tiriamasis produktas. |
| --- | --- |

—

Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas tiriamasis produktas.

| (76) | Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(76)

Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

| (77) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Stéarinerie Dubois“ tvirtino, kad nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungos rinkoje parduodamas produktas nėra panašūs produktai, visų pirma dėl to, kad nėra Sąjungos rinkos Sąjungos pramonės pagamintam tiriamajam produktui, atitinkančiam REACH (14), košerinių ir chalalinių produktų reikalavimus. |
| --- | --- |

(77)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Stéarinerie Dubois“ tvirtino, kad nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungos rinkoje parduodamas produktas nėra panašūs produktai, visų pirma dėl to, kad nėra Sąjungos rinkos Sąjungos pramonės pagamintam tiriamajam produktui, atitinkančiam REACH (14), košerinių ir chalalinių produktų reikalavimus.

14

| (78) | Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad panašus produktas – tai produktas, kuris yra identiškas arba kurio savybės labai panašios į nagrinėjamojo produkto savybes. Komisija nustatė, kad nagrinėjamojoje šalyje gaminamas ir parduodamas produktas ir Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, Sąjungos pramonė gamina didelį kiekį riebalų rūgšties, kuri atitinka REACH teisės aktus ir (arba) košerinių ir (arba) chalalinių produktų reikalavimus, kaip nurodyta 337 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija patvirtina, kad nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės gaminami ir Sąjungos rinkoje parduodami produktai yra panašūs produktai. |
| --- | --- |

(78)

Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad panašus produktas – tai produktas, kuris yra identiškas arba kurio savybės labai panašios į nagrinėjamojo produkto savybes. Komisija nustatė, kad nagrinėjamojoje šalyje gaminamas ir parduodamas produktas ir Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, Sąjungos pramonė gamina didelį kiekį riebalų rūgšties, kuri atitinka REACH teisės aktus ir (arba) košerinių ir (arba) chalalinių produktų reikalavimus, kaip nurodyta 337 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija patvirtina, kad nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės gaminami ir Sąjungos rinkoje parduodami produktai yra panašūs produktai.

2.4.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

| (79) | Komisijai pastabų dėl produkto apibrėžtosios srities pateikė bendrovių grupė „Musim Mas“, bendrovė „Wilmar“, AAK, „Campa/IMBI“, EBB (Europos biodyzelino taryba), „ASSITOL“ (Italijos biodyzelino gamintojų asociacija), „APPA Biocarburantes“ (Ispanijos biodegalų gamintojų asociacija), bendrovė „Neste“ (dyzelino iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamintoja) ir dvi su „Ecogreen“, Indonezijos riebalų alkoholio gamintoja, susijusios bendrovės: „DHW“, poliolių, riebalų esterių, riebalų aminų ir nesočiųjų riebalų alkoholių gamintoja, ir „E&S“, riebalų esterių, etoksilatų ir sulfonatų gamintoja. Šiuo klausimu pastabų pateikė ir skundo pateikėjas. |
| --- | --- |

(79)

Komisijai pastabų dėl produkto apibrėžtosios srities pateikė bendrovių grupė „Musim Mas“, bendrovė „Wilmar“, AAK, „Campa/IMBI“, EBB (Europos biodyzelino taryba), „ASSITOL“ (Italijos biodyzelino gamintojų asociacija), „APPA Biocarburantes“ (Ispanijos biodegalų gamintojų asociacija), bendrovė „Neste“ (dyzelino iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamintoja) ir dvi su „Ecogreen“, Indonezijos riebalų alkoholio gamintoja, susijusios bendrovės: „DHW“, poliolių, riebalų esterių, riebalų aminų ir nesočiųjų riebalų alkoholių gamintoja, ir „E&S“, riebalų esterių, etoksilatų ir sulfonatų gamintoja. Šiuo klausimu pastabų pateikė ir skundo pateikėjas.

2.4.1.   Alyvpalmių riebalų rūgšties distiliatas, alyvpalmių aliejaus spaudyklų nuotekos, alyvpalmių rūgščioji alyva ir riebalų rūgštis, gaminami kaip šalutiniai produktai

Alyvpalmių riebalų rūgšties distiliatas, alyvpalmių aliejaus spaudyklų nuotekos, alyvpalmių rūgščioji alyva ir riebalų rūgštis, gaminami kaip šalutiniai produktai

| (80) | Bendrovė „Neste“ paprašė Komisijos patvirtinti, kad alyvpalmių riebalų rūgšties distiliatas (toliau – ARRD) tyrime nenagrinėjamas. ARRD yra biologinės atliekos ir žaliavų liekanos, gaunamos rafinuojant maistinį alyvpalmių aliejų, naudojamą dyzelinui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir kitiems produktams iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti. |
| --- | --- |

(80)

Bendrovė „Neste“ paprašė Komisijos patvirtinti, kad alyvpalmių riebalų rūgšties distiliatas (toliau – ARRD) tyrime nenagrinėjamas. ARRD yra biologinės atliekos ir žaliavų liekanos, gaunamos rafinuojant maistinį alyvpalmių aliejų, naudojamą dyzelinui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir kitiems produktams iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti.

| (81) | Bendrovė „Wilmar“ paprašė paaiškinti, ar į tiriamojo produkto apibrėžtąją sritį buvo įtrauktos ir alyvpalmių aliejaus spaudyklų nuotekos (toliau – AASN). AASN yra nuotekų srautas, atsirandantis alyvpalmių aliejaus gamybos fizinio smulkinimo proceso metu, ir jos yra žaliava, naudojama biodegalams gaminti. AASN daugiausia sudarytos iš vandens ir nedidelės aliejaus ir kietųjų medžiagų procentinės dalies. |
| --- | --- |

(81)

Bendrovė „Wilmar“ paprašė paaiškinti, ar į tiriamojo produkto apibrėžtąją sritį buvo įtrauktos ir alyvpalmių aliejaus spaudyklų nuotekos (toliau – AASN). AASN yra nuotekų srautas, atsirandantis alyvpalmių aliejaus gamybos fizinio smulkinimo proceso metu, ir jos yra žaliava, naudojama biodegalams gaminti. AASN daugiausia sudarytos iš vandens ir nedidelės aliejaus ir kietųjų medžiagų procentinės dalies.

| (82) | „AAK“ paprašė į tyrimą neįtraukti alyvpalmių rūgščiosios alyvos, kai kalbama apie KN kodą 3823 19 90. Visų pirma ši bendrovė teigė, kad alyvpalmių rūgščioji alyva, kuriai taikomas šis KN kodas, nėra tapati riebalų rūgščiai, ir kad jos sudėtyje yra daug aliejaus, dėl kurio jis negali būti naudojamas kaip riebalų rūgštis. Buvo paaiškinta, kad alyvpalmių rūgščioji alyva yra pradinės perdirbimo operacijų grandies šalutinis produktas, naudojamas kaip žaliava gaminant stearino rūgštis, kurios buvo įtrauktos į tyrimą. |
| --- | --- |

(82)

„AAK“ paprašė į tyrimą neįtraukti alyvpalmių rūgščiosios alyvos, kai kalbama apie KN kodą 3823 19 90. Visų pirma ši bendrovė teigė, kad alyvpalmių rūgščioji alyva, kuriai taikomas šis KN kodas, nėra tapati riebalų rūgščiai, ir kad jos sudėtyje yra daug aliejaus, dėl kurio jis negali būti naudojamas kaip riebalų rūgštis. Buvo paaiškinta, kad alyvpalmių rūgščioji alyva yra pradinės perdirbimo operacijų grandies šalutinis produktas, naudojamas kaip žaliava gaminant stearino rūgštis, kurios buvo įtrauktos į tyrimą.

| (83) | „Campa/IMBI“ ir EBB teigė, kad biodyzelino gamintojai yra ir riebalų rūgšties gamintojai, nes jie gamina riebalų rūgštį kaip šalutinį produktą, atsirandantį biodyzelino gamybos proceso metu. Visų pirma buvo nurodyta, kad rafinuojant žaliavinį aliejų susidaro atliekos, vadinamos riebalų rūgšties distiliatu. Be to, riebalų rūgštis gaunama kaip liekana, kai biodyzelinas gaminamas peresterinant rafinuotą aliejų ir metanolį. |
| --- | --- |

(83)

„Campa/IMBI“ ir EBB teigė, kad biodyzelino gamintojai yra ir riebalų rūgšties gamintojai, nes jie gamina riebalų rūgštį kaip šalutinį produktą, atsirandantį biodyzelino gamybos proceso metu. Visų pirma buvo nurodyta, kad rafinuojant žaliavinį aliejų susidaro atliekos, vadinamos riebalų rūgšties distiliatu. Be to, riebalų rūgštis gaunama kaip liekana, kai biodyzelinas gaminamas peresterinant rafinuotą aliejų ir metanolį.

| (84) | Atsakydamas į šiuos tvirtinimus skundo pateikėjas patvirtino, kad gaminant biodyzeliną naudojamos riebalų rūgštys neturėjo būti įtrauktos į tyrimą. Šiuo atžvilgiu skundo pateikėjas teigė, kad šios riebalų rūgštys gali būti diferencijuojamos dėl gamybos procesų skirtumų (gaminami oleocheminiai produktai, o ne biodyzelinas). Skundo pateikėjo teigimu, abiejų rūšių riebalų rūgštys yra skirtingi produktai, kurie tarpusavyje nekonkuruoja ir negali būti laikomi to paties nagrinėjamojo produkto dalimis. |
| --- | --- |

(84)

Atsakydamas į šiuos tvirtinimus skundo pateikėjas patvirtino, kad gaminant biodyzeliną naudojamos riebalų rūgštys neturėjo būti įtrauktos į tyrimą. Šiuo atžvilgiu skundo pateikėjas teigė, kad šios riebalų rūgštys gali būti diferencijuojamos dėl gamybos procesų skirtumų (gaminami oleocheminiai produktai, o ne biodyzelinas). Skundo pateikėjo teigimu, abiejų rūšių riebalų rūgštys yra skirtingi produktai, kurie tarpusavyje nekonkuruoja ir negali būti laikomi to paties nagrinėjamojo produkto dalimis.

| (85) | Be to, skundo pateikėjas paaiškino, kad gaminant oleochemines riebalų rūgštis vyksta pagrindinis procesas, būtinas trigliceridams suskaidyti, kad būtų išskiriami ir atskiriami riebalų rūgštys ir glicerinai, ir gaunamas labai grynas produktas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 97 % riebalų rūgščių ir ne daugiau kaip 3 % nesuskaidytų riebalų. Šis procesas vadinamas skaidymu. Siekiant gauti beveik 100 % gryną produktą, riebalų rūgštis toliau distiliuojama arba frakcionuojama, kol pašalinami likę nesuskaidyti riebalai ir visos likusios priemaišos. Tiek distiliuota, tiek frakcionuota riebalų rūgštis priskiriamos produkto apibrėžtajai sričiai, jeigu šie produktai atitinka 105 g/100 g jodo kiekio ribą. |
| --- | --- |

(85)

Be to, skundo pateikėjas paaiškino, kad gaminant oleochemines riebalų rūgštis vyksta pagrindinis procesas, būtinas trigliceridams suskaidyti, kad būtų išskiriami ir atskiriami riebalų rūgštys ir glicerinai, ir gaunamas labai grynas produktas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 97 % riebalų rūgščių ir ne daugiau kaip 3 % nesuskaidytų riebalų. Šis procesas vadinamas skaidymu. Siekiant gauti beveik 100 % gryną produktą, riebalų rūgštis toliau distiliuojama arba frakcionuojama, kol pašalinami likę nesuskaidyti riebalai ir visos likusios priemaišos. Tiek distiliuota, tiek frakcionuota riebalų rūgštis priskiriamos produkto apibrėžtajai sričiai, jeigu šie produktai atitinka 105 g/100 g jodo kiekio ribą.

| (86) | Skundo pateikėjas taip pat paaiškino, kad biodyzelino gamybos proceso metu aliejus rafinuojamas siekiant pašalinti priemaišas, tačiau skaidymas nevykdomas. Biodyzelino gamybos metu kaip šalutiniai produktai gaunami keli riebalų rūgščių distiliato produktai, kaip antai RRD (riebalų rūgšties distiliatas), ARRD, ASRRD (alyvpalmių sėklų riebalų rūgšties distiliatas). |
| --- | --- |

(86)

Skundo pateikėjas taip pat paaiškino, kad biodyzelino gamybos proceso metu aliejus rafinuojamas siekiant pašalinti priemaišas, tačiau skaidymas nevykdomas. Biodyzelino gamybos metu kaip šalutiniai produktai gaunami keli riebalų rūgščių distiliato produktai, kaip antai RRD (riebalų rūgšties distiliatas), ARRD, ASRRD (alyvpalmių sėklų riebalų rūgšties distiliatas).

| (87) | Todėl skundo pateikėjas teigė, kad SL arba skaidymo vertė, rodanti atskirtos riebalų rūgšties procentinę dalį aliejuje, yra aiški ir objektyvi skiriamoji linija, kuria vadovaujantis tiriamąjį produktą galima atskirti nuo kitų tyrime nenagrinėjamų riebalų rūgščių. SL apskaičiuojamas rūgšties vertę padalijant iš muilinimo vertės. Skunde buvo nustatyti rūgšties kiekis (arba neutralizavimo vertė) ir muilinimo vertė. Skundo pateikėjas paaiškino, kad nors skundo nagrinėjimo etape buvo svarstoma galimybė taikyti SL kriterijų, priežastis, dėl kurios jis nebuvo išlaikytas (t. y. išreikštas reikšme, gauta rūgšties vertę padalijus iš muilinimo vertės), buvo ta, kad visų produkto apibrėžtajai sričiai priskiriamų oleocheminių riebalų rūgščių riebalų rūgšties kiekis buvo ne mažiau kaip 97 %. |
| --- | --- |

(87)

Todėl skundo pateikėjas teigė, kad SL arba skaidymo vertė, rodanti atskirtos riebalų rūgšties procentinę dalį aliejuje, yra aiški ir objektyvi skiriamoji linija, kuria vadovaujantis tiriamąjį produktą galima atskirti nuo kitų tyrime nenagrinėjamų riebalų rūgščių. SL apskaičiuojamas rūgšties vertę padalijant iš muilinimo vertės. Skunde buvo nustatyti rūgšties kiekis (arba neutralizavimo vertė) ir muilinimo vertė. Skundo pateikėjas paaiškino, kad nors skundo nagrinėjimo etape buvo svarstoma galimybė taikyti SL kriterijų, priežastis, dėl kurios jis nebuvo išlaikytas (t. y. išreikštas reikšme, gauta rūgšties vertę padalijus iš muilinimo vertės), buvo ta, kad visų produkto apibrėžtajai sričiai priskiriamų oleocheminių riebalų rūgščių riebalų rūgšties kiekis buvo ne mažiau kaip 97 %.

| (88) | Skundo pateikėjo teigimu, gaminant biodyzeliną naudojamų riebalų rūgščių SL yra daug mažesnis (81–97 %). Remdamasis tuo, kas išdėstyta, skundo pateikėjas tvirtino, kad 97 % SL vertė turėtų būti laikoma ribiniu kriterijumi, kuriuo vadovaujantis diferencijuojamos riebalų rūgštys. |
| --- | --- |

(88)

Skundo pateikėjo teigimu, gaminant biodyzeliną naudojamų riebalų rūgščių SL yra daug mažesnis (81–97 %). Remdamasis tuo, kas išdėstyta, skundo pateikėjas tvirtino, kad 97 % SL vertė turėtų būti laikoma ribiniu kriterijumi, kuriuo vadovaujantis diferencijuojamos riebalų rūgštys.

| (89) | „AAK“ pritarė tokiam skundo pateikėjo požiūriui. |
| --- | --- |

(89)

„AAK“ pritarė tokiam skundo pateikėjo požiūriui.

| (90) | Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad tinkamiausias kriterijus diferencijuojant riebalų rūgštis būtų rūgšties kiekis, naudojamas skaičiuojant SL. Bendrovė teigė, kad SL nėra toks tikslus, kaip rūgšties kiekiu grindžiama fiksuota ribinė vertė. Bendrovė „Wilmar“ paprašė Komisijos įtraukti rūgšties kiekį į gaminio kontrolės numerį (toliau – GKN). |
| --- | --- |

(90)

Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad tinkamiausias kriterijus diferencijuojant riebalų rūgštis būtų rūgšties kiekis, naudojamas skaičiuojant SL. Bendrovė teigė, kad SL nėra toks tikslus, kaip rūgšties kiekiu grindžiama fiksuota ribinė vertė. Bendrovė „Wilmar“ paprašė Komisijos įtraukti rūgšties kiekį į gaminio kontrolės numerį (toliau – GKN).

| (91) | Kaip nurodyta 71 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atsižvelgė į suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas dėl produkto apibrėžtosios srities ir pranešimu dėl bylos paaiškino, kad į tyrimą buvo įtrauktos tik tos riebalų rūgštys, kurių SL yra ne mažiau kaip 97 %. Todėl ARRD, AASN, alyvpalmių rūgščioji alyva, kurios KN kodas yra 3823 19 90, ir riebalų rūgštis, gaunama kaip šalutinis biodyzelino gamybos produktas, į tyrimą nebuvo įtraukti, nes jų SL yra mažesnis nei 97 %. Komisija taip pat paragino suinteresuotąsias šalis nustatyti biodyzelinui gaminti importuojamos riebalų rūgšties, kurios SL yra ne mažiau kaip 97 %, kiekį ir nurodyti visas būdingas šios riebalų rūgšties fizines, chemines ir (arba) technines savybes, dėl kurių ši rūgštis skiriasi nuo kitais tikslais naudojamų riebalų rūgščių. |
| --- | --- |

(91)

Kaip nurodyta 71 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atsižvelgė į suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas dėl produkto apibrėžtosios srities ir pranešimu dėl bylos paaiškino, kad į tyrimą buvo įtrauktos tik tos riebalų rūgštys, kurių SL yra ne mažiau kaip 97 %. Todėl ARRD, AASN, alyvpalmių rūgščioji alyva, kurios KN kodas yra 3823 19 90, ir riebalų rūgštis, gaunama kaip šalutinis biodyzelino gamybos produktas, į tyrimą nebuvo įtraukti, nes jų SL yra mažesnis nei 97 %. Komisija taip pat paragino suinteresuotąsias šalis nustatyti biodyzelinui gaminti importuojamos riebalų rūgšties, kurios SL yra ne mažiau kaip 97 %, kiekį ir nurodyti visas būdingas šios riebalų rūgšties fizines, chemines ir (arba) technines savybes, dėl kurių ši rūgštis skiriasi nuo kitais tikslais naudojamų riebalų rūgščių.

| (92) | Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad nustačius 97 % SL ribą labai pasikeitė produkto apibrėžtoji sritis, todėl skundas turėtų būti atmestas, nes jame pateikta nepakankamai dempingo arba žalos įrodymų. Be to, bendrovė teigė, kad skunde pateikti duomenys buvo grindžiami kitokia produkto apibrėžtimi nei ta, kuri buvo naudojama atliekant šį tyrimą. |
| --- | --- |

(92)

Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad nustačius 97 % SL ribą labai pasikeitė produkto apibrėžtoji sritis, todėl skundas turėtų būti atmestas, nes jame pateikta nepakankamai dempingo arba žalos įrodymų. Be to, bendrovė teigė, kad skunde pateikti duomenys buvo grindžiami kitokia produkto apibrėžtimi nei ta, kuri buvo naudojama atliekant šį tyrimą.

| (93) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Atlikus patikslinimą ir, kaip paaiškinta 71 konstatuojamojoje dalyje, į produkto apibrėžtąją sritį buvo įtraukus 97 % SL kriterijų, nebuvo pakeista nei produkto apibrėžtoji sritis, nei skundas, nes buvo tik paaiškintas ir geriau apibūdintas skunde nurodytas produktas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(93)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Atlikus patikslinimą ir, kaip paaiškinta 71 konstatuojamojoje dalyje, į produkto apibrėžtąją sritį buvo įtraukus 97 % SL kriterijų, nebuvo pakeista nei produkto apibrėžtoji sritis, nei skundas, nes buvo tik paaiškintas ir geriau apibūdintas skunde nurodytas produktas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

2.4.2.   Riebalų rūgštis, gaminama iš alyvpalmių atliekų ir naudojama biodyzelino gamybai

Riebalų rūgštis, gaminama iš alyvpalmių atliekų ir naudojama biodyzelino gamybai

| (94) | EBB, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir „Campa/IMBI“ teigė, kad biodyzelino gamintojai biodyzelino gamybai naudojo iš atliekų gaminamą riebalų rūgštį. „Campa/IMBI“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė kad riebalų rūgšties, kurią naudojant biodyzelinas gaminamas esterinimo (15) įmonėje, pagrindinės žaliavos turi būti riebalų rūgštys, kurių SL yra ne mažiau kaip 97 %, todėl nepaisant 91 konstatuojamojoje dalyje pateikto Komisijos patikslinimo, riebalų rūgštis, kurią „Campa/IMBI“ naudoja biodyzelinui gaminti, vis tiek būtų įtraukta į tyrimą. „Campa/IMBI“, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir EBB nurodė, kad galutinis naudojimo būdas yra vienintelis svarbus kriterijus, pagal kurį galima atskirti riebalų rūgštis, dėl kurių atliekamas tyrimas, ir riebalų rūgštis, naudojamas biodyzelinui gaminti. Be to, buvo nurodyta, kad siekiant suprasti galutinį produkto naudojimo būdą, labai svarbus yra sertifikavimo dokumentas. Visų pirma, riebalų rūgštys, naudojamos kosmetikos, farmacijos, chemijos ar maisto pramonės sektoriuose, kuriamos taip, kad atitiktų įvairius sertifikavimo reikalavimus (kaip antai košerinių, chalalinių produktų, GGP+, FSSC 22000, RSPO sertifikavimo, ISO 9001, ISO 14001, ISO 45001), o biodyzelino gamintojai reikalauja tik sertifikato, kuriuo patvirtinama, jog laikomasi Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos (ES) 2018/2001 (AIED II) (pagal savanorišką schemą, kurią Europos Komisija pripažįsta pagal AIED II, pavyzdžiui, ISCC ES arba 2BSVS, arba nacionalinę sertifikavimo schemą, nustatytą pagal AIED II). Taip pat buvo teigiama, kad Sąjungos pramonė negamino ir negalėjo gaminti didelių SL pasižyminčios riebalų rūgšties, skirtos biodyzelinui, kuriam taikoma AIED II, gaminti, todėl šiuo tikslu pradėta naudoti pažangias žaliavas. „Campa/IMBI“ taip pat teigė, kad bendrovė šios rūšies riebalų rūgštį importuoja pagal TARIC kodą 3823193089, kuris nebuvo nurodytas nei skunde, nei pranešime apie inicijavimą. |
| --- | --- |

(94)

EBB, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir „Campa/IMBI“ teigė, kad biodyzelino gamintojai biodyzelino gamybai naudojo iš atliekų gaminamą riebalų rūgštį. „Campa/IMBI“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė kad riebalų rūgšties, kurią naudojant biodyzelinas gaminamas esterinimo (15) įmonėje, pagrindinės žaliavos turi būti riebalų rūgštys, kurių SL yra ne mažiau kaip 97 %, todėl nepaisant 91 konstatuojamojoje dalyje pateikto Komisijos patikslinimo, riebalų rūgštis, kurią „Campa/IMBI“ naudoja biodyzelinui gaminti, vis tiek būtų įtraukta į tyrimą. „Campa/IMBI“, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir EBB nurodė, kad galutinis naudojimo būdas yra vienintelis svarbus kriterijus, pagal kurį galima atskirti riebalų rūgštis, dėl kurių atliekamas tyrimas, ir riebalų rūgštis, naudojamas biodyzelinui gaminti. Be to, buvo nurodyta, kad siekiant suprasti galutinį produkto naudojimo būdą, labai svarbus yra sertifikavimo dokumentas. Visų pirma, riebalų rūgštys, naudojamos kosmetikos, farmacijos, chemijos ar maisto pramonės sektoriuose, kuriamos taip, kad atitiktų įvairius sertifikavimo reikalavimus (kaip antai košerinių, chalalinių produktų, GGP+, FSSC 22000, RSPO sertifikavimo, ISO 9001, ISO 14001, ISO 45001), o biodyzelino gamintojai reikalauja tik sertifikato, kuriuo patvirtinama, jog laikomasi Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos (ES) 2018/2001 (AIED II) (pagal savanorišką schemą, kurią Europos Komisija pripažįsta pagal AIED II, pavyzdžiui, ISCC ES arba 2BSVS, arba nacionalinę sertifikavimo schemą, nustatytą pagal AIED II). Taip pat buvo teigiama, kad Sąjungos pramonė negamino ir negalėjo gaminti didelių SL pasižyminčios riebalų rūgšties, skirtos biodyzelinui, kuriam taikoma AIED II, gaminti, todėl šiuo tikslu pradėta naudoti pažangias žaliavas. „Campa/IMBI“ taip pat teigė, kad bendrovė šios rūšies riebalų rūgštį importuoja pagal TARIC kodą 3823193089, kuris nebuvo nurodytas nei skunde, nei pranešime apie inicijavimą.

15

| (95) | „Campa/IMBI“ ir EBB paprašė Komisijos patvirtinti, kad biodyzelinui gaminti naudojamos riebalų rūgštys nebuvo įtrauktos į tyrimą. Visų pirma buvo nurodyta, kad produkto apibrėžtoji sritis apima riebalų rūgštį, kurią „Campa/IMBI“ naudoja biodyzelinui gaminti. Taip pat buvo nurodyta, kad skunde nebuvo nurodyta, kad Sąjungos biodyzelino gamintojai yra riebalų rūgšties importuotojai arba naudotojai, ir kad biodyzelinas nebuvo įtrauktas į skunde nurodyto nagrinėjamojo produkto naudojimo sritį. |
| --- | --- |

(95)

„Campa/IMBI“ ir EBB paprašė Komisijos patvirtinti, kad biodyzelinui gaminti naudojamos riebalų rūgštys nebuvo įtrauktos į tyrimą. Visų pirma buvo nurodyta, kad produkto apibrėžtoji sritis apima riebalų rūgštį, kurią „Campa/IMBI“ naudoja biodyzelinui gaminti. Taip pat buvo nurodyta, kad skunde nebuvo nurodyta, kad Sąjungos biodyzelino gamintojai yra riebalų rūgšties importuotojai arba naudotojai, ir kad biodyzelinas nebuvo įtrauktas į skunde nurodyto nagrinėjamojo produkto naudojimo sritį.

| (96) | „ASSITOL“ ir „APPA Biocarburantes“ taip pat nepritarė dėl SL vertės naudojimo apibrėžiant riebalų rūgštis, dėl kurių vykdomas tyrimas, nes skaičiuojant šią vertę neatmetamos visos biodyzelinui gaminti naudojamos riebalų rūgštys. Šios asociacijos teigė, kad turėtų būti priimtas kitas mechanizmas, t. y. toks, kuris būtų grindžiamas produkto galutinio naudojimo būdu pagal Sąjungos muitinės kodekso 254 straipsnį. |
| --- | --- |

(96)

„ASSITOL“ ir „APPA Biocarburantes“ taip pat nepritarė dėl SL vertės naudojimo apibrėžiant riebalų rūgštis, dėl kurių vykdomas tyrimas, nes skaičiuojant šią vertę neatmetamos visos biodyzelinui gaminti naudojamos riebalų rūgštys. Šios asociacijos teigė, kad turėtų būti priimtas kitas mechanizmas, t. y. toks, kuris būtų grindžiamas produkto galutinio naudojimo būdu pagal Sąjungos muitinės kodekso 254 straipsnį.

| (97) | Šiuo atžvilgiu „ASSITOL“ ir „Campa/IMBI“ paprašė Komisijos paskelbti pranešimą, kuriuo būtų iš dalies pakeistas pranešimas apie inicijavimą. |
| --- | --- |

(97)

Šiuo atžvilgiu „ASSITOL“ ir „Campa/IMBI“ paprašė Komisijos paskelbti pranešimą, kuriuo būtų iš dalies pakeistas pranešimas apie inicijavimą.

| (98) | Komisija negalėjo patvirtinti, ar riebalų rūgštis, kurios SL yra ne mažiau kaip 97 %, yra nagrinėjamasis produktas, neįvertinusi, ar ši rūgštis pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis, ar jos naudojamo paskirtis tokia pati ir ar ji konkuruoja su panašiu produktu. Be to, žaliavos nėra lemiamas veiksnys, dėl kurio tam tikros rūšies produkto būtų galima neįtraukti į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, jeigu galutiniai produktai yra tie patys ir pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis. |
| --- | --- |

(98)

Komisija negalėjo patvirtinti, ar riebalų rūgštis, kurios SL yra ne mažiau kaip 97 %, yra nagrinėjamasis produktas, neįvertinusi, ar ši rūgštis pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis, ar jos naudojamo paskirtis tokia pati ir ar ji konkuruoja su panašiu produktu. Be to, žaliavos nėra lemiamas veiksnys, dėl kurio tam tikros rūšies produkto būtų galima neįtraukti į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, jeigu galutiniai produktai yra tie patys ir pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis.

| (99) | Atlikus tikrinamąjį vizitą eksportuojančio Indonezijos gamintojo patalpose iš tikrųjų buvo nustatyta, kad „IMBI“ importuojamos distiliuotos riebalų rūgštys buvo gaminamos arba iš šalutinių produktų, kaip antai ARRD, arba iš skirtingų alyvpalmių atliekų žaliavų. |
| --- | --- |

(99)

Atlikus tikrinamąjį vizitą eksportuojančio Indonezijos gamintojo patalpose iš tikrųjų buvo nustatyta, kad „IMBI“ importuojamos distiliuotos riebalų rūgštys buvo gaminamos arba iš šalutinių produktų, kaip antai ARRD, arba iš skirtingų alyvpalmių atliekų žaliavų.

| (100) | Tikrinamojo vizito Indonezijoje metu Komisija įvertino iš atliekų gaminamos distiliuotos riebalų rūgšties fizines savybes (kaip antai išvaizdą, kvapą, titrą, spalvą), technines savybes (kaip antai rūšį ir grynumą, kokybę, medžiagų formą, spalvos stabilumą) ir chemines savybes (kaip antai rūgšties kiekį, muilinimo vertę, jodo kiekį ir riebalų rūgšties sudėtį), palygindama jas su kitų riebalų rūgščių savybėmis. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad iš atliekų gaminamų distiliuotų riebalų rūgščių fizinės, techninės ir cheminės savybės labai panašios į riebalų rūgščių, gaunamų iš NAA ir NASA, savybes. Todėl atlikus tyrimą nenustatyta jokių pagrindinių fizinių, techninių ar cheminių savybių, pagal kurias būtų galima atskirti distiliuotą riebalų rūgštį, gaminamą iš atliekų nuo kitos rūšies riebalų rūgšties. |
| --- | --- |

(100)

Tikrinamojo vizito Indonezijoje metu Komisija įvertino iš atliekų gaminamos distiliuotos riebalų rūgšties fizines savybes (kaip antai išvaizdą, kvapą, titrą, spalvą), technines savybes (kaip antai rūšį ir grynumą, kokybę, medžiagų formą, spalvos stabilumą) ir chemines savybes (kaip antai rūgšties kiekį, muilinimo vertę, jodo kiekį ir riebalų rūgšties sudėtį), palygindama jas su kitų riebalų rūgščių savybėmis. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad iš atliekų gaminamų distiliuotų riebalų rūgščių fizinės, techninės ir cheminės savybės labai panašios į riebalų rūgščių, gaunamų iš NAA ir NASA, savybes. Todėl atlikus tyrimą nenustatyta jokių pagrindinių fizinių, techninių ar cheminių savybių, pagal kurias būtų galima atskirti distiliuotą riebalų rūgštį, gaminamą iš atliekų nuo kitos rūšies riebalų rūgšties.

| (101) | Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad iš atliekų gaminamai distiliuotai riebalų rūgščiai taikomi Sąjungos teisės aktai dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (AIED II (16)), kuriuose nustatyta, kad ES valstybės narės, siekdamos AIED II nustatytų tikslų, gali naudoti biodyzeliną, gaminamą iš riebalų rūgšties, gaunamos iš atliekų arba šalutinių produktų (17). Pagal AIED II (18), tam, kad ES valstybės narės galėtų apskaityti biodyzeliną siekdamos savo tvarumo tikslų, jo žaliava, šiuo atveju distiliuotos riebalų rūgštys, turi būti sertifikuotos, taip užtikrinant, kad būtų laikomasi tvarumo ir cheminių medžiagų standartų. |
| --- | --- |

(101)

Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad iš atliekų gaminamai distiliuotai riebalų rūgščiai taikomi Sąjungos teisės aktai dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (AIED II (16)), kuriuose nustatyta, kad ES valstybės narės, siekdamos AIED II nustatytų tikslų, gali naudoti biodyzeliną, gaminamą iš riebalų rūgšties, gaunamos iš atliekų arba šalutinių produktų (17). Pagal AIED II (18), tam, kad ES valstybės narės galėtų apskaityti biodyzeliną siekdamos savo tvarumo tikslų, jo žaliava, šiuo atveju distiliuotos riebalų rūgštys, turi būti sertifikuotos, taip užtikrinant, kad būtų laikomasi tvarumo ir cheminių medžiagų standartų.

16

17

18

| (102) | Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad nepaisant to, jog riebalų rūgštys, kurių SL yra ne mažiau kaip 97 % ir kurios gaminamos iš atliekų bei sertifikuojamos pagal savanorišką schemą, kurią Europos Komisija pripažįsta pagal AIED II (19) 30 straipsnio 4 dalį, arba nacionalinę sertifikavimo schemą, nustatytą pagal AIED II (20) 30 straipsnio 6 dalį, pasižymi tomis pačiomis savybėmis kaip ir kitos riebalų rūgštys, jos naudojamos skirtingai ir nekonkuruoja su panašiu produktu. Komisija taip pat patvirtino, kad šios iš atliekų gaminamos riebalų rūgštys į skundą nebuvo įtrauktos. Todėl Komisija padarė išvadą, kad šios riebalų rūgštys nėra nagrinėjamojo produkto dalis, todėl jos nebuvo įtrauktos į tyrimą. Todėl buvo nustatyta, kad tokių riebalų rūgščių importas iš, inter alia, bendrovių grupei „Musim Mas“ priklausančio atrinkto eksportuojančio gamintojo „IBP“, kurį vykdė „IMBI“, šiame tyrime neturėjo būti nagrinėjamas. |
| --- | --- |

(102)

Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad nepaisant to, jog riebalų rūgštys, kurių SL yra ne mažiau kaip 97 % ir kurios gaminamos iš atliekų bei sertifikuojamos pagal savanorišką schemą, kurią Europos Komisija pripažįsta pagal AIED II (19) 30 straipsnio 4 dalį, arba nacionalinę sertifikavimo schemą, nustatytą pagal AIED II (20) 30 straipsnio 6 dalį, pasižymi tomis pačiomis savybėmis kaip ir kitos riebalų rūgštys, jos naudojamos skirtingai ir nekonkuruoja su panašiu produktu. Komisija taip pat patvirtino, kad šios iš atliekų gaminamos riebalų rūgštys į skundą nebuvo įtrauktos. Todėl Komisija padarė išvadą, kad šios riebalų rūgštys nėra nagrinėjamojo produkto dalis, todėl jos nebuvo įtrauktos į tyrimą. Todėl buvo nustatyta, kad tokių riebalų rūgščių importas iš, inter alia, bendrovių grupei „Musim Mas“ priklausančio atrinkto eksportuojančio gamintojo „IBP“, kurį vykdė „IMBI“, šiame tyrime neturėjo būti nagrinėjamas.

19

20

inter alia

| (103) | Šie papildomi produkto apibrėžtosios srities patikslinimai, be 71 konstatuojamojoje dalyje nurodytu pranešimu dėl bylos paskelbtų patikslinimų, atsispindėti 70 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje tiriamojo produkto apibrėžtyje. |
| --- | --- |

(103)

Šie papildomi produkto apibrėžtosios srities patikslinimai, be 71 konstatuojamojoje dalyje nurodytu pranešimu dėl bylos paskelbtų patikslinimų, atsispindėti 70 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje tiriamojo produkto apibrėžtyje.

2.4.3.   Kitos riebalų rūgštys

Kitos riebalų rūgštys

| (104) | „Ecogreen“ dukterinės bendrovės „DHW“ ir „E&S“ paprašė į produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti riebalų rūgščių C6 (prekybinis pavadinimas „Ecoric 6“), C8–C10 (prekybinis pavadinimas „Ecoric 80“, C16–C18), C18 nesočiosios (prekybinis pavadinimas „Ecoric 68 TA“) ir C18:1 (prekybinis pavadinimas „Ecoric“ 18W). Jos tvirtino, kad šias riebalų rūgštis riebalų alkoholio gamybos proceso metu gamina susijęs eksportuojantis gamintojas „Ecogreen“, jos pasižymi tam tikromis unikaliomis savybėmis, o Sąjungos gamintojai negali pagaminti tokios pačios kokybės rūgščių. Bendrovės „DHW“ ir „E&S“ teigė, kad dėl kokybės stabilumo, tiekimo tęstinumo ir nustatytos sertifikavimo sekos pirmąsias tris riebalų rūgštis „Ecogreen“ eksportuoja tik į savo dukterinės bendroves Europoje, kur jos toliau perdirbamos šių bendrovių viduje. Visų pirma bendrovės „DHW“ ir „E&S“ nurodė, kad „Ecoric 6“ gali būti gaminama tik iš NASA ir gryno kokosų aliejaus ir kad pagaminamas tik labai nedidelis šios rūgšties kiekis. Bendrovės „DHW“ ir „E&S“ taip pat teigė, kad Sąjungoje yra kitų C6 rūgščių, bet jos gaminamos fermentacijos būdu, o „Ecogreen“ tokios rūgštys netinka. Bendrovės taip pat tvirtino, kad „Ecoric 80“ daugiausia buvo gaminama iš NASA ir kokosų aliejaus ir buvo naudojama riebalų esteriams gaminti, o pagal tam tikrą patentą juos apdorodama „DHW“ gamino skonio, kvapo ir spalvos stabilumo požiūriu ypač kokybiškus esterius. „Ecoric 68 TA“ buvo gaminama iš NASA, jos anglies grandinės atomų išsidėstymas buvo panašus į riebalų rūgšties, gaminamos iš taukų, išsidėstymą ir ši rūgštis buvo naudojama riebalų aminams, kurių sudėtyje nėra taukų, gaminti. „Ecoric 18W“ buvo naudojama esteriams, pasižymintiems geru atsparumu žemai temperatūrai, geresne galutinio produkto spalva ir mažesniu šalutinių produktų kiekiu, gaminti. Galiausiai bendrovės nurodė, kad dėl griežtų košerinių produktų gamybos taisyklių jų esterių gamyklose draudžiama naudoti gyvūninės kilmės oleino rūgštį. |
| --- | --- |

(104)

„Ecogreen“ dukterinės bendrovės „DHW“ ir „E&S“ paprašė į produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti riebalų rūgščių C6 (prekybinis pavadinimas „Ecoric 6“), C8–C10 (prekybinis pavadinimas „Ecoric 80“, C16–C18), C18 nesočiosios (prekybinis pavadinimas „Ecoric 68 TA“) ir C18:1 (prekybinis pavadinimas „Ecoric“ 18W). Jos tvirtino, kad šias riebalų rūgštis riebalų alkoholio gamybos proceso metu gamina susijęs eksportuojantis gamintojas „Ecogreen“, jos pasižymi tam tikromis unikaliomis savybėmis, o Sąjungos gamintojai negali pagaminti tokios pačios kokybės rūgščių. Bendrovės „DHW“ ir „E&S“ teigė, kad dėl kokybės stabilumo, tiekimo tęstinumo ir nustatytos sertifikavimo sekos pirmąsias tris riebalų rūgštis „Ecogreen“ eksportuoja tik į savo dukterinės bendroves Europoje, kur jos toliau perdirbamos šių bendrovių viduje. Visų pirma bendrovės „DHW“ ir „E&S“ nurodė, kad „Ecoric 6“ gali būti gaminama tik iš NASA ir gryno kokosų aliejaus ir kad pagaminamas tik labai nedidelis šios rūgšties kiekis. Bendrovės „DHW“ ir „E&S“ taip pat teigė, kad Sąjungoje yra kitų C6 rūgščių, bet jos gaminamos fermentacijos būdu, o „Ecogreen“ tokios rūgštys netinka. Bendrovės taip pat tvirtino, kad „Ecoric 80“ daugiausia buvo gaminama iš NASA ir kokosų aliejaus ir buvo naudojama riebalų esteriams gaminti, o pagal tam tikrą patentą juos apdorodama „DHW“ gamino skonio, kvapo ir spalvos stabilumo požiūriu ypač kokybiškus esterius. „Ecoric 68 TA“ buvo gaminama iš NASA, jos anglies grandinės atomų išsidėstymas buvo panašus į riebalų rūgšties, gaminamos iš taukų, išsidėstymą ir ši rūgštis buvo naudojama riebalų aminams, kurių sudėtyje nėra taukų, gaminti. „Ecoric 18W“ buvo naudojama esteriams, pasižymintiems geru atsparumu žemai temperatūrai, geresne galutinio produkto spalva ir mažesniu šalutinių produktų kiekiu, gaminti. Galiausiai bendrovės nurodė, kad dėl griežtų košerinių produktų gamybos taisyklių jų esterių gamyklose draudžiama naudoti gyvūninės kilmės oleino rūgštį.

| (105) | Atsakydamas skundo pateikėjas nepritarė, kad šių rūšių riebalų rūgštis nebūtų įtraukta į tyrimą, ir teigė, kad tai turėtų įtakos visai tiriamojo produkto apibrėžtajai sričiai, nes „Ecogreen“ dukterinės bendrovės prašo neįtraukti visos nagrinėjamųjų riebalų rūgščių grandinės produktų – nuo C6 iki C18 anglies atomų. Be to, skundo pateikėjas teigė, kad, priešingai, nei teigia bendrovės „DHW“ ir „E&S“, Sąjungos gamintojai galėjo gaminti ir faktiškai tiekė šių rūšių riebalų rūgštis „Ecogreen“ dukterinėms bendrovėms, nes šie produktai nebuvo būdingi tik „Ecogreen“ grupei ir juos iš tiesų buvo galima pakeisti Sąjungos pramonės gaminamomis riebalų rūgštimis. |
| --- | --- |

(105)

Atsakydamas skundo pateikėjas nepritarė, kad šių rūšių riebalų rūgštis nebūtų įtraukta į tyrimą, ir teigė, kad tai turėtų įtakos visai tiriamojo produkto apibrėžtajai sričiai, nes „Ecogreen“ dukterinės bendrovės prašo neįtraukti visos nagrinėjamųjų riebalų rūgščių grandinės produktų – nuo C6 iki C18 anglies atomų. Be to, skundo pateikėjas teigė, kad, priešingai, nei teigia bendrovės „DHW“ ir „E&S“, Sąjungos gamintojai galėjo gaminti ir faktiškai tiekė šių rūšių riebalų rūgštis „Ecogreen“ dukterinėms bendrovėms, nes šie produktai nebuvo būdingi tik „Ecogreen“ grupei ir juos iš tiesų buvo galima pakeisti Sąjungos pramonės gaminamomis riebalų rūgštimis.

| (106) | Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė gamino panašias riebalų rūgštis, todėl produktai, kurių bendrovės „DHW“ ir „E&S“ prašė neįtraukti į produkto apibrėžtąją sritį, konkuravo su Sąjungos pramonės produktais ir darė žalą. Todėl Komisija atmetė prašymą neįtraukti šių produktų. |
| --- | --- |

(106)

Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė gamino panašias riebalų rūgštis, todėl produktai, kurių bendrovės „DHW“ ir „E&S“ prašė neįtraukti į produkto apibrėžtąją sritį, konkuravo su Sąjungos pramonės produktais ir darė žalą. Todėl Komisija atmetė prašymą neįtraukti šių produktų.

| (107) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Ecogreen“ pakartojo 104 konstatuojamojoje dalyje nurodytą prašymą neįtraukti produkto. „Ecogreen“ tvirtino, kad, priešingai, nei teigia skundo pateikėjas, jo prašymas neįtraukti produkto neapima visos į tyrimą įtrauktų riebalų rūgščių grandinės ilgio, nes C12 (lauro rūgštis), C14 (miristo rūgštis), C16 (palmitino rūgštis), C18 sočioji riebalų rūgštis (stearino rūgštis) ir jų mišinių produktai nebuvo įtraukti į prašymą neįtraukti produktų. Be to, dėl produktų, nurodytų prašyme neįtraukti produktų, „Ecogreen“ tvirtino, kad Sąjungos pramonė panašių produktų negamina. Visų pirma „Ecogreen“ tvirtino, kad jos „Ecoric 6“ produktuose yra tam tikras organinis junginys, kurio negalima rasti Sąjungos pramonės gaminamose C6 rūgštyse. Be to, „Ecogreen“ tvirtino, kad Sąjungos pramonė naudojo visiškai kitokį C6, C8–C10, C16–C18 ir C18 (nesočiųjų) produktų gamybos procesą. Visų pirma dėl C6, „Ecogreen“ teigė, kad Sąjungos pramonė naudojo fermentaciją ir kad nei bendrovių grupė „Ecogreen“, nei jos pirkėjai niekada nepritarė fermentacijai kaip riebalų rūgšties gamybos procesui, nes tai gali turėti įtakos pagrindinėms gaminamų riebalų rūgščių savybėms. Dėl produkto C18:1 „Ecogreen“ tvirtino, kad jis yra ypač aukštos kokybės ir kad šio produkto naudotojai Sąjungoje yra sudarę kokybės susitarimus, pagal kuriuos jie įpareigojami tiekti savo pirkėjams esterius, pagamintus naudojant griežtas specifikacijas atitinkančią C18:1 riebalų rūgštį. |
| --- | --- |

(107)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Ecogreen“ pakartojo 104 konstatuojamojoje dalyje nurodytą prašymą neįtraukti produkto. „Ecogreen“ tvirtino, kad, priešingai, nei teigia skundo pateikėjas, jo prašymas neįtraukti produkto neapima visos į tyrimą įtrauktų riebalų rūgščių grandinės ilgio, nes C12 (lauro rūgštis), C14 (miristo rūgštis), C16 (palmitino rūgštis), C18 sočioji riebalų rūgštis (stearino rūgštis) ir jų mišinių produktai nebuvo įtraukti į prašymą neįtraukti produktų. Be to, dėl produktų, nurodytų prašyme neįtraukti produktų, „Ecogreen“ tvirtino, kad Sąjungos pramonė panašių produktų negamina. Visų pirma „Ecogreen“ tvirtino, kad jos „Ecoric 6“ produktuose yra tam tikras organinis junginys, kurio negalima rasti Sąjungos pramonės gaminamose C6 rūgštyse. Be to, „Ecogreen“ tvirtino, kad Sąjungos pramonė naudojo visiškai kitokį C6, C8–C10, C16–C18 ir C18 (nesočiųjų) produktų gamybos procesą. Visų pirma dėl C6, „Ecogreen“ teigė, kad Sąjungos pramonė naudojo fermentaciją ir kad nei bendrovių grupė „Ecogreen“, nei jos pirkėjai niekada nepritarė fermentacijai kaip riebalų rūgšties gamybos procesui, nes tai gali turėti įtakos pagrindinėms gaminamų riebalų rūgščių savybėms. Dėl produkto C18:1 „Ecogreen“ tvirtino, kad jis yra ypač aukštos kokybės ir kad šio produkto naudotojai Sąjungoje yra sudarę kokybės susitarimus, pagal kuriuos jie įpareigojami tiekti savo pirkėjams esterius, pagamintus naudojant griežtas specifikacijas atitinkančią C18:1 riebalų rūgštį.

| (108) | Komisija sutiko, kad į „Ecogreen“ prašymą neįtraukti produkto nebuvo įtraukti visi galimi atitinkamų riebalų rūgščių anglies grandinės ilgiai, tačiau vis dėlto prašymas apėmė didelę jų dalį. Bet kuriuo atveju, dėl produktų, nurodytų prašyme neįtraukti produktų, „Ecogreen“ nepagrindė savo tvirtinimo, kad Sąjungos pramonė panašių produktų negamina. Dėl organinio junginio, dėl kurio, kaip teigiama, C6 produktas skiriasi nuo atitinkamų Sąjungos pramonės gaminamų produktų, „Ecogreen“ nepateikė įrodymų, įrodančių jo svarbą, be kita ko, apie šios medžiagos koncentraciją produkte ir apie tai, kaip ji daro poveikį pagrindinėms jo savybėms ir naudojimo paskirčiai. Be to, kadangi nekonfidencialioje pastabų versijoje nebuvo atskleista jokios informacijos apie šią medžiagą, įskaitant jos pavadinimą, kitos suinteresuotosios šalys negalėjo pateikti pastabų dėl šių aspektų. Dėl įtariamų gamybos proceso skirtumų Komisija primena, kad iš esmės gamybos procesai nėra svarbūs vertinant, ar produktai yra panašūs. Šiuo konkrečiu atveju „Ecogreen“ nepateikė konkrečių įrodymų, kaip tai paveiktų pagrindines galutinio produkto savybes. Konkrečiai kalbant apie fermentaciją, pati „Ecogreen“ nurodo įtariamus produkto pagrindinių savybių skirtumus, atsirandančius dėl šio proceso, kaip paprasčiausią galimybę, o ne kaip įrodymais pagrįstą įrodytą faktą. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atmetė prašymą neįtraukti šių produktų. |
| --- | --- |

(108)

Komisija sutiko, kad į „Ecogreen“ prašymą neįtraukti produkto nebuvo įtraukti visi galimi atitinkamų riebalų rūgščių anglies grandinės ilgiai, tačiau vis dėlto prašymas apėmė didelę jų dalį. Bet kuriuo atveju, dėl produktų, nurodytų prašyme neįtraukti produktų, „Ecogreen“ nepagrindė savo tvirtinimo, kad Sąjungos pramonė panašių produktų negamina. Dėl organinio junginio, dėl kurio, kaip teigiama, C6 produktas skiriasi nuo atitinkamų Sąjungos pramonės gaminamų produktų, „Ecogreen“ nepateikė įrodymų, įrodančių jo svarbą, be kita ko, apie šios medžiagos koncentraciją produkte ir apie tai, kaip ji daro poveikį pagrindinėms jo savybėms ir naudojimo paskirčiai. Be to, kadangi nekonfidencialioje pastabų versijoje nebuvo atskleista jokios informacijos apie šią medžiagą, įskaitant jos pavadinimą, kitos suinteresuotosios šalys negalėjo pateikti pastabų dėl šių aspektų. Dėl įtariamų gamybos proceso skirtumų Komisija primena, kad iš esmės gamybos procesai nėra svarbūs vertinant, ar produktai yra panašūs. Šiuo konkrečiu atveju „Ecogreen“ nepateikė konkrečių įrodymų, kaip tai paveiktų pagrindines galutinio produkto savybes. Konkrečiai kalbant apie fermentaciją, pati „Ecogreen“ nurodo įtariamus produkto pagrindinių savybių skirtumus, atsirandančius dėl šio proceso, kaip paprasčiausią galimybę, o ne kaip įrodymais pagrįstą įrodytą faktą. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atmetė prašymą neįtraukti šių produktų.

| (109) | Bendrovė „AAK“ paprašė Komisijos į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti maistinės oleino rūgšties. Bendrovė „AKK“ tvirtino, kad nors oleino rūgštis buvo įtraukta į tyrimą, galima atskirti dvi oleino rūgšties rūšis: pramoninę oleino rūgštį ir maistinę oleino rūgštį. „AAK“ teigė, kad nors šių dviejų rūšių pagrindinės cheminės savybės yra tos pačios, bet maisto produktų gamyboje naudojama maistinė rūgštis, kurios gamybos procesas turi atitikti griežtesnius standartus, t. y. teršalų kiekis rūgštyje neturi viršyti tam tikro lygio, kaip nustatyta ES maisto produktų reglamente (21). „AAK“ taip pat teigė, kad maistinė oleino rūgštis yra daug brangesnė nei pramoninė, jos negalima pakeisti pramonine oleino rūgštimi, o Sąjungos pramonė negali tiekti didesnio kiekio. „AAK“ teigė, kad iš Indonezijos buvo importuojamas tik nedidelis maistinės oleino rūgšties kiekis, todėl žala Sąjungos pramonei negalėjo būti daroma. „AAK“ teigė, kad ji tikriausiai buvo vienintelė bet kokio didesnio kiekio kitų šalių kilmės maistinės oleino rūgšties importuotoja Sąjungoje. „AAK“ taip pat teigė, kad, remiantis jos turima informacija, Indonezijoje nėra oleino rūgšties gamyklų, atitinkančių griežtus didžiausio leistino teršalų kiekio maisto produktuose reikalavimus. „AAK“ teigė, kad dėl padidėjusios galimo maistinės oleino rūgšties importo iš Indonezijos kainos padidėtų Sąjungos naudotojų mokamos visų kategorijų, taip pat ir Malaizijos kilmės, oleino rūgšties kainos, o tai padarytų neigiamą poveikį bendrovės „AAK“ veiklai. „AAK“ pasiūlė į tyrimą neįtraukti maistinės oleino rūgšties remiantis didžiausiu leidžiamu benzo(a)pireno ir transriebalų kiekiu, t. y. oficialiai patvirtintomis ribomis, nustatytomis ES maisto produktų reglamente. |
| --- | --- |

(109)

Bendrovė „AAK“ paprašė Komisijos į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti maistinės oleino rūgšties. Bendrovė „AKK“ tvirtino, kad nors oleino rūgštis buvo įtraukta į tyrimą, galima atskirti dvi oleino rūgšties rūšis: pramoninę oleino rūgštį ir maistinę oleino rūgštį. „AAK“ teigė, kad nors šių dviejų rūšių pagrindinės cheminės savybės yra tos pačios, bet maisto produktų gamyboje naudojama maistinė rūgštis, kurios gamybos procesas turi atitikti griežtesnius standartus, t. y. teršalų kiekis rūgštyje neturi viršyti tam tikro lygio, kaip nustatyta ES maisto produktų reglamente (21). „AAK“ taip pat teigė, kad maistinė oleino rūgštis yra daug brangesnė nei pramoninė, jos negalima pakeisti pramonine oleino rūgštimi, o Sąjungos pramonė negali tiekti didesnio kiekio. „AAK“ teigė, kad iš Indonezijos buvo importuojamas tik nedidelis maistinės oleino rūgšties kiekis, todėl žala Sąjungos pramonei negalėjo būti daroma. „AAK“ teigė, kad ji tikriausiai buvo vienintelė bet kokio didesnio kiekio kitų šalių kilmės maistinės oleino rūgšties importuotoja Sąjungoje. „AAK“ taip pat teigė, kad, remiantis jos turima informacija, Indonezijoje nėra oleino rūgšties gamyklų, atitinkančių griežtus didžiausio leistino teršalų kiekio maisto produktuose reikalavimus. „AAK“ teigė, kad dėl padidėjusios galimo maistinės oleino rūgšties importo iš Indonezijos kainos padidėtų Sąjungos naudotojų mokamos visų kategorijų, taip pat ir Malaizijos kilmės, oleino rūgšties kainos, o tai padarytų neigiamą poveikį bendrovės „AAK“ veiklai. „AAK“ pasiūlė į tyrimą neįtraukti maistinės oleino rūgšties remiantis didžiausiu leidžiamu benzo(a)pireno ir transriebalų kiekiu, t. y. oficialiai patvirtintomis ribomis, nustatytomis ES maisto produktų reglamente.

21

| (110) | Atsakydamas į minėtą tvirtinimą, skundo pateikėjas pareiškė nepritariantis, kad į tyrimą nebūtų įtraukta maistinė oleino rūgštis. Šiuo atžvilgiu skundo pateikėjas tvirtino, kad maistinės oleino rūgšties pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip ir kitų į tyrimą įtrauktų produktų, todėl neįtraukus šios produktų grupės kiltų didelė priemonių vengimo rizika. Be to, skundo pateikėjas teigė, kad gamintojai, naudojantys maistinę oleino rūgštį, yra ir pramoninės oleino rūgšties naudotojai, todėl skirstant pagal galutinį naudojimo būdą išliktų priemonių vengimo rizika. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad maistinę oleino rūgštį buvo galima gauti iš kitų importo šaltinių, kurie nebuvo įtraukti į tyrimą, todėl rizikos, kad pritrūks pasiūlos nebuvo. |
| --- | --- |

(110)

Atsakydamas į minėtą tvirtinimą, skundo pateikėjas pareiškė nepritariantis, kad į tyrimą nebūtų įtraukta maistinė oleino rūgštis. Šiuo atžvilgiu skundo pateikėjas tvirtino, kad maistinės oleino rūgšties pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip ir kitų į tyrimą įtrauktų produktų, todėl neįtraukus šios produktų grupės kiltų didelė priemonių vengimo rizika. Be to, skundo pateikėjas teigė, kad gamintojai, naudojantys maistinę oleino rūgštį, yra ir pramoninės oleino rūgšties naudotojai, todėl skirstant pagal galutinį naudojimo būdą išliktų priemonių vengimo rizika. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad maistinę oleino rūgštį buvo galima gauti iš kitų importo šaltinių, kurie nebuvo įtraukti į tyrimą, todėl rizikos, kad pritrūks pasiūlos nebuvo.

| (111) | Šiuo atžvilgiu Komisija padarė išvadą, kad maistinės oleino rūgšties pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra panašios į pramoninės oleino rūgšties savybes. Nors maistinei oleino rūgščiai taikomi griežtesni kokybės ir grynumo reikalavimai, jos anglies atomų grandinės ilgis yra toks pat kaip ir pramoniniams tikslams naudojamos oleino rūgšties. Šių dviejų rūšių produktų kainų skirtumas nėra pagrindinis produkto neįtraukimo elementas. Be to, Sąjungos pramonė iš tiesų gamina maistinę oleino rūgštį ir taip pat yra kitų tiekimo šaltinių, kaip antai Malaizija. Atsižvelgdama į tai, Komisija atmetė prašymą neįtraukti šių produktų. |
| --- | --- |

(111)

Šiuo atžvilgiu Komisija padarė išvadą, kad maistinės oleino rūgšties pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra panašios į pramoninės oleino rūgšties savybes. Nors maistinei oleino rūgščiai taikomi griežtesni kokybės ir grynumo reikalavimai, jos anglies atomų grandinės ilgis yra toks pat kaip ir pramoniniams tikslams naudojamos oleino rūgšties. Šių dviejų rūšių produktų kainų skirtumas nėra pagrindinis produkto neįtraukimo elementas. Be to, Sąjungos pramonė iš tiesų gamina maistinę oleino rūgštį ir taip pat yra kitų tiekimo šaltinių, kaip antai Malaizija. Atsižvelgdama į tai, Komisija atmetė prašymą neįtraukti šių produktų.

| (112) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „AAK“ pakartotinai paprašė į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti maistinės oleino rūgšties. „AAK“ kritikavo Komisiją dėl to, kad ji tinkamai neatsižvelgė į jos tvirtinimus, ir teigė, kad Komisija savo sprendime neįtraukti biodyzelino gamybai skirtos riebalų rūgšties, palyginti su maistine oleino rūgštimi, taikė nenuoseklius kriterijus. Visų pirma „AAK“ tvirtino, kad 102 konstatuojamojoje dalyje Komisijos išvada dėl iš atliekų pagamintos riebalų rūgšties neįtraukimo buvo pagrįsta tuo, kad ši konkreti riebalų rūgštis buvo naudojama skirtingai ir nekonkuravo su panašiu produktu, nors pasižymi tomis pačiomis savybėmis kaip ir kitos riebalų rūgštys. Kita vertus, kad maistinė oleino rūgštis nebūtų išbraukta iš tyrimo produkto apibrėžtosios srities, Komisija 111 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad maistinės oleino rūgšties pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra panašios į pramoninės oleino rūgšties, kurios anglies grandinė yra tokia pati, savybes. Be to, „AAK“ nurodė, kad maistinė oleino rūgštis ir pramoninė oleino rūgštis naudojama skirtingai ir nekonkuruoja tarpusavyje, ir kad Komisijos teiginys, jog abiejų rūšių fizinės, cheminės ir techninės savybės yra panašios, nebuvo pagrįstas faktais ir nepagrįstas reglamente. Galiausiai „AAK“ tvirtino, kad jei Komisija būtų atlikusi panašią maistinės ir pramoninės oleino rūgšties analizę, ji būtų nustačiusi šių dviejų rūšių produktų tipo, rūšies ir kokybės skirtumų. |
| --- | --- |

(112)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „AAK“ pakartotinai paprašė į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti maistinės oleino rūgšties. „AAK“ kritikavo Komisiją dėl to, kad ji tinkamai neatsižvelgė į jos tvirtinimus, ir teigė, kad Komisija savo sprendime neįtraukti biodyzelino gamybai skirtos riebalų rūgšties, palyginti su maistine oleino rūgštimi, taikė nenuoseklius kriterijus. Visų pirma „AAK“ tvirtino, kad 102 konstatuojamojoje dalyje Komisijos išvada dėl iš atliekų pagamintos riebalų rūgšties neįtraukimo buvo pagrįsta tuo, kad ši konkreti riebalų rūgštis buvo naudojama skirtingai ir nekonkuravo su panašiu produktu, nors pasižymi tomis pačiomis savybėmis kaip ir kitos riebalų rūgštys. Kita vertus, kad maistinė oleino rūgštis nebūtų išbraukta iš tyrimo produkto apibrėžtosios srities, Komisija 111 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad maistinės oleino rūgšties pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra panašios į pramoninės oleino rūgšties, kurios anglies grandinė yra tokia pati, savybes. Be to, „AAK“ nurodė, kad maistinė oleino rūgštis ir pramoninė oleino rūgštis naudojama skirtingai ir nekonkuruoja tarpusavyje, ir kad Komisijos teiginys, jog abiejų rūšių fizinės, cheminės ir techninės savybės yra panašios, nebuvo pagrįstas faktais ir nepagrįstas reglamente. Galiausiai „AAK“ tvirtino, kad jei Komisija būtų atlikusi panašią maistinės ir pramoninės oleino rūgšties analizę, ji būtų nustačiusi šių dviejų rūšių produktų tipo, rūšies ir kokybės skirtumų.

| (113) | Komisija su šiais tvirtinimais nesutiko. Pirma, kalbant apie iš atliekų pagamintą riebalų rūgštį, kaip nurodyta 102 konstatuojamojoje dalyje, iš atliekų pagaminta riebalų rūgštis neturėjo būti įtraukta į tyrimą. Tačiau dėl to, kad ji pasižymi tomis pačiomis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis kaip ir kitos riebalų rūgštys, ji netyčia patenka į produkto apibrėžtį. Siekdama užtikrinti, kad tyrimas ir galimos priemonės būtų atlikti ir taikomi teisingai, Komisija nuodugniai išnagrinėjo šį konkretų produktą prieš patvirtindama, kad iš tiesų jis neturėjo būti tiriamas ir (arba) jam neturėtų būti taikomos priemonės, kaip paaiškinta 98–102 konstatuojamosiose dalyse. Tai skiriasi nuo maistui skirtų riebalų rūgščių (pvz., maistinės oleino rūgšties), kurios buvo nurodytos skunde ir dėl kurių skundo pateikėjai pateikė dempingo, žalos ir priežastinio ryšio įrodymų, kurie buvo patvirtinti atliekant tyrimą. Antra, „AAK“ pareikšta kritika grindžiama klaidingu faktinės ir teisinės padėties, susijusios su prašymu neįtraukti maistinės oleino rūgšties, supratimu. NET jei pramoninė ir maistinė oleino rūgštis būtų laikoma dviejų skirtingų rūšių riebalų rūgštimi, kaip teigia „AAK“, tai neturėtų įtakos Komisijos išvadoms. Sąjungos pramonė gamina ir parduoda maistinę oleino rūgštį, o iš Indonezijos gali būti importuojama maistinė oleino rūgštis (22), kuri galėtų tiesiogiai konkuruoti su Sąjungos pramonės parduodamu produktu ir dėl to padaryti žalos. Todėl nėra jokios priežasties, dėl kurios Komisija padarytų išvadą, kad maistinės oleino rūgšties neįtraukimas yra pagrįstas. Iš tiesų loginė išvada turi būti visiškai priešinga: neįmanoma neįtraukti maistinės oleino rūgšties, nesumažinant taikytinų priemonių taisomojo poveikio. |
| --- | --- |

(113)

Komisija su šiais tvirtinimais nesutiko. Pirma, kalbant apie iš atliekų pagamintą riebalų rūgštį, kaip nurodyta 102 konstatuojamojoje dalyje, iš atliekų pagaminta riebalų rūgštis neturėjo būti įtraukta į tyrimą. Tačiau dėl to, kad ji pasižymi tomis pačiomis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis kaip ir kitos riebalų rūgštys, ji netyčia patenka į produkto apibrėžtį. Siekdama užtikrinti, kad tyrimas ir galimos priemonės būtų atlikti ir taikomi teisingai, Komisija nuodugniai išnagrinėjo šį konkretų produktą prieš patvirtindama, kad iš tiesų jis neturėjo būti tiriamas ir (arba) jam neturėtų būti taikomos priemonės, kaip paaiškinta 98–102 konstatuojamosiose dalyse. Tai skiriasi nuo maistui skirtų riebalų rūgščių (pvz., maistinės oleino rūgšties), kurios buvo nurodytos skunde ir dėl kurių skundo pateikėjai pateikė dempingo, žalos ir priežastinio ryšio įrodymų, kurie buvo patvirtinti atliekant tyrimą. Antra, „AAK“ pareikšta kritika grindžiama klaidingu faktinės ir teisinės padėties, susijusios su prašymu neįtraukti maistinės oleino rūgšties, supratimu. NET jei pramoninė ir maistinė oleino rūgštis būtų laikoma dviejų skirtingų rūšių riebalų rūgštimi, kaip teigia „AAK“, tai neturėtų įtakos Komisijos išvadoms. Sąjungos pramonė gamina ir parduoda maistinę oleino rūgštį, o iš Indonezijos gali būti importuojama maistinė oleino rūgštis (22), kuri galėtų tiesiogiai konkuruoti su Sąjungos pramonės parduodamu produktu ir dėl to padaryti žalos. Todėl nėra jokios priežasties, dėl kurios Komisija padarytų išvadą, kad maistinės oleino rūgšties neįtraukimas yra pagrįstas. Iš tiesų loginė išvada turi būti visiškai priešinga: neįmanoma neįtraukti maistinės oleino rūgšties, nesumažinant taikytinų priemonių taisomojo poveikio.

22

| (114) | „AAK“ taip pat teigė, kad dėl nedidelės maistinės oleino rūgšties gamybos Sąjungoje ir vienos kitos trečiosios šalies, tiekiančios produktą, buvimo negalima pritarti tam, kad maistinė oleino rūgštis būtų toliau įtraukta į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Visų pirma „AAK“ teigė, kad nustatydama produkto apibrėžtąją sritį Komisija anksčiau vertino tai, kad tam tikros rūšies produkto gamyba Sąjungoje buvo ribota. Šiuo atžvilgiu „AAK“ nurodė antidempingo tyrimą dėl importuojamų Malaizijos ir Taivano kilmės sintetinių kuokštelinių poliesterių pluoštų (KPP) (23). „AAK“ taip pat nurodė produkto apibrėžtosios srities peržiūrą, susijusią su antidempingo priemonėmis, taikomomis importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) ir Rusijos kilmės orientuoto grūdėtumo plokštiems valcavimo produktams iš silicinio elektrotechninio plieno, tvirtindama, kad plona šio produkto atmaina neįtraukta, nes nė vienas gamintojas nebuvo tiesiogiai suinteresuotas jo gamyba. |
| --- | --- |

(114)

„AAK“ taip pat teigė, kad dėl nedidelės maistinės oleino rūgšties gamybos Sąjungoje ir vienos kitos trečiosios šalies, tiekiančios produktą, buvimo negalima pritarti tam, kad maistinė oleino rūgštis būtų toliau įtraukta į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Visų pirma „AAK“ teigė, kad nustatydama produkto apibrėžtąją sritį Komisija anksčiau vertino tai, kad tam tikros rūšies produkto gamyba Sąjungoje buvo ribota. Šiuo atžvilgiu „AAK“ nurodė antidempingo tyrimą dėl importuojamų Malaizijos ir Taivano kilmės sintetinių kuokštelinių poliesterių pluoštų (KPP) (23). „AAK“ taip pat nurodė produkto apibrėžtosios srities peržiūrą, susijusią su antidempingo priemonėmis, taikomomis importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) ir Rusijos kilmės orientuoto grūdėtumo plokštiems valcavimo produktams iš silicinio elektrotechninio plieno, tvirtindama, kad plona šio produkto atmaina neįtraukta, nes nė vienas gamintojas nebuvo tiesiogiai suinteresuotas jo gamyba.

23

| (115) | Be dviejų „AAK“ pateiktoje informacijoje nurodytų bendrovių, trečiasis Sąjungos gamintojas Sąjungos rinkai siūlo maistinę oleino rūgštį (24). Be to, Komisija pažymėjo, kad šio produkto taip pat galima gauti iš Malaizijos tiekėjų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(115)

Be dviejų „AAK“ pateiktoje informacijoje nurodytų bendrovių, trečiasis Sąjungos gamintojas Sąjungos rinkai siūlo maistinę oleino rūgštį (24). Be to, Komisija pažymėjo, kad šio produkto taip pat galima gauti iš Malaizijos tiekėjų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

24

| (116) | „AAK“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ paprašė į produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti gyvūnų pašarams gaminti naudojamos palmitino rūgšties. „AAK“ yra Sąjungos palmitino rūgšties gamintoja. Tačiau jos gamybos pajėgumų nepakanka jos bendrai paklausai patenkinti. Buvo nurodyta, kad gryna palmitino rūgštis, kurios anglies atomų grandinės ilgis yra C16, gaminama iš NAA ir NASA. Bendrovės „AAK“ ir bendrovių grupės „Musim Mas“ grupės teigimu, taukai negali būti naudojami kaip žaliava gyvūnų pašarams skirtai palmitino rūgščiai gaminti, nes pagal ES gyvūnų pašarų teisės aktus gaminant atrajotojų pašarus draudžiama naudoti gyvūninius riebalus (25). Taip pat teigta, kad palmitino rūgšties produkcija Europoje buvo nedidelė, nes ją gamina tik du kiti Sąjungos palmitino rūgšties gamintojai, t. y. bendrovės „KLK“ ir „IOI Oleo GmbH“. „AAK“ apskaičiavo, kad palmitino rūgšties paklausa Sąjungoje siekė 45 000 tonų per metus. „AAK“ teigė, kad kitų riebalų rūgščių negalima pakeisti gryna palmitino rūgštimi, o palmitino rūgšties negalima pakeisti kitomis riebalų rūgštimis. Be to, buvo nurodyta, kad riebalų rūgštys, gaminamos iš rapsų, kurios, kaip teigiama, yra pagrindinė Sąjungoje naudojama žaliava, nėra tinkamos gyvūnų pašarams gaminti, nes jos neskatina karvių pieno gamybos, kaip palmitino rūgštis. Bendrovės „AAK“ teigimu, Sąjungos gamintojai neturi paskatų gaminti daug palmitino rūgšties, nes stearino rūgšties paklausa yra nedidelė, o šie produktai gaminami tuo pat metu. „AAK“ pasiūlė, kad ši išimtis galėtų būti įgyvendinta iš produkto apibrėžties išbraukiant C16 atomų grandinę. |
| --- | --- |

(116)

„AAK“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ paprašė į produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti gyvūnų pašarams gaminti naudojamos palmitino rūgšties. „AAK“ yra Sąjungos palmitino rūgšties gamintoja. Tačiau jos gamybos pajėgumų nepakanka jos bendrai paklausai patenkinti. Buvo nurodyta, kad gryna palmitino rūgštis, kurios anglies atomų grandinės ilgis yra C16, gaminama iš NAA ir NASA. Bendrovės „AAK“ ir bendrovių grupės „Musim Mas“ grupės teigimu, taukai negali būti naudojami kaip žaliava gyvūnų pašarams skirtai palmitino rūgščiai gaminti, nes pagal ES gyvūnų pašarų teisės aktus gaminant atrajotojų pašarus draudžiama naudoti gyvūninius riebalus (25). Taip pat teigta, kad palmitino rūgšties produkcija Europoje buvo nedidelė, nes ją gamina tik du kiti Sąjungos palmitino rūgšties gamintojai, t. y. bendrovės „KLK“ ir „IOI Oleo GmbH“. „AAK“ apskaičiavo, kad palmitino rūgšties paklausa Sąjungoje siekė 45 000 tonų per metus. „AAK“ teigė, kad kitų riebalų rūgščių negalima pakeisti gryna palmitino rūgštimi, o palmitino rūgšties negalima pakeisti kitomis riebalų rūgštimis. Be to, buvo nurodyta, kad riebalų rūgštys, gaminamos iš rapsų, kurios, kaip teigiama, yra pagrindinė Sąjungoje naudojama žaliava, nėra tinkamos gyvūnų pašarams gaminti, nes jos neskatina karvių pieno gamybos, kaip palmitino rūgštis. Bendrovės „AAK“ teigimu, Sąjungos gamintojai neturi paskatų gaminti daug palmitino rūgšties, nes stearino rūgšties paklausa yra nedidelė, o šie produktai gaminami tuo pat metu. „AAK“ pasiūlė, kad ši išimtis galėtų būti įgyvendinta iš produkto apibrėžties išbraukiant C16 atomų grandinę.

25

| (117) | Atsakydama į šiuos tvirtinimus bendrovė „Cailà & Parés“ nurodė, kad tuomet, kai Sąjungos rinkoje bus atkurtos vienodos sąlygos, ji galės pagaminti 17 000 tonų palmitino rūgšties per metus, o „Cailà & Parés“ teigimu, šis kiekis sudaro didelę Sąjungos paklausos dalį. |
| --- | --- |

(117)

Atsakydama į šiuos tvirtinimus bendrovė „Cailà & Parés“ nurodė, kad tuomet, kai Sąjungos rinkoje bus atkurtos vienodos sąlygos, ji galės pagaminti 17 000 tonų palmitino rūgšties per metus, o „Cailà & Parés“ teigimu, šis kiekis sudaro didelę Sąjungos paklausos dalį.

| (118) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija sutiko su argumentu, kad palmitino rūgšties gamybos pelningumas yra susijęs su stearino rūgšties paklausa. Tačiau ji laikėsi nuomonės, kad atkūrus vienodas sąlygas Sąjungoje visoms riebalų rūgštims, įskaitant palmitino ir stearino rūgštis, veikiausiai būtų atkurtos ir Sąjungos gamintojų paskatos gaminti daugiau palmitino rūgšties, įskaitant ir pašarams tinkamą palmitino rūgštį. Be to, yra ir kitų palmitino rūgšties tiekimo šaltinių, kaip antai Malaizija. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į bendrovės „Cailà & Parés“ pateiktą informaciją apie jos gamybos pajėgumus, kurie yra didesni už importo iš Indonezijos apimtį ir taip pat didesni už bendrovės „AAK“ paklausą, Komisija atmetė prašymą neįtraukti palmitino rūgšties. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija sutiko su argumentu, kad palmitino rūgšties gamybos pelningumas yra susijęs su stearino rūgšties paklausa. Tačiau ji laikėsi nuomonės, kad atkūrus vienodas sąlygas Sąjungoje visoms riebalų rūgštims, įskaitant palmitino ir stearino rūgštis, veikiausiai būtų atkurtos ir Sąjungos gamintojų paskatos gaminti daugiau palmitino rūgšties, įskaitant ir pašarams tinkamą palmitino rūgštį. Be to, yra ir kitų palmitino rūgšties tiekimo šaltinių, kaip antai Malaizija. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į bendrovės „Cailà & Parés“ pateiktą informaciją apie jos gamybos pajėgumus, kurie yra didesni už importo iš Indonezijos apimtį ir taip pat didesni už bendrovės „AAK“ paklausą, Komisija atmetė prašymą neįtraukti palmitino rūgšties.

| (119) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ ir „AAK“ pakartojo savo prašymą iš produkto apibrėžtosios srities išbraukti palmitino rūgštį. Abi bendrovės abejojo „Cailà & Parés“ pajėgumu padidinti palmitino rūgšties gamybą nustačius antidempingo priemones. Konkrečiai kalbant, bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė, kad tai yra spekuliacinis teiginys, neparemtas jokiais įrodymais. „AAK“ pakartojo, kad palmitino rūgšties gamyba buvo susieta su grynos stearino rūgšties gamyba ir kad Sąjungoje nėra šios rūgšties rinkos, nes pagrindinė grynos stearino rūgšties naudojimo paskirtis yra AKD (alkilketeno-dimero) vaško, kuris Sąjungoje nebegaminamas, gamyba. |
| --- | --- |

(119)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ ir „AAK“ pakartojo savo prašymą iš produkto apibrėžtosios srities išbraukti palmitino rūgštį. Abi bendrovės abejojo „Cailà & Parés“ pajėgumu padidinti palmitino rūgšties gamybą nustačius antidempingo priemones. Konkrečiai kalbant, bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė, kad tai yra spekuliacinis teiginys, neparemtas jokiais įrodymais. „AAK“ pakartojo, kad palmitino rūgšties gamyba buvo susieta su grynos stearino rūgšties gamyba ir kad Sąjungoje nėra šios rūgšties rinkos, nes pagrindinė grynos stearino rūgšties naudojimo paskirtis yra AKD (alkilketeno-dimero) vaško, kuris Sąjungoje nebegaminamas, gamyba.

| (120) | Komisija nepritarė šiems argumentams nei dėl techninių pajėgumų, nei dėl paskatų gaminti palmitino rūgštį. Kalbant apie techninius pajėgumus, Komisija per tikrinamąjį vizitą „Cailà & Parés“ patalpose patvirtino, kad bendri bendrovės pajėgumai riebalų rūgščių gamybai buvo gerokai didesni nei jos nurodyti palmitino rūgšties gamybos pajėgumai (įskaitant atitinkamus bendrus arba šalutinius produktus) ir nenustatė jokių akivaizdžių kliūčių, kurios galėtų būti būdingos didesnei palmitino rūgšties gamybai. Kalbant apie paskatas, kaip nurodyta 118 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą patvirtinta, kad palmitino rūgšties gamyba yra susijusi su stearino rūgšties gamyba. Tačiau, priešingai, nei teigė „AAK“, pastaroji neapsiriboja gryna stearino rūgštimi. Visų pirma „Cailà & Parés“ atveju palmitino rūgšties gamybos šalutiniai produktai yra kitų rūšių stearino rūgštis, kuri Sąjungoje parduodama dideliais kiekiais. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad nustačius priemones riebalų rūgštims, įskaitant palmitino rūgštis ir stearino rūgštis, taip pat veikiausiai būtų atkurtos paskatos gaminti palmitino rūgštį Sąjungoje. |
| --- | --- |

(120)

Komisija nepritarė šiems argumentams nei dėl techninių pajėgumų, nei dėl paskatų gaminti palmitino rūgštį. Kalbant apie techninius pajėgumus, Komisija per tikrinamąjį vizitą „Cailà & Parés“ patalpose patvirtino, kad bendri bendrovės pajėgumai riebalų rūgščių gamybai buvo gerokai didesni nei jos nurodyti palmitino rūgšties gamybos pajėgumai (įskaitant atitinkamus bendrus arba šalutinius produktus) ir nenustatė jokių akivaizdžių kliūčių, kurios galėtų būti būdingos didesnei palmitino rūgšties gamybai. Kalbant apie paskatas, kaip nurodyta 118 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą patvirtinta, kad palmitino rūgšties gamyba yra susijusi su stearino rūgšties gamyba. Tačiau, priešingai, nei teigė „AAK“, pastaroji neapsiriboja gryna stearino rūgštimi. Visų pirma „Cailà & Parés“ atveju palmitino rūgšties gamybos šalutiniai produktai yra kitų rūšių stearino rūgštis, kuri Sąjungoje parduodama dideliais kiekiais. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad nustačius priemones riebalų rūgštims, įskaitant palmitino rūgštis ir stearino rūgštis, taip pat veikiausiai būtų atkurtos paskatos gaminti palmitino rūgštį Sąjungoje.

| (121) | Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat teigė, kad palmitino rūgštis nebuvo įtraukta į skundą, nes skunde buvo kalbama apie žmonėms, o ne gyvūnams vartoti skirtas riebalų rūgštis. Be to, bendrovių grupės „Musim Mas“ teigimu, Sąjungoje pagaminta palmitino rūgštis nebuvo tinkama naudoti gyvūnų pašarams, nes jai pagaminti naudoti taukai, todėl ji negalėjo atitikti tam tikrų reikalavimų, pavyzdžiui, košerinių ir chalalinių produktų reikalavimų. Bendrovių grupė „Musim Mas“ padarė išvadą, kad Komisija atmetė prašymą neįtraukti produkto vien todėl, kad palmitino rūgšties tiekimą galima perkelti į Malaiziją. |
| --- | --- |

(121)

Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat teigė, kad palmitino rūgštis nebuvo įtraukta į skundą, nes skunde buvo kalbama apie žmonėms, o ne gyvūnams vartoti skirtas riebalų rūgštis. Be to, bendrovių grupės „Musim Mas“ teigimu, Sąjungoje pagaminta palmitino rūgštis nebuvo tinkama naudoti gyvūnų pašarams, nes jai pagaminti naudoti taukai, todėl ji negalėjo atitikti tam tikrų reikalavimų, pavyzdžiui, košerinių ir chalalinių produktų reikalavimų. Bendrovių grupė „Musim Mas“ padarė išvadą, kad Komisija atmetė prašymą neįtraukti produkto vien todėl, kad palmitino rūgšties tiekimą galima perkelti į Malaiziją.

| (122) | Komisija šių argumentų nepriėmė. Be „maisto“, skunde aiškiai minimas „pašaras“ (26), kaip produktų, patenkančių į taikymo sritį, paskirtis. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai palmitino rūgšties gamybai naudoja augalinį aliejų, įskaitant alyvpalmių aliejų. Galiausiai Komisija pažymi, kad, kaip nurodyta pirmiau, užuot rėmusis vien tik kitais ne Sąjungos gamintojais, ji taip pat įvertino Sąjungos pramonės gebėjimą ir paskatas didinti palmitino rūgšties gamybą. |
| --- | --- |

(122)

Komisija šių argumentų nepriėmė. Be „maisto“, skunde aiškiai minimas „pašaras“ (26), kaip produktų, patenkančių į taikymo sritį, paskirtis. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai palmitino rūgšties gamybai naudoja augalinį aliejų, įskaitant alyvpalmių aliejų. Galiausiai Komisija pažymi, kad, kaip nurodyta pirmiau, užuot rėmusis vien tik kitais ne Sąjungos gamintojais, ji taip pat įvertino Sąjungos pramonės gebėjimą ir paskatas didinti palmitino rūgšties gamybą.

26

| (123) | Bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad dėl to, jog kokosų aliejui netaikomas eksporto muitas arba eksporto mokestis, į skundą neturėtų būti įtraukta iš kokosų aliejaus gaminama riebalų rūgštis. |
| --- | --- |

(123)

Bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad dėl to, jog kokosų aliejui netaikomas eksporto muitas arba eksporto mokestis, į skundą neturėtų būti įtraukta iš kokosų aliejaus gaminama riebalų rūgštis.

| (124) | Komisija pažymi, kad nors skunde teigiama, kad dėl eksporto muito ir eksporto mokesčio esama NAA ir NASA rinkos iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje, skundas ir tyrimas apima visų rūšių riebalų rūgštis, kurioms taikoma produkto apibrėžtis, o ne tik iš NAA ir NASA gaminamas riebalų rūgštis. Bet kuriuo atveju atlikus tyrimą nenustatyta, kad iš Indonezijos į ES būtų eksportuojamos riebalų rūgštys, gaminamos tik iš kokosų aliejaus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(124)

Komisija pažymi, kad nors skunde teigiama, kad dėl eksporto muito ir eksporto mokesčio esama NAA ir NASA rinkos iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje, skundas ir tyrimas apima visų rūšių riebalų rūgštis, kurioms taikoma produkto apibrėžtis, o ne tik iš NAA ir NASA gaminamas riebalų rūgštis. Bet kuriuo atveju atlikus tyrimą nenustatyta, kad iš Indonezijos į ES būtų eksportuojamos riebalų rūgštys, gaminamos tik iš kokosų aliejaus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (125) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „NYCO“ paprašė Komisijos į produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti C8–C10 riebalų rūgščių. Šiuo atžvilgiu „NYCO“ nurodė, kad C8–C10 riebalų rūgštys yra labai specifinė Sąjungoje ribotais kiekiais gaminamos riebalų rūgšties forma. Ši riebalų rūgštis taip pat importuota iš Indonezijos ir Malaizijos. „NYCO“ teigė, kad nuo 2021 m. rugsėjo mėn. pasaulinėje rinkoje trūko C8–C10 riebalų rūgšties, todėl šios riebalų rūgšties kainos labai padidėjo. „NYCO“ teigė, kad antidempingo muitų nustatymas šiam produktui turėtų labai neigiamą poveikį jo konkurencingumui ir pelningumui pasaulyje, ir paprašė Komisijos neįtraukti šios riebalų rūgšties į produkto apibrėžtąją sritį. |
| --- | --- |

(125)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „NYCO“ paprašė Komisijos į produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti C8–C10 riebalų rūgščių. Šiuo atžvilgiu „NYCO“ nurodė, kad C8–C10 riebalų rūgštys yra labai specifinė Sąjungoje ribotais kiekiais gaminamos riebalų rūgšties forma. Ši riebalų rūgštis taip pat importuota iš Indonezijos ir Malaizijos. „NYCO“ teigė, kad nuo 2021 m. rugsėjo mėn. pasaulinėje rinkoje trūko C8–C10 riebalų rūgšties, todėl šios riebalų rūgšties kainos labai padidėjo. „NYCO“ teigė, kad antidempingo muitų nustatymas šiam produktui turėtų labai neigiamą poveikį jo konkurencingumui ir pelningumui pasaulyje, ir paprašė Komisijos neįtraukti šios riebalų rūgšties į produkto apibrėžtąją sritį.

| (126) | Komisija pažymėjo, kad pastabos dėl produkto apibrėžtosios srities turėjo būti pateiktos ankstyvaisiais tyrimo etapais, kad būtų pakankamai laiko įvertinti jų privalumus ir suteikti galimybę kitoms suinteresuotosioms šalims į jas atsakyti. Be to, „NYCO“ nepateikė jokių pagrindinių fizinių, cheminių ir techninių savybių, dėl kurių šios rūšies riebalų rūgštis galėtų skirtis nuo kitų į tyrimą įtrauktų riebalų rūgščių rūšių. Esminiai prašymo aspektai, visų pirma susiję su Sąjungos interesais, nagrinėjami 470 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į šias aplinkybes tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(126)

Komisija pažymėjo, kad pastabos dėl produkto apibrėžtosios srities turėjo būti pateiktos ankstyvaisiais tyrimo etapais, kad būtų pakankamai laiko įvertinti jų privalumus ir suteikti galimybę kitoms suinteresuotosioms šalims į jas atsakyti. Be to, „NYCO“ nepateikė jokių pagrindinių fizinių, cheminių ir techninių savybių, dėl kurių šios rūšies riebalų rūgštis galėtų skirtis nuo kitų į tyrimą įtrauktų riebalų rūgščių rūšių. Esminiai prašymo aspektai, visų pirma susiję su Sąjungos interesais, nagrinėjami 470 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į šias aplinkybes tvirtinimas buvo atmestas.

| (127) | Po galutinio faktų atskleidimo pateiktose pastabose „Wilmar“ nurodė, kad produktas, kuriam taikomos priemonės, turėtų aiškiai neapimti produktų, kuriems taikomi į importo skaičiavimus neįtraukti TARIC kodai. |
| --- | --- |

(127)

Po galutinio faktų atskleidimo pateiktose pastabose „Wilmar“ nurodė, kad produktas, kuriam taikomos priemonės, turėtų aiškiai neapimti produktų, kuriems taikomi į importo skaičiavimus neįtraukti TARIC kodai.

| (128) | Komisija patvirtino, kad pirmiau pateiktas nagrinėjamojo produkto aprašymas yra suderinamas su importo apskaičiavimu. Produktui apibūdinti naudojami TARIC kodai pateikiami tik kaip informacija. |
| --- | --- |

(128)

Komisija patvirtino, kad pirmiau pateiktas nagrinėjamojo produkto aprašymas yra suderinamas su importo apskaičiavimu. Produktui apibūdinti naudojami TARIC kodai pateikiami tik kaip informacija.

3.   DEMPINGAS

DEMPINGAS

3.1.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (129) | Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“. |
| --- | --- |

(129)

Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“.

| (130) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(130)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

| (131) | Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į abiejų eksportuojančių gamintojų eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis. |
| --- | --- |

(131)

Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į abiejų eksportuojančių gamintojų eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis.

| (132) | Tuomet Komisija išnagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduotas kiekvienos rūšies, kuri buvo tokia pati arba panaši į eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšį, produkto kiekis buvo tipiškas. Komisija nustatė, kad tam tikrų rūšių produktų pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas abiejų atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju. |
| --- | --- |

(132)

Tuomet Komisija išnagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduotas kiekvienos rūšies, kuri buvo tokia pati arba panaši į eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšį, produkto kiekis buvo tipiškas. Komisija nustatė, kad tam tikrų rūšių produktų pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas abiejų atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju.

| (133) | Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(133)

Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (134) | Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar tas pardavimas buvo pelningas, jeigu:






  a) | tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % bendros tos rūšies produkto pardavimo apimties ir |
| --- | --- | --- |

(134)

Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar tas pardavimas buvo pelningas, jeigu:

a)

tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % bendros tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

| b) | tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

b)

tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

| (135) | Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina. |
| --- | --- |

(135)

Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina.

| (136) | Normalioji vertė yra kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, faktinė vidaus rinkos kaina, jeigu:






  a) | tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % bendros šios rūšies produkto pardavimo apimties arba |
| --- | --- | --- |

(136)

Normalioji vertė yra kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, faktinė vidaus rinkos kaina, jeigu:

a)

tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % bendros šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

| b) | šios rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

šios rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

| (137) | Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad pelningo pardavimo dalis sudarė ne mažiau kaip 80 % kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Atitinkamai, tų rūšių produkto normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip svertinis viso pardavimo vidaus rinkoje TL kainų vidurkis. |
| --- | --- |

(137)

Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad pelningo pardavimo dalis sudarė ne mažiau kaip 80 % kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Atitinkamai, tų rūšių produkto normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip svertinis viso pardavimo vidaus rinkoje TL kainų vidurkis.

| (138) | Tam tikrų rūšių produktų, į kuriuos panašaus produkto įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo parduota arba buvo parduota nepakankamai, arba kai tam tikros rūšies produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis, išskyrus atvejus, kai buvo nuspręsta, kad tikslingiau naudoti pakankamai panašios rūšies vidaus rinkoje parduodamo produkto kainą, kurią būtų galima pakoreguoti atsižvelgiant į fizinių savybių skirtumus, siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą su atitinkama eksporto kaina, kaip nurodyta 145 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(138)

Tam tikrų rūšių produktų, į kuriuos panašaus produkto įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo parduota arba buvo parduota nepakankamai, arba kai tam tikros rūšies produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis, išskyrus atvejus, kai buvo nuspręsta, kad tikslingiau naudoti pakankamai panašios rūšies vidaus rinkoje parduodamo produkto kainą, kurią būtų galima pakoreguoti atsižvelgiant į fizinių savybių skirtumus, siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą su atitinkama eksporto kaina, kaip nurodyta 145 konstatuojamojoje dalyje.

| (139) | Tam tikrų rūšių produktų normalioji vertė apskaičiuota prie atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu pridėjus:






  a) | vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai patyrė TL įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodami panašų produktą, ir |
| --- | --- | --- |

(139)

Tam tikrų rūšių produktų normalioji vertė apskaičiuota prie atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu pridėjus:

a)

vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai patyrė TL įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodami panašų produktą, ir

| b) | vidutinį svertinį pelną, kurį atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai uždirbo TL įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodami panašų produktą. |
| --- | --- |

b)

vidutinį svertinį pelną, kurį atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai uždirbo TL įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodami panašų produktą.

| (140) | Kai tipiškas tam tikrų rūšių produktų kiekis vidaus rinkoje nebuvo parduotas, pridėtos tų rūšių produktų vidutinės PBA išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis uždirbtas vidaus rinkos sandorių pelnas. Kai tam tikrų rūšių produktų vidaus rinkoje visiškai nebuvo parduota, pridėtos vidutinės svertinės PBA išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis uždirbtas visų vidaus rinkos sandorių pelnas. |
| --- | --- |

(140)

Kai tipiškas tam tikrų rūšių produktų kiekis vidaus rinkoje nebuvo parduotas, pridėtos tų rūšių produktų vidutinės PBA išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis uždirbtas vidaus rinkos sandorių pelnas. Kai tam tikrų rūšių produktų vidaus rinkoje visiškai nebuvo parduota, pridėtos vidutinės svertinės PBA išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis uždirbtas visų vidaus rinkos sandorių pelnas.

3.2.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (141) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo per susijusias bendroves, veikiančias kaip Sąjungos importuotojai. |
| --- | --- |

(141)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo per susijusias bendroves, veikiančias kaip Sąjungos importuotojai.

| (142) | Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas išlaidas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir į gautą pelną. |
| --- | --- |

(142)

Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas išlaidas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir į gautą pelną.

| (143) | Kalbant apie pelno dydį, kadangi nė vienas nesusijęs importuotojas nebendradarbiavo, kaip nurodyta 38 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nusprendė remtis pelno dydžiu, kuris buvo naudojamas ankstesniame tyrime dėl kito panašios pramonės gaminamo ir panašiomis aplinkybėmis importuojamo cheminio produkto, t. y. 6,89 % pelno dydžiu (27), nustatytu neseniai atliktame tyrime dėl PVA. |
| --- | --- |

(143)

Kalbant apie pelno dydį, kadangi nė vienas nesusijęs importuotojas nebendradarbiavo, kaip nurodyta 38 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nusprendė remtis pelno dydžiu, kuris buvo naudojamas ankstesniame tyrime dėl kito panašios pramonės gaminamo ir panašiomis aplinkybėmis importuojamo cheminio produkto, t. y. 6,89 % pelno dydžiu (27), nustatytu neseniai atliktame tyrime dėl PVA.

27

3.3.   Palyginimas

Palyginimas

| (144) | Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(144)

Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (145) | Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koreguojant atsižvelgta į fizinių savybių, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidų, frachto nagrinėjamojoje šalyje, vidaus draudimo, vidaus jūrų frachto, frachto Sąjungoje, kredito išlaidų, banko mokesčių, jūrų frachto, krovinių gabenimo jūra draudimo, pakavimo išlaidų, garantijų ir užtikrinimų išlaidų ir komisinių skirtumus. |
| --- | --- |

(145)

Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koreguojant atsižvelgta į fizinių savybių, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidų, frachto nagrinėjamojoje šalyje, vidaus draudimo, vidaus jūrų frachto, frachto Sąjungoje, kredito išlaidų, banko mokesčių, jūrų frachto, krovinių gabenimo jūra draudimo, pakavimo išlaidų, garantijų ir užtikrinimų išlaidų ir komisinių skirtumus.

| (146) | Pagal 2 straipsnio 10 dalies i punktą buvo atliktas koregavimas atsižvelgiant į pardavimą per susijusias prekybos bendroves. Buvo nustatyta, kad Singapūro ir Jungtinės Karalystės prekiautojų funkcijos buvo panašios į agentų funkcijas. Šie prekiautojai ieškojo klientų, mezgė su jais ryšius, buvo atsakingi už pardavimo procesą, gavo atlygį už savo paslaugas ir prekiavo įvairiomis prekėmis, išskyrus nagrinėjamąjį produktą. Buvo pakoreguotos prekybos bendrovių PBA išlaidos ir 143 konstatuojamojoje dalyje nurodytas pelnas. |
| --- | --- |

(146)

Pagal 2 straipsnio 10 dalies i punktą buvo atliktas koregavimas atsižvelgiant į pardavimą per susijusias prekybos bendroves. Buvo nustatyta, kad Singapūro ir Jungtinės Karalystės prekiautojų funkcijos buvo panašios į agentų funkcijas. Šie prekiautojai ieškojo klientų, mezgė su jais ryšius, buvo atsakingi už pardavimo procesą, gavo atlygį už savo paslaugas ir prekiavo įvairiomis prekėmis, išskyrus nagrinėjamąjį produktą. Buvo pakoreguotos prekybos bendrovių PBA išlaidos ir 143 konstatuojamojoje dalyje nurodytas pelnas.

| (147) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Wilmar“ tvirtino, kad ji su WTPL, savo susijusiu prekiautoju Singapūre, sudarė vieną ekonominį subjektą, todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą atsižvelgiant į WTPL pardavimą neturėtų būti koreguojama. Konfidencialioje savo pateiktos informacijos versijoje „Wilmar“ išsamiau paaiškino savo tvirtinimą. Be to, „Wilmar“ tvirtino, kad net jei „Wilmar“ ir WTPL nesudarė vieno ekonominio vieneto, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punkto taikymo sąlygos nebuvo įvykdytos kai „Wilmar“ parduoda per WETBV ir „Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd“ (toliau – VWFI). „Wilmar“ nurodė, kad būtent WETBV ir VWFI, o ne WTPL ieškojo klientų, užmezgė ryšius su jais, prisiėmė atsakomybę už pardavimo procesą ir gavo antkainį už savo paslaugas. „Wilmar“ nurodė pardavimo sutartis, pirkimo užsakymus, sąskaitas faktūras, konosamentus, įforminimo dokumentus, įforminimo patvirtinimus ir banko išrašus, kurie visi skirti WETBV ir VWFI, o ne WTPL. Taigi WETBV ir VWFI parduodant nesusijusioms šalims ES WTPL nedalyvavo ir todėl nevykdė jokių funkcijų, panašių į agento funkcijas. Todėl neturėtų būti koreguojama dėl WTPL PBA išlaidų ir pelno už „Wilmar“ pardavimus ES per WETBV ir VWFI. „Wilmar“ taip pat nurodė antidempingo tyrimą dėl importuojamų Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato mišinių (28). Tame tyrime Rusijos eksportuotojas tiriamąjį produktą pirmiausia pardavė susijusiam prekiautojui Šveicarijoje, kuris vėliau jį perpardavė susijusiam importuotojui ES, o Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį pakoregavo pardavimo kainas nesusijusiam pirkėjui ES tik dėl susijusio importuotojo ES PBA išlaidų ir pelno, bet ne dėl susijusio prekiautojo Šveicarijoje pelno. Po papildomo faktų atskleidimo pateiktose pastabose „Wilmar“ tvirtino, kad Komisija, apskaičiuodama „P.T. Musim Mas“ eksporto kainą ir remdamasi nediskriminavimo principu, naudojo Biodiesel tyrime taikytą metodiką (nurodyta 163 konstatuojamojoje dalyje), todėl WINA atveju Komisija taip pat turėtų naudoti Biodiesel tyrime taikytą metodiką ir visų pirma apskaičiuoti eksporto kainą neatskaičius WTPL PBA ir pelno. |
| --- | --- |

(147)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Wilmar“ tvirtino, kad ji su WTPL, savo susijusiu prekiautoju Singapūre, sudarė vieną ekonominį subjektą, todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą atsižvelgiant į WTPL pardavimą neturėtų būti koreguojama. Konfidencialioje savo pateiktos informacijos versijoje „Wilmar“ išsamiau paaiškino savo tvirtinimą. Be to, „Wilmar“ tvirtino, kad net jei „Wilmar“ ir WTPL nesudarė vieno ekonominio vieneto, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punkto taikymo sąlygos nebuvo įvykdytos kai „Wilmar“ parduoda per WETBV ir „Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd“ (toliau – VWFI). „Wilmar“ nurodė, kad būtent WETBV ir VWFI, o ne WTPL ieškojo klientų, užmezgė ryšius su jais, prisiėmė atsakomybę už pardavimo procesą ir gavo antkainį už savo paslaugas. „Wilmar“ nurodė pardavimo sutartis, pirkimo užsakymus, sąskaitas faktūras, konosamentus, įforminimo dokumentus, įforminimo patvirtinimus ir banko išrašus, kurie visi skirti WETBV ir VWFI, o ne WTPL. Taigi WETBV ir VWFI parduodant nesusijusioms šalims ES WTPL nedalyvavo ir todėl nevykdė jokių funkcijų, panašių į agento funkcijas. Todėl neturėtų būti koreguojama dėl WTPL PBA išlaidų ir pelno už „Wilmar“ pardavimus ES per WETBV ir VWFI. „Wilmar“ taip pat nurodė antidempingo tyrimą dėl importuojamų Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato mišinių (28). Tame tyrime Rusijos eksportuotojas tiriamąjį produktą pirmiausia pardavė susijusiam prekiautojui Šveicarijoje, kuris vėliau jį perpardavė susijusiam importuotojui ES, o Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį pakoregavo pardavimo kainas nesusijusiam pirkėjui ES tik dėl susijusio importuotojo ES PBA išlaidų ir pelno, bet ne dėl susijusio prekiautojo Šveicarijoje pelno. Po papildomo faktų atskleidimo pateiktose pastabose „Wilmar“ tvirtino, kad Komisija, apskaičiuodama „P.T. Musim Mas“ eksporto kainą ir remdamasi nediskriminavimo principu, naudojo Biodiesel tyrime taikytą metodiką (nurodyta 163 konstatuojamojoje dalyje), todėl WINA atveju Komisija taip pat turėtų naudoti Biodiesel tyrime taikytą metodiką ir visų pirma apskaičiuoti eksporto kainą neatskaičius WTPL PBA ir pelno.

28

Biodiesel

Biodiesel

| (148) | Komisija atidžiai peržiūrėjo po galutinio ir papildomų faktų atskleidimų „Wilmar“ pateiktas pastabas ir, remdamasi visais susijusiais veiksniais, laikėsi nuomonės, kad „Wilmar“ pateikti įrodymai pateisina „Wilmar“ ir WTPL laikymą vienu ūkio subjektu. |
| --- | --- |

(148)

Komisija atidžiai peržiūrėjo po galutinio ir papildomų faktų atskleidimų „Wilmar“ pateiktas pastabas ir, remdamasi visais susijusiais veiksniais, laikėsi nuomonės, kad „Wilmar“ pateikti įrodymai pateisina „Wilmar“ ir WTPL laikymą vienu ūkio subjektu.

| (149) | Be to, „Wilmar“ nesutiko su 143 konstatuojamojoje dalyje nurodyto 6,89 % pelno dydžio naudojimu ir teigė, kad jis yra pasenęs, neatspindėjo pastarojo meto rinkos pokyčių, kaip antai didelių žaliavų kainų ir transporto išlaidų svyravimų, ir nebuvo taikytinas nagrinėjamajam produktui. |
| --- | --- |

(149)

Be to, „Wilmar“ nesutiko su 143 konstatuojamojoje dalyje nurodyto 6,89 % pelno dydžio naudojimu ir teigė, kad jis yra pasenęs, neatspindėjo pastarojo meto rinkos pokyčių, kaip antai didelių žaliavų kainų ir transporto išlaidų svyravimų, ir nebuvo taikytinas nagrinėjamajam produktui.

| (150) | Kaip paaiškinta 38 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas nesusijęs importuotojas. Todėl, kadangi byloje nėra jokių alternatyvių duomenų, kuriuos būtų galima naudoti, Komisija nusprendė naudoti pelno dydį, nustatytą per neseniai atliktą PVA tyrimą. Šis pelno dydis yra objektyviausias turimas pagrindas, norint tinkamai įvertinti eksporto kainą rinkos sąlygomis, taigi ir pagrįstą eksporto kainą, remiantis išsamiais panašaus produkto pardavimo duomenimis. Komisija pažymėjo, kad „Wilmar“ nepasiūlė kitų alternatyvų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(150)

Kaip paaiškinta 38 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas nesusijęs importuotojas. Todėl, kadangi byloje nėra jokių alternatyvių duomenų, kuriuos būtų galima naudoti, Komisija nusprendė naudoti pelno dydį, nustatytą per neseniai atliktą PVA tyrimą. Šis pelno dydis yra objektyviausias turimas pagrindas, norint tinkamai įvertinti eksporto kainą rinkos sąlygomis, taigi ir pagrįstą eksporto kainą, remiantis išsamiais panašaus produkto pardavimo duomenimis. Komisija pažymėjo, kad „Wilmar“ nepasiūlė kitų alternatyvų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (151) | „Wilmar“ taip pat teigė, kad atliekant PVA tyrimą nustatytas pelno dydis buvo susijęs su nesusijusiu importuotoju Sąjungoje, todėl teigė, kad šiuo atveju jis netaikytinas koreguojant prekiautojo trečiojoje šalyje, kurio veikla skiriasi nuo Sąjungos importuotojo veiklos, pelną. |
| --- | --- |

(151)

„Wilmar“ taip pat teigė, kad atliekant PVA tyrimą nustatytas pelno dydis buvo susijęs su nesusijusiu importuotoju Sąjungoje, todėl teigė, kad šiuo atveju jis netaikytinas koreguojant prekiautojo trečiojoje šalyje, kurio veikla skiriasi nuo Sąjungos importuotojo veiklos, pelną.

| (152) | Komisija paprastai naudoja nesusijusio importuotojo Sąjungoje pelną kaip prekiautojo trečiojoje šalyje pelno pakaitinį rodiklį, jei byloje nėra jokių alternatyvių duomenų, kuriuos būtų galima naudoti. Komisija pažymėjo, kad „Wilmar“ nepasiūlė kitų alternatyvų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(152)

Komisija paprastai naudoja nesusijusio importuotojo Sąjungoje pelną kaip prekiautojo trečiojoje šalyje pelno pakaitinį rodiklį, jei byloje nėra jokių alternatyvių duomenų, kuriuos būtų galima naudoti. Komisija pažymėjo, kad „Wilmar“ nepasiūlė kitų alternatyvų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (153) | Dėl normaliosios vertės nustatymo pagal PKN (gaminio kontrolės numerį) produktams, kurių pardavimas nebuvo laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis dėl kainos, „Wilmar“ tvirtino, kad Komisija turėjo apskaičiuoti pelno dydį remdamasi visu pardavimu vidaus rinkoje, įskaitant pardavimą pagal produktų, kurių normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti, PKN. „Wilmar“ teigimu, kadangi bendrai vertinant visus PKN pelningas pardavimas vidaus rinkoje sudaro daugiau kaip 80 % viso pardavimo vidaus rinkoje, visas pardavimas vidaus rinkoje turi būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(153)

Dėl normaliosios vertės nustatymo pagal PKN (gaminio kontrolės numerį) produktams, kurių pardavimas nebuvo laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis dėl kainos, „Wilmar“ tvirtino, kad Komisija turėjo apskaičiuoti pelno dydį remdamasi visu pardavimu vidaus rinkoje, įskaitant pardavimą pagal produktų, kurių normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti, PKN. „Wilmar“ teigimu, kadangi bendrai vertinant visus PKN pelningas pardavimas vidaus rinkoje sudaro daugiau kaip 80 % viso pardavimo vidaus rinkoje, visas pardavimas vidaus rinkoje turi būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.

| (154) | Komisija pažymėjo, kad „Wilmar“ argumentas iš esmės yra prieštaringas ir bet kuriuo atveju painioja dvi pagrindinio reglamento nuostatas. Pirma, dėl esminio prieštaravimo pažymėtina, kad „Wilmar“ argumente neatsižvelgiama į tai, kad įprastų prekybos sąlygų testas atliekamas kiekvieno PKN lygmeniu. Pagal kiekvieną PKN siekiama nustatyti, ar atitinkamas pardavimas vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis, palyginti su atitinkamomis sąnaudomis. Nagrinėjamu atveju reikėjo apskaičiuoti to PKN normaliąją vertę dėl to, kad pardavimas pagal tą PKN nebuvo laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Nors „Wilmar“ neginčija šios išvados, padarytos remiantis 2 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa, ji teigia, kad apskaičiuojant pelno dydį įprastomis prekybos sąlygomis pagal 2 straipsnio 6 dalį vis dėlto turėtų būti remiamasi tuo pačiu pardavimu. Komisija su tuo nesutiko. Pardavimas, kuris buvo teisėtai laikomas nevykdytu įprastomis prekybos sąlygomis ir todėl negalėjo būti įtrauktas į normaliosios vertės nustatymą (kurio „Wilmar“ neginčija), vėliau negali būti naudojamas pelno dydžiui įprastomis prekybos sąlygomis apskaičiuoti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(154)

Komisija pažymėjo, kad „Wilmar“ argumentas iš esmės yra prieštaringas ir bet kuriuo atveju painioja dvi pagrindinio reglamento nuostatas. Pirma, dėl esminio prieštaravimo pažymėtina, kad „Wilmar“ argumente neatsižvelgiama į tai, kad įprastų prekybos sąlygų testas atliekamas kiekvieno PKN lygmeniu. Pagal kiekvieną PKN siekiama nustatyti, ar atitinkamas pardavimas vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis, palyginti su atitinkamomis sąnaudomis. Nagrinėjamu atveju reikėjo apskaičiuoti to PKN normaliąją vertę dėl to, kad pardavimas pagal tą PKN nebuvo laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Nors „Wilmar“ neginčija šios išvados, padarytos remiantis 2 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa, ji teigia, kad apskaičiuojant pelno dydį įprastomis prekybos sąlygomis pagal 2 straipsnio 6 dalį vis dėlto turėtų būti remiamasi tuo pačiu pardavimu. Komisija su tuo nesutiko. Pardavimas, kuris buvo teisėtai laikomas nevykdytu įprastomis prekybos sąlygomis ir todėl negalėjo būti įtrauktas į normaliosios vertės nustatymą (kurio „Wilmar“ neginčija), vėliau negali būti naudojamas pelno dydžiui įprastomis prekybos sąlygomis apskaičiuoti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (155) | „Wilmar“ taip pat teigė, kad apskaičiuodama normaliąją vertę Komisija turėjo naudoti eksporto gamybos sąnaudų duomenis (EUCOP, o ne DMCOP lentelė). Šiuo atžvilgiu „Wilmar“ nurodė sprendimą sujungtose bylose C-273/85 ir C-107/86, (29) kurio 16 punkte nurodyta, kad „normalioji vertė apskaičiuojama siekiant nustatyti produkto pardavimo kainą, kokia būtų, jei šis produktas būtų parduodamas jo kilmės šalyje arba eksportuojančioje šalyje“. |
| --- | --- |

(155)

„Wilmar“ taip pat teigė, kad apskaičiuodama normaliąją vertę Komisija turėjo naudoti eksporto gamybos sąnaudų duomenis (EUCOP, o ne DMCOP lentelė). Šiuo atžvilgiu „Wilmar“ nurodė sprendimą sujungtose bylose C-273/85 ir C-107/86, (29) kurio 16 punkte nurodyta, kad „normalioji vertė apskaičiuojama siekiant nustatyti produkto pardavimo kainą, kokia būtų, jei šis produktas būtų parduodamas jo kilmės šalyje arba eksportuojančioje šalyje“.

29

normalioji vertė apskaičiuojama siekiant nustatyti produkto pardavimo kainą, kokia būtų, jei šis produktas būtų parduodamas jo kilmės šalyje arba eksportuojančioje šalyje

| (156) | Komisija pažymėjo, kad tame pačiame sprendimo punkte nurodyta, jog „todėl reikia atsižvelgti būtent į pardavimo vidaus rinkoje išlaidas“, taigi ir į gamybos sąnaudas vidaus rinkoje. Be to, primenama, kad normalioji vertė yra kaina, kurią įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje šalyje, todėl apskaičiuodama normaliąją vertę Komisija turi naudoti vidaus rinkoje parduodamo, o ne eksportuojamo produkto gamybos sąnaudas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(156)

Komisija pažymėjo, kad tame pačiame sprendimo punkte nurodyta, jog „todėl reikia atsižvelgti būtent į pardavimo vidaus rinkoje išlaidas“, taigi ir į gamybos sąnaudas vidaus rinkoje. Be to, primenama, kad normalioji vertė yra kaina, kurią įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje šalyje, todėl apskaičiuodama normaliąją vertę Komisija turi naudoti vidaus rinkoje parduodamo, o ne eksportuojamo produkto gamybos sąnaudas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

todėl reikia atsižvelgti būtent į pardavimo vidaus rinkoje išlaidas

| (157) | „Wilmar“ taip pat teigė, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą neturėtų būti atsižvelgiama į susijusį jos importuotojo pardavimą Sąjungoje, ir teigė, kad pagal įprastą Komisijos praktiką apskaičiuojant dempingo skirtumą neatsižvelgiama į pardavimą susijusioms šalims uždarajam naudojimui, nes tokiais atvejais neįmanoma nustatyti eksporto kainos remiantis kaina, už kurią importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. |
| --- | --- |

(157)

„Wilmar“ taip pat teigė, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą neturėtų būti atsižvelgiama į susijusį jos importuotojo pardavimą Sąjungoje, ir teigė, kad pagal įprastą Komisijos praktiką apskaičiuojant dempingo skirtumą neatsižvelgiama į pardavimą susijusioms šalims uždarajam naudojimui, nes tokiais atvejais neįmanoma nustatyti eksporto kainos remiantis kaina, už kurią importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.

| (158) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Komisija tokios praktikos neturi. Iš tiesų, remiantis Apeliacinio komiteto atitikties ataskaita byloje EC – Fasteners (DS397 (30)), dempingo skaičiavimai turi apimti 100 % eksporto sandorių. Be to, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje, jei produktai nėra perparduodami nepriklausomam pirkėjui, kaina gali būti nustatyta bet kuriuo pagrįstu pagrindu. Todėl, atsižvelgdama į tai, kad šio pardavimo apimtis sudaro apie 1 % viso eksporto į Sąjungą, ir į tai, kad susijusi kaina yra šiek tiek mažesnė už nesusijusią kainą, Komisija patikslino eksporto kainos skaičiavimą naudodama kainą nesusijusiems pirkėjams kaip tos pačios rūšies produkto kainos susijusiems pirkėjams pakaitinį rodiklį. |
| --- | --- |

(158)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Komisija tokios praktikos neturi. Iš tiesų, remiantis Apeliacinio komiteto atitikties ataskaita byloje EC – Fasteners (DS397 (30)), dempingo skaičiavimai turi apimti 100 % eksporto sandorių. Be to, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje, jei produktai nėra perparduodami nepriklausomam pirkėjui, kaina gali būti nustatyta bet kuriuo pagrįstu pagrindu. Todėl, atsižvelgdama į tai, kad šio pardavimo apimtis sudaro apie 1 % viso eksporto į Sąjungą, ir į tai, kad susijusi kaina yra šiek tiek mažesnė už nesusijusią kainą, Komisija patikslino eksporto kainos skaičiavimą naudodama kainą nesusijusiems pirkėjams kaip tos pačios rūšies produkto kainos susijusiems pirkėjams pakaitinį rodiklį.

EC – Fasteners

30

| (159) | Wilmar“ taip pat teigė, kad jos susijusio importuotojo Sąjungoje PBA išlaidos turėtų būti nustatomos be finansinių sąnaudų. Konfidencialioje savo pateiktos informacijos versijoje „Wilmar“ išsamiau paaiškino šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(159)

Wilmar“ taip pat teigė, kad jos susijusio importuotojo Sąjungoje PBA išlaidos turėtų būti nustatomos be finansinių sąnaudų. Konfidencialioje savo pateiktos informacijos versijoje „Wilmar“ išsamiau paaiškino šį tvirtinimą.

| (160) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Išsamesnė informacija apie Komisijos vertinimą pateikta „Wilmar“ konkrečiame faktų atskleidime, nes jame pateikiama konfidenciali verslo informacija. |
| --- | --- |

(160)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Išsamesnė informacija apie Komisijos vertinimą pateikta „Wilmar“ konkrečiame faktų atskleidime, nes jame pateikiama konfidenciali verslo informacija.

| (161) | „Wilmar“ taip pat teigė, kad Komisija du kartus išskaičiavo tam tikras WETBV išlaidas – vieną kartą kaip korekciją apskaičiuodama eksporto kainą, o vėliau – įtraukdama jas į PBA išlaidas. Konfidencialioje savo pateiktos informacijos versijoje „Wilmar“ išsamiau paaiškino šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(161)

„Wilmar“ taip pat teigė, kad Komisija du kartus išskaičiavo tam tikras WETBV išlaidas – vieną kartą kaip korekciją apskaičiuodama eksporto kainą, o vėliau – įtraukdama jas į PBA išlaidas. Konfidencialioje savo pateiktos informacijos versijoje „Wilmar“ išsamiau paaiškino šį tvirtinimą.

| (162) | Nustatyta, kad šis tvirtinimas yra pagrįstas, todėl Komisija sutiko atitinkamai patikslinti eksporto kainos apskaičiavimą. |
| --- | --- |

(162)

Nustatyta, kad šis tvirtinimas yra pagrįstas, todėl Komisija sutiko atitinkamai patikslinti eksporto kainos apskaičiavimą.

| (163) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad atsižvelgiant į tai, jog Komisija 388–400 konstatuojamosiose dalyse padarė išvadą, kad pardavimo vidaus rinkoje gamybos sąnaudos buvo iškraipytos Indonezijos Vyriausybės eksporto muitais ir mokesčiais, nustatytais neapdorotam alyvpalmių aliejui ir neapdorotam alyvpalmių sėklų aliejui, ir didžiausia kaina, tai taip pat reiškia, kad pelno dydis, gautas palyginus pardavimo vidaus rinkoje gamybos sąnaudas su pardavimu vidaus rinkoje, buvo iškraipytas ir negalėjo būti naudojamas kaip pelno dydis apskaičiuojant normaliąją vertę. Šiuo atžvilgiu bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė Biodiesel tyrimą (31), kuriame Komisija nenaudojo faktinio pardavimo vidaus rinkoje pelno. Be to, bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad atlikdama Sąjungos pramonės analizę Komisija naudojo 6 % pelną, o normaliajai vertei apskaičiuoti ji naudojo devynis kartus didesnį pelno dydį. Todėl bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad normaliajai vertei apskaičiuoti Komisija naudojo nepagrįstą pelno dydį. Be to, bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad dėl to iškraipytam pelnui apskaičiuoti Komisija naudojo iškraipytas sąnaudas, todėl buvo iškraipytas dempingo skirtumas, didesnis už žalos skirtumą, todėl Komisija galėjo remtis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalimi, kad ištirtų tas pačias sąnaudas ir padarytų išvadą, kad tos sąnaudos buvo iškraipytos. Todėl bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad apskaičiuodama dempingą Komisija turėtų naudoti neiškraipytą pelno normą, prieš taikydama 7 straipsnio 2a dalį, arba apskritai netaikyti 7 straipsnio 2a dalies. |
| --- | --- |

(163)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad atsižvelgiant į tai, jog Komisija 388–400 konstatuojamosiose dalyse padarė išvadą, kad pardavimo vidaus rinkoje gamybos sąnaudos buvo iškraipytos Indonezijos Vyriausybės eksporto muitais ir mokesčiais, nustatytais neapdorotam alyvpalmių aliejui ir neapdorotam alyvpalmių sėklų aliejui, ir didžiausia kaina, tai taip pat reiškia, kad pelno dydis, gautas palyginus pardavimo vidaus rinkoje gamybos sąnaudas su pardavimu vidaus rinkoje, buvo iškraipytas ir negalėjo būti naudojamas kaip pelno dydis apskaičiuojant normaliąją vertę. Šiuo atžvilgiu bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė Biodiesel tyrimą (31), kuriame Komisija nenaudojo faktinio pardavimo vidaus rinkoje pelno. Be to, bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad atlikdama Sąjungos pramonės analizę Komisija naudojo 6 % pelną, o normaliajai vertei apskaičiuoti ji naudojo devynis kartus didesnį pelno dydį. Todėl bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad normaliajai vertei apskaičiuoti Komisija naudojo nepagrįstą pelno dydį. Be to, bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad dėl to iškraipytam pelnui apskaičiuoti Komisija naudojo iškraipytas sąnaudas, todėl buvo iškraipytas dempingo skirtumas, didesnis už žalos skirtumą, todėl Komisija galėjo remtis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalimi, kad ištirtų tas pačias sąnaudas ir padarytų išvadą, kad tos sąnaudos buvo iškraipytos. Todėl bendrovių grupė „Musim Mas“ teigė, kad apskaičiuodama dempingą Komisija turėtų naudoti neiškraipytą pelno normą, prieš taikydama 7 straipsnio 2a dalį, arba apskritai netaikyti 7 straipsnio 2a dalies.

Biodiesel

31

| (164) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutinka. „Musim Mas“ painioja skirtingas pagrindinio reglamento nuostatas, t. y. 2 straipsnio 1–7 dalis dėl normaliosios vertės nustatymo ir 7 straipsnio 2a dalį dėl priemonių lygio nustatymo. Paprastai Komisija negali neatsižvelgti į faktinį eksportuotojų pardavimo vidaus rinkoje pelną normaliajai vertei šalyje apskaičiuoti, nebent jį būtų galima atmesti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį arba 2 straipsnio 6a dalį. Be to, pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalis neapima normaliosios vertės apskaičiavimo. Pagal 7 straipsnio 2a dalį Komisija gali nustatyti dempingo skirtumo dydžio priemones tais atvejais, kai skundo pateikėjas teigė, kad esama žaliavų rinkos iškraipymų, o tyrimas patvirtina tokius įtarimus. Normalioji vertė apskaičiuojama atskirai nuo šios nuostatos. Todėl Komisija negali nepaisyti pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pelno dydžio. Dėl metodikos, kurią Komisija naudojo atlikdama Biodiesel (liet. biodyzelino) tyrimą, kurį nurodė bendrovių grupė „Musim Mas“, pabrėžiama, kad Bendrasis Teismas atmetė šią metodiką tiek sprendimuose Musim Mas prieš Tarybą, (32)
  Pelita Agung Agrindustri prieš Tarybą, (33)
  Wilmar Bioenergi Indonesia ir Wilmar Nabati Indonesia prieš Tarybą (34), tiek PPO kolegija byloje ES – Biodiesel (Indonesia) (35). Kalbant apie bendrovių grupės „Musim Mas“ nurodytą 6 % pelno dydį, tai yra tikslinis Sąjungos pramonės pelnas, kuris skiriasi nuo eksportuotojų pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pelno dydžio. Tikslinis pelnas yra minimalus pelnas, numatytas pagrindiniame reglamente tikslinei kainai ir žalos skirtumui apskaičiuoti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(164)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutinka. „Musim Mas“ painioja skirtingas pagrindinio reglamento nuostatas, t. y. 2 straipsnio 1–7 dalis dėl normaliosios vertės nustatymo ir 7 straipsnio 2a dalį dėl priemonių lygio nustatymo. Paprastai Komisija negali neatsižvelgti į faktinį eksportuotojų pardavimo vidaus rinkoje pelną normaliajai vertei šalyje apskaičiuoti, nebent jį būtų galima atmesti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį arba 2 straipsnio 6a dalį. Be to, pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalis neapima normaliosios vertės apskaičiavimo. Pagal 7 straipsnio 2a dalį Komisija gali nustatyti dempingo skirtumo dydžio priemones tais atvejais, kai skundo pateikėjas teigė, kad esama žaliavų rinkos iškraipymų, o tyrimas patvirtina tokius įtarimus. Normalioji vertė apskaičiuojama atskirai nuo šios nuostatos. Todėl Komisija negali nepaisyti pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pelno dydžio. Dėl metodikos, kurią Komisija naudojo atlikdama Biodiesel (liet. biodyzelino) tyrimą, kurį nurodė bendrovių grupė „Musim Mas“, pabrėžiama, kad Bendrasis Teismas atmetė šią metodiką tiek sprendimuose Musim Mas prieš Tarybą, (32)
  Pelita Agung Agrindustri prieš Tarybą, (33)
  Wilmar Bioenergi Indonesia ir Wilmar Nabati Indonesia prieš Tarybą (34), tiek PPO kolegija byloje ES – Biodiesel (Indonesia) (35). Kalbant apie bendrovių grupės „Musim Mas“ nurodytą 6 % pelno dydį, tai yra tikslinis Sąjungos pramonės pelnas, kuris skiriasi nuo eksportuotojų pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pelno dydžio. Tikslinis pelnas yra minimalus pelnas, numatytas pagrindiniame reglamente tikslinei kainai ir žalos skirtumui apskaičiuoti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

Biodiesel

Musim Mas prieš Tarybą

32

Pelita Agung Agrindustri prieš Tarybą

33

Wilmar Bioenergi Indonesia ir Wilmar Nabati Indonesia prieš Tarybą

34

ES – Biodiesel (Indonesia)

35

| (165) | Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat nurodė, kad „ICOF Singapore“ veikia kaip „Musim Mas Holdings“ (toliau – MMH) ir jos patronuojamųjų bendrovių prekybos padalinys. MMH yra pagrindinė įvairių subjektų patronuojančioji įmonė. Todėl, bendrovių grupės „Musim Mas“ teigimu, MMH yra konsoliduotas juridinis asmuo, sudarantis vieną ekonominį vienetą. Be to, buvo nurodyta, kad 95 % „Musim Mas“ akcijų priklausė „Musim Mas Resources“, o 99,95 % pastarosios akcijų priklausė MMH. „ICOF Europe“ yra 100 % „ICOF Singapore“ patronuojamoji įmonė. Be to, bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė, kad visos ataskaitos, įskaitant informaciją apie pelną ir nuostolius, buvo konsoliduotos į MMH. Todėl buvo nurodyta, kad kadangi MMH yra vienas ūkio subjektas, apskaičiuojant bendrovių grupės „Musim Mas“ dempingo normą Komisijos naudojamas pelnas turėtų būti apimti visą MMH ir jos patronuojamosios bendrovės pelną, nes „Musim Mas“, „ICOF Singapore“ ir „ICOF Europe“ yra MMH patronuojamosios bendrovės. Todėl Komisija neturėtų atskaityti 6,9 % pelno, gauto iš pardavimo per „ICOF Europe“, nes dėl to pelnas būtų dvigubai koreguojamas – pagal pelną apskaičiuotoje normaliojoje vertėje arba pagal pelną, gautą iš pardavimo vidaus rinkoje. Be to, dėl „ICOF Singapore“ buvo nurodyta, kad Komisija neturėjo atimti hipotetinio 6,9 % pelno ir faktinių „ICOF Singapore“ PBA išlaidų. Šiuo atžvilgiu bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė Biodiesel tyrimą, kuriame Komisija atskaitė „ICOF Singapore“ faktinį biodyzelino antkainį. |
| --- | --- |

(165)

Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat nurodė, kad „ICOF Singapore“ veikia kaip „Musim Mas Holdings“ (toliau – MMH) ir jos patronuojamųjų bendrovių prekybos padalinys. MMH yra pagrindinė įvairių subjektų patronuojančioji įmonė. Todėl, bendrovių grupės „Musim Mas“ teigimu, MMH yra konsoliduotas juridinis asmuo, sudarantis vieną ekonominį vienetą. Be to, buvo nurodyta, kad 95 % „Musim Mas“ akcijų priklausė „Musim Mas Resources“, o 99,95 % pastarosios akcijų priklausė MMH. „ICOF Europe“ yra 100 % „ICOF Singapore“ patronuojamoji įmonė. Be to, bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė, kad visos ataskaitos, įskaitant informaciją apie pelną ir nuostolius, buvo konsoliduotos į MMH. Todėl buvo nurodyta, kad kadangi MMH yra vienas ūkio subjektas, apskaičiuojant bendrovių grupės „Musim Mas“ dempingo normą Komisijos naudojamas pelnas turėtų būti apimti visą MMH ir jos patronuojamosios bendrovės pelną, nes „Musim Mas“, „ICOF Singapore“ ir „ICOF Europe“ yra MMH patronuojamosios bendrovės. Todėl Komisija neturėtų atskaityti 6,9 % pelno, gauto iš pardavimo per „ICOF Europe“, nes dėl to pelnas būtų dvigubai koreguojamas – pagal pelną apskaičiuotoje normaliojoje vertėje arba pagal pelną, gautą iš pardavimo vidaus rinkoje. Be to, dėl „ICOF Singapore“ buvo nurodyta, kad Komisija neturėjo atimti hipotetinio 6,9 % pelno ir faktinių „ICOF Singapore“ PBA išlaidų. Šiuo atžvilgiu bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė Biodiesel tyrimą, kuriame Komisija atskaitė „ICOF Singapore“ faktinį biodyzelino antkainį.

Biodiesel

| (166) | Komisija nesutiko su bendrovių grupės „Musim Mas“ tvirtinimu, kad „Musim Mas“ ir „ICOF Singapore“ sudaro vieną ūkio subjektą. Komisija nemanė, kad „Musim Mas“ įrodė, kad, remiantis visais svarbiais veiksniais, „Musim Mas“ ir „ICOF Singapore“ sudaro vieną ūkio subjektą. Iš tiesų atlikus tyrimą nustatyta, kad „Musim Mas“ ir „ICOF Singapore“ tarpusavio pardavimas buvo reglamentuojamas preliminariuoju susitarimu. Be to, kaip primenama 146 konstatuojamojoje dalyje, „ICOF Singapore“ be nagrinėjamojo produkto prekiavo plataus asortimento prekėmis ir nedalyvavo „Musim Mas“ pardavime vidaus rinkoje. Išsamesnė informacija apie Komisijos vertinimą pateikta „Musim Mas“ konkrečiame faktų atskleidime, nes jame pateikiama konfidenciali verslo informacija. |
| --- | --- |

(166)

Komisija nesutiko su bendrovių grupės „Musim Mas“ tvirtinimu, kad „Musim Mas“ ir „ICOF Singapore“ sudaro vieną ūkio subjektą. Komisija nemanė, kad „Musim Mas“ įrodė, kad, remiantis visais svarbiais veiksniais, „Musim Mas“ ir „ICOF Singapore“ sudaro vieną ūkio subjektą. Iš tiesų atlikus tyrimą nustatyta, kad „Musim Mas“ ir „ICOF Singapore“ tarpusavio pardavimas buvo reglamentuojamas preliminariuoju susitarimu. Be to, kaip primenama 146 konstatuojamojoje dalyje, „ICOF Singapore“ be nagrinėjamojo produkto prekiavo plataus asortimento prekėmis ir nedalyvavo „Musim Mas“ pardavime vidaus rinkoje. Išsamesnė informacija apie Komisijos vertinimą pateikta „Musim Mas“ konkrečiame faktų atskleidime, nes jame pateikiama konfidenciali verslo informacija.

| (167) | Tačiau, atsižvelgdama į šį preliminarųjį susitarimą, Komisija patikslino pardavimo per „ICOF Singapore“ eksporto kainos apskaičiavimą, iš eksporto kainos atimdama faktinį antkainį, o ne nesusijusio importuotojo ir „ICOF Singapore“ PBA išlaidas. |
| --- | --- |

(167)

Tačiau, atsižvelgdama į šį preliminarųjį susitarimą, Komisija patikslino pardavimo per „ICOF Singapore“ eksporto kainos apskaičiavimą, iš eksporto kainos atimdama faktinį antkainį, o ne nesusijusio importuotojo ir „ICOF Singapore“ PBA išlaidas.

| (168) | Dėl pardavimo eksportui per susijusį importuotoją „ICOF Europe“ Komisija nesutinka su teiginiu, kad nesusijusio importuotojo pelnas ir PBA išlaidos neturėtų būti atskaitomi. Kadangi „ICOF Europe“ yra importuotoja į Sąjungą, jos pardavimo Sąjungoje eksporto kaina turėtų būti nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. |
| --- | --- |

(168)

Dėl pardavimo eksportui per susijusį importuotoją „ICOF Europe“ Komisija nesutinka su teiginiu, kad nesusijusio importuotojo pelnas ir PBA išlaidos neturėtų būti atskaitomi. Kadangi „ICOF Europe“ yra importuotoja į Sąjungą, jos pardavimo Sąjungoje eksporto kaina turėtų būti nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.

3.4.   Dempingo skirtumai

Dempingo skirtumai

| (169) | Vertindama atrinktus bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus Komisija palygino kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(169)

Vertindama atrinktus bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus Komisija palygino kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (170) | Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą galutiniai vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Galutinis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| „P.T. Musim Mas“ | 46,4 % |
| „P.T. Wilmar Nabati Indonesia“ | 15,2 % |

(170)

Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą galutiniai vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Galutinis dempingo skirtumas

„P.T. Musim Mas“

46,4 %

„P.T. Wilmar Nabati Indonesia“

15,2 %

| (171) | Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Todėl tas skirtumas nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais. |
| --- | --- |

(171)

Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Todėl tas skirtumas nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais.

| (172) | Tuo remiantis neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas 26,6 % galutinis dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(172)

Tuo remiantis neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas 26,6 % galutinis dempingo skirtumas.

| (173) | Visiems kitiems eksportuojantiems Indonezijos gamintojams Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais nustatė dempingo skirtumą. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta viso importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu dalimi, nustatyta remiantis 195 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta metodika. |
| --- | --- |

(173)

Visiems kitiems eksportuojantiems Indonezijos gamintojams Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais nustatė dempingo skirtumą. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta viso importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu dalimi, nustatyta remiantis 195 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta metodika.

| (174) | Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas TL apėmė visą importą. Tuo remdamasi Komisija nusprendė nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti dempingo skirtumą, kurio dydis buvo toks pat, kaip atrinktos bendrovės, kuriai buvo nustatytas didžiausias dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(174)

Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas TL apėmė visą importą. Tuo remdamasi Komisija nusprendė nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti dempingo skirtumą, kurio dydis buvo toks pat, kaip atrinktos bendrovės, kuriai buvo nustatytas didžiausias dempingo skirtumas.

| (175) | Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą galutiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Galutinis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| „P.T. Musim Mas“ | 46,4 % |
| „P.T. Wilmar Nabati Indonesia“ | 15,2 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 26,6 % |
| Visos kitos bendrovės | 46,4 % |

(175)

Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą galutiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Galutinis dempingo skirtumas

„P.T. Musim Mas“

46,4 %

„P.T. Wilmar Nabati Indonesia“

15,2 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

26,6 %

Visos kitos bendrovės

46,4 %

| (176) | Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Greven“ teigė, kad Komisija nepakankamai skaidriai apskaičiavo dempingo skirtumus ir turėtų atskleisti daugiau informacijos šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(176)

Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Greven“ teigė, kad Komisija nepakankamai skaidriai apskaičiavo dempingo skirtumus ir turėtų atskleisti daugiau informacijos šiuo klausimu.

| (177) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Apskaičiavimo metodika išsamiai paaiškinta 129–175 konstatuojamosiose dalyse. Tačiau Komisija negali atskleisti atrinktų eksportuojančių gamintojų individualių dempingo skirtumų skaičiavimų kitoms suinteresuotosioms šalims, nes šie skaičiavimai apima konfidencialią informaciją. Komisija atrinktiems eksportuojantiems gamintojams atskleidė išsamią informaciją apie skaičiavimus ir jie galėjo pateikti pastabų šiuo klausimu. Komisija į šias pastabas atsakė 147–168 konstatuojamosiose dalyse ir prireikus peržiūrėjo skaičiavimus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(177)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. Apskaičiavimo metodika išsamiai paaiškinta 129–175 konstatuojamosiose dalyse. Tačiau Komisija negali atskleisti atrinktų eksportuojančių gamintojų individualių dempingo skirtumų skaičiavimų kitoms suinteresuotosioms šalims, nes šie skaičiavimai apima konfidencialią informaciją. Komisija atrinktiems eksportuojantiems gamintojams atskleidė išsamią informaciją apie skaičiavimus ir jie galėjo pateikti pastabų šiuo klausimu. Komisija į šias pastabas atsakė 147–168 konstatuojamosiose dalyse ir prireikus peržiūrėjo skaičiavimus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (178) | Bendrovių grupė „Greven“ taip pat teigė, kad didelis dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumų skirtumas atrodė nepagrįstas. |
| --- | --- |

(178)

Bendrovių grupė „Greven“ taip pat teigė, kad didelis dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumų skirtumas atrodė nepagrįstas.

| (179) | Dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai apskaičiuoti remiantis jų pačių pardavimo ir sąnaudų duomenimis, kurie buvo patikrinti per tikrinamąjį vizitą vietoje jų patalpose. Tai, kad vieno eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas buvo didesnis nei kito eksportuojančio gamintojo, neturi reikšmės. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(179)

Dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai apskaičiuoti remiantis jų pačių pardavimo ir sąnaudų duomenimis, kurie buvo patikrinti per tikrinamąjį vizitą vietoje jų patalpose. Tai, kad vieno eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas buvo didesnis nei kito eksportuojančio gamintojo, neturi reikšmės. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

4.   ŽALA

ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (180) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą gamino 15 Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(180)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą gamino 15 Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (181) | Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 872 000 tonų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi CUTFA užpildytame klausimyne pateiktais makroekonominiais duomenimis. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino apie 61 % viso panašaus produkto Sąjungoje. |
| --- | --- |

(181)

Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 872 000 tonų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi CUTFA užpildytame klausimyne pateiktais makroekonominiais duomenimis. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino apie 61 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

| (182) | Bendrovė „Wilmar“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ tvirtino, kad tam tikri Sąjungos gamintojai neturėtų būti įtraukti į Sąjungos pramonės apibrėžtį dėl ryšių su Indonezijos ir Malaizijos nagrinėjamojo produkto gamintojais. Visų pirma bendrovė „Wilmar“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė, kad atrinktas Sąjungos gamintojas „KLK“ priklausė Malaizijos grupei, susijusiai su Indonezijos riebalų rūgšties gamintoju. Bendrovė „Wilmar“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat nurodė, kad bendrovė „Oleon“ buvo susijusi su Malaizijos riebalų rūgšties gamintojais „Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd“ ir „Oleon Port Klang Sdn Bhd“, kurie eksportavo į Sąjungą ir konkuravo su importu iš Indonezijos. Indonezijos Vyriausybė taip pat paprašė Komisijos išnagrinėti šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(182)

Bendrovė „Wilmar“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ tvirtino, kad tam tikri Sąjungos gamintojai neturėtų būti įtraukti į Sąjungos pramonės apibrėžtį dėl ryšių su Indonezijos ir Malaizijos nagrinėjamojo produkto gamintojais. Visų pirma bendrovė „Wilmar“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė, kad atrinktas Sąjungos gamintojas „KLK“ priklausė Malaizijos grupei, susijusiai su Indonezijos riebalų rūgšties gamintoju. Bendrovė „Wilmar“ ir bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat nurodė, kad bendrovė „Oleon“ buvo susijusi su Malaizijos riebalų rūgšties gamintojais „Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd“ ir „Oleon Port Klang Sdn Bhd“, kurie eksportavo į Sąjungą ir konkuravo su importu iš Indonezijos. Indonezijos Vyriausybė taip pat paprašė Komisijos išnagrinėti šį tvirtinimą.

| (183) | Išnagrinėjus minėtą teiginį nustatyta, kad bendrovė „KLK“ iš Indonezijos importavo nedidelį riebalų rūgšties kiekį ir kad mažiau nei 5 % jos Sąjungoje parduodamų produktų buvo perparduodami importuojami produktai. Be to, tai, kad „Oleon“ buvo susijusi su Malaizijos bendrove, nėra aktualu atliekant šį tyrimą, nes šis tyrimas apima importą iš Indonezijos. Todėl Komisija nenustatė priežasčių neįtraukti šios bendrovės į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nei dėl to, kad ji yra riebalų rūgšties importuotoja, nei dėl jos ryšių su Indonezijos ar Malaizijos bendrovėmis. |
| --- | --- |

(183)

Išnagrinėjus minėtą teiginį nustatyta, kad bendrovė „KLK“ iš Indonezijos importavo nedidelį riebalų rūgšties kiekį ir kad mažiau nei 5 % jos Sąjungoje parduodamų produktų buvo perparduodami importuojami produktai. Be to, tai, kad „Oleon“ buvo susijusi su Malaizijos bendrove, nėra aktualu atliekant šį tyrimą, nes šis tyrimas apima importą iš Indonezijos. Todėl Komisija nenustatė priežasčių neįtraukti šios bendrovės į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nei dėl to, kad ji yra riebalų rūgšties importuotoja, nei dėl jos ryšių su Indonezijos ar Malaizijos bendrovėmis.

| (184) | Bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad bendrovė „Temix International – Temix Oleo“ priklausė tai pačiai bendrovių grupei, kaip ir Indonezijos eksportuojantis gamintojas „P.T. Sinar Mas Agro Resources and Technology TbK“. Bendrovei „Golden Agri Resources Ltd“ priklausė 92 % bendrovės „P.T. Sinar Mas“ akcijų ir 25 % bendrovės „Temix Oleo S.r.l.“ akcijų. Todėl bendrovė „Wilmar“ teigė, kad dėl šių ryšių bendrovė „Temix Oleo S.r.l.“ turėtų būti pašalinta iš Sąjungos pramonės apibrėžties. |
| --- | --- |

(184)

Bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad bendrovė „Temix International – Temix Oleo“ priklausė tai pačiai bendrovių grupei, kaip ir Indonezijos eksportuojantis gamintojas „P.T. Sinar Mas Agro Resources and Technology TbK“. Bendrovei „Golden Agri Resources Ltd“ priklausė 92 % bendrovės „P.T. Sinar Mas“ akcijų ir 25 % bendrovės „Temix Oleo S.r.l.“ akcijų. Todėl bendrovė „Wilmar“ teigė, kad dėl šių ryšių bendrovė „Temix Oleo S.r.l.“ turėtų būti pašalinta iš Sąjungos pramonės apibrėžties.

| (185) | Tačiau reikėtų pažymėti, kad „Temix International – Temix Oleo“ nebuvo atrinktas gamintojas, o su šia bendrove susiję duomenys buvo naudojami tik makroekonominėms tendencijoms, kaip antai pardavimo ir gamybos apimtims, nustatyti. Kadangi dėl ryšių su eksportuojančiu gamintoju aplinkybės šių duomenų nebūtų galima iškraipyti, buvo nuspręsta šio klausimo toliau nenagrinėti. |
| --- | --- |

(185)

Tačiau reikėtų pažymėti, kad „Temix International – Temix Oleo“ nebuvo atrinktas gamintojas, o su šia bendrove susiję duomenys buvo naudojami tik makroekonominėms tendencijoms, kaip antai pardavimo ir gamybos apimtims, nustatyti. Kadangi dėl ryšių su eksportuojančiu gamintoju aplinkybės šių duomenų nebūtų galima iškraipyti, buvo nuspręsta šio klausimo toliau nenagrinėti.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (186) | Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi patikrintais CUTFA pateiktais Sąjungos pramonės duomenimis, susijusiais su pardavimu ES atvirojoje rinkoje ir visų 15 gamintojų, įtrauktų į Sąjungos pramonės apibrėžtį, uždaruoju naudojimu. Importo iš visų šalių duomenys gauti iš Eurostato. |
| --- | --- |

(186)

Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi patikrintais CUTFA pateiktais Sąjungos pramonės duomenimis, susijusiais su pardavimu ES atvirojoje rinkoje ir visų 15 gamintojų, įtrauktų į Sąjungos pramonės apibrėžtį, uždaruoju naudojimu. Importo iš visų šalių duomenys gauti iš Eurostato.

| (187) | Riebalų rūgštys paprastai parduodamos atvirojoje rinkoje, tačiau jos taip pat gali būti naudojamos kaip tarpinė medžiaga galutinės grandies produktams gaminti. Komisija nustatė, kad apie 11 % Sąjungos gamintojų gaminamo panašaus produkto buvo skirta uždarajam naudojimui. Šie kiekiai buvo tiesiog perduodami (be sąskaitų faktūrų) ir (arba) pristatomi sandorių kainomis toje pačioje bendrovėje arba bendrovių grupėse tolesniam galutiniam perdirbimui. |
| --- | --- |

(187)

Riebalų rūgštys paprastai parduodamos atvirojoje rinkoje, tačiau jos taip pat gali būti naudojamos kaip tarpinė medžiaga galutinės grandies produktams gaminti. Komisija nustatė, kad apie 11 % Sąjungos gamintojų gaminamo panašaus produkto buvo skirta uždarajam naudojimui. Šie kiekiai buvo tiesiog perduodami (be sąskaitų faktūrų) ir (arba) pristatomi sandorių kainomis toje pačioje bendrovėje arba bendrovių grupėse tolesniam galutiniam perdirbimui.

| (188) | Siekdama susidaryti kuo išsamesnį Sąjungos pramonės vaizdą Komisija surinko duomenis apie visą su produktu susijusią veiklą ir nustatė, kuri produkcijos dalis buvo skirta uždarajam naudojimui ir kuri – atvirajai rinkai. |
| --- | --- |

(188)

Siekdama susidaryti kuo išsamesnį Sąjungos pramonės vaizdą Komisija surinko duomenis apie visą su produktu susijusią veiklą ir nustatė, kuri produkcijos dalis buvo skirta uždarajam naudojimui ir kuri – atvirajai rinkai.

| (189) | 1 lentelėje matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu tik nedidelė visos Sąjungos pramonės produkcijos dalis buvo skirta uždarajam naudojimui. Lentelėje taip pat matyti, kad uždaroji rinka tuo laikotarpiu buvo stabili ir siekė apie 8 % suvartojimo. Siekiant išsamumo ir prireikus, pateikiami mažos uždarosios rinkos duomenys ir jie analizuojami atskirai atliekant bendrą atitinkamo žalos rodiklio vertinimą. Kalbant apie kitus rodiklius, kaip antai gamybą, pajėgumus, našumą, užimtumą ir darbo užmokestį, toliau pateikiami skaičiai yra susiję su visa veikla, todėl nuspręsta, kad jų atskirti nereikia. |
| --- | --- |

(189)

1 lentelėje matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu tik nedidelė visos Sąjungos pramonės produkcijos dalis buvo skirta uždarajam naudojimui. Lentelėje taip pat matyti, kad uždaroji rinka tuo laikotarpiu buvo stabili ir siekė apie 8 % suvartojimo. Siekiant išsamumo ir prireikus, pateikiami mažos uždarosios rinkos duomenys ir jie analizuojami atskirai atliekant bendrą atitinkamo žalos rodiklio vertinimą. Kalbant apie kitus rodiklius, kaip antai gamybą, pajėgumus, našumą, užimtumą ir darbo užmokestį, toliau pateikiami skaičiai yra susiję su visa veikla, todėl nuspręsta, kad jų atskirti nereikia.

| (190) | Sąjungos suvartojimo raida:

  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (tonomis) | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | 1 278 072 | 1 295 034 | 1 240 681 | 1 219 265 |
| Indeksas | 100 | 101 | 97 | 95 |
| Uždaroji rinka | 92 607 | 92 409 | 87 133 | 94 575 |
| Indeksas | 100 | 100 | 94 | 102 |
| Suvartojimas atvirojoje rinkoje | 1 185 465 | 1 202 625 | 1 153 549 | 1 124 691 |
| Indeksas | 100 | 101 | 97 | 95 |
| Šaltinis: | CUTFA ir Eurostatas. |

(190)

Sąjungos suvartojimo raida:

1 lentelė

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas (tonomis)

Sąjungos suvartojimas (tonomis)

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Bendras Sąjungos suvartojimas

1 278 072

1 295 034

1 240 681

1 219 265

Indeksas

Indeksas

100

100

101

101

97

97

95

95

Uždaroji rinka

92 607

92 409

87 133

94 575

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

94

94

102

102

Suvartojimas atvirojoje rinkoje

1 185 465

1 202 625

1 153 549

1 124 691

Indeksas

Indeksas

100

100

101

101

97

97

95

95

Šaltinis:

Šaltinis

CUTFA ir Eurostatas.

| (191) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas Sąjungos atvirojoje rinkoje sumažėjo 5 %. Iš išsamios analizės matyti, kad 2018–2019 m. Sąjungos rinka padidėjo 1 % nuo maždaug 1,19 iki 1,20 mln. tonų, o 2020 m. sumažėjo 4 % iki maždaug 1,15 mln. tonų. TL suvartojimas atvirojoje rinkoje sumažėjo dar 2,5 % ir pasiekė 1,12 mln. tonų. |
| --- | --- |

(191)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas Sąjungos atvirojoje rinkoje sumažėjo 5 %. Iš išsamios analizės matyti, kad 2018–2019 m. Sąjungos rinka padidėjo 1 % nuo maždaug 1,19 iki 1,20 mln. tonų, o 2020 m. sumažėjo 4 % iki maždaug 1,15 mln. tonų. TL suvartojimas atvirojoje rinkoje sumažėjo dar 2,5 % ir pasiekė 1,12 mln. tonų.

| (192) | Šį svyravimą ir bendrą sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu lėmė tam tikrų naudotojų sektorių, kaip antai namų priežiūros produktų, raida, kuriai poveikį dažnai turėjo veiksniai, susiję su COVID-19 pandemija, ypač 2020 m. ir per TL. Išskyrus šį laikiną reiškinį, Sąjungos gamintojai manė, kad riebalų rūgščių paklausa Sąjungos rinkoje iš esmės buvo stabili. |
| --- | --- |

(192)

Šį svyravimą ir bendrą sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu lėmė tam tikrų naudotojų sektorių, kaip antai namų priežiūros produktų, raida, kuriai poveikį dažnai turėjo veiksniai, susiję su COVID-19 pandemija, ypač 2020 m. ir per TL. Išskyrus šį laikiną reiškinį, Sąjungos gamintojai manė, kad riebalų rūgščių paklausa Sąjungos rinkoje iš esmės buvo stabili.

| (193) | Visos rinkos tendencijos ir raida (t. y. įskaitant ir uždarąjį naudojimą) buvo labai panašios į tendencijas ir pokyčius, stebėtus atvirojoje rinkoje. |
| --- | --- |

(193)

Visos rinkos tendencijos ir raida (t. y. įskaitant ir uždarąjį naudojimą) buvo labai panašios į tendencijas ir pokyčius, stebėtus atvirojoje rinkoje.

| (194) | Uždarosios rinkos raida parodyta ir išanalizuota 5 lentelėje. |
| --- | --- |

(194)

Uždarosios rinkos raida parodyta ir išanalizuota 5 lentelėje.

4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (195) | Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis, surinktais pagal pranešime apie inicijavimą nurodytus KN ir TARIC kodus. Siekiant gauti patikimus nagrinėjamojo produkto importo duomenis, turimi importo duomenys buvo pakoreguoti, nes ne visi kodai buvo visiškai susiję su nagrinėjamuoju produktu. Tam tikra importo kodų, iš dalies susijusių su nagrinėjamuoju produktu, procentinė dalis gauta pagal TARIC kodus, kurie buvo nustatyti pranešimo apie inicijavimą dieną. Šie duomenys apima laikotarpį nuo 2021 m. gruodžio mėn. iki 2022 m. balandžio mėn. Remiantis šiais kodais apskaičiuota importo iš Indonezijos ir importo iš trečiųjų šalių procentinė dalis. Visų šalių importo apimtis buvo sumažinta dar 2 %, siekiant apimti importuotus produktus, kurie buvo užregistruoti pagal atitinkamus kodus, tačiau kurių SL buvo mažesnis nei 97 %. 2 % dydis buvo apskaičiuotas remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atrankos formoje pateiktais atsakymais, peržiūrėtais po to, kai Komisija patikslino produkto apibrėžtąją sritį, kaip nurodyta 71 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(195)

Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis, surinktais pagal pranešime apie inicijavimą nurodytus KN ir TARIC kodus. Siekiant gauti patikimus nagrinėjamojo produkto importo duomenis, turimi importo duomenys buvo pakoreguoti, nes ne visi kodai buvo visiškai susiję su nagrinėjamuoju produktu. Tam tikra importo kodų, iš dalies susijusių su nagrinėjamuoju produktu, procentinė dalis gauta pagal TARIC kodus, kurie buvo nustatyti pranešimo apie inicijavimą dieną. Šie duomenys apima laikotarpį nuo 2021 m. gruodžio mėn. iki 2022 m. balandžio mėn. Remiantis šiais kodais apskaičiuota importo iš Indonezijos ir importo iš trečiųjų šalių procentinė dalis. Visų šalių importo apimtis buvo sumažinta dar 2 %, siekiant apimti importuotus produktus, kurie buvo užregistruoti pagal atitinkamus kodus, tačiau kurių SL buvo mažesnis nei 97 %. 2 % dydis buvo apskaičiuotas remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atrankos formoje pateiktais atsakymais, peržiūrėtais po to, kai Komisija patikslino produkto apibrėžtąją sritį, kaip nurodyta 71 konstatuojamojoje dalyje.

| (196) | Pirmiau minėta importo apskaičiavimo metodika buvo aprašyta 2022 m. birželio 2 d. pranešime dėl bylos, o suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Į importo apimtį neįtraukta riebalų rūgštis, kuri nebuvo įtraukta į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. |
| --- | --- |

(196)

Pirmiau minėta importo apskaičiavimo metodika buvo aprašyta 2022 m. birželio 2 d. pranešime dėl bylos, o suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Į importo apimtį neįtraukta riebalų rūgštis, kuri nebuvo įtraukta į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį.

| (197) | Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl pranešimo, tačiau neprieštaravo dėl pačios metodikos ir nepasiūlė alternatyvios metodikos, kurią taikant būtų galima patikimai nustatyti su tyrimu susijusių riebalų rūgščių importo apimtį. |
| --- | --- |

(197)

Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl pranešimo, tačiau neprieštaravo dėl pačios metodikos ir nepasiūlė alternatyvios metodikos, kurią taikant būtų galima patikimai nustatyti su tyrimu susijusių riebalų rūgščių importo apimtį.

| (198) | CUTFA teigė, kad 2 % korekcija buvo netinkama, nes taikant procentiniais dydžiais grindžiamą Komisijos metodiką jau buvo atsižvelgiama į riebalų rūgštis, kurių SL yra ne mažiau kaip 97 %. |
| --- | --- |

(198)

CUTFA teigė, kad 2 % korekcija buvo netinkama, nes taikant procentiniais dydžiais grindžiamą Komisijos metodiką jau buvo atsižvelgiama į riebalų rūgštis, kurių SL yra ne mažiau kaip 97 %.

| (199) | Komisija pažymėjo, kad bent iki 2022 m. balandžio mėn. pabaigos į skunde išvardytų kodų aprašymą SL kriterijus nebuvo įtrauktas. Todėl siūlymas nenaudoti 2 % korekcijos buvo nepagrįstas ir negalėjo būti priimtas. |
| --- | --- |

(199)

Komisija pažymėjo, kad bent iki 2022 m. balandžio mėn. pabaigos į skunde išvardytų kodų aprašymą SL kriterijus nebuvo įtrauktas. Todėl siūlymas nenaudoti 2 % korekcijos buvo nepagrįstas ir negalėjo būti priimtas.

| (200) | Importo iš visų trečiųjų šalių rinkos dalis buvo nustatyta remiantis bendru kiekvienos šalies importu ir palyginus su 1 lentelėje nurodytu suvartojimu atvirojoje rinkoje. |
| --- | --- |

(200)

Importo iš visų trečiųjų šalių rinkos dalis buvo nustatyta remiantis bendru kiekvienos šalies importu ir palyginus su 1 lentelėje nurodytu suvartojimu atvirojoje rinkoje.

| (201) | Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

  2 lentelė


  Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis) | 202 755 | 228 139 | 231 243 | 228 156 |
| Indeksas | 100 | 113 | 114 | 113 |
| Rinkos dalis atvirojoje rinkoje (%) | 17,1 | 19,0 | 20,0 | 20,3 |
| Indeksas | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Šaltinis: | Eurostatas ir CUTFA. |

(201)

Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

2 lentelė

2 lentelė

Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)

202 755

228 139

231 243

228 156

Indeksas

Indeksas

100

100

113

113

114

114

113

113

Rinkos dalis atvirojoje rinkoje (%)

17,1

19,0

20,0

20,3

Indeksas

Indeksas

100

100

111

111

117

117

119

119

Šaltinis:

Šaltinis

Eurostatas ir CUTFA.

| (202) | Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo maždaug 203 000 tonų iki maždaug 228 000 tonų, t. y. iš viso 13 %. 2019 m. importo kiekis padidėjo 11 %, tačiau vėliau išliko stabilus ir siekė apie 230 000 tonų. Iš tyrimo metu surinktos informacijos matyti, kad kai kurie eksportuojantys gamintojai patyrė problemų, susijusių su COVID-19 pandemija, įskaitant tiekimo grandinės problemas (visų pirma žr. 266 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(202)

Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo maždaug 203 000 tonų iki maždaug 228 000 tonų, t. y. iš viso 13 %. 2019 m. importo kiekis padidėjo 11 %, tačiau vėliau išliko stabilus ir siekė apie 230 000 tonų. Iš tyrimo metu surinktos informacijos matyti, kad kai kurie eksportuojantys gamintojai patyrė problemų, susijusių su COVID-19 pandemija, įskaitant tiekimo grandinės problemas (visų pirma žr. 266 konstatuojamąją dalį).

| (203) | Nepaisant to, šio importo rinkos dalis kiekvienais metais didėjo – nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo nuo 17,1 % iki 20,3 %, t. y. iš viso 3,2 procentinio punkto arba 19 %. |
| --- | --- |

(203)

Nepaisant to, šio importo rinkos dalis kiekvienais metais didėjo – nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo nuo 17,1 % iki 20,3 %, t. y. iš viso 3,2 procentinio punkto arba 19 %.

4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas/kainų smukdymas

Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas/kainų smukdymas

| (204) | Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato duomenimis. Atitinkamas importas buvo nustatytas taikant 195 konstatuojamojoje dalyje paaiškintą metodiką. Šie skaičiai buvo patikrinti kryžminės patikros būdu, naudojant atrinktų eksportuojančių gamintojų duomenis, ir patvirtino tas pačias tendencijas. |
| --- | --- |

(204)

Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato duomenimis. Atitinkamas importas buvo nustatytas taikant 195 konstatuojamojoje dalyje paaiškintą metodiką. Šie skaičiai buvo patikrinti kryžminės patikros būdu, naudojant atrinktų eksportuojančių gamintojų duomenis, ir patvirtino tas pačias tendencijas.

| (205) | Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies vidutinės svertinės kainos raida:

  3 lentelė


  Importo kainos (EUR/t) | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezija | 912 | 765 | 805 | 1 023 |
| Indeksas | 100 | 84 | 88 | 112 |
| Šaltinis: | Eurostatas. |

(205)

Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies vidutinės svertinės kainos raida:

3 lentelė

3 lentelė

Importo kainos (EUR/t)

Importo kainos (EUR/t)

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Indonezija

912

765

805

1 023

Indeksas

Indeksas

100

100

84

84

88

88

112

112

Šaltinis:

Šaltinis

Eurostatas.

| (206) | Importo iš Indonezijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo 912 iki 1 023 EUR/t, t. y. 12 %. 2018–2020 m. kainos sumažėjo 12 %, tačiau nuo 2020 m. iki TL jos padidėjo 27 %. Šiuos pokyčius reikėtų vertinti atsižvelgiant į tuo laikotarpiu padidėjusias pasaulines žaliavų kainas, o tai buvo pagrindinė sąnaudų padidėjimo priežastis. Kaip parodyta 7 lentelėje, pagrindinė Sąjungos kainų padidėjimo priežastis buvo žaliavų kainų padidėjimas. Panašiai, palyginti su 2020 m., Indonezijos eksportuotojų vieneto gamybos sąnaudos per TL taip pat padidėjo dėl padidėjusių žaliavų kainų. |
| --- | --- |

(206)

Importo iš Indonezijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo 912 iki 1 023 EUR/t, t. y. 12 %. 2018–2020 m. kainos sumažėjo 12 %, tačiau nuo 2020 m. iki TL jos padidėjo 27 %. Šiuos pokyčius reikėtų vertinti atsižvelgiant į tuo laikotarpiu padidėjusias pasaulines žaliavų kainas, o tai buvo pagrindinė sąnaudų padidėjimo priežastis. Kaip parodyta 7 lentelėje, pagrindinė Sąjungos kainų padidėjimo priežastis buvo žaliavų kainų padidėjimas. Panašiai, palyginti su 2020 m., Indonezijos eksportuotojų vieneto gamybos sąnaudos per TL taip pat padidėjo dėl padidėjusių žaliavų kainų.

| (207) | Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama:






  i) | atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis; |
| --- | --- | --- |

(207)

Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama:

i)

atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis;

| ii) | atrinktų Indonezijos eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo. |
| --- | --- |

ii)

atrinktų Indonezijos eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo.

| (208) | Tais atvejais, kai atrinkti Indonezijos eksportuojantys gamintojai produktą pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje pardavė per susijusią pardavimo bendrovę, įsikūrusią Sąjungoje, importo kaina buvo nustatyta remiantis CIF kaina, pakoregavus pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui kainą. Buvo atsižvelgta į visas išlaidas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, įskaitant susijusio importuotojo PBA išlaidas ir pelno dydį, kaip nustatyta 143 konstatuojamojoje dalyje, analogiškai taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. |
| --- | --- |

(208)

Tais atvejais, kai atrinkti Indonezijos eksportuojantys gamintojai produktą pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje pardavė per susijusią pardavimo bendrovę, įsikūrusią Sąjungoje, importo kaina buvo nustatyta remiantis CIF kaina, pakoregavus pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui kainą. Buvo atsižvelgta į visas išlaidas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, įskaitant susijusio importuotojo PBA išlaidas ir pelno dydį, kaip nustatyta 143 konstatuojamojoje dalyje, analogiškai taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.

| (209) | Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo didesnis nei 20 %. Dėl konfidencialumo priežasčių apskaičiuoti faktiniai skaičiai čia nenurodomi (nes jie grindžiami tik dviejų bendrovių informacija), tačiau jie buvo atskleisti susijusiems bendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams ir svyruoja nuo 11 % iki 29 %. Atrinkti Sąjungos gamintojai visą savo produkciją pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, nedalyvaujant susijusiems parduodantiesiems subjektams. Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas taip pat pardavinėjo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, nedalyvaujant su juo susijusiems parduodantiesiems subjektams Sąjungoje. Kalbant apie kitą eksportuojantį gamintoją, didžioji dalis jo parduodamo kiekio buvo parduodama per susijusį parduodantįjį subjektą Sąjungoje. Nė viena suinteresuotoji šalis neginčijo didelio priverstinio kainų mažinimo buvimo. |
| --- | --- |

(209)

Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo didesnis nei 20 %. Dėl konfidencialumo priežasčių apskaičiuoti faktiniai skaičiai čia nenurodomi (nes jie grindžiami tik dviejų bendrovių informacija), tačiau jie buvo atskleisti susijusiems bendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams ir svyruoja nuo 11 % iki 29 %. Atrinkti Sąjungos gamintojai visą savo produkciją pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, nedalyvaujant susijusiems parduodantiesiems subjektams. Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas taip pat pardavinėjo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, nedalyvaujant su juo susijusiems parduodantiesiems subjektams Sąjungoje. Kalbant apie kitą eksportuojantį gamintoją, didžioji dalis jo parduodamo kiekio buvo parduodama per susijusį parduodantįjį subjektą Sąjungoje. Nė viena suinteresuotoji šalis neginčijo didelio priverstinio kainų mažinimo buvimo.

| (210) | Komisija taip pat nagrinėjo kitą poveikį kainoms, visų pirma, ar buvo vykdomas didelis kainų smukdymas. Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir pelningumas buvo maži jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (žr. 10 lentelėje pateiktus pelningumo duomenis). 2019 m. Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti kainas ir patyrė nuostolių. Tačiau, kalbant apie importą dempingo kaina, kuris 2019 m. labiausiai padidėjo ir 2020 m. ir per TL išliko didelis, Sąjungos pramonė veikiausiai būtų galėjusi išlaikyti bent tokio lygio kainas, kurios buvo reikalingos pardavimui be nuostolių 2019 ir 2020 m. 2020 m. ir TL Sąjungos pardavimo kainos padidėjo (kartu su padidėjusiomis gamybos sąnaudomis), tačiau vėl pasiekė tokį lygį, dėl kurio 2020 m. patirta nuostolių, o TL pasiektas tik nežymus pelningumas. Nuo 2019 m. iki TL Sąjungos gamintojai nuolat prarado rinkos dalį. Taigi importas dempingo kaina galėjo daryti didelį spaudimą Sąjungos pardavimo kainoms, todėl Sąjungos gamintojai negalėjo didinti kainų, kad prisitaikytų prie padidėjusių sąnaudų taip, kad galėtų gauti pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

(210)

Komisija taip pat nagrinėjo kitą poveikį kainoms, visų pirma, ar buvo vykdomas didelis kainų smukdymas. Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir pelningumas buvo maži jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (žr. 10 lentelėje pateiktus pelningumo duomenis). 2019 m. Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti kainas ir patyrė nuostolių. Tačiau, kalbant apie importą dempingo kaina, kuris 2019 m. labiausiai padidėjo ir 2020 m. ir per TL išliko didelis, Sąjungos pramonė veikiausiai būtų galėjusi išlaikyti bent tokio lygio kainas, kurios buvo reikalingos pardavimui be nuostolių 2019 ir 2020 m. 2020 m. ir TL Sąjungos pardavimo kainos padidėjo (kartu su padidėjusiomis gamybos sąnaudomis), tačiau vėl pasiekė tokį lygį, dėl kurio 2020 m. patirta nuostolių, o TL pasiektas tik nežymus pelningumas. Nuo 2019 m. iki TL Sąjungos gamintojai nuolat prarado rinkos dalį. Taigi importas dempingo kaina galėjo daryti didelį spaudimą Sąjungos pardavimo kainoms, todėl Sąjungos gamintojai negalėjo didinti kainų, kad prisitaikytų prie padidėjusių sąnaudų taip, kad galėtų gauti pagrįstą pelną.

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (211) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(211)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (212) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi CUTFA užpildytame makroekonominių duomenų klausimyne pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi keturių atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(212)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi CUTFA užpildytame makroekonominių duomenų klausimyne pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi keturių atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (213) | Makroekonominius rodiklius pateikė CUTFA, remdamasi nepriklausomos bendrovės „LMC International Ltd.“ (36), atliekančios rinkos tyrimus žemės ūkio ir žemės ūkio verslo sektoriuose, įskaitant oleocheminių produktų, kaip antai riebalų rūgšties, srityje, parengta ataskaita (toliau – ataskaitos duomenys). Ataskaitos duomenų apimtis platesnė nei šiame tyrime nagrinėjamų riebalų rūgščių ir jais plačiai naudojasi oleocheminių produktų pramonė. Siekdama atskirti panašų produktą nuo kitų produktų, CUTFA naudojo papildomą informaciją apie naudotų žaliavų kiekį, remdamasi tuo, kad panašus produktas buvo gaminamas tik iš konkrečių žaliavų, kaip antai alyvpalmių aliejaus, alyvpalmių sėklų aliejaus arba taukų. Gaminant į tyrimą neįtrauktus produktus naudojamos kitos žaliavos, kaip antai rapsų aliejus arba sojų aliejus. Taikant šią metodiką buvo galima nustatyti tiriamojo produkto ir kitų produktų gamybos ir pardavimo kiekius. Ataskaitoje buvo pateikti 2018–2020 m. laikotarpio duomenys. TL duomenys buvo apskaičiuoti pro rata, remiantis bendrovių, kurios savo duomenis pateikė CUTFA, gamybos ir pardavimo pokyčiais. Kitų toliau nurodytų rodiklių duomenys taip pat buvo nustatyti naudojant tų pačių bendrovių duomenis. CUTFA atlikti skaičiavimai buvo patikrinti, o makroekonominiai duomenys buvo kryžminės patikros būdu, naudojant duomenis, kuriuos Komisija surinko iš atrinktų Sąjungos gamintojų, pagaminančių 61 % visos Sąjungos produkcijos. |
| --- | --- |

(213)

Makroekonominius rodiklius pateikė CUTFA, remdamasi nepriklausomos bendrovės „LMC International Ltd.“ (36), atliekančios rinkos tyrimus žemės ūkio ir žemės ūkio verslo sektoriuose, įskaitant oleocheminių produktų, kaip antai riebalų rūgšties, srityje, parengta ataskaita (toliau – ataskaitos duomenys). Ataskaitos duomenų apimtis platesnė nei šiame tyrime nagrinėjamų riebalų rūgščių ir jais plačiai naudojasi oleocheminių produktų pramonė. Siekdama atskirti panašų produktą nuo kitų produktų, CUTFA naudojo papildomą informaciją apie naudotų žaliavų kiekį, remdamasi tuo, kad panašus produktas buvo gaminamas tik iš konkrečių žaliavų, kaip antai alyvpalmių aliejaus, alyvpalmių sėklų aliejaus arba taukų. Gaminant į tyrimą neįtrauktus produktus naudojamos kitos žaliavos, kaip antai rapsų aliejus arba sojų aliejus. Taikant šią metodiką buvo galima nustatyti tiriamojo produkto ir kitų produktų gamybos ir pardavimo kiekius. Ataskaitoje buvo pateikti 2018–2020 m. laikotarpio duomenys. TL duomenys buvo apskaičiuoti pro rata, remiantis bendrovių, kurios savo duomenis pateikė CUTFA, gamybos ir pardavimo pokyčiais. Kitų toliau nurodytų rodiklių duomenys taip pat buvo nustatyti naudojant tų pačių bendrovių duomenis. CUTFA atlikti skaičiavimai buvo patikrinti, o makroekonominiai duomenys buvo kryžminės patikros būdu, naudojant duomenis, kuriuos Komisija surinko iš atrinktų Sąjungos gamintojų, pagaminančių 61 % visos Sąjungos produkcijos.

36

pro rata

| (214) | Bendrovė „Wilmar“ paklausė, kodėl CUTFA pateiktų makroekonominių duomenų apimtis buvo mažesnė nei ataskaitos duomenų, kurie buvo plačiai prieinami oleocheminių produktų pramonei. |
| --- | --- |

(214)

Bendrovė „Wilmar“ paklausė, kodėl CUTFA pateiktų makroekonominių duomenų apimtis buvo mažesnė nei ataskaitos duomenų, kurie buvo plačiai prieinami oleocheminių produktų pramonei.

| (215) | Taip atsitiko dėl to, kad, kaip paaiškinta 213 konstatuojamojoje dalyje, CUTFA atliko reikiamas korekcijas ir pašalino duomenis, susijusius su produktais, kurie nepriskiriami produkto apibrėžtajai sričiai. |
| --- | --- |

(215)

Taip atsitiko dėl to, kad, kaip paaiškinta 213 konstatuojamojoje dalyje, CUTFA atliko reikiamas korekcijas ir pašalino duomenis, susijusius su produktais, kurie nepriskiriami produkto apibrėžtajai sričiai.

| (216) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(216)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

| (217) | Mikroekonominių rodiklių duomenys buvo gauti iš keturių atrinktų gamintojų. |
| --- | --- |

(217)

Mikroekonominių rodiklių duomenys buvo gauti iš keturių atrinktų gamintojų.

| (218) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto gamybos sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(218)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto gamybos sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (219) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  4 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (tonomis) | 936 063 | 924 837 | 862 055 | 872 185 |
| Indeksas | 100 | 99 | 92 | 93 |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 1 161 964 | 1 134 616 | 1 097 798 | 1 118 314 |
| Indeksas | 100 | 98 | 94 | 96 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | 80,6 | 81,5 | 78,5 | 78,0 |
| Indeksas | 100 | 101 | 97 | 97 |
| Šaltinis: | CUTFA. |

(219)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4 lentelė

4 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis (tonomis)

936 063

924 837

862 055

872 185

Indeksas

Indeksas

100

100

99

99

92

92

93

93

Gamybos pajėgumai (tonomis)

1 161 964

1 134 616

1 097 798

1 118 314

Indeksas

Indeksas

100

100

98

98

94

94

96

96

Pajėgumų naudojimas (%)

80,6

81,5

78,5

78,0

Indeksas

Indeksas

100

100

101

101

97

97

97

97

Šaltinis:

Šaltinis

CUTFA.

| (220) | Siekiant efektyvumo tiriamojo produkto gamyba Sąjungoje planuojama 24 valandas per dieną, išskyrus įprastos techninės priežiūros laikotarpius. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kuriais atvejais ir tam tikru mastu tuose pačiuose gamybos infrastruktūros objektuose gali būti gaminami ir kiti produktai. Gamyba vykdoma pagal užsakymus. 4 lentelėje nurodyta, kad kiekvienais metais nepanaudojama apie 20 % pajėgumų. |
| --- | --- |

(220)

Siekiant efektyvumo tiriamojo produkto gamyba Sąjungoje planuojama 24 valandas per dieną, išskyrus įprastos techninės priežiūros laikotarpius. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kuriais atvejais ir tam tikru mastu tuose pačiuose gamybos infrastruktūros objektuose gali būti gaminami ir kiti produktai. Gamyba vykdoma pagal užsakymus. 4 lentelėje nurodyta, kad kiekvienais metais nepanaudojama apie 20 % pajėgumų.

| (221) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 7 %. Atlikus išsamią analizę nustatyta, kad šis gamybos sumažėjimas daugiausia vyko 2020 m. |
| --- | --- |

(221)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 7 %. Atlikus išsamią analizę nustatyta, kad šis gamybos sumažėjimas daugiausia vyko 2020 m.

| (222) | Sąjungos gamybos pajėgumai buvo apskaičiuoti remiantis didžiausia įmanoma gamyba ilguoju laikotarpiu, atsižvelgiant į techninę priežiūrą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamybos pajėgumai sumažėjo 4 %. Šis sumažėjimas atspindi pajėgumų perskirstymą kitiems produktams dėl sumažėjusio riebalų rūgščių užsakymų skaičiaus. Tačiau Sąjungos pramonė negalėjo visiškai pakeisti riebalų rūgščių gamybos kitų produktų gamyba. |
| --- | --- |

(222)

Sąjungos gamybos pajėgumai buvo apskaičiuoti remiantis didžiausia įmanoma gamyba ilguoju laikotarpiu, atsižvelgiant į techninę priežiūrą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamybos pajėgumai sumažėjo 4 %. Šis sumažėjimas atspindi pajėgumų perskirstymą kitiems produktams dėl sumažėjusio riebalų rūgščių užsakymų skaičiaus. Tačiau Sąjungos pramonė negalėjo visiškai pakeisti riebalų rūgščių gamybos kitų produktų gamyba.

| (223) | Nepaisant to, kad gamybos pajėgumai sumažėjo 4 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pajėgumų naudojimas sumažėjo 3 %. |
| --- | --- |

(223)

Nepaisant to, kad gamybos pajėgumai sumažėjo 4 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pajėgumų naudojimas sumažėjo 3 %.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (224) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendra pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje, įskaitant uždarąjį naudojimą (tonomis) | 947 561 | 943 413 | 875 893 | 862 863 |
| Indeksas | 100 | 100 | 92 | 91 |
| Rinkos dalis (įskaitant uždarąjį naudojimą) (%) | 74,1 | 72,8 | 70,6 | 70,8 |
| Indeksas | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Uždarasis naudojimas | 92 607 | 92 409 | 87 133 | 94 575 |
| Indeksas | 100 | 100 | 94 | 102 |
| Uždarasis naudojimas, kaip viso pardavimo rinkoje procentinė dalis | 9,8 | 9,8 | 9,9 | 11,0 |
| Indeksas | 100 | 100 | 102 | 112 |
| Pardavimas atvirojoje rinkoje | 854 953 | 851 004 | 788 760 | 768 288 |
| Indeksas | 100 | 100 | 92 | 90 |
| Pardavimo atvirojoje rinkoje rinkos dalis (%) | 72,1 | 70,8 | 68,4 | 68,3 |
| Indeksas | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Šaltinis: | CUTFA. |

(224)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Bendra pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje, įskaitant uždarąjį naudojimą (tonomis)

947 561

943 413

875 893

862 863

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

92

92

91

91

Rinkos dalis (įskaitant uždarąjį naudojimą) (%)

74,1

72,8

70,6

70,8

Indeksas

Indeksas

100

100

98

98

95

95

95

95

Uždarasis naudojimas

92 607

92 409

87 133

94 575

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

94

94

102

102

Uždarasis naudojimas, kaip viso pardavimo rinkoje procentinė dalis

9,8

9,8

9,9

11,0

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

102

102

112

112

Pardavimas atvirojoje rinkoje

854 953

851 004

788 760

768 288

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

92

92

90

90

Pardavimo atvirojoje rinkoje rinkos dalis (%)

72,1

70,8

68,4

68,3

Indeksas

Indeksas

100

100

98

98

95

95

95

95

Šaltinis:

Šaltinis

CUTFA.

| (225) | Sąjungos pramonės pardavimo (įskaitant uždarąjį naudojimą) tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo panaši į gamybos tendenciją. Taip buvo todėl, kad šios pramonės gamyba vykdoma pagal pardavimo užsakymus. Sandėliavimo vietų paprastai yra nedaug, o pagamintos produkcijos atsargų kokybė laikui bėgant gali pablogėti arba ji gali nebeatitikti specifikacijų. Todėl atsargų paprastai laikoma labai nedaug. |
| --- | --- |

(225)

Sąjungos pramonės pardavimo (įskaitant uždarąjį naudojimą) tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo panaši į gamybos tendenciją. Taip buvo todėl, kad šios pramonės gamyba vykdoma pagal pardavimo užsakymus. Sandėliavimo vietų paprastai yra nedaug, o pagamintos produkcijos atsargų kokybė laikui bėgant gali pablogėti arba ji gali nebeatitikti specifikacijų. Todėl atsargų paprastai laikoma labai nedaug.

| (226) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis sumažėjo 9 %. |
| --- | --- |

(226)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis sumažėjo 9 %.

| (227) | Sąjungos pardavimo atvirojoje rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %. 2018–2019 m. Sąjungos pardavimo apimtis buvo stabili. Tačiau nuo 2019 m. iki TL ši apimtis sumažėjo 10 %. |
| --- | --- |

(227)

Sąjungos pardavimo atvirojoje rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %. 2018–2019 m. Sąjungos pardavimo apimtis buvo stabili. Tačiau nuo 2019 m. iki TL ši apimtis sumažėjo 10 %.

| (228) | Sąjungos pramonės uždaroji rinka (išreikšta kaip bendro Sąjungos pardavimo, įskaitant uždarąjį naudojimą, procentinė dalis) nagrinėjamuoju laikotarpiu siekė apie 10–11 %. |
| --- | --- |

(228)

Sąjungos pramonės uždaroji rinka (išreikšta kaip bendro Sąjungos pardavimo, įskaitant uždarąjį naudojimą, procentinė dalis) nagrinėjamuoju laikotarpiu siekė apie 10–11 %.

| (229) | Sąjungos pardavimo atvirojoje rinkoje rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 72,1 % iki 68,3 %, t. y. sumažėjo 3,9 procentinio punkto arba 5 %. |
| --- | --- |

(229)

Sąjungos pardavimo atvirojoje rinkoje rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 72,1 % iki 68,3 %, t. y. sumažėjo 3,9 procentinio punkto arba 5 %.

Augimas

Augimas

| (230) | Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu prarado 5 % rinkos dalies, o jos pardavimas atvirojoje rinkoje sumažėjo 10 %, akivaizdu, kad augimo nebuvo ir kad tai buvo nuosmukio laikotarpis, tiek vertinant absoliučiais skaičiais, tiek pagal suvartojimą atvirojoje rinkoje. |
| --- | --- |

(230)

Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu prarado 5 % rinkos dalies, o jos pardavimas atvirojoje rinkoje sumažėjo 10 %, akivaizdu, kad augimo nebuvo ir kad tai buvo nuosmukio laikotarpis, tiek vertinant absoliučiais skaičiais, tiek pagal suvartojimą atvirojoje rinkoje.

4.4.2.3.   Užimtumas ir našumas

| (231) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius (etato ekvivalentais) | 945 | 914 | 952 | 898 |
| Indeksas | 100 | 97 | 101 | 95 |
| Našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 990 | 1 012 | 906 | 971 |
| Indeksas | 100 | 102 | 91 | 98 |
| Šaltinis: | CUTFA. |

(231)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius (etato ekvivalentais)

945

914

952

898

Indeksas

Indeksas

100

100

97

97

101

101

95

95

Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

990

1 012

906

971

Indeksas

Indeksas

100

100

102

102

91

91

98

98

Šaltinis:

Šaltinis

CUTFA.

| (232) | Skaičiuojant viso etato ekvivalentais, Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %. |
| --- | --- |

(232)

Skaičiuojant viso etato ekvivalentais, Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %.

| (233) | Našumas, išreikštas tonomis vienam darbuotojui, 2020 m. sumažėjo, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai išliko iš esmės stabilus. |
| --- | --- |

(233)

Našumas, išreikštas tonomis vienam darbuotojui, 2020 m. sumažėjo, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai išliko iš esmės stabilus.

4.4.2.4.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (234) | Visi dempingo skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, laikyta, kad faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(234)

Visi dempingo skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, laikyta, kad faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

de minimis

| (235) | Tai pirmas su riebalų rūgštimi susijęs antidempingo tyrimas. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimo buvusio dempingo poveikį. |
| --- | --- |

(235)

Tai pirmas su riebalų rūgštimi susijęs antidempingo tyrimas. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimo buvusio dempingo poveikį.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (236) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudos Sąjungoje | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina atvirojoje rinkoje (EUR/t) | 879 | 770 | 861 | 1 101 |
| Indeksas | 100 | 88 | 98 | 125 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t) | 856 | 764 | 861 | 1 056 |
| Indeksas | 100 | 89 | 101 | 123 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(236)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudos Sąjungoje

Pardavimo kainos ir vieneto gamybos sąnaudos Sąjungoje

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina atvirojoje rinkoje (EUR/t)

879

770

861

1 101

Indeksas

Indeksas

100

100

88

88

98

98

125

125

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)

856

764

861

1 056

Indeksas

Indeksas

100

100

89

89

101

101

123

123

Šaltinis:

Šaltinis

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (237) | Pardavimas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje buvo vykdomas tiek nepriklausomiems prekiautojams, tiek įvairių naudotojų sektorių galutiniams naudotojams. Kainos abiejų rūšių pirkėjams ir įvairiems sektoriams buvo nustatomos tokiu pačiu būdu ir jos buvo panašios. |
| --- | --- |

(237)

Pardavimas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje buvo vykdomas tiek nepriklausomiems prekiautojams, tiek įvairių naudotojų sektorių galutiniams naudotojams. Kainos abiejų rūšių pirkėjams ir įvairiems sektoriams buvo nustatomos tokiu pačiu būdu ir jos buvo panašios.

| (238) | Pardavimo nesusijusioms šalims kainos Sąjungos rinkoje (atvirojoje rinkoje) nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo 879 EUR/t iki 1 101 EUR/t, t. y. 25 %. Šios pardavimo kainos 2019 m. sumažėjo 12 %, tačiau 2020 m. jos padidėjo 12 %, o TL – 28 %. |
| --- | --- |

(238)

Pardavimo nesusijusioms šalims kainos Sąjungos rinkoje (atvirojoje rinkoje) nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo 879 EUR/t iki 1 101 EUR/t, t. y. 25 %. Šios pardavimo kainos 2019 m. sumažėjo 12 %, tačiau 2020 m. jos padidėjo 12 %, o TL – 28 %.

| (239) | Šią akivaizdžiai teigiamą tendenciją reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad labai padidėjo žaliavų sąnaudos. TL šios sąnaudos sudarė daugiau kaip 70 % visų vieneto gamybos sąnaudų. Nagrinėjamuoju laikotarpiu šios vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 23 %, t. y. panašiai kaip vidutinės pardavimo kainos atvirojoje Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(239)

Šią akivaizdžiai teigiamą tendenciją reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad labai padidėjo žaliavų sąnaudos. TL šios sąnaudos sudarė daugiau kaip 70 % visų vieneto gamybos sąnaudų. Nagrinėjamuoju laikotarpiu šios vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 23 %, t. y. panašiai kaip vidutinės pardavimo kainos atvirojoje Sąjungos rinkoje.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

| (240) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 81 344 | 85 487 | 89 010 | 87 188 |
| Indeksas | 100 | 105 | 109 | 108 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(240)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

81 344

85 487

89 010

87 188

Indeksas

Indeksas

100

100

105

105

109

109

108

108

Šaltinis:

Šaltinis

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (241) | Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 8 %. Dėl atlyginimų pokyčių buvo susitarta su profesinėmis sąjungomis, o kitas su darbuotojais susijusias išlaidas nustatė nacionalinės administracijos. |
| --- | --- |

(241)

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 8 %. Dėl atlyginimų pokyčių buvo susitarta su profesinėmis sąjungomis, o kitas su darbuotojais susijusias išlaidas nustatė nacionalinės administracijos.

4.4.3.3.   Atsargos

| (242) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Atsargos | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 21 784 | 23 066 | 23 708 | 19 013 |
| Indeksas | 100 | 106 | 109 | 87 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi | 3,8 | 4,1 | 4,5 | 3,6 |
| Indeksas | 100 | 108 | 116 | 93 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(242)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Atsargos

Atsargos

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

21 784

23 066

23 708

19 013

Indeksas

Indeksas

100

100

106

106

109

109

87

87

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

3,8

4,1

4,5

3,6

Indeksas

Indeksas

100

100

108

108

116

116

93

93

Šaltinis:

Šaltinis

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (243) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų atsargos sumažėjo 23 %. Tačiau laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos procentine gamybos dalimi, visą laikotarpį buvo nedidelės. Kaip minėta 225 konstatuojamojoje dalyje, taip buvo todėl, kad riebalų rūgšties pramonė gamybą paprastai vykdo pagal užsakymus, o atsargų laikoma nedaug, nes gali pablogėti jų kokybė arba pasikeisti specifikacijos. Todėl šis rodiklis nėra toks svarbus atliekant bendrą žalos analizę. |
| --- | --- |

(243)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų atsargos sumažėjo 23 %. Tačiau laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos procentine gamybos dalimi, visą laikotarpį buvo nedidelės. Kaip minėta 225 konstatuojamojoje dalyje, taip buvo todėl, kad riebalų rūgšties pramonė gamybą paprastai vykdo pagal užsakymus, o atsargų laikoma nedaug, nes gali pablogėti jų kokybė arba pasikeisti specifikacijos. Todėl šis rodiklis nėra toks svarbus atliekant bendrą žalos analizę.

4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (244) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 1,9 | – 0,5 | – 2,1 | 2,5 |
| Indeksas | 100 | – 27 | – 108 | 128 |
| Pinigų srautas (EUR) | 27 037 404 | 12 370 885 | –1 239 176 | 22 774 816 |
| Indeksas | 100 | 46 | – 5 | 84 |
| Investicijos (EUR) | 7 394 509 | 11 769 077 | 10 473 680 | 8 531 863 |
| Indeksas | 100 | 159 | 142 | 115 |
| Investicijų grąža (%) | 9,0 | 0,6 | – 4,4 | 12,1 |
| Indeksas | 100 | 7 | – 48 | 134 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(244)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

1,9

– 0,5

– 2,1

2,5

Indeksas

Indeksas

100

100

– 27

– 27

– 108

– 108

128

128

Pinigų srautas (EUR)

27 037 404

12 370 885

–1 239 176

22 774 816

Indeksas

Indeksas

100

100

46

46

– 5

– 5

84

84

Investicijos (EUR)

7 394 509

11 769 077

10 473 680

8 531 863

Indeksas

Indeksas

100

100

159

159

142

142

115

115

Investicijų grąža (%)

9,0

0,6

– 4,4

12,1

Indeksas

Indeksas

100

100

7

7

– 48

– 48

134

134

Šaltinis:

Šaltinis

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (245) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Atrinktų gamintojų pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko mažas, t. y. mažesnis nei 3 %, ir net sumažėjo nuo 1,9 % 2018 m. iki – 2,1 % 2020 m. Tiriamuoju laikotarpiu pelningumas padidėjo iki 2,5 %, nors ir buvo nedidelis. TL pelningumas šiek tiek pagerėjo todėl, kad Sąjungos rinkos pirkėjai buvo labiau linkę mokėti didesnes Sąjungos gamintojų kainas, nes eksportuojantys gamintojai nukentėjo dėl kilusios tiekimo grandinės krizės per COVID-19 pandemiją. |
| --- | --- |

(245)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Atrinktų gamintojų pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko mažas, t. y. mažesnis nei 3 %, ir net sumažėjo nuo 1,9 % 2018 m. iki – 2,1 % 2020 m. Tiriamuoju laikotarpiu pelningumas padidėjo iki 2,5 %, nors ir buvo nedidelis. TL pelningumas šiek tiek pagerėjo todėl, kad Sąjungos rinkos pirkėjai buvo labiau linkę mokėti didesnes Sąjungos gamintojų kainas, nes eksportuojantys gamintojai nukentėjo dėl kilusios tiekimo grandinės krizės per COVID-19 pandemiją.

| (246) | Pelningumo raida, vertinant kartu su 7 lentelėje nurodytomis pardavimo kainomis ir gamybos sąnaudomis bei mažomis importo iš Indonezijos kainomis, rodo, kad kainos buvo labai smukdomos. Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų tiek, kad būtų galima pakankamai kompensuoti padidėjusias sąnaudas ir parduoti pakankamai pelningomis kainomis. Tai reiškė, kad Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko žemas, o Indonezijos importas dempingo kaina, kurio skverbtis jau buvo didelė (17,1 % rinkos), padidėjo 22 % ir pasiekė 20,3 % rinkos dalį, kaip parodyta 2 lentelėje. Be to, nepaisant didelio žaliavų kainų padidėjimo, vidutinė šio importo kaina padidėjo tik 12 %, kaip parodyta 3 lentelėje. Tuo pačiu laikotarpiu vien siekiant padengti sąnaudas, Sąjungos pramonės kainos turėjo padidėti 25 %. Kaip taip pat nustatyta 210 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo iš Indonezijos (tiek kalbant apie nuolat didelę jo apimtį, tiek apie žemas kainas) jau nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios buvo daromas nuolatinis spaudimas mažinti kainas. Iš tiesų nuo 2019 m. ir galbūt anksčiau Indonezijos kainos buvo nuolat mažesnės už Sąjungos pramonės kainas (žr. 302 konstatuojamąją dalį). Dėl to visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, visu pirma tiriamuoju laikotarpiu, pelno lygis buvo sumažintas ir nepakankamas. |
| --- | --- |

(246)

Pelningumo raida, vertinant kartu su 7 lentelėje nurodytomis pardavimo kainomis ir gamybos sąnaudomis bei mažomis importo iš Indonezijos kainomis, rodo, kad kainos buvo labai smukdomos. Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų tiek, kad būtų galima pakankamai kompensuoti padidėjusias sąnaudas ir parduoti pakankamai pelningomis kainomis. Tai reiškė, kad Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko žemas, o Indonezijos importas dempingo kaina, kurio skverbtis jau buvo didelė (17,1 % rinkos), padidėjo 22 % ir pasiekė 20,3 % rinkos dalį, kaip parodyta 2 lentelėje. Be to, nepaisant didelio žaliavų kainų padidėjimo, vidutinė šio importo kaina padidėjo tik 12 %, kaip parodyta 3 lentelėje. Tuo pačiu laikotarpiu vien siekiant padengti sąnaudas, Sąjungos pramonės kainos turėjo padidėti 25 %. Kaip taip pat nustatyta 210 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo iš Indonezijos (tiek kalbant apie nuolat didelę jo apimtį, tiek apie žemas kainas) jau nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios buvo daromas nuolatinis spaudimas mažinti kainas. Iš tiesų nuo 2019 m. ir galbūt anksčiau Indonezijos kainos buvo nuolat mažesnės už Sąjungos pramonės kainas (žr. 302 konstatuojamąją dalį). Dėl to visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, visu pirma tiriamuoju laikotarpiu, pelno lygis buvo sumažintas ir nepakankamas.

| (247) | Bendrovė „Wilmar“ pateikė pastabų dėl to, kad kainos nebuvo smukdomos, tačiau jos išvada buvo grindžiama Sąjungos gamintojų indeksuotomis tendencijomis, o ne faktiniu pelningumo lygiu. |
| --- | --- |

(247)

Bendrovė „Wilmar“ pateikė pastabų dėl to, kad kainos nebuvo smukdomos, tačiau jos išvada buvo grindžiama Sąjungos gamintojų indeksuotomis tendencijomis, o ne faktiniu pelningumo lygiu.

| (248) | Komisija nustatė, kad bendrovės „Wilmar“ padarytos išvados buvo neteisingos, nes nebuvo atsižvelgta į importo dempingo kaina skverbtį visu nagrinėjamuoju laikotarpiu ir dėl jos buvusį mažą Sąjungos pramonės pelningumo lygį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(248)

Komisija nustatė, kad bendrovės „Wilmar“ padarytos išvados buvo neteisingos, nes nebuvo atsižvelgta į importo dempingo kaina skverbtį visu nagrinėjamuoju laikotarpiu ir dėl jos buvusį mažą Sąjungos pramonės pelningumo lygį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (249) | Bendrovių grupė „Musim Mas“ pateikė dviejų Sąjungos gamintojų metines ataskaitas ir teigė, kad įvertinus jose pateiktą informaciją, visų pirma pelningumo rodiklius TL, matyti, kad šioms bendrovėms žala nebuvo daroma. |
| --- | --- |

(249)

Bendrovių grupė „Musim Mas“ pateikė dviejų Sąjungos gamintojų metines ataskaitas ir teigė, kad įvertinus jose pateiktą informaciją, visų pirma pelningumo rodiklius TL, matyti, kad šioms bendrovėms žala nebuvo daroma.

| (250) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad šių dviejų Sąjungos gamintojų ataskaitų apimtis kur kas didesnė ir jos apima nei tik jų verslą, susijusį su tiriamuoju produktu. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(250)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad šių dviejų Sąjungos gamintojų ataskaitų apimtis kur kas didesnė ir jos apima nei tik jų verslą, susijusį su tiriamuoju produktu. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (251) | Grynasis pinigų srautas atspindi Sąjungos gamintojų pajėgumą patiems finansuoti savo veiklą. Grynasis pinigų srautas kito panašiai, kaip ir apyvartos grąža – 2019 m. ir 2020 m. mažėjo, o TL šiek tiek padidėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu pinigų srautas buvo neigiamas – jis sumažėjo 16 %. |
| --- | --- |

(251)

Grynasis pinigų srautas atspindi Sąjungos gamintojų pajėgumą patiems finansuoti savo veiklą. Grynasis pinigų srautas kito panašiai, kaip ir apyvartos grąža – 2019 m. ir 2020 m. mažėjo, o TL šiek tiek padidėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu pinigų srautas buvo neigiamas – jis sumažėjo 16 %.

| (252) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža taip pat kito panašiai, kaip ir apyvartos grąža – 2019 m. ir 2020 m. mažėjo, o TL šiek tiek padidėjo. |
| --- | --- |

(252)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža taip pat kito panašiai, kaip ir apyvartos grąža – 2019 m. ir 2020 m. mažėjo, o TL šiek tiek padidėjo.

| (253) | Atrinkti Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu ir toliau investavo, kaip matyti iš pirmiau pateiktų investicijų duomenų. Investicijos siekė 7–12 mln. EUR per metus ir daugiausia buvo skirtos efektyvumui didinti ir esamai infrastruktūrai prižiūrėti. Sąjungos pramonė aptarnauja įvairius pirkėjus, kurių reikalavimai nuolat kinta. Sąjungos pramonė turi išlikti lanksti jos gaminamų ir rinkai siūlomų produktų asortimento bei jų kiekio atžvilgiu. Tokioms investicijoms grėsmę kelia mažėjantis pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(253)

Atrinkti Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu ir toliau investavo, kaip matyti iš pirmiau pateiktų investicijų duomenų. Investicijos siekė 7–12 mln. EUR per metus ir daugiausia buvo skirtos efektyvumui didinti ir esamai infrastruktūrai prižiūrėti. Sąjungos pramonė aptarnauja įvairius pirkėjus, kurių reikalavimai nuolat kinta. Sąjungos pramonė turi išlikti lanksti jos gaminamų ir rinkai siūlomų produktų asortimento bei jų kiekio atžvilgiu. Tokioms investicijoms grėsmę kelia mažėjantis pajėgumas padidinti kapitalą.

| (254) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad kitos investicijos, skirtos pajėgumams didinti, nagrinėjamuoju laikotarpiu nebuvo vykdomos taip, kaip planuota. Nors šios investicijos yra būtinos siekiant užtikrinti pramonės ilgaamžiškumą, visos atrinktos bendrovės, įskaitant tas, kurios priklauso didesnėms grupėms, tuo laikotarpiu investicijas turėjo atidėti. Dėl nepakankamo investicijų grąžos lygio taip pat kyla grėsmė Sąjungos pramonės gebėjimui padidinti kapitalą ateityje, taigi ir jos išlikimui vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(254)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad kitos investicijos, skirtos pajėgumams didinti, nagrinėjamuoju laikotarpiu nebuvo vykdomos taip, kaip planuota. Nors šios investicijos yra būtinos siekiant užtikrinti pramonės ilgaamžiškumą, visos atrinktos bendrovės, įskaitant tas, kurios priklauso didesnėms grupėms, tuo laikotarpiu investicijas turėjo atidėti. Dėl nepakankamo investicijų grąžos lygio taip pat kyla grėsmė Sąjungos pramonės gebėjimui padidinti kapitalą ateityje, taigi ir jos išlikimui vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu.

4.4.4.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (255) | Atsargų ir uždarojo naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek pagerėjo. Kontroliuojamosios pasiūlos apimtis padidėjo iki 2 %, o atsargų kiekis sumažėjo. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importas dempingo kaina neturi tiesioginio poveikio uždarajam naudojimui ir kad atsargos yra mažiau svarbios riebalų rūgšties pramonei, kuri daugiausia dirba pagal užsakymus. Tai reiškia, kad atliekant žalos analizę šie veiksniai nėra pagrindiniai. |
| --- | --- |

(255)

Atsargų ir uždarojo naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek pagerėjo. Kontroliuojamosios pasiūlos apimtis padidėjo iki 2 %, o atsargų kiekis sumažėjo. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importas dempingo kaina neturi tiesioginio poveikio uždarajam naudojimui ir kad atsargos yra mažiau svarbios riebalų rūgšties pramonei, kuri daugiausia dirba pagal užsakymus. Tai reiškia, kad atliekant žalos analizę šie veiksniai nėra pagrindiniai.

| (256) | Kai kurių kitų rodiklių, kaip antai pardavimo kainų, pelningumo, investicijų grąžos ir investicijų, tendencijos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo akivaizdžiai teigiamos. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad teigiami pardavimo kainų pokyčiai buvo susiję su žaliavų kainų, kurios tuo laikotarpiu labai padidėjo, pokyčiais. Be to, tai, kad pelningumas ir investicijų grąža šiek tiek pagerėjo nepakeitė aplinkybės, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu veiklos rezultatai buvo nepakankami Sąjungos pramonės gyvybingumui vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu užtikrinti (taip pat žr. 266–269 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(256)

Kai kurių kitų rodiklių, kaip antai pardavimo kainų, pelningumo, investicijų grąžos ir investicijų, tendencijos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo akivaizdžiai teigiamos. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad teigiami pardavimo kainų pokyčiai buvo susiję su žaliavų kainų, kurios tuo laikotarpiu labai padidėjo, pokyčiais. Be to, tai, kad pelningumas ir investicijų grąža šiek tiek pagerėjo nepakeitė aplinkybės, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu veiklos rezultatai buvo nepakankami Sąjungos pramonės gyvybingumui vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu užtikrinti (taip pat žr. 266–269 konstatuojamąsias dalis).

| (257) | Iš tikrųjų, vertinant mažą pelningumą kartu su pardavimo kainų ir gamybos sąnaudų tendencijomis, aiškiai matyti, kad buvo vykdomas kainų smukdymas. Konkrečiai, nagrinėjamuoju laikotarpiu, kai importo dempingo kaina lygis išliko aukštas, o kainos – mažos, Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų tiek, kad galėtų padengti sąnaudas ir pasiekti tikslinį pelno dydį (6 %). |
| --- | --- |

(257)

Iš tikrųjų, vertinant mažą pelningumą kartu su pardavimo kainų ir gamybos sąnaudų tendencijomis, aiškiai matyti, kad buvo vykdomas kainų smukdymas. Konkrečiai, nagrinėjamuoju laikotarpiu, kai importo dempingo kaina lygis išliko aukštas, o kainos – mažos, Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų tiek, kad galėtų padengti sąnaudas ir pasiekti tikslinį pelno dydį (6 %).

| (258) | Nepaisant to, kad, siekiant išlaikyti efektyvumą, investicijos buvo kiek įmanoma didesnės, Sąjungos pramonė akivaizdžiai negavo pakankamai pelno, kuris būtų skatinęs investuoti į verslo plėtrą nagrinėjamuoju laikotarpiu ir visų pirma – tiriamuoju laikotarpiu. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis pablogėjo rinkoje, kurioje suvartojimas yra palyginti stabilus (suvartojimo sumažėjimas 2020 m. ir TL iš esmės buvo laikinas ir įvyko dėl COVID-19 pandemijos). Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 % – nuo 72,1 % 2018 m. iki 68,3 % TL. |
| --- | --- |

(258)

Nepaisant to, kad, siekiant išlaikyti efektyvumą, investicijos buvo kiek įmanoma didesnės, Sąjungos pramonė akivaizdžiai negavo pakankamai pelno, kuris būtų skatinęs investuoti į verslo plėtrą nagrinėjamuoju laikotarpiu ir visų pirma – tiriamuoju laikotarpiu. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis pablogėjo rinkoje, kurioje suvartojimas yra palyginti stabilus (suvartojimo sumažėjimas 2020 m. ir TL iš esmės buvo laikinas ir įvyko dėl COVID-19 pandemijos). Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 % – nuo 72,1 % 2018 m. iki 68,3 % TL.

| (259) | Nors atliekant šį tyrimą žala daugiausia buvo susijusi su kainų ir veiklos rodikliais, kaip antai pelningumas ir pajėgumas padidinti kapitalą, sumažėjo ir nagrinėti Sąjungos pramonės apimties rodikliai. Nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis ir Sąjungos rinkos dalis. Be to, taip pat pastebėta, kad sumažėjo užimtumas ir našumas, ir šis sumažėjimas buvo susijęs su mažesne gamyba ir pardavimo apimtimi. |
| --- | --- |

(259)

Nors atliekant šį tyrimą žala daugiausia buvo susijusi su kainų ir veiklos rodikliais, kaip antai pelningumas ir pajėgumas padidinti kapitalą, sumažėjo ir nagrinėti Sąjungos pramonės apimties rodikliai. Nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis ir Sąjungos rinkos dalis. Be to, taip pat pastebėta, kad sumažėjo užimtumas ir našumas, ir šis sumažėjimas buvo susijęs su mažesne gamyba ir pardavimo apimtimi.

Pastabos po faktų atskleidimo

Pastabos po faktų atskleidimo

| (260) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Indonezijos Vyriausybė pateikė pastabų dėl tam tikrų žalos rodiklių ir padarė išvadą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei žala nebuvo padaryta. Ši nuomonė buvo parengta remiantis tuo, kad: 1) pagal 4 lentelės duomenis nuo 2020 m. iki TL padidėjo gamyba ir pajėgumai; 2) pagal 5 lentelės duomenis nuo 2020 m. iki tiriamojo laikotarpio rinkos dalis, įskaitant uždarąjį naudojimą, padidėjo; 3) pagal 7 lentelės duomenis nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kaina padidėjo, o pelnas padidėjo nuo – 2,1 % 2020 m. iki 2,5 % per TL; 4) pagal 9 lentelės duomenis nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo ir 5) pagal 10 lentelės duomenis pelningumas, pinigų srautas ir investicijų grąža nuo 2020 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo. Indonezijos Vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija savavališkai naudojo 6 % tikslinį pelną be jokio pagrindo ir kad Sąjungos pramonės pelno padidėjimas nuo – 2,1 % 2020 m. iki 2,5 % tiriamuoju laikotarpiu buvo didelis, precedento neturintis ir pasiektas per COVID-19 pandemiją. „Wilmar“ tvirtino, kad Komisija neteisingai išnagrinėjo 10 lentelę, tvirtindama, kad pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo ir buvo didelis tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(260)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo Indonezijos Vyriausybė pateikė pastabų dėl tam tikrų žalos rodiklių ir padarė išvadą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei žala nebuvo padaryta. Ši nuomonė buvo parengta remiantis tuo, kad: 1) pagal 4 lentelės duomenis nuo 2020 m. iki TL padidėjo gamyba ir pajėgumai; 2) pagal 5 lentelės duomenis nuo 2020 m. iki tiriamojo laikotarpio rinkos dalis, įskaitant uždarąjį naudojimą, padidėjo; 3) pagal 7 lentelės duomenis nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kaina padidėjo, o pelnas padidėjo nuo – 2,1 % 2020 m. iki 2,5 % per TL; 4) pagal 9 lentelės duomenis nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo ir 5) pagal 10 lentelės duomenis pelningumas, pinigų srautas ir investicijų grąža nuo 2020 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo. Indonezijos Vyriausybė taip pat teigė, kad Komisija savavališkai naudojo 6 % tikslinį pelną be jokio pagrindo ir kad Sąjungos pramonės pelno padidėjimas nuo – 2,1 % 2020 m. iki 2,5 % tiriamuoju laikotarpiu buvo didelis, precedento neturintis ir pasiektas per COVID-19 pandemiją. „Wilmar“ tvirtino, kad Komisija neteisingai išnagrinėjo 10 lentelę, tvirtindama, kad pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo ir buvo didelis tiriamuoju laikotarpiu.

| (261) | Komisija nesutiko su tvirtinimu, kad atitinkamais duomenimis nebuvo įrodyta materialinė žala. Kaip minėta 202 konstatuojamojoje dalyje, nors per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas sumažėjo 5 %, importo iš Indonezijos apimtis padidėjo 13 %. Tokiomis aplinkybėmis importui iš Indonezijos tenkanti rinkos dalis taip pat padidėjo. Be to, kaip paaiškinta 192 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas yra iš esmės pastovus (37) ir tikimasi, kad po laikino nuosmukio 2020 m. ir per TL dėl su COVID-19 pandemija susijusių veiksnių suvartojimas vėl padidės (38). |
| --- | --- |

(261)

Komisija nesutiko su tvirtinimu, kad atitinkamais duomenimis nebuvo įrodyta materialinė žala. Kaip minėta 202 konstatuojamojoje dalyje, nors per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas sumažėjo 5 %, importo iš Indonezijos apimtis padidėjo 13 %. Tokiomis aplinkybėmis importui iš Indonezijos tenkanti rinkos dalis taip pat padidėjo. Be to, kaip paaiškinta 192 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas yra iš esmės pastovus (37) ir tikimasi, kad po laikino nuosmukio 2020 m. ir per TL dėl su COVID-19 pandemija susijusių veiksnių suvartojimas vėl padidės (38).

37

38

| (262) | Panašiai, kalbant apie Sąjungos pramonės rinkos dalį, rinkos dalis, įskaitant uždarąjį naudojimą, iš tiesų padidėjo nuo 70,6 % iki 70,8 %. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo atvirojoje rinkoje rinkos dalis, kuri yra svarbus rodiklis, sumažėjo nuo 68,4 % 2020 m. iki 68,3 % tiriamuoju laikotarpiu. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo atvirojoje rinkoje rinkos dalis nuolat mažėjo – nuo 72,1 % 2018 m. iki 70,8 % 2019 m., iki 68,4 % 2020 m. ir iki 68,3 % per TL. Priešingai, tuo pačiu metu importo iš Indonezijos rinkos dalis nuolat didėjo – nuo 17,1 % 2018 m. iki 19,0 % 2019 m., iki 20 % 2020 m. ir iki 20,3 % tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(262)

Panašiai, kalbant apie Sąjungos pramonės rinkos dalį, rinkos dalis, įskaitant uždarąjį naudojimą, iš tiesų padidėjo nuo 70,6 % iki 70,8 %. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo atvirojoje rinkoje rinkos dalis, kuri yra svarbus rodiklis, sumažėjo nuo 68,4 % 2020 m. iki 68,3 % tiriamuoju laikotarpiu. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo atvirojoje rinkoje rinkos dalis nuolat mažėjo – nuo 72,1 % 2018 m. iki 70,8 % 2019 m., iki 68,4 % 2020 m. ir iki 68,3 % per TL. Priešingai, tuo pačiu metu importo iš Indonezijos rinkos dalis nuolat didėjo – nuo 17,1 % 2018 m. iki 19,0 % 2019 m., iki 20 % 2020 m. ir iki 20,3 % tiriamuoju laikotarpiu.

| (263) | Panašiai teiginys dėl vidutinės pardavimo kainos padidėjimo turi būti vertinamas atsižvelgiant į reikšmingą žaliavų sąnaudų padidėjimą, kaip paaiškinta 256 konstatuojamojoje dalyje. Be to, kaip paaiškinta 243 konstatuojamojoje dalyje, laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi, nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko gana stabilios, o pramonė vykdė gamybą pagal užsakymą, todėl atsargos buvo nedidelės. |
| --- | --- |

(263)

Panašiai teiginys dėl vidutinės pardavimo kainos padidėjimo turi būti vertinamas atsižvelgiant į reikšmingą žaliavų sąnaudų padidėjimą, kaip paaiškinta 256 konstatuojamojoje dalyje. Be to, kaip paaiškinta 243 konstatuojamojoje dalyje, laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi, nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko gana stabilios, o pramonė vykdė gamybą pagal užsakymą, todėl atsargos buvo nedidelės.

| (264) | Įtarime dėl 10 lentelėje pateiktų veiklos rezultatų rodiklių neatsižvelgiama į visas aplinkybes. Pavyzdžiui, pinigų srauto lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuo 2018 m. iki 2020 m. nuolat mažėjo ir 2020 m. tapo neigiamas. Tiriamuoju laikotarpiu pinigų srautas padidėjo ir tapo teigiamas, nes Sąjungos pramonei pavyko padidinti pelną, kaip paaiškinta 251 ir 266 konstatuojamosiose dalyse. Tačiau pinigų srautas per TL vis dar buvo gerokai mažesnis už pinigų srautą 2018 m. Apskritai pinigų srautas sumažėjo 16 %. |
| --- | --- |

(264)

Įtarime dėl 10 lentelėje pateiktų veiklos rezultatų rodiklių neatsižvelgiama į visas aplinkybes. Pavyzdžiui, pinigų srauto lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuo 2018 m. iki 2020 m. nuolat mažėjo ir 2020 m. tapo neigiamas. Tiriamuoju laikotarpiu pinigų srautas padidėjo ir tapo teigiamas, nes Sąjungos pramonei pavyko padidinti pelną, kaip paaiškinta 251 ir 266 konstatuojamosiose dalyse. Tačiau pinigų srautas per TL vis dar buvo gerokai mažesnis už pinigų srautą 2018 m. Apskritai pinigų srautas sumažėjo 16 %.

| (265) | Dėl tikslinio pelno dydžio Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga naudoti minimalų 6 % pelno dydį. Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalyje 6 % laikomas minimaliu pelningumo lygiu, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis apskaičiuojant žalos skirtumą. Šis lygis nustatytas remiantis Sąjungos pramonės šakų ilgalaikio pelningumo duomenimis. Nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad toks lygis būtų akivaizdžiai netinkamas nagrinėjamai pramonei (žr. 268 konstatuojamąją dalį). Todėl šį tvirtinimą būtų galima atmesti šiuo pagrindu. |
| --- | --- |

(265)

Dėl tikslinio pelno dydžio Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga naudoti minimalų 6 % pelno dydį. Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalyje 6 % laikomas minimaliu pelningumo lygiu, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis apskaičiuojant žalos skirtumą. Šis lygis nustatytas remiantis Sąjungos pramonės šakų ilgalaikio pelningumo duomenimis. Nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad toks lygis būtų akivaizdžiai netinkamas nagrinėjamai pramonei (žr. 268 konstatuojamąją dalį). Todėl šį tvirtinimą būtų galima atmesti šiuo pagrindu.

| (266) | Vis dėlto Komisija pažymėjo, kad Sąjungos pramonės pelnas šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį tik 2019 m. (1,9 %) ir per TL (2,5 %), o 2018 ir 2020 m. jis buvo neigiamas (atitinkamai – 0,5 % ir – 2,1 %). Be to, 2021 m. pasiektas teigiamas lygis, apimantis devynis tiriamojo laikotarpio mėnesius, turi būti vertinamas atsižvelgiant į didelius tiekimo grandinės sutrikimus rinkoje, kilusius dėl COVID-19 pandemijos ir darančius didelį poveikį Indonezijos eksportui į Sąjungą. Tiekti riebalų rūgštį į Sąjungą trukdė laivų vėlavimas iš Azijos, kurį lėmė krovininių laivų, tanklaivių ir darbuotojų trūkumas dėl COVID-19 ir dėl to labai padidėjusios krovinių vežimo išlaidos (39). Šie laikini trikdžiai paveikė pramonės kainas visame pasaulyje, taip pat importą iš Indonezijos, kuris nuo 2020 m. iki TL absoliučiaisiais skaičiais sumažėjo. Todėl Sąjungos pramonė paaiškino, kad ji galėjo pasinaudoti šiais konkrečiais laikinais rinkos sutrikimais, nes Sąjungos rinkoje padidino kainas iki pelningo lygio neprarasdama savo rinkos dalies. Apskritai Sąjungos pramonės pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį svyravo ties rentabilumo riba, importo iš Indonezijos apimtis buvo didelė, o jos rinkos dalis gerokai padidėjo – nuo 17,1 % iki 20,3 %, nepaisant šiek tiek sumažėjusio suvartojimo. Iš visų veiksnių aiškiai matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumui neigiamą poveikį darė importas iš Indonezijos dempingo kaina, o didžiausias pelningumas per TL buvo 2,5 %, atsižvelgiant į Indonezijos eksportuotojų tiekimo problemas, daugiausia dėl COVID-19 padarinių. |
| --- | --- |

(266)

Vis dėlto Komisija pažymėjo, kad Sąjungos pramonės pelnas šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį tik 2019 m. (1,9 %) ir per TL (2,5 %), o 2018 ir 2020 m. jis buvo neigiamas (atitinkamai – 0,5 % ir – 2,1 %). Be to, 2021 m. pasiektas teigiamas lygis, apimantis devynis tiriamojo laikotarpio mėnesius, turi būti vertinamas atsižvelgiant į didelius tiekimo grandinės sutrikimus rinkoje, kilusius dėl COVID-19 pandemijos ir darančius didelį poveikį Indonezijos eksportui į Sąjungą. Tiekti riebalų rūgštį į Sąjungą trukdė laivų vėlavimas iš Azijos, kurį lėmė krovininių laivų, tanklaivių ir darbuotojų trūkumas dėl COVID-19 ir dėl to labai padidėjusios krovinių vežimo išlaidos (39). Šie laikini trikdžiai paveikė pramonės kainas visame pasaulyje, taip pat importą iš Indonezijos, kuris nuo 2020 m. iki TL absoliučiaisiais skaičiais sumažėjo. Todėl Sąjungos pramonė paaiškino, kad ji galėjo pasinaudoti šiais konkrečiais laikinais rinkos sutrikimais, nes Sąjungos rinkoje padidino kainas iki pelningo lygio neprarasdama savo rinkos dalies. Apskritai Sąjungos pramonės pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį svyravo ties rentabilumo riba, importo iš Indonezijos apimtis buvo didelė, o jos rinkos dalis gerokai padidėjo – nuo 17,1 % iki 20,3 %, nepaisant šiek tiek sumažėjusio suvartojimo. Iš visų veiksnių aiškiai matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumui neigiamą poveikį darė importas iš Indonezijos dempingo kaina, o didžiausias pelningumas per TL buvo 2,5 %, atsižvelgiant į Indonezijos eksportuotojų tiekimo problemas, daugiausia dėl COVID-19 padarinių.

39

| (267) | 10 lentelėje nurodytas pelningumas apskaičiuotas remiantis Sąjungos pramonės pagamintų ir Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams parduotų riebalų rūgšties produktų sąnaudomis. Nors Sąjungos pramonė paprastai gamina pagal užsakymus, ji tebeturi 9 lentelėje nurodytų nedidelių atsargų. Todėl mažomis atsargomis pasižyminčioje pramonės šakoje skirtumas tarp vieneto gamybos sąnaudų ir parduotų prekių vieneto sąnaudų yra nedidelis. Vadinasi, nors 2019 ir 2020 m. vidutinė Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kaina buvo didesnė arba lygi vidutinėms vieneto gamybos sąnaudoms, Sąjungos pramonė patyrė nuostolių, kaip nurodyta 10 lentelėje. |
| --- | --- |

(267)

10 lentelėje nurodytas pelningumas apskaičiuotas remiantis Sąjungos pramonės pagamintų ir Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams parduotų riebalų rūgšties produktų sąnaudomis. Nors Sąjungos pramonė paprastai gamina pagal užsakymus, ji tebeturi 9 lentelėje nurodytų nedidelių atsargų. Todėl mažomis atsargomis pasižyminčioje pramonės šakoje skirtumas tarp vieneto gamybos sąnaudų ir parduotų prekių vieneto sąnaudų yra nedidelis. Vadinasi, nors 2019 ir 2020 m. vidutinė Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kaina buvo didesnė arba lygi vidutinėms vieneto gamybos sąnaudoms, Sąjungos pramonė patyrė nuostolių, kaip nurodyta 10 lentelėje.

| (268) | Kalbant apie standartinį riebalų rūgšties pelno lygį įprastomis konkurencijos sąlygomis, Indonezijos Vyriausybė nepaaiškino, kodėl pramonės gautas 2,5 % pelnas per TL, kaip teigiama, buvo pakankamas. Be to, kritikuodama Komisijos taikomą teisiškai privalomą 6 % ribą, Indonezijos Vyriausybė nepagrindė, koks pelno lygis turėtų būti naudojamas ir nepaaiškino įtariamo COVID-19 pandemijos poveikio pelningumo lygiui. Komisija pažymėjo, kad byloje nėra jokių kitų įrodymų dėl ankstesnio laikotarpio riebalų rūgšties pramonės pelningumo lygio nesant importo dempingo kaina iš Indonezijos, kuriais būtų galima pagrįsti Indonezijos Vyriausybės tvirtinimą, kad 2,5 % pelningumas buvo pakankamas arba kurie paneigtų pasirinkto 6 % pelno dydžio pasirinkimą. Tačiau Komisijos išvados buvo pagrįstos viešai prieinama informacija ir nekonfidencialioje byloje pateikta informacija. Komisija pažymėjo, kad, remiantis Europos chemijos pramonės tarybos (CEFIC) parengta ataskaita dėl, be kita ko, platesnio masto Europos chemijos pramonės pelningumo 2020 m., bendrasis likutinis perteklius (40), išreikštas chemijos pramonės apyvartos procentine dalimi, sudaro apie 11 %. Be to, remiantis CSIMarket surinktais statistiniais duomenimis (41), 2021 m. chemijos gamybos pramonės pelno dydis prieš mokesčius buvo apie 13 %. Be to, savo pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Greven“ nurodė, kad 2020 m. Europos chemijos pramonės EBIT (pajamų neatskaičius palūkanų ir mokesčių) dydžiai sudarė apie 7 % (išsamiau žr. 294 konstatuojamąją dalį). Taigi, remdamasi turimais įrodymais, Komisija nusprendė, kad Sąjungos pramonė per visą nagrinėjamąjį laikotarpį nepasiekė pelningumo lygio įprastomis rinkos konkurencijos sąlygomis. |
| --- | --- |

(268)

Kalbant apie standartinį riebalų rūgšties pelno lygį įprastomis konkurencijos sąlygomis, Indonezijos Vyriausybė nepaaiškino, kodėl pramonės gautas 2,5 % pelnas per TL, kaip teigiama, buvo pakankamas. Be to, kritikuodama Komisijos taikomą teisiškai privalomą 6 % ribą, Indonezijos Vyriausybė nepagrindė, koks pelno lygis turėtų būti naudojamas ir nepaaiškino įtariamo COVID-19 pandemijos poveikio pelningumo lygiui. Komisija pažymėjo, kad byloje nėra jokių kitų įrodymų dėl ankstesnio laikotarpio riebalų rūgšties pramonės pelningumo lygio nesant importo dempingo kaina iš Indonezijos, kuriais būtų galima pagrįsti Indonezijos Vyriausybės tvirtinimą, kad 2,5 % pelningumas buvo pakankamas arba kurie paneigtų pasirinkto 6 % pelno dydžio pasirinkimą. Tačiau Komisijos išvados buvo pagrįstos viešai prieinama informacija ir nekonfidencialioje byloje pateikta informacija. Komisija pažymėjo, kad, remiantis Europos chemijos pramonės tarybos (CEFIC) parengta ataskaita dėl, be kita ko, platesnio masto Europos chemijos pramonės pelningumo 2020 m., bendrasis likutinis perteklius (40), išreikštas chemijos pramonės apyvartos procentine dalimi, sudaro apie 11 %. Be to, remiantis CSIMarket surinktais statistiniais duomenimis (41), 2021 m. chemijos gamybos pramonės pelno dydis prieš mokesčius buvo apie 13 %. Be to, savo pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Greven“ nurodė, kad 2020 m. Europos chemijos pramonės EBIT (pajamų neatskaičius palūkanų ir mokesčių) dydžiai sudarė apie 7 % (išsamiau žr. 294 konstatuojamąją dalį). Taigi, remdamasi turimais įrodymais, Komisija nusprendė, kad Sąjungos pramonė per visą nagrinėjamąjį laikotarpį nepasiekė pelningumo lygio įprastomis rinkos konkurencijos sąlygomis.

40

41

| (269) | Dar svarbiau tai, kad Komisija pažymėjo, kad, kaip paaiškinta 253 ir 254 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos pramonės investicijos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo ribotos, daugiausia dėmesio skirta veiksmingumo didinimui ir sklandaus esamų įrenginių veikimo užtikrinimui. Sąjungos pramonė dėl neigiamo arba mažo pelningumo lygio nagrinėjamuoju laikotarpiu negalėjo imtis reikiamų investicijų, kad galėtų diegti inovacijas ir pasiekti reikiamą veiksmingumą ir našumą, kad galėtų konkuruoti rinkoje. Sąjungos pramonė aptarnauja įvairius pirkėjus, kurių reikalavimai nuolat kinta. Nagrinėjamuoju laikotarpiu nusidėvėjimo išlaidos sudarė tik apie 2 % gamybos sąnaudų. Jei dėl investicijų nusidėvėjimo išlaidos padidėtų iki 4 % gamybos sąnaudų, Sąjungos pramonė patirtų nuostolių net ir tuo atveju, jei ji sugebėtų išlaikyti didesnes kainas tiriamuoju laikotarpiu, o tai yra labai mažai tikėtina, atsižvelgiant į priežastis, dėl kurių šios kainos padidėjo per TL. Todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį pramonės pasiektas pelno lygis yra nepakankamas, kad būtų galima atlikti reikiamo lygio investicijas į šį sektorių. Visi šie elementai visiškai prieštaravo Indonezijos Vyriausybės nepagrįstiems tvirtinimams dėl reikalaujamo Sąjungos pramonės pelningumo lygio. |
| --- | --- |

(269)

Dar svarbiau tai, kad Komisija pažymėjo, kad, kaip paaiškinta 253 ir 254 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos pramonės investicijos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo ribotos, daugiausia dėmesio skirta veiksmingumo didinimui ir sklandaus esamų įrenginių veikimo užtikrinimui. Sąjungos pramonė dėl neigiamo arba mažo pelningumo lygio nagrinėjamuoju laikotarpiu negalėjo imtis reikiamų investicijų, kad galėtų diegti inovacijas ir pasiekti reikiamą veiksmingumą ir našumą, kad galėtų konkuruoti rinkoje. Sąjungos pramonė aptarnauja įvairius pirkėjus, kurių reikalavimai nuolat kinta. Nagrinėjamuoju laikotarpiu nusidėvėjimo išlaidos sudarė tik apie 2 % gamybos sąnaudų. Jei dėl investicijų nusidėvėjimo išlaidos padidėtų iki 4 % gamybos sąnaudų, Sąjungos pramonė patirtų nuostolių net ir tuo atveju, jei ji sugebėtų išlaikyti didesnes kainas tiriamuoju laikotarpiu, o tai yra labai mažai tikėtina, atsižvelgiant į priežastis, dėl kurių šios kainos padidėjo per TL. Todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį pramonės pasiektas pelno lygis yra nepakankamas, kad būtų galima atlikti reikiamo lygio investicijas į šį sektorių. Visi šie elementai visiškai prieštaravo Indonezijos Vyriausybės nepagrįstiems tvirtinimams dėl reikalaujamo Sąjungos pramonės pelningumo lygio.

| (270) | Galiausiai Komisija pažymėjo, kad jos analizė buvo išsami ir nuodugni, nes apėmė visus ketverius metus ir visus žalos rodiklius, kurių reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį. Be to, atlikdama analizę Komisija naudojo visus duomenis, nepriklausomai nuo to, ar pokyčiai buvo teigiami, ar neigiami. Todėl Komisija įrodė, kad jos išvada dėl materialinės žalos buvo teisiškai ir ekonomiškai pagrįsta. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(270)

Galiausiai Komisija pažymėjo, kad jos analizė buvo išsami ir nuodugni, nes apėmė visus ketverius metus ir visus žalos rodiklius, kurių reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį. Be to, atlikdama analizę Komisija naudojo visus duomenis, nepriklausomai nuo to, ar pokyčiai buvo teigiami, ar neigiami. Todėl Komisija įrodė, kad jos išvada dėl materialinės žalos buvo teisiškai ir ekonomiškai pagrįsta. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (271) | Indonezijos Vyriausybė taip pat teigė, kad išvada dėl žalos neatitinka 2022 m. rugpjūčio 19 d.„KLK“ rašto, kuriame pateikta pastabų dėl „KLK“ ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų konkurencijos ir „KLK“ pelningumo. |
| --- | --- |

(271)

Indonezijos Vyriausybė taip pat teigė, kad išvada dėl žalos neatitinka 2022 m. rugpjūčio 19 d.„KLK“ rašto, kuriame pateikta pastabų dėl „KLK“ ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų konkurencijos ir „KLK“ pelningumo.

| (272) | Komisija atmetė šį tvirtinimą, nes raštas pateiktas vieno Sąjungos gamintojo ir nėra išsamus žalos vertinimas. Todėl toks pareiškimas negali paneigti Komisijos išvadų dėl materialinės žalos. |
| --- | --- |

(272)

Komisija atmetė šį tvirtinimą, nes raštas pateiktas vieno Sąjungos gamintojo ir nėra išsamus žalos vertinimas. Todėl toks pareiškimas negali paneigti Komisijos išvadų dėl materialinės žalos.

| (273) | Indonezijos Vyriausybė taip pat teigė, kad nors biodyzelino gamybai naudojama riebalų rūgštis nebuvo įtraukta į produkto apibrėžtąją sritį, Komisija atitinkamai nepakoregavo importo statistinių duomenų. |
| --- | --- |

(273)

Indonezijos Vyriausybė taip pat teigė, kad nors biodyzelino gamybai naudojama riebalų rūgštis nebuvo įtraukta į produkto apibrėžtąją sritį, Komisija atitinkamai nepakoregavo importo statistinių duomenų.

| (274) | Komisija šį tvirtinimą atmetė ir patvirtino, kad importo statistiniai duomenys neapima iš atliekų pagamintos ir biodyzelino gamybai naudotos riebalų rūgšties importuoto kiekio. |
| --- | --- |

(274)

Komisija šį tvirtinimą atmetė ir patvirtino, kad importo statistiniai duomenys neapima iš atliekų pagamintos ir biodyzelino gamybai naudotos riebalų rūgšties importuoto kiekio.

| (275) | „Wilmar“ tvirtino, kad 4 lentelėje nurodyti gamybos ir pajėgumų naudojimo pokyčiai nebuvo žalingi. |
| --- | --- |

(275)

„Wilmar“ tvirtino, kad 4 lentelėje nurodyti gamybos ir pajėgumų naudojimo pokyčiai nebuvo žalingi.

| (276) | Komisija pažymėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 7 %, o pajėgumų naudojimas – 3 %, kaip nurodyta 4 lentelėje. „Wilmar“ neįvertino šių tendencijų pagal atitinkamas aplinkybes. Rinkoje, kurioje suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %, importas iš Indonezijos padidėjo 13 %, o jo rinkos dalis padidėjo nuo 17,1 % 2018 m. iki 20,3 % tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija atmetė tvirtinimus dėl gamybos ir pajėgumų naudojimo. |
| --- | --- |

(276)

Komisija pažymėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 7 %, o pajėgumų naudojimas – 3 %, kaip nurodyta 4 lentelėje. „Wilmar“ neįvertino šių tendencijų pagal atitinkamas aplinkybes. Rinkoje, kurioje suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %, importas iš Indonezijos padidėjo 13 %, o jo rinkos dalis padidėjo nuo 17,1 % 2018 m. iki 20,3 % tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija atmetė tvirtinimus dėl gamybos ir pajėgumų naudojimo.

| (277) | „Wilmar“ tvirtino, kad Komisija klaidingai teigė, jog 9 lentelėje nurodytas atsargų lygis atliekant žalos analizę buvo mažiau svarbus, ir teigė, kad mažesnės atsargos buvo ženklas, jog padidėjo pardavimas. |
| --- | --- |

(277)

„Wilmar“ tvirtino, kad Komisija klaidingai teigė, jog 9 lentelėje nurodytas atsargų lygis atliekant žalos analizę buvo mažiau svarbus, ir teigė, kad mažesnės atsargos buvo ženklas, jog padidėjo pardavimas.

| (278) | Komisija pažymėjo, kad per visą analizės laikotarpį pardavimo apimtis mažėjo, kaip parodyta 5 lentelėje. Be to, atsižvelgdama į žemą laikotarpio pabaigos atsargų lygį, kuris per visą laikotarpį buvo mažesnis nei 4,5 % gamybos apimties, Komisija, atlikdama bendrą žalos analizę, atsargų klausimu laikėsi tos pačios nuomonės. |
| --- | --- |

(278)

Komisija pažymėjo, kad per visą analizės laikotarpį pardavimo apimtis mažėjo, kaip parodyta 5 lentelėje. Be to, atsižvelgdama į žemą laikotarpio pabaigos atsargų lygį, kuris per visą laikotarpį buvo mažesnis nei 4,5 % gamybos apimties, Komisija, atlikdama bendrą žalos analizę, atsargų klausimu laikėsi tos pačios nuomonės.

| (279) | „Wilmar“ tvirtino, kad 10 lentelėje nurodyti investicijų ir investicijų grąžos pokyčiai nebuvo žalingi. |
| --- | --- |

(279)

„Wilmar“ tvirtino, kad 10 lentelėje nurodyti investicijų ir investicijų grąžos pokyčiai nebuvo žalingi.

| (280) | Kalbant apie investicijas, tvirtinimas buvo išnagrinėtas 269 konstatuojamojoje dalyje. Investicijų grąža – viso tiriamojo produkto pelno vertė, padalyta iš viso ilgalaikio turto, naudoto tiriamajam produktui gaminti, vertės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu viso ilgalaikio turto vertė buvo gana stabili. Todėl investicijų grąžos tendencija atitinka pelningumo tendenciją. Tai reiškia, kad 2018–2020 m. investicijų grąža sumažėjo. Tiriamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo, nes, palyginti su ankstesniais metais, padidėjo Sąjungos pramonės pelningumas. Tačiau, kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje, pelningumas tiriamuoju laikotarpiu padidėjo tik laikinai. Todėl Komisija nepakeitė savo išvados, kad investicijų lygis buvo nepakankamas Sąjungos pramonės išlikimui ateityje (žr. 253, 254 ir 269 konstatuojamąsias dalis), todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(280)

Kalbant apie investicijas, tvirtinimas buvo išnagrinėtas 269 konstatuojamojoje dalyje. Investicijų grąža – viso tiriamojo produkto pelno vertė, padalyta iš viso ilgalaikio turto, naudoto tiriamajam produktui gaminti, vertės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu viso ilgalaikio turto vertė buvo gana stabili. Todėl investicijų grąžos tendencija atitinka pelningumo tendenciją. Tai reiškia, kad 2018–2020 m. investicijų grąža sumažėjo. Tiriamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo, nes, palyginti su ankstesniais metais, padidėjo Sąjungos pramonės pelningumas. Tačiau, kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje, pelningumas tiriamuoju laikotarpiu padidėjo tik laikinai. Todėl Komisija nepakeitė savo išvados, kad investicijų lygis buvo nepakankamas Sąjungos pramonės išlikimui ateityje (žr. 253, 254 ir 269 konstatuojamąsias dalis), todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (281) | Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ tvirtino, kad per TL Sąjungos pramonei nebuvo padaryta jokios žalos. Iš tiesų ši grupė paprašė Komisijos atliekant žalos analizę daugiausia dėmesio skirti tiriamajam laikotarpiui, teigdama, kad tais metais buvo teigiamų pokyčių gamybos, gamybos pajėgumų, rinkos dalies, vidutinių kainų, investicijų grąžos, pinigų srauto, pelningumo ir atsargų srityse. Visų pirma bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė, kad tiriamuoju laikotarpiu pelningumas buvo didžiausias (2,5 %). |
| --- | --- |

(281)

Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ tvirtino, kad per TL Sąjungos pramonei nebuvo padaryta jokios žalos. Iš tiesų ši grupė paprašė Komisijos atliekant žalos analizę daugiausia dėmesio skirti tiriamajam laikotarpiui, teigdama, kad tais metais buvo teigiamų pokyčių gamybos, gamybos pajėgumų, rinkos dalies, vidutinių kainų, investicijų grąžos, pinigų srauto, pelningumo ir atsargų srityse. Visų pirma bendrovių grupė „Musim Mas“ nurodė, kad tiriamuoju laikotarpiu pelningumas buvo didžiausias (2,5 %).

| (282) | Komisija turi atlikti žalos vertinimą per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, o ne tik per tiriamąjį laikotarpį. Bendrovių grupės „Musim Mas“ pasiūlyta metodika, kaip ir pirmiau pateiktas Indonezijos Vyriausybės ir „Wilmar“ vertinimas, neatspindėtų išsamios ir tikslios Sąjungos pramonės patirtos žalos analizės, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. Nedidelį gamybos apimties padidėjimą (1,2 %), gamybos pajėgumų padidėjimą (1,9 %) ir atsargų sumažėjimą lėmė laikinas pelningumo padidėjimas, kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje. Pinigų srautas ir investicijų grąža atitiko pelningumo raidą. Sąjungos pramonės rinkos dalis atvirojoje rinkoje per TL, palyginti su 2020 m., sumažėjo nuo 68,4 % iki 68,3 %. Sąjungos pramonės pardavimo kaina padidėjo atsižvelgiant į padidėjusias vieneto gamybos sąnaudas dėl padidėjusių žaliavų kainų, o tai buvo įmanoma dėl laikinų tiekimo sutrikimų ir COVID-19 pandemijos poveikio, visų pirma per TL. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(282)

Komisija turi atlikti žalos vertinimą per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, o ne tik per tiriamąjį laikotarpį. Bendrovių grupės „Musim Mas“ pasiūlyta metodika, kaip ir pirmiau pateiktas Indonezijos Vyriausybės ir „Wilmar“ vertinimas, neatspindėtų išsamios ir tikslios Sąjungos pramonės patirtos žalos analizės, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. Nedidelį gamybos apimties padidėjimą (1,2 %), gamybos pajėgumų padidėjimą (1,9 %) ir atsargų sumažėjimą lėmė laikinas pelningumo padidėjimas, kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje. Pinigų srautas ir investicijų grąža atitiko pelningumo raidą. Sąjungos pramonės rinkos dalis atvirojoje rinkoje per TL, palyginti su 2020 m., sumažėjo nuo 68,4 % iki 68,3 %. Sąjungos pramonės pardavimo kaina padidėjo atsižvelgiant į padidėjusias vieneto gamybos sąnaudas dėl padidėjusių žaliavų kainų, o tai buvo įmanoma dėl laikinų tiekimo sutrikimų ir COVID-19 pandemijos poveikio, visų pirma per TL. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (283) | Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat suabejojo Indonezijos importo priverstinio kainų mažinimo skaičiavimais (kurį bendrovių grupė „Musim Mas“ klaidingai minėjo kaip priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis), tvirtindama, kad faktų atskleidimo dokumentas dėl vidutinių vieneto verčių 3 ir 7 lentelėse rodo daug mažesnį poveikį Sąjungos pramonės kainoms, t. y. nuo 4 % sumažinimo 2018 m. iki nedidelio 7 % priverstinio kainų mažinimo per TL. |
| --- | --- |

(283)

Bendrovių grupė „Musim Mas“ taip pat suabejojo Indonezijos importo priverstinio kainų mažinimo skaičiavimais (kurį bendrovių grupė „Musim Mas“ klaidingai minėjo kaip priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis), tvirtindama, kad faktų atskleidimo dokumentas dėl vidutinių vieneto verčių 3 ir 7 lentelėse rodo daug mažesnį poveikį Sąjungos pramonės kainoms, t. y. nuo 4 % sumažinimo 2018 m. iki nedidelio 7 % priverstinio kainų mažinimo per TL.

| (284) | Šis eksportuojantis gamintojas padarė išvadą dėl priverstinio kainų mažinimo, remdamasis tiesioginiu Indonezijos gamintojų vidutinės importo į Sąjungą kainos palyginimu su vidutine Sąjungos pramonės kaina, neatsižvelgdamas į tai, kad visi eksportuotojai ir visi Sąjungos gamintojai turi produktų asortimentą, kuris gali labai skirtis. Kad priverstinio kainų mažinimo skirtumai būtų patikimesni, palyginamų rūšių produktų kainas reikėtų lyginti eksportuojančių gamintojų lygmeniu, jei yra duomenų rinkinys. Eksportuotojas teigia, kad per TL kainos buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai 7 %, o palyginus produkto rūšis nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo didesnis nei 20 %. Eksportuotojo pastabos dėl priverstinio kainų mažinimo skirtumų buvo atmestos. |
| --- | --- |

(284)

Šis eksportuojantis gamintojas padarė išvadą dėl priverstinio kainų mažinimo, remdamasis tiesioginiu Indonezijos gamintojų vidutinės importo į Sąjungą kainos palyginimu su vidutine Sąjungos pramonės kaina, neatsižvelgdamas į tai, kad visi eksportuotojai ir visi Sąjungos gamintojai turi produktų asortimentą, kuris gali labai skirtis. Kad priverstinio kainų mažinimo skirtumai būtų patikimesni, palyginamų rūšių produktų kainas reikėtų lyginti eksportuojančių gamintojų lygmeniu, jei yra duomenų rinkinys. Eksportuotojas teigia, kad per TL kainos buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai 7 %, o palyginus produkto rūšis nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo didesnis nei 20 %. Eksportuotojo pastabos dėl priverstinio kainų mažinimo skirtumų buvo atmestos.

| (285) | Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo CUTFA pritarė Komisijos išvadoms dėl žalos ir pažymėjo, kad pardavimo kainų, priverstinio kainų mažinimo, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis, kainų smukimo, vieneto sąnaudų ir veiklos rodiklių, pvz., apyvartos grąžos, analizė parodė, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė žalą. CUTFA taip pat atkreipė dėmesį į Komisijos atliktą tokių apimties rodiklių kaip gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis ir rinkos dalis analizę, iš kurios matyti, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą ir apimties rodiklių atžvilgiu. Be to, CUTFA patvirtino, kad dėl nedidelio pelningumo padidėjimo per TL pramonės padėtis Sąjungos rinkoje netapo tvari ir konkurencinga. |
| --- | --- |

(285)

Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo CUTFA pritarė Komisijos išvadoms dėl žalos ir pažymėjo, kad pardavimo kainų, priverstinio kainų mažinimo, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis, kainų smukimo, vieneto sąnaudų ir veiklos rodiklių, pvz., apyvartos grąžos, analizė parodė, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė žalą. CUTFA taip pat atkreipė dėmesį į Komisijos atliktą tokių apimties rodiklių kaip gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis ir rinkos dalis analizę, iš kurios matyti, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą ir apimties rodiklių atžvilgiu. Be to, CUTFA patvirtino, kad dėl nedidelio pelningumo padidėjimo per TL pramonės padėtis Sąjungos rinkoje netapo tvari ir konkurencinga.

| (286) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(286)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (287) | Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina. Šie veiksniai yra: importas iš kitų šaltinių nei Indonezija, Sąjungos pramonės eksporto rezultatai, uždarojo naudojimo pokyčiai, suvartojimo pokyčiai, su žaliavomis susijusios problemos ir įtariamas Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas. |
| --- | --- |

(287)

Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina. Šie veiksniai yra: importas iš kitų šaltinių nei Indonezija, Sąjungos pramonės eksporto rezultatai, uždarojo naudojimo pokyčiai, suvartojimo pokyčiai, su žaliavomis susijusios problemos ir įtariamas Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas.

5.1.   Importo dempingo kainomis poveikis

Importo dempingo kainomis poveikis

| (288) | Kaip parodyta 2 lentelėje, importo dempingo kaina iš Indonezijos apimtis padidėjo nuo maždaug 203 000 tonų 2018 m. iki maždaug 228 000 tonų tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 13 %. Kalbant apie rinkos dalį, tuo pačiu laikotarpiu ji padidėjo nuo 17,1 % iki 20,3 %, t. y. 19 %. Šie duomenys sutapo su 10 % sumažėjusiu Sąjungos pramonės pardavimo atvirojoje rinkoje ir rinkos dalies sumažėjimu nuo 72,1 % iki 68,3 %, t. y. 5 %. Pardavimas mažesnėje uždarojoje rinkoje tuo laikotarpiu buvo stabilus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis kasmet taip pat nuolat didėjo. Vertinant absoliučiaisiais skaičiais, dėl problemų, susijusių su COVID-19 pandemija, importo apimtis 2020 m. ir TL nebedidėjo taip pat, kaip 2019 m. Vis dėlto, nepaisant to, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 5 %, akivaizdu, kad padėtis rinkoje pagerėjo daugiausia dėl importo iš Indonezijos, nors eksportuotojai ir patyrė tiekimo sunkumų, kaip nurodyta 202 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(288)

Kaip parodyta 2 lentelėje, importo dempingo kaina iš Indonezijos apimtis padidėjo nuo maždaug 203 000 tonų 2018 m. iki maždaug 228 000 tonų tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 13 %. Kalbant apie rinkos dalį, tuo pačiu laikotarpiu ji padidėjo nuo 17,1 % iki 20,3 %, t. y. 19 %. Šie duomenys sutapo su 10 % sumažėjusiu Sąjungos pramonės pardavimo atvirojoje rinkoje ir rinkos dalies sumažėjimu nuo 72,1 % iki 68,3 %, t. y. 5 %. Pardavimas mažesnėje uždarojoje rinkoje tuo laikotarpiu buvo stabilus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis kasmet taip pat nuolat didėjo. Vertinant absoliučiaisiais skaičiais, dėl problemų, susijusių su COVID-19 pandemija, importo apimtis 2020 m. ir TL nebedidėjo taip pat, kaip 2019 m. Vis dėlto, nepaisant to, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 5 %, akivaizdu, kad padėtis rinkoje pagerėjo daugiausia dėl importo iš Indonezijos, nors eksportuotojai ir patyrė tiekimo sunkumų, kaip nurodyta 202 konstatuojamojoje dalyje.

| (289) | Kaip paaiškinta 210 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo iš Indonezijos Sąjungos pramonės kainos buvo smukdomos jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. Be to, dėl didelių žaliavų sąnaudų svyravimų visame pasaulyje, Sąjungos gamintojai negalėjo koreguoti savo kainų taip, kad galėtų pasiekti pagrįstą pelno dydį arba apskritai dirbti pelningai. |
| --- | --- |

(289)

Kaip paaiškinta 210 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo iš Indonezijos Sąjungos pramonės kainos buvo smukdomos jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. Be to, dėl didelių žaliavų sąnaudų svyravimų visame pasaulyje, Sąjungos gamintojai negalėjo koreguoti savo kainų taip, kad galėtų pasiekti pagrįstą pelno dydį arba apskritai dirbti pelningai.

| (290) | Importo iš Indonezijos skverbtis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo įmanoma, nes tiriamasis produktas yra biržos prekė, kurios kaina pirkėjams priimant sprendimus yra labai svarbi. Šių dviejų veiksnių priežastinį ryšį patvirtina tai, kad sutapo Sąjungos pramonės ekonominės padėties pablogėjimo ir didelio importo dempingo kaina iš Indonezijos, dėl kurio buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir mažinamas ES rinkos kainų lygis, laikotarpiai. |
| --- | --- |

(290)

Importo iš Indonezijos skverbtis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo įmanoma, nes tiriamasis produktas yra biržos prekė, kurios kaina pirkėjams priimant sprendimus yra labai svarbi. Šių dviejų veiksnių priežastinį ryšį patvirtina tai, kad sutapo Sąjungos pramonės ekonominės padėties pablogėjimo ir didelio importo dempingo kaina iš Indonezijos, dėl kurio buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir mažinamas ES rinkos kainų lygis, laikotarpiai.

| (291) | Galiausiai, kaip paaiškinta pirmiau, tiriamuoju laikotarpiu spaudimas Sąjungos pramonei buvo laikinai sumažėjęs dėl tiekimo problemų, kurių patyrė eksportuojantys gamintojai. Dėl šių aplinkybių Sąjungos pramonė galėjo padidinti kainas ir gauti šiek tiek pelno, tačiau jo nepakako pasiekti tinkamą pelno lygį įprastomis konkurencijos sąlygomis. |
| --- | --- |

(291)

Galiausiai, kaip paaiškinta pirmiau, tiriamuoju laikotarpiu spaudimas Sąjungos pramonei buvo laikinai sumažėjęs dėl tiekimo problemų, kurių patyrė eksportuojantys gamintojai. Dėl šių aplinkybių Sąjungos pramonė galėjo padidinti kainas ir gauti šiek tiek pelno, tačiau jo nepakako pasiekti tinkamą pelno lygį įprastomis konkurencijos sąlygomis.

| (292) | Be to, Komisija nustatė, kad 2018–2020 m., kai suvartojimas atvirojoje rinkoje sumažėjo 3 %, importas iš Indonezijos padidėjo 14 %, o kainos sumažėjo 12 %. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 8 %, o kainos – 2 %. Dėl to buvo patirta finansinių nuostolių, kurie taip pat turėjo įtakos Sąjungos pramonės finansinei padėčiai tiriamuoju laikotarpiu, kai buvo toliau daromas importo dempingo kaina spaudimas kainoms. |
| --- | --- |

(292)

Be to, Komisija nustatė, kad 2018–2020 m., kai suvartojimas atvirojoje rinkoje sumažėjo 3 %, importas iš Indonezijos padidėjo 14 %, o kainos sumažėjo 12 %. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 8 %, o kainos – 2 %. Dėl to buvo patirta finansinių nuostolių, kurie taip pat turėjo įtakos Sąjungos pramonės finansinei padėčiai tiriamuoju laikotarpiu, kai buvo toliau daromas importo dempingo kaina spaudimas kainoms.

| (293) | Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo CUTFA pritarė Komisijos atliktai priežastinio ryšio analizei atsižvelgiant į pirmiau nustatytus žalos rodiklius ir kainų palyginimą bei importo iš Indonezijos apimtį, rinkos dalį ir kainas. CUTFA nurodė, kad dėl importo iš Indonezijos daromo spaudimo kainoms buvo užkirstas kelias tinkamam kainų padidėjimui, kurio reikėjo dėl padidėjusių žaliavų kainų. Be to, CUTFA paminėjo, kad importo iš Indonezijos padidėjimas prisidėjo prie patirtos žalos. |
| --- | --- |

(293)

Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo CUTFA pritarė Komisijos atliktai priežastinio ryšio analizei atsižvelgiant į pirmiau nustatytus žalos rodiklius ir kainų palyginimą bei importo iš Indonezijos apimtį, rinkos dalį ir kainas. CUTFA nurodė, kad dėl importo iš Indonezijos daromo spaudimo kainoms buvo užkirstas kelias tinkamam kainų padidėjimui, kurio reikėjo dėl padidėjusių žaliavų kainų. Be to, CUTFA paminėjo, kad importo iš Indonezijos padidėjimas prisidėjo prie patirtos žalos.

| (294) | Po galutinio faktų atskleidimo pateiktose pastabose bendrovių grupė „Greven“ pateikė pastabų dėl Sąjungos pramonės pelningumo ir teigė, kad ji atitiko bendrą Europos chemijos pramonės tendenciją nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šiam argumentui pagrįsti grupė „Greven“ pateikė diagramą, kurioje nurodytas Europos chemijos pramonės EBIT (pajamų neatskaičius palūkanų ir mokesčių) dydis sumažėjo 33,9 % arba 3,4 procentinio punkto nuo 10,4 % 2018 m. iki 7,0 % 2020 m. Atsižvelgdama į šią informaciją, bendrovių grupė „Greven“ padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės pelningumo sumažėjimas turi būti laikomas atitinkančiu Europos chemijos pramonės vidurkį, todėl jis buvo nereikšmingas ir galėjo būti siejamas su kitais veiksniais nei importas dempingo kaina iš Indonezijos. |
| --- | --- |

(294)

Po galutinio faktų atskleidimo pateiktose pastabose bendrovių grupė „Greven“ pateikė pastabų dėl Sąjungos pramonės pelningumo ir teigė, kad ji atitiko bendrą Europos chemijos pramonės tendenciją nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šiam argumentui pagrįsti grupė „Greven“ pateikė diagramą, kurioje nurodytas Europos chemijos pramonės EBIT (pajamų neatskaičius palūkanų ir mokesčių) dydis sumažėjo 33,9 % arba 3,4 procentinio punkto nuo 10,4 % 2018 m. iki 7,0 % 2020 m. Atsižvelgdama į šią informaciją, bendrovių grupė „Greven“ padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės pelningumo sumažėjimas turi būti laikomas atitinkančiu Europos chemijos pramonės vidurkį, todėl jis buvo nereikšmingas ir galėjo būti siejamas su kitais veiksniais nei importas dempingo kaina iš Indonezijos.

| (295) | Komisija pažymėjo, kad bendrovių grupė „Greven“ naudojo 2018–2020 m. laikotarpio palyginimą. Atsižvelgiant į tai, kad faktinis Sąjungos pramonės pelningumas 2018 m. buvo 1,9 %, 33,9 % sumažėjimas reikštų sumažėjimą iki 1,26 % 2020 m. Sąjungos pramonės pelningumas 2020 m. sumažėjo iki neigiamo lygio (– 2,1 %). Toks nuosmukis negali būti laikomas nereikšmingu ar net artimu (platesnio masto) Europos chemijos pramonės pelningumo tendencijai. Dar svarbiau tai, kad bendrovių grupės „Greven“ tvirtinimai grindžiami pelningumo tendencijomis, susijusiomis su santykiniais pelningumo pokyčiais, visiškai neatsižvelgiant į faktinį ir absoliutų chemijos pramonės pelningumo lygį. Be to, sumažėjimas procentiniais punktais nuo 10,4 % iki 7,0 % neturi tokio paties poveikio bendrovės, kurios pelnas sumažėjo nuo 1,9 % iki – 1,5 %, veiklai. Pirmuoju scenarijumi bendrovė tiesiog gavo mažesnį pelną, o antruoju atveju bendrovė tapo nuostolinga, o tai kelia grėsmę jos ateičiai. Neginčijama, kad šie neigiami arba maži absoliutūs riebalų rūgšties pramonės pelningumo lygiai yra mažesni už normalų Europos chemijos pramonės pelno vidurkį. Kaip paaiškinta 266 ir 269 konstatuojamosiose dalyse, neigiamo arba labai mažo pelningumo lygio nagrinėjamuoju laikotarpiu nepakako, kad Sąjungos pramonė galėtų tęsti savo verslo veiklą įprastomis sąlygomis, nes jos negalėjo padidinti kainų iki būtino lygio, kad absorbuotų padidėjusias žaliavų sąnaudas ir gautų įprastą pelną. Pramonė taip pat negalėjo daryti poveikio investicijoms, kurios būtinos siekiant diegti inovacijas ir patenkinti klientų paklausą konkretiems produktams (žr. 253, 254 ir 269 konstatuojamąsias dalis). Bendrovių grupė „Greven“ neįrodė, kaip toks neigiamas arba mažas riebalų rūgščių pramonės pelningumo lygis absoliučiais skaičiais galėtų būti pateisinamas įprastomis konkurencijos sąlygomis, taip pat neįrodė, kurie konkretūs veiksniai, išskyrus importą dempingo kaina iš Indonezijos, turėjo įtakos Sąjungos pramonės pelningumui, išskyrus bendro pobūdžio nuorodą į chemijos pramonės pelningumo tendencijas. Remdamasi visais šiais elementais Komisija padarė išvadą, kad teiginys, jog mažas pelningumas buvo susijęs su kitais veiksniais, nesusijusiais su riebalų rūgšties importu dempingo kaina iš Indonezijos, yra ne tik nepagrįstas, bet ir iš esmės neturi pagrindo, kaip matyti iš pirmiau pateiktų argumentų, todėl jį reikia atmesti. |
| --- | --- |

(295)

Komisija pažymėjo, kad bendrovių grupė „Greven“ naudojo 2018–2020 m. laikotarpio palyginimą. Atsižvelgiant į tai, kad faktinis Sąjungos pramonės pelningumas 2018 m. buvo 1,9 %, 33,9 % sumažėjimas reikštų sumažėjimą iki 1,26 % 2020 m. Sąjungos pramonės pelningumas 2020 m. sumažėjo iki neigiamo lygio (– 2,1 %). Toks nuosmukis negali būti laikomas nereikšmingu ar net artimu (platesnio masto) Europos chemijos pramonės pelningumo tendencijai. Dar svarbiau tai, kad bendrovių grupės „Greven“ tvirtinimai grindžiami pelningumo tendencijomis, susijusiomis su santykiniais pelningumo pokyčiais, visiškai neatsižvelgiant į faktinį ir absoliutų chemijos pramonės pelningumo lygį. Be to, sumažėjimas procentiniais punktais nuo 10,4 % iki 7,0 % neturi tokio paties poveikio bendrovės, kurios pelnas sumažėjo nuo 1,9 % iki – 1,5 %, veiklai. Pirmuoju scenarijumi bendrovė tiesiog gavo mažesnį pelną, o antruoju atveju bendrovė tapo nuostolinga, o tai kelia grėsmę jos ateičiai. Neginčijama, kad šie neigiami arba maži absoliutūs riebalų rūgšties pramonės pelningumo lygiai yra mažesni už normalų Europos chemijos pramonės pelno vidurkį. Kaip paaiškinta 266 ir 269 konstatuojamosiose dalyse, neigiamo arba labai mažo pelningumo lygio nagrinėjamuoju laikotarpiu nepakako, kad Sąjungos pramonė galėtų tęsti savo verslo veiklą įprastomis sąlygomis, nes jos negalėjo padidinti kainų iki būtino lygio, kad absorbuotų padidėjusias žaliavų sąnaudas ir gautų įprastą pelną. Pramonė taip pat negalėjo daryti poveikio investicijoms, kurios būtinos siekiant diegti inovacijas ir patenkinti klientų paklausą konkretiems produktams (žr. 253, 254 ir 269 konstatuojamąsias dalis). Bendrovių grupė „Greven“ neįrodė, kaip toks neigiamas arba mažas riebalų rūgščių pramonės pelningumo lygis absoliučiais skaičiais galėtų būti pateisinamas įprastomis konkurencijos sąlygomis, taip pat neįrodė, kurie konkretūs veiksniai, išskyrus importą dempingo kaina iš Indonezijos, turėjo įtakos Sąjungos pramonės pelningumui, išskyrus bendro pobūdžio nuorodą į chemijos pramonės pelningumo tendencijas. Remdamasi visais šiais elementais Komisija padarė išvadą, kad teiginys, jog mažas pelningumas buvo susijęs su kitais veiksniais, nesusijusiais su riebalų rūgšties importu dempingo kaina iš Indonezijos, yra ne tik nepagrįstas, bet ir iš esmės neturi pagrindo, kaip matyti iš pirmiau pateiktų argumentų, todėl jį reikia atmesti.

| (296) | „Wilmar“ tvirtino, kad importo iš Indonezijos augimas neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pardavimo apimčiai. Visų pirma, „Wilmar“ tvirtino, kad 2 lentelėje nenurodytas reikšmingas importo padidėjimas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. „Wilmar“ tvirtino, kad importas iš Indonezijos buvo stabilus, išskyrus 2019 m., kai jis padidėjo 25 384 tonomis, o tai buvo nereikšminga, palyginti su bendru 1 295 034 tonų suvartojimu. Nuo to laiko importo apimtis išliko palyginti stabili, 2020 m. padidėjo 1 %, o tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 1 %, o tai, pasak „Wilmar“, atitiko standartinius rinkos svyravimus. Be to, „Wilmar“ tvirtino, kad bendras importo augimas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo 13 % ir vyko tik 2019 m., t. y. nepaisant įtariamo dempingo, importo augimas vėlesniais metais nedidėjo. Palyginimui, 2018–2020 m. importas iš Malaizijos nuolat augo. „Wilmar“ tvirtino, kad 2019 m. padidėjęs importas neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pardavimui tais pačiais metais absoliučiais skaičiais. Be to, „Wilmar“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės pardavimas labai sumažėjo 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai importas iš Indonezijos nepadidėjo. „Wilmar“ pridūrė, kad importo iš Indonezijos rinkos dalis 2019 m. padidėjo 1,9 %, o 2020 m. – dar 1 %. Bendras padidėjimas nuo 2018 m. iki tiriamojo laikotarpio buvo 3,2 %. Toks padidėjimas įvyko 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai dėl COVID, ekonomikos sulėtėjimo ir nuosmukio konkrečiose pramonės šakose (pvz., automobilių pramonėje) Sąjungos suvartojimas sumažėjo. |
| --- | --- |

(296)

„Wilmar“ tvirtino, kad importo iš Indonezijos augimas neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pardavimo apimčiai. Visų pirma, „Wilmar“ tvirtino, kad 2 lentelėje nenurodytas reikšmingas importo padidėjimas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. „Wilmar“ tvirtino, kad importas iš Indonezijos buvo stabilus, išskyrus 2019 m., kai jis padidėjo 25 384 tonomis, o tai buvo nereikšminga, palyginti su bendru 1 295 034 tonų suvartojimu. Nuo to laiko importo apimtis išliko palyginti stabili, 2020 m. padidėjo 1 %, o tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 1 %, o tai, pasak „Wilmar“, atitiko standartinius rinkos svyravimus. Be to, „Wilmar“ tvirtino, kad bendras importo augimas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo 13 % ir vyko tik 2019 m., t. y. nepaisant įtariamo dempingo, importo augimas vėlesniais metais nedidėjo. Palyginimui, 2018–2020 m. importas iš Malaizijos nuolat augo. „Wilmar“ tvirtino, kad 2019 m. padidėjęs importas neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pardavimui tais pačiais metais absoliučiais skaičiais. Be to, „Wilmar“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės pardavimas labai sumažėjo 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai importas iš Indonezijos nepadidėjo. „Wilmar“ pridūrė, kad importo iš Indonezijos rinkos dalis 2019 m. padidėjo 1,9 %, o 2020 m. – dar 1 %. Bendras padidėjimas nuo 2018 m. iki tiriamojo laikotarpio buvo 3,2 %. Toks padidėjimas įvyko 2020 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai dėl COVID, ekonomikos sulėtėjimo ir nuosmukio konkrečiose pramonės šakose (pvz., automobilių pramonėje) Sąjungos suvartojimas sumažėjo.

| (297) | Komisija pažymėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Indonezijos padidėjo 13 %, o jo rinkos dalis – 19 %. Be to, 2018–2019 m. gana stabilioje rinkoje, kai suvartojimas padidėjo 1 %, importas iš Indonezijos padidėjo 13 %, o Sąjungos pramonės pardavimas beveik nepakito. Dėl to Indonezijos importui tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 17,1 % iki 19,0 %, o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 72,1 % iki 70,8 %. Nors absoliučiaisiais skaičiais Sąjungos pramonės pardavimas 2018–2019 m. nesumažėjo, Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį ir 2019 ir 2020 m. negalėjo išlaikyti pelningo lygio kainų. Vadinasi, importo iš Indonezijos padidėjimas, priešingai, nei tvirtino „Wilmar“, šiuo laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonei, nes Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį ir tapo nuostolinga. |
| --- | --- |

(297)

Komisija pažymėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Indonezijos padidėjo 13 %, o jo rinkos dalis – 19 %. Be to, 2018–2019 m. gana stabilioje rinkoje, kai suvartojimas padidėjo 1 %, importas iš Indonezijos padidėjo 13 %, o Sąjungos pramonės pardavimas beveik nepakito. Dėl to Indonezijos importui tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 17,1 % iki 19,0 %, o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 72,1 % iki 70,8 %. Nors absoliučiaisiais skaičiais Sąjungos pramonės pardavimas 2018–2019 m. nesumažėjo, Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį ir 2019 ir 2020 m. negalėjo išlaikyti pelningo lygio kainų. Vadinasi, importo iš Indonezijos padidėjimas, priešingai, nei tvirtino „Wilmar“, šiuo laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonei, nes Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį ir tapo nuostolinga.

| (298) | 2019–2020 m. rinkoje, kurioje suvartojimas sumažėjo (4 %), importo iš Indonezijos apimtis toliau didėjo, bet mažiau – 1,4 % ir užėmė papildomą 1 procentinio punkto rinkos dalį. Kita vertus, Sąjungos pramonė prarado dar didesnę rinkos dalį, t. y. 2,4 procentinio punkto, tačiau turėjo dar labiau sumažinti savo kainas, kad neprarastų didesnės rinkos dalies ir todėl patyrė didesnių nuostolių, palyginti su 2019 m., t. y. – 2,1 %. Todėl 2019–2020 m. Indonezijos eksporto rinkos dalis toliau didėjo, o Sąjungos pramonė prarado daugiau rinkos dalies ir patyrė didesnių nuostolių nei 2019 m. |
| --- | --- |

(298)

2019–2020 m. rinkoje, kurioje suvartojimas sumažėjo (4 %), importo iš Indonezijos apimtis toliau didėjo, bet mažiau – 1,4 % ir užėmė papildomą 1 procentinio punkto rinkos dalį. Kita vertus, Sąjungos pramonė prarado dar didesnę rinkos dalį, t. y. 2,4 procentinio punkto, tačiau turėjo dar labiau sumažinti savo kainas, kad neprarastų didesnės rinkos dalies ir todėl patyrė didesnių nuostolių, palyginti su 2019 m., t. y. – 2,1 %. Todėl 2019–2020 m. Indonezijos eksporto rinkos dalis toliau didėjo, o Sąjungos pramonė prarado daugiau rinkos dalies ir patyrė didesnių nuostolių nei 2019 m.

| (299) | Komisija taip pat pažymėjo, kad nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios importui iš Indonezijos teko didelė rinkos dalis, t. y. 17,1 %. Todėl nestebina tai, kad laikotarpiu, kai suvartojimas šiek tiek sumažėjo, importas iš Indonezijos nuo 2019 m. nepadidėjo taip smarkiai, kaip 2018–2019 m. Sąjungos pramonė nusprendė išlaikyti savo rinkos dalį ir patyrė nuostolių dėl importo iš Indonezijos daromo spaudimo kainoms. Jei Sąjungos pramonė būtų nusprendusi išlaikyti didesnes kainas ir aukoti didesnę rinkos dalį, Indonezijos riebalų rūgšties eksportuotojai būtų dar labiau padidinę savo eksportą ir įsitvirtinę kaip pagrindinių Sąjungos pirkėjų tiekėjai. Todėl lėtesnį importo iš Indonezijos didėjimą 2019–2020 m., palyginti su 2018–2019 m., reikia vertinti atsižvelgiant į Sąjungos pramonės atsaką siekiant apsaugoti savo rinkos dalį. |
| --- | --- |

(299)

Komisija taip pat pažymėjo, kad nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios importui iš Indonezijos teko didelė rinkos dalis, t. y. 17,1 %. Todėl nestebina tai, kad laikotarpiu, kai suvartojimas šiek tiek sumažėjo, importas iš Indonezijos nuo 2019 m. nepadidėjo taip smarkiai, kaip 2018–2019 m. Sąjungos pramonė nusprendė išlaikyti savo rinkos dalį ir patyrė nuostolių dėl importo iš Indonezijos daromo spaudimo kainoms. Jei Sąjungos pramonė būtų nusprendusi išlaikyti didesnes kainas ir aukoti didesnę rinkos dalį, Indonezijos riebalų rūgšties eksportuotojai būtų dar labiau padidinę savo eksportą ir įsitvirtinę kaip pagrindinių Sąjungos pirkėjų tiekėjai. Todėl lėtesnį importo iš Indonezijos didėjimą 2019–2020 m., palyginti su 2018–2019 m., reikia vertinti atsižvelgiant į Sąjungos pramonės atsaką siekiant apsaugoti savo rinkos dalį.

| (300) | Nuo 2020 m. iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos rinka pasikeitė dėl COVID-19 pandemijos. Suvartojimas sumažėjo 2,5 %, importo iš Indonezijos apimtis sumažėjo 2,3 %, o Sąjungos pramonės pardavimas taip pat sumažėjo 2,6 %. Šiuo laikotarpiu dėl COVID-19 pandemijos, kuri sutrikdė tiekimo grandines ir padidino kainas visame pasaulyje, kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje, importui iš Indonezijos tenkanti rinkos dalis netgi padidėjo 0,3 procentinio punkto, o Sąjungos pramonės dalis sumažėjo 0,1 procentinio punkto. Nesant tiekimo grandinės problemų, tikėtina, kad importas iš Indonezijos būtų dar labiau padidėjęs. Primenama, kad, kaip nurodyta 259 konstatuojamojoje dalyje, žala šiuo atveju daugiausia susijusi su poveikiu kainoms, nors taip pat nustatyta, kad daroma žala apimčiai. Tai patvirtina tyrimo metu nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas ir kainų smukdymas, kaip išsamiai aprašyta 209 ir 210 konstatuojamosiose dalyse, taip pat Indonezijos importo lygio ir rinkos dalies pokytis nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl tvirtinimas, kad importo iš Indonezijos augimas neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pardavimo apimčiai buvo atmestas. |
| --- | --- |

(300)

Nuo 2020 m. iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos rinka pasikeitė dėl COVID-19 pandemijos. Suvartojimas sumažėjo 2,5 %, importo iš Indonezijos apimtis sumažėjo 2,3 %, o Sąjungos pramonės pardavimas taip pat sumažėjo 2,6 %. Šiuo laikotarpiu dėl COVID-19 pandemijos, kuri sutrikdė tiekimo grandines ir padidino kainas visame pasaulyje, kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje, importui iš Indonezijos tenkanti rinkos dalis netgi padidėjo 0,3 procentinio punkto, o Sąjungos pramonės dalis sumažėjo 0,1 procentinio punkto. Nesant tiekimo grandinės problemų, tikėtina, kad importas iš Indonezijos būtų dar labiau padidėjęs. Primenama, kad, kaip nurodyta 259 konstatuojamojoje dalyje, žala šiuo atveju daugiausia susijusi su poveikiu kainoms, nors taip pat nustatyta, kad daroma žala apimčiai. Tai patvirtina tyrimo metu nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas ir kainų smukdymas, kaip išsamiai aprašyta 209 ir 210 konstatuojamosiose dalyse, taip pat Indonezijos importo lygio ir rinkos dalies pokytis nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl tvirtinimas, kad importo iš Indonezijos augimas neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pardavimo apimčiai buvo atmestas.

| (301) | „Wilmar“ taip pat teigė, kad kainų pokyčiai dėl importo iš Indonezijos nedarė poveikio Sąjungos pramonei. „Wilmar“ kaip įrodymą naudojo 3 ir 7 lentelėse pateiktą informaciją apie vidutines kainas ir Sąjungos pramonės kainų padidėjimą. Ji taip pat teigė, kad importas iš Indonezijos nekonkuravo su Sąjungos pramonės importu, todėl negalėjo daryti spaudimo kainoms. Be to, „Wilmar“ tvirtino, kad Komisija, darydama išvadas dėl kainos, rėmėsi tik „ištisiniu“ palyginimu (t. y. kainų palyginimu nuo 2018 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos). |
| --- | --- |

(301)

„Wilmar“ taip pat teigė, kad kainų pokyčiai dėl importo iš Indonezijos nedarė poveikio Sąjungos pramonei. „Wilmar“ kaip įrodymą naudojo 3 ir 7 lentelėse pateiktą informaciją apie vidutines kainas ir Sąjungos pramonės kainų padidėjimą. Ji taip pat teigė, kad importas iš Indonezijos nekonkuravo su Sąjungos pramonės importu, todėl negalėjo daryti spaudimo kainoms. Be to, „Wilmar“ tvirtino, kad Komisija, darydama išvadas dėl kainos, rėmėsi tik „ištisiniu“ palyginimu (t. y. kainų palyginimu nuo 2018 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos).

| (302) | Kalbant apie importo iš Indonezijos kainas, Komisija importo iš Indonezijos apimtį ir kainas nustatė pagal 195 ir 199 konstatuojamosiose dalyse nurodytą metodiką. Nors ši metodika yra labai tiksli importo apimties atžvilgiu, kiek tai susiję su kainomis, Komisija, gavusi šalių pastabas, mano, kad 3 lentelėje nurodytas kainas būtina palyginti su „Wilmar“ nurodytomis eksporto kainomis, ypač 2018 m. 2018 m. „Wilmar“ eksportavo didžiąją dalį viso importo iš Indonezijos į Sąjungos rinką, todėl jos eksporto kaina yra pagrįstas 2018 m. importo kainos lyginamasis dydis. Vidutinė „Wilmar“ vieneto eksporto kaina 2018 m. buvo mažesnė nei 3 lentelėje nurodyta importo kaina ir mažesnė už 7 lentelėje nurodytą Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(302)

Kalbant apie importo iš Indonezijos kainas, Komisija importo iš Indonezijos apimtį ir kainas nustatė pagal 195 ir 199 konstatuojamosiose dalyse nurodytą metodiką. Nors ši metodika yra labai tiksli importo apimties atžvilgiu, kiek tai susiję su kainomis, Komisija, gavusi šalių pastabas, mano, kad 3 lentelėje nurodytas kainas būtina palyginti su „Wilmar“ nurodytomis eksporto kainomis, ypač 2018 m. 2018 m. „Wilmar“ eksportavo didžiąją dalį viso importo iš Indonezijos į Sąjungos rinką, todėl jos eksporto kaina yra pagrįstas 2018 m. importo kainos lyginamasis dydis. Vidutinė „Wilmar“ vieneto eksporto kaina 2018 m. buvo mažesnė nei 3 lentelėje nurodyta importo kaina ir mažesnė už 7 lentelėje nurodytą Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainą.

| (303) | Be to, reikia priminti, kad Komisijos atlikta kainų tendencijų ir kainų smukimo analizė šiuo atveju parodė, kad taip pat reikia atsižvelgti į žaliavų kainų padidėjimą. Todėl atlikdama analizę Komisija atsižvelgė į Sąjungos pramonės vieneto sąnaudas, pelningumą ir Sąjungos pramonės kainas, taip pat į importo iš Indonezijos kainas. Kainų padidėjimas, kurį Sąjungos pramonei pavyko pasiekti per TL, buvo tik pakankamas, kad būtų galima kompensuoti gamybos sąnaudų padidėjimą dėl padidėjusių pramonės žaliavų kainų. Be to, pramonei pavyko padidinti kainas per TL vien dėl Indonezijos eksportuotojų patirtų tiekimo grandinės problemų, susijusių su COVID-19, kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje. Kaip nurodė atrinkti Sąjungos gamintojai, nesant laikinos padėties rinkoje, susidariusios dėl COVID-19 pandemijos poveikio, pramonė nebūtų galėjusi padidinti kainų per TL taip, kad atitiktų didesnes gamybos sąnaudas, o patirta žala būtų buvusi dar didesnė. Be to, tai, kad Indonezijos eksportuojantys gamintojai, nepaisydami šių tiekimo grandinės problemų, sugebėjo išlaikyti eksportą ir padidinti savo rinkos dalį per TL, taip pat rodo, kad žalingas jų importo dempingo kaina poveikis gali ir greičiausiai toliau darys žalą Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(303)

Be to, reikia priminti, kad Komisijos atlikta kainų tendencijų ir kainų smukimo analizė šiuo atveju parodė, kad taip pat reikia atsižvelgti į žaliavų kainų padidėjimą. Todėl atlikdama analizę Komisija atsižvelgė į Sąjungos pramonės vieneto sąnaudas, pelningumą ir Sąjungos pramonės kainas, taip pat į importo iš Indonezijos kainas. Kainų padidėjimas, kurį Sąjungos pramonei pavyko pasiekti per TL, buvo tik pakankamas, kad būtų galima kompensuoti gamybos sąnaudų padidėjimą dėl padidėjusių pramonės žaliavų kainų. Be to, pramonei pavyko padidinti kainas per TL vien dėl Indonezijos eksportuotojų patirtų tiekimo grandinės problemų, susijusių su COVID-19, kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje. Kaip nurodė atrinkti Sąjungos gamintojai, nesant laikinos padėties rinkoje, susidariusios dėl COVID-19 pandemijos poveikio, pramonė nebūtų galėjusi padidinti kainų per TL taip, kad atitiktų didesnes gamybos sąnaudas, o patirta žala būtų buvusi dar didesnė. Be to, tai, kad Indonezijos eksportuojantys gamintojai, nepaisydami šių tiekimo grandinės problemų, sugebėjo išlaikyti eksportą ir padidinti savo rinkos dalį per TL, taip pat rodo, kad žalingas jų importo dempingo kaina poveikis gali ir greičiausiai toliau darys žalą Sąjungos pramonei.

| (304) | Be to, buvo atlikta priverstinio kainų mažinimo analizė tiriamuoju laikotarpiu pagal kiekvieną rūšį. Tai parodė, kad Sąjungos pramonės ir importo iš Indonezijos konkurencija buvo didelė, o dauguma importuojamų produktų rūšių konkuravo su tų pačių rūšių produktais, kuriuos parduoda Sąjungos pramonė. Taip pat atsižvelgiant į tai, kad riebalų rūgštys yra daugiausia pagal kainą parduodamos prekės, laikyta, kad spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje buvo labai didelis. Tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos didėjo, nes padidėjo žaliavų sąnaudos, nėra sveikos pramonės požymis, jei, kaip šiuo atveju, šios padidėjusios kainos yra tokio lygio, kad paprasčiausiai padengtų sąnaudas ir nepasiektų būtino pelno lygio. Tai įrodo faktas, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės augimas ir pardavimas nekito dėl netinkamų kainų, todėl pelningumo lygis buvo nepakankamas. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(304)

Be to, buvo atlikta priverstinio kainų mažinimo analizė tiriamuoju laikotarpiu pagal kiekvieną rūšį. Tai parodė, kad Sąjungos pramonės ir importo iš Indonezijos konkurencija buvo didelė, o dauguma importuojamų produktų rūšių konkuravo su tų pačių rūšių produktais, kuriuos parduoda Sąjungos pramonė. Taip pat atsižvelgiant į tai, kad riebalų rūgštys yra daugiausia pagal kainą parduodamos prekės, laikyta, kad spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje buvo labai didelis. Tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos didėjo, nes padidėjo žaliavų sąnaudos, nėra sveikos pramonės požymis, jei, kaip šiuo atveju, šios padidėjusios kainos yra tokio lygio, kad paprasčiausiai padengtų sąnaudas ir nepasiektų būtino pelno lygio. Tai įrodo faktas, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės augimas ir pardavimas nekito dėl netinkamų kainų, todėl pelningumo lygis buvo nepakankamas. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (305) | „Wilmar“ taip pat teigė, kad pinigų srauto raida nebuvo žalinga, ir teigė, kad pinigų srauto problemos kilo dėl to, kad Sąjungos pramonės pirkėjai vėluoja apmokėti sąskaitas faktūras arba dėl didelių investicinių projektų. |
| --- | --- |

(305)

„Wilmar“ taip pat teigė, kad pinigų srauto raida nebuvo žalinga, ir teigė, kad pinigų srauto problemos kilo dėl to, kad Sąjungos pramonės pirkėjai vėluoja apmokėti sąskaitas faktūras arba dėl didelių investicinių projektų.

| (306) | Šie teiginiai yra nepagrįsti ir spekuliaciniai. Nebuvo pateikta jokių šiuos teiginius pagrindžiančių įrodymų. Priešingai, mažas ir mažėjantis pinigų srautas pramonėje atitinka apyvartos grąžą ir kitus rodiklius, kuriuos iš esmės lėmė mažos pardavimo kainos ir mažas pelningumas. Todėl Komisija šiuos teiginius atmetė. |
| --- | --- |

(306)

Šie teiginiai yra nepagrįsti ir spekuliaciniai. Nebuvo pateikta jokių šiuos teiginius pagrindžiančių įrodymų. Priešingai, mažas ir mažėjantis pinigų srautas pramonėje atitinka apyvartos grąžą ir kitus rodiklius, kuriuos iš esmės lėmė mažos pardavimo kainos ir mažas pelningumas. Todėl Komisija šiuos teiginius atmetė.

| (307) | „Wilmar“ taip pat teigė, kad užimtumo ir našumo raida nebuvo susijusi su importo iš Indonezijos apimties tendencijomis. |
| --- | --- |

(307)

„Wilmar“ taip pat teigė, kad užimtumo ir našumo raida nebuvo susijusi su importo iš Indonezijos apimties tendencijomis.

| (308) | Pirma, reikėtų pažymėti, kad ne visi žalos rodikliai turi būti tiesiogiai susiję su importu iš Indonezijos, kad būtų galima bendrai nustatyti materialinę žalą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo tiek užimtumo lygis, tiek našumas, todėl Komisija tinkamai atsižvelgė į šiuos veiksnius skirsnyje „Išvada dėl žalos“. Tačiau, kaip nurodyta 259 konstatuojamojoje dalyje, importas dempingo kaina padarė neigiamą poveikį kainoms Sąjungos pramonei, kuri patyrė materialinę žalą, nes negalėjo padidinti savo kainų iki tokio lygio, kad būtų galima gauti pagrįstą pelną. Todėl Komisija atmetė tvirtinimus dėl užimtumo ir našumo. |
| --- | --- |

(308)

Pirma, reikėtų pažymėti, kad ne visi žalos rodikliai turi būti tiesiogiai susiję su importu iš Indonezijos, kad būtų galima bendrai nustatyti materialinę žalą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo tiek užimtumo lygis, tiek našumas, todėl Komisija tinkamai atsižvelgė į šiuos veiksnius skirsnyje „Išvada dėl žalos“. Tačiau, kaip nurodyta 259 konstatuojamojoje dalyje, importas dempingo kaina padarė neigiamą poveikį kainoms Sąjungos pramonei, kuri patyrė materialinę žalą, nes negalėjo padidinti savo kainų iki tokio lygio, kad būtų galima gauti pagrįstą pelną. Todėl Komisija atmetė tvirtinimus dėl užimtumo ir našumo.

| (309) | „Wilmar“ taip pat palygino Sąjungos rinkos kainas su Sąjungos pramonės eksporto kainomis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir teigė, kad jos buvo labai panašios. Darydama prielaidą, kad Sąjungos pramonės eksporto kainos buvo nustatytos pagal pasaulines rinkos kainas, „Wilmar“ padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės kainos nebuvo smukdomos dėl importo iš Indonezijos, o buvo nustatytos pagal pasaulinį kainų lygį. |
| --- | --- |

(309)

„Wilmar“ taip pat palygino Sąjungos rinkos kainas su Sąjungos pramonės eksporto kainomis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir teigė, kad jos buvo labai panašios. Darydama prielaidą, kad Sąjungos pramonės eksporto kainos buvo nustatytos pagal pasaulines rinkos kainas, „Wilmar“ padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės kainos nebuvo smukdomos dėl importo iš Indonezijos, o buvo nustatytos pagal pasaulinį kainų lygį.

| (310) | Komisija pažymėjo, kad prielaida, jog Sąjungos pramonės eksporto kainos buvo nustatytos pagal pasaulinį kainų lygį, nebuvo nei paaiškinta, nei pagrįsta. Komisija tiesiogiai palygino Sąjungos pramonės pardavimo kainas ir „Wilmar“ pardavimo eksportui kainas pagal PKN ir nustatė, kad dėl „Wilmar“ kainų buvo gerokai priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(310)

Komisija pažymėjo, kad prielaida, jog Sąjungos pramonės eksporto kainos buvo nustatytos pagal pasaulinį kainų lygį, nebuvo nei paaiškinta, nei pagrįsta. Komisija tiesiogiai palygino Sąjungos pramonės pardavimo kainas ir „Wilmar“ pardavimo eksportui kainas pagal PKN ir nustatė, kad dėl „Wilmar“ kainų buvo gerokai priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

| (311) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ pateikė pastabų ir importo iš Indonezijos apimties bei vidutinių kainų analizę ir palygino jas su Sąjungos pramonės vidutinėmis kainomis ir pelningumu, kad įrodytų, jog importas iš Indonezijos nebuvo Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis. |
| --- | --- |

(311)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ pateikė pastabų ir importo iš Indonezijos apimties bei vidutinių kainų analizę ir palygino jas su Sąjungos pramonės vidutinėmis kainomis ir pelningumu, kad įrodytų, jog importas iš Indonezijos nebuvo Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis.

| (312) | Tačiau, kadangi palyginimai ir išvados grindžiami vidutinėmis kainomis, jie yra ne tokie tikslūs kaip nustatyti faktai, kurie nustatyti remiantis konkrečiais priverstinio kainų mažinimo skaičiavimais, kurie rodo aiškų spaudimą kainoms. Be to, pastaboje, kad pelningumas tiriamuoju laikotarpiu buvo didžiausias, neatsižvelgiama į tai, kad net šiais konkrečiais metais pelningumas buvo per mažas pramonės gyvybingumui užtikrinti, kaip paaiškinta 266 ir 269 konstatuojamosiose dalyse. Priešingai, nei teigia ši šalis, šios aplinkybės tiksliai parodo Indonezijos eksporto dempingo kaina ir ES pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį. Iš tiesų, dėl nedidelio Sąjungos pramonės atsigavimo, kurį lėmė šis laikinas tiekimo iš Indonezijos trūkumas ir į Sąjungos rinką patenkančio Indonezijos eksporto neužtikrintumas, naudotojai pirko riebalų rūgštį iš Sąjungos gamintojų, o ne iš Indonezijos eksportuotojų, kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje. Todėl šios pastabos buvo atmestos. |
| --- | --- |

(312)

Tačiau, kadangi palyginimai ir išvados grindžiami vidutinėmis kainomis, jie yra ne tokie tikslūs kaip nustatyti faktai, kurie nustatyti remiantis konkrečiais priverstinio kainų mažinimo skaičiavimais, kurie rodo aiškų spaudimą kainoms. Be to, pastaboje, kad pelningumas tiriamuoju laikotarpiu buvo didžiausias, neatsižvelgiama į tai, kad net šiais konkrečiais metais pelningumas buvo per mažas pramonės gyvybingumui užtikrinti, kaip paaiškinta 266 ir 269 konstatuojamosiose dalyse. Priešingai, nei teigia ši šalis, šios aplinkybės tiksliai parodo Indonezijos eksporto dempingo kaina ir ES pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį. Iš tiesų, dėl nedidelio Sąjungos pramonės atsigavimo, kurį lėmė šis laikinas tiekimo iš Indonezijos trūkumas ir į Sąjungos rinką patenkančio Indonezijos eksporto neužtikrintumas, naudotojai pirko riebalų rūgštį iš Sąjungos gamintojų, o ne iš Indonezijos eksportuotojų, kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje. Todėl šios pastabos buvo atmestos.

| (313) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad importas dempingo kaina iš Indonezijos Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(313)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad importas dempingo kaina iš Indonezijos Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą.

5.2.   Kitų veiksnių poveikis

Kitų veiksnių poveikis

5.2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

| (314) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu, taikant 195 konstatuojamojoje dalyje nurodytą skaičiavimo metodiką:

  11 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių











  Šalis | | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaizija | Apimtis (tonomis) | 88 322 | 90 583 | 95 453 | 88 183 |
| Indeksas | 100 | 103 | 108 | 100 |
| Rinkos dalis (%) | 7,5 | 7,5 | 8,3 | 7,8 |
| Indeksas | 100 | 101 | 111 | 105 |
| Vidutinė kaina | 1 110 | 849 | 925 | 1 161 |
| Indeksas | 100 | 76 | 83 | 105 |
| Kitos trečiosios šalys | Apimtis (tonomis) | 39 435 | 32 899 | 38 092 | 40 064 |
| Indeksas | 100 | 83 | 97 | 102 |
| Rinkos dalis (%) | 3,3 | 2,7 | 3,3 | 3,6 |
| Indeksas | 100 | 82 | 99 | 107 |
| Vidutinė kaina | 1 331 | 1 522 | 1 329 | 1 443 |
| Indeksas | 100 | 114 | 100 | 108 |
| Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus Indoneziją | Apimtis (tonomis) | 127 757 | 123 482 | 133 545 | 128 247 |
| Indeksas | 100 | 97 | 105 | 100 |
| Rinkos dalis (%) | 10,8 | 10,3 | 11,6 | 11,4 |
| Indeksas | 100 | 95 | 107 | 106 |
| Vidutinė kaina | 1 178 | 1 028 | 1 040 | 1 249 |
| Indeksas | 100 | 87 | 88 | 106 |
| Šaltinis: | Eurostatas. |

(314)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu, taikant 195 konstatuojamojoje dalyje nurodytą skaičiavimo metodiką:

11 lentelė

11 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

Šalis

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Malaizija

Apimtis (tonomis)

88 322

90 583

95 453

88 183

Indeksas

Indeksas

100

100

103

103

108

108

100

100

Rinkos dalis (%)

7,5

7,5

8,3

7,8

Indeksas

Indeksas

100

100

101

101

111

111

105

105

Vidutinė kaina

1 110

849

925

1 161

Indeksas

Indeksas

100

100

76

76

83

83

105

105

Kitos trečiosios šalys

Apimtis (tonomis)

39 435

32 899

38 092

40 064

Indeksas

Indeksas

100

100

83

83

97

97

102

102

Rinkos dalis (%)

3,3

2,7

3,3

3,6

Indeksas

Indeksas

100

100

82

82

99

99

107

107

Vidutinė kaina

1 331

1 522

1 329

1 443

Indeksas

Indeksas

100

100

114

114

100

100

108

108

Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus Indoneziją

Apimtis (tonomis)

127 757

123 482

133 545

128 247

Indeksas

Indeksas

100

100

97

97

105

105

100

100

Rinkos dalis (%)

10,8

10,3

11,6

11,4

Indeksas

Indeksas

100

100

95

95

107

107

106

106

Vidutinė kaina

1 178

1 028

1 040

1 249

Indeksas

Indeksas

100

100

87

87

88

88

106

106

Šaltinis:

Šaltinis

Eurostatas.

| (315) | Importo iš Malaizijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo palyginti stabili. Kalbant apie apimtį, TL ji buvo panaši, kaip ir 2018 m. – apie 88 000 tonų. Šio importo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu siekė 7,5–8,3 %, nors apskritai dėl sumažėjusio suvartojimo rinkos dalis padidėjo 5 %. |
| --- | --- |

(315)

Importo iš Malaizijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo palyginti stabili. Kalbant apie apimtį, TL ji buvo panaši, kaip ir 2018 m. – apie 88 000 tonų. Šio importo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu siekė 7,5–8,3 %, nors apskritai dėl sumažėjusio suvartojimo rinkos dalis padidėjo 5 %.

| (316) | Iš Malaizijos į Sąjungos rinką daugiausia buvo importuojama pagal KN kodus 3823 11 00, 3823 12 00 ir 3823 19 10. Šie kodai taip pat buvo pagrindiniai importo iš Indonezijos kodai. Iš turimos informacijos matyti, kad iš šių dviejų šalių importuojamų produktų asortimentas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko stabilus. Vidutinės importo iš Malaizijos kainos buvo nuolat didesnės nei Indonezijos (kiekvienais metais daugiau nei 10 %) ir Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(316)

Iš Malaizijos į Sąjungos rinką daugiausia buvo importuojama pagal KN kodus 3823 11 00, 3823 12 00 ir 3823 19 10. Šie kodai taip pat buvo pagrindiniai importo iš Indonezijos kodai. Iš turimos informacijos matyti, kad iš šių dviejų šalių importuojamų produktų asortimentas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko stabilus. Vidutinės importo iš Malaizijos kainos buvo nuolat didesnės nei Indonezijos (kiekvienais metais daugiau nei 10 %) ir Sąjungos pramonės kainos.

| (317) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo 2 %. Visu šiuo laikotarpiu šis importas išliko stabilus – apie 40 000 tonų ir kartu siekė mažiau nei 4 % rinkos dalies. |
| --- | --- |

(317)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo 2 %. Visu šiuo laikotarpiu šis importas išliko stabilus – apie 40 000 tonų ir kartu siekė mažiau nei 4 % rinkos dalies.

| (318) | Iš kitų šalių taip pat daugiausia buvo importuojama pagal KN kodus 3823 11 00, 3823 12 00 ir 3823 19 10, o tai rodo, kad produktų asortimentas buvo panašus. Vidutinės importo iš šių kitų trečiųjų šalių kainos buvo nuolat didesnės už Indonezijos ir Sąjungos pramonės kainas. |
| --- | --- |

(318)

Iš kitų šalių taip pat daugiausia buvo importuojama pagal KN kodus 3823 11 00, 3823 12 00 ir 3823 19 10, o tai rodo, kad produktų asortimentas buvo panašus. Vidutinės importo iš šių kitų trečiųjų šalių kainos buvo nuolat didesnės už Indonezijos ir Sąjungos pramonės kainas.

| (319) | Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad Sąjungos gamintojams buvo daroma žala dėl importo iš Argentinos kainų. |
| --- | --- |

(319)

Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad Sąjungos gamintojams buvo daroma žala dėl importo iš Argentinos kainų.

| (320) | Tačiau atsižvelgiant į tai, kad tokio importo apimtis buvo nereikšminga ir TL siekė tik apie 4 000 tonų ir 0,4 % rinkos dalies, šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(320)

Tačiau atsižvelgiant į tai, kad tokio importo apimtis buvo nereikšminga ir TL siekė tik apie 4 000 tonų ir 0,4 % rinkos dalies, šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (321) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl importo iš trečiųjų šalių materialinė žala Sąjungos pramonei nebuvo padaryta ir priežastinis ryšys su importu iš Indonezijos taip pat nesumažėjo. |
| --- | --- |

(321)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl importo iš trečiųjų šalių materialinė žala Sąjungos pramonei nebuvo padaryta ir priežastinis ryšys su importu iš Indonezijos taip pat nesumažėjo.

5.2.2.   Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

| (322) | Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu parodyta 12 lentelėje. Šis skaičius apskaičiuotas naudojant atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto vertę ir ekstrapoliuojant šį skaičių taip, kad jis atspindėtų visą Sąjungos pramonę (42).

  12 lentelė


  Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimtis (tonomis) | 91 577 | 82 260 | 79 319 | 86 173 |
| Indeksas | 100 | 90 | 87 | 94 |
| Vidutinė kaina nesusijusioms šalims (EUR/t) | 929 | 804 | 857 | 1 105 |
| Indeksas | 100 | 87 | 92 | 119 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(322)

Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu parodyta 12 lentelėje. Šis skaičius apskaičiuotas naudojant atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto vertę ir ekstrapoliuojant šį skaičių taip, kad jis atspindėtų visą Sąjungos pramonę (42).

42

12 lentelė

12 lentelė

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Tiriamasis laikotarpis

Eksporto apimtis (tonomis)

91 577

82 260

79 319

86 173

Indeksas

Indeksas

100

100

90

90

87

87

94

94

Vidutinė kaina nesusijusioms šalims (EUR/t)

929

804

857

1 105

Indeksas

Indeksas

100

100

87

87

92

92

119

119

Šaltinis:

Šaltinis

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (323) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės eksporto apimtis sumažėjo 6 %. Šio eksporto pardavimo kainos tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 19 %, atsižvelgiant į tai, kad toms kainoms įtakos turėjo ir 7 lentelėje parodyti sąnaudų pokyčiai. |
| --- | --- |

(323)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės eksporto apimtis sumažėjo 6 %. Šio eksporto pardavimo kainos tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 19 %, atsižvelgiant į tai, kad toms kainoms įtakos turėjo ir 7 lentelėje parodyti sąnaudų pokyčiai.

| (324) | Atsižvelgiant į tai, kad eksporto apimtis siekė tik apie 10 % Sąjungos pardavimo apimties ir kad pardavimo apimties ir kainų tendencijos buvo panašios į Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos atvirojoje rinkoje apimties tendencijas, akivaizdu, kad Sąjungos pramonės eksporto rezultatai nėra pagrindinis bendro Sąjungos pramonės ekonominės padėties vertinimo elementas. |
| --- | --- |

(324)

Atsižvelgiant į tai, kad eksporto apimtis siekė tik apie 10 % Sąjungos pardavimo apimties ir kad pardavimo apimties ir kainų tendencijos buvo panašios į Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos atvirojoje rinkoje apimties tendencijas, akivaizdu, kad Sąjungos pramonės eksporto rezultatai nėra pagrindinis bendro Sąjungos pramonės ekonominės padėties vertinimo elementas.

| (325) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės eksporto rezultatai nepadarė materialinės žalos Sąjungos pramonei ir dėl jų priežastinis ryšys su importu iš Indonezijos taip pat negalėjo sumažėti. |
| --- | --- |

(325)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės eksporto rezultatai nepadarė materialinės žalos Sąjungos pramonei ir dėl jų priežastinis ryšys su importu iš Indonezijos taip pat negalėjo sumažėti.

5.2.3.   Suvartojimas

Suvartojimas

| (326) | Kaip parodyta 1 lentelėje, suvartojimas Sąjungos atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %. Jeigu atsižvelgiama ir į uždarąjį naudojimą, bendra Sąjungos rinka taip pat sumažėjo 5 %. Atlikus tyrimą nustatyta, kad suvartojimas sumažėjo daugiausia dėl veiksnių, susijusių su COVID-19 pandemija ir jos poveikiu Sąjungos naudotojų sektoriams, kaip antai namų priežiūros produktų, kaip nurodyta 191 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(326)

Kaip parodyta 1 lentelėje, suvartojimas Sąjungos atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %. Jeigu atsižvelgiama ir į uždarąjį naudojimą, bendra Sąjungos rinka taip pat sumažėjo 5 %. Atlikus tyrimą nustatyta, kad suvartojimas sumažėjo daugiausia dėl veiksnių, susijusių su COVID-19 pandemija ir jos poveikiu Sąjungos naudotojų sektoriams, kaip antai namų priežiūros produktų, kaip nurodyta 191 konstatuojamojoje dalyje.

| (327) | Bendrovės „Wilmar“ ir „P&G“ teigė, kad suvartojimas sumažėjo iš dalies dėl pokyčių automobilių sektoriuje COVID-19 pandemijos metu. Bendrovės taip pat tvirtino, kad priimti teisės aktai, susiję su didžiausia leidžiama 3-monochlorpropandiolio (3-MCPD) koncentracija, taip pat turėjo įtakos pardavimui maisto sektoriuje. |
| --- | --- |

(327)

Bendrovės „Wilmar“ ir „P&G“ teigė, kad suvartojimas sumažėjo iš dalies dėl pokyčių automobilių sektoriuje COVID-19 pandemijos metu. Bendrovės taip pat tvirtino, kad priimti teisės aktai, susiję su didžiausia leidžiama 3-monochlorpropandiolio (3-MCPD) koncentracija, taip pat turėjo įtakos pardavimui maisto sektoriuje.

| (328) | Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastimi negalėjo būti laikinas suvartojimo sumažėjimas COVID-19 pandemijos metu. Pokyčiai automobilių ir maisto sektoriuose neturėjo didelės įtakos bendrai suvartojimo, kuris sumažėjo ne daugiau kaip 5 %, raidai. Atlikus žalos analizę nustatyta, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala buvo susijusi su kainų klausimais, kaip antai priverstiniu kainų mažinimu ir kainų smukdymu, dėl kurių Sąjunga negalėjo padidinti kainų pagal sąnaudas, iki tinkamo pelno dydžio. |
| --- | --- |

(328)

Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastimi negalėjo būti laikinas suvartojimo sumažėjimas COVID-19 pandemijos metu. Pokyčiai automobilių ir maisto sektoriuose neturėjo didelės įtakos bendrai suvartojimo, kuris sumažėjo ne daugiau kaip 5 %, raidai. Atlikus žalos analizę nustatyta, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala buvo susijusi su kainų klausimais, kaip antai priverstiniu kainų mažinimu ir kainų smukdymu, dėl kurių Sąjunga negalėjo padidinti kainų pagal sąnaudas, iki tinkamo pelno dydžio.

| (329) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimties nuostoliai buvo didesni nei suvartojimo sumažėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Iš tikrųjų, nepaisant mažėjančio suvartojimo, daugiausia naudos dėl rinkos raidos pokyčių gauta importuojant dempingo kaina iš Indonezijos, o šio importo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 %, kaip parodyta 2 lentelėje. |
| --- | --- |

(329)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimties nuostoliai buvo didesni nei suvartojimo sumažėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Iš tikrųjų, nepaisant mažėjančio suvartojimo, daugiausia naudos dėl rinkos raidos pokyčių gauta importuojant dempingo kaina iš Indonezijos, o šio importo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 %, kaip parodyta 2 lentelėje.

| (330) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad suvartojimo pokyčiai nebuvo materialinės žalos Sąjungos pramonei priežastis. |
| --- | --- |

(330)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad suvartojimo pokyčiai nebuvo materialinės žalos Sąjungos pramonei priežastis.

5.2.4.   Su žaliavomis susijusios problemos

Su žaliavomis susijusios problemos

| (331) | Pagrindinė tiriamojo produkto žaliava yra taukai – iš gyvūninių riebalų ir (arba) aliejaus, kaip antai NAA, gaunama medžiaga. Šios žaliavos sudaro apie 70 % visų riebalų rūgščių gamybos sąnaudų. |
| --- | --- |

(331)

Pagrindinė tiriamojo produkto žaliava yra taukai – iš gyvūninių riebalų ir (arba) aliejaus, kaip antai NAA, gaunama medžiaga. Šios žaliavos sudaro apie 70 % visų riebalų rūgščių gamybos sąnaudų.

| (332) | Sąjungos gamintojai kaip pagrindinę žaliavą naudojo taukus, tačiau taip pat naudojo didelį kiekį aliejaus, įskaitant NAA, kuris buvo tiekiamas iš Sąjungos arba iš Pietryčių Azijos valstybių, įskaitant Indoneziją. Taukus galima gauti vietoje ir jie tinka daugumoje naudotojų segmentų naudojamoms riebalų rūgštims gaminti. Indonezijos eksportuojantys gamintojai daugiausia naudojo NAA, NASA ir nedidelius kiekius kitų vietoje prieinamų aliejų, kaip antai kokosų aliejų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai riebalų rūgšties kokybė ir specifikacijos priklauso nuo žaliavų, nors iš taukų ir iš NAA pagamintus produktus galima labai lengvai pakeisti vienus kitais. Be to, siekiant patenkinti tam tikrus klientų reikalavimus, pagaminti produktai gali būti toliau rafinuojami arba juos hidrinant ir frakcionuojant galima gaminti skirtingomis savybėmis pasižyminčius produktus. |
| --- | --- |

(332)

Sąjungos gamintojai kaip pagrindinę žaliavą naudojo taukus, tačiau taip pat naudojo didelį kiekį aliejaus, įskaitant NAA, kuris buvo tiekiamas iš Sąjungos arba iš Pietryčių Azijos valstybių, įskaitant Indoneziją. Taukus galima gauti vietoje ir jie tinka daugumoje naudotojų segmentų naudojamoms riebalų rūgštims gaminti. Indonezijos eksportuojantys gamintojai daugiausia naudojo NAA, NASA ir nedidelius kiekius kitų vietoje prieinamų aliejų, kaip antai kokosų aliejų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai riebalų rūgšties kokybė ir specifikacijos priklauso nuo žaliavų, nors iš taukų ir iš NAA pagamintus produktus galima labai lengvai pakeisti vienus kitais. Be to, siekiant patenkinti tam tikrus klientų reikalavimus, pagaminti produktai gali būti toliau rafinuojami arba juos hidrinant ir frakcionuojant galima gaminti skirtingomis savybėmis pasižyminčius produktus.

| (333) | Bendrovės „Wilmar“ ir „P&G“ tvirtino, kad užuot kaip žaliavą naudojusi NAA, Sąjungos pramonės buvo priklausoma nuo taukų, o tai darė neigiamą poveikį jų sąnaudoms ir pelningumui. Bendrovės tvirtino, kad dėl Sąjungos taukų rinkos pokyčių padidėjo konkurencija dėl taukų ir padidėjo jų kainos. Bendrovių grupė „Greven“ teigė, kad didėjantis lydytų gyvūninių riebalų naudojimas biokuro gamybai turėjo neigiamą poveikį taukų prieinamumui oleochemijos produktų pramonėje, o dėl jų trūkumo labai padidėjo taukų kainos. |
| --- | --- |

(333)

Bendrovės „Wilmar“ ir „P&G“ tvirtino, kad užuot kaip žaliavą naudojusi NAA, Sąjungos pramonės buvo priklausoma nuo taukų, o tai darė neigiamą poveikį jų sąnaudoms ir pelningumui. Bendrovės tvirtino, kad dėl Sąjungos taukų rinkos pokyčių padidėjo konkurencija dėl taukų ir padidėjo jų kainos. Bendrovių grupė „Greven“ teigė, kad didėjantis lydytų gyvūninių riebalų naudojimas biokuro gamybai turėjo neigiamą poveikį taukų prieinamumui oleochemijos produktų pramonėje, o dėl jų trūkumo labai padidėjo taukų kainos.

| (334) | Komisija pažymėjo, kad žalos priežastis buvo mažos Indonezijos importo kainos. Atsižvelgiant į tai, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog Indonezijos eksportuotojai vykdė dempingą, tai, kad šios mažos kainos taikomos dėl galimybės įsigyti pigių žaliavų (43), neturi reikšmės žalos analizei. |
| --- | --- |

(334)

Komisija pažymėjo, kad žalos priežastis buvo mažos Indonezijos importo kainos. Atsižvelgiant į tai, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog Indonezijos eksportuotojai vykdė dempingą, tai, kad šios mažos kainos taikomos dėl galimybės įsigyti pigių žaliavų (43), neturi reikšmės žalos analizei.

43

| (335) | Be to, Komisija pažymėjo, kad atlikus Sąjungos pramonės žaliavų sąnaudų analizę nustatyta, kad taukų ir NAA sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo iki 40 %. Be to, vidutinės taukų, ir NAA pirkimo kainos buvo labai panašios, nes NAA reikėjo importuoti iš Pietryčių Azijos. Importuojamų produktų transportavimo sąnaudos padidėjo, visų pirma pandemijos metu, nes logistikos sąnaudoms poveikį darė iškilusios tiekimo problemos. Taigi Sąjungos pramonės pasirinkimas naudoti taukus (kartu su kitų rūšių žaliavomis) buvo racionalus, efektyvus ir pagrįstas aiškia verslo logika, todėl negalima laikyti, kad dėl Sąjungos pramonė pati sau padarė žalą. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(335)

Be to, Komisija pažymėjo, kad atlikus Sąjungos pramonės žaliavų sąnaudų analizę nustatyta, kad taukų ir NAA sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo iki 40 %. Be to, vidutinės taukų, ir NAA pirkimo kainos buvo labai panašios, nes NAA reikėjo importuoti iš Pietryčių Azijos. Importuojamų produktų transportavimo sąnaudos padidėjo, visų pirma pandemijos metu, nes logistikos sąnaudoms poveikį darė iškilusios tiekimo problemos. Taigi Sąjungos pramonės pasirinkimas naudoti taukus (kartu su kitų rūšių žaliavomis) buvo racionalus, efektyvus ir pagrįstas aiškia verslo logika, todėl negalima laikyti, kad dėl Sąjungos pramonė pati sau padarė žalą. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (336) | Bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad tiriamojo produkto naudojimas buvo apribotas tais atvejais, kai naudojama žaliava buvo taukai, nes tokių produktų nebuvo galima naudoti chalalinių ir košerinių produktų rinkose. Be to, riebalų rūgštys, gaminamos iš taukų, negalėjo būti naudojamos kaip pašaras. |
| --- | --- |

(336)

Bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad tiriamojo produkto naudojimas buvo apribotas tais atvejais, kai naudojama žaliava buvo taukai, nes tokių produktų nebuvo galima naudoti chalalinių ir košerinių produktų rinkose. Be to, riebalų rūgštys, gaminamos iš taukų, negalėjo būti naudojamos kaip pašaras.

| (337) | Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad didžiausias šių riebalų rūgščių pirkėjas buvo namų priežiūros produktų sektorius, kuriame buvo suvartojama daugiau kaip 50 % Sąjungoje suvartojamo kiekio. Be to, Sąjungos gamintojai galėjo užtikrinti, kad būtų laikomasi košerinių ir chalalinių produktų reikalavimų, dalį savo gamybos įrenginių skirdami tik riebalų rūgštims, kurių žaliava yra aliejus, gaminti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(337)

Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad didžiausias šių riebalų rūgščių pirkėjas buvo namų priežiūros produktų sektorius, kuriame buvo suvartojama daugiau kaip 50 % Sąjungoje suvartojamo kiekio. Be to, Sąjungos gamintojai galėjo užtikrinti, kad būtų laikomasi košerinių ir chalalinių produktų reikalavimų, dalį savo gamybos įrenginių skirdami tik riebalų rūgštims, kurių žaliava yra aliejus, gaminti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (338) | Bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad dėl to, jog nebuvo galima gauti taukų, Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas buvo ribojami. |
| --- | --- |

(338)

Bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad dėl to, jog nebuvo galima gauti taukų, Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas buvo ribojami.

| (339) | „Wilmar“ nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių savo teiginį nekonfidencialioje savo pateiktos informacijos versijoje. Iš pateiktų konfidencialių įrodymų matyti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį taukų suvartojimas gaminant riebalų rūgštį padidėjo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(339)

„Wilmar“ nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių savo teiginį nekonfidencialioje savo pateiktos informacijos versijoje. Iš pateiktų konfidencialių įrodymų matyti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį taukų suvartojimas gaminant riebalų rūgštį padidėjo. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (340) | Atsižvelgdama į tai, kad, visų pirma tiriamuoju laikotarpiu, taukų ir aliejaus žaliavų kainos buvo panašios, į tai, kaip lengvai galima keisti produktus, gaminamus iš taukų ir NAA, vienus kitais ir į nedidelius iš taukų gaminamų riebalų rūgščių naudojimo apribojimus, Komisija nustatė, kad dėl to, jog taukai buvo naudojami kaip žaliava, materialinė žala Sąjungos pramonei nebuvo daroma. |
| --- | --- |

(340)

Atsižvelgdama į tai, kad, visų pirma tiriamuoju laikotarpiu, taukų ir aliejaus žaliavų kainos buvo panašios, į tai, kaip lengvai galima keisti produktus, gaminamus iš taukų ir NAA, vienus kitais ir į nedidelius iš taukų gaminamų riebalų rūgščių naudojimo apribojimus, Komisija nustatė, kad dėl to, jog taukai buvo naudojami kaip žaliava, materialinė žala Sąjungos pramonei nebuvo daroma.

| (341) | Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Greven“, bendrovė „Wilmar“, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovių grupė „Schill + Seilacher“ pateikė pastabų dėl klausimų, susijusių su taukų, kaip žaliavos, sąnaudų pokyčiais dėl padidėjusio jų naudojimo kitose pramonės šakose ir sumažėjusiu žaliavų prieinamumu Sąjungos pramonei. Pagrindinis šių šalių teiginys buvo tas, kad Komisija galutiniame faktų atskleidime nepakankamai dėmesio skyrė taukų pasiūlos sumažėjimui, dėl kurio taukų sąnaudos, palyginti su alyvpalmių aliejaus, kaip riebalų rūgšties gamybos žaliavų, sąnaudomis, padidėjo. Siekdama pagrįsti savo nuomonę, bendrovių grupė „Greven“ pateikė statistinius duomenis ir analizes, iš kurių matyti taukų ir alyvpalmių aliejaus kainų santykio raida 2008–2022 m. laikotarpiu. Be to, bendrovių grupė „Greven“ tvirtino, kad taukų kainos ir toliau didės ateityje ir kad Sąjungos pramonė nesiėmė didelių investicijų, kurių reikia, kad jos gamyboje kaip pagrindinę žaliavą būtų galima naudoti NAA. |
| --- | --- |

(341)

Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Greven“, bendrovė „Wilmar“, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir bendrovių grupė „Schill + Seilacher“ pateikė pastabų dėl klausimų, susijusių su taukų, kaip žaliavos, sąnaudų pokyčiais dėl padidėjusio jų naudojimo kitose pramonės šakose ir sumažėjusiu žaliavų prieinamumu Sąjungos pramonei. Pagrindinis šių šalių teiginys buvo tas, kad Komisija galutiniame faktų atskleidime nepakankamai dėmesio skyrė taukų pasiūlos sumažėjimui, dėl kurio taukų sąnaudos, palyginti su alyvpalmių aliejaus, kaip riebalų rūgšties gamybos žaliavų, sąnaudomis, padidėjo. Siekdama pagrįsti savo nuomonę, bendrovių grupė „Greven“ pateikė statistinius duomenis ir analizes, iš kurių matyti taukų ir alyvpalmių aliejaus kainų santykio raida 2008–2022 m. laikotarpiu. Be to, bendrovių grupė „Greven“ tvirtino, kad taukų kainos ir toliau didės ateityje ir kad Sąjungos pramonė nesiėmė didelių investicijų, kurių reikia, kad jos gamyboje kaip pagrindinę žaliavą būtų galima naudoti NAA.

| (342) | Komisija neginčija, kad ilgainiui Sąjungoje sumažėjo taukų prieinamumas, kad dėl to padidėjo taukų kainos arba kad taukų kainų konkurencingumas, palyginti su augalinio aliejaus žaliavų kainomis, istoriškai pasikeitė. Kaip ir visose pramonės šakose, padidėjusias žaliavų kainas, ypač mažą pelną gaunančioms pramonės šakoms, tam tikru etapu reikia perkelti pirkėjams, kad jos išliktų perspektyvios. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės žaliavų sąnaudos (tiek alyvpalmių aliejaus, tiek taukų) padidėjo maždaug 40 %. Sąjungos pramonė negalėjo pakankamai padidinti riebalų rūgšties kainų, kad atspindėtų šį sąnaudų padidėjimą ir pasiektų tinkamą pelningumo lygį, o žaliavų sąnaudos sudaro apie 70 % visų sąnaudų. Be to, remiantis patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų sąnaudų duomenimis, nagrinėjamuoju laikotarpiu taukų sąnaudos buvo panašios į NAA sąnaudas (įskaitant logistikos sąnaudas). Žaliavų kainos nebuvo tinkamai perkeltos pirkėjams dėl panašaus produkto kainų spaudimo, kurį lėmė importo dempingo kaina iš Indonezijos kainos. Bet kuriuo atveju, kaip aptarta pirmiau, Sąjungos riebalų rūgšties gamintojams NAA ir taukų žaliavų sąnaudos (įskaitant transporto sąnaudas) buvo labai panašios. |
| --- | --- |

(342)

Komisija neginčija, kad ilgainiui Sąjungoje sumažėjo taukų prieinamumas, kad dėl to padidėjo taukų kainos arba kad taukų kainų konkurencingumas, palyginti su augalinio aliejaus žaliavų kainomis, istoriškai pasikeitė. Kaip ir visose pramonės šakose, padidėjusias žaliavų kainas, ypač mažą pelną gaunančioms pramonės šakoms, tam tikru etapu reikia perkelti pirkėjams, kad jos išliktų perspektyvios. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės žaliavų sąnaudos (tiek alyvpalmių aliejaus, tiek taukų) padidėjo maždaug 40 %. Sąjungos pramonė negalėjo pakankamai padidinti riebalų rūgšties kainų, kad atspindėtų šį sąnaudų padidėjimą ir pasiektų tinkamą pelningumo lygį, o žaliavų sąnaudos sudaro apie 70 % visų sąnaudų. Be to, remiantis patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų sąnaudų duomenimis, nagrinėjamuoju laikotarpiu taukų sąnaudos buvo panašios į NAA sąnaudas (įskaitant logistikos sąnaudas). Žaliavų kainos nebuvo tinkamai perkeltos pirkėjams dėl panašaus produkto kainų spaudimo, kurį lėmė importo dempingo kaina iš Indonezijos kainos. Bet kuriuo atveju, kaip aptarta pirmiau, Sąjungos riebalų rūgšties gamintojams NAA ir taukų žaliavų sąnaudos (įskaitant transporto sąnaudas) buvo labai panašios.

| (343) | Dėl Sąjungos gamintojų gebėjimo savo gamyboje pakeisti vienos rūšies žaliavas kitomis, Komisija pažymėjo, kad visi keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, atsižvelgdami į rinkos sąlygas, jau naudoja įvairių rūšių žaliavas, įskaitant taukus ir alyvpalmių aliejų. Bet kuriuo atveju lūkesčiai dėl būsimų rinkos pokyčių, pavyzdžiui, dėl taukų kainų raidos, nėra svarbūs vertinant žalą ir priežastinį ryšį nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(343)

Dėl Sąjungos gamintojų gebėjimo savo gamyboje pakeisti vienos rūšies žaliavas kitomis, Komisija pažymėjo, kad visi keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, atsižvelgdami į rinkos sąlygas, jau naudoja įvairių rūšių žaliavas, įskaitant taukus ir alyvpalmių aliejų. Bet kuriuo atveju lūkesčiai dėl būsimų rinkos pokyčių, pavyzdžiui, dėl taukų kainų raidos, nėra svarbūs vertinant žalą ir priežastinį ryšį nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (344) | Todėl Sąjungos pardavimo kainos padidėjo dėl padidėjusių žaliavų kainų; tačiau dėl importo mažomis dempingo kainomis Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti pagrįsto lygio kainų. Todėl šio tvirtinimo negalima priimti. |
| --- | --- |

(344)

Todėl Sąjungos pardavimo kainos padidėjo dėl padidėjusių žaliavų kainų; tačiau dėl importo mažomis dempingo kainomis Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti pagrįsto lygio kainų. Todėl šio tvirtinimo negalima priimti.

5.2.5.   Tariamas Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas

Tariamas Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas

| (345) | Bendrovės „Wilmar“ ir „P&G“ teigė, kad Indonezijos eksportuotojai buvo vertikaliai integruoti, nes jie turėjo savo alyvpalmių plantacijas ir todėl jie turėjo konkurencinį pranašumą Sąjungos pramonės atžvilgiu, dėl kurio Sąjungos pramonės veikla buvo neefektyvi. |
| --- | --- |

(345)

Bendrovės „Wilmar“ ir „P&G“ teigė, kad Indonezijos eksportuotojai buvo vertikaliai integruoti, nes jie turėjo savo alyvpalmių plantacijas ir todėl jie turėjo konkurencinį pranašumą Sąjungos pramonės atžvilgiu, dėl kurio Sąjungos pramonės veikla buvo neefektyvi.

| (346) | Komisija mano, kad žalingos Indonezijos eksportuotojų dempingo praktikos Sąjungos rinkoje negalima pateisinti jokiu įtariamu konkurenciniu pranašumu. Kaip paaiškinta skirsnyje „Dempingas“, Komisija palygino nagrinėjamųjų eksportuotojų ES įsisteigusiems pirkėjams nustatytą kainą su jų normaliąja verte Indonezijoje ir nustatė, kad buvo vykdomas didelis dempingas. Tai reiškia, kad nustatytas dempingas buvo susijęs tik su Indonezijos eksportuojančių gamintojų, nusprendusių eksportuoti produktus mažesnėmis nei pardavimo jų vidaus rinkoje kainomis arba sąnaudomis, prekybos veiksmais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl tokio elgesio Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala. |
| --- | --- |

(346)

Komisija mano, kad žalingos Indonezijos eksportuotojų dempingo praktikos Sąjungos rinkoje negalima pateisinti jokiu įtariamu konkurenciniu pranašumu. Kaip paaiškinta skirsnyje „Dempingas“, Komisija palygino nagrinėjamųjų eksportuotojų ES įsisteigusiems pirkėjams nustatytą kainą su jų normaliąja verte Indonezijoje ir nustatė, kad buvo vykdomas didelis dempingas. Tai reiškia, kad nustatytas dempingas buvo susijęs tik su Indonezijos eksportuojančių gamintojų, nusprendusių eksportuoti produktus mažesnėmis nei pardavimo jų vidaus rinkoje kainomis arba sąnaudomis, prekybos veiksmais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl tokio elgesio Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala.

| (347) | Bendrovė „Wilmar“ taip pat teigė, kad Sąjungos pramonei trūko investicijų, o tai taip pat buvo nustatytos žalos priežastis. |
| --- | --- |

(347)

Bendrovė „Wilmar“ taip pat teigė, kad Sąjungos pramonei trūko investicijų, o tai taip pat buvo nustatytos žalos priežastis.

| (348) | Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė daugiausia investicijų skyrė esamų pajėgumų priežiūrai ir efektyvumo didinimui. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad dėl vykdomo importo dempingo kaina pelningumo lygis buvo nepakankamas, pajėgumas padidinti kapitalą sumažėjo ir dėl to investicijų lygis tapo ribotas. Todėl įtariamas investicijų trūkumas buvo ne materialinės žalos, daromos dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos, priežastis, o veikiau pasekmė. Itin intensyvus importas dempingo kaina Sąjungos rinkoje darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės pelningumui ir pajėgumui padidinti kapitalą, o tam tikrų struktūrinių investicijų nebuvo galima įgyvendinti taip, kaip planuota, visų pirma tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(348)

Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė daugiausia investicijų skyrė esamų pajėgumų priežiūrai ir efektyvumo didinimui. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad dėl vykdomo importo dempingo kaina pelningumo lygis buvo nepakankamas, pajėgumas padidinti kapitalą sumažėjo ir dėl to investicijų lygis tapo ribotas. Todėl įtariamas investicijų trūkumas buvo ne materialinės žalos, daromos dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos, priežastis, o veikiau pasekmė. Itin intensyvus importas dempingo kaina Sąjungos rinkoje darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės pelningumui ir pajėgumui padidinti kapitalą, o tam tikrų struktūrinių investicijų nebuvo galima įgyvendinti taip, kaip planuota, visų pirma tiriamuoju laikotarpiu.

| (349) | Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad tam tikri Sąjungos gamintojai, įskaitant bendrovę „KLK“, nagrinėjamuoju laikotarpiu importavo riebalų rūgštis iš Indonezijos. Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad turi būti laikoma, jog už bet kokią žalą bent iš dalies atsakinga buvo pati Sąjungos pramonė. |
| --- | --- |

(349)

Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad tam tikri Sąjungos gamintojai, įskaitant bendrovę „KLK“, nagrinėjamuoju laikotarpiu importavo riebalų rūgštis iš Indonezijos. Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad turi būti laikoma, jog už bet kokią žalą bent iš dalies atsakinga buvo pati Sąjungos pramonė.

| (350) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų, įskaitant bendrovę „KLK“, pirkimai iš Indonezijos buvo nereikšmingi, t. y. per metus ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jie siekė mažiau nei 3 % jų gamybos apimties. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(350)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų, įskaitant bendrovę „KLK“, pirkimai iš Indonezijos buvo nereikšmingi, t. y. per metus ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jie siekė mažiau nei 3 % jų gamybos apimties. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (351) | Bendrovė „Wilmar“ taip pat teigė, kad Sąjungos pramonė nukentėjo dėl prastos geografinės padėties, t. y. dėl vietovių, kuriose nėra galimybių naudotis giliavandenių uostų infrastruktūra žaliavoms pirkti ir pagamintai produkcijai parduoti. |
| --- | --- |

(351)

Bendrovė „Wilmar“ taip pat teigė, kad Sąjungos pramonė nukentėjo dėl prastos geografinės padėties, t. y. dėl vietovių, kuriose nėra galimybių naudotis giliavandenių uostų infrastruktūra žaliavoms pirkti ir pagamintai produkcijai parduoti.

| (352) | Komisija šį tvirtinimą atmetė, nes atlikus tyrimą nustatyta, kad bent visi keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, kurie, kaip nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje, gamino 61 % Sąjungos produkcijos, nagrinėjamuoju laikotarpiu galėjo naudotis giliavandenių jūrų arba upių uostų infrastruktūra. Todėl, nors tam tikri mažesni Sąjungos gamintojai galimai negalėjo naudotis giliavandenių uostų infrastruktūra, Sąjungos pramonė apskritai tokias galimybes turėjo, todėl šis tvirtinimas nebuvo pakankamas materialinei žalai paaiškinti. |
| --- | --- |

(352)

Komisija šį tvirtinimą atmetė, nes atlikus tyrimą nustatyta, kad bent visi keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, kurie, kaip nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje, gamino 61 % Sąjungos produkcijos, nagrinėjamuoju laikotarpiu galėjo naudotis giliavandenių jūrų arba upių uostų infrastruktūra. Todėl, nors tam tikri mažesni Sąjungos gamintojai galimai negalėjo naudotis giliavandenių uostų infrastruktūra, Sąjungos pramonė apskritai tokias galimybes turėjo, todėl šis tvirtinimas nebuvo pakankamas materialinei žalai paaiškinti.

| (353) | Bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad grupei „KLK“ įsigijus gamyklą Diuseldorfe Sąjungos pramonės veiklos efektyvumas dar labiau sumažėjo. Šis teiginys grindžiamas tuo, kad minėtoje gamykloje kaip žaliava naudojami taukai. |
| --- | --- |

(353)

Bendrovė „Wilmar“ taip pat tvirtino, kad grupei „KLK“ įsigijus gamyklą Diuseldorfe Sąjungos pramonės veiklos efektyvumas dar labiau sumažėjo. Šis teiginys grindžiamas tuo, kad minėtoje gamykloje kaip žaliava naudojami taukai.

| (354) | Tačiau, kaip nurodyta 331–340 konstatuojamosiose dalyse, taukų kaina yra panaši į kitų žaliavų kainą, o taukai techniškai gali būti naudojami gaminant daugumai naudotojų segmentų skirtus produktus. Todėl šis tvirtinimas buvo laikomas nepagrįstu. |
| --- | --- |

(354)

Tačiau, kaip nurodyta 331–340 konstatuojamosiose dalyse, taukų kaina yra panaši į kitų žaliavų kainą, o taukai techniškai gali būti naudojami gaminant daugumai naudotojų segmentų skirtus produktus. Todėl šis tvirtinimas buvo laikomas nepagrįstu.

| (355) | Bendrovės „P&G“ ir „Wilmar“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės veikla buvo neefektyvi, joje dirbo daug darbuotojų, todėl jos darbo užmokesčio sąnaudos buvo didelės. |
| --- | --- |

(355)

Bendrovės „P&G“ ir „Wilmar“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės veikla buvo neefektyvi, joje dirbo daug darbuotojų, todėl jos darbo užmokesčio sąnaudos buvo didelės.

| (356) | Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės darbo užmokesčio sąnaudos (atlyginimai ir visos kitos su užimtumu susijusios sąnaudos) nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė tik 7,2 % visų sąnaudų, laikyta, kad dėl šių sąnaudų Sąjungos pramonei negalėjo būti padaryta materialinė žala. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(356)

Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės darbo užmokesčio sąnaudos (atlyginimai ir visos kitos su užimtumu susijusios sąnaudos) nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė tik 7,2 % visų sąnaudų, laikyta, kad dėl šių sąnaudų Sąjungos pramonei negalėjo būti padaryta materialinė žala. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (357) | Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės veikla buvo neefektyvi, nes nebuvo laikomasi pristatymo terminų ir nebuvo užtikrinama, kad būtų pateikiamas atitinkamas kiekis, reikalingas Sąjungos rinkai. Šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. |
| --- | --- |

(357)

Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad Sąjungos pramonės veikla buvo neefektyvi, nes nebuvo laikomasi pristatymo terminų ir nebuvo užtikrinama, kad būtų pateikiamas atitinkamas kiekis, reikalingas Sąjungos rinkai. Šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais.

| (358) | Vis dėlto iš 4 lentelės duomenų matyti, kad Sąjungos pramonė turi daugiau kaip 200 000 tonų nepanaudotų pajėgumų, kuriuos ji galėtų panaudoti iš karto, jeigu būtų gauta pakankamai užsakymų. Kadangi nebuvo jokių įrodymų, kad Sąjungos pramonė negalėjo arba nenorėjo tiekti produktų, šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(358)

Vis dėlto iš 4 lentelės duomenų matyti, kad Sąjungos pramonė turi daugiau kaip 200 000 tonų nepanaudotų pajėgumų, kuriuos ji galėtų panaudoti iš karto, jeigu būtų gauta pakankamai užsakymų. Kadangi nebuvo jokių įrodymų, kad Sąjungos pramonė negalėjo arba nenorėjo tiekti produktų, šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (359) | Remdamasi pirmiau išdėstytais faktais ir aplinkybėmis, Komisija padarė išvadą, kad jokios įtariamos su veiklos efektyvumu ir žaliavomis susijusios problemos nebuvo tokios, kad Sąjungos pramonei būtų padaryta materialinė žala arba dėl jų būtų sumažėjęs priežastinis ryšys su importu iš Indonezijos. |
| --- | --- |

(359)

Remdamasi pirmiau išdėstytais faktais ir aplinkybėmis, Komisija padarė išvadą, kad jokios įtariamos su veiklos efektyvumu ir žaliavomis susijusios problemos nebuvo tokios, kad Sąjungos pramonei būtų padaryta materialinė žala arba dėl jų būtų sumažėjęs priežastinis ryšys su importu iš Indonezijos.

| (360) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Wilmar“ teigė, kad Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastis buvo dėl COVID-19 pandemijos padidėjusios logistikos sąnaudos ir darbo sąnaudos. Teigta, kad dėl šių priežasčių Sąjungos pramonė tapo nekonkurencinga, palyginti su Indonezijos eksportuojančiais gamintojais. |
| --- | --- |

(360)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Wilmar“ teigė, kad Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastis buvo dėl COVID-19 pandemijos padidėjusios logistikos sąnaudos ir darbo sąnaudos. Teigta, kad dėl šių priežasčių Sąjungos pramonė tapo nekonkurencinga, palyginti su Indonezijos eksportuojančiais gamintojais.

| (361) | Logistikos sąnaudos sudaro palyginti nedidelę visų išlaidų dalį (mažiau nei 5 %). Be to, per ketverius nagrinėjamojo laikotarpio metus vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo tik 8 %, atsižvelgiant į derybas su profesine sąjunga ir nacionalinėmis administracijomis. Darbo sąnaudos sudarė tik apie 7,2 % visų sąnaudų. Todėl Komisija atmeta tvirtinimą, kad žala padaryta dėl padidėjusių logistikos ir darbo sąnaudų. |
| --- | --- |

(361)

Logistikos sąnaudos sudaro palyginti nedidelę visų išlaidų dalį (mažiau nei 5 %). Be to, per ketverius nagrinėjamojo laikotarpio metus vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo tik 8 %, atsižvelgiant į derybas su profesine sąjunga ir nacionalinėmis administracijomis. Darbo sąnaudos sudarė tik apie 7,2 % visų sąnaudų. Todėl Komisija atmeta tvirtinimą, kad žala padaryta dėl padidėjusių logistikos ir darbo sąnaudų.

| (362) | „Wilmar“ taip pat teigė, kad 2019 ir 2020 m. nepelningą pardavimą lėmė padidėjusios PBA išlaidos ir finansinės išlaidos. |
| --- | --- |

(362)

„Wilmar“ taip pat teigė, kad 2019 ir 2020 m. nepelningą pardavimą lėmė padidėjusios PBA išlaidos ir finansinės išlaidos.

| (363) | Tačiau šis tvirtinimas buvo pateiktas dėl to, kad „Wilmar“ neteisingai suprato 7 lentelę, susijusią su gamybos sąnaudomis. Toje lentelėje terminas „gamybos sąnaudos“ reiškia visas Sąjungos gamintojų sąnaudas, įskaitant PBA išlaidas ir finansines išlaidas. Iš tiesų, PBA išlaidos ir finansinės išlaidos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo palyginti stabilios. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad žala padaryta dėl padidėjusių PBA išlaidų ir finansinių išlaidų. |
| --- | --- |

(363)

Tačiau šis tvirtinimas buvo pateiktas dėl to, kad „Wilmar“ neteisingai suprato 7 lentelę, susijusią su gamybos sąnaudomis. Toje lentelėje terminas „gamybos sąnaudos“ reiškia visas Sąjungos gamintojų sąnaudas, įskaitant PBA išlaidas ir finansines išlaidas. Iš tiesų, PBA išlaidos ir finansinės išlaidos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo palyginti stabilios. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad žala padaryta dėl padidėjusių PBA išlaidų ir finansinių išlaidų.

| (364) | Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Greven“ suabejojo, ar Sąjungos gamintojai turi pakankamai pajėgumų, kad pakeistų importą iš Indonezijos, nors teoriškai 20 % rinkos dalį galėtų padengti 20 % apimties Sąjungos pramonės nepanaudoti pajėgumai. Šiam teiginiui pagrįsti bendrovių grupė „Greven“ pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad dabartinis Sąjungos riebalų rūgščių pramonės pajėgumų naudojimas (80 %) jau yra ilgalaikis platesnio masto Europos chemijos pramonės vidurkis. Atsižvelgdama į tai, bendrovių grupė „Greven“ teigė, kad 100 % pajėgumų naudojimas nebuvo nei tvarus, nei įmanomas ilgesniu laikotarpiu. Be to, bendrovių grupė „Greven“ nurodė savo pačios paklausą, kurios nuo 2020 m. Sąjungos gamintojai negalėjo patenkinti dėl nepakankamų pajėgumų arba nepakankamos žaliavų pasiūlos. Visų pirma dėl farmacijos, pašarų ir maisto sektorių bendrovių grupė „Greven“ teigė, kad Sąjungos gamintojai neturėjo pakankamai gamybos pajėgumų, nes šiuose sektoriuose riebalų rūgštys galėjo būti gaminamos tik iš augalinių arba alyvpalmių pagrindu pagamintų medžiagų ir turi būti sertifikuotos RSPO („Roundtable on Sustainable Palm Oil“, liet. apskritojo stalo diskusija dėl tvaraus alyvpalmių aliejaus), atitikti masės balanso, košerinių ir chalalinių produktų reikalavimus. |
| --- | --- |

(364)

Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Greven“ suabejojo, ar Sąjungos gamintojai turi pakankamai pajėgumų, kad pakeistų importą iš Indonezijos, nors teoriškai 20 % rinkos dalį galėtų padengti 20 % apimties Sąjungos pramonės nepanaudoti pajėgumai. Šiam teiginiui pagrįsti bendrovių grupė „Greven“ pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad dabartinis Sąjungos riebalų rūgščių pramonės pajėgumų naudojimas (80 %) jau yra ilgalaikis platesnio masto Europos chemijos pramonės vidurkis. Atsižvelgdama į tai, bendrovių grupė „Greven“ teigė, kad 100 % pajėgumų naudojimas nebuvo nei tvarus, nei įmanomas ilgesniu laikotarpiu. Be to, bendrovių grupė „Greven“ nurodė savo pačios paklausą, kurios nuo 2020 m. Sąjungos gamintojai negalėjo patenkinti dėl nepakankamų pajėgumų arba nepakankamos žaliavų pasiūlos. Visų pirma dėl farmacijos, pašarų ir maisto sektorių bendrovių grupė „Greven“ teigė, kad Sąjungos gamintojai neturėjo pakankamai gamybos pajėgumų, nes šiuose sektoriuose riebalų rūgštys galėjo būti gaminamos tik iš augalinių arba alyvpalmių pagrindu pagamintų medžiagų ir turi būti sertifikuotos RSPO („Roundtable on Sustainable Palm Oil“, liet. apskritojo stalo diskusija dėl tvaraus alyvpalmių aliejaus), atitikti masės balanso, košerinių ir chalalinių produktų reikalavimus.

| (365) | Komisija priminė, kad Sąjungos riebalų rūgšties gamybos pajėgumai buvo apskaičiuoti remiantis didžiausia įmanoma gamyba ilguoju laikotarpiu, atsižvelgiant į techninę priežiūrą. Todėl tai, kad platesnio masto chemijos pramonės ilgalaikis vidutinis pajėgumų naudojimas yra 80 %, nekelia abejonių dėl Sąjungos riebalų rūgšties pramonės gebėjimo visiškai išnaudoti savo nepanaudotus pajėgumus, kuriuos šiuo atveju apskaičiavo Komisija. Be to, bendrovių grupė „Greven“ nepateikė įrodymų, kad įtariamas Sąjungos pramonės nesugebėjimas patenkinti savo paklausos atsirado dėl sisteminių, o ne netiesioginių veiksnių ir tęstųsi ilguoju laikotarpiu. Dėl riebalų rūgščių farmacijos, pašarų ir maisto sektoriuose Komisija laikėsi nuomonės, kad atkuriant pelningumą Sąjungos riebalų rūgščių rinkoje būtų sudarytos vienodos sąlygos Sąjungos pramonei ir ji būtų skatinama atlikti visas investicijas, kurių reikia su konkrečiais produktais susijusiems pajėgumų trūkumams pašalinti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, šie argumentai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(365)

Komisija priminė, kad Sąjungos riebalų rūgšties gamybos pajėgumai buvo apskaičiuoti remiantis didžiausia įmanoma gamyba ilguoju laikotarpiu, atsižvelgiant į techninę priežiūrą. Todėl tai, kad platesnio masto chemijos pramonės ilgalaikis vidutinis pajėgumų naudojimas yra 80 %, nekelia abejonių dėl Sąjungos riebalų rūgšties pramonės gebėjimo visiškai išnaudoti savo nepanaudotus pajėgumus, kuriuos šiuo atveju apskaičiavo Komisija. Be to, bendrovių grupė „Greven“ nepateikė įrodymų, kad įtariamas Sąjungos pramonės nesugebėjimas patenkinti savo paklausos atsirado dėl sisteminių, o ne netiesioginių veiksnių ir tęstųsi ilguoju laikotarpiu. Dėl riebalų rūgščių farmacijos, pašarų ir maisto sektoriuose Komisija laikėsi nuomonės, kad atkuriant pelningumą Sąjungos riebalų rūgščių rinkoje būtų sudarytos vienodos sąlygos Sąjungos pramonei ir ji būtų skatinama atlikti visas investicijas, kurių reikia su konkrečiais produktais susijusiems pajėgumų trūkumams pašalinti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, šie argumentai buvo atmesti.

5.2.6.   Uždarasis naudojimas

Uždarasis naudojimas

| (366) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu, vertinant absoliučiaisiais skaičiais, uždarasis naudojimas padidėjo maždaug 2 % ir, kaip nurodyta 5 lentelėje, kiekvienais nagrinėjamojo laikotarpio metais siekė apie 10 % bendro rinkos suvartojimo. Todėl Komisija nusprendė, kad Sąjungos pramonės uždarojo naudojimo pokyčiai buvo stabilūs arba šiek tiek teigiami. |
| --- | --- |

(366)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu, vertinant absoliučiaisiais skaičiais, uždarasis naudojimas padidėjo maždaug 2 % ir, kaip nurodyta 5 lentelėje, kiekvienais nagrinėjamojo laikotarpio metais siekė apie 10 % bendro rinkos suvartojimo. Todėl Komisija nusprendė, kad Sąjungos pramonės uždarojo naudojimo pokyčiai buvo stabilūs arba šiek tiek teigiami.

| (367) | Todėl uždarojo naudojimo pokyčiai nebuvo tokie, kad Sąjungos pramonei būtų padaryta materialinė žala arba dėl jų būtų sumažėjęs priežastinis ryšys su importu iš Indonezijos. |
| --- | --- |

(367)

Todėl uždarojo naudojimo pokyčiai nebuvo tokie, kad Sąjungos pramonei būtų padaryta materialinė žala arba dėl jų būtų sumažėjęs priežastinis ryšys su importu iš Indonezijos.

5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

Išvada dėl priežastinio ryšio

| (368) | Tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje buvo 15 riebalų rūgščių gamintojų, kurie savo produktus pardavinėjo labai įvairiems pirkėjams daugelyje naudotojų sektorių. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl importo maža dempingo kaina iš Indonezijos kainos Sąjungos rinkoje buvo smukdomos. Tai reiškia, kad visu nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės kainos neatitiko padidėjusių žaliavų kainų. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo pelningumas buvo mažas arba net neigiamas. Toks pelningumas yra mažesnis už pelną, kurį pramonė turėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, ir yra akivaizdžiai nepakankamas ilgalaikiam pramonės išlikimui užtikrinti. Sąjungos pramonė turėjo investuoti, kad išlaikytų esamą infrastruktūrą, tačiau dėl sumažėjusio pajėgumo padidinti kapitalą kilo grėsmė jos investicijų lygiui. |
| --- | --- |

(368)

Tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje buvo 15 riebalų rūgščių gamintojų, kurie savo produktus pardavinėjo labai įvairiems pirkėjams daugelyje naudotojų sektorių. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl importo maža dempingo kaina iš Indonezijos kainos Sąjungos rinkoje buvo smukdomos. Tai reiškia, kad visu nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės kainos neatitiko padidėjusių žaliavų kainų. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo pelningumas buvo mažas arba net neigiamas. Toks pelningumas yra mažesnis už pelną, kurį pramonė turėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, ir yra akivaizdžiai nepakankamas ilgalaikiam pramonės išlikimui užtikrinti. Sąjungos pramonė turėjo investuoti, kad išlaikytų esamą infrastruktūrą, tačiau dėl sumažėjusio pajėgumo padidinti kapitalą kilo grėsmė jos investicijų lygiui.

| (369) | Sąjungos atvirojoje rinkoje buvo daug iš Indonezijos mažomis dempingo kainomis importuojamų produktų. Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu ši rinka sumažėjo 5 %, importo iš Indonezijos apimtis padidėjo 13 %, o rinkos dalis – 18 %. Todėl tiriamuoju laikotarpiu šis importas sudarė maždaug du trečdalius viso importo į Sąjungos rinką. Atlikus tyrimą nustatyta, kad ši skverbtis į rinką taip pat darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, visų pirma gamybos ir pardavimo apimtims, kurios nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo atitinkamai 7 % ir 10 %. Tai parodyta 4 ir 5 lentelėse. |
| --- | --- |

(369)

Sąjungos atvirojoje rinkoje buvo daug iš Indonezijos mažomis dempingo kainomis importuojamų produktų. Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu ši rinka sumažėjo 5 %, importo iš Indonezijos apimtis padidėjo 13 %, o rinkos dalis – 18 %. Todėl tiriamuoju laikotarpiu šis importas sudarė maždaug du trečdalius viso importo į Sąjungos rinką. Atlikus tyrimą nustatyta, kad ši skverbtis į rinką taip pat darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, visų pirma gamybos ir pardavimo apimtims, kurios nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo atitinkamai 7 % ir 10 %. Tai parodyta 4 ir 5 lentelėse.

| (370) | Kiti nagrinėti veiksniai buvo importas iš kitų šaltinių, Sąjungos pramonės eksporto rezultatai, uždarojo naudojimo pokyčiai, suvartojimo pokyčiai ir įtariamas Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas. |
| --- | --- |

(370)

Kiti nagrinėti veiksniai buvo importas iš kitų šaltinių, Sąjungos pramonės eksporto rezultatai, uždarojo naudojimo pokyčiai, suvartojimo pokyčiai ir įtariamas Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas.

| (371) | Todėl Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio. Nustatyta, kad nei vienas veiksnys atskirai, nei visi veiksniai kartu, neturėjo pakankamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, dėl kurio būtų galima suabejoti išvada, kad dėl importo iš Indonezijos buvo daroma materialinė žala. |
| --- | --- |

(371)

Todėl Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio. Nustatyta, kad nei vienas veiksnys atskirai, nei visi veiksniai kartu, neturėjo pakankamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, dėl kurio būtų galima suabejoti išvada, kad dėl importo iš Indonezijos buvo daroma materialinė žala.

| (372) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad importas dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą. Žala daugiausia buvo patiriama dėl kainų smukdymo, nepakankamo pelningumo, investicijų grąžos, pinigų srauto, pajėgumo padidinti kapitalą, rinkos dalies praradimo, gamybos, našumo, pardavimo apimties ir užimtumo sumažėjimo. |
| --- | --- |

(372)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad importas dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą. Žala daugiausia buvo patiriama dėl kainų smukdymo, nepakankamo pelningumo, investicijų grąžos, pinigų srauto, pajėgumo padidinti kapitalą, rinkos dalies praradimo, gamybos, našumo, pardavimo apimties ir užimtumo sumažėjimo.

6.   PRIEMONIŲ LYGIS

PRIEMONIŲ LYGIS

| (373) | Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija išnagrinėjo, ar už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(373)

Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija išnagrinėjo, ar už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti.

| (374) | Skundo pateikėjas tvirtino, kad esama žaliavų rinkos iškraipymų, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje. Todėl, siekdama atlikti vertinimą dėl tinkamo priemonių dydžio, Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonei padarytą žalą, nesant iškraipymų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį. Tada ji ištyrė, ar atrinktų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas būtų didesnis už jų žalos skirtumą (žr. 6.2 skirsnį). |
| --- | --- |

(374)

Skundo pateikėjas tvirtino, kad esama žaliavų rinkos iškraipymų, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje. Todėl, siekdama atlikti vertinimą dėl tinkamo priemonių dydžio, Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonei padarytą žalą, nesant iškraipymų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį. Tada ji ištyrė, ar atrinktų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas būtų didesnis už jų žalos skirtumą (žr. 6.2 skirsnį).

6.1.   Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas

Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas

| (375) | Žala būtų pašalinta, jeigu Sąjungos pramonė galėtų gauti tikslinį pelną parduodama už tikslinę kainą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c ir 2d dalyse. |
| --- | --- |

(375)

Žala būtų pašalinta, jeigu Sąjungos pramonė galėtų gauti tikslinį pelną parduodama už tikslinę kainą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c ir 2d dalyse.

| (376) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį siekdama nustatyti tikslinį pelną Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: pelningumą prieš padidėjant importui iš tiriamosios šalies, pelningumą, kuris yra būtinas visoms sąnaudoms ir investicijoms, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) ir inovacijų išlaidoms padengti, ir pelningumą, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis. Toks pelno dydis neturėtų būti mažesnis nei 6 %. |
| --- | --- |

(376)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį siekdama nustatyti tikslinį pelną Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: pelningumą prieš padidėjant importui iš tiriamosios šalies, pelningumą, kuris yra būtinas visoms sąnaudoms ir investicijoms, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) ir inovacijų išlaidoms padengti, ir pelningumą, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis. Toks pelno dydis neturėtų būti mažesnis nei 6 %.

| (377) | Informacija, susijusi su normalaus pelno nustatymu, buvo įtraukta į atrinktiems Sąjungos gamintojams išsiųstus klausimynus. Ši informacija apėmė panašaus produkto pelningumą dešimt metų iki tiriamojo laikotarpio. Tačiau Sąjungos gamintojai negalėjo pateikti išsamių duomenų dėl apskaitos sistemų ir organizacinių pokyčių. Be to, kaip parodyta 10 lentelėje, panašaus produkto pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo mažesnis nei 6 %. |
| --- | --- |

(377)

Informacija, susijusi su normalaus pelno nustatymu, buvo įtraukta į atrinktiems Sąjungos gamintojams išsiųstus klausimynus. Ši informacija apėmė panašaus produkto pelningumą dešimt metų iki tiriamojo laikotarpio. Tačiau Sąjungos gamintojai negalėjo pateikti išsamių duomenų dėl apskaitos sistemų ir organizacinių pokyčių. Be to, kaip parodyta 10 lentelėje, panašaus produkto pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo mažesnis nei 6 %.

| (378) | Kai kurie Sąjungos gamintojai teigė, kad jų investicijų, mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu įprastomis konkurencijos sąlygomis būtų buvęs didesnis. |
| --- | --- |

(378)

Kai kurie Sąjungos gamintojai teigė, kad jų investicijų, mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu įprastomis konkurencijos sąlygomis būtų buvęs didesnis.

| (379) | Tačiau gamintojai negalėjo šių tvirtinimų pagrįsti kiekybiškai. Todėl padaryta išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį tikslinis pelnas turėtų būti 6 %. |
| --- | --- |

(379)

Tačiau gamintojai negalėjo šių tvirtinimų pagrįsti kiekybiškai. Todėl padaryta išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį tikslinis pelnas turėtų būti 6 %.

| (380) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2d dalį Komisija įvertino, kokias būsimas sąnaudas, susijusias su daugiašaliais aplinkos susitarimais ir jų protokolais, kurių šalis yra Sąjunga, bei pagrindinio reglamento Ia priede išvardytomis TDO konvencijomis, Sąjungos pramonė patirs priemonės taikymo laikotarpiu pagal 11 straipsnio 2 dalį. Komisija nustatė, kad papildomos sąnaudos sudarys 0,1 % ir pridėjo šią sumą prie nežalingos kainos. Pranešimą dėl bylos, kuriame paaiškinama, kaip Komisija nustatė šį papildomų sąnaudų dydį, galima rasti suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje. |
| --- | --- |

(380)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2d dalį Komisija įvertino, kokias būsimas sąnaudas, susijusias su daugiašaliais aplinkos susitarimais ir jų protokolais, kurių šalis yra Sąjunga, bei pagrindinio reglamento Ia priede išvardytomis TDO konvencijomis, Sąjungos pramonė patirs priemonės taikymo laikotarpiu pagal 11 straipsnio 2 dalį. Komisija nustatė, kad papildomos sąnaudos sudarys 0,1 % ir pridėjo šią sumą prie nežalingos kainos. Pranešimą dėl bylos, kuriame paaiškinama, kaip Komisija nustatė šį papildomų sąnaudų dydį, galima rasti suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje.

| (381) | Tos sąnaudos apima papildomas būsimas sąnaudas, kurios bus patiriamos užtikrinant ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) reikalavimų laikymąsi. ES ATLPS yra ES daugiašalių aplinkos susitarimų įgyvendinimo politikos kertinis akmuo. Tokios papildomos sąnaudos buvo apskaičiuotos remiantis vidutiniais apskaičiuotaisiais papildomais ES apyvartiniais taršos leidimais (ATL), kuriuos reikės pirkti priemonių taikymo laikotarpiu (2022–2026 m.). Į skaičiavime naudotus ATL nebuvo įtraukti gautini nemokami leidimai ir jie buvo pakoreguoti, siekiant užtikrinti, kad jie būtų susiję tik su tiriamuoju produktu. Siekiant atsižvelgti į tikėtiną kainų svyravimą priemonių taikymo laikotarpiu, apyvartinių taršos leidimų sąnaudos buvo ekstrapoliuotos. Šios prognozuojamos kainos nurodytos 2022 m. birželio 23 d.„Bloomberg“ pranešime. Šiuo laikotarpiu prognozuojama vidutinė ATL kaina (atsižvelgiant ir į „Bloomberg New Energy Finance“ nurodytas kainas) yra 91,8 EUR už toną išmetamo CO2. |
| --- | --- |

(381)

Tos sąnaudos apima papildomas būsimas sąnaudas, kurios bus patiriamos užtikrinant ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) reikalavimų laikymąsi. ES ATLPS yra ES daugiašalių aplinkos susitarimų įgyvendinimo politikos kertinis akmuo. Tokios papildomos sąnaudos buvo apskaičiuotos remiantis vidutiniais apskaičiuotaisiais papildomais ES apyvartiniais taršos leidimais (ATL), kuriuos reikės pirkti priemonių taikymo laikotarpiu (2022–2026 m.). Į skaičiavime naudotus ATL nebuvo įtraukti gautini nemokami leidimai ir jie buvo pakoreguoti, siekiant užtikrinti, kad jie būtų susiję tik su tiriamuoju produktu. Siekiant atsižvelgti į tikėtiną kainų svyravimą priemonių taikymo laikotarpiu, apyvartinių taršos leidimų sąnaudos buvo ekstrapoliuotos. Šios prognozuojamos kainos nurodytos 2022 m. birželio 23 d.„Bloomberg“ pranešime. Šiuo laikotarpiu prognozuojama vidutinė ATL kaina (atsižvelgiant ir į „Bloomberg New Energy Finance“ nurodytas kainas) yra 91,8 EUR už toną išmetamo CO2.

2

| (382) | Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonei nežalingą panašaus produkto kainą, atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudoms tiriamuoju laikotarpiu taikydama pirmiau minėtą tikslinį pelno dydį, nurodytą 378 konstatuojamojoje dalyje, ir tada pridėjo koregavimus pagal 7 straipsnio 2d dalį pagal kiekvieną rūšį. |
| --- | --- |

(382)

Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonei nežalingą panašaus produkto kainą, atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudoms tiriamuoju laikotarpiu taikydama pirmiau minėtą tikslinį pelno dydį, nurodytą 378 konstatuojamojoje dalyje, ir tada pridėjo koregavimus pagal 7 straipsnio 2d dalį pagal kiekvieną rūšį.

| (383) | Tuomet Komisija, remdamasi atrinktų Indonezijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, nustatė priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo lygį. Kiekvienas lyginant gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentine dalimi. |
| --- | --- |

(383)

Tuomet Komisija, remdamasi atrinktų Indonezijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, nustatė priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo lygį. Kiekvienas lyginant gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentine dalimi.

| (384) | Atsižvelgdama į WETBV PBA išlaidų patikslinimus, kaip nurodyta 161 ir 162 konstatuojamosiose dalyse, Komisija taip pat atitinkamai peržiūrėjo apskaičiuotą CIF. |
| --- | --- |

(384)

Atsižvelgdama į WETBV PBA išlaidų patikslinimus, kaip nurodyta 161 ir 162 konstatuojamosiose dalyse, Komisija taip pat atitinkamai peržiūrėjo apskaičiuotą CIF.

| (385) | Kitoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms Komisija naudojo dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų svertinius vidutinius skirtumus.







  Bendrovė | Galutinis dempingo skirtumas | Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas |
| --- | --- | --- | --- |
| „P.T. Musim Mas“ | 46,4 % | 30,5 % |
| „P.T. Wilmar Nabati Indonesia“ | 15,2 % | 38,7 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 26,6 % | 35,9 % |

(385)

Kitoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms Komisija naudojo dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų svertinius vidutinius skirtumus.

Bendrovė

Galutinis dempingo skirtumas

Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas

„P.T. Musim Mas“

46,4 %

30,5 %

„P.T. Wilmar Nabati Indonesia“

15,2 %

38,7 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

26,6 %

35,9 %

| (386) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Wilmar“ tvirtino, kad jos žalos skirtumas neturėjo būti koreguojamas atsižvelgiant į PBA išlaidas ir pelną, susijusį su pardavimu per „WET B.V.“, nes šis palyginimas buvo atliktas skirtingu prekybos su Sąjungos kainomis lygiu. |
| --- | --- |

(386)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Wilmar“ tvirtino, kad jos žalos skirtumas neturėjo būti koreguojamas atsižvelgiant į PBA išlaidas ir pelną, susijusį su pardavimu per „WET B.V.“, nes šis palyginimas buvo atliktas skirtingu prekybos su Sąjungos kainomis lygiu.

| (387) | Tačiau Komisija pažymėjo, kad Sąjungos pramonės panašaus produkto nežalinga kaina apėmė tik atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudas ir į ją nebuvo įtrauktos jokių susijusių pardavimo subjektų pardavimo PBA išlaidos, nes visas atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas buvo vykdomas tiesiogiai vartotojams (žr. 209 konstatuojamąją dalį). Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad nėra jokio lygio prekybos balanso deficito. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(387)

Tačiau Komisija pažymėjo, kad Sąjungos pramonės panašaus produkto nežalinga kaina apėmė tik atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudas ir į ją nebuvo įtrauktos jokių susijusių pardavimo subjektų pardavimo PBA išlaidos, nes visas atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas buvo vykdomas tiesiogiai vartotojams (žr. 209 konstatuojamąją dalį). Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad nėra jokio lygio prekybos balanso deficito. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

6.2.   Skirtumo, kuris būtų tinkamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, nagrinėjimas

Skirtumo, kuris būtų tinkamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, nagrinėjimas

| (388) | Skundo pateikėjas skunde pateikė pakankamai įrodymų, kad Indonezijoje esama nagrinėjamojo produkto žaliavų rinkų iškraipymų, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje. Remiantis skunde pateiktais įrodymais, NAA ir NASA, kurie sudaro daugiau kaip 70 % nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų, buvo taikomas eksporto muitas, eksporto mokestis ir didžiausia nustatyta Indonezijos vidaus rinkos kaina. |
| --- | --- |

(388)

Skundo pateikėjas skunde pateikė pakankamai įrodymų, kad Indonezijoje esama nagrinėjamojo produkto žaliavų rinkų iškraipymų, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje. Remiantis skunde pateiktais įrodymais, NAA ir NASA, kurie sudaro daugiau kaip 70 % nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų, buvo taikomas eksporto muitas, eksporto mokestis ir didžiausia nustatyta Indonezijos vidaus rinkos kaina.

| (389) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad būtina įvertinti, ar yra iškraipymų, susijusių su tiriamuoju produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje, dėl kurių už dempingo skirtumą mažesnio muito nepakaktų dėl tiriamojo produkto importo dempingo kaina padarytai žalai pašalinti, nustatant priemones tik eksportuotojui „Musim Mas“, nes eksportuotojo „Wilmar“ dempingo skirtumas buvo mažesnis už žalos skirtumą. |
| --- | --- |

(389)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad būtina įvertinti, ar yra iškraipymų, susijusių su tiriamuoju produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje, dėl kurių už dempingo skirtumą mažesnio muito nepakaktų dėl tiriamojo produkto importo dempingo kaina padarytai žalai pašalinti, nustatant priemones tik eksportuotojui „Musim Mas“, nes eksportuotojo „Wilmar“ dempingo skirtumas buvo mažesnis už žalos skirtumą.

| (390) | Komisija pirmiausia nustatė pagrindines žaliavas, kurias nagrinėjamajam produktui gaminti naudojo bendrovių grupė „Musim Mas“. Pagrindinėmis žaliavomis laikomos žaliavos, kurios sudarytų bent 17 % nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų. Komisija nustatė, kad gamindama nagrinėjamąjį produktą bendrovių grupė „Musim Mas“ naudojo NAA ir NASA. NAA sudarė daugiau kaip 30 % visų gamybos sąnaudų, o NASA – daugiau kaip 40 %. |
| --- | --- |

(390)

Komisija pirmiausia nustatė pagrindines žaliavas, kurias nagrinėjamajam produktui gaminti naudojo bendrovių grupė „Musim Mas“. Pagrindinėmis žaliavomis laikomos žaliavos, kurios sudarytų bent 17 % nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų. Komisija nustatė, kad gamindama nagrinėjamąjį produktą bendrovių grupė „Musim Mas“ naudojo NAA ir NASA. NAA sudarė daugiau kaip 30 % visų gamybos sąnaudų, o NASA – daugiau kaip 40 %.

| (391) | Tada Komisija nagrinėjo, ar kurios nors iš pagrindinių žaliavų, naudojamų gaminant nagrinėjamąjį produktą, kaina buvo iškraipyta taikant vieną iš pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje išvardytų priemonių: dvigubos kainodaros sistemas, eksporto mokesčius, papildomus eksporto mokesčius, eksporto kvotas, eksporto uždraudimą, fiskalinį eksporto mokestį, licencijų išdavimo reikalavimus, minimalią eksporto kainą, pridėtinės vertės mokesčio (PVM) grąžinimo sumažinimą ar panaikinimą, eksportuotojams taikomą apribojimą, kai muitinės procedūros atliekamos tik tam tikrose įstaigose, pripažintų eksportuotojų sąrašą, vidaus rinkos prievoles, uždarąją kasybą. Šiuo tikslu Komisija rėmėsi atitinkamais Indonezijos teisės aktais. |
| --- | --- |

(391)

Tada Komisija nagrinėjo, ar kurios nors iš pagrindinių žaliavų, naudojamų gaminant nagrinėjamąjį produktą, kaina buvo iškraipyta taikant vieną iš pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje išvardytų priemonių: dvigubos kainodaros sistemas, eksporto mokesčius, papildomus eksporto mokesčius, eksporto kvotas, eksporto uždraudimą, fiskalinį eksporto mokestį, licencijų išdavimo reikalavimus, minimalią eksporto kainą, pridėtinės vertės mokesčio (PVM) grąžinimo sumažinimą ar panaikinimą, eksportuotojams taikomą apribojimą, kai muitinės procedūros atliekamos tik tam tikrose įstaigose, pripažintų eksportuotojų sąrašą, vidaus rinkos prievoles, uždarąją kasybą. Šiuo tikslu Komisija rėmėsi atitinkamais Indonezijos teisės aktais.

| (392) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad ir NAA, ir NASA buvo taikomi eksporto muitai ir mokesčiai. Eksporto muitas apima progresinius NAA ir NASA muitų tarifus (Dekretas Nr. 166/PMK.010/2020 (44)). Be to, NAA ir NASA taip pat buvo taikomas progresinis eksporto mokestis (Dekretas Nr. 57/PMK.05/2020 (45) su pakeitimais, padarytais Dekretu Nr. 76/PMN.05/2021 (46)). |
| --- | --- |

(392)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad ir NAA, ir NASA buvo taikomi eksporto muitai ir mokesčiai. Eksporto muitas apima progresinius NAA ir NASA muitų tarifus (Dekretas Nr. 166/PMK.010/2020 (44)). Be to, NAA ir NASA taip pat buvo taikomas progresinis eksporto mokestis (Dekretas Nr. 57/PMK.05/2020 (45) su pakeitimais, padarytais Dekretu Nr. 76/PMN.05/2021 (46)).

44

45

46

| (393) | Komisija nustatė, kad bendrovių grupė „Musim Mas“ dėl eksporto muito ir mokesčio gavo naudos. |
| --- | --- |

(393)

Komisija nustatė, kad bendrovių grupė „Musim Mas“ dėl eksporto muito ir mokesčio gavo naudos.

| (394) | Komisija NAA ir NASA vidaus rinkos kainas palygino su tarptautiniu lyginamąja kaina. |
| --- | --- |

(394)

Komisija NAA ir NASA vidaus rinkos kainas palygino su tarptautiniu lyginamąja kaina.

| (395) | Kalbant apie NAA ir NASA vidaus rinkos kainą, atlikus tyrimą nustatyta, kad valstybės valdoma bendrovė „Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara“ (toliau – „KPBN“) kasdien rengia NAA ir NASA pirkimo konkursus (47), kuriuose valstybės valdomos bendrovės „PTPN“ parduoda NAA ir NASA. NAA pirkimo konkursai rengiami kiekvieną dieną, o NASA – kiekvieną savaitę, todėl atitinkamai nustatoma tik viena NAA dienos kaina ir tik viena NASA savaitės kaina. Kaina nustatoma remiantis FOB kaina Dumajuje arba Belavane (dviejuose svarbiuose Indonezijos jūrų uostuose). „PTPN“ nustato kainą ir bendrovės su ja sutinka arba laukia kitos dienos. Privačių bendrovių sudaromose sutartyse taip pat naudojama „PTPN“ nustatyta kaina. Konkurso kaina skelbiama viešai ir ją žino visi rinkoje veikiantys ekonominės veiklos vykdytojai. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad susijusių šalių sudaromos sutartys taip pat grindžiamos „PTPN“ nustatyta kaina. Todėl visi pirkėjai Indonezijoje NAA ir NASA perka, mokėdami „PTPN“ nustatytą dienos kainą. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad nedideli atrinktų eksportuotojų konkurse pasiūlytos kainos ir faktinės pirkimo kainos skirtumai daugiausia atsiranda dėl transporto išlaidų. Todėl, vertindama NAA ir NASA vidaus rinkos kainas, Komisija naudojo vieno iš atrinktų eksportuojančių gamintojų nurodytas kainas, kurias tiriamuoju laikotarpiu konkursuose kiekvieną dieną nustatinėjo „PTPN“. |
| --- | --- |

(395)

Kalbant apie NAA ir NASA vidaus rinkos kainą, atlikus tyrimą nustatyta, kad valstybės valdoma bendrovė „Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara“ (toliau – „KPBN“) kasdien rengia NAA ir NASA pirkimo konkursus (47), kuriuose valstybės valdomos bendrovės „PTPN“ parduoda NAA ir NASA. NAA pirkimo konkursai rengiami kiekvieną dieną, o NASA – kiekvieną savaitę, todėl atitinkamai nustatoma tik viena NAA dienos kaina ir tik viena NASA savaitės kaina. Kaina nustatoma remiantis FOB kaina Dumajuje arba Belavane (dviejuose svarbiuose Indonezijos jūrų uostuose). „PTPN“ nustato kainą ir bendrovės su ja sutinka arba laukia kitos dienos. Privačių bendrovių sudaromose sutartyse taip pat naudojama „PTPN“ nustatyta kaina. Konkurso kaina skelbiama viešai ir ją žino visi rinkoje veikiantys ekonominės veiklos vykdytojai. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad susijusių šalių sudaromos sutartys taip pat grindžiamos „PTPN“ nustatyta kaina. Todėl visi pirkėjai Indonezijoje NAA ir NASA perka, mokėdami „PTPN“ nustatytą dienos kainą. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad nedideli atrinktų eksportuotojų konkurse pasiūlytos kainos ir faktinės pirkimo kainos skirtumai daugiausia atsiranda dėl transporto išlaidų. Todėl, vertindama NAA ir NASA vidaus rinkos kainas, Komisija naudojo vieno iš atrinktų eksportuojančių gamintojų nurodytas kainas, kurias tiriamuoju laikotarpiu konkursuose kiekvieną dieną nustatinėjo „PTPN“.

47

| (396) | Kalbant apie tarptautinę lyginamąją NAA ir NASA kainą, Komisija naudojo kelias lyginamąsias kainas: 1) FOB Indonezijos eksporto kainas, nurodytas duomenų bazėje „Global Trade Atlas“ (48) (toliau – „GTA“), 2) Malaizijos vidaus rinkos kainas (49), 3) FOB Malaizijos eksporto kainas, nurodytas „GTA“ ir 4) CIF Roterdamo momentines kainas (50) (51). |
| --- | --- |

(396)

Kalbant apie tarptautinę lyginamąją NAA ir NASA kainą, Komisija naudojo kelias lyginamąsias kainas: 1) FOB Indonezijos eksporto kainas, nurodytas duomenų bazėje „Global Trade Atlas“ (48) (toliau – „GTA“), 2) Malaizijos vidaus rinkos kainas (49), 3) FOB Malaizijos eksporto kainas, nurodytas „GTA“ ir 4) CIF Roterdamo momentines kainas (50) (51).

48

49

50

51

| (397) | Atlikus palyginimą nustatyta, kad Indonezijos vidaus rinkos NAA kaina buvo 20 % mažesnė už FOB Indonezijos eksporto kainas, 23 % mažesnė už Malaizijos vidaus rinkos kainas, 29 % mažesnė už FOB Malaizijos eksporto kainas, 24 % mažesnė už CIF Roterdamo momentines kainas (pakoreguotas pagal FOB). |
| --- | --- |

(397)

Atlikus palyginimą nustatyta, kad Indonezijos vidaus rinkos NAA kaina buvo 20 % mažesnė už FOB Indonezijos eksporto kainas, 23 % mažesnė už Malaizijos vidaus rinkos kainas, 29 % mažesnė už FOB Malaizijos eksporto kainas, 24 % mažesnė už CIF Roterdamo momentines kainas (pakoreguotas pagal FOB).

| (398) | Atlikus palyginimą nustatyta, kad Indonezijos vidaus rinkos NASA kaina buvo 18 % mažesnė už Indonezijos eksporto kainą, 19 % mažesnė už Malaizijos vidaus rinkos kainą, 6 % mažesnė už Malaizijos eksporto kainą, 22 % mažesnė už CIF Roterdamo momentines kainas (pakoreguotas pagal FOB). |
| --- | --- |

(398)

Atlikus palyginimą nustatyta, kad Indonezijos vidaus rinkos NASA kaina buvo 18 % mažesnė už Indonezijos eksporto kainą, 19 % mažesnė už Malaizijos vidaus rinkos kainą, 6 % mažesnė už Malaizijos eksporto kainą, 22 % mažesnė už CIF Roterdamo momentines kainas (pakoreguotas pagal FOB).

| (399) | Galiausiai Komisija išnagrinėjo, ar NAA arba NASA atskirai sudarė bent 17 % nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų. Šiam skaičiavimui buvo naudojama neiškraipyta žaliavų kaina, nustatyta eksportuojant iš Indonezijos ir gauta duomenų bazėje „GTA“. Komisija nustatė, kad bendrovės „Musim Mas“ atveju NAA sudarė daugiau kaip 40 %, o NASA – daugiau kaip 50 % visų gamybos sąnaudų. |
| --- | --- |

(399)

Galiausiai Komisija išnagrinėjo, ar NAA arba NASA atskirai sudarė bent 17 % nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų. Šiam skaičiavimui buvo naudojama neiškraipyta žaliavų kaina, nustatyta eksportuojant iš Indonezijos ir gauta duomenų bazėje „GTA“. Komisija nustatė, kad bendrovės „Musim Mas“ atveju NAA sudarė daugiau kaip 40 %, o NASA – daugiau kaip 50 % visų gamybos sąnaudų.

| (400) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad NAA ir NASA kainos buvo iškraipytos ir gerokai mažesnės, palyginti su kainomis tipinėse tarptautinėse rinkose, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje. |
| --- | --- |

(400)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad NAA ir NASA kainos buvo iškraipytos ir gerokai mažesnės, palyginti su kainomis tipinėse tarptautinėse rinkose, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

7.1.   Sąjungos interesai pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalį

Sąjungos interesai pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalį

| (401) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalimi, Komisija nagrinėjo, ar galima padaryti aiškią išvadą, kad galutinių muitų dydžio nustatymas atitiktų Sąjungos interesus pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį, kiek tai susiję tik su bendrovių grupe „Musim Mas“. Bendrovei „Wilmar“ nustatytas antidempingo muitas bet kuriuo atveju būtų lygus dempingo skirtumui, nes nustatyta, kad priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis lygis buvo didesnis. Sąjungos interesai nustatyti įvertinus visą su šiuo tyrimu susijusią informaciją, įskaitant nepanaudotus pajėgumus eksportuojančioje šalyje, konkurenciją dėl žaliavų ir poveikį Sąjungos bendrovių tiekimo grandinėms. |
| --- | --- |

(401)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalimi, Komisija nagrinėjo, ar galima padaryti aiškią išvadą, kad galutinių muitų dydžio nustatymas atitiktų Sąjungos interesus pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį, kiek tai susiję tik su bendrovių grupe „Musim Mas“. Bendrovei „Wilmar“ nustatytas antidempingo muitas bet kuriuo atveju būtų lygus dempingo skirtumui, nes nustatyta, kad priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis lygis buvo didesnis. Sąjungos interesai nustatyti įvertinus visą su šiuo tyrimu susijusią informaciją, įskaitant nepanaudotus pajėgumus eksportuojančioje šalyje, konkurenciją dėl žaliavų ir poveikį Sąjungos bendrovių tiekimo grandinėms.

7.2.   Nepanaudoti pajėgumai eksportuojančioje šalyje

Nepanaudoti pajėgumai eksportuojančioje šalyje

| (402) | Indonezijos Vyriausybė teigė, kad tiriamuoju laikotarpiu bendri tiriamojo produkto gamybos pajėgumai Indonezijoje siekė apie 3 600 000 tonų, o faktinis produkcijos kiekis – apie 2 600 000 tonų. Indonezijos Vyriausybė nurodė, kad abiem atvejais skaičiavimai buvo grindžiami Indonezijos oleocheminių produktų gamintojų asociacijos („APOLIN“) ataskaita. |
| --- | --- |

(402)

Indonezijos Vyriausybė teigė, kad tiriamuoju laikotarpiu bendri tiriamojo produkto gamybos pajėgumai Indonezijoje siekė apie 3 600 000 tonų, o faktinis produkcijos kiekis – apie 2 600 000 tonų. Indonezijos Vyriausybė nurodė, kad abiem atvejais skaičiavimai buvo grindžiami Indonezijos oleocheminių produktų gamintojų asociacijos („APOLIN“) ataskaita.

| (403) | Komisija pažymi, kad Indonezijos Vyriausybė, siekdama apsaugoti konfidencialumą, pirminius skaičiavimus pakeitė iki ± 30 % ir kad apskaičiuotas 1 000 000 tonų nepanaudotų pajėgumų kiekis yra gerokai mažesnis už tikrą dydį. Apskaičiuotas 72 % pajėgumų naudojimas taip pat yra gerokai didesnis už tikrą dydį. Komisija taip pat pažymi, kad net remiantis apskaičiuota 1 000 000 tonų reikšme, Indonezijos nepanaudoti pajėgumai yra didesni už visą Sąjungos gamybą, kuri tiriamuoju laikotarpiu siekė apie 872 000 tonų, ir todėl šiais pajėgumais būtų galima ją pakeisti. Šis skaičius taip pat yra keturis kartus didesnis už importo iš Indonezijos apimtį, kuri siekė apie 228 000 tonų. |
| --- | --- |

(403)

Komisija pažymi, kad Indonezijos Vyriausybė, siekdama apsaugoti konfidencialumą, pirminius skaičiavimus pakeitė iki ± 30 % ir kad apskaičiuotas 1 000 000 tonų nepanaudotų pajėgumų kiekis yra gerokai mažesnis už tikrą dydį. Apskaičiuotas 72 % pajėgumų naudojimas taip pat yra gerokai didesnis už tikrą dydį. Komisija taip pat pažymi, kad net remiantis apskaičiuota 1 000 000 tonų reikšme, Indonezijos nepanaudoti pajėgumai yra didesni už visą Sąjungos gamybą, kuri tiriamuoju laikotarpiu siekė apie 872 000 tonų, ir todėl šiais pajėgumais būtų galima ją pakeisti. Šis skaičius taip pat yra keturis kartus didesnis už importo iš Indonezijos apimtį, kuri siekė apie 228 000 tonų.

| (404) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Indonezijos gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų ir kad, jeigu jie būtų panaudoti, šie nepanaudoti pajėgumai galėtų padidinti pasaulinę tiriamojo produkto pasiūlą, nusmukdyti kainas ir dėl to pakenkti priemonės veiksmingumui, jeigu nebūtų nustatytas dempingo lygis. |
| --- | --- |

(404)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Indonezijos gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų ir kad, jeigu jie būtų panaudoti, šie nepanaudoti pajėgumai galėtų padidinti pasaulinę tiriamojo produkto pasiūlą, nusmukdyti kainas ir dėl to pakenkti priemonės veiksmingumui, jeigu nebūtų nustatytas dempingo lygis.

7.3.   Konkurencija dėl žaliavų

Konkurencija dėl žaliavų

| (405) | Pagrindinė tiriamojo produkto gamybos žaliava yra taukai arba aliejus, kaip antai, NAA ir NASA. |
| --- | --- |

(405)

Pagrindinė tiriamojo produkto gamybos žaliava yra taukai arba aliejus, kaip antai, NAA ir NASA.

| (406) | Kaip nustatyta 397 ir 398 konstatuojamosiose dalyse, NAA ir NASA kainos Indonezijoje buvo gerokai mažesnės nei NAA ir NASA kainos tipinėse tarptautinėse rinkose. Dėl to Indonezijos eksportuojantys gamintojai įgyja nesąžiningą pranašumą, palyginti su Sąjungos pramone. Todėl Komisija padarė išvadą, kad, nors Sąjungos pramonė galėjo įsigyti NAA ir NASA, dėl iškraipymų jų kainos buvo didesnės nei gamintojų Indonezijoje mokamos kainos. Todėl Sąjungos pramonės padėtis Indonezijos eksportuojančių gamintojų atžvilgiu buvo nepalanki. |
| --- | --- |

(406)

Kaip nustatyta 397 ir 398 konstatuojamosiose dalyse, NAA ir NASA kainos Indonezijoje buvo gerokai mažesnės nei NAA ir NASA kainos tipinėse tarptautinėse rinkose. Dėl to Indonezijos eksportuojantys gamintojai įgyja nesąžiningą pranašumą, palyginti su Sąjungos pramone. Todėl Komisija padarė išvadą, kad, nors Sąjungos pramonė galėjo įsigyti NAA ir NASA, dėl iškraipymų jų kainos buvo didesnės nei gamintojų Indonezijoje mokamos kainos. Todėl Sąjungos pramonės padėtis Indonezijos eksportuojančių gamintojų atžvilgiu buvo nepalanki.

7.4.   Poveikis tiekimo grandinėms, skirtoms Sąjungos bendrovėms

Poveikis tiekimo grandinėms, skirtoms Sąjungos bendrovėms

| (407) | Kaip parodyta 4 lentelėje, Sąjungos pramonės nepanaudoti pajėgumai tiriamuoju laikotarpiu siekė beveik 250 000 tonų. Šių nepanaudotų pajėgumų skaičius buvo didesnis už importo iš Indonezijos apimtį tuo pačiu laikotarpiu. Vadinasi, Sąjungos pramonė gali pakeisti importą iš Indonezijos savo produkcija ir net patenkinti beveik visą tiriamojo produkto paklausą Sąjungoje. |
| --- | --- |

(407)

Kaip parodyta 4 lentelėje, Sąjungos pramonės nepanaudoti pajėgumai tiriamuoju laikotarpiu siekė beveik 250 000 tonų. Šių nepanaudotų pajėgumų skaičius buvo didesnis už importo iš Indonezijos apimtį tuo pačiu laikotarpiu. Vadinasi, Sąjungos pramonė gali pakeisti importą iš Indonezijos savo produkcija ir net patenkinti beveik visą tiriamojo produkto paklausą Sąjungoje.

| (408) | Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos naudotojai tiriamąjį produktą galėjo pirkti iš tokių trečiųjų šalių kaip Malaizija. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis išliko stabili, o jų rinkos dalis padidėjo 6 %. Jeigu nebūtų importo dempingo kaina iš Indonezijos, importas iš kitų trečiųjų šalių padidėtų, nes pardavimo kainos Sąjungos rinkoje būtų patrauklesnės. |
| --- | --- |

(408)

Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos naudotojai tiriamąjį produktą galėjo pirkti iš tokių trečiųjų šalių kaip Malaizija. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis išliko stabili, o jų rinkos dalis padidėjo 6 %. Jeigu nebūtų importo dempingo kaina iš Indonezijos, importas iš kitų trečiųjų šalių padidėtų, nes pardavimo kainos Sąjungos rinkoje būtų patrauklesnės.

| (409) | Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad tai, jog Sąjungos gamintojai, kaip antai „AAK“, paprašė neįtraukti tam tikrų riebalų rūgščių į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, rodo, kad tam tikriems Sąjungos (galutinės grandies produktų) gamintojams buvo labai reikalinga prieiga prie visų importo šaltinių. |
| --- | --- |

(409)

Bendrovė „Wilmar“ tvirtino, kad tai, jog Sąjungos gamintojai, kaip antai „AAK“, paprašė neįtraukti tam tikrų riebalų rūgščių į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, rodo, kad tam tikriems Sąjungos (galutinės grandies produktų) gamintojams buvo labai reikalinga prieiga prie visų importo šaltinių.

| (410) | Komisija pažymi, kad Sąjungos pramonės gebėjimas patenkinti Sąjungos paklausą yra susijęs su įvairiomis riebalų rūgštimis. Visų pirma, kalbant apie bedrovės „AAK“ prašymą neįtraukti produktų, kaip paaiškinta 108–118 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos gamintojai gali gaminti reikiamų riebalų rūgščių rūšis ir kiekius, jeigu Sąjungos rinkoje bus atkurtos vienodos sąlygos, arba jos gali būti perkamos iš kitų šalių nei Indonezija. |
| --- | --- |

(410)

Komisija pažymi, kad Sąjungos pramonės gebėjimas patenkinti Sąjungos paklausą yra susijęs su įvairiomis riebalų rūgštimis. Visų pirma, kalbant apie bedrovės „AAK“ prašymą neįtraukti produktų, kaip paaiškinta 108–118 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos gamintojai gali gaminti reikiamų riebalų rūgščių rūšis ir kiekius, jeigu Sąjungos rinkoje bus atkurtos vienodos sąlygos, arba jos gali būti perkamos iš kitų šalių nei Indonezija.

| (411) | Todėl naudotojai turėtų pakankamą prieigą prie tiriamojo produkto net ir tuo atveju, jeigu importas iš Indonezijos sumažėtų. Todėl Sąjungos naudotojų vertės grandinių sutrikimų nenumatoma. |
| --- | --- |

(411)

Todėl naudotojai turėtų pakankamą prieigą prie tiriamojo produkto net ir tuo atveju, jeigu importas iš Indonezijos sumažėtų. Todėl Sąjungos naudotojų vertės grandinių sutrikimų nenumatoma.

| (412) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl priemonių poveikio Sąjungos tiekimo grandinėms. |
| --- | --- |

(412)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl priemonių poveikio Sąjungos tiekimo grandinėms.

| (413) | Šios pastabos aptariamos šio reglamento 7.9.2 skirsnyje. Remdamasi šiomis pastabomis ir po to atlikta analize, Komisija yra įsitikinusi, kad visos tiekimo problemos bus laikinos ir sprendžiamos atsižvelgiant į kitus turimus tiekimo šaltinius, pavyzdžiui, Malaiziją. |
| --- | --- |

(413)

Šios pastabos aptariamos šio reglamento 7.9.2 skirsnyje. Remdamasi šiomis pastabomis ir po to atlikta analize, Komisija yra įsitikinusi, kad visos tiekimo problemos bus laikinos ir sprendžiamos atsižvelgiant į kitus turimus tiekimo šaltinius, pavyzdžiui, Malaiziją.

7.5.   Išvada dėl Sąjungos interesų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalį

Išvada dėl Sąjungos interesų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalį

| (414) | Įvertinusi visą su šiuo tyrimu susijusią informaciją, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos interesus atitinka galutinių muitų, taikomų bendrovių grupei „Musim Mas“, dydžio nustatymas pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį. |
| --- | --- |

(414)

Įvertinusi visą su šiuo tyrimu susijusią informaciją, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos interesus atitinka galutinių muitų, taikomų bendrovių grupei „Musim Mas“, dydžio nustatymas pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį.

| (415) | Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą analizę, Komisija padarė išvadą, kad pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį galutinių muitų dydžio nustatymas remiantis dempingo lygiu atitinka Sąjungos interesus, atsižvelgiant į tolesnius svarstymus pagal 21 straipsnį, kaip išdėstyta 7.6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(415)

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą analizę, Komisija padarė išvadą, kad pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį galutinių muitų dydžio nustatymas remiantis dempingo lygiu atitinka Sąjungos interesus, atsižvelgiant į tolesnius svarstymus pagal 21 straipsnį, kaip išdėstyta 7.6 skirsnyje.

| (416) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ tvirtino, kad Indonezijos Vyriausybės politika dėl NAA ir NASA buvo tiriama atliekant lygiagretų antisubsidijų tyrimą, nurodytą 3 konstatuojamojoje dalyje, todėl dabartiniame antidempingo tyrime taikant pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį ir kartu taikant antisubsidijų muitus būtų taikomos dvigubos taisomosios priemonės dėl tos pačios Indonezijos Vyriausybės politikos. |
| --- | --- |

(416)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ tvirtino, kad Indonezijos Vyriausybės politika dėl NAA ir NASA buvo tiriama atliekant lygiagretų antisubsidijų tyrimą, nurodytą 3 konstatuojamojoje dalyje, todėl dabartiniame antidempingo tyrime taikant pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį ir kartu taikant antisubsidijų muitus būtų taikomos dvigubos taisomosios priemonės dėl tos pačios Indonezijos Vyriausybės politikos.

| (417) | Galimai dvigubos taisomosios priemonės klausimą Komisija nagrinės atlikdama antisubsidijų tyrimą. |
| --- | --- |

(417)

Galimai dvigubos taisomosios priemonės klausimą Komisija nagrinės atlikdama antisubsidijų tyrimą.

7.6.   Sąjungos interesai pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį

Sąjungos interesai pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį

| (418) | Įvertinusi Sąjungos interesus pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų, naudotojų ir kitų susijusių ekonominės veiklos vykdytojų interesus. Jokie nesusiję importuotojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(418)

Įvertinusi Sąjungos interesus pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų, naudotojų ir kitų susijusių ekonominės veiklos vykdytojų interesus. Jokie nesusiję importuotojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo.

| (419) | Komisija išsiuntė klausimynus žinomoms suinteresuotosioms šalims. Komisijai klausimyno atsakymus pateikė keturi naudotojai, priklausantys dviem bendrovių grupėms, t. y. grupei „Greven“ ir grupei „Schill + Seilacher“. |
| --- | --- |

(419)

Komisija išsiuntė klausimynus žinomoms suinteresuotosioms šalims. Komisijai klausimyno atsakymus pateikė keturi naudotojai, priklausantys dviem bendrovių grupėms, t. y. grupei „Greven“ ir grupei „Schill + Seilacher“.

7.7.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (420) | Sąjungoje riebalų rūgštį gamina 15 bendrovių, kuriose dirba apie 900 darbuotojų. Gamintojai yra plačiai pasiskirstę po visą Sąjungą. Atliekant tyrimą bendradarbiavo atrinkti Sąjungos pramonės atstovai, kurie pagamina daugiau kaip 60 % visos produkcijos. |
| --- | --- |

(420)

Sąjungoje riebalų rūgštį gamina 15 bendrovių, kuriose dirba apie 900 darbuotojų. Gamintojai yra plačiai pasiskirstę po visą Sąjungą. Atliekant tyrimą bendradarbiavo atrinkti Sąjungos pramonės atstovai, kurie pagamina daugiau kaip 60 % visos produkcijos.

| (421) | Atsiėmusi 1.10 skirsnyje nurodytą skundą, Komisija nusprendė tęsti tyrimą ir atlikti visos Sąjungos pramonės žalos ir priežastinio ryšio analizę, neatsižvelgdama į atskirų Sąjungos gamintojų paramą ir (arba) bendradarbiavimą, kaip išsamiau paaiškinta 64, 66, 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Atlikus šio reglamento 4 ir 5 skirsniuose pateiktą analizę patvirtinta, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą ir kad ją lėmė Indonezijos eksportuojančių gamintojų nagrinėjamojo produkto importas dempingo kaina. Komisija taip pat pažymėjo, kad ji turi didelę diskreciją priimti sprendimą tęsti arba nutraukti procedūrą po atšaukimo. |
| --- | --- |

(421)

Atsiėmusi 1.10 skirsnyje nurodytą skundą, Komisija nusprendė tęsti tyrimą ir atlikti visos Sąjungos pramonės žalos ir priežastinio ryšio analizę, neatsižvelgdama į atskirų Sąjungos gamintojų paramą ir (arba) bendradarbiavimą, kaip išsamiau paaiškinta 64, 66, 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Atlikus šio reglamento 4 ir 5 skirsniuose pateiktą analizę patvirtinta, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą ir kad ją lėmė Indonezijos eksportuojančių gamintojų nagrinėjamojo produkto importas dempingo kaina. Komisija taip pat pažymėjo, kad ji turi didelę diskreciją priimti sprendimą tęsti arba nutraukti procedūrą po atšaukimo.

| (422) | Rašte, kuriuo atsiimamas skundas, skundo pateikėjas nurodė, kad jo atsiėmimo priežastis buvo „suinteresuotųjų subjektų įtaka“ (52). Tai patvirtina, kad skundo pateikėjas nekvestionavo importo iš Indonezijos dempingo kaina padarytos materialinės žalos analizės ir išvados, o vienintelė atsiėmimo priežastis buvo suinteresuotųjų subjektų įtaka. Priežastis, susijusi su suinteresuotaisiais subjektais, darančiais įtaką skundo pateikėjui, nepagrįstų išvados, kad tyrimo nutraukimas vien dėl šios priežasties atitiktų Sąjungos interesus, kai Komisija jau padarė išvadą, kad vykdomas didelis žalingas dempingas. Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat pažymėjo, kad skundas atsiimtas labai vėlyvame tyrimo etape, kai šalims buvo atskleistos visos išvados, įrodančios, kad dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala. Po faktų atskleidimo šalių gautos pastabos nepakeitė šios išvados ir pritarė teiginiui, kad bet kuriuo atveju tyrimo nutraukimas nenustačius priemonių neatitiktų Sąjungos interesų, net jei skundo pateikėjas atsiėmė skundą. |
| --- | --- |

(422)

Rašte, kuriuo atsiimamas skundas, skundo pateikėjas nurodė, kad jo atsiėmimo priežastis buvo „suinteresuotųjų subjektų įtaka“ (52). Tai patvirtina, kad skundo pateikėjas nekvestionavo importo iš Indonezijos dempingo kaina padarytos materialinės žalos analizės ir išvados, o vienintelė atsiėmimo priežastis buvo suinteresuotųjų subjektų įtaka. Priežastis, susijusi su suinteresuotaisiais subjektais, darančiais įtaką skundo pateikėjui, nepagrįstų išvados, kad tyrimo nutraukimas vien dėl šios priežasties atitiktų Sąjungos interesus, kai Komisija jau padarė išvadą, kad vykdomas didelis žalingas dempingas. Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat pažymėjo, kad skundas atsiimtas labai vėlyvame tyrimo etape, kai šalims buvo atskleistos visos išvados, įrodančios, kad dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala. Po faktų atskleidimo šalių gautos pastabos nepakeitė šios išvados ir pritarė teiginiui, kad bet kuriuo atveju tyrimo nutraukimas nenustačius priemonių neatitiktų Sąjungos interesų, net jei skundo pateikėjas atsiėmė skundą.

52

| (423) | Atsižvelgiant į 255–259 konstatuojamosiose dalyse aprašytą išvadą dėl materialinės žalos Sąjungos pramonei, nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų padidinti pelningumą iki tvaraus lygio, padidinti investicijas ir taip išlikti konkurencinga savo pagrindinėje rinkoje. Sąjungos pramonė taip pat galėtų atgauti prarastą rinkos dalį, nes padidėtų jos pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(423)

Atsižvelgiant į 255–259 konstatuojamosiose dalyse aprašytą išvadą dėl materialinės žalos Sąjungos pramonei, nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų padidinti pelningumą iki tvaraus lygio, padidinti investicijas ir taip išlikti konkurencinga savo pagrindinėje rinkoje. Sąjungos pramonė taip pat galėtų atgauti prarastą rinkos dalį, nes padidėtų jos pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje.

| (424) | Tikėtina, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonei toliau būtų daromas didelis neigiamas poveikis, nes sumažėtų pardavimo ir gamybos apimtis, toliau būtų smukdomos kainos, o tai dar labiau pablogintų Sąjungos pramonės ekonominę padėtį pelningumo ir investicijų požiūriu ir dėl to kiltų pavojus jos ateičiai ir užimtumui. |
| --- | --- |

(424)

Tikėtina, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonei toliau būtų daromas didelis neigiamas poveikis, nes sumažėtų pardavimo ir gamybos apimtis, toliau būtų smukdomos kainos, o tai dar labiau pablogintų Sąjungos pramonės ekonominę padėtį pelningumo ir investicijų požiūriu ir dėl to kiltų pavojus jos ateičiai ir užimtumui.

| (425) | Pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ tvirtino, kad Sąjungos pramonei, naudojančiai taukus kaip žaliavą, priemonės nebūtų naudingos ir kad galiausiai naudos gautų Malaizijos eksportuojantys gamintojai. |
| --- | --- |

(425)

Pastabose po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Musim Mas“ tvirtino, kad Sąjungos pramonei, naudojančiai taukus kaip žaliavą, priemonės nebūtų naudingos ir kad galiausiai naudos gautų Malaizijos eksportuojantys gamintojai.

| (426) | Tačiau, atsižvelgiant į Komisijos pastabas dėl taukų, kaip nepriežastinio veiksnio, didesnes importo iš Malaizijos kainas per nagrinėjamąjį laikotarpį ir Sąjungos pramonės gebėjimą padidinti pelningumą ir investicijas ir atitinkamai padidinti gamybos ir pardavimo apimtį, jei būtų priimtos priemonės, ši pastaba buvo atmesta. |
| --- | --- |

(426)

Tačiau, atsižvelgiant į Komisijos pastabas dėl taukų, kaip nepriežastinio veiksnio, didesnes importo iš Malaizijos kainas per nagrinėjamąjį laikotarpį ir Sąjungos pramonės gebėjimą padidinti pelningumą ir investicijas ir atitinkamai padidinti gamybos ir pardavimo apimtį, jei būtų priimtos priemonės, ši pastaba buvo atmesta.

| (427) | Todėl priemonių nustatymas Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai akivaizdžiai atitinka Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(427)

Todėl priemonių nustatymas Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai akivaizdžiai atitinka Sąjungos pramonės interesus.

7.8.   Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

| (428) | Kaip nurodyta 38 konstatuojamojoje dalyje, nesusiję importuotojai ir (arba) prekiautojai nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(428)

Kaip nurodyta 38 konstatuojamojoje dalyje, nesusiję importuotojai ir (arba) prekiautojai nebendradarbiavo.

| (429) | Todėl Komisija neturėjo informacijos, kuria vadovaudamasi būtų galėjusi tiksliai nustatyti, kokį poveikį priemonių nustatymas turėtų nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų veiklai. Tai, kad nebuvo bendradarbiaujama, rodo, jog importuotojai nemano, kad nustačius antidempingo priemones jų verslui būtų padarytas didelis poveikis. Nors iš pradžių būtų galima pastebėti, kad mažėja prekių, kurioms taikomos priemonės, importas ir perpardavimas, bet koks neigiamas poveikis apyvartai galiausiai galėtų būti kompensuotas perparduodant daugiau iš kitų šaltinių, kaip antai Malaizijos, perkamų produktų. |
| --- | --- |

(429)

Todėl Komisija neturėjo informacijos, kuria vadovaudamasi būtų galėjusi tiksliai nustatyti, kokį poveikį priemonių nustatymas turėtų nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų veiklai. Tai, kad nebuvo bendradarbiaujama, rodo, jog importuotojai nemano, kad nustačius antidempingo priemones jų verslui būtų padarytas didelis poveikis. Nors iš pradžių būtų galima pastebėti, kad mažėja prekių, kurioms taikomos priemonės, importas ir perpardavimas, bet koks neigiamas poveikis apyvartai galiausiai galėtų būti kompensuotas perparduodant daugiau iš kitų šaltinių, kaip antai Malaizijos, perkamų produktų.

| (430) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad priemonių poveikis importuotojams ir (arba) prekiautojams nebūtų neproporcingas. |
| --- | --- |

(430)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad priemonių poveikis importuotojams ir (arba) prekiautojams nebūtų neproporcingas.

7.9.   Naudotojų interesai

Naudotojų interesai

| (431) | Tiriamąjį produktą Sąjungos rinkoje perka keleto pramonės šakų atstovai, gaminantys tokius produktus kaip maistas, pašarai, vaistai, kosmetikos gaminiai (kasdien naudojamos higienos priemonės ir prabangios grožio prekės), namų priežiūros ir asmens higienos produktai bei pramoniniai valikliai. |
| --- | --- |

(431)

Tiriamąjį produktą Sąjungos rinkoje perka keleto pramonės šakų atstovai, gaminantys tokius produktus kaip maistas, pašarai, vaistai, kosmetikos gaminiai (kasdien naudojamos higienos priemonės ir prabangios grožio prekės), namų priežiūros ir asmens higienos produktai bei pramoniniai valikliai.

| (432) | Keturi naudotojai, priklausantys dviem bendrovių grupėms, kurių suvartojimas siekia apie 4–7 % viso Sąjungos suvartojimo, bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė naudotojų klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(432)

Keturi naudotojai, priklausantys dviem bendrovių grupėms, kurių suvartojimas siekia apie 4–7 % viso Sąjungos suvartojimo, bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė naudotojų klausimyno atsakymus.

| (433) | Viena grupė riebalų rūgštis naudojo metalų druskų ir šarminiams muilams, taip pat esteriams, kurie naudojami kaip priedai plastiko, tepalų ir tekstilės pramonėje, gaminti. Kita grupė gamina chemines medžiagas, skirtas techniniams audiniams, odos apdirbimui, kosmetikos gaminiams ir grynosioms cheminėms medžiagoms gaminti. |
| --- | --- |

(433)

Viena grupė riebalų rūgštis naudojo metalų druskų ir šarminiams muilams, taip pat esteriams, kurie naudojami kaip priedai plastiko, tepalų ir tekstilės pramonėje, gaminti. Kita grupė gamina chemines medžiagas, skirtas techniniams audiniams, odos apdirbimui, kosmetikos gaminiams ir grynosioms cheminėms medžiagoms gaminti.

| (434) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu šie naudotojai kartu įsigijo [6–9] % visų iš Indonezijos importuotų produktų, [4–7] % viso Sąjungos pramonės parduoto kiekio ir [2–4] % visų iš kitų šalių importuotų produktų. Todėl Komisija turėjo nedaug informacijos, kad galėtų įvertinti bendrą taikytų antidempingo priemonių poveikį naudotojų veiklai. |
| --- | --- |

(434)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu šie naudotojai kartu įsigijo [6–9] % visų iš Indonezijos importuotų produktų, [4–7] % viso Sąjungos pramonės parduoto kiekio ir [2–4] % visų iš kitų šalių importuotų produktų. Todėl Komisija turėjo nedaug informacijos, kad galėtų įvertinti bendrą taikytų antidempingo priemonių poveikį naudotojų veiklai.

| (435) | Remiantis bendradarbiaujančių naudotojų pateiktais duomenimis, TL jie įsigijo apie [23–26] % jiems reikalingų riebalų rūgščių iš Indonezijos, [68–72] % iš Sąjungos gamintojų ir [2–5] % iš kitų šaltinių. Nors tuo laikotarpiu viena naudotojų grupė iš Indonezijos importavo nedidelį kiekį, kita grupė importavo daugiau nei ketvirtadalį jai reikalingos riebalų rūgšties. |
| --- | --- |

(435)

Remiantis bendradarbiaujančių naudotojų pateiktais duomenimis, TL jie įsigijo apie [23–26] % jiems reikalingų riebalų rūgščių iš Indonezijos, [68–72] % iš Sąjungos gamintojų ir [2–5] % iš kitų šaltinių. Nors tuo laikotarpiu viena naudotojų grupė iš Indonezijos importavo nedidelį kiekį, kita grupė importavo daugiau nei ketvirtadalį jai reikalingos riebalų rūgšties.

| (436) | Priklausomai nuo naudotojo, produktų, kurių sudėtyje yra riebalų rūgščių, pardavimas svyravo nuo 29 % iki daugiau kaip 95 % bendros apyvartos. Apskritai riebalų rūgšties iš visų kilmės šalių dalis, palyginti su bendromis bendradarbiaujančių naudotojų gamybos sąnaudomis, svyravo nuo 6 % iki 52 %. |
| --- | --- |

(436)

Priklausomai nuo naudotojo, produktų, kurių sudėtyje yra riebalų rūgščių, pardavimas svyravo nuo 29 % iki daugiau kaip 95 % bendros apyvartos. Apskritai riebalų rūgšties iš visų kilmės šalių dalis, palyginti su bendromis bendradarbiaujančių naudotojų gamybos sąnaudomis, svyravo nuo 6 % iki 52 %.

| (437) | Bendras keturių naudotojų pelningumas svyravo nuo vienaženklio iki dviženklio pelno dydžio. |
| --- | --- |

(437)

Bendras keturių naudotojų pelningumas svyravo nuo vienaženklio iki dviženklio pelno dydžio.

| (438) | Kalbant apie priemonių poveikį bendradarbiaujantiems naudotojams, dėl riboto produkto pakeičiamumo Komisija laikėsi nuomonės, kad nustatytos priemonės gali šiek tiek paveikti jų pelną. Atsižvelgiant į jų pelno dydį, poveikis nebūtų neproporcingas, nes bent dalį padidėjusios kainos būtų galima perkelti tolesnės gamybos grandies tiekimo grandinei. |
| --- | --- |

(438)

Kalbant apie priemonių poveikį bendradarbiaujantiems naudotojams, dėl riboto produkto pakeičiamumo Komisija laikėsi nuomonės, kad nustatytos priemonės gali šiek tiek paveikti jų pelną. Atsižvelgiant į jų pelno dydį, poveikis nebūtų neproporcingas, nes bent dalį padidėjusios kainos būtų galima perkelti tolesnės gamybos grandies tiekimo grandinei.

| (439) | Atsižvelgiant į nepakankamą Sąjungos pramonės pelningumą ir kainų smukimą rinkoje, galima pagrįstai manyti, kad nustačius priemones kainos padidės. Nepaisant to, poveikis, kurį priemonės gali turėti tam tikriems naudotojams, turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į Sąjungos pramonės veiklos nutraukimo riziką, nes šiuo metu jos padėtis nėra tvari. Nenustačius priemonių tiekimo šaltiniai taps mažiau patikimi ir mažiau stabilūs, o kainos Sąjungos rinkoje neišvengiamai padidės. |
| --- | --- |

(439)

Atsižvelgiant į nepakankamą Sąjungos pramonės pelningumą ir kainų smukimą rinkoje, galima pagrįstai manyti, kad nustačius priemones kainos padidės. Nepaisant to, poveikis, kurį priemonės gali turėti tam tikriems naudotojams, turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į Sąjungos pramonės veiklos nutraukimo riziką, nes šiuo metu jos padėtis nėra tvari. Nenustačius priemonių tiekimo šaltiniai taps mažiau patikimi ir mažiau stabilūs, o kainos Sąjungos rinkoje neišvengiamai padidės.

| (440) | Atliekant tyrimą „P&G“ visapusiškai nebendradarbiavo, tačiau pareiškė prieštaraujanti priemonių nustatymui. Bendrovė manė, kad nustačius priemones kiltų pavojus jos galimybėms naudotis patikimu riebalų rūgšties tiekimo šaltiniu. „P&G“ tvirtino, kad antidempingo priemonės turėtų dvi pagrindines pasekmes. Pirma, tikėtina, kad dėl priemonių padidėtų vartojimo prekių sektoriaus gamybos sąnaudos, o šios sąnaudos galiausiai būtų perkeltos vartotojams. Antra, tikėtina, kad nustačius priemones tiekimo iš Indonezijos grandinės sutriktų tuo metu, kai riebalų rūgšties paklausa yra didelė, o Sąjungos gamintojai dirba visu pajėgumu. Bendrovių grupė „Greven“ taip pat teigė, kad riebalų rūgšties paklausos Sąjungos rinkoje nebūtų galima patenkinti, jeigu ji nebūtų importuojama iš Indonezijos. |
| --- | --- |

(440)

Atliekant tyrimą „P&G“ visapusiškai nebendradarbiavo, tačiau pareiškė prieštaraujanti priemonių nustatymui. Bendrovė manė, kad nustačius priemones kiltų pavojus jos galimybėms naudotis patikimu riebalų rūgšties tiekimo šaltiniu. „P&G“ tvirtino, kad antidempingo priemonės turėtų dvi pagrindines pasekmes. Pirma, tikėtina, kad dėl priemonių padidėtų vartojimo prekių sektoriaus gamybos sąnaudos, o šios sąnaudos galiausiai būtų perkeltos vartotojams. Antra, tikėtina, kad nustačius priemones tiekimo iš Indonezijos grandinės sutriktų tuo metu, kai riebalų rūgšties paklausa yra didelė, o Sąjungos gamintojai dirba visu pajėgumu. Bendrovių grupė „Greven“ taip pat teigė, kad riebalų rūgšties paklausos Sąjungos rinkoje nebūtų galima patenkinti, jeigu ji nebūtų importuojama iš Indonezijos.

| (441) | Komisija pažymėjo, kad bendrovė „P&G“ nepateikė atsakymų į naudotojo klausimyną ir taip pat nepateikė išsamios informacijos apie riebalų rūgšties pirkimus ir jų įtaką pagamintos produkcijos grynajai kainai. Todėl Komisija negalėjo įvertinti nustatytų priemonių poveikio bendrovės „P&G“ veiklai. |
| --- | --- |

(441)

Komisija pažymėjo, kad bendrovė „P&G“ nepateikė atsakymų į naudotojo klausimyną ir taip pat nepateikė išsamios informacijos apie riebalų rūgšties pirkimus ir jų įtaką pagamintos produkcijos grynajai kainai. Todėl Komisija negalėjo įvertinti nustatytų priemonių poveikio bendrovės „P&G“ veiklai.

| (442) | Be to, Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų pakako beveik visam suvartojimui ES rinkoje patenkinti. Šiuo metu Sąjungos pramonė turi apie 20 % nepanaudotų pajėgumų ir, jeigu bus atkurtos sąžiningos konkurencijos sąlygos, Sąjungos gamintojai galėtų padidinti gamybą, kad patenkintų paklausą Sąjungoje. Be to, nepanaudotų riebalų rūgšties gamybos pajėgumų yra Malaizijoje. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nustačius antidempingo priemones riebalų rūgšties Sąjungos rinkoje neturėtų pritrūkti. |
| --- | --- |

(442)

Be to, Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų pakako beveik visam suvartojimui ES rinkoje patenkinti. Šiuo metu Sąjungos pramonė turi apie 20 % nepanaudotų pajėgumų ir, jeigu bus atkurtos sąžiningos konkurencijos sąlygos, Sąjungos gamintojai galėtų padidinti gamybą, kad patenkintų paklausą Sąjungoje. Be to, nepanaudotų riebalų rūgšties gamybos pajėgumų yra Malaizijoje. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nustačius antidempingo priemones riebalų rūgšties Sąjungos rinkoje neturėtų pritrūkti.

7.9.1.   Bendrosios pastabos dėl naudotojų interesų po galutinio faktų atskleidimo

Bendrosios pastabos dėl naudotojų interesų po galutinio faktų atskleidimo

| (443) | Po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Greven“, bendrovių grupė „Schill + Seilacher“, „P&G“, „Unilever“, „Henkel“, „Quaker Houghton“, „Evonik“, „NYCO“, „Kapachim“, „Omya“, „Stéarinerie Dubois“, „Wilmar“, bendrovių grupė „Musim Mas“, „Ecogreen“ ir CUTFA pateikė pastabų dėl Sąjungos interesų. Daugelis šių šalių buvo naudotojai, kurie atliekant tyrimą nevisiškai bendradarbiavo ir anksčiau nepateikė pastabų. Todėl atliekant tyrimą po galutinio faktų atskleidimo buvo pateikta daugiau pastabų, nors informacija nebuvo pateikta klausimyno atsakymų forma, kaip reikalaujama inicijuojant tyrimą, ir nebuvo įmanoma patikrinti visų pateiktų pastabų teisingumo. |
| --- | --- |

(443)

Po galutinio faktų atskleidimo bendrovių grupė „Greven“, bendrovių grupė „Schill + Seilacher“, „P&G“, „Unilever“, „Henkel“, „Quaker Houghton“, „Evonik“, „NYCO“, „Kapachim“, „Omya“, „Stéarinerie Dubois“, „Wilmar“, bendrovių grupė „Musim Mas“, „Ecogreen“ ir CUTFA pateikė pastabų dėl Sąjungos interesų. Daugelis šių šalių buvo naudotojai, kurie atliekant tyrimą nevisiškai bendradarbiavo ir anksčiau nepateikė pastabų. Todėl atliekant tyrimą po galutinio faktų atskleidimo buvo pateikta daugiau pastabų, nors informacija nebuvo pateikta klausimyno atsakymų forma, kaip reikalaujama inicijuojant tyrimą, ir nebuvo įmanoma patikrinti visų pateiktų pastabų teisingumo.

| (444) | CUTFA nurodė, kad priemonės turėtų tik nedidelį poveikį naudotojams, nes padidėjusias sąnaudas būtų galima perkelti jų klientams. NET jei taip nebūtų, pelnas turėtų būti absorbuojamas, todėl priemonių poveikis nebūtų neproporcingas. |
| --- | --- |

(444)

CUTFA nurodė, kad priemonės turėtų tik nedidelį poveikį naudotojams, nes padidėjusias sąnaudas būtų galima perkelti jų klientams. NET jei taip nebūtų, pelnas turėtų būti absorbuojamas, todėl priemonių poveikis nebūtų neproporcingas.

| (445) | Iš platesnės naudotojų pastabų įvairovės matyti, kad naudotojus galima suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas. |
| --- | --- |

(445)

Iš platesnės naudotojų pastabų įvairovės matyti, kad naudotojus galima suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas.

a)   
  Didelės tarptautinės grupės

Didelės tarptautinės grupės

| (446) | Pirmoji kategorija, t. y. didelės tarptautinės grupės, kaip antai „P&G“, „Unilever“, „Henkel“, „Quaker Houghton“ ir „Evonik“, kurios gamino daug gatavų prekių, naudodamos tiriamąjį produktą kaip pagrindinę žaliavą, daugiausia namų priežiūros, skalbimo, grožio ir asmens priežiūros produktų srityse. Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, dėl nepakankamo šių šalių bendradarbiavimo nebuvo įmanoma nustatyti jų gamybai naudotos riebalų rūgšties kiekio ar riebalų rūgšties svarbos net svarbiausių produktų, kuriuose naudojama riebalų rūgštis, gamybos sąnaudoms. Be to, iš viešųjų šaltinių gauti „P&G“, „Unilever“ ir „Henkel“ duomenys (53) parodė, kad pastaraisiais metais labai padidėjo grupės apyvarta ir pelnas, ypač namų priežiūros produktų srityje, kuri yra didžiausia riebalų rūgščių rinka. |
| --- | --- |

(446)

Pirmoji kategorija, t. y. didelės tarptautinės grupės, kaip antai „P&G“, „Unilever“, „Henkel“, „Quaker Houghton“ ir „Evonik“, kurios gamino daug gatavų prekių, naudodamos tiriamąjį produktą kaip pagrindinę žaliavą, daugiausia namų priežiūros, skalbimo, grožio ir asmens priežiūros produktų srityse. Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, dėl nepakankamo šių šalių bendradarbiavimo nebuvo įmanoma nustatyti jų gamybai naudotos riebalų rūgšties kiekio ar riebalų rūgšties svarbos net svarbiausių produktų, kuriuose naudojama riebalų rūgštis, gamybos sąnaudoms. Be to, iš viešųjų šaltinių gauti „P&G“, „Unilever“ ir „Henkel“ duomenys (53) parodė, kad pastaraisiais metais labai padidėjo grupės apyvarta ir pelnas, ypač namų priežiūros produktų srityje, kuri yra didžiausia riebalų rūgščių rinka.

53

| (447) | „P&G“ paaiškino, kad nepateikė klausimyno atsakymų, nes „P&G“, kaip ir kiti riebalų rūgščių naudotojai, yra susiskaidę daugelyje gamybos vietų. |
| --- | --- |

(447)

„P&G“ paaiškino, kad nepateikė klausimyno atsakymų, nes „P&G“, kaip ir kiti riebalų rūgščių naudotojai, yra susiskaidę daugelyje gamybos vietų.

| (448) | Tačiau „P&G“ net neužpildė klausimyno skirsnio, skirto riebalų rūgščių pirkimui per jų centrinį pirkimo vienetą. Tai, kad naudotojų pramonė yra susiskaidžiusi, netrukdo bent kai kuriems iš jų pateikti klausimyno atsakymus. Be to, iš viešai prieinamų „P&G“ konsoliduotųjų metinių ataskaitų taip pat matyti, kad 2021 m. jos veiklos Europoje apyvarta buvo labai didelė (16,7 mlrd. USD (54)). Jos pelningumas visame pasaulyje buvo 23 % (55). 2021 m. „Henkel“ apyvarta Vakarų ir Rytų Europoje buvo 9,1 mlrd. EUR, o pelningumas šiuose regionuose – 18,9 % (56).. Ši informacija patvirtino Komisijos nuomonę, kad didžiausiose vartotojų pramonės šakose (namų priežiūros, skalbimo, grožio ir asmens priežiūros) stambiems riebalų rūgščių pirkėjams siūlomos priemonės nedarytų neproporcingo poveikio. |
| --- | --- |

(448)

Tačiau „P&G“ net neužpildė klausimyno skirsnio, skirto riebalų rūgščių pirkimui per jų centrinį pirkimo vienetą. Tai, kad naudotojų pramonė yra susiskaidžiusi, netrukdo bent kai kuriems iš jų pateikti klausimyno atsakymus. Be to, iš viešai prieinamų „P&G“ konsoliduotųjų metinių ataskaitų taip pat matyti, kad 2021 m. jos veiklos Europoje apyvarta buvo labai didelė (16,7 mlrd. USD (54)). Jos pelningumas visame pasaulyje buvo 23 % (55). 2021 m. „Henkel“ apyvarta Vakarų ir Rytų Europoje buvo 9,1 mlrd. EUR, o pelningumas šiuose regionuose – 18,9 % (56).. Ši informacija patvirtino Komisijos nuomonę, kad didžiausiose vartotojų pramonės šakose (namų priežiūros, skalbimo, grožio ir asmens priežiūros) stambiems riebalų rūgščių pirkėjams siūlomos priemonės nedarytų neproporcingo poveikio.

54

55

56

| (449) | „Henkel“ teigė, kad tai, jog naudotojai nebendradarbiavo, nereiškia, kad galutiniame faktų atskleidimo dokumente siūlomo lygio priemonės neturėtų didelio poveikio jų veiklai. |
| --- | --- |

(449)

„Henkel“ teigė, kad tai, jog naudotojai nebendradarbiavo, nereiškia, kad galutiniame faktų atskleidimo dokumente siūlomo lygio priemonės neturėtų didelio poveikio jų veiklai.

| (450) | Kaip nurodyta toliau, Komisija peržiūrėjo savo pirmines išvadas ir išvadas dėl poveikio naudotojams, atsižvelgdama į papildomas pastabas, gautas po galutinio faktų atskleidimo, įskaitant naujų suinteresuotųjų šalių pastabas. |
| --- | --- |

(450)

Kaip nurodyta toliau, Komisija peržiūrėjo savo pirmines išvadas ir išvadas dėl poveikio naudotojams, atsižvelgdama į papildomas pastabas, gautas po galutinio faktų atskleidimo, įskaitant naujų suinteresuotųjų šalių pastabas.

| (451) | „Henkel“, „Kapachim“, „Omya“ ir „Wilmar“ taip pat pažymėjo, kad naudotojų interesus reikėtų vertinti atsižvelgiant į naujausius pokyčius iki faktų atskleidimo, pavyzdžiui, didėjančias žaliavų ir energijos kainas, infliaciją ir tiekimo grandinės klausimus. |
| --- | --- |

(451)

„Henkel“, „Kapachim“, „Omya“ ir „Wilmar“ taip pat pažymėjo, kad naudotojų interesus reikėtų vertinti atsižvelgiant į naujausius pokyčius iki faktų atskleidimo, pavyzdžiui, didėjančias žaliavų ir energijos kainas, infliaciją ir tiekimo grandinės klausimus.

| (452) | Komisija pažymėjo, kad šie klausimai susiję su pokyčiais po tiriamojo laikotarpio. Nebuvo pagrįsta, kokį poveikį šie pokyčiai galėtų turėti naudotojų pramonei. Pavyzdžiui, ar papildomos sąnaudos buvo perkeltos pirkėjams ir koks buvo poveikis produktų, kurių sudėtyje yra riebalų rūgščių, pelningumui. Bet kuriuo atveju neaišku, ar tokie pokyčiai buvo ilgalaikiai. Todėl šie tvirtinimai negalėjo būti priimti. |
| --- | --- |

(452)

Komisija pažymėjo, kad šie klausimai susiję su pokyčiais po tiriamojo laikotarpio. Nebuvo pagrįsta, kokį poveikį šie pokyčiai galėtų turėti naudotojų pramonei. Pavyzdžiui, ar papildomos sąnaudos buvo perkeltos pirkėjams ir koks buvo poveikis produktų, kurių sudėtyje yra riebalų rūgščių, pelningumui. Bet kuriuo atveju neaišku, ar tokie pokyčiai buvo ilgalaikiai. Todėl šie tvirtinimai negalėjo būti priimti.

| (453) | Konfidencialioje informacijoje „Unilever“ daugiausia dėmesio skyrė tam tikram produktui, kuriam priemonės darytų poveikį, tvirtindama, kad kainos labai padidėtų ir kad jai gali tekti importuoti šį produktą, o tai turės įtakos bendrovės gamybai Sąjungoje ir užimtumui. Ji taip pat teigė, kad dėl to padidėtų šio produkto kainos vartotojams. Be to, „Unilever“ nurodė, kad didžioji šio produkto pardavimo dalis buvo eksportuojama už Sąjungos ribų. |
| --- | --- |

(453)

Konfidencialioje informacijoje „Unilever“ daugiausia dėmesio skyrė tam tikram produktui, kuriam priemonės darytų poveikį, tvirtindama, kad kainos labai padidėtų ir kad jai gali tekti importuoti šį produktą, o tai turės įtakos bendrovės gamybai Sąjungoje ir užimtumui. Ji taip pat teigė, kad dėl to padidėtų šio produkto kainos vartotojams. Be to, „Unilever“ nurodė, kad didžioji šio produkto pardavimo dalis buvo eksportuojama už Sąjungos ribų.

| (454) | Komisija negalėjo patikrinti šių tvirtinimų, nes „Unilever“, kaip ir dauguma naudotojų, neužpildė naudotojo klausimyno atsakymų. Todėl Komisija negalėjo nustatyti šio produkto svarbos „Unilever“ veiklai Sąjungoje pelningumo ir apyvartos požiūriu. Komisija taip pat negalėjo nustatyti, ar riebalų rūgštis yra svarbi „Unilever“ sąnaudoms, susijusioms su šiuo produktu ar kitais produktais. Ji taip pat negalėjo aiškiai įvertinti, kokį poveikį muitai apskritai turėtų „Unilever“ pelningumui Sąjungos rinkoje. Be to, iš viešai prieinamų „Unilever“ konsoliduotųjų metinių ataskaitų matyti, kad jos veiklos Europoje apyvarta buvo 11,3 mlrd. EUR (57), o pelningumas – 1,8 mlrd. EUR (58) arba daugiau nei 16 %. Todėl Komisijai nebuvo pateikta jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima įrodyti, kad Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai taikomų priemonių poveikis „Unilever“ šio produkto pardavimui arba apskritai jos veiklai Sąjungoje būtų neproporcingas. Tvirtinimas dėl vartotojų kainų padidėjimo ir šio produkto importo akivaizdžiai nebuvo pagrįstas atsižvelgiant į bendrą jos veiklos Sąjungoje pelningumą. Be to, Komisija pažymėjo, kad „Unilever“ galės naudotis muitinės prižiūrimo perdirbimo tvarka, kad sušvelnintų priemonių poveikį. |
| --- | --- |

(454)

Komisija negalėjo patikrinti šių tvirtinimų, nes „Unilever“, kaip ir dauguma naudotojų, neužpildė naudotojo klausimyno atsakymų. Todėl Komisija negalėjo nustatyti šio produkto svarbos „Unilever“ veiklai Sąjungoje pelningumo ir apyvartos požiūriu. Komisija taip pat negalėjo nustatyti, ar riebalų rūgštis yra svarbi „Unilever“ sąnaudoms, susijusioms su šiuo produktu ar kitais produktais. Ji taip pat negalėjo aiškiai įvertinti, kokį poveikį muitai apskritai turėtų „Unilever“ pelningumui Sąjungos rinkoje. Be to, iš viešai prieinamų „Unilever“ konsoliduotųjų metinių ataskaitų matyti, kad jos veiklos Europoje apyvarta buvo 11,3 mlrd. EUR (57), o pelningumas – 1,8 mlrd. EUR (58) arba daugiau nei 16 %. Todėl Komisijai nebuvo pateikta jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima įrodyti, kad Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai taikomų priemonių poveikis „Unilever“ šio produkto pardavimui arba apskritai jos veiklai Sąjungoje būtų neproporcingas. Tvirtinimas dėl vartotojų kainų padidėjimo ir šio produkto importo akivaizdžiai nebuvo pagrįstas atsižvelgiant į bendrą jos veiklos Sąjungoje pelningumą. Be to, Komisija pažymėjo, kad „Unilever“ galės naudotis muitinės prižiūrimo perdirbimo tvarka, kad sušvelnintų priemonių poveikį.

57

58

b)   
  Mažesnės įmonės ir grupės

Mažesnės įmonės ir grupės

| (455) | Antroji naudotojų kategorija buvo mažesnės bendrovės ir grupės, pavyzdžiui, tos, kurios visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą (bendrovių grupė „Greven“ ir bendrovių grupė „Schill + Seilacher“) ir naudojo riebalų rūgštis galutinės grandies produktams, pvz., esteriams, aminams, tepalams, muilui ir t. t., gaminti. |
| --- | --- |

(455)

Antroji naudotojų kategorija buvo mažesnės bendrovės ir grupės, pavyzdžiui, tos, kurios visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą (bendrovių grupė „Greven“ ir bendrovių grupė „Schill + Seilacher“) ir naudojo riebalų rūgštis galutinės grandies produktams, pvz., esteriams, aminams, tepalams, muilui ir t. t., gaminti.

| (456) | Be to, po galutinio faktų atskleidimo pastabas pateikė „NYCO“, „Kapachim“, „Omya“, „Ecogreen“ susijusios įmonės ir „Stéarinerie Dubois“. Apskritai šios kategorijos bendrovės pirko mažesnį tiriamojo produkto kiekį. Tačiau šie naudotojai nepateikė klausimyno atsakymų, kad būtų galima pagrįsti iškeltus klausimus. Priešingai, iš visapusiškai bendradarbiaujančių bendrovių pateiktos informacijos matyti, kad šioms visapusiškai bendradarbiaujančioms bendrovėms priemonės greičiausiai darys didesnį poveikį, nes riebalų rūgštis sudarė didesnę jų bendrų sąnaudų dalį, o atitinkamų vartotojų grandies produktų pardavimo pelningumas buvo ribotas. Be to, priemonių poveikį visiems naudotojams sumažintų tai, kad naudotojai parduoda ne tik produktus, kuriuose yra riebalų rūgščių. Be to, didžioji dalis perkamų riebalų rūgščių buvo gauta arba iš Sąjungos pramonės, arba iš trečiųjų šalių tiekėjų. Tai reiškia, kad tikėtina, jog šių pirkimų kainos padidės mažiau nei iš Indonezijos eksportuojančių gamintojų. Be to, gatavos prekės, pagamintos naudojant riebalų rūgštį, dažnai buvo eksportuojamos už Sąjungos ribų, o tai reiškia, kad siekiant sumažinti priemonių poveikį buvo galima taikyti muitinės prižiūrimo perdirbimo tvarką. |
| --- | --- |

(456)

Be to, po galutinio faktų atskleidimo pastabas pateikė „NYCO“, „Kapachim“, „Omya“, „Ecogreen“ susijusios įmonės ir „Stéarinerie Dubois“. Apskritai šios kategorijos bendrovės pirko mažesnį tiriamojo produkto kiekį. Tačiau šie naudotojai nepateikė klausimyno atsakymų, kad būtų galima pagrįsti iškeltus klausimus. Priešingai, iš visapusiškai bendradarbiaujančių bendrovių pateiktos informacijos matyti, kad šioms visapusiškai bendradarbiaujančioms bendrovėms priemonės greičiausiai darys didesnį poveikį, nes riebalų rūgštis sudarė didesnę jų bendrų sąnaudų dalį, o atitinkamų vartotojų grandies produktų pardavimo pelningumas buvo ribotas. Be to, priemonių poveikį visiems naudotojams sumažintų tai, kad naudotojai parduoda ne tik produktus, kuriuose yra riebalų rūgščių. Be to, didžioji dalis perkamų riebalų rūgščių buvo gauta arba iš Sąjungos pramonės, arba iš trečiųjų šalių tiekėjų. Tai reiškia, kad tikėtina, jog šių pirkimų kainos padidės mažiau nei iš Indonezijos eksportuojančių gamintojų. Be to, gatavos prekės, pagamintos naudojant riebalų rūgštį, dažnai buvo eksportuojamos už Sąjungos ribų, o tai reiškia, kad siekiant sumažinti priemonių poveikį buvo galima taikyti muitinės prižiūrimo perdirbimo tvarką.

| (457) | „Ecogreen“ tvirtino, kad „Ecogreen“ taikomi vidutiniai svertiniai muitai pakenktų dviem susijusioms jos bendrovėms Sąjungoje. „Ecogreen“ taip pat teigė, kad visas jos pardavimas į Sąjungą buvo skirtas uždarajam naudojimui, todėl šis eksportas negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(457)

„Ecogreen“ tvirtino, kad „Ecogreen“ taikomi vidutiniai svertiniai muitai pakenktų dviem susijusioms jos bendrovėms Sąjungoje. „Ecogreen“ taip pat teigė, kad visas jos pardavimas į Sąjungą buvo skirtas uždarajam naudojimui, todėl šis eksportas negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei.

| (458) | Komisija pažymėjo, kad kadangi „Ecogreen“ susijusios bendrovės DHW ir „E&S“ neužpildė naudotojo klausimyno, „Ecogreen“ tvirtinimų dėl žalos nebuvo galima patikrinti. Remiantis „Ecogreen“ pateikta informacija, viena iš jos patronuojamųjų įmonių Sąjungoje perka tam tikrų rūšių riebalų rūgštį iš Sąjungos pramonės. Todėl negalima atmesti galimybės, kad „Ecogreen“ produktai konkuruoja su Sąjungos pramonės produktais bent tam tikruose rinkos segmentuose, kaip minėta 108 konstatuojamojoje dalyje. Todėl teiginys dėl su „Ecogreen“ susijusių įmonių ir uždarojo naudojimo negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(458)

Komisija pažymėjo, kad kadangi „Ecogreen“ susijusios bendrovės DHW ir „E&S“ neužpildė naudotojo klausimyno, „Ecogreen“ tvirtinimų dėl žalos nebuvo galima patikrinti. Remiantis „Ecogreen“ pateikta informacija, viena iš jos patronuojamųjų įmonių Sąjungoje perka tam tikrų rūšių riebalų rūgštį iš Sąjungos pramonės. Todėl negalima atmesti galimybės, kad „Ecogreen“ produktai konkuruoja su Sąjungos pramonės produktais bent tam tikruose rinkos segmentuose, kaip minėta 108 konstatuojamojoje dalyje. Todėl teiginys dėl su „Ecogreen“ susijusių įmonių ir uždarojo naudojimo negali būti priimtas.

| (459) | Todėl, remdamasi turima informacija, Komisija padarė išvadą, kad siūlomos priemonės nedarytų neproporcingo poveikio naudotojams. |
| --- | --- |

(459)

Todėl, remdamasi turima informacija, Komisija padarė išvadą, kad siūlomos priemonės nedarytų neproporcingo poveikio naudotojams.

7.9.2.   Pastabos dėl rinkos sutrikdymo ir tiekimo problemų

Pastabos dėl rinkos sutrikdymo ir tiekimo problemų

| (460) | Bendrovių grupė „Greven“, „Henkel“, „Unilever“, „Kapachim“, „Evonik“, „Ecogreen“, „Quaker Houghton“, „Omya“, „NYCO“, „Stéarinerie Dubois“, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir „Wilmar“ pateikė tvirtinimus dėl Sąjungos rinkos sutrikdymo ir tiekimo problemų, kilusių nustačius priemones. Visų pirma šios suinteresuotosios šalys laikėsi nuomonės, kad siūlomas priemonių lygis yra per aukštas ir neproporcingai paveiktų Sąjungos galutinės grandies pramonės interesus. Be to, šios bendrovės teigė, kad importas iš Indonezijos nutrūktų arba būtų apribotas tiek, kad Sąjungos rinkoje atsirastų bendras trūkumas, dėl kurio taip pat padidėtų kainos. Kiti naudotojai pateikė konkretesnius tvirtinimus dėl tam tikrų rūšių riebalų rūgščių, kurių, jų teigimu, Sąjungos pramonė negali pakankamai tiekti. „AAK“, „Unilever“ ir bendrovių grupė „Greven“ pateikė susirašinėjimą el. paštu su Sąjungos gamintojais, kad pagrįstų savo tvirtinimą dėl tiekimo rinkoje problemų, kurios dėl priemonių dar labiau paaštrėtų. |
| --- | --- |

(460)

Bendrovių grupė „Greven“, „Henkel“, „Unilever“, „Kapachim“, „Evonik“, „Ecogreen“, „Quaker Houghton“, „Omya“, „NYCO“, „Stéarinerie Dubois“, bendrovių grupė „Musim Mas“ ir „Wilmar“ pateikė tvirtinimus dėl Sąjungos rinkos sutrikdymo ir tiekimo problemų, kilusių nustačius priemones. Visų pirma šios suinteresuotosios šalys laikėsi nuomonės, kad siūlomas priemonių lygis yra per aukštas ir neproporcingai paveiktų Sąjungos galutinės grandies pramonės interesus. Be to, šios bendrovės teigė, kad importas iš Indonezijos nutrūktų arba būtų apribotas tiek, kad Sąjungos rinkoje atsirastų bendras trūkumas, dėl kurio taip pat padidėtų kainos. Kiti naudotojai pateikė konkretesnius tvirtinimus dėl tam tikrų rūšių riebalų rūgščių, kurių, jų teigimu, Sąjungos pramonė negali pakankamai tiekti. „AAK“, „Unilever“ ir bendrovių grupė „Greven“ pateikė susirašinėjimą el. paštu su Sąjungos gamintojais, kad pagrįstų savo tvirtinimą dėl tiekimo rinkoje problemų, kurios dėl priemonių dar labiau paaštrėtų.

| (461) | „Unilever“, „Henkel“ ir „Ecogreen“ tvirtino, kad priemonės darytų poveikį trumposios grandinės riebalų rūgščių, pvz., C8–C10, importui į Sąjungą. „NYCO“ teigė, kad Sąjungos rinkoje vis sunkiau rasti C8–C10 rūgščių, nes gamintojai padidino savo uždarąjį naudojimą. Dėl šio trūkumo kainos nuo 2021 m. rugsėjo mėn. labai padidėjo. Be to, „NYCO“ teigė, kad trumposios grandinės riebalų rūgščių, pvz., C8–C10, trūkumas turėtų poveikį pramonės šakoms, kuriose „NYCO“ tiekia specializuotus tepalus, pavyzdžiui, aeronautikos ir gynybos pramonei. |
| --- | --- |

(461)

„Unilever“, „Henkel“ ir „Ecogreen“ tvirtino, kad priemonės darytų poveikį trumposios grandinės riebalų rūgščių, pvz., C8–C10, importui į Sąjungą. „NYCO“ teigė, kad Sąjungos rinkoje vis sunkiau rasti C8–C10 rūgščių, nes gamintojai padidino savo uždarąjį naudojimą. Dėl šio trūkumo kainos nuo 2021 m. rugsėjo mėn. labai padidėjo. Be to, „NYCO“ teigė, kad trumposios grandinės riebalų rūgščių, pvz., C8–C10, trūkumas turėtų poveikį pramonės šakoms, kuriose „NYCO“ tiekia specializuotus tepalus, pavyzdžiui, aeronautikos ir gynybos pramonei.

| (462) | „Kapachim“, „Evonik“, „NYCO“ taip pat teigė, kad jie atsidurtų nepalankioje padėtyje, palyginti su tų pačių produktų gamintojais, esančiais už Sąjungos ribų. Kitos bendrovės teigė, kad joms gali tekti persikelti už Sąjungos ribų. |
| --- | --- |

(462)

„Kapachim“, „Evonik“, „NYCO“ taip pat teigė, kad jie atsidurtų nepalankioje padėtyje, palyginti su tų pačių produktų gamintojais, esančiais už Sąjungos ribų. Kitos bendrovės teigė, kad joms gali tekti persikelti už Sąjungos ribų.

| (463) | „Stéarinerie Dubois“ tvirtino, kad ribotas daugelio iš Indonezijos importuojamų produktų rūšių pakeičiamumas turėtų didelį poveikį jos pelningumui, nes padidėtų jos gamybos sąnaudos. „Stéarinerie Dubois“ taip pat teigė, kad skunde išvardyti Sąjungos gamintojai nebūtinai gamino pakankamą kiekį tos pačios rūšies riebalų rūgšties, kokios jai reikėjo. Bendrovė taip pat pažymėjo, kad dviejų rūšių riebalų rūgščių, kurias ji naudojo savo gamybai, atveju nė vienas Sąjungos gamintojas negalėjo atitikti bendrovės specifikacijų spalvos, o tai buvo svarbus veiksnys jų pirkėjams farmacijos pramonėje. „Stéarinerie Dubois“ teigė, kad kadangi nėra Sąjungos riebalų rūgščių, atitinkančių REACH teisės aktus ir košerinių ir chalalinių produktų reikalavimus, rinkos, šių produktų importas žalos Sąjungos pramonei nepadarė. |
| --- | --- |

(463)

„Stéarinerie Dubois“ tvirtino, kad ribotas daugelio iš Indonezijos importuojamų produktų rūšių pakeičiamumas turėtų didelį poveikį jos pelningumui, nes padidėtų jos gamybos sąnaudos. „Stéarinerie Dubois“ taip pat teigė, kad skunde išvardyti Sąjungos gamintojai nebūtinai gamino pakankamą kiekį tos pačios rūšies riebalų rūgšties, kokios jai reikėjo. Bendrovė taip pat pažymėjo, kad dviejų rūšių riebalų rūgščių, kurias ji naudojo savo gamybai, atveju nė vienas Sąjungos gamintojas negalėjo atitikti bendrovės specifikacijų spalvos, o tai buvo svarbus veiksnys jų pirkėjams farmacijos pramonėje. „Stéarinerie Dubois“ teigė, kad kadangi nėra Sąjungos riebalų rūgščių, atitinkančių REACH teisės aktus ir košerinių ir chalalinių produktų reikalavimus, rinkos, šių produktų importas žalos Sąjungos pramonei nepadarė.

| (464) | CUTFA nurodė, kad Sąjungos pramonė ir importas iš Indonezijos ir trečiųjų šalių užtikrintų pakankamą tiekimą Sąjungos rinkai, jei būtų taikomos priemonės. Šią nuomonę papildė juostinė diagrama, kurioje nurodyti pagrindiniai tiekimo šaltiniai. CUTFA taip pat nurodė, kad importas iš Indonezijos nenutrūks, bet bus tęsiamas vienodomis sąlygomis rinkoje. |
| --- | --- |

(464)

CUTFA nurodė, kad Sąjungos pramonė ir importas iš Indonezijos ir trečiųjų šalių užtikrintų pakankamą tiekimą Sąjungos rinkai, jei būtų taikomos priemonės. Šią nuomonę papildė juostinė diagrama, kurioje nurodyti pagrindiniai tiekimo šaltiniai. CUTFA taip pat nurodė, kad importas iš Indonezijos nenutrūks, bet bus tęsiamas vienodomis sąlygomis rinkoje.

| (465) | Komisija pripažino, kad riebalų rūgščių tiekimas įvairiems Sąjungos naudotojų pramonės sektoriams yra labai svarbus, nes riebalų rūgščių negalima tinkamai pakeisti kitais produktais. Todėl Komisija, atsižvelgdama į gautas pastabas, peržiūrėjo rinkos sutrikdymo ir tiekimo problemas. |
| --- | --- |

(465)

Komisija pripažino, kad riebalų rūgščių tiekimas įvairiems Sąjungos naudotojų pramonės sektoriams yra labai svarbus, nes riebalų rūgščių negalima tinkamai pakeisti kitais produktais. Todėl Komisija, atsižvelgdama į gautas pastabas, peržiūrėjo rinkos sutrikdymo ir tiekimo problemas.

| (466) | Pirma, kaip nurodyta 220 konstatuojamojoje dalyje, 407 konstatuojamojoje dalyje nurodyti nepanaudoti pajėgumai buvo apskaičiuoti remiantis Sąjungos pramonės tvariais, o ne teoriniais pajėgumais, atsižvelgiant į įprastą prastovų laiką, pvz., techninę priežiūrą, ir kitų produktų gamybą. Tai reiškia, kad per TL Sąjungoje buvo apie 250 000 nepanaudotų pajėgumų. Patikrinus Sąjungos pramonės klausimyno atsakymus buvo užtikrintas nuoseklus ir tikslus požiūris į pajėgumų duomenis. Prireikus pajėgumai buvo sumažinti ir susijusioms bendrovėms buvo atskleisti patikrinti duomenys. |
| --- | --- |

(466)

Pirma, kaip nurodyta 220 konstatuojamojoje dalyje, 407 konstatuojamojoje dalyje nurodyti nepanaudoti pajėgumai buvo apskaičiuoti remiantis Sąjungos pramonės tvariais, o ne teoriniais pajėgumais, atsižvelgiant į įprastą prastovų laiką, pvz., techninę priežiūrą, ir kitų produktų gamybą. Tai reiškia, kad per TL Sąjungoje buvo apie 250 000 nepanaudotų pajėgumų. Patikrinus Sąjungos pramonės klausimyno atsakymus buvo užtikrintas nuoseklus ir tikslus požiūris į pajėgumų duomenis. Prireikus pajėgumai buvo sumažinti ir susijusioms bendrovėms buvo atskleisti patikrinti duomenys.

| (467) | Antra, buvo aišku, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos į Sąjungos pramonę buvo apribotos. Atrinktos bendrovės toliau investavo, tačiau tik į esamų įrenginių ir įrenginių išlaikymą, o ne į pajėgumų didinimą ir gamybos kliūčių šalinimą. Nustačius priemones būtų sumažintas spaudimas pramonės kainoms ir ji galėtų nustatyti tokio dydžio kainas, kad pelningumas būtų pagrįsto lygio. Dėl geresnių rinkos sąlygų gamyba ir pardavimas galėtų būti padidinti siekiant aprūpinti rinką. Pramonė taip pat galėtų pritraukti kapitalo, kad padidintų pajėgumus. |
| --- | --- |

(467)

Antra, buvo aišku, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos į Sąjungos pramonę buvo apribotos. Atrinktos bendrovės toliau investavo, tačiau tik į esamų įrenginių ir įrenginių išlaikymą, o ne į pajėgumų didinimą ir gamybos kliūčių šalinimą. Nustačius priemones būtų sumažintas spaudimas pramonės kainoms ir ji galėtų nustatyti tokio dydžio kainas, kad pelningumas būtų pagrįsto lygio. Dėl geresnių rinkos sąlygų gamyba ir pardavimas galėtų būti padidinti siekiant aprūpinti rinką. Pramonė taip pat galėtų pritraukti kapitalo, kad padidintų pajėgumus.

| (468) | Kaip matyti iš susirašinėjimo el. paštu, nagrinėjamuoju laikotarpiu gali kilti su tiekimu susijusių problemų, jei pramonė patyrė materialinę žalą, kuri turėjo įtakos jos pardavimo kainoms, ir dėl to pelningumas buvo mažas ir nepajėgta pritraukti kapitalo investicijoms. Tačiau nustačius priemones Sąjungos pramonei bus sukurtos geresnės rinkos sąlygos ir ji galės padidinti gamybą bei pagerinti rinkai tiekiamos riebalų rūgšties kiekį ir asortimentą. |
| --- | --- |

(468)

Kaip matyti iš susirašinėjimo el. paštu, nagrinėjamuoju laikotarpiu gali kilti su tiekimu susijusių problemų, jei pramonė patyrė materialinę žalą, kuri turėjo įtakos jos pardavimo kainoms, ir dėl to pelningumas buvo mažas ir nepajėgta pritraukti kapitalo investicijoms. Tačiau nustačius priemones Sąjungos pramonei bus sukurtos geresnės rinkos sąlygos ir ji galės padidinti gamybą bei pagerinti rinkai tiekiamos riebalų rūgšties kiekį ir asortimentą.

| (469) | Trečia, nesitikima, kad šiuo reglamentu nustatytos priemonės uždraus importą iš Indonezijos. Primenama, kad antidempingo priemonėmis siekiama ne sustabdyti importą, bet atkurti vienodas sąlygas rinkoje. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad Sąjungos rinkoje apskritai atsirastų trūkumas, dėl kurio neproporcingai padidėtų kainos. |
| --- | --- |

(469)

Trečia, nesitikima, kad šiuo reglamentu nustatytos priemonės uždraus importą iš Indonezijos. Primenama, kad antidempingo priemonėmis siekiama ne sustabdyti importą, bet atkurti vienodas sąlygas rinkoje. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad Sąjungos rinkoje apskritai atsirastų trūkumas, dėl kurio neproporcingai padidėtų kainos.

| (470) | Komisija pažymėjo, kad tvirtinimas dėl staigaus C8–C10 kainų padidėjimo buvo susijęs su pasauline rinka, o ne tik su Sąjungos rinka. Todėl antidempingo priemonių poveikis C8–C10 Sąjungos naudotojų konkurencingumui pasaulyje nesiskirtų nuo poveikio kitų rūšių riebalų rūgščių naudotojams. Be to, Komisija priminė, kad atliekant vertinimą paprastai neatsižvelgiama į rinkos pokyčius pasibaigus tiriamajam laikotarpiui. Kalbant apie „NYCO“ teiginį, susijusį su aeronautikos ir gynybos pramone, šie tvirtinimai dėl veiklos sutrikdymo nebuvo pagrįsti, todėl jie buvo atmesti. |
| --- | --- |

(470)

Komisija pažymėjo, kad tvirtinimas dėl staigaus C8–C10 kainų padidėjimo buvo susijęs su pasauline rinka, o ne tik su Sąjungos rinka. Todėl antidempingo priemonių poveikis C8–C10 Sąjungos naudotojų konkurencingumui pasaulyje nesiskirtų nuo poveikio kitų rūšių riebalų rūgščių naudotojams. Be to, Komisija priminė, kad atliekant vertinimą paprastai neatsižvelgiama į rinkos pokyčius pasibaigus tiriamajam laikotarpiui. Kalbant apie „NYCO“ teiginį, susijusį su aeronautikos ir gynybos pramone, šie tvirtinimai dėl veiklos sutrikdymo nebuvo pagrįsti, todėl jie buvo atmesti.

| (471) | Be to, Komisija pažymėjo, kad Indonezijos ir Sąjungos pramonės produktai buvo labai pakeičiami. Vien tai, kad tam tikri Sąjungos gamintojai negalėjo tiekti tam tikrų rūšių produktų tam tikru metu nagrinėjamuoju laikotarpiu galiojusiomis rinkos sąlygomis, nereiškia, kad nustačius priemones tiekimo problemos išliktų. Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonių poveikis šio naudotojo sąnaudoms ir pelningumui nebuvo pagrįstas, nes negavusi klausimyno atsakymų Komisija negalėjo įvertinti, kiek riebalų rūgščių sąnaudos bendrovei buvo svarbios kaip visų sąnaudų ar apyvartos procentinė dalis. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(471)

Be to, Komisija pažymėjo, kad Indonezijos ir Sąjungos pramonės produktai buvo labai pakeičiami. Vien tai, kad tam tikri Sąjungos gamintojai negalėjo tiekti tam tikrų rūšių produktų tam tikru metu nagrinėjamuoju laikotarpiu galiojusiomis rinkos sąlygomis, nereiškia, kad nustačius priemones tiekimo problemos išliktų. Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonių poveikis šio naudotojo sąnaudoms ir pelningumui nebuvo pagrįstas, nes negavusi klausimyno atsakymų Komisija negalėjo įvertinti, kiek riebalų rūgščių sąnaudos bendrovei buvo svarbios kaip visų sąnaudų ar apyvartos procentinė dalis. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (472) | Tikėtinas poveikis konkurentams už Sąjungos ribų ir perkėlimo rizika nebuvo pagrįsti. Be to, veiksniai, kurie galėtų sušvelninti muitų poveikį naudotojams, aptariami 455 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(472)

Tikėtinas poveikis konkurentams už Sąjungos ribų ir perkėlimo rizika nebuvo pagrįsti. Be to, veiksniai, kurie galėtų sušvelninti muitų poveikį naudotojams, aptariami 455 konstatuojamojoje dalyje.

| (473) | „Wilmar“ teigė, kad riebalų rūgšties, kaip žaliavos, sąnaudos Sąjungos rinkoje padidėtų maždaug 32,9 % (59). |
| --- | --- |

(473)

„Wilmar“ teigė, kad riebalų rūgšties, kaip žaliavos, sąnaudos Sąjungos rinkoje padidėtų maždaug 32,9 % (59).

59

| (474) | Tačiau tokiais skaičiavimais perdėtas tikėtinas naudotojų išlaidų padidėjimas. Taip yra todėl, kad importas iš Indonezijos sudarė apie 20 % suvartojimo ir tikėtina, kad tų naudotojų, kuriems tiekia Sąjungos pramonė arba kurie importuoja iš kitų šaltinių, sąnaudos padidės daug mažiau. Be to, priemonių taikymo laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Malaizijos, neišvengiamai didės dėl geresnių rinkos sąlygų ir mažesnio Indonezijos kainų daromo spaudimo. |
| --- | --- |

(474)

Tačiau tokiais skaičiavimais perdėtas tikėtinas naudotojų išlaidų padidėjimas. Taip yra todėl, kad importas iš Indonezijos sudarė apie 20 % suvartojimo ir tikėtina, kad tų naudotojų, kuriems tiekia Sąjungos pramonė arba kurie importuoja iš kitų šaltinių, sąnaudos padidės daug mažiau. Be to, priemonių taikymo laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Malaizijos, neišvengiamai didės dėl geresnių rinkos sąlygų ir mažesnio Indonezijos kainų daromo spaudimo.

| (475) | „Wilmar“ taip pat pažymėjo, kad sumažinus augalinio aliejaus importą, ypač iš Ukrainos, būtų apribotas Sąjungos pramonės gebėjimas apsirūpinti žaliavomis. |
| --- | --- |

(475)

„Wilmar“ taip pat pažymėjo, kad sumažinus augalinio aliejaus importą, ypač iš Ukrainos, būtų apribotas Sąjungos pramonės gebėjimas apsirūpinti žaliavomis.

| (476) | Komisija pažymėjo, kad šie tvirtinimai susiję su pokyčiais po tiriamojo laikotarpio. Nebuvo pagrįsta, kokį poveikį šie pokyčiai galėtų turėti Sąjungos rinkai arba ar tokie pokyčiai buvo ilgalaikiai, nes kaip nurodyta pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalyje, į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, paprastai neatsižvelgiama. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(476)

Komisija pažymėjo, kad šie tvirtinimai susiję su pokyčiais po tiriamojo laikotarpio. Nebuvo pagrįsta, kokį poveikį šie pokyčiai galėtų turėti Sąjungos rinkai arba ar tokie pokyčiai buvo ilgalaikiai, nes kaip nurodyta pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalyje, į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, paprastai neatsižvelgiama. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (477) | Todėl Komisija negalėjo sutikti su argumentais, kad Sąjungos naudotojai apskritai patirs didelį riebalų rūgšties tiekimo trūkumą. Kalbant apie konkrečių produktų tiekimo problemas, tikėtina, kad bet koks rinkos sutrikdymas bus laikinas, o gamintojai ir jų klientai prisitaikys prie naujos rinkos padėties. |
| --- | --- |

(477)

Todėl Komisija negalėjo sutikti su argumentais, kad Sąjungos naudotojai apskritai patirs didelį riebalų rūgšties tiekimo trūkumą. Kalbant apie konkrečių produktų tiekimo problemas, tikėtina, kad bet koks rinkos sutrikdymas bus laikinas, o gamintojai ir jų klientai prisitaikys prie naujos rinkos padėties.

7.9.3.   Išvada dėl naudotojų interesų

Išvada dėl naudotojų interesų

| (478) | Atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir remiantis turima informacija, akivaizdu, kad nustačius priemones daugiausiai riebalų rūgšties vartojantiems sektoriams (namų priežiūros, grožio, skalbimo ir asmens priežiūros sektoriams) neturėtų didelio poveikio, nes tokie sektoriai galėtų padengti visas padidėjusias sąnaudas, kurių nebūtų galima perkelti pirkėjams. |
| --- | --- |

(478)

Atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir remiantis turima informacija, akivaizdu, kad nustačius priemones daugiausiai riebalų rūgšties vartojantiems sektoriams (namų priežiūros, grožio, skalbimo ir asmens priežiūros sektoriams) neturėtų didelio poveikio, nes tokie sektoriai galėtų padengti visas padidėjusias sąnaudas, kurių nebūtų galima perkelti pirkėjams.

| (479) | Dėl kitų sektorių yra tam tikrų įrodymų, kad sąnaudos gali padidėti ir tai turės įtakos pelningumui. Tačiau tik dvi grupės nusprendė visapusiškai bendradarbiauti atliekant tyrimą, kad pagrįstų savo tvirtinimus. |
| --- | --- |

(479)

Dėl kitų sektorių yra tam tikrų įrodymų, kad sąnaudos gali padidėti ir tai turės įtakos pelningumui. Tačiau tik dvi grupės nusprendė visapusiškai bendradarbiauti atliekant tyrimą, kad pagrįstų savo tvirtinimus.

| (480) | Visiems naudotojams bus sušvelnintas bet kokio sąnaudų padidėjimo poveikis, pvz., muitinės prižiūrimas riebalų rūgščių, kurios bus naudojamos eksportuojamiems produktams gaminti, perdirbimas. Ne visuose naudotojų gaminamuose produktuose naudojama riebalų rūgštis. Be to, apie 80 % Sąjungos rinkoje suvartojamų riebalų rūgščių gaunama ne iš Indonezijos, todėl tiesioginio priemonių poveikio nebus. |
| --- | --- |

(480)

Visiems naudotojams bus sušvelnintas bet kokio sąnaudų padidėjimo poveikis, pvz., muitinės prižiūrimas riebalų rūgščių, kurios bus naudojamos eksportuojamiems produktams gaminti, perdirbimas. Ne visuose naudotojų gaminamuose produktuose naudojama riebalų rūgštis. Be to, apie 80 % Sąjungos rinkoje suvartojamų riebalų rūgščių gaunama ne iš Indonezijos, todėl tiesioginio priemonių poveikio nebus.

| (481) | Antidempingo priemonėmis siekiama padidinti Sąjungos importo kainas (sumokėtą muitą) nagrinėjamajai šaliai. Tikėtina, kad importo iš trečiųjų šalių ir Sąjungos pramonės kainos taip pat didės. Tačiau tam, kad Sąjungos pramonė galėtų išlikti, ji turi veikti vienodesnėmis sąlygomis su Indonezijos eksportuojančiais gamintojais Sąjungos rinkoje. Sąjungos rinkai reikia laiko prisitaikyti prie naujų sąlygų ir tuo laikotarpiu gali būti padarytas tam tikras neigiamas poveikis konkretiems rinkos dalyviams ir naudotojų sektoriams. Kaip minėta pirmiau, Sąjungos gamintojai tikėjosi, kad didesnės investicijos padidins pajėgumus. Dalis šių investicijų leistų Sąjungos pramonės bendrovėms tiekti įvairesnes riebalų rūgštis arba padidinti konkrečių produktų gamybą. Vien dėl to, kad Sąjungos gamintojas negalėjo tiekti rinkai konkrečių produktų dabartinėmis nesąžiningos konkurencijos sąlygomis, tai nereiškia, kad Sąjungos gamintojai negali prisitaikyti prie naujomis priemonėmis sukurtų rinkos sąlygų. |
| --- | --- |

(481)

Antidempingo priemonėmis siekiama padidinti Sąjungos importo kainas (sumokėtą muitą) nagrinėjamajai šaliai. Tikėtina, kad importo iš trečiųjų šalių ir Sąjungos pramonės kainos taip pat didės. Tačiau tam, kad Sąjungos pramonė galėtų išlikti, ji turi veikti vienodesnėmis sąlygomis su Indonezijos eksportuojančiais gamintojais Sąjungos rinkoje. Sąjungos rinkai reikia laiko prisitaikyti prie naujų sąlygų ir tuo laikotarpiu gali būti padarytas tam tikras neigiamas poveikis konkretiems rinkos dalyviams ir naudotojų sektoriams. Kaip minėta pirmiau, Sąjungos gamintojai tikėjosi, kad didesnės investicijos padidins pajėgumus. Dalis šių investicijų leistų Sąjungos pramonės bendrovėms tiekti įvairesnes riebalų rūgštis arba padidinti konkrečių produktų gamybą. Vien dėl to, kad Sąjungos gamintojas negalėjo tiekti rinkai konkrečių produktų dabartinėmis nesąžiningos konkurencijos sąlygomis, tai nereiškia, kad Sąjungos gamintojai negali prisitaikyti prie naujomis priemonėmis sukurtų rinkos sąlygų.

| (482) | Komisija tvirtina, kad toks sąnaudų padidėjimas būtinas tam, kad Sąjungos pramonė galėtų konkuruoti sąžiningai ir tokiomis kainomis, kurios nekelia pavojaus jos gyvybingumui. Akivaizdu, kad pelningumas, kaip parodyta 10 lentelėje, nėra tvarus ir visi naudotojai suinteresuoti, kad Sąjungoje būtų toliau gaminamos įvairios riebalų rūgštys. Numatomas naudotojų išlaidų padidėjimas nelaikomas neproporcingu. |
| --- | --- |

(482)

Komisija tvirtina, kad toks sąnaudų padidėjimas būtinas tam, kad Sąjungos pramonė galėtų konkuruoti sąžiningai ir tokiomis kainomis, kurios nekelia pavojaus jos gyvybingumui. Akivaizdu, kad pelningumas, kaip parodyta 10 lentelėje, nėra tvarus ir visi naudotojai suinteresuoti, kad Sąjungoje būtų toliau gaminamos įvairios riebalų rūgštys. Numatomas naudotojų išlaidų padidėjimas nelaikomas neproporcingu.

| (483) | Todėl, atsižvelgdama į visų apie save pranešusių suinteresuotųjų šalių nuomonę, Komisija padarė išvadą, kad nustačius priemones naudotojams nebūtų daromas neproporcingas poveikis. |
| --- | --- |

(483)

Todėl, atsižvelgdama į visų apie save pranešusių suinteresuotųjų šalių nuomonę, Komisija padarė išvadą, kad nustačius priemones naudotojams nebūtų daromas neproporcingas poveikis.

7.10.   Tiekėjų interesai

Tiekėjų interesai

| (484) | Sąjungos žaliavų tiekėjai daugiausia yra taukų ir aliejaus gamintojai. Nors šie žaliavų tiekėjai atliekant tyrimą nebendradarbiavo, akivaizdu, kad nustatytos priemonės ilguoju laikotarpiu būtų naudingos ir tiekėjams, nes Sąjungos pramonė suvartoja daug Sąjungoje pagaminamų taukų ir aliejaus. |
| --- | --- |

(484)

Sąjungos žaliavų tiekėjai daugiausia yra taukų ir aliejaus gamintojai. Nors šie žaliavų tiekėjai atliekant tyrimą nebendradarbiavo, akivaizdu, kad nustatytos priemonės ilguoju laikotarpiu būtų naudingos ir tiekėjams, nes Sąjungos pramonė suvartoja daug Sąjungoje pagaminamų taukų ir aliejaus.

7.11.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (485) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas importuojamai Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(485)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas importuojamai Indonezijos kilmės riebalų rūgščiai neatitiktų Sąjungos interesų.

8.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (486) | Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio, priemonių lygmens ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos galutinės priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(486)

Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio, priemonių lygmens ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos galutinės priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

| (487) | Remiantis pirmiau pateiktu vertinimu, galutiniai antidempingo muitai nustatomi pagal bendrovės „Wilmar“ dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(487)

Remiantis pirmiau pateiktu vertinimu, galutiniai antidempingo muitai nustatomi pagal bendrovės „Wilmar“ dempingo skirtumą.

| (488) | Kalbant apie bendrovių grupę „Musim Mas“, Komisija nagrinėjo, ar už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų žalai pašalinti. Nustačiusi su nagrinėjamuoju produktu susijusius žaliavų rinkos iškraipymus, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį, t. y. atsiradusius dėl NAA ir NASA taikomų eksporto muitų ir mokesčių, Komisija padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į Sąjungos interesus, kaip numatyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalyje, reikia nustatyti dempingo skirtumo lygio muito dydį, nes už dempingo skirtumą mažesnis muitas būtų nepakankamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(488)

Kalbant apie bendrovių grupę „Musim Mas“, Komisija nagrinėjo, ar už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų žalai pašalinti. Nustačiusi su nagrinėjamuoju produktu susijusius žaliavų rinkos iškraipymus, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį, t. y. atsiradusius dėl NAA ir NASA taikomų eksporto muitų ir mokesčių, Komisija padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į Sąjungos interesus, kaip numatyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalyje, reikia nustatyti dempingo skirtumo lygio muito dydį, nes už dempingo skirtumą mažesnis muitas būtų nepakankamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti.

| (489) | Kitoms neatrinktoms bendradarbiavusioms Indonezijos bendrovėms nustatomas galutinis muitas grindžiamas pirmiau dviem atrinktoms bendrovėms nustatytu vidutiniu svertiniu dempingo skirtumu. |
| --- | --- |

(489)

Kitoms neatrinktoms bendradarbiavusioms Indonezijos bendrovėms nustatomas galutinis muitas grindžiamas pirmiau dviem atrinktoms bendrovėms nustatytu vidutiniu svertiniu dempingo skirtumu.

| (490) | Atsižvelgiant į aukštą bendradarbiavimo lygį (bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė visą importą TL), visos šalies mastu nustatyto muito dydis grindžiamas didžiausiu dviejų atrinktų bendradarbiavusių eksportuotojų dempingo skirtumu. |
| --- | --- |

(490)

Atsižvelgiant į aukštą bendradarbiavimo lygį (bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė visą importą TL), visos šalies mastu nustatyto muito dydis grindžiamas didžiausiu dviejų atrinktų bendradarbiavusių eksportuotojų dempingo skirtumu.

| (491) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinės antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:








  Bendrovė | Galutinis dempingo skirtumas | Galutinis žalos skirtumas | Antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „P.T. Musim Mas“ | 46,4 % | 46,4 % | 46,4 % |
| „P.T. Wilmar Nabati Indonesia“ | 15,2 % | 38,7 % | 15,2 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 26,6 % | 41,5 % | 26,6 % |
| Visos kitos bendrovės | 46,4 % | 46,4 % | 46,4 % |

(491)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinės antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:

Bendrovė

Galutinis dempingo skirtumas

Galutinis žalos skirtumas

Antidempingo muitas

„P.T. Musim Mas“

46,4 %

46,4 %

46,4 %

„P.T. Wilmar Nabati Indonesia“

15,2 %

38,7 %

15,2 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

26,6 %

41,5 %

26,6 %

Visos kitos bendrovės

46,4 %

46,4 %

46,4 %

| (492) | Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos. |
| --- | --- |

(492)

Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.

| (493) | Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo. |
| --- | --- |

(493)

Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo.

| (494) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(494)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas.

| (495) | Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(495)

Nors tokią sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams pritaikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus.

| (496) | Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis, jeigu tenkinamos sąlygos, gali būti inicijuojamas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(496)

Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėtų vienos iš bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis, jeigu tenkinamos sąlygos, gali būti inicijuojamas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, išnagrinėti, ar reikia panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir atitinkamai nustatyti muitą visos šalies mastu.

inter alia

| (497) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad priemonės buvo per didelės arba netinkamo lygio ir kad Komisija turėtų jas sumažinti. |
| --- | --- |

(497)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad priemonės buvo per didelės arba netinkamo lygio ir kad Komisija turėtų jas sumažinti.

| (498) | Tačiau šios priemonės buvo nustatytos pagal šiame reglamente išdėstytą metodiką ir pagrindinį reglamentą. Atitinkamoms suinteresuotosioms šalims buvo atskleisti skaičiavimai, susiję su dempingo ir žalos skirtumų nustatymu. Todėl šie tvirtinimai turi būti atmesti, nes pagrindiniame reglamente nenumatytas pasirinktinis muitų nustatymas. |
| --- | --- |

(498)

Tačiau šios priemonės buvo nustatytos pagal šiame reglamente išdėstytą metodiką ir pagrindinį reglamentą. Atitinkamoms suinteresuotosioms šalims buvo atskleisti skaičiavimai, susiję su dempingo ir žalos skirtumų nustatymu. Todėl šie tvirtinimai turi būti atmesti, nes pagrindiniame reglamente nenumatytas pasirinktinis muitų nustatymas.

| (499) | Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Ecogreen“ paprašė nustatyti muitais neapmokestinamą tarifinę kvotą kaip konstruktyvią priemonę, kurią turėtų išnagrinėti Komisija, ir nurodė įvairius šio tvirtinimo teisinius pagrindus. |
| --- | --- |

(499)

Savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo „Ecogreen“ paprašė nustatyti muitais neapmokestinamą tarifinę kvotą kaip konstruktyvią priemonę, kurią turėtų išnagrinėti Komisija, ir nurodė įvairius šio tvirtinimo teisinius pagrindus.

| (500) | Pirma, pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnį „Ecogreen“ pasiūlė pradėti diskusijas dėl įsipareigojimo dėl kainos taikant kvotą. Šiuo atžvilgiu ji priminė, kad kvotos yra dalis Solar Panels (liet. saulės baterijų plokščių) byloje (60) priimtų įsipareigojimų, ir teigė, kad, remiantis PPO kolegija EC – Bed Linen (liet. EB – patalynė) byloje (61), Komisija privalėjo apsvarstyti konstruktyvias priemones su besivystančiomis šalimis narėmis susijusiose procedūrose. |
| --- | --- |

(500)

Pirma, pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnį „Ecogreen“ pasiūlė pradėti diskusijas dėl įsipareigojimo dėl kainos taikant kvotą. Šiuo atžvilgiu ji priminė, kad kvotos yra dalis Solar Panels (liet. saulės baterijų plokščių) byloje (60) priimtų įsipareigojimų, ir teigė, kad, remiantis PPO kolegija EC – Bed Linen (liet. EB – patalynė) byloje (61), Komisija privalėjo apsvarstyti konstruktyvias priemones su besivystančiomis šalimis narėmis susijusiose procedūrose.

Solar Panels

60

EC – Bed Linen

61

| (501) | Komisija pažymėjo, kad, kaip minėta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalyje, įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymą, kurį Komisija gali priimti, turi pateikti „Ecogreen“. Toks pasiūlymas turėtų būti pateiktas per teisės aktuose nustatytą terminą, nurodytą pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje. „Ecogreen“ pasiūlymą Komisija turėjo gauti ne vėliau kaip likus 5 dienoms iki pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo termino pabaigos. Prašymas, kuriame siūlomas įsipareigojimas dėl kainos, buvo pateiktas tik 2022 m. rugsėjo 12 d., t. y. gerokai vėliau nei pirmiau minėtas teisinis terminas, ir nebuvo suformuluotas joks konkretus pasiūlymas. Todėl nebuvo pateiktas pasiūlymas dėl įsipareigojimo dėl kainos, į kurį būtų galima atsižvelgti pagal pagrindinį reglamentą, ir todėl nebuvo galima pagrįstai remtis analogija su Solar Panels ir EC – Bed Linen bylomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(501)

Komisija pažymėjo, kad, kaip minėta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalyje, įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymą, kurį Komisija gali priimti, turi pateikti „Ecogreen“. Toks pasiūlymas turėtų būti pateiktas per teisės aktuose nustatytą terminą, nurodytą pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje. „Ecogreen“ pasiūlymą Komisija turėjo gauti ne vėliau kaip likus 5 dienoms iki pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo termino pabaigos. Prašymas, kuriame siūlomas įsipareigojimas dėl kainos, buvo pateiktas tik 2022 m. rugsėjo 12 d., t. y. gerokai vėliau nei pirmiau minėtas teisinis terminas, ir nebuvo suformuluotas joks konkretus pasiūlymas. Todėl nebuvo pateiktas pasiūlymas dėl įsipareigojimo dėl kainos, į kurį būtų galima atsižvelgti pagal pagrindinį reglamentą, ir todėl nebuvo galima pagrįstai remtis analogija su Solar Panels ir EC – Bed Linen bylomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

Solar Panels

EC – Bed Linen

| (502) | Antra, „Ecogreen“ paprašė nustatyti muitais neapmokestinamą tarifinę kvotą pagal analogiją su kvotų nustatymu siekiant išsaugoti prekybos srautus, kurie laikomi nežalingais taikant apsaugos priemones – kitą prekybos apsaugos priemonę. |
| --- | --- |

(502)

Antra, „Ecogreen“ paprašė nustatyti muitais neapmokestinamą tarifinę kvotą pagal analogiją su kvotų nustatymu siekiant išsaugoti prekybos srautus, kurie laikomi nežalingais taikant apsaugos priemones – kitą prekybos apsaugos priemonę.

| (503) | Šiuo atžvilgiu Komisija tik pažymėjo, kad šis tyrimas buvo reglamentuojamas pagrindiniu reglamentu, kuriame nebuvo numatytos muitais neapmokestinamos tarifinės kvotos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(503)

Šiuo atžvilgiu Komisija tik pažymėjo, kad šis tyrimas buvo reglamentuojamas pagrindiniu reglamentu, kuriame nebuvo numatytos muitais neapmokestinamos tarifinės kvotos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (504) | Trečia, „Ecogreen“ prašė taikyti tarifinę kvotą kaip konstruktyvią priemonę pagal Tarybos reglamentą (ES) 2021/2283 (62) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) 2022/972 (63), kuriuo, kaip įtariama, Komisijai buvo leista pradėti naudoti žemės ūkio ir pramonės prekių tarifines kvotas ir jas skirti. |
| --- | --- |

(504)

Trečia, „Ecogreen“ prašė taikyti tarifinę kvotą kaip konstruktyvią priemonę pagal Tarybos reglamentą (ES) 2021/2283 (62) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) 2022/972 (63), kuriuo, kaip įtariama, Komisijai buvo leista pradėti naudoti žemės ūkio ir pramonės prekių tarifines kvotas ir jas skirti.

62

63

| (505) | Komisija pažymėjo, kad Reglamentas (ES) 2021/2283 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2022/972, taikomas Reglamento (ES) 2021/2283 priede išvardytiems žemės ūkio ir pramonės produktams, o tiriamasis produktas nenurodytas pagal jokį jo TARIC kodą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(505)

Komisija pažymėjo, kad Reglamentas (ES) 2021/2283 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2022/972, taikomas Reglamento (ES) 2021/2283 priede išvardytiems žemės ūkio ir pramonės produktams, o tiriamasis produktas nenurodytas pagal jokį jo TARIC kodą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (506) | Galiausiai „Ecogreen“ nurodė, kad Sąjungos muitinės kodekse numatyta galimybė tam tikrą importuojamų prekių kiekį perdirbti prižiūrint muitinei (laikinasis įvežimas perdirbti). „Ecogreen“ paprašė Komisijos išnagrinėti būdus, kaip įgyvendinti tokį susitarimą. |
| --- | --- |

(506)

Galiausiai „Ecogreen“ nurodė, kad Sąjungos muitinės kodekse numatyta galimybė tam tikrą importuojamų prekių kiekį perdirbti prižiūrint muitinei (laikinasis įvežimas perdirbti). „Ecogreen“ paprašė Komisijos išnagrinėti būdus, kaip įgyvendinti tokį susitarimą.

| (507) | Komisija pabrėžė, kad tokios nuostatos nepriklauso jos kompetencijai ir šio tyrimo, kuris reglamentuojamas pagrindiniu reglamentu, taikymo sričiai. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(507)

Komisija pabrėžė, kad tokios nuostatos nepriklauso jos kompetencijai ir šio tyrimo, kuris reglamentuojamas pagrindiniu reglamentu, taikymo sričiai. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

9.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (508) | Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (64) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, delspinigiai skaičiuojami taikant normą, kurią Europos Centrinis Bankas taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusią kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(508)

Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (64) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, delspinigiai skaičiuojami taikant normą, kurią Europos Centrinis Bankas taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusią kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

64

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (509) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutines antidempingo priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. |
| --- | --- |

(509)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutines antidempingo priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.

| (510) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(510)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamoms Indonezijos kilmės riebalų rūgštims, kurių grandinę sudaro C6, C8, C10, C12, C14, C16 arba C18 anglies atomų, kurių jodo kiekis mažesnis kaip 105 g/100 g, o laisvųjų riebalų rūgščių ir trigliceridų santykis (skaidymo laipsnis; SL) yra ne mažiau kaip 97 %, įskaitant:

| — | grynąją riebalų rūgštį (dar vadinamą grynąja frakcija) ir |
| --- | --- |

—

grynąją riebalų rūgštį (dar vadinamą grynąja frakcija) ir

| — | mišinius, sudarytus iš dviejų ar daugiau anglies atomų ilgio grandinių, |
| --- | --- |

—

mišinius, sudarytus iš dviejų ar daugiau anglies atomų ilgio grandinių,

išskyrus riebalų rūgštį, sertifikuojamą pagal savanorišką tausių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybos schemą (65), nustatytą pagal Europos Komisijos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 4 dalį, arba nacionalinę sertifikavimo schemą, nustatytą pagal tos direktyvos 30 straipsnio 6 dalį, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 ir ex 3823 19 90 (TARIC kodai: 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 ir 3823199095), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Bendrovė | Galutinis antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| „P.T. Musim Mas“ | 46,4 % | C880 |
| „P.T. Wilmar Nabati Indonesia“ | 15,2 % | C881 |
| Kitos priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės | 26,6 % | Žr. priedą |
| Visos kitos bendrovės | 46,4 % | C999 |

Bendrovė

Galutinis antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

„P.T. Musim Mas“

46,4 %

C880

„P.T. Wilmar Nabati Indonesia“

15,2 %

C881

Kitos priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės

26,6 %

Žr. priedą

Visos kitos bendrovės

46,4 %

C999

3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekį) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto (nagrinėjamasis produktas), parduodamo eksportui į Europos Sąjungą, [nagrinėjamoji šalis] pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

4.   Tais atvejais, jei prekės prieš išleidimą į laisvą apyvartą buvo sugadintos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina jų kaina, nustatant muitinę vertę pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (EB) 2015/2447 (66) 131 straipsnio 2 dalį, yra proporcingai perskaičiuojama, antidempingo muitas, apskaičiuotas remiantis pirmiau nurodytomis sumomis, mažinamas tokia faktiškai sumokėtos arba mokėtinos kainos proporcingo perskaičiavimo procentine dalimi.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitų reglamentavimo nuostatos.

2 straipsnis

Jeigu naujas Indonezijos eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, priedą galima iš dalies keisti ir tą naują eksportuojantį gamintoją įtraukti į neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių sąrašą nustatant jam atitinkamą vidutinę svertinę antidempingo muito normą, t. y. 26,6 %. Naujasis eksportuojantis gamintojas pateikia įrodymų, kad:

| a) | neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašytų Indonezijos kilmės prekių tiriamuoju laikotarpiu (2020 m. spalio 1 d. – 2021 m. rugsėjo 30 d.); |
| --- | --- |

a)

neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašytų Indonezijos kilmės prekių tiriamuoju laikotarpiu (2020 m. spalio 1 d. – 2021 m. rugsėjo 30 d.);

| b) | nėra susijęs su eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės ir |
| --- | --- |

b)

nėra susijęs su eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės ir

| c) | pasibaigus tiriamajam laikotarpiui jis faktiškai eksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašytas Indonezijos kilmės prekes arba yra prisiėmęs neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų pasibaigus tiriamajam laikotarpiui eksportuoti į Sąjungą didelį šių prekių kiekį. |
| --- | --- |

c)

pasibaigus tiriamajam laikotarpiui jis faktiškai eksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašytas Indonezijos kilmės prekes arba yra prisiėmęs neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų pasibaigus tiriamajam laikotarpiui eksportuoti į Sąjungą didelį šių prekių kiekį.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. sausio 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamos Indonezijos kilmės riebalų rūgšties inicijavimą (OL C 482, 2021 11 30, p. 5).

2

(3)  Pranešimas apie antisubsidijų tyrimo dėl importuojamos Indonezijos kilmės riebalų rūgšties inicijavimą (OL C 195, 2022 5 13, p. 11).

3

(4)  Formuluotė „atrinkti eksportuojantys gamintojai“ turėtų būti „neatrinkti eksportuojantys gamintojai, prašantys atlikti individualų nagrinėjimą“, kaip paaiškinta 44 konstatuojamojoje dalyje.

4

(5)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2564

5

(6)  Kolegijos ataskaita „
  Mexico – Steel Pipes and Tubes
  “, WT/DS331/R, priimta 2007 m. liepos 24 d., DSR 2007:IV, p. 1207, 7.347 punktas. Laikydamiesi PPO teismų praktikos, ES teismai laikėsi tokios pačios pozicijos dėl analogiškos nuostatos, įtvirtintos pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje, visų pirma 2009 m. kovo 10 d. Sprendimo Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP prieš Tarybą, T-249/06, EU:T:2009:62, 139 punkte.

6

Mexico – Steel Pipes and Tubes

Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP prieš Tarybą

(7)  Apeliacinio komiteto ataskaita „
  EC – Fasteners (China)
  “, WT/DS397/AB/R, priimta 2011 m. liepos 28 d., DSR 2011:VII, p. 3995, 425 punktas.

7

EC – Fasteners (China)

(8)  
  Idem, 430 ir 454 punktai.

8

Idem

(9)  
  2019 m. liepos 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1146, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės karštai valcuotų plieninių įlaidinių polių (OL L 181, 2019 7 5, p. 89) ir 2019 m. vasario 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/266, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamo Malaizijos kilmės soliarinio stiklo (OL L 44, 2019 2 15, p. 31).

9

(10)  
  2007 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimas 2007/430/EB, baigiantis antidempingo tyrimą dėl importuojamų Malaizijos ir Taivano kilmės sintetinių kuokštelinių poliesterių pluoštų (KPP) ir atleidžiantis nuo garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumų rinkimo (OL L 160, 2007 6 21, p. 30) (KPP sprendimas).

10

KPP

(11)  
  2013 m. liepos 11 d. Sprendimo Philips Lighting Poland ir Philips Lighting prieš Tarybą, T-469/07, EU:T:2013:370, 87 punktas. Šiuo atveju prašymas nebuvo atsiimtas. Priešingai, kai kurie Sąjungos gamintojai, kurie pritarė prašymui, kai su jais buvo susisiekta prieš inicijuojant tyrimą (toliau – padėties vertinimas), vėliau nusprendė pakeisti poziciją ir per patį tyrimą pareikšti prieštaravimą dėl priemonių. Todėl prieštaravimo šiam atvejui lygis tapo aukštesnis nei paramos Sąjungos gamybai lygis. Galiausiai Komisija nusprendė, kad ji turi teisę tęsti tyrimą ir tokiomis aplinkybėmis nustatyti priemones pagal analogiją su skundo atsiėmimu pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį.

11

Philips Lighting Poland ir Philips Lighting prieš Tarybą

(12)  Komisijos pripažintų savanoriškų arba nacionalinių sertifikavimo schemų sąrašas pateikiamas adresu https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/bioenergy/voluntary-schemes_en

12

(13)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (nauja redakcija) (OL L 328, 2018 12 21, p. 82), paskelbta adresu https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A02018L2001-20220607&qid=1657211934884

13

(14)  REACH teisės aktai. Į konsoliduotą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) redakciją įtraukti visi REACH pakeitimai ir klaidų ištaisymai iki pirmame reglamento puslapyje nurodytos datos.

14

(15)  Procesas, kurio metu, naudojant katalizatorių, biodyzelinui gaminti tiesiogiai naudojamos riebalų rūgštys (o ne aliejus) ir metanolis.

15

(16)  Žr. Direktyvą (ES) 2018/2001.

16

(17)  Žr. Direktyvą (ES) 2018/2001.

17

(18)  Žr. Direktyvą (ES) 2018/2001.

18

(19)  Žr. Direktyvą (ES) 2018/2001.

19

(20)  Žr. Direktyvą (ES) 2018/2001.

20

(21)  
  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

21

(22)  Oleino rūgštis importuojama iš Indonezijos į Sąjungą, bet oleino rūgšties TARIC kodas neskirstomas pagal rūšis.

22

(23)  Sprendimas 2007/430/EB, 40 konstatuojamoji dalis.

23

(24)  https://www.ioioleo.de/wp-content/uploads/2021/01/IOI_BASIC_OLEO.pdf

24

(25)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

25

(26)  Skundo 41 punktas.

26

(27)  
  2020 m. rugsėjo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1336, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polivinilo alkoholiams nustatomi galutiniai antidempingo muitai (OL L 315, 2020 9 29, p. 1), 352 konstatuojamoji dalis.

27

(28)  
  2019 m. spalio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1688, kuriuo importuojamiems Rusijos, Trinidado ir Tobago ir Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės karbamido ir amonio nitrato mišiniams nustatomas galutinis antidempingo muitas ir jiems nustatyto laikinojo muito galutinis surinkimas (OL L 258, 2019 10 9, p. 21).

28

(29)  
  1988 m. spalio 5 d. Sprendimas Silver Seiko Limited ir kt. prieš Europos Bendrijų Tarybą, C-273/85 ir C-107/86, ECLI:EU:C:1988:466, 16 punktas.

29

Silver Seiko Limited ir kt. prieš Europos Bendrijų Tarybą

(30)  Apeliacinio komiteto ataskaita „
  EC – Fasteners (China)(Article 21.5 – China)
  “, WT/DS397/AB/RW ir 1 papildymas, priimta 2016 m. vasario 12 d., DSR 2016:I, p. 7, 5.260–5.282 punktai.

30

EC – Fasteners (China)(Article 21.5 – China)

(31)  
  2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 315, 2013 11 26, p. 2).

31

(32)  
  2016 m. rugsėjo 15 d. Sprendimo Musim Mas prieš Tarybą, T-80/14, EU:T:2016:504, 94 punktas.

32

Musim Mas prieš Tarybą

(33)  
  2016 m. rugsėjo 15 d. Sprendimo Pelita Agung Agrindustri prieš Tarybą, T-121/14, EU:T:2016:500, 74 punktas.

33

Pelita Agung Agrindustri prieš Tarybą

(34)  
  2016 m. rugsėjo 15 d. Sprendimo Wilmar Bioenergi Indonesia ir Wilmar Nabati Indonesia prieš Tarybą, T-139/14, EU:T:2016:499, 101 punktas.

34

Wilmar Bioenergi Indonesia ir Wilmar Nabati Indonesia prieš Tarybą

(35)  Kolegijos ataskaita „
  ES – Biodiesel (Indonesia)
  “, WT/DS480/R ir 1 papildymas, priimta 2018 m. vasario 28 d., DSR 2018:II, p. 605, 8.1 a–d punktai.

35

ES – Biodiesel (Indonesia)

(36)  https://www.lmc.co.uk/oleochemicals/

36

(37)  
  IHS Markit chemical economics handbook, paskelbta 2021 m. birželio mėn.: „Žemyninė Kinija, Vakarų Europa ir Šiaurės Amerika yra pagrindinės rinkos. Dėl istorinio riebalų rūgščių vartojimo augimo jų vartojimo regionuose BVP didėjo panašiai.“ (https://ihsmarkit.com/products/natural-fatty-acids-chemical-economics-handbook.html).

37

IHS Markit chemical economics handbook

(38)  
  Industry ARC Fatty Acid Market Forecast (2026–2021): „Be to, dėl COVID-19 epidemijos taip pat kilo kliūčių riebalų rūgščių gamybai, vartojimui, importui ir eksportui. Šie daugialypiai COVID-19 pandemijos padariniai 2020 m. dar labiau padidino riebalų rūgščių rinkos sunkumus. Tačiau dėl asmeninės priežiūros ir priežiūros namuose sektorių augimo riebalų rūgščių paklausa iki 2021 m. pabaigos turėtų padidėti.“ (http://www.industryarc.com/Report/15848/fatty-acid-market.html).

38

Industry ARC Fatty Acid Market Forecast (2026–2021)

(39)  
  OFI Magazine, „Strong demand forecast for oleochemicals“, 2021 m. liepos 9 d., https://www.ofimagazine.com/news/strong-demand-forecast-for-oleochemicals

39

OFI Magazine

(40)  Bendrasis likutinis perteklius arba pelnas apibrėžiamas kaip pridėtinė vertė atėmus personalo išlaidas. Tai perteklius, susidaręs vykdant pagrindinę veiklą po to, kai buvo kompensuotos darbo jėgos sąnaudos. Chemijos pramonės bendras likutinis perteklius sudaro 11 % apyvartos, https://www.francechimie.fr/media/52b/the-european-chemical-industry-facts-and-figures-2020.pdf

40

(41)  CSIMarket, „Chemical Manufacturing Industry Profitability“, https://csimarket.com/Industry/industry_Profitability_Ratios.php?ind=101&hist=4

41

(42)  Atrinktiems Sąjungos gamintojams tenka apie 60 % Sąjungos gamybos ir pardavimo.

42

(43)  Komisija taip pat pažymi, kad žemą žaliavų kainą lemia ekonomikos iškraipymai Indonezijos rinkoje. Žr. 392–400 konstatuojamąsias dalis.

43

(44)  https://www.ssas.co.id/wp-content/uploads/2020/10/166-PMK.010-2020.pdf (tik indoneziečių kalba, paskutinį kartą žiūrėta 2022 m. liepos 10 d.).

44

(45)  https://jdih.kemenkeu.go.id/FullText/2020/57~PMK.05~2020Per.pdf (tik indoneziečių kalba, paskutinį kartą žiūrėta 2022 m. liepos 10 d.).

45

(46)  https://jdih.kemenkeu.go.id/download/30a94928-f217-48ee-934e-c2be549f350f/76~PMK.05~2021Per.pdf (tik indoneziečių kalba, paskutinį kartą žiūrėta 2022 m. liepos 10 d.).

46

(47)  https://kpbn.co.id/home.html?lang=1

47

(48)  https://www.gtis.com/gta/

48

(49)  Malaizijos alyvpalmių aliejaus taryba: https://bepi.mpob.gov.my/admin2/price_local_daily_view_cpo_msia.php?more=Y&jenis=1Y&tahun=2020 ir https://bepi.mpob.gov.my/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=1033&Itemid=136

49

(50)  CRUDE PALM OIL – CIF ROTTERDAM Spot Historische Prijzen - Investing.com https://nl.investing.com/commodities/crude-palm-oil-cif-rotterdam-futures-historical-data

50

(51)  https://gapki.id/en/news/19196/october-1-2020-commodity-price-position-at-the-closing-of-physical-exchange-market

51

(52)  Šį raštą galima rasti nekonfidencialioje byloje Nr. t22.004777.

52

(53)  Žr. „P&G“ 2021 m. metinę ataskaitą, „Henkel“ 2021 m. metinę ataskaitą ir „Unilever“ 2021 m. metinę ataskaitą: https://assets.ctfassets.net/oggad6svuzkv/4Jv0tM2D5D4uo9fpGkFINt/51f922cfc331f8cd887e86f5dca2a59f/2021_annual_report.pdf

53

https://www.henkel.com/resource/blob/1616958/8a9ca447fca79ec3ad39d8e5192a1fb6/data/2021-annual-report.pdf

https://www.unilever.com/files/92ui5egz/production/e582e46a7f7170fd10be32cf65113b738f19f0c2.pdf

(54)  Žr. „P&G“ 2021 m. metinės ataskaitos 39 p.:

54

https://assets.ctfassets.net/oggad6svuzkv/4Jv0tM2D5D4uo9fpGkFINt/51f922cfc331f8cd887e86f5dca2a59f/2021_annual_report.pdf

(55)  Žr. „P&G“ 2021 m. metinės ataskaitos 19 p.

55

(56)  Žr. „Henkel“ 2021 m. metinės ataskaitos 92 p.:

56

https://www.henkel.com/resource/blob/1616958/8a9ca447fca79ec3ad39d8e5192a1fb6/data/2021-annual-report.pdf

(57)  Žr. „Unilever“ 2021 m. metinės ataskaitos 122 p.:

57

https://www.unilever.com/files/92ui5egz/production/e582e46a7f7170fd10be32cf65113b738f19f0c2.pdf

(58)  Žr. „Unilever“ 2021 m. metinės ataskaitos 122 p.:

58

(59)  32,9 % buvo antidempingo muito norma, galutiniame faktų atskleidimo dokumente taikoma visoms kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms.

59

(60)  
  2013 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos sprendimas 2013/423/ES, kuriuo priimamas pasiūlytas įsipareigojimas, susijęs su antidempingo tyrimu dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš jos siunčiamų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų ir plokštelių (OL L 209, 2013 8 3, p. 26).

60

(61)  
  2001 m. kovo 12 d. priimta Kolegijos ataskaita EB – Bed Linen WT/DS141/R su pakeitimais, padarytais Apeliacinio komiteto ataskaita WT/DS141/AB/R, DSR 2001:VI, p. 2077, 6.233 punktas.

61

EB – Bed Linen

(62)  
  2021 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2021/2283, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 1388/2013, OL L 458, 2021 12 22, p. 33.

62

(63)  
  2022 m. birželio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/972, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/2283, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas, OL L 167, 2022 6 24, p. 10.

63

(64)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

64

(65)  Komisijos pripažintų savanoriškų schemų sąrašas pateikiamas adresu https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/bioenergy/voluntary-schemes_en

65

(66)  
  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).

66

---

PRIEDAS

Neatrinkti Indonezijos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai:

| Pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- |
| „P.T. Nubika Jaya“
  „P.T. Permata Hijau Palm Oleo“ | C882 |
| „P.T. Unilever Oleochemical Indonesia“ | C883 |
| „P.T. Soci Mas“
  „P.T. Energi Sejahtera Mas“ | C884 |
| „P.T. Ecogreen Oleochemicals“ | C885 |
| „P.T. Apical Kao Chemicals“
  „P.T. Sari Dumai Sejati“
  „P.T. Kutai Refinery Nusantara“
  „P.T. Sari Dumai Oleo“
  „P.T. Padang Raya Cakrawala“
  „P.T. Asianagro Agung Jaya“ | C886 |
| „P.T. Domas Agrointi Prima“ | C887 |

Pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

„P.T. Nubika Jaya“

„P.T. Permata Hijau Palm Oleo“

C882

„P.T. Unilever Oleochemical Indonesia“

C883

„P.T. Soci Mas“

„P.T. Energi Sejahtera Mas“

C884

„P.T. Ecogreen Oleochemicals“

C885

„P.T. Apical Kao Chemicals“

„P.T. Sari Dumai Sejati“

„P.T. Kutai Refinery Nusantara“

„P.T. Sari Dumai Oleo“

„P.T. Padang Raya Cakrawala“

„P.T. Asianagro Agung Jaya“

C886

„P.T. Domas Agrointi Prima“

C887

---

| 2023 1 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 18/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 18/66

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/112

2023 m. sausio 18 d.

kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 964/2010 (2) Taryba tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR, Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatė antidempingo muitus (toliau – pradinės priemonės). Tyrimas, po kurio buvo nustatytos pradinės priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu. |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 964/2010 (2) Taryba tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR, Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatė antidempingo muitus (toliau – pradinės priemonės). Tyrimas, po kurio buvo nustatytos pradinės priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.

2

| (2) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą Europos Komisija (toliau – Komisija) Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/109 (3) (toliau – ankstesnis priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas) nuo 2017 m. sausio 25 d. dar penkeriems metams pratęsė pradinių priemonių galiojimą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą Europos Komisija (toliau – Komisija) Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/109 (3) (toliau – ankstesnis priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas) nuo 2017 m. sausio 25 d. dar penkeriems metams pratęsė pradinių priemonių galiojimą.

3

| (3) | Galiojančios priemonės – iš KLR importuojamam produktui nustatytas 22,3 % ad valorem muitas. |
| --- | --- |

(3)

Galiojančios priemonės – iš KLR importuojamam produktui nustatytas 22,3 % ad valorem muitas.

ad valorem

1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (4) | Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (4) Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(4)

Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (4) Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

4

| (5) | Prašymą atlikti peržiūrą 2021 m. spalio 21 d. tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio Sąjungos pramonės, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje, vardu pateikė Europos ratų su ratlankiais gamintojų asociacija (toliau – pareiškėjas). Prašymas atlikti peržiūrą grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas veikiausiai tęstųsi, o Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(5)

Prašymą atlikti peržiūrą 2021 m. spalio 21 d. tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio Sąjungos pramonės, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje, vardu pateikė Europos ratų su ratlankiais gamintojų asociacija (toliau – pareiškėjas). Prašymas atlikti peržiūrą grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas veikiausiai tęstųsi, o Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

| (6) | Skundo pateikėjai, baimindamiesi, kad pirkėjai gali imtis atsakomųjų veiksmų, paprašė jų pavadinimus laikyti konfidencialiais. Komisija laikėsi nuomonės, kad atsakomųjų veiksmų rizika iš tiesų yra didelė, ir sutiko, kad skundo pateikėjų pavadinimai neturėtų būti atskleisti. Siekiant veiksmingai užtikrinti anonimiškumą, kitų Sąjungos gamintojų pavadinimai taip pat neatskleisti, kad atmetimo būdu nebūtų identifikuoti skundo pateikėjų pavadinimai. |
| --- | --- |

(6)

Skundo pateikėjai, baimindamiesi, kad pirkėjai gali imtis atsakomųjų veiksmų, paprašė jų pavadinimus laikyti konfidencialiais. Komisija laikėsi nuomonės, kad atsakomųjų veiksmų rizika iš tiesų yra didelė, ir sutiko, kad skundo pateikėjų pavadinimai neturėtų būti atskleisti. Siekiant veiksmingai užtikrinti anonimiškumą, kitų Sąjungos gamintojų pavadinimai taip pat neatskleisti, kad atmetimo būdu nebūtų identifikuoti skundo pateikėjų pavadinimai.

1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (7) | Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2022 m. sausio 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5) paskelbtu pranešimu (toliau – pranešimas apie inicijavimą) inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl tam tikrų importuojamų Kinijos kilmės ratų su ratlankiais iš aliuminio. |
| --- | --- |

(7)

Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2022 m. sausio 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5) paskelbtu pranešimu (toliau – pranešimas apie inicijavimą) inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl tam tikrų importuojamų Kinijos kilmės ratų su ratlankiais iš aliuminio.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

5

1.4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (8) | Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą buvo nagrinėjamas 2020 m. spalio 1 d. – 2021 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2018 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(8)

Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą buvo nagrinėjamas 2020 m. spalio 1 d. – 2021 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2018 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.5.   Suinteresuotosios šalys ir prašymas užtikrinti anonimiškumą

Suinteresuotosios šalys ir prašymas užtikrinti anonimiškumą

| (9) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems KLR gamintojams ir Kinijos Liaudies Respublikos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(9)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems KLR gamintojams ir Kinijos Liaudies Respublikos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

| (10) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Pastabų ir prašymų surengti klausymą negauta. |
| --- | --- |

(10)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Pastabų ir prašymų surengti klausymą negauta.

Atranka

Atranka

| (11) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(11)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (12) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį vykdant atranką naudotas kriterijus buvo didžiausia tipiška panašaus produkto gamybos Sąjungoje apimtis tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 2020 m. spalio 1 d. – 2021 m. rugsėjo 30 d. Preliminariai atrinkti trys Sąjungos gamintojai trijose skirtingose valstybėse narėse. Atrinktos bendrovės pagamino beveik 20 % visos žinomų Sąjungos panašaus produkto gamintojų produkcijos, be to, jos užtikrina gerą geografinį pasiskirstymą. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių, tačiau negavo jokių pastabų. Todėl Komisija galutinai patvirtino preliminariai atrinktas bendroves. |
| --- | --- |

(12)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį vykdant atranką naudotas kriterijus buvo didžiausia tipiška panašaus produkto gamybos Sąjungoje apimtis tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 2020 m. spalio 1 d. – 2021 m. rugsėjo 30 d. Preliminariai atrinkti trys Sąjungos gamintojai trijose skirtingose valstybėse narėse. Atrinktos bendrovės pagamino beveik 20 % visos žinomų Sąjungos panašaus produkto gamintojų produkcijos, be to, jos užtikrina gerą geografinį pasiskirstymą. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių, tačiau negavo jokių pastabų. Todėl Komisija galutinai patvirtino preliminariai atrinktas bendroves.

Nesusijusių importuotojų atranka

Nesusijusių importuotojų atranka

| (13) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas. |
| --- | --- |

(13)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas.

KLR eksportuojančių gamintojų atranka

KLR eksportuojančių gamintojų atranka

| (14) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų žinomų Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(14)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų žinomų Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

| (15) | Vienas nagrinėjamosios šalies eksportuojantis gamintojas pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkamas. Atsižvelgdama į nedidelį jų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(15)

Vienas nagrinėjamosios šalies eksportuojantis gamintojas pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkamas. Atsižvelgdama į nedidelį jų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina.

1.6.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

| (16) | Komisija Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybei (toliau – Kinijos Vyriausybė) nusiuntė klausimyną dėl didelių iškraipymų KLR, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. |
| --- | --- |

(16)

Komisija Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybei (toliau – Kinijos Vyriausybė) nusiuntė klausimyną dėl didelių iškraipymų KLR, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte.

| (17) | Komisija nusiuntė klausimynus trims Sąjungos gamintojams, skundo pateikėjui ir vienam eksportuojančiam gamintojui. Inicijuojant tyrimą tie patys klausimynai inicijavimo dieną buvo paskelbti Prekybos GD svetainėje (6). |
| --- | --- |

(17)

Komisija nusiuntė klausimynus trims Sąjungos gamintojams, skundo pateikėjui ir vienam eksportuojančiam gamintojui. Inicijuojant tyrimą tie patys klausimynai inicijavimo dieną buvo paskelbti Prekybos GD svetainėje (6).

6

| (18) | Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai. Per atranką apie save pranešęs eksportuojantis gamintojas klausimyno atsakymų nepateikė. Atsakymų nepateikė ir nesusiję importuotojai. Tyrimo metu klausimyno atsakymų nepateikė ir apie save nepranešė nė vienas naudotojas. Kinijos Vyriausybė klausimyno atsakymų taip pat nepateikė. |
| --- | --- |

(18)

Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai. Per atranką apie save pranešęs eksportuojantis gamintojas klausimyno atsakymų nepateikė. Atsakymų nepateikė ir nesusiję importuotojai. Tyrimo metu klausimyno atsakymų nepateikė ir apie save nepranešė nė vienas naudotojas. Kinijos Vyriausybė klausimyno atsakymų taip pat nepateikė.

| (19) | Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai ir Kinijos Vyriausybė nebendradarbiavo, išvados dėl dempingo ir jo daromos žalos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį buvo padarytos remiantis turimais faktais. Apie tai atitinkamai pranešta Kinijos Liaudies Respublikos atstovybei Europos Sąjungoje. Pastabų negauta. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai ir Kinijos Vyriausybė nebendradarbiavo, išvados dėl dempingo ir jo daromos žalos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį buvo padarytos remiantis turimais faktais. Apie tai atitinkamai pranešta Kinijos Liaudies Respublikos atstovybei Europos Sąjungoje. Pastabų negauta.

| (20) | Komisija rinko visą informaciją, kurią manė esant reikalingą tyrimui atlikti. Remiantis Pranešimu dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (7), per nuotolinį duomenų sutikrinimą patikrintas vienas atrinktas Sąjungos gamintojas. |
| --- | --- |

(20)

Komisija rinko visą informaciją, kurią manė esant reikalingą tyrimui atlikti. Remiantis Pranešimu dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (7), per nuotolinį duomenų sutikrinimą patikrintas vienas atrinktas Sąjungos gamintojas.

7

| (21) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį surengė tikrinamuosius vizitus dviejų atrinktų Sąjungos gamintojų patalpose. |
| --- | --- |

(21)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį surengė tikrinamuosius vizitus dviejų atrinktų Sąjungos gamintojų patalpose.

1.7.   Tolesnė procedūra

Tolesnė procedūra

| (22) | 2022 m. lapkričio 18 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino toliau taikyti galiojančius antidempingo muitus. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl šio faktų atskleidimo pateikti. |
| --- | --- |

(22)

2022 m. lapkričio 18 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino toliau taikyti galiojančius antidempingo muitus. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl šio faktų atskleidimo pateikti.

| (23) | Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(23)

Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Peržiūrimasis produktas

Peržiūrimasis produktas

| (24) | Peržiūrimasis produktas – KLR kilmės ratai su ratlankiais iš aliuminio, skirti autotransporto priemonėms, priskiriamoms prie 8701–8705 KN pozicijų, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų (toliau – nagrinėjamasis produktas, ratai su ratlankiais iš aliuminio arba RRA), kurių KN kodas (-ai) šiuo metu yra ex 8708 70 10 ir ex 8708 70 50 (TARIC kodai 8708701015, 8708701050, 8708705015 ir 8708705050). |
| --- | --- |

(24)

Peržiūrimasis produktas – KLR kilmės ratai su ratlankiais iš aliuminio, skirti autotransporto priemonėms, priskiriamoms prie 8701–8705 KN pozicijų, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų (toliau – nagrinėjamasis produktas, ratai su ratlankiais iš aliuminio arba RRA), kurių KN kodas (-ai) šiuo metu yra ex 8708 70 10 ir ex 8708 70 50 (TARIC kodai 8708701015, 8708701050, 8708705015 ir 8708705050).

| (25) | Nagrinėjamasis produktas Sąjungoje parduodamas dviem platinimo kanalais: pirminės įrangos gamintojų (toliau – PĮG) segmentui ir vadinamajam atsarginių dalių segmentui. PĮG segmente automobilių gamintojai rengia konkursus RRA pirkti ir dažnai dalyvauja kuriant naujus ratus, kurie yra susiję su jų prekės ženklu. Tuose pačiuose konkursuose gali konkuruoti ir Sąjungos gamintojai, ir Kinijos eksportuotojai. Atsarginių dalių sektoriuje RRA gamintojai paprastai projektuoja, kuria RRA ir jiems suteikia prekės ženklą, vėliau juos parduoda didmenininkams, mažmenininkams, automobilių pertvarkymo bendrovėms, automobilių remonto dirbtuvėms ir pan. |
| --- | --- |

(25)

Nagrinėjamasis produktas Sąjungoje parduodamas dviem platinimo kanalais: pirminės įrangos gamintojų (toliau – PĮG) segmentui ir vadinamajam atsarginių dalių segmentui. PĮG segmente automobilių gamintojai rengia konkursus RRA pirkti ir dažnai dalyvauja kuriant naujus ratus, kurie yra susiję su jų prekės ženklu. Tuose pačiuose konkursuose gali konkuruoti ir Sąjungos gamintojai, ir Kinijos eksportuotojai. Atsarginių dalių sektoriuje RRA gamintojai paprastai projektuoja, kuria RRA ir jiems suteikia prekės ženklą, vėliau juos parduoda didmenininkams, mažmenininkams, automobilių pertvarkymo bendrovėms, automobilių remonto dirbtuvėms ir pan.

| (26) | Kaip ir pradiniame tyrime, buvo nustatyta, kad nors PĮG ir atsarginių dalių segmentams skirtų ratų su ratlankiais iš aliuminio platinimo kanalai skiriasi, tokie RRA turi tokias pačias fizines ir technines savybes ir gali būti pakeičiami vieni kitais. Todėl jie laikomi vienu produktu. |
| --- | --- |

(26)

Kaip ir pradiniame tyrime, buvo nustatyta, kad nors PĮG ir atsarginių dalių segmentams skirtų ratų su ratlankiais iš aliuminio platinimo kanalai skiriasi, tokie RRA turi tokias pačias fizines ir technines savybes ir gali būti pakeičiami vieni kitais. Todėl jie laikomi vienu produktu.

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (27) | Kaip nustatyta atlikus ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą, per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:






  — | nagrinėjamasis produktas; |
| --- | --- | --- |

(27)

Kaip nustatyta atlikus ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą, per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

—

nagrinėjamasis produktas;

| — | KLR vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir |
| --- | --- |

—

KLR vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir

| — | Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas. |
| --- | --- |

—

Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

| (28) | Todėl šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(28)

Todėl šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

2.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

| (29) | Tvirtinimų dėl produkto apibrėžtosios srities Komisija negavo. |
| --- | --- |

(29)

Tvirtinimų dėl produkto apibrėžtosios srities Komisija negavo.

3.   DEMPINGAS

DEMPINGAS

| (30) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui KLR vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(30)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui KLR vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

3.1.   Pirminės pastabos

Pirminės pastabos

| (31) | Kaip minėta 19 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Kinijos eksportuotojas ir (arba) gamintojas. Todėl Komisija pranešė KLR valdžios institucijoms, kad dėl nebendradarbiavimo Komisija gali taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį su KLR susijusiems faktams nustatyti. Atsakymo negauta, todėl Komisija nusprendė taikyti 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(31)

Kaip minėta 19 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Kinijos eksportuotojas ir (arba) gamintojas. Todėl Komisija pranešė KLR valdžios institucijoms, kad dėl nebendradarbiavimo Komisija gali taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį su KLR susijusiems faktams nustatyti. Atsakymo negauta, todėl Komisija nusprendė taikyti 18 straipsnį.

| (32) | Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados dėl dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės buvo padarytos remiantis turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir per peržiūros tyrimą iš bendradarbiaujančių šalių (tiksliau pareiškėjo ir atrinktų Sąjungos gamintojų) gauta informacija. |
| --- | --- |

(32)

Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados dėl dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės buvo padarytos remiantis turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir per peržiūros tyrimą iš bendradarbiaujančių šalių (tiksliau pareiškėjo ir atrinktų Sąjungos gamintojų) gauta informacija.

| (33) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Kinijos buvo toliau importuojami tam tikri ratai su ratlankiais iš aliuminio, tik mažesniais kiekiais nei per pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį. Remiantis Eurostato duomenimis, tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio importas iš Kinijos sudarė apie 3,4 % Sąjungos rinkos per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, palyginti su 12,4 % rinkos dalimi per pradinį tyrimą ir 3,2 % – per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą. |
| --- | --- |

(33)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Kinijos buvo toliau importuojami tam tikri ratai su ratlankiais iš aliuminio, tik mažesniais kiekiais nei per pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį. Remiantis Eurostato duomenimis, tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio importas iš Kinijos sudarė apie 3,4 % Sąjungos rinkos per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, palyginti su 12,4 % rinkos dalimi per pradinį tyrimą ir 3,2 % – per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą.

3.2.   Importuojamo KLR kilmės peržiūrimojo produkto normaliosios vertės nustatymo procedūra pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį

Importuojamo KLR kilmės peržiūrimojo produkto normaliosios vertės nustatymo procedūra pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį

| (34) | Kadangi inicijuojant tyrimą turėta pakankamai įrodymų, kad KLR yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija tyrimą inicijavo remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalimi. |
| --- | --- |

(34)

Kadangi inicijuojant tyrimą turėta pakankamai įrodymų, kad KLR yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija tyrimą inicijavo remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalimi.

| (35) | Siekdama gauti informacijos, kurią manė esant reikalingą atliekant su įtariamais dideliais iškraipymais susijusį tyrimą, Komisija nusiuntė Kinijos Vyriausybei klausimyną. Be to, pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis per 37 dienas nuo to pranešimo apie inicijavimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. Iki nustatyto termino iš Kinijos Vyriausybės negauta nei klausimyno atsakymų, nei pastabų dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. |
| --- | --- |

(35)

Siekdama gauti informacijos, kurią manė esant reikalingą atliekant su įtariamais dideliais iškraipymais susijusį tyrimą, Komisija nusiuntė Kinijos Vyriausybei klausimyną. Be to, pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis per 37 dienas nuo to pranešimo apie inicijavimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. Iki nustatyto termino iš Kinijos Vyriausybės negauta nei klausimyno atsakymų, nei pastabų dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (36) | Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą jai gali reikėti pasirinkti tinkamą tipišką šalį, kad galėtų nustatyti normaliąją vertę remdamasi neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais. Komisija taip pat nurodė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus nagrinėsianti kitas galbūt tinkamas šalis. |
| --- | --- |

(36)

Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą jai gali reikėti pasirinkti tinkamą tipišką šalį, kad galėtų nustatyti normaliąją vertę remdamasi neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais. Komisija taip pat nurodė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus nagrinėsianti kitas galbūt tinkamas šalis.

| (37) | 2022 m. gegužės 12 d. pranešimu Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie susijusius šaltinius, kuriuos ketino naudoti normaliajai vertei nustatyti, tipiška šalimi pasirinkus Braziliją. Ji taip pat informavo suinteresuotąsias šalis, kad pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas ir pelną ji nustatys remdamasi turima informacija apie tipiškos šalies gamintojus – bendroves „Iochpe Maxion S.A.“ ir „Neo Rodas S.A“. Pastabų negauta. |
| --- | --- |

(37)

2022 m. gegužės 12 d. pranešimu Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie susijusius šaltinius, kuriuos ketino naudoti normaliajai vertei nustatyti, tipiška šalimi pasirinkus Braziliją. Ji taip pat informavo suinteresuotąsias šalis, kad pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas ir pelną ji nustatys remdamasi turima informacija apie tipiškos šalies gamintojus – bendroves „Iochpe Maxion S.A.“ ir „Neo Rodas S.A“. Pastabų negauta.

3.3.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (38) | Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“. |
| --- | --- |

(38)

Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“.

| (39) | Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <...> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus, taikant toliau nurodytas taisykles“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“ (administracinės, pardavimo ir bendrosios sąnaudos toliau – PBA išlaidos). |
| --- | --- |

(39)

Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <...> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus, taikant toliau nurodytas taisykles“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“ (administracinės, pardavimo ir bendrosios sąnaudos toliau – PBA išlaidos).

| (40) | Kaip paaiškinta toliau, Komisija šiame tyrime padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad Kinijos Vyriausybė ir eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, buvo tikslinga taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį. |
| --- | --- |

(40)

Kaip paaiškinta toliau, Komisija šiame tyrime padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad Kinijos Vyriausybė ir eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, buvo tikslinga taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

3.3.1.   Didelių iškraipymų buvimas

Didelių iškraipymų buvimas

| (41) | Neseniai atlikusi su KLR aliuminio sektoriumi susijusius tyrimus (8) Komisija nustatė, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. |
| --- | --- |

(41)

Neseniai atlikusi su KLR aliuminio sektoriumi susijusius tyrimus (8) Komisija nustatė, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte.

8

| (42) | Atlikusi tuos tyrimus Komisija nustatė, kad dėl didelio valstybės kišimosi KLR iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (9). Visų pirma Komisija padarė išvadą, kad Kinijos Vyriausybei ne tik priklauso didelė nuosavybės dalis aliuminio sektoriuje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmoje įtraukoje (10), ji taip pat gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje (11). Komisija taip pat nustatė, kad valstybė dalyvauja finansų rinkose ir kišasi į jas, taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, taip darydama papildomą rinkos iškreipiamąjį poveikį. Iš tiesų, apskritai KLR planavimo sistemoje ištekliai sutelkiami sektoriams, kuriuos Kinijos Vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne atsižvelgiant į rinkos jėgas (12). Be to, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai neveikia tinkamai, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtoje įtraukoje, dėl to KLR atsiranda iškraipymų, visų pirma susijusių su nemokių bendrovių išlaikymu ir žemės naudojimo teisių skyrimu (13). Komisija taip pat nustatė, kad aliuminio sektoriuje esama užmokesčio sąnaudų iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktoje įtraukoje (14), taip pat finansų rinkų iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštoje įtraukoje, visų pirma susijusių su KLR įmonių galimybėmis gauti kapitalo (15). |
| --- | --- |

(42)

Atlikusi tuos tyrimus Komisija nustatė, kad dėl didelio valstybės kišimosi KLR iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (9). Visų pirma Komisija padarė išvadą, kad Kinijos Vyriausybei ne tik priklauso didelė nuosavybės dalis aliuminio sektoriuje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmoje įtraukoje (10), ji taip pat gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje (11). Komisija taip pat nustatė, kad valstybė dalyvauja finansų rinkose ir kišasi į jas, taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, taip darydama papildomą rinkos iškreipiamąjį poveikį. Iš tiesų, apskritai KLR planavimo sistemoje ištekliai sutelkiami sektoriams, kuriuos Kinijos Vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne atsižvelgiant į rinkos jėgas (12). Be to, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai neveikia tinkamai, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtoje įtraukoje, dėl to KLR atsiranda iškraipymų, visų pirma susijusių su nemokių bendrovių išlaikymu ir žemės naudojimo teisių skyrimu (13). Komisija taip pat nustatė, kad aliuminio sektoriuje esama užmokesčio sąnaudų iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktoje įtraukoje (14), taip pat finansų rinkų iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštoje įtraukoje, visų pirma susijusių su KLR įmonių galimybėmis gauti kapitalo (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (43) | Kaip ir per ankstesnius tyrimus dėl KLR aliuminio sektoriaus, Komisija šiame tyrime nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į tai, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, tikslinga naudoti KLR vidaus rinkos kainas ir sąnaudas. Komisija tai darė remdamasi byloje turimais įrodymais, įskaitant prašyme ir Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (16) (toliau – ataskaita) pateiktus įrodymus, kurie pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais. Atliekant šią analizę buvo nagrinėjamas didelis valstybės kišimasis į KLR ekonomiką apskritai ir konkreti rinkos padėtis atitinkamame sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą. Be to, Komisija šiuos įrodymus papildė pati atlikusi tyrimą dėl įvairių kriterijų, tinkamų didelių iškraipymų buvimui KLR patvirtinti, kaip jau buvo nustatyta ir per ankstesnius tyrimus. |
| --- | --- |

(43)

Kaip ir per ankstesnius tyrimus dėl KLR aliuminio sektoriaus, Komisija šiame tyrime nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į tai, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, tikslinga naudoti KLR vidaus rinkos kainas ir sąnaudas. Komisija tai darė remdamasi byloje turimais įrodymais, įskaitant prašyme ir Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (16) (toliau – ataskaita) pateiktus įrodymus, kurie pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais. Atliekant šią analizę buvo nagrinėjamas didelis valstybės kišimasis į KLR ekonomiką apskritai ir konkreti rinkos padėtis atitinkamame sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą. Be to, Komisija šiuos įrodymus papildė pati atlikusi tyrimą dėl įvairių kriterijų, tinkamų didelių iškraipymų buvimui KLR patvirtinti, kaip jau buvo nustatyta ir per ankstesnius tyrimus.

16

| (44) | Prašyme šiuo atveju buvo nurodyta ataskaita, visų pirma jos dalys, susijusios su aliuminio sektoriumi ir valstybės valdomomis įmonėmis, PVM politika ir eksportui įtakos turinčiu eksporto mokesčiu, taip pat ankstesni Komisijos aliuminio ir galutinės grandies produktų tyrimai (17). Be to, prašyme buvo nurodyti nepriklausomi tyrimai, kuriuose padaryta išvada, kad Kinijos aliuminio rinka yra iškraipyta, pavyzdžiui, Europos Sąjungos prekybos rūmų Pekine paskelbta ataskaita dėl perteklinių pajėgumų Kinijoje ir 2019 m. EBPO tyrimas „Iškraipymų tarptautinėse rinkose vertinimas. Aliuminio vertės grandinė“ (Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain“ (18)). Šie tyrimai į tyrimo bylą įtraukti inicijavimo etapu. Nė viena suinteresuotoji šalis pastabų dėl šių tyrimų nepateikė. |
| --- | --- |

(44)

Prašyme šiuo atveju buvo nurodyta ataskaita, visų pirma jos dalys, susijusios su aliuminio sektoriumi ir valstybės valdomomis įmonėmis, PVM politika ir eksportui įtakos turinčiu eksporto mokesčiu, taip pat ankstesni Komisijos aliuminio ir galutinės grandies produktų tyrimai (17). Be to, prašyme buvo nurodyti nepriklausomi tyrimai, kuriuose padaryta išvada, kad Kinijos aliuminio rinka yra iškraipyta, pavyzdžiui, Europos Sąjungos prekybos rūmų Pekine paskelbta ataskaita dėl perteklinių pajėgumų Kinijoje ir 2019 m. EBPO tyrimas „Iškraipymų tarptautinėse rinkose vertinimas. Aliuminio vertės grandinė“ (Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain“ (18)). Šie tyrimai į tyrimo bylą įtraukti inicijavimo etapu. Nė viena suinteresuotoji šalis pastabų dėl šių tyrimų nepateikė.

17

Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain

18

| (45) | Aliuminio sektoriuje vis dar didelė nuosavybės ir kontrolės dalis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmoje įtraukoje, tenka Kinijos Vyriausybei. Daugelis didžiausių gamintojų priklauso valstybei. Kadangi Kinijos peržiūrimojo produkto eksportuotojai nebendradarbiavo, nebuvo galima nustatyti tikslaus šio produkto privačių ir valstybės valdomų gamintojų santykio. Tačiau atlikus tyrimą patvirtinta, kad ratų su ratlankiais iš aliuminio sektoriuje nemažai didelių gamintojų yra valstybės valdomos įmonės, įskaitant „CITIC Dicastal Wheel Manufacturing“ (pagal bendrovės interneto svetainę (19) – didžiausia pasaulyje ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintoja) ir „Dongfeng Motors Group“ (įskaitant dvi patronuojamąsias ratų su ratlankiais iš aliuminio gamybos bendroves: „Dongfeng Automotive Wheel Suizhou“ ir „Dongfeng Maxion Wheels Suizhou“). |
| --- | --- |

(45)

Aliuminio sektoriuje vis dar didelė nuosavybės ir kontrolės dalis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmoje įtraukoje, tenka Kinijos Vyriausybei. Daugelis didžiausių gamintojų priklauso valstybei. Kadangi Kinijos peržiūrimojo produkto eksportuotojai nebendradarbiavo, nebuvo galima nustatyti tikslaus šio produkto privačių ir valstybės valdomų gamintojų santykio. Tačiau atlikus tyrimą patvirtinta, kad ratų su ratlankiais iš aliuminio sektoriuje nemažai didelių gamintojų yra valstybės valdomos įmonės, įskaitant „CITIC Dicastal Wheel Manufacturing“ (pagal bendrovės interneto svetainę (19) – didžiausia pasaulyje ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintoja) ir „Dongfeng Motors Group“ (įskaitant dvi patronuojamąsias ratų su ratlankiais iš aliuminio gamybos bendroves: „Dongfeng Automotive Wheel Suizhou“ ir „Dongfeng Maxion Wheels Suizhou“).

19

| (46) | Kalbant apie tai, kad Kinijos Vyriausybė gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje, tiek valstybės valdomoms, tiek privačioms aliuminio sektoriaus įmonėms taikoma politikos priežiūra ir gairės. Atlikdama tyrimą Komisija nustatė, kad peržiūrimojo produkto gamintojai turi asmeninių ryšių su Kinijos komunistų partija (toliau – KKP), pavyzdžiui, daugelio peržiūrimąjį produktą gaminančių bendrovių vyresniosios vadovybės arba direktorių valdybos narių yra KKP nariai. Pavyzdžiui, „CITIC Dicastal Wheel Manufacturing“ direktorių valdybos pirmininkas tuo pat metu yra partijos komiteto sekretorius, be to, direktorių valdybos pirmininko pavaduotojas taip pat dirba partijos komiteto sekretoriaus pavaduotoju, o stebėtojų tarybos pirmininkas yra partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojas. Partija taip pat kišasi į ratų su ratlankiais iš aliuminio pramonės privačias įmones, pavyzdžiui, „Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel“ stebėtojų tarybos pirmininkas taip pat yra partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojas ir bent vienas direktorių valdybos narys taip pat yra partijos organizacijos narys. |
| --- | --- |

(46)

Kalbant apie tai, kad Kinijos Vyriausybė gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje, tiek valstybės valdomoms, tiek privačioms aliuminio sektoriaus įmonėms taikoma politikos priežiūra ir gairės. Atlikdama tyrimą Komisija nustatė, kad peržiūrimojo produkto gamintojai turi asmeninių ryšių su Kinijos komunistų partija (toliau – KKP), pavyzdžiui, daugelio peržiūrimąjį produktą gaminančių bendrovių vyresniosios vadovybės arba direktorių valdybos narių yra KKP nariai. Pavyzdžiui, „CITIC Dicastal Wheel Manufacturing“ direktorių valdybos pirmininkas tuo pat metu yra partijos komiteto sekretorius, be to, direktorių valdybos pirmininko pavaduotojas taip pat dirba partijos komiteto sekretoriaus pavaduotoju, o stebėtojų tarybos pirmininkas yra partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojas. Partija taip pat kišasi į ratų su ratlankiais iš aliuminio pramonės privačias įmones, pavyzdžiui, „Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel“ stebėtojų tarybos pirmininkas taip pat yra partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojas ir bent vienas direktorių valdybos narys taip pat yra partijos organizacijos narys.

| (47) | Tiek valstybės valdomoms, tiek privačioms ratų su ratlankiais iš aliuminio sektoriaus įmonėms taikoma politikos priežiūra ir gairės. Daug peržiūrimojo produkto gamintojų savo svetainėse aiškiai pabrėžia partijos stiprinimo veiklą, turi partijos narių bendrovių valdymo struktūrose ir pabrėžia ryšius su KKP. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nemažai ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojų – tiek valstybės valdomos įmonės, tiek privačios įmonės – vykdo partijos stiprinimo veiklą. Pavyzdžiui, „CITIC Group“ veikia aktyvus partijos komitetas, kuris reguliariai organizuoja renginius. Bendrovės interneto svetainėje, be kita ko, rašoma, kad: „Visi darbuotojai turėtų sekti [senųjų partijos narių] pavyzdžiu, visada būti nuoširdūs ir lojalūs partijai“; „partinės organizacijos visais lygmenimis turėtų išlaikyti ir stiprinti bendrą partijos lyderystę, visapusiškai atlikti partijos padalinių, kaip tvirtovių, vaidmenį <...>“, „per pastaruosius 40 metų <...> CITIC aktyviai dalyvavo vykdant bandomąsias reformas ir siekė aiškiai dalyvauti centrinės valdžios sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procese“, „partijos vėliava rodo vystymosi kryptį ir visada privalome laikytis partijos vėliavos krypties; partija nustato strategines gaires, o mes privalome įgyvendinti nacionalinę strategiją nuo jos nenukrypdami.“ |
| --- | --- |

(47)

Tiek valstybės valdomoms, tiek privačioms ratų su ratlankiais iš aliuminio sektoriaus įmonėms taikoma politikos priežiūra ir gairės. Daug peržiūrimojo produkto gamintojų savo svetainėse aiškiai pabrėžia partijos stiprinimo veiklą, turi partijos narių bendrovių valdymo struktūrose ir pabrėžia ryšius su KKP. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nemažai ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojų – tiek valstybės valdomos įmonės, tiek privačios įmonės – vykdo partijos stiprinimo veiklą. Pavyzdžiui, „CITIC Group“ veikia aktyvus partijos komitetas, kuris reguliariai organizuoja renginius. Bendrovės interneto svetainėje, be kita ko, rašoma, kad: „Visi darbuotojai turėtų sekti [senųjų partijos narių] pavyzdžiu, visada būti nuoširdūs ir lojalūs partijai“; „partinės organizacijos visais lygmenimis turėtų išlaikyti ir stiprinti bendrą partijos lyderystę, visapusiškai atlikti partijos padalinių, kaip tvirtovių, vaidmenį <...>“, „per pastaruosius 40 metų <...> CITIC aktyviai dalyvavo vykdant bandomąsias reformas ir siekė aiškiai dalyvauti centrinės valdžios sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procese“, „partijos vėliava rodo vystymosi kryptį ir visada privalome laikytis partijos vėliavos krypties; partija nustato strategines gaires, o mes privalome įgyvendinti nacionalinę strategiją nuo jos nenukrypdami.“

| (48) | Kitas partijos komitetų dalyvavimo bendrovės veikloje, taigi ir politikos priežiūros bei gairių taikymo pavyzdys, yra privati bendrovė „Zhongnan Wheel“, kuri savo interneto svetainėje informuoja, kad 2020 m. įsteigė partijos komitetą (20). Straipsnyje partijos komiteto vaidmuo apibūdinamas taip: „partijos filialas turėtų užtikrinti, kad [bendrovės] plėtra būtų nustatoma per partijos stiprinimo veiklą; <...> kaip privati įmonė „Zhongnan“ (Fošanas) visada laikosi principo „partija vadovauja visose srityse“, kiek tai susiję su bendrovės verslo plėtra“. |
| --- | --- |

(48)

Kitas partijos komitetų dalyvavimo bendrovės veikloje, taigi ir politikos priežiūros bei gairių taikymo pavyzdys, yra privati bendrovė „Zhongnan Wheel“, kuri savo interneto svetainėje informuoja, kad 2020 m. įsteigė partijos komitetą (20). Straipsnyje partijos komiteto vaidmuo apibūdinamas taip: „partijos filialas turėtų užtikrinti, kad [bendrovės] plėtra būtų nustatoma per partijos stiprinimo veiklą; <...> kaip privati įmonė „Zhongnan“ (Fošanas) visada laikosi principo „partija vadovauja visose srityse“, kiek tai susiję su bendrovės verslo plėtra“.

20

| (49) | „Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel“ yra kita privati bendrovė, gaminanti ratus su ratlankiais iš aliuminio, kuri turi partijos komitetą. Remiantis jos interneto svetaine, partijos filialas buvo įsteigtas 1994 m., tais pačiais metais kaip ir pati bendrovė, ir turi daugiau kaip 470 narių (21). |
| --- | --- |

(49)

„Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel“ yra kita privati bendrovė, gaminanti ratus su ratlankiais iš aliuminio, kuri turi partijos komitetą. Remiantis jos interneto svetaine, partijos filialas buvo įsteigtas 1994 m., tais pačiais metais kaip ir pati bendrovė, ir turi daugiau kaip 470 narių (21).

21

| (50) | KKP dalyvauja ne tik bendrovės, bet ir pramonės asociacijos veikloje. Kinijos automobilių gamintojų asociacija įsteigė Ratų komitetą, kuris nusistatė šias oficialias darbo taisykles: „3 straipsnis. Komiteto tikslas: laikytis valstybės įstatymų ir kitų teisės aktų, aktyviai viešinti ir įgyvendinti partijos ir nacionalines gaires, politiką ir dekretus, susijusius su automobilių pramonės plėtra, ginti bendrus pramonės interesus ir teisėtas jos narių teises bei interesus, taip pat padėti Vyriausybės departamentams ir Kinijos automobilių gamintojų asociacijai užtikrinti gerą pramonės valdymą“, o 4 straipsnio 2 dalyje papildoma: „Aktyviai dalyvauti arba padėti Vyriausybės departamentams vykdant mokslinius tyrimus, parodomąją veiklą, vertinimus, rengiant ir skelbiant atitinkamus standartus ir taisykles, taikomus ratų pramonei, ir užtikrinant pramonės kokybės valdymą ir kokybišką priežiūrą (22)“. Tai atitinka Kinijos automobilių gamintojų asociacijos įstatus, kurių 2 straipsnyje nustatyta: „Asociacijos tikslas: įgyvendinti nacionalines gaires ir politiką; <...> teikti paslaugas Vyriausybės departamentams“, o 3 straipsnyje papildoma: „Asociacija laikosi bendrų Kinijos komunistų partijos lyderystės principų ir pagal Kinijos komunistų partijos konstitucijos nuostatas įsteigia Kinijos komunistų partijos organizaciją, plėtoja partijos veiklą ir sudaro būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai (23).“ |
| --- | --- |

(50)

KKP dalyvauja ne tik bendrovės, bet ir pramonės asociacijos veikloje. Kinijos automobilių gamintojų asociacija įsteigė Ratų komitetą, kuris nusistatė šias oficialias darbo taisykles: „3 straipsnis. Komiteto tikslas: laikytis valstybės įstatymų ir kitų teisės aktų, aktyviai viešinti ir įgyvendinti partijos ir nacionalines gaires, politiką ir dekretus, susijusius su automobilių pramonės plėtra, ginti bendrus pramonės interesus ir teisėtas jos narių teises bei interesus, taip pat padėti Vyriausybės departamentams ir Kinijos automobilių gamintojų asociacijai užtikrinti gerą pramonės valdymą“, o 4 straipsnio 2 dalyje papildoma: „Aktyviai dalyvauti arba padėti Vyriausybės departamentams vykdant mokslinius tyrimus, parodomąją veiklą, vertinimus, rengiant ir skelbiant atitinkamus standartus ir taisykles, taikomus ratų pramonei, ir užtikrinant pramonės kokybės valdymą ir kokybišką priežiūrą (22)“. Tai atitinka Kinijos automobilių gamintojų asociacijos įstatus, kurių 2 straipsnyje nustatyta: „Asociacijos tikslas: įgyvendinti nacionalines gaires ir politiką; <...> teikti paslaugas Vyriausybės departamentams“, o 3 straipsnyje papildoma: „Asociacija laikosi bendrų Kinijos komunistų partijos lyderystės principų ir pagal Kinijos komunistų partijos konstitucijos nuostatas įsteigia Kinijos komunistų partijos organizaciją, plėtoja partijos veiklą ir sudaro būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai (23).“

22

23

| (51) | Be to, aliuminio sektoriuje taikoma diskriminacinė politika vidaus gamintojų naudai arba kitaip veikiama rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečioje įtraukoje. |
| --- | --- |

(51)

Be to, aliuminio sektoriuje taikoma diskriminacinė politika vidaus gamintojų naudai arba kitaip veikiama rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečioje įtraukoje.

| (52) | Aliuminio sektoriui taikoma daugybė planų, gairių, direktyvų ir kitų nacionaliniu, regioniniu ir savivaldybių lygmeniu skelbiamų politikos dokumentų. Kadangi peržiūros tiriamasis laikotarpis patenka į pereinamąjį laikotarpį tarp 13-ojo ir 14-ojo penkmečio planų galiojimo, atliekant šią peržiūrą yra svarbūs abu dokumentų rinkiniai. 13-asis penkmečio planas oficialiai galiojo 2016–2020 m., tačiau daug 14-ojo penkmečio plano dokumentų buvo paskelbti tik 2021 m. antroje pusėje ir 2022 m., todėl atliekant šią peržiūrą 13-asis penkmečio planas tebėra aktualus. |
| --- | --- |

(52)

Aliuminio sektoriui taikoma daugybė planų, gairių, direktyvų ir kitų nacionaliniu, regioniniu ir savivaldybių lygmeniu skelbiamų politikos dokumentų. Kadangi peržiūros tiriamasis laikotarpis patenka į pereinamąjį laikotarpį tarp 13-ojo ir 14-ojo penkmečio planų galiojimo, atliekant šią peržiūrą yra svarbūs abu dokumentų rinkiniai. 13-asis penkmečio planas oficialiai galiojo 2016–2020 m., tačiau daug 14-ojo penkmečio plano dokumentų buvo paskelbti tik 2021 m. antroje pusėje ir 2022 m., todėl atliekant šią peržiūrą 13-asis penkmečio planas tebėra aktualus.

| (53) | Politikos dokumentų, kuriais vadovaujamasi plėtojant Kinijos aliuminio pramonę, pavyzdžiai: 13-asis ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio planas (24) arba Spalvotųjų metalų pramonės plėtros planas (2016–2020 m.) ir kitos nacionalinio lygmens politikos priemonės. Taip pat įvairūs regioniniai planai, pavyzdžiui, Šandongo provincijos gubernatoriaus pranešimas dėl įgyvendinimo plano siekiant paspartinti aukštos kokybės septynių daug energijos suvartojančių pramonės šakų plėtrą, išsamiai pagrįstas dokumentais ankstesniame Komisijos atliktame sektoriaus tyrime (25). Komisija taip pat panašiai išsamiai dokumentais pagrindė, kad aliuminio pramonė naudojasi Vyriausybės gairėmis ir valstybės kišimusi į pagrindinių žaliavų ir gamybos išteklių, ypač energijos, rinką (26). Tas pat pasakytina ir apie kitas Vyriausybės priemones šiame sektoriuje, kurias naudojant kišamasi į rinkos jėgas, pavyzdžiui, be kita ko, su eksportu susijusią politiką, atsargų kaupimo politiką, gamybos pajėgumų didinimo politiką arba gamybos išteklių tiekimą mažesnėmis nei rinkos kainomis. |
| --- | --- |

(53)

Politikos dokumentų, kuriais vadovaujamasi plėtojant Kinijos aliuminio pramonę, pavyzdžiai: 13-asis ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio planas (24) arba Spalvotųjų metalų pramonės plėtros planas (2016–2020 m.) ir kitos nacionalinio lygmens politikos priemonės. Taip pat įvairūs regioniniai planai, pavyzdžiui, Šandongo provincijos gubernatoriaus pranešimas dėl įgyvendinimo plano siekiant paspartinti aukštos kokybės septynių daug energijos suvartojančių pramonės šakų plėtrą, išsamiai pagrįstas dokumentais ankstesniame Komisijos atliktame sektoriaus tyrime (25). Komisija taip pat panašiai išsamiai dokumentais pagrindė, kad aliuminio pramonė naudojasi Vyriausybės gairėmis ir valstybės kišimusi į pagrindinių žaliavų ir gamybos išteklių, ypač energijos, rinką (26). Tas pat pasakytina ir apie kitas Vyriausybės priemones šiame sektoriuje, kurias naudojant kišamasi į rinkos jėgas, pavyzdžiui, be kita ko, su eksportu susijusią politiką, atsargų kaupimo politiką, gamybos pajėgumų didinimo politiką arba gamybos išteklių tiekimą mažesnėmis nei rinkos kainomis.

24

25

26

| (54) | Šiuo metu Kinijoje galioja keletas naujesnių politikos dokumentų, susijusių su aliuminio pramone, įskaitant 14-ąjį žaliavų pramonės plėtros penkmečio planą (27) ir 14-ąjį pramonės žaliosios plėtros penkmečio planą (28) nacionaliniu lygmeniu ir provincijų planus, pavyzdžiui, Šandongo provincijos 14-ąjį aliuminio pramonės plėtros penkmečio planą (29) ir 2021 m. Henano plieno, elektrolitinio aliuminio, cemento ir stiklo pramonės pajėgumų pakeitimo įgyvendinimo priemones. |
| --- | --- |

(54)

Šiuo metu Kinijoje galioja keletas naujesnių politikos dokumentų, susijusių su aliuminio pramone, įskaitant 14-ąjį žaliavų pramonės plėtros penkmečio planą (27) ir 14-ąjį pramonės žaliosios plėtros penkmečio planą (28) nacionaliniu lygmeniu ir provincijų planus, pavyzdžiui, Šandongo provincijos 14-ąjį aliuminio pramonės plėtros penkmečio planą (29) ir 2021 m. Henano plieno, elektrolitinio aliuminio, cemento ir stiklo pramonės pajėgumų pakeitimo įgyvendinimo priemones.

27

28

29

| (55) | Į 14-ąjį žaliavų pramonės plėtros penkmečio planą įtrauktos nuostatos, kuriomis užtikrinamas aliuminio kaip žaliavos prieinamumas: „Įgyvendinti veiksmus pagrindinių medžiagų trūkumui įveikti; <...> Įgyvendinti veiksmus, kuriais konsoliduojamos ir tobulinamos biriosios pagrindinės medžiagos ir padedama įmonėms naudoti naujos kartos IT remiantis optimizuotais gamybos procesais, kad būtų pagerintas <...>, didelio stiprumo aliuminio lydinių, <...> bendras konkurencingumas“. Plane taip pat raginama vykdyti pajėgumų kontrolę aliuminio sektoriuje: „Griežtai kontroliuoti naujai padidėjusius gamybos pajėgumus. Tobulinti ir griežtai įgyvendinti <...> elektrolitinio aliuminio sektoriaus gamybos pajėgumų pakeitimo politiką, užkirsti kelią nevaldomai <...> ir aliuminio oksido sektoriaus plėtrai“. Plano skyriuje „Užtikrinti tinkamo paskirstymo gaires“ taip pat numatytas geografinis įvairių Kinijos pramonės šakų pasiskirstymas. Skyriuje rašoma: „Bus pagerintas naujų gamybos pajėgumų paskirstymas. <...> Įgyvendinti pagrindines nacionalines ir regionines strategijas, regioninio koordinavimo plėtros strategijas ir pagrindinių funkcinių sričių strategijas, taip pat skatinti žaliavų pramonę optimizuoti ir pritaikyti savo geografinį paskirstymą. <...> Užtikrinti tinkamą pakrančių zonų paskirstymą įgyvendinant projektus, kuriems naudojami išorės ištekliai, pvz., aliuminio oksidas“. Plane toliau kalbama apie pramonės klasterių kūrimą: „Skatinti steigti standartizuotus pramonės klasterius. <...>, skatinti elektrolitinio aliuminio sektoriaus pasiskirstymo pakeitimą iš anglių – elektros energijos – aliuminio į švarią energiją, kaip antai hidroenergiją, vėjo energiją – aliuminį“. Galiausiai plane numatyta skatinti naudoti pažangias technologijas aliuminio sektoriuje ir pertvarkyti sektorių. Kaip matyti iš pirmiau pateikto sąrašo, aliuminio sektorių atidžiai prižiūri ir valdo centrinė valdžia, o šį sektorių daugiausia formuoja valstybės kišimasis, o ne laisvosios rinkos jėgos. |
| --- | --- |

(55)

Į 14-ąjį žaliavų pramonės plėtros penkmečio planą įtrauktos nuostatos, kuriomis užtikrinamas aliuminio kaip žaliavos prieinamumas: „Įgyvendinti veiksmus pagrindinių medžiagų trūkumui įveikti; <...> Įgyvendinti veiksmus, kuriais konsoliduojamos ir tobulinamos biriosios pagrindinės medžiagos ir padedama įmonėms naudoti naujos kartos IT remiantis optimizuotais gamybos procesais, kad būtų pagerintas <...>, didelio stiprumo aliuminio lydinių, <...> bendras konkurencingumas“. Plane taip pat raginama vykdyti pajėgumų kontrolę aliuminio sektoriuje: „Griežtai kontroliuoti naujai padidėjusius gamybos pajėgumus. Tobulinti ir griežtai įgyvendinti <...> elektrolitinio aliuminio sektoriaus gamybos pajėgumų pakeitimo politiką, užkirsti kelią nevaldomai <...> ir aliuminio oksido sektoriaus plėtrai“. Plano skyriuje „Užtikrinti tinkamo paskirstymo gaires“ taip pat numatytas geografinis įvairių Kinijos pramonės šakų pasiskirstymas. Skyriuje rašoma: „Bus pagerintas naujų gamybos pajėgumų paskirstymas. <...> Įgyvendinti pagrindines nacionalines ir regionines strategijas, regioninio koordinavimo plėtros strategijas ir pagrindinių funkcinių sričių strategijas, taip pat skatinti žaliavų pramonę optimizuoti ir pritaikyti savo geografinį paskirstymą. <...> Užtikrinti tinkamą pakrančių zonų paskirstymą įgyvendinant projektus, kuriems naudojami išorės ištekliai, pvz., aliuminio oksidas“. Plane toliau kalbama apie pramonės klasterių kūrimą: „Skatinti steigti standartizuotus pramonės klasterius. <...>, skatinti elektrolitinio aliuminio sektoriaus pasiskirstymo pakeitimą iš anglių – elektros energijos – aliuminio į švarią energiją, kaip antai hidroenergiją, vėjo energiją – aliuminį“. Galiausiai plane numatyta skatinti naudoti pažangias technologijas aliuminio sektoriuje ir pertvarkyti sektorių. Kaip matyti iš pirmiau pateikto sąrašo, aliuminio sektorių atidžiai prižiūri ir valdo centrinė valdžia, o šį sektorių daugiausia formuoja valstybės kišimasis, o ne laisvosios rinkos jėgos.

| (56) | Keletas aliuminio sektoriui skirtų pramonės gairių elementų taip pat įtraukta į 14-ąjį pramonės žaliosios plėtros penkmečio planą. Plane pabrėžiama, kad būtina kontroliuoti pajėgumus: „Griežtai įgyvendinti pajėgumų pakeitimo politiką tokiose pramonės šakose kaip plieno, cemento, plokščiojo stiklo ir elektrolitinio aliuminio“. Be to, plane numatytos įrangos ir technologijų reformos, kuriomis siekiama sumažinti išmetamo raudonojo dumblo kiekį, taip pat skatinti veiksmingą mažo anglies dioksido pėdsako aliuminio elektrolizę. Kaip ir kitų planuose nustatytų pramonės plėtros tikslų atveju, galima tikėtis, kad būtinai pertvarkai atlikti įmonėms bus teikiamas finansavimas, kad jos galėtų įgyvendinti plano tikslus (30). |
| --- | --- |

(56)

Keletas aliuminio sektoriui skirtų pramonės gairių elementų taip pat įtraukta į 14-ąjį pramonės žaliosios plėtros penkmečio planą. Plane pabrėžiama, kad būtina kontroliuoti pajėgumus: „Griežtai įgyvendinti pajėgumų pakeitimo politiką tokiose pramonės šakose kaip plieno, cemento, plokščiojo stiklo ir elektrolitinio aliuminio“. Be to, plane numatytos įrangos ir technologijų reformos, kuriomis siekiama sumažinti išmetamo raudonojo dumblo kiekį, taip pat skatinti veiksmingą mažo anglies dioksido pėdsako aliuminio elektrolizę. Kaip ir kitų planuose nustatytų pramonės plėtros tikslų atveju, galima tikėtis, kad būtinai pertvarkai atlikti įmonėms bus teikiamas finansavimas, kad jos galėtų įgyvendinti plano tikslus (30).

30

| (57) | Nors centriniu lygmeniu 14-ajame penkmečio plane pateikiamos gana bendro pobūdžio gairės dėl aliuminio pramonės plėtros, vietos planai yra daug išsamesni ir konkretesni, juose pateikiami labai išsamūs tikslai ir uždaviniai, apimantys visus pramonės plėtros aspektus. Kinijos kišimosi į aliuminio pramonę vietos lygmeniu mastas matyti iš vietos rekomendacinių dokumentų. Vienas iš tokių pavyzdžių – Šandongo provincijos 14-asis aliuminio pramonės plėtros penkmečio planas. Plane pirmiausia nurodomi laimėjimai plėtojant aliuminio pramonę per 13-ojo penkmečio plano vykdymo laikotarpį, įskaitant pirmaujančių aliuminio įmonių statybą: „Suformuota daugybė pagrindinių aliuminio perdirbimo įmonių, įskaitant „Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd“ (toliau – „Weiqiao“), „Shandong Xin Fa Group Co. Ltd.“ (toliau – „Xinfa“), „Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd.“ (toliau – „Nanshan“), „Shandong Innovation Metal Co. Ltd.“ (toliau – „Chuangxin“), „Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd.“ (toliau – „Conglin“), „Huajian Aluminium Industry“ (toliau – „Huajian“) ir „Shandong Sanxing Group“ (toliau – „Sanxing“).“ Be to, plane nustatyti bendrieji vietos aliuminio pramonės plėtros tikslai, įskaitant: „ <...> visapusiškai išnaudoti provincijos aliuminio pramonės masto ekonomiką ir sutelkti dėmesį į aliuminio giliojo perdirbimo pramonės suderinamumą, veiksmingai didinti pramonės inovacinius pajėgumus, itin skatinti pramonės grandinių plėtrą, siekti, kad būtų sukurta pagrįsta aliuminio pramonės struktūra, optimizuoti paskirstymą ir gerinti kokybę bei veiksmingumą ir spartinti Šandongo, kaip pasaulinio lygio aukščiausios klasės aliuminio pramoninės bazės, formavimą.“ |
| --- | --- |

(57)

Nors centriniu lygmeniu 14-ajame penkmečio plane pateikiamos gana bendro pobūdžio gairės dėl aliuminio pramonės plėtros, vietos planai yra daug išsamesni ir konkretesni, juose pateikiami labai išsamūs tikslai ir uždaviniai, apimantys visus pramonės plėtros aspektus. Kinijos kišimosi į aliuminio pramonę vietos lygmeniu mastas matyti iš vietos rekomendacinių dokumentų. Vienas iš tokių pavyzdžių – Šandongo provincijos 14-asis aliuminio pramonės plėtros penkmečio planas. Plane pirmiausia nurodomi laimėjimai plėtojant aliuminio pramonę per 13-ojo penkmečio plano vykdymo laikotarpį, įskaitant pirmaujančių aliuminio įmonių statybą: „Suformuota daugybė pagrindinių aliuminio perdirbimo įmonių, įskaitant „Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd“ (toliau – „Weiqiao“), „Shandong Xin Fa Group Co. Ltd.“ (toliau – „Xinfa“), „Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd.“ (toliau – „Nanshan“), „Shandong Innovation Metal Co. Ltd.“ (toliau – „Chuangxin“), „Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd.“ (toliau – „Conglin“), „Huajian Aluminium Industry“ (toliau – „Huajian“) ir „Shandong Sanxing Group“ (toliau – „Sanxing“).“ Be to, plane nustatyti bendrieji vietos aliuminio pramonės plėtros tikslai, įskaitant: „ <...> visapusiškai išnaudoti provincijos aliuminio pramonės masto ekonomiką ir sutelkti dėmesį į aliuminio giliojo perdirbimo pramonės suderinamumą, veiksmingai didinti pramonės inovacinius pajėgumus, itin skatinti pramonės grandinių plėtrą, siekti, kad būtų sukurta pagrįsta aliuminio pramonės struktūra, optimizuoti paskirstymą ir gerinti kokybę bei veiksmingumą ir spartinti Šandongo, kaip pasaulinio lygio aukščiausios klasės aliuminio pramoninės bazės, formavimą.“

| (58) | Šandongo provincijos plane taip pat išvardyti tam tikri labai konkretūs tikslai, pavyzdžiui: „Iki 2025 m. aliuminio pramonė pasieks 800 mlrd. CNY, galutinių produktų rinkos dydis toliau didės, didelės pridėtinės vertės produktai joje sudarys daugiau kaip 60 %, o aliuminio medžiagų gamybos apimties ir elektrolitinio aliuminio gamybos apimties santykis bus didesnis už nacionalinį vidurkį ir pasieks 2,5:1. Provincija taps pagrindiniu aliuminio pramonės klasteriu, darančiu poveikį šalies viduje ir užsienyje.“ Toliau rašoma: „Iki 2025 m. bus kontroliuojami elektrolitinio aliuminio ir aliuminio oksido gamybos pajėgumai, elektrolizeriai pasieks aukštą gamybos pajėgumų lygį – 400 kA ir daugiau, o energijos suvartojimas (nuolatinė srovė) vienai aliuminio tonai gaminant elektrolitinį aliuminį bus sumažintas iki maždaug 12 500 kWh.“ |
| --- | --- |

(58)

Šandongo provincijos plane taip pat išvardyti tam tikri labai konkretūs tikslai, pavyzdžiui: „Iki 2025 m. aliuminio pramonė pasieks 800 mlrd. CNY, galutinių produktų rinkos dydis toliau didės, didelės pridėtinės vertės produktai joje sudarys daugiau kaip 60 %, o aliuminio medžiagų gamybos apimties ir elektrolitinio aliuminio gamybos apimties santykis bus didesnis už nacionalinį vidurkį ir pasieks 2,5:1. Provincija taps pagrindiniu aliuminio pramonės klasteriu, darančiu poveikį šalies viduje ir užsienyje.“ Toliau rašoma: „Iki 2025 m. bus kontroliuojami elektrolitinio aliuminio ir aliuminio oksido gamybos pajėgumai, elektrolizeriai pasieks aukštą gamybos pajėgumų lygį – 400 kA ir daugiau, o energijos suvartojimas (nuolatinė srovė) vienai aliuminio tonai gaminant elektrolitinį aliuminį bus sumažintas iki maždaug 12 500 kWh.“

| (59) | Šandongo plane taip pat numatyti tam tikri labai konkretūs geografiniai nurodymai dėl aliuminio gamyklų vietos. Plane numatyta stiprinti konkrečias vietoves: „trys pagrindinės vietovės: Bindžou, Liaočengas ir Jantajus, taip pat dvi funkcinės vietovės: Veifangas ir Lini.“ Plane kiekvienai iš šių vietovių labai konkrečiai nurodomos gamybos priemonės ir medžiagos, kurias kiekvienoje vietovėje reikia gaminti. Kaip pavyzdys, kad planas yra labai išsamus, Bindžou vietovėje numatyta: „Pastatyti pagrindinę Bindžou infrastruktūrą, kuri apimtų visą pramonės grandinę, ir formuoti miesto pramonės paskirstymą su Dzoupingo ir Bindžou ekonominės ir technologinės plėtros zonomis aplink Beihajaus ekonominės plėtros zoną; Įtraukti pirmaujančias ir pagrindines įmones, kad būtų toliau didinami gamybos masto ir visapusiškos pramonės grandinės privalumai, daugiausia dėmesio skirti penkių pagrindinių sričių, pvz., lengvų ir didelio stiprio aliuminio lydinių, aliuminio lakštų ir folijos, 3C elektronikos, automobilių lengvųjų konstrukcijų ir aliuminio namų dekoravimui, plėtrai; Užtikrinti proveržį kuriant vidutinės ir aukščiausios klasės produktus, pvz., stūmoklius, automobilių ratus ir stebules, automobilių plokštes ir didelio našumo aliuminio lydinių liejinius automobilių važiuoklėms; ir pakeisti plieną, medieną, plastiką ir kitus galutinius produktus aliuminiu. Remiant mokslinių ir technologinių tyrimų bei plėtros platformoms, pvz., „Weiqiao Guoke Binzhou Science and Technology Park“, bus pasiekta proveržio didelio grynumo aliuminio, aliuminio pagrindo kompozitinių medžiagų, specialaus dydžio komponentų paruošimo technologijų ir aliuminio lydinių suvirinimo technologijų srityse; Paspartinti Šandongo aliuminio slėnio viešųjų paslaugų platformos kūrimą ir išlaisvinti viešųjų paslaugų, prekybos prekėmis, finansų, logistikos ir technologinių inovacijų rėmimo ir varomąsias jėgas, kad būtų sukurtas Kinijos aliuminio slėnis. (paryškinta papildomai) |
| --- | --- |

(59)

Šandongo plane taip pat numatyti tam tikri labai konkretūs geografiniai nurodymai dėl aliuminio gamyklų vietos. Plane numatyta stiprinti konkrečias vietoves: „trys pagrindinės vietovės: Bindžou, Liaočengas ir Jantajus, taip pat dvi funkcinės vietovės: Veifangas ir Lini.“ Plane kiekvienai iš šių vietovių labai konkrečiai nurodomos gamybos priemonės ir medžiagos, kurias kiekvienoje vietovėje reikia gaminti. Kaip pavyzdys, kad planas yra labai išsamus, Bindžou vietovėje numatyta: „Pastatyti pagrindinę Bindžou infrastruktūrą, kuri apimtų visą pramonės grandinę, ir formuoti miesto pramonės paskirstymą su Dzoupingo ir Bindžou ekonominės ir technologinės plėtros zonomis aplink Beihajaus ekonominės plėtros zoną; Įtraukti pirmaujančias ir pagrindines įmones, kad būtų toliau didinami gamybos masto ir visapusiškos pramonės grandinės privalumai, daugiausia dėmesio skirti penkių pagrindinių sričių, pvz., lengvų ir didelio stiprio aliuminio lydinių, aliuminio lakštų ir folijos, 3C elektronikos, automobilių lengvųjų konstrukcijų ir aliuminio namų dekoravimui, plėtrai; Užtikrinti proveržį kuriant vidutinės ir aukščiausios klasės produktus, pvz., stūmoklius, automobilių ratus ir stebules, automobilių plokštes ir didelio našumo aliuminio lydinių liejinius automobilių važiuoklėms; ir pakeisti plieną, medieną, plastiką ir kitus galutinius produktus aliuminiu. Remiant mokslinių ir technologinių tyrimų bei plėtros platformoms, pvz., „Weiqiao Guoke Binzhou Science and Technology Park“, bus pasiekta proveržio didelio grynumo aliuminio, aliuminio pagrindo kompozitinių medžiagų, specialaus dydžio komponentų paruošimo technologijų ir aliuminio lydinių suvirinimo technologijų srityse; Paspartinti Šandongo aliuminio slėnio viešųjų paslaugų platformos kūrimą ir išlaisvinti viešųjų paslaugų, prekybos prekėmis, finansų, logistikos ir technologinių inovacijų rėmimo ir varomąsias jėgas, kad būtų sukurtas Kinijos aliuminio slėnis. (paryškinta papildomai)

| (60) | Be to, Šandongo plane nustatytos keturios aliuminio pramonės sritys, kurias reikia plėtoti ir (arba) stiprinti: aliuminio lydymas, aliuminio lydiniai, aliuminio pagrindo kompozitinės medžiagos, aliuminio perdirbimas ir giluminis perdirbimas. Plane kiekvienos šios rūšies aliuminio perdirbimui nustatyti konkretūs tikslai ir uždaviniai, kurie turi būti pasiekti per ateinančius penkerius metus. Be to, Šandongo plane numatyta, kad vietos savivaldybės parengs savo penkmečio planus, kad užtikrintų pramonės plėtros koordinavimą visais lygmenimis: „savivaldybės turėtų remtis šiuo planu rengdamos regioninius aliuminio sektoriaus planus ir siekdamos pramonės sinerginės plėtros“. |
| --- | --- |

(60)

Be to, Šandongo plane nustatytos keturios aliuminio pramonės sritys, kurias reikia plėtoti ir (arba) stiprinti: aliuminio lydymas, aliuminio lydiniai, aliuminio pagrindo kompozitinės medžiagos, aliuminio perdirbimas ir giluminis perdirbimas. Plane kiekvienos šios rūšies aliuminio perdirbimui nustatyti konkretūs tikslai ir uždaviniai, kurie turi būti pasiekti per ateinančius penkerius metus. Be to, Šandongo plane numatyta, kad vietos savivaldybės parengs savo penkmečio planus, kad užtikrintų pramonės plėtros koordinavimą visais lygmenimis: „savivaldybės turėtų remtis šiuo planu rengdamos regioninius aliuminio sektoriaus planus ir siekdamos pramonės sinerginės plėtros“.

| (61) | Galiausiai Šandongo plane nustatytos (finansinės) paramos priemonės vietos aliuminio įmonėms: „Didinti politikos ir reguliavimo paramą. Aktyviai įgyvendinti įvairią nacionalinio ir provincijų lygmens paramos politiką ir stiprinti reikalavimus atitinkančius pramonės klasterius, pagrindinius produktus ir pagrindines technologijas, taip pat remti įmones, vykdančias pagrindinius nacionalinius ir provincijų projektus. Lanksčiai naudojant naujų ir senų rūšių energiją pertvarkyti pagrindinius inžinerijos projektus ir plėtoti novatoriškas įmones, įskaitant fiskalines paskatas, žemės tiekimą, žaliosios energijos paskirstymą, mokesčių mažinimą ir technologines inovacijas, taip pat įgyvendinti mokestines paskatas aliuminio perdirbimui. Skatinti provincijų lygmens investicijų į nuosavą kapitalą fondus, kad būtų skatinami moksliniai tyrimai ir plėtra bei naujų prioritetinių produktų industrializacija, pritraukiant ir užtikrinant didesnes investicijas į socialinį kapitalą.“ |
| --- | --- |

(61)

Galiausiai Šandongo plane nustatytos (finansinės) paramos priemonės vietos aliuminio įmonėms: „Didinti politikos ir reguliavimo paramą. Aktyviai įgyvendinti įvairią nacionalinio ir provincijų lygmens paramos politiką ir stiprinti reikalavimus atitinkančius pramonės klasterius, pagrindinius produktus ir pagrindines technologijas, taip pat remti įmones, vykdančias pagrindinius nacionalinius ir provincijų projektus. Lanksčiai naudojant naujų ir senų rūšių energiją pertvarkyti pagrindinius inžinerijos projektus ir plėtoti novatoriškas įmones, įskaitant fiskalines paskatas, žemės tiekimą, žaliosios energijos paskirstymą, mokesčių mažinimą ir technologines inovacijas, taip pat įgyvendinti mokestines paskatas aliuminio perdirbimui. Skatinti provincijų lygmens investicijų į nuosavą kapitalą fondus, kad būtų skatinami moksliniai tyrimai ir plėtra bei naujų prioritetinių produktų industrializacija, pritraukiant ir užtikrinant didesnes investicijas į socialinį kapitalą.“

| (62) | Iš pirmiau pateiktų pavyzdžių akivaizdu, kad Vyriausybės dalyvavimas gerokai viršija bendrą paramą šalies pramonei. Tai yra griežta kiekvieno su pramone susijusio aspekto – nuo nacionalinio, provincijų iki savivaldybių lygmeniu – kontrolė ir valdymas Vyriausybės lygmeniu. Be to, ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojai taip pat gauna valstybės subsidijas, o tai aiškiai rodo, kad valstybei šis sektorius svarbus. Atlikdama tyrimą Komisija nustatė, kad kai kurie ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojai, įskaitant „Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel“ (31) ir „Dongfeng Motors“ (32), naudojosi tiesioginėmis valstybės subsidijomis. |
| --- | --- |

(62)

Iš pirmiau pateiktų pavyzdžių akivaizdu, kad Vyriausybės dalyvavimas gerokai viršija bendrą paramą šalies pramonei. Tai yra griežta kiekvieno su pramone susijusio aspekto – nuo nacionalinio, provincijų iki savivaldybių lygmeniu – kontrolė ir valdymas Vyriausybės lygmeniu. Be to, ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojai taip pat gauna valstybės subsidijas, o tai aiškiai rodo, kad valstybei šis sektorius svarbus. Atlikdama tyrimą Komisija nustatė, kad kai kurie ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojai, įskaitant „Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel“ (31) ir „Dongfeng Motors“ (32), naudojosi tiesioginėmis valstybės subsidijomis.

31

32

| (63) | Taigi, Kinijos Vyriausybė taiko priemones, kuriomis veiklos vykdytojai skatinami laikytis viešosios politikos tikslų remti skatinamuosius pramonės sektorius, įskaitant peržiūrimajam produktui gaminti naudojamų pagrindinių gamybos išteklių gamybą. Tokiomis priemonėmis rinkos jėgoms trukdoma laisvai veikti. |
| --- | --- |

(63)

Taigi, Kinijos Vyriausybė taiko priemones, kuriomis veiklos vykdytojai skatinami laikytis viešosios politikos tikslų remti skatinamuosius pramonės sektorius, įskaitant peržiūrimajam produktui gaminti naudojamų pagrindinių gamybos išteklių gamybą. Tokiomis priemonėmis rinkos jėgoms trukdoma laisvai veikti.

| (64) | Atlikus šį tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad diskriminacinis bankroto ir nuosavybės įstatymų taikymas arba netinkamas jų vykdymo užtikrinimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtą įtrauką aliuminio sektoriuje, kaip nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje, neturėtų poveikio peržiūrimojo produkto gamintojams. |
| --- | --- |

(64)

Atlikus šį tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad diskriminacinis bankroto ir nuosavybės įstatymų taikymas arba netinkamas jų vykdymo užtikrinimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtą įtrauką aliuminio sektoriuje, kaip nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje, neturėtų poveikio peržiūrimojo produkto gamintojams.

| (65) | Be to, aliuminio sektoriui poveikį daro darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktoje įtraukoje ir taip pat nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje. Minėtais iškraipymais poveikis šiam sektoriui daromas tiek tiesiogiai (kai gaminamas peržiūrimasis produktas arba jam gaminti skirti pagrindiniai gamybos ištekliai), tiek netiesiogiai (kai naudojamasi bendrovių, kurioms taikoma ta pati KLR darbo sistema, kapitalu arba gamybos ištekliais). |
| --- | --- |

(65)

Be to, aliuminio sektoriui poveikį daro darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktoje įtraukoje ir taip pat nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje. Minėtais iškraipymais poveikis šiam sektoriui daromas tiek tiesiogiai (kai gaminamas peržiūrimasis produktas arba jam gaminti skirti pagrindiniai gamybos ištekliai), tiek netiesiogiai (kai naudojamasi bendrovių, kurioms taikoma ta pati KLR darbo sistema, kapitalu arba gamybos ištekliais).

| (66) | Be to, atliekant šį tyrimą nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad aliuminio sektoriuje nebūtų valstybės kišimosi į finansų sistemą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštoje įtraukoje ir taip pat nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje. Todėl dėl didelio valstybės kišimosi į finansų sistemą rinkos sąlygoms daromas didelis poveikis visais lygmenimis. |
| --- | --- |

(66)

Be to, atliekant šį tyrimą nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad aliuminio sektoriuje nebūtų valstybės kišimosi į finansų sistemą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštoje įtraukoje ir taip pat nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje. Todėl dėl didelio valstybės kišimosi į finansų sistemą rinkos sąlygoms daromas didelis poveikis visais lygmenimis.

| (67) | Galiausiai Komisija primena, kad peržiūrimajam produktui gaminti reikalingi įvairūs gamybos ištekliai. Kai peržiūrimojo produkto gamintojai perka šiuos gamybos išteklius arba dėl jų sudaro sutartis, mokamas kainas (kurios registruojamos kaip jų sąnaudos) veikia tie patys pirmiau minėti sisteminiai iškraipymai. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais; jie gali skolintis lėšas, kurios yra susijusios su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą; jiems taip pat taikoma planavimo sistema, kuri taikoma visais valdžios ir sektorių lygmenimis. |
| --- | --- |

(67)

Galiausiai Komisija primena, kad peržiūrimajam produktui gaminti reikalingi įvairūs gamybos ištekliai. Kai peržiūrimojo produkto gamintojai perka šiuos gamybos išteklius arba dėl jų sudaro sutartis, mokamas kainas (kurios registruojamos kaip jų sąnaudos) veikia tie patys pirmiau minėti sisteminiai iškraipymai. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais; jie gali skolintis lėšas, kurios yra susijusios su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą; jiems taip pat taikoma planavimo sistema, kuri taikoma visais valdžios ir sektorių lygmenimis.

| (68) | Todėl negalima naudoti ne tik peržiūrimojo produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, bet ir jokių gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbą ir pan.) sąnaudų, kurioms poveikis taip yra daromas, nes jų kainodarą veikia didelis valstybės kišimasis, kaip aprašyta ataskaitos I ir II dalyse. Iš tiesų aprašytas valstybės kišimasis kapitalo, žemės, darbo, energijos ir žaliavų paskirstymo srityse pastebimas visoje KLR. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad gamybos išteklių, kuris buvo pagamintas KLR derinant įvairius gamybos veiksnius, veikia dideli iškraipymai. Tas pat pasakytina apie visus gamybos išteklius. |
| --- | --- |

(68)

Todėl negalima naudoti ne tik peržiūrimojo produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, bet ir jokių gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbą ir pan.) sąnaudų, kurioms poveikis taip yra daromas, nes jų kainodarą veikia didelis valstybės kišimasis, kaip aprašyta ataskaitos I ir II dalyse. Iš tiesų aprašytas valstybės kišimasis kapitalo, žemės, darbo, energijos ir žaliavų paskirstymo srityse pastebimas visoje KLR. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad gamybos išteklių, kuris buvo pagamintas KLR derinant įvairius gamybos veiksnius, veikia dideli iškraipymai. Tas pat pasakytina apie visus gamybos išteklius.

| (69) | Per šį tyrimą nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė jokių priešingų įrodymų ar argumentų. |
| --- | --- |

(69)

Per šį tyrimą nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė jokių priešingų įrodymų ar argumentų.

| (70) | Apibendrinant, turimi įrodymai parodė, kad peržiūrimojo produkto kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo jėgos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes, kaip matyti iš faktinio arba galimo vieno arba daugiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte nurodytų atitinkamų elementų poveikio, jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta tame punkte. Kinijos Vyriausybei nebendradarbiaujant, tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti. Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju, kaip aptarta kitame skirsnyje, atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte. |
| --- | --- |

(70)

Apibendrinant, turimi įrodymai parodė, kad peržiūrimojo produkto kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo jėgos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes, kaip matyti iš faktinio arba galimo vieno arba daugiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte nurodytų atitinkamų elementų poveikio, jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta tame punkte. Kinijos Vyriausybei nebendradarbiaujant, tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti. Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju, kaip aptarta kitame skirsnyje, atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte.

3.3.2.   Tipiška šalis

Tipiška šalis

3.3.2.1.   Bendrosios pastabos

| (71) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį tipiška šalis turėtų būti pasirinkta remiantis šiais kriterijais:






  — | ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze (33), naudojo šalis, kurių vienam gyventojui tenkančios bendrosios nacionalinės pajamos panašios į KLR; |
| --- | --- | --- |

(71)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį tipiška šalis turėtų būti pasirinkta remiantis šiais kriterijais:

—

ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze (33), naudojo šalis, kurių vienam gyventojui tenkančios bendrosios nacionalinės pajamos panašios į KLR;

33

| — | peržiūrimojo produkto gamyba toje šalyje (34); |
| --- | --- |

—

peržiūrimojo produkto gamyba toje šalyje (34);

34

| — | aktualių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje; |
| --- | --- |

—

aktualių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje;

| — | jei yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė turėtų būti teikiama tai šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis. |
| --- | --- |

—

jei yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė turėtų būti teikiama tai šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

| (72) | Kaip paaiškinta 37 konstatuojamojoje dalyje, Komisija 2022 m. gegužės 12 d. paskelbė pranešimą dėl šaltinių normaliajai vertei nustatyti. Šiame pranešime aprašyti faktai ir įrodymai, kuriais grindžiami atitinkami kriterijai, o suinteresuotosios šalys informuotos apie Komisijos ketinimą šioje byloje tinkama tipiška šalimi laikyti Braziliją, jeigu būtų patvirtinta, kad yra didelių iškraipymų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį. |
| --- | --- |

(72)

Kaip paaiškinta 37 konstatuojamojoje dalyje, Komisija 2022 m. gegužės 12 d. paskelbė pranešimą dėl šaltinių normaliajai vertei nustatyti. Šiame pranešime aprašyti faktai ir įrodymai, kuriais grindžiami atitinkami kriterijai, o suinteresuotosios šalys informuotos apie Komisijos ketinimą šioje byloje tinkama tipiška šalimi laikyti Braziliją, jeigu būtų patvirtinta, kad yra didelių iškraipymų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

| (73) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalyje išvardytais kriterijais Komisija nustatė, kad Brazilijos ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR. Pagal bendrąsias nacionalines pajamas Pasaulio bankas Braziliją priskiria prie didesnių vidutinių pajamų šalių. Be to, buvo nustatyta, kad Brazilijoje gaminamas peržiūrimasis produktas, o atitinkami duomenys yra lengvai prieinami. |
| --- | --- |

(73)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalyje išvardytais kriterijais Komisija nustatė, kad Brazilijos ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR. Pagal bendrąsias nacionalines pajamas Pasaulio bankas Braziliją priskiria prie didesnių vidutinių pajamų šalių. Be to, buvo nustatyta, kad Brazilijoje gaminamas peržiūrimasis produktas, o atitinkami duomenys yra lengvai prieinami.

| (74) | Galiausiai, kadangi nebuvo bendradarbiaujama, ir remiantis visais pirmiau išvardytais elementais nustačius, kad Brazilija yra tinkama tipiška šalis, nereikėjo atlikti socialinės ir aplinkos apsaugos lygio vertinimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmos įtraukos paskutinį sakinį. |
| --- | --- |

(74)

Galiausiai, kadangi nebuvo bendradarbiaujama, ir remiantis visais pirmiau išvardytais elementais nustačius, kad Brazilija yra tinkama tipiška šalis, nereikėjo atlikti socialinės ir aplinkos apsaugos lygio vertinimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmos įtraukos paskutinį sakinį.

3.3.2.2.   Išvada

| (75) | Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, atsižvelgdama į pasiūlymą prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą ir į tai, kad Brazilija atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus, Komisija tinkama tipiška šalimi pasirinko Braziliją. |
| --- | --- |

(75)

Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, atsižvelgdama į pasiūlymą prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą ir į tai, kad Brazilija atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus, Komisija tinkama tipiška šalimi pasirinko Braziliją.

3.3.3.   Neiškraipytoms sąnaudoms nustatyti naudoti šaltiniai

Neiškraipytoms sąnaudoms nustatyti naudoti šaltiniai

| (76) | Pranešime dėl atitinkamų šaltinių, naudotinų normaliajai vertei nustatyti, Komisija išvardijo gamybos veiksnius, pvz., medžiagas, energiją ir darbą, kuriuos eksportuojantys gamintojai naudoja peržiūrimajam produktui gaminti. Komisija taip pat nurodė, kad normaliajai vertei pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuoti ji naudosis duomenų baze „Global Trade Atlas“ (GTA), kad nustatytų neiškraipytas daugumos gamybos veiksnių, pirmiausia žaliavų, sąnaudas. Be to, Komisija pareiškė, kad ji naudosis informacija, gauta iš: Brazilijos statistikos instituto, neiškraipytoms darbo sąnaudoms nustatyti ir Brazilijos elektros energijos tiekėjų viešaisiais tarifais ir turima duomenų baze gamtinių dujų sąnaudoms nustatyti. |
| --- | --- |

(76)

Pranešime dėl atitinkamų šaltinių, naudotinų normaliajai vertei nustatyti, Komisija išvardijo gamybos veiksnius, pvz., medžiagas, energiją ir darbą, kuriuos eksportuojantys gamintojai naudoja peržiūrimajam produktui gaminti. Komisija taip pat nurodė, kad normaliajai vertei pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuoti ji naudosis duomenų baze „Global Trade Atlas“ (GTA), kad nustatytų neiškraipytas daugumos gamybos veiksnių, pirmiausia žaliavų, sąnaudas. Be to, Komisija pareiškė, kad ji naudosis informacija, gauta iš: Brazilijos statistikos instituto, neiškraipytoms darbo sąnaudoms nustatyti ir Brazilijos elektros energijos tiekėjų viešaisiais tarifais ir turima duomenų baze gamtinių dujų sąnaudoms nustatyti.

| (77) | Galiausiai Komisija pareiškė, kad PBA išlaidoms ir pelnui nustatyti ji naudos dviejų Brazilijos peržiūrimojo produkto gamintojų finansinius duomenis, kaip nurodyta 37 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(77)

Galiausiai Komisija pareiškė, kad PBA išlaidoms ir pelnui nustatyti ji naudos dviejų Brazilijos peržiūrimojo produkto gamintojų finansinius duomenis, kaip nurodyta 37 konstatuojamojoje dalyje.

| (78) | Komisija įtraukė gamybos pridėtinių išlaidų vertę, kad aprėptų sąnaudas, kurios nėra įtrauktos į pirmiau nurodytus gamybos veiksnius. Gamybos pridėtinių išlaidų ir tiesioginių produkto gamybos sąnaudų santykį Komisija nustatė remdamasi pareiškėjo šiuo tikslu pateiktais konkrečiais Sąjungos gamintojų duomenimis. |
| --- | --- |

(78)

Komisija įtraukė gamybos pridėtinių išlaidų vertę, kad aprėptų sąnaudas, kurios nėra įtrauktos į pirmiau nurodytus gamybos veiksnius. Gamybos pridėtinių išlaidų ir tiesioginių produkto gamybos sąnaudų santykį Komisija nustatė remdamasi pareiškėjo šiuo tikslu pateiktais konkrečiais Sąjungos gamintojų duomenimis.

3.4.   Neiškraipytos sąnaudos ir lyginamieji dydžiai

Neiškraipytos sąnaudos ir lyginamieji dydžiai

3.4.1.   Gamybos veiksniai

Gamybos veiksniai

| (79) | Atsižvelgiant į visą prašymu pagrįstą informaciją ir vėliau per tyrimą surinktą informaciją, siekiant nustatyti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, nustatyti šie gamybos veiksniai ir jų šaltiniai:

  1 lentelė


  Tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio gamybos veiksniai









  Gamybos veiksnys | Prekės kodas | Vertė (RMB) | Matavimo vienetas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Žaliavos |
| Aliuminio luitai | 760120 | 14,56 | kg |
| Dažai | 320810
  320820
  320890 | 48,69 | kg |
| Visos kitos žaliavos; priedai; pakuotė | nėra duomenų | 4,48 % žaliavų | nėra duomenų |
| Darbas |
| Darbo sąnaudos gamybos sektoriuje (NACE C.25) | nėra duomenų | 28,44 | val. |
| Energija |
| Elektra | nėra duomenų | 0,432 | kWh |
| Gamtinės dujos | nėra duomenų | 0,357 | kWh |
| Vanduo |
| Vanduo | nėra duomenų | 12,87 | M3 |

(79)

Atsižvelgiant į visą prašymu pagrįstą informaciją ir vėliau per tyrimą surinktą informaciją, siekiant nustatyti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, nustatyti šie gamybos veiksniai ir jų šaltiniai:

1 lentelė

1 lentelė

Tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio gamybos veiksniai

Tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio gamybos veiksniai

Gamybos veiksnys

Prekės kodas

Vertė (RMB)

Matavimo vienetas

Žaliavos

Žaliavos

Aliuminio luitai

760120

14,56

kg

Dažai

320810

320820

320890

48,69

kg

Visos kitos žaliavos; priedai; pakuotė

nėra duomenų

4,48 % žaliavų

nėra duomenų

Darbas

Darbas

Darbo sąnaudos gamybos sektoriuje (NACE C.25)

nėra duomenų

28,44

val.

Energija

Energija

Elektra

nėra duomenų

0,432

kWh

Gamtinės dujos

nėra duomenų

0,357

kWh

Vanduo

Vanduo

Vanduo

nėra duomenų

12,87

M3

3.4.1.1.   Žaliavos

| (80) | Siekdama nustatyti neiškraipytą iki tipiškos šalies gamintojo gamyklos vartų pristatomų žaliavų kainą, Komisija rėmėsi vidutine svertine importo į tipišką šalį kaina, nurodyta GTA, su pridėtais muitais. Importo kaina tipiškoje šalyje buvo nustatyta kaip importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/755 1 priede išvardytas šalis, kurios nėra PPO narės, vieneto kainų svertinis vidurkis (35). |
| --- | --- |

(80)

Siekdama nustatyti neiškraipytą iki tipiškos šalies gamintojo gamyklos vartų pristatomų žaliavų kainą, Komisija rėmėsi vidutine svertine importo į tipišką šalį kaina, nurodyta GTA, su pridėtais muitais. Importo kaina tipiškoje šalyje buvo nustatyta kaip importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/755 1 priede išvardytas šalis, kurios nėra PPO narės, vieneto kainų svertinis vidurkis (35).

35

| (81) | Komisija nusprendė neįtraukti importo į tipišką šalį iš KLR, nes [3.3.1] skirsnyje ji padarė išvadą, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punktą šiuo atveju dėl didelių iškraipymų buvimo netikslinga naudoti KLR vidaus rinkos kainų ir sąnaudų. Kadangi nėra įrodymų, kad tie patys iškraipymai neturi tokio paties poveikio eksportui skirtiems produktams, Komisija manė, kad tie patys iškraipymai turėjo įtakos eksporto kainoms. Neįtraukus importo iš KLR į tipišką šalį, importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis tebebuvo tipiška. |
| --- | --- |

(81)

Komisija nusprendė neįtraukti importo į tipišką šalį iš KLR, nes [3.3.1] skirsnyje ji padarė išvadą, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punktą šiuo atveju dėl didelių iškraipymų buvimo netikslinga naudoti KLR vidaus rinkos kainų ir sąnaudų. Kadangi nėra įrodymų, kad tie patys iškraipymai neturi tokio paties poveikio eksportui skirtiems produktams, Komisija manė, kad tie patys iškraipymai turėjo įtakos eksporto kainoms. Neįtraukus importo iš KLR į tipišką šalį, importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis tebebuvo tipiška.

| (82) | Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dėl kelių gamybos veiksnių patirtos faktinės sąnaudos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė nedidelę visų žaliavų sąnaudų dalį. Kadangi joms naudota vertė neturėjo pastebimos įtakos dempingo skirtumo skaičiavimui, nepriklausomai nuo naudoto šaltinio, Komisija nusprendė šias sąnaudas priskirti prie visų kitų žaliavų. Siekdama nustatyti neiškraipytą visų kitų žaliavų vertę ir atsižvelgdama į tai, kad eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija rėmėsi turimais faktais. Todėl, remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, Komisija nustatė visų kitų žaliavų ir visų žaliavų sąnaudų santykį, kuris siekė 4,48 %. Siekiant nustatyti neiškraipytą kitų žaliavų vertę ta procentinė dalis vėliau buvo pritaikyta neiškraipytai žaliavų vertei. |
| --- | --- |

(82)

Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dėl kelių gamybos veiksnių patirtos faktinės sąnaudos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė nedidelę visų žaliavų sąnaudų dalį. Kadangi joms naudota vertė neturėjo pastebimos įtakos dempingo skirtumo skaičiavimui, nepriklausomai nuo naudoto šaltinio, Komisija nusprendė šias sąnaudas priskirti prie visų kitų žaliavų. Siekdama nustatyti neiškraipytą visų kitų žaliavų vertę ir atsižvelgdama į tai, kad eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija rėmėsi turimais faktais. Todėl, remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, Komisija nustatė visų kitų žaliavų ir visų žaliavų sąnaudų santykį, kuris siekė 4,48 %. Siekiant nustatyti neiškraipytą kitų žaliavų vertę ta procentinė dalis vėliau buvo pritaikyta neiškraipytai žaliavų vertei.

| (83) | Paprastai prie šių importo kainų taip pat reikėtų pridėti vidaus vežimo kainas. Tačiau, atsižvelgdama į tai, kad nebuvo bendradarbiaujama, ir į šios priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo pobūdį (tikslas yra nustatyti, ar dempingas tęsėsi per peržiūros tiriamąjį laikotarpį arba ar galėtų pasikartoti, o ne jo tikslų mastą), Komisija nusprendė, kad koreguoti atsižvelgiant į vidaus vežimo kainas nereikia. Dėl tokio koregavimo tik padidėtų normalioji vertė, taigi ir dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(83)

Paprastai prie šių importo kainų taip pat reikėtų pridėti vidaus vežimo kainas. Tačiau, atsižvelgdama į tai, kad nebuvo bendradarbiaujama, ir į šios priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo pobūdį (tikslas yra nustatyti, ar dempingas tęsėsi per peržiūros tiriamąjį laikotarpį arba ar galėtų pasikartoti, o ne jo tikslų mastą), Komisija nusprendė, kad koreguoti atsižvelgiant į vidaus vežimo kainas nereikia. Dėl tokio koregavimo tik padidėtų normalioji vertė, taigi ir dempingo skirtumas.

3.4.1.2.   Darbas

| (84) | Siekdama nustatyti darbo sąnaudų lyginamąjį dydį tipiškoje šalyje, Komisija naudojo Brazilijos Vyriausybės agentūros „Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística“ (IBGE) paskelbtus duomenis. IBGE (36) skelbia išsamią informaciją apie darbo užmokestį įvairiuose Brazilijos ekonomikos sektoriuose. Komisija naudojo turimus 2020 m. statistinius duomenis apie vidutines darbo sąnaudas metalurgijos, plieno ir apdirbamosios gamybos sektoriuose (25 kategorija pagal NACE 2.0). |
| --- | --- |

(84)

Siekdama nustatyti darbo sąnaudų lyginamąjį dydį tipiškoje šalyje, Komisija naudojo Brazilijos Vyriausybės agentūros „Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística“ (IBGE) paskelbtus duomenis. IBGE (36) skelbia išsamią informaciją apie darbo užmokestį įvairiuose Brazilijos ekonomikos sektoriuose. Komisija naudojo turimus 2020 m. statistinius duomenis apie vidutines darbo sąnaudas metalurgijos, plieno ir apdirbamosios gamybos sektoriuose (25 kategorija pagal NACE 2.0).

36

3.4.1.3.   Elektra

| (85) | Siekdama nustatyti elektros energijos lyginamąjį dydį tipiškoje šalyje, Komisija naudojo naujausius turimus duomenis apie elektros energijos pramonines kainas, kurias taikė bendrovė „EDP Brazil“ – vienas iš didžiausių elektros energijos tiekėjų Brazilijoje. Komisija naudojo peržiūros tiriamojo laikotarpio atitinkamo suvartojimo intervalo pramoninių elektros kainų (37) Brazilijos realais už kilovatvalandę duomenis. |
| --- | --- |

(85)

Siekdama nustatyti elektros energijos lyginamąjį dydį tipiškoje šalyje, Komisija naudojo naujausius turimus duomenis apie elektros energijos pramonines kainas, kurias taikė bendrovė „EDP Brazil“ – vienas iš didžiausių elektros energijos tiekėjų Brazilijoje. Komisija naudojo peržiūros tiriamojo laikotarpio atitinkamo suvartojimo intervalo pramoninių elektros kainų (37) Brazilijos realais už kilovatvalandę duomenis.

37

3.4.1.4.   Gamtinės dujos

| (86) | Brazilijos bendrovėms (pramoniniams naudotojams) nustatytos gamtinių dujų kainos renkamos ir skelbiamos duomenų bazėje „Global Petrol Prices“ jos interneto svetainėje (38). Komisija naudojo atitinkamą kainodarą iš leidinio, apimančio peržiūros tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(86)

Brazilijos bendrovėms (pramoniniams naudotojams) nustatytos gamtinių dujų kainos renkamos ir skelbiamos duomenų bazėje „Global Petrol Prices“ jos interneto svetainėje (38). Komisija naudojo atitinkamą kainodarą iš leidinio, apimančio peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

38

3.4.1.5.   Vanduo

| (87) | Siekdama nustatyti vandens sąnaudų lyginamąjį dydį tipiškoje šalyje, Komisija naudojo Brazilijoje taikomas kainas, kurias nustatė bendrovė „Sabesp“ (39), atsakinga už vandens tiekimą, nuotekų surinkimą ir valymą San Paulo valstijoje. |
| --- | --- |

(87)

Siekdama nustatyti vandens sąnaudų lyginamąjį dydį tipiškoje šalyje, Komisija naudojo Brazilijoje taikomas kainas, kurias nustatė bendrovė „Sabesp“ (39), atsakinga už vandens tiekimą, nuotekų surinkimą ir valymą San Paulo valstijoje.

39

3.4.1.6.   Gamybos pridėtinės išlaidos, PBA išlaidos, pelnas ir nusidėvėjimas

| (88) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą „į apskaičiuotą normaliąją vertę įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“. Kad būtų įtrauktos sąnaudos, kurių pirmiau nurodyti gamybos veiksniai neapima, taip pat reikia nustatyti gamybos pridėtinių išlaidų dydį. |
| --- | --- |

(88)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą „į apskaičiuotą normaliąją vertę įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“. Kad būtų įtrauktos sąnaudos, kurių pirmiau nurodyti gamybos veiksniai neapima, taip pat reikia nustatyti gamybos pridėtinių išlaidų dydį.

| (89) | Siekdama nustatyti neiškraipytą gamybos pridėtinių išlaidų vertę ir atsižvelgdama į tai, kad eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį naudojo turimus faktus. Todėl, remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, Komisija nustatė gamybos pridėtinių išlaidų ir visų produkto gamybos ir darbo sąnaudų santykį. Tada, atsižvelgiant į gaminamą modelį, ta procentinė dalis buvo taikoma neiškraipytai produkto gamybos sąnaudų vertei, kad būtų nustatyta neiškraipyta gamybos pridėtinių išlaidų vertė. |
| --- | --- |

(89)

Siekdama nustatyti neiškraipytą gamybos pridėtinių išlaidų vertę ir atsižvelgdama į tai, kad eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį naudojo turimus faktus. Todėl, remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, Komisija nustatė gamybos pridėtinių išlaidų ir visų produkto gamybos ir darbo sąnaudų santykį. Tada, atsižvelgiant į gaminamą modelį, ta procentinė dalis buvo taikoma neiškraipytai produkto gamybos sąnaudų vertei, kad būtų nustatyta neiškraipyta gamybos pridėtinių išlaidų vertė.

| (90) | Siekdama nustatyti neiškraipytą ir pagrįstą PBA išlaidų ir pelno sumą Komisija rėmėsi naujausiais turimais Brazilijos bendrovių, kurios pranešime buvo nurodytos kaip aktyvios ir pelningos tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojos, finansiniais duomenimis. Buvo naudojami iš „Orbis Bureau van Dijk“ gauti šių bendrovių finansiniai duomenys:






  — | IOCHPE MAXION S.A (2019 finansiniai metai), |
| --- | --- | --- |

(90)

Siekdama nustatyti neiškraipytą ir pagrįstą PBA išlaidų ir pelno sumą Komisija rėmėsi naujausiais turimais Brazilijos bendrovių, kurios pranešime buvo nurodytos kaip aktyvios ir pelningos tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojos, finansiniais duomenimis. Buvo naudojami iš „Orbis Bureau van Dijk“ gauti šių bendrovių finansiniai duomenys:

—

IOCHPE MAXION S.A (2019 finansiniai metai),

| — | NEO RODAS S.A (2019 finansiniai metai). |
| --- | --- |

—

NEO RODAS S.A (2019 finansiniai metai).

3.4.2.   Normaliosios vertės skaičiavimas

Normaliosios vertės skaičiavimas

| (91) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiavo kiekvienos rūšies normaliąją vertę, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(91)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiavo kiekvienos rūšies normaliąją vertę, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (92) | Pirmiausia Komisija nustatė neiškraipytas produkto gamybos sąnaudas. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija vadovavosi pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija apie kiekvieno veiksnio (medžiagų ir darbo) panaudojimą gaminant peržiūrimąjį produktą. |
| --- | --- |

(92)

Pirmiausia Komisija nustatė neiškraipytas produkto gamybos sąnaudas. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija vadovavosi pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija apie kiekvieno veiksnio (medžiagų ir darbo) panaudojimą gaminant peržiūrimąjį produktą.

| (93) | Nustačiusi neiškraipytas produkto gamybos sąnaudas Komisija pridėjo gamybos pridėtines išlaidas, PBA išlaidas ir pelną, kaip nurodyta 88–90 konstatuojamosiose dalyse. Gamybos pridėtinės išlaidos buvo nustatytos remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis. PBA išlaidos ir pelnas buvo nustatyti remiantis abiejų tipiškos šalies bendrovių finansinėse ataskaitose nurodytų verčių vidurkiu. Prie neiškraipytų produkto gamybos sąnaudų Komisija pridėjo:






  — | gamybos pridėtines išlaidas, sudariusias iš viso 26,80 % tiesioginių produkto gamybos sąnaudų, |
| --- | --- | --- |

(93)

Nustačiusi neiškraipytas produkto gamybos sąnaudas Komisija pridėjo gamybos pridėtines išlaidas, PBA išlaidas ir pelną, kaip nurodyta 88–90 konstatuojamosiose dalyse. Gamybos pridėtinės išlaidos buvo nustatytos remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis. PBA išlaidos ir pelnas buvo nustatyti remiantis abiejų tipiškos šalies bendrovių finansinėse ataskaitose nurodytų verčių vidurkiu. Prie neiškraipytų produkto gamybos sąnaudų Komisija pridėjo:

—

gamybos pridėtines išlaidas, sudariusias iš viso 26,80 % tiesioginių produkto gamybos sąnaudų,

| — | PBA ir kitas išlaidas, sudariusias 13,75 % parduotų prekių sąnaudų, ir |
| --- | --- |

—

PBA ir kitas išlaidas, sudariusias 13,75 % parduotų prekių sąnaudų, ir

| — | pelną, sudariusį 6,24 % parduotų prekių sąnaudų, kuris buvo pridėtas prie bendrų neiškraipytų produkto gamybos sąnaudų. |
| --- | --- |

—

pelną, sudariusį 6,24 % parduotų prekių sąnaudų, kuris buvo pridėtas prie bendrų neiškraipytų produkto gamybos sąnaudų.

| (94) | Tuo remdamasi Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiavo kiekvienos rūšies produkto normaliąją vertę, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(94)

Tuo remdamasi Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiavo kiekvienos rūšies produkto normaliąją vertę, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

3.5.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (95) | Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis iš Eurostato duomenų gautomis CIF kainomis, pakoreguotomis pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis. Taigi, CIF kaina buvo sumažinta, iš jos atėmus jūrų frachto, draudimo sąnaudas ir vidaus vežimo išlaidas. Kinijos vidaus ir tarptautinės vežimo išlaidos buvo pagrįstos pareiškėjų prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija. |
| --- | --- |

(95)

Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis iš Eurostato duomenų gautomis CIF kainomis, pakoreguotomis pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis. Taigi, CIF kaina buvo sumažinta, iš jos atėmus jūrų frachto, draudimo sąnaudas ir vidaus vežimo išlaidas. Kinijos vidaus ir tarptautinės vežimo išlaidos buvo pagrįstos pareiškėjų prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija.

3.6.   Palyginimas

Palyginimas

| (96) | Komisija palygino pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą nustatytą normaliąją vertę su pirmiau nustatyta eksporto kaina EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(96)

Komisija palygino pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą nustatytą normaliąją vertę su pirmiau nustatyta eksporto kaina EXW sąlygomis.

3.7.   Dempingo skirtumas

Dempingo skirtumas

| (97) | Tuo remiantis nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli (daugiau kaip 10 %). Todėl padaryta išvada, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi. |
| --- | --- |

(97)

Tuo remiantis nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli (daugiau kaip 10 %). Todėl padaryta išvada, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi.

4.   DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

| (98) | Nustačiusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas, Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos. Buvo analizuojami šie papildomi elementai: Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Sąjungos kainų lygio santykis, Sąjungos rinkos patrauklumas. Primenama, kad dėl to, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai ir Kinijos Vyriausybė nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį analizė buvo pagrįsta turimais faktais, visų pirma prašymu atlikti peržiūrą, GTA statistiniais duomenimis ir prieinama informacija. |
| --- | --- |

(98)

Nustačiusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas, Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos. Buvo analizuojami šie papildomi elementai: Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Sąjungos kainų lygio santykis, Sąjungos rinkos patrauklumas. Primenama, kad dėl to, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai ir Kinijos Vyriausybė nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį analizė buvo pagrįsta turimais faktais, visų pirma prašymu atlikti peržiūrą, GTA statistiniais duomenimis ir prieinama informacija.

4.1.   KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

| (99) | Siekdama išanalizuoti KLR gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus ir atsižvelgdama į tai, kad Kinijos Vyriausybė ir Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija rėmėsi informacija, kurią prašyme atlikti peržiūrą pateikė pareiškėjas, kaip nurodyta toliau. |
| --- | --- |

(99)

Siekdama išanalizuoti KLR gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus ir atsižvelgdama į tai, kad Kinijos Vyriausybė ir Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija rėmėsi informacija, kurią prašyme atlikti peržiūrą pateikė pareiškėjas, kaip nurodyta toliau.

| (100) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinija apskritai turi perteklinius tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio gamybos pajėgumus. Apskaičiuota, kad 2020 m. gamybos pajėgumai (40) Kinijoje sudarė 189,8 mln. ratų. Remiantis pareiškėjo pateiktais rinkos tyrimais, Kinijoje parduota 153 mln. ratų, iš kurių 108 mln. buvo sunaudoti vidaus rinkoje, o apie 45 mln. eksportuoti. Todėl apskaičiuota, kad nepanaudoti pajėgumai sudaro daugiau kaip 36 mln. ratų (arba daugiau nei pusę Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu), kuriuos būtų galima nukreipti į Sąjungą, jei dabartinės priemonės nustotų galioti. |
| --- | --- |

(100)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinija apskritai turi perteklinius tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio gamybos pajėgumus. Apskaičiuota, kad 2020 m. gamybos pajėgumai (40) Kinijoje sudarė 189,8 mln. ratų. Remiantis pareiškėjo pateiktais rinkos tyrimais, Kinijoje parduota 153 mln. ratų, iš kurių 108 mln. buvo sunaudoti vidaus rinkoje, o apie 45 mln. eksportuoti. Todėl apskaičiuota, kad nepanaudoti pajėgumai sudaro daugiau kaip 36 mln. ratų (arba daugiau nei pusę Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu), kuriuos būtų galima nukreipti į Sąjungą, jei dabartinės priemonės nustotų galioti.

40

| (101) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos galėtų panaudoti eksportui į Sąjungą, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(101)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos galėtų panaudoti eksportui į Sąjungą, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

4.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

Sąjungos rinkos patrauklumas

| (102) | Sąjungos tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio rinka yra viena didžiausių pasaulyje – tą lemia didelė automobilių pramonės gamyba Sąjungoje, kuri jau pritraukia daug importo iš Kinijos. Be to, kitos svarbios rinkos, pavyzdžiui, JAV ir Indija, iš Kinijos importuojamiems ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatė prekybos apsaugos priemones. Todėl manoma, kad dėl kitose pagrindinėse rinkose nustatytų prekybos priemonių importo iš Kinijos į ES apimtis veikiausiai toliau didėtų, jei dabartinės priemonės būti panaikintos. |
| --- | --- |

(102)

Sąjungos tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio rinka yra viena didžiausių pasaulyje – tą lemia didelė automobilių pramonės gamyba Sąjungoje, kuri jau pritraukia daug importo iš Kinijos. Be to, kitos svarbios rinkos, pavyzdžiui, JAV ir Indija, iš Kinijos importuojamiems ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatė prekybos apsaugos priemones. Todėl manoma, kad dėl kitose pagrindinėse rinkose nustatytų prekybos priemonių importo iš Kinijos į ES apimtis veikiausiai toliau didėtų, jei dabartinės priemonės būti panaikintos.

| (103) | NET ir nustačius priemones, iš Kinijos eksporto į Sąjungą ir toliau buvo matyti, kad net taikant priemones Sąjungos rinka tebėra patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Remdamasi GTA duomenimis Komisija analizavo Kinijos eksporto į kitas trečiąsias rinkas kainas. Vidutinės svertinės Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainos (43,94 EUR) buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės kainas (apie 13 %). Todėl tikėtina, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Sąjungos rinka taptų dar patrauklesnė Kinijos eksportuotojams ir, jei nebūtų taikomi muitai, Kinijos eksportuotojai galėtų padidinti eksportą į Sąjungą. |
| --- | --- |

(103)

NET ir nustačius priemones, iš Kinijos eksporto į Sąjungą ir toliau buvo matyti, kad net taikant priemones Sąjungos rinka tebėra patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Remdamasi GTA duomenimis Komisija analizavo Kinijos eksporto į kitas trečiąsias rinkas kainas. Vidutinės svertinės Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainos (43,94 EUR) buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės kainas (apie 13 %). Todėl tikėtina, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Sąjungos rinka taptų dar patrauklesnė Kinijos eksportuotojams ir, jei nebūtų taikomi muitai, Kinijos eksportuotojai galėtų padidinti eksportą į Sąjungą.

| (104) | Sąjungos rinka taip pat yra patraukli dėl to, kad konkretaus dizaino tam tikri Sąjungoje naudojami ratai taip pat gaminami Kinijoje. |
| --- | --- |

(104)

Sąjungos rinka taip pat yra patraukli dėl to, kad konkretaus dizaino tam tikri Sąjungoje naudojami ratai taip pat gaminami Kinijoje.

| (105) | Todėl, atsižvelgdama į didelius KLR perteklinius pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, Komisija padarė išvadą, kad, jei dabartinės priemonės nebebūtų taikomos, tikėtina, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai eksportą dempingo kainomis nukreiptų į Sąjungą. |
| --- | --- |

(105)

Todėl, atsižvelgdama į didelius KLR perteklinius pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, Komisija padarė išvadą, kad, jei dabartinės priemonės nebebūtų taikomos, tikėtina, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai eksportą dempingo kainomis nukreiptų į Sąjungą.

4.3.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

| (106) | Atsižvelgdama į savo išvadas dėl dempingo tęsimosi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir tikėtinos eksporto raidos, jei priemonės nebebūtų taikomos, Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog pasibaigus importui iš KLR taikomų antidempingo priemonių galiojimui, dempingas tęstųsi. |
| --- | --- |

(106)

Atsižvelgdama į savo išvadas dėl dempingo tęsimosi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir tikėtinos eksporto raidos, jei priemonės nebebūtų taikomos, Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog pasibaigus importui iš KLR taikomų antidempingo priemonių galiojimui, dempingas tęstųsi.

5.   ŽALA

ŽALA

5.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (107) | Panašų produktą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino maždaug 30 gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(107)

Panašų produktą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino maždaug 30 gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (108) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 64,3 mln. vienetų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, kaip antai skundo pateikėjo pateiktais atsakymais į makroekonominį klausimyną. Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino beveik 20 % viso žinomų Sąjungos panašaus produkto gamintojų pagaminamo kiekio. |
| --- | --- |

(108)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 64,3 mln. vienetų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, kaip antai skundo pateikėjo pateiktais atsakymais į makroekonominį klausimyną. Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino beveik 20 % viso žinomų Sąjungos panašaus produkto gamintojų pagaminamo kiekio.

5.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (109) | Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi visu Sąjungos pramonės pardavimu Sąjungoje, pridėjus importą į Sąjungą iš trečiųjų šalių. Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje buvo nustatytas remiantis skundu ir pakoreguotas remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų atsakymuose pateiktais peržiūros tiriamojo laikotarpio duomenimis. Importo atveju Komisija rėmėsi Eurostato COMEXT duomenų bazės duomenimis. Tačiau, kadangi Eurostato COMEXT duomenų bazėje nurodomas tik importuotų produktų svoris, o ne importuotų ratų su ratlankiais iš aliuminio vienetų skaičius, svorį reikėjo perskaičiuoti į vienetus. Skunde skundo pateikėjas taikė perskaičiavimo koeficientą, kuris buvo naudojamas atliekant paskutinį tyrimą dėl to paties produkto (41) (t. y. 10,9 kg vienam vienetui). Šio perskaičiavimo koeficiento pagrįstumas buvo patikrintas remiantis Maroko ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais, kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/1221 (42), kuriuo tam tikriems importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas laikinasis antidempingo muitas (toliau – Maroko kilmės RRA tyrimas), 78 konstatuojamojoje dalyje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šiuo metu taikomas vidutinis svertinis svoris vienam vienetui yra 11,3 kg/vnt., nes rinkoje stebima didesnio skersmens ratų paklausos tendencija, dėl ko padidėja vieno rato svoris. Todėl šis koeficientas buvo naudojamas nustatant Sąjungos suvartojimą vienetais. |
| --- | --- |

(109)

Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi visu Sąjungos pramonės pardavimu Sąjungoje, pridėjus importą į Sąjungą iš trečiųjų šalių. Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje buvo nustatytas remiantis skundu ir pakoreguotas remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų atsakymuose pateiktais peržiūros tiriamojo laikotarpio duomenimis. Importo atveju Komisija rėmėsi Eurostato COMEXT duomenų bazės duomenimis. Tačiau, kadangi Eurostato COMEXT duomenų bazėje nurodomas tik importuotų produktų svoris, o ne importuotų ratų su ratlankiais iš aliuminio vienetų skaičius, svorį reikėjo perskaičiuoti į vienetus. Skunde skundo pateikėjas taikė perskaičiavimo koeficientą, kuris buvo naudojamas atliekant paskutinį tyrimą dėl to paties produkto (41) (t. y. 10,9 kg vienam vienetui). Šio perskaičiavimo koeficiento pagrįstumas buvo patikrintas remiantis Maroko ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais, kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/1221 (42), kuriuo tam tikriems importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas laikinasis antidempingo muitas (toliau – Maroko kilmės RRA tyrimas), 78 konstatuojamojoje dalyje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šiuo metu taikomas vidutinis svertinis svoris vienam vienetui yra 11,3 kg/vnt., nes rinkoje stebima didesnio skersmens ratų paklausos tendencija, dėl ko padidėja vieno rato svoris. Todėl šis koeficientas buvo naudojamas nustatant Sąjungos suvartojimą vienetais.

41

42

| (110) | Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida:

  2 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (vienetais) | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras suvartojimas (tūkst. vienetų) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Šaltinis: | Eurostato COMEXT duomenų bazė, EUWA ir patikrinti klausimyno atsakymai. |

(110)

Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida:

2 lentelė

2 lentelė

Sąjungos suvartojimas (vienetais)

Sąjungos suvartojimas (vienetais)

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Bendras suvartojimas (tūkst. vienetų)

77 873

73 797

59 530

64 311

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Šaltinis:

Šaltinis

Eurostato COMEXT duomenų bazė, EUWA ir patikrinti klausimyno atsakymai.

| (111) | 2018–2019 m. Sąjungos suvartojimas sumažėjo 5 %, o 2019–2020 m. – 19 %. 2020 m. automobilių pramonės gamyba dėl COVID-19 pandemijos sumažėjo maždaug 4,2 mln. transporto priemonių, todėl tai turėjo tiesioginį poveikį pradinės grandies tiekėjams, nes 2020 m. ratų su ratlankiais iš aliuminio pardavimas sumažėjo 14 mln., palyginti su 2019 m. Gamyba ypač sumažėjo 2020 m. antrąjį ketvirtį, tačiau kitais mėnesiais rinka atsigavo. Rinkoje ratų padaugėjo 5 mln.: nuo 59 mln. 2020 m. iki 64 mln. ratų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tačiau suvartojimas nepasiekė 2019 m. lygio, nes trūko automobilių gamintojų naudojamų puslaidininkių. |
| --- | --- |

(111)

2018–2019 m. Sąjungos suvartojimas sumažėjo 5 %, o 2019–2020 m. – 19 %. 2020 m. automobilių pramonės gamyba dėl COVID-19 pandemijos sumažėjo maždaug 4,2 mln. transporto priemonių, todėl tai turėjo tiesioginį poveikį pradinės grandies tiekėjams, nes 2020 m. ratų su ratlankiais iš aliuminio pardavimas sumažėjo 14 mln., palyginti su 2019 m. Gamyba ypač sumažėjo 2020 m. antrąjį ketvirtį, tačiau kitais mėnesiais rinka atsigavo. Rinkoje ratų padaugėjo 5 mln.: nuo 59 mln. 2020 m. iki 64 mln. ratų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tačiau suvartojimas nepasiekė 2019 m. lygio, nes trūko automobilių gamintojų naudojamų puslaidininkių.

5.3.   Importas iš KLR

Importas iš KLR

5.3.1.   Importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis

Importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis

| (112) | Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato COMEXT duomenų baze. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis bendro Sąjungos suvartojimo dalimi, tenkančia šiam importui, kaip nurodyta 109 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(112)

Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato COMEXT duomenų baze. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis bendro Sąjungos suvartojimo dalimi, tenkančia šiam importui, kaip nurodyta 109 konstatuojamojoje dalyje.

| (113) | Importo į Sąjungą iš KLR raida:

  3 lentelė


  Importo apimtis (vienetais) ir rinkos dalis | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš KLR apimtis (tūkst. vienetų) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| Indeksas (2019 m. = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| Rinkos dalis (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| Indeksas (2019 m. = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| Šaltinis: | Eurostato COMEXT duomenų bazė. |

(113)

Importo į Sąjungą iš KLR raida:

3 lentelė

3 lentelė

Importo apimtis (vienetais) ir rinkos dalis

Importo apimtis (vienetais) ir rinkos dalis

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Importo iš KLR apimtis (tūkst. vienetų)

3 734

3 493

2 230

2 205

Indeksas (2019 m. = 100)

Indeksas (2019 m. = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Rinkos dalis (%)

4,8

4,7

3,7

3,4

Indeksas (2019 m. = 100)

Indeksas (2019 m. = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Šaltinis:

Šaltinis

Eurostato COMEXT duomenų bazė.

| (114) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu peržiūrimojo produkto importas iš KLR sumažėjo. Importo iš KLR rinkos dalis 2018–2019 m. išliko stabili ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 29 %. Tačiau tokia raidą derėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad vienas iš pagrindinių Kinijos gamintojų įsisteigė Maroke. |
| --- | --- |

(114)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu peržiūrimojo produkto importas iš KLR sumažėjo. Importo iš KLR rinkos dalis 2018–2019 m. išliko stabili ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 29 %. Tačiau tokia raidą derėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad vienas iš pagrindinių Kinijos gamintojų įsisteigė Maroke.

5.3.2.   Importo iš KLR kainos

Importo iš KLR kainos

| (115) | Importo į Sąjungą iš KLR vidutinės svertinės kainos raida:

  4 lentelė


  Vidutinė importo iš KLR kaina | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/vnt. | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| Indeksas (2019 m. = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Šaltinis: | Eurostato COMEXT duomenų bazė. |

(115)

Importo į Sąjungą iš KLR vidutinės svertinės kainos raida:

4 lentelė

4 lentelė

Vidutinė importo iš KLR kaina

Vidutinė importo iš KLR kaina

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

EUR/vnt.

50,1

50,3

49,3

53,9

Indeksas (2019 m. = 100)

Indeksas (2019 m. = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Šaltinis:

Šaltinis

Eurostato COMEXT duomenų bazė.

| (116) | Vidutinė importo iš KLR kaina nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio padidėjo maždaug 4 EUR už vienetą. Tačiau dalis pardavimo kainos indeksuojama pagal aliuminio kainą Londono metalų biržoje (toliau – LME). Atsižvelgdama į tai, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija palygino pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotą vidutinę svertinę Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainą su Eurostato nurodyta vidutine svertine peržiūrimojo produkto importo iš KLR kaina, nustatyta remiantis CIF. |
| --- | --- |

(116)

Vidutinė importo iš KLR kaina nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio padidėjo maždaug 4 EUR už vienetą. Tačiau dalis pardavimo kainos indeksuojama pagal aliuminio kainą Londono metalų biržoje (toliau – LME). Atsižvelgdama į tai, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija palygino pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotą vidutinę svertinę Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainą su Eurostato nurodyta vidutine svertine peržiūrimojo produkto importo iš KLR kaina, nustatyta remiantis CIF.

| (117) | Iš palyginimo rezultatų matyti, kad vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina buvo mažesnė už taip nustatytą importo iš Kinijos kainą. |
| --- | --- |

(117)

Iš palyginimo rezultatų matyti, kad vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina buvo mažesnė už taip nustatytą importo iš Kinijos kainą.

5.3.3.   Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR

Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR

| (118) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR











  Šalis | | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkija | Apimtis (tūkst. vienetų) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| Rinkos dalis (%) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| Vidutinė kaina (EUR/vnt.) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Marokas | Apimtis (tūkst. vienetų) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | — | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Rinkos dalis (%) | — | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | — | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Vidutinė kaina (EUR/vnt.) | — | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | | 100 | 109 | 114 |
| Tailandas | Apimtis (tūkst. vienetų) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| Rinkos dalis (%) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| Vidutinė kaina (EUR/vnt.) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Pietų Korėja | Apimtis (tūkst. vienetų) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| Rinkos dalis (%) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| Vidutinė kaina (EUR/vnt.) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Kitos trečiosios šalys | Apimtis (tūkst. vienetų) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| Rinkos dalis (%) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| Vidutinė kaina (EUR/vnt.) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR | Apimtis (tūkst. vienetų) | 16 638 | 14 801 | 14 189 | 16 713 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 89 | 85 | 100 |
| Rinkos dalis (%) | 21,4 | 20,1 | 23,8 | 26,0 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 94 | 112 | 121 |
| Vidutinė kaina (EUR/vnt.) | 57,5 | 57,5 | 54,0 | 55,1 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 100 | 94 | 96 |
| Šaltinis: | Eurostato COMEXT duomenų bazė. |

(118)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR

Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR

Šalis

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Turkija

Apimtis (tūkst. vienetų)

7 983

7 632

7 010

8 364

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Rinkos dalis (%)

10,3

10,3

11,8

13,0

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Vidutinė kaina (EUR/vnt.)

53,6

51,9

49,7

51,1

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Marokas

Apimtis (tūkst. vienetų)

0

15,7

1 038

2 516

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

—

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Rinkos dalis (%)

—

0,0

1,7

3,9

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

—

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Vidutinė kaina (EUR/vnt.)

—

39,2

42,6

44,7

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

109

109

114

114

Tailandas

Apimtis (tūkst. vienetų)

2 228

1 911

1 527

1 487

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Rinkos dalis (%)

2,9

2,6

2,6

2,3

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Vidutinė kaina (EUR/vnt.)

52,3

50,8

49,0

50,3

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Pietų Korėja

Apimtis (tūkst. vienetų)

1 813

1 577

1 460

1 065

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Rinkos dalis (%)

2,3

2,1

2,5

1,7

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Vidutinė kaina (EUR/vnt.)

52,2

52,9

50,9

53,5

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Kitos trečiosios šalys

Apimtis (tūkst. vienetų)

4 612

3 663

3 151

3 279

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Rinkos dalis (%)

5,9

5,0

5,3

5,1

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Vidutinė kaina (EUR/vnt.)

69,1

74,9

71,1

75,9

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR

Apimtis (tūkst. vienetų)

16 638

14 801

14 189

16 713

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

89

89

85

85

100

100

Rinkos dalis (%)

21,4

20,1

23,8

26,0

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

94

94

112

112

121

121

Vidutinė kaina (EUR/vnt.)

57,5

57,5

54,0

55,1

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

100

100

94

94

96

96

Šaltinis:

Šaltinis

Eurostato COMEXT duomenų bazė.

| (119) | Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis 2018 m. siekė 21,4 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – 26,0 %. Šio importo apimtis 2019 ir 2020 m. sumažėjo, tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl pasiekė 2018 m. lygį, todėl nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio jo rinkos dalis padidėjo 21 %. Vidutinė šio importo kaina sumažėjo 4 % ir buvo didesnė, palyginti su Sąjungos pramonės vidutine kaina (+ 8,9 %), bei didesnė, palyginti su vidutine importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (+ 2,2 %). Per nagrinėjamąjį laikotarpį savo rinkos dalį padidino dvi šalys: Turkija ir Marokas. Vidutinės Turkijos kainos buvo šiek tiek didesnės, palyginti su Sąjungos pramonės kainomis (1,0 %), ir daug didesnės už vidutinę importo iš Maroko kainą (14 %). |
| --- | --- |

(119)

Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis 2018 m. siekė 21,4 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – 26,0 %. Šio importo apimtis 2019 ir 2020 m. sumažėjo, tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl pasiekė 2018 m. lygį, todėl nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio jo rinkos dalis padidėjo 21 %. Vidutinė šio importo kaina sumažėjo 4 % ir buvo didesnė, palyginti su Sąjungos pramonės vidutine kaina (+ 8,9 %), bei didesnė, palyginti su vidutine importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (+ 2,2 %). Per nagrinėjamąjį laikotarpį savo rinkos dalį padidino dvi šalys: Turkija ir Marokas. Vidutinės Turkijos kainos buvo šiek tiek didesnės, palyginti su Sąjungos pramonės kainomis (1,0 %), ir daug didesnės už vidutinę importo iš Maroko kainą (14 %).

5.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

5.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (120) | Vertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(120)

Vertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (121) | Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai įvertinti atlikta atranka. |
| --- | --- |

(121)

Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai įvertinti atlikta atranka.

| (122) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų gamintojų antidempingo klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis, taip pat neatrinktų gamintojų ir Sąjungos gamintojų asociacijos pateiktais makroekonominiais duomenimis, kryžminės patikros būdu sutikrintais su prašyme atlikti peržiūrą nurodytais duomenimis. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(122)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų gamintojų antidempingo klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis, taip pat neatrinktų gamintojų ir Sąjungos gamintojų asociacijos pateiktais makroekonominiais duomenimis, kryžminės patikros būdu sutikrintais su prašyme atlikti peržiūrą nurodytais duomenimis. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (123) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(123)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

| (124) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(124)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

5.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

5.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (125) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (tūkst. vienetų) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Gamybos pajėgumai (tūkst. vienetų) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Šaltinis: | EUWA ir atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(125)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis (tūkst. vienetų)

59 182

57 097

44 718

48 752

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Gamybos pajėgumai (tūkst. vienetų)

62 614

62 475

61 619

61 294

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Pajėgumų naudojimas (%)

95

91

73

80

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Šaltinis:

Šaltinis

EUWA ir atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (126) | Apskritai Sąjungos pramonės gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 18 %. 2018–2019 m. ji šiek tiek (4 %) sumažėjo. Dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. gamyba sumažėjo 12,3 mln. vienetų, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 4 mln. vienetų. |
| --- | --- |

(126)

Apskritai Sąjungos pramonės gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 18 %. 2018–2019 m. ji šiek tiek (4 %) sumažėjo. Dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. gamyba sumažėjo 12,3 mln. vienetų, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 4 mln. vienetų.

| (127) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo 2 %, pajėgumų naudojimo tendencija buvo tokia pati neigiama kaip ir gamybos ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jie sumažėjo 15 %. |
| --- | --- |

(127)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo 2 %, pajėgumų naudojimo tendencija buvo tokia pati neigiama kaip ir gamybos ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jie sumažėjo 15 %.

5.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (128) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tūkst. vienetų) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Rinkos dalis (%) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Šaltinis: | EUWA ir atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(128)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tūkst. vienetų)

57 501

55 502

43 110

45 391

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Rinkos dalis (%)

73,8

75,2

72,4

70,6

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Šaltinis:

Šaltinis

EUWA ir atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (129) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 21 %. 2018–2019 m. jis sumažėjo 3 %, o 2020 m. – 12,4 mln. vienetų. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis padidėjo 2,2 mln. vienetų. |
| --- | --- |

(129)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 21 %. 2018–2019 m. jis sumažėjo 3 %, o 2020 m. – 12,4 mln. vienetų. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis padidėjo 2,2 mln. vienetų.

| (130) | 2018–2019 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis šiek tiek padidėjo, o 2020 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ji toliau mažėjo. |
| --- | --- |

(130)

2018–2019 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis šiek tiek padidėjo, o 2020 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ji toliau mažėjo.

5.4.2.3.   Užimtumas ir našumas

| (131) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Našumas (vienetais vienam darbuotojui) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Šaltinis: | EUWA ir atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(131)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

17 816

17 866

16 963

16 790

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Našumas (vienetais vienam darbuotojui)

3 322

3 196

2 636

2 904

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Šaltinis:

Šaltinis

EUWA ir atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (132) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius padidėjo 6 %, našumas sumažėjo 13 %. Našumas sumažėjo daugiausia dėl sumažėjusios gamybos apimties per nagrinėjamąjį laikotarpį, dėl to padidėjo darbo sąnaudos vienam pagamintam ratų su ratlankiais iš aliuminio vienetui. |
| --- | --- |

(132)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius padidėjo 6 %, našumas sumažėjo 13 %. Našumas sumažėjo daugiausia dėl sumažėjusios gamybos apimties per nagrinėjamąjį laikotarpį, dėl to padidėjo darbo sąnaudos vienam pagamintam ratų su ratlankiais iš aliuminio vienetui.

5.4.2.4.   Augimas

| (133) | Kaip paaiškinta 5.4.2.1–5.4.2.3 skirsniuose, Sąjungos pramonės gamybos apimtis ir pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo atitinkamai 18 % ir 16 %, todėl padidėjo pastoviosios gamybos vieneto sąnaudos ir sumažėjo našumas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendros pramonės sąnaudos padidėjo 1,7 EUR/vnt. (+ 3,4 %). Tačiau vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina sumažėjo 3,3 EUR/vnt. (- 6,1 %). |
| --- | --- |

(133)

Kaip paaiškinta 5.4.2.1–5.4.2.3 skirsniuose, Sąjungos pramonės gamybos apimtis ir pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo atitinkamai 18 % ir 16 %, todėl padidėjo pastoviosios gamybos vieneto sąnaudos ir sumažėjo našumas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendros pramonės sąnaudos padidėjo 1,7 EUR/vnt. (+ 3,4 %). Tačiau vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina sumažėjo 3,3 EUR/vnt. (- 6,1 %).

| (134) | Be to, nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 21 %, o rinkos dalis – 5 %. Taigi Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai pablogėjo. Kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje, ji patyrė didesnes gamybos sąnaudas ir negalėjo atitinkamai koreguoti pardavimo kainų. |
| --- | --- |

(134)

Be to, nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 21 %, o rinkos dalis – 5 %. Taigi Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai pablogėjo. Kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje, ji patyrė didesnes gamybos sąnaudas ir negalėjo atitinkamai koreguoti pardavimo kainų.

| (135) | Todėl Sąjungos pramonės augimo perspektyvoms iškilo pavojus. |
| --- | --- |

(135)

Todėl Sąjungos pramonės augimo perspektyvoms iškilo pavojus.

5.4.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (136) | Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi ir gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(136)

Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi ir gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

de minimis

| (137) | Per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nebepatyrė, todėl atsigavo nuo buvusio dempingo. Be to, Komisija per vykdomą tyrimą dėl importo iš Maroko (43) preliminariai nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl importo iš Maroko ir prie šios žalos importas iš Kinijos neprisidėjo. |
| --- | --- |

(137)

Per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nebepatyrė, todėl atsigavo nuo buvusio dempingo. Be to, Komisija per vykdomą tyrimą dėl importo iš Maroko (43) preliminariai nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl importo iš Maroko ir prie šios žalos importas iš Kinijos neprisidėjo.

43

| (138) | Todėl Komisija patvirtino, kad Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio importo iš Kinijos dempingo kainomis iki tol, kol nuo 2019 m. į Sąjungos rinką buvo pradėta dempingo kainomis importuoti produktus iš Maroko. |
| --- | --- |

(138)

Todėl Komisija patvirtino, kad Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio importo iš Kinijos dempingo kainomis iki tol, kol nuo 2019 m. į Sąjungos rinką buvo pradėta dempingo kainomis importuoti produktus iš Maroko.

5.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

5.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (139) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungos rinkoje (EUR už vienetą) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už vienetą) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(139)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje

Pardavimo kainos Sąjungoje

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungos rinkoje (EUR už vienetą)

53,9

52,3

49,3

50,6

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už vienetą)

49,9

48,2

49,3

51,6

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Šaltinis:

Šaltinis

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (140) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos sumažėjo 6 %, nors vidutinės gamybos sąnaudos nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio padidėjo 4 %. Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo pardavimo kainų padidėjusioms gamybos sąnaudoms padengti. |
| --- | --- |

(140)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos sumažėjo 6 %, nors vidutinės gamybos sąnaudos nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio padidėjo 4 %. Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo pardavimo kainų padidėjusioms gamybos sąnaudoms padengti.

5.4.3.2.   Darbo sąnaudos

| (141) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(141)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

35 216

35 700

33 084

35 951

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Šaltinis:

Šaltinis

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (142) | Vidutinės Sąjungos pramonės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu kiek padidėjo – 2 %, 2019 m. jos taip pat šiek tiek didėjo, o 2020 m. sumažėjo 6 %, daugiausia dėl per COVID-19 pandemiją sustabdytos gamybos. |
| --- | --- |

(142)

Vidutinės Sąjungos pramonės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu kiek padidėjo – 2 %, 2019 m. jos taip pat šiek tiek didėjo, o 2020 m. sumažėjo 6 %, daugiausia dėl per COVID-19 pandemiją sustabdytos gamybos.

5.4.3.3.   Atsargos

| (143) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Atsargos | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tūkst. vienetų) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%) | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(143)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

11 lentelė

Atsargos

Atsargos

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (tūkst. vienetų)

556

439

492

776

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%)

0,9

0,8

1,1

1,6

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Šaltinis:

Šaltinis

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (144) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos padidėjo 40 %. 2019 m. jos sumažėjo 21 %, 2020 m. – 12 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 57 %. Sąjungos ratų su ratlankiais iš aliuminio pramonei būdingos daugiametės gamintojų ir pirkėjų preliminariosios sutartys, kuriose nustatomi kiekiai ir kainos. Šios preliminariosios sutartys vykdomos teikiant pirkimo užsakymus pagal pirkėjų poreikius. Taigi Sąjungos pramonė gali planuoti savo gamybą ir atsargas. Todėl atsargos nėra pagrindinis Sąjungos pramonės veiklos rezultatų vertinimo rodiklis. |
| --- | --- |

(144)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos padidėjo 40 %. 2019 m. jos sumažėjo 21 %, 2020 m. – 12 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 57 %. Sąjungos ratų su ratlankiais iš aliuminio pramonei būdingos daugiametės gamintojų ir pirkėjų preliminariosios sutartys, kuriose nustatomi kiekiai ir kainos. Šios preliminariosios sutartys vykdomos teikiant pirkimo užsakymus pagal pirkėjų poreikius. Taigi Sąjungos pramonė gali planuoti savo gamybą ir atsargas. Todėl atsargos nėra pagrindinis Sąjungos pramonės veiklos rezultatų vertinimo rodiklis.

5.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (145) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | – 1,6 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 109 | 5 | – 21 |
| Pinigų srautai (tūkst. EUR) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| Investicijų grąža | 12,0 | 9,1 | 0,3 | – 0,5 |
| Indeksas (2018 m. = 100) | 100 | 76 | 3 | – 4 |
| Šaltinis: | atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(145)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

7,5

8,2

0,4

– 1,6

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

109

109

5

5

– 21

– 21

Pinigų srautai (tūkst. EUR)

81 153

82 495

31 805

22 956

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Investicijos (tūkst. EUR)

37 788

30 757

19 848

21 845

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

Investicijų grąža

12,0

9,1

0,3

– 0,5

Indeksas (2018 m. = 100)

Indeksas (2018 m. = 100)

100

100

76

76

3

3

– 4

– 4

Šaltinis:

Šaltinis

atrinkti Sąjungos gamintojai.

| (146) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(146)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

| (147) | 2018–2019 m. Sąjungos pramonės pelningumas padidėjo nuo 7,5 % iki 8,2 %, tačiau nuo 2019 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio jis smarkiai sumažėjo ir buvo pranešta apie nuostolius (- 1,6 %). Sąjungos pramonė negalėjo padidinti pardavimo kainų padidėjusioms gamybos sąnaudoms padengti, todėl tapo nuostolinga. |
| --- | --- |

(147)

2018–2019 m. Sąjungos pramonės pelningumas padidėjo nuo 7,5 % iki 8,2 %, tačiau nuo 2019 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio jis smarkiai sumažėjo ir buvo pranešta apie nuostolius (- 1,6 %). Sąjungos pramonė negalėjo padidinti pardavimo kainų padidėjusioms gamybos sąnaudoms padengti, todėl tapo nuostolinga.

| (148) | Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto tendencija mažėjo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo net 72 %. Todėl Sąjungos pramonė susidūrė su sunkumais savarankiškai finansuoti savo veiklą, o tai dar kartą rodo, kad jos finansinė padėtis pablogėjo. |
| --- | --- |

(148)

Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto tendencija mažėjo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo net 72 %. Todėl Sąjungos pramonė susidūrė su sunkumais savarankiškai finansuoti savo veiklą, o tai dar kartą rodo, kad jos finansinė padėtis pablogėjo.

| (149) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Jos tendencija buvo panaši į neigiamą pelningumo ir grynojo pinigų srauto tendenciją. Investicijų grąža nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio labai sumažėjo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tapo neigiama. Todėl Sąjungos pramonė nesugebėjo gauti pakankamai pelno savo investicijoms padengti. Iš tiesų Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu išlaikė savo investicijas, daugiausia dėl būtinybės laikytis teisinių reikalavimų ir rinkos poreikių, ir ji negalėjo gauti šių investicijų grąžos. Neigiama investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat rodė, kad bendra Sąjungos pramonės finansinė padėtis labai pablogėjo. |
| --- | --- |

(149)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Jos tendencija buvo panaši į neigiamą pelningumo ir grynojo pinigų srauto tendenciją. Investicijų grąža nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio labai sumažėjo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tapo neigiama. Todėl Sąjungos pramonė nesugebėjo gauti pakankamai pelno savo investicijoms padengti. Iš tiesų Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu išlaikė savo investicijas, daugiausia dėl būtinybės laikytis teisinių reikalavimų ir rinkos poreikių, ir ji negalėjo gauti šių investicijų grąžos. Neigiama investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat rodė, kad bendra Sąjungos pramonės finansinė padėtis labai pablogėjo.

| (150) | Pablogėjusi finansinė padėtis turėjo įtakos atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumui padidinti kapitalą. Labai sumažėjęs pelningumas ir grynasis pinigų srautas kėlė didelį susirūpinimą dėl Sąjungos pramonės likvidumo ir jos pajėgumo padidinti kapitalą pagrindinei veiklai ir reikalingoms investicijoms finansuoti. |
| --- | --- |

(150)

Pablogėjusi finansinė padėtis turėjo įtakos atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumui padidinti kapitalą. Labai sumažėjęs pelningumas ir grynasis pinigų srautas kėlė didelį susirūpinimą dėl Sąjungos pramonės likvidumo ir jos pajėgumo padidinti kapitalą pagrindinei veiklai ir reikalingoms investicijoms finansuoti.

5.4.4.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (151) | Iš mikroekonominių ir makroekonominių rodiklių raidos nagrinėjamuoju laikotarpiu matyti, kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogėjo. Apibendrinant, pagrindinių ekonominių rodiklių tendencijos nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo. |
| --- | --- |

(151)

Iš mikroekonominių ir makroekonominių rodiklių raidos nagrinėjamuoju laikotarpiu matyti, kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogėjo. Apibendrinant, pagrindinių ekonominių rodiklių tendencijos nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo.

| (152) | Nors Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai išliko stabilūs, nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pajėgumų naudojimas sumažėjo 16 %, todėl padidėjo pastoviosios išlaidos, tenkančios vienai ratų su ratlankiais iš aliuminio tonai. Pagal tą pačią tendenciją Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat sumažėjo. |
| --- | --- |

(152)

Nors Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai išliko stabilūs, nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pajėgumų naudojimas sumažėjo 16 %, todėl padidėjo pastoviosios išlaidos, tenkančios vienai ratų su ratlankiais iš aliuminio tonai. Pagal tą pačią tendenciją Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat sumažėjo.

| (153) | Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogėjo daugiausia dėl padidėjusių gamybos sąnaudų, kurių nebuvo galima padengti atitinkamai didesnėmis jos pardavimo kainomis. |
| --- | --- |

(153)

Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogėjo daugiausia dėl padidėjusių gamybos sąnaudų, kurių nebuvo galima padengti atitinkamai didesnėmis jos pardavimo kainomis.

| (154) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos sumažėjo 6 %, nors vidutinės gamybos sąnaudos tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 9 %. Nuo 2020 m. Sąjungos pramonė patyrė nuostolių, kurie peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dar labiau padidėjo. Nors grynosios investicijos sumažėjo 42 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža tapo neigiama. Pinigų srautas taip pat buvo neigiamas, o tai turėjo įtakos Sąjungos pramonės gebėjimui savarankiškai finansuoti savo veiklą. Darbuotojų skaičius tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 6 %. Tačiau našumas sumažėjo 13 %, todėl padidėjo vieno rato su ratlankiais iš aliuminio darbo sąnaudos. |
| --- | --- |

(154)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos sumažėjo 6 %, nors vidutinės gamybos sąnaudos tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 9 %. Nuo 2020 m. Sąjungos pramonė patyrė nuostolių, kurie peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dar labiau padidėjo. Nors grynosios investicijos sumažėjo 42 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža tapo neigiama. Pinigų srautas taip pat buvo neigiamas, o tai turėjo įtakos Sąjungos pramonės gebėjimui savarankiškai finansuoti savo veiklą. Darbuotojų skaičius tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 6 %. Tačiau našumas sumažėjo 13 %, todėl padidėjo vieno rato su ratlankiais iš aliuminio darbo sąnaudos.

| (155) | Kaip nurodyta pirmiau, per nagrinėjamąjį laikotarpį ekonominiai rodikliai – pelningumas, pinigų srautas ir investicijų grąža – labai pablogėjo. 2020 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pelningumas tapo neigiamas. Tai neigiamai paveikė Sąjungos pramonės gebėjimą pačiai finansuoti veiklą, atlikti būtinas investicijas ir pritraukti kapitalo, taigi trukdė jai augti ir net kėlė grėsmę jos išlikimui. Kita vertus, nepaisant mažėjimo tendencijų, Sąjungos pramonei vis tiek pavyko išlaikyti didelę pardavimo apimtį ir didelę rinkos dalį. |
| --- | --- |

(155)

Kaip nurodyta pirmiau, per nagrinėjamąjį laikotarpį ekonominiai rodikliai – pelningumas, pinigų srautas ir investicijų grąža – labai pablogėjo. 2020 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pelningumas tapo neigiamas. Tai neigiamai paveikė Sąjungos pramonės gebėjimą pačiai finansuoti veiklą, atlikti būtinas investicijas ir pritraukti kapitalo, taigi trukdė jai augti ir net kėlė grėsmę jos išlikimui. Kita vertus, nepaisant mažėjimo tendencijų, Sąjungos pramonei vis tiek pavyko išlaikyti didelę pardavimo apimtį ir didelę rinkos dalį.

| (156) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(156)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

| (157) | Komisija vertino, ar yra priežastinis ryšys tarp importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. |
| --- | --- |

(157)

Komisija vertino, ar yra priežastinis ryšys tarp importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos žalos.

| (158) | Kaip paaiškinta 114 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš KLR apimtis sumažėjo 29 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 3,4 % rinkos dalį. 117 konstatuojamojoje dalyje Komisija taip pat nurodė, kad vidutinė importo iš Kinijos kaina buvo didesnė už vidutinę Sąjungos pramonės kainą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei žala peržiūros tiriamuoju laikotarpiu daryta ne dėl importo iš KLR. |
| --- | --- |

(158)

Kaip paaiškinta 114 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš KLR apimtis sumažėjo 29 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 3,4 % rinkos dalį. 117 konstatuojamojoje dalyje Komisija taip pat nurodė, kad vidutinė importo iš Kinijos kaina buvo didesnė už vidutinę Sąjungos pramonės kainą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei žala peržiūros tiriamuoju laikotarpiu daryta ne dėl importo iš KLR.

| (159) | Be to, Komisija atskirame vykdomame tyrime dėl ratų su ratlankiais iš aliuminio importo iš Maroko preliminariai nustatė, kad Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas mažomis kainomis ir dideliais kiekiais iš Maroko, dėl kurio Sąjungos pramonės kainos buvo ne tik priverstinai mažinamos, bet ir smukdomos. |
| --- | --- |

(159)

Be to, Komisija atskirame vykdomame tyrime dėl ratų su ratlankiais iš aliuminio importo iš Maroko preliminariai nustatė, kad Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas mažomis kainomis ir dideliais kiekiais iš Maroko, dėl kurio Sąjungos pramonės kainos buvo ne tik priverstinai mažinamos, bet ir smukdomos.

| (160) | Todėl Komisija toliau nagrinėjo žalos pasikartojimo tikimybę, jei priemonės nebebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(160)

Todėl Komisija toliau nagrinėjo žalos pasikartojimo tikimybę, jei priemonės nebebūtų taikomos.

6.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (161) | 156 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu KLR kilmės importas nepadarė materialinės žalos Sąjungos pramonei. Todėl pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija vertino, ar yra žalos, kurią iš pradžių darė importas dempingo kaina iš KLR, pasikartojimo tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(161)

156 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu KLR kilmės importas nepadarė materialinės žalos Sąjungos pramonei. Todėl pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija vertino, ar yra žalos, kurią iš pradžių darė importas dempingo kaina iš KLR, pasikartojimo tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

| (162) | Siekdama nustatyti, ar yra žalos, kurią iš pradžių darė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies, pasikartojimo tikimybė, Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: i) KLR gamybos apimtį ir nepanaudotus pajėgumus, taip pat Sąjungos rinkos patrauklumą; ii) tikėtiną importo iš KLR kainų lygį ir jo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ir iii) priemonių vengimo praktiką. |
| --- | --- |

(162)

Siekdama nustatyti, ar yra žalos, kurią iš pradžių darė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies, pasikartojimo tikimybė, Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: i) KLR gamybos apimtį ir nepanaudotus pajėgumus, taip pat Sąjungos rinkos patrauklumą; ii) tikėtiną importo iš KLR kainų lygį ir jo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ir iii) priemonių vengimo praktiką.

6.1.   KLR gamybos apimtis ir nepanaudoti pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas

KLR gamybos apimtis ir nepanaudoti pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas

| (163) | Kaip nurodyta 101 konstatuojamojoje dalyje, KLR gamybos pajėgumai gerokai viršija gamybos apimtį ir paklausą Kinijos vidaus rinkoje. Be to, atsižvelgiant į 104 ir 105 konstatuojamosiose dalyse aprašytas išvadas dėl Sąjungos rinkos patrauklumo, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, tokie nepanaudoti pajėgumai veikiausiai būtų naudojami eksportui į Sąjungos rinką didinti. |
| --- | --- |

(163)

Kaip nurodyta 101 konstatuojamojoje dalyje, KLR gamybos pajėgumai gerokai viršija gamybos apimtį ir paklausą Kinijos vidaus rinkoje. Be to, atsižvelgiant į 104 ir 105 konstatuojamosiose dalyse aprašytas išvadas dėl Sąjungos rinkos patrauklumo, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, tokie nepanaudoti pajėgumai veikiausiai būtų naudojami eksportui į Sąjungos rinką didinti.

6.2.   Tikėtinas importo iš KLR kainų lygis ir jo poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, jei priemonės nebebūtų taikomos

Tikėtinas importo iš KLR kainų lygis ir jo poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, jei priemonės nebebūtų taikomos

| (164) | Siekdama įvertinti būsimo importo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, Komisija laikėsi nuomonės, kad Kinijos eksporto į kitas trečiąsias rinkas kainų lygis būtų pagrįstas kainų, kurios ateityje gali būti nustatomos Sąjungos rinkai, rodiklis. |
| --- | --- |

(164)

Siekdama įvertinti būsimo importo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, Komisija laikėsi nuomonės, kad Kinijos eksporto į kitas trečiąsias rinkas kainų lygis būtų pagrįstas kainų, kurios ateityje gali būti nustatomos Sąjungos rinkai, rodiklis.

| (165) | Kaip nurodyta 102–105 konstatuojamosiose dalyse, Komisija analizavo Kinijos eksporto į kitas trečiąsias rinkas kainų lygį ir nustatė, kad šios eksporto kainos buvo gerokai mažesnės, palyginti su Sąjungos pramonės kainomis (t. y. 13 %). Todėl kainomis Sąjungos rinka tebėra labai patraukli Kinijos gamintojams. |
| --- | --- |

(165)

Kaip nurodyta 102–105 konstatuojamosiose dalyse, Komisija analizavo Kinijos eksporto į kitas trečiąsias rinkas kainų lygį ir nustatė, kad šios eksporto kainos buvo gerokai mažesnės, palyginti su Sąjungos pramonės kainomis (t. y. 13 %). Todėl kainomis Sąjungos rinka tebėra labai patraukli Kinijos gamintojams.

| (166) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir padidėjus importui iš KLR mažomis kainomis, Sąjungos gamintojai, siekdami išlaikyti pardavimo apimtį ir rinkos dalį, būtų priversti mažinti savo kainas. Tai turėtų įtakos bendram pramonės pelningumui, kuris dar labiau sumažėtų esant ir taip nuostolingai situacijai (– 1,6 %) peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(166)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir padidėjus importui iš KLR mažomis kainomis, Sąjungos gamintojai, siekdami išlaikyti pardavimo apimtį ir rinkos dalį, būtų priversti mažinti savo kainas. Tai turėtų įtakos bendram pramonės pelningumui, kuris dar labiau sumažėtų esant ir taip nuostolingai situacijai (– 1,6 %) peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

| (167) | Kita vertus, jei Sąjungos pramonė išlaikytų dabartinį kainų lygį, tai beveik tuoj pat padarytų neigiamą poveikį Sąjungos pramonės pardavimo ir gamybos apimčiai, taip pat rinkos daliai. Be to, sumažėjus gamybos apimčiai, dėl sumažėjusios masto ekonomijos padidėtų vieneto gamybos sąnaudos. Dėl to dar labiau sumažėtų Sąjungos pramonės pelningumas, kuris netrukus virstų didesniais nuostoliais. |
| --- | --- |

(167)

Kita vertus, jei Sąjungos pramonė išlaikytų dabartinį kainų lygį, tai beveik tuoj pat padarytų neigiamą poveikį Sąjungos pramonės pardavimo ir gamybos apimčiai, taip pat rinkos daliai. Be to, sumažėjus gamybos apimčiai, dėl sumažėjusios masto ekonomijos padidėtų vieneto gamybos sąnaudos. Dėl to dar labiau sumažėtų Sąjungos pramonės pelningumas, kuris netrukus virstų didesniais nuostoliais.

| (168) | Sumažėjus pelningumui Sąjungos pramonė negalėtų vykdyti būtinų investicijų. Galiausiai dėl to būtų prarandamos darbo vietos ir kiltų rizika uždaryti gamybos linijas. |
| --- | --- |

(168)

Sumažėjus pelningumui Sąjungos pramonė negalėtų vykdyti būtinų investicijų. Galiausiai dėl to būtų prarandamos darbo vietos ir kiltų rizika uždaryti gamybos linijas.

6.3.   Išvada

Išvada

| (169) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog baigus galioti priemonėms labai padidėtų importas iš KLR dempingo kainomis, kurios būtų mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, ir dėl to dar labiau pablogėtų ir taip neigiama Sąjungos pramonės padėtis. Labai tikėtina, kad dėl to pasikartotų materialinė žala ir kiltų didelis pavojus Sąjungos pramonės gyvybingumui. |
| --- | --- |

(169)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog baigus galioti priemonėms labai padidėtų importas iš KLR dempingo kainomis, kurios būtų mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, ir dėl to dar labiau pablogėtų ir taip neigiama Sąjungos pramonės padėtis. Labai tikėtina, kad dėl to pasikartotų materialinė žala ir kiltų didelis pavojus Sąjungos pramonės gyvybingumui.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

7.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (170) | Jei importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio bus taikomos antidempingo priemonės, vienintelė likusi materialinės žalos priežastis būtų importas iš Kinijos. Todėl, jei baigtų galioti Kinijai taikomos priemonės, dėl importo iš tos šalies vėl būtų daroma materialinė žala. |
| --- | --- |

(170)

Jei importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio bus taikomos antidempingo priemonės, vienintelė likusi materialinės žalos priežastis būtų importas iš Kinijos. Todėl, jei baigtų galioti Kinijai taikomos priemonės, dėl importo iš tos šalies vėl būtų daroma materialinė žala.

| (171) | Antidempingo priemonių poveikis Sąjungos gamintojams bus teigiamas, nes priemonės padės Sąjungos pramonei pritaikyti pardavimo kainas padidėjusioms gamybos sąnaudoms padengti. Todėl priemonės padėtų Sąjungos pramonei vėl užsitikrinti tvarią padėtį, o tai leis jai ateityje investuoti, visų pirma siekiant laikytis aplinkosaugos ir socialinių reikalavimų. |
| --- | --- |

(171)

Antidempingo priemonių poveikis Sąjungos gamintojams bus teigiamas, nes priemonės padės Sąjungos pramonei pritaikyti pardavimo kainas padidėjusioms gamybos sąnaudoms padengti. Todėl priemonės padėtų Sąjungos pramonei vėl užsitikrinti tvarią padėtį, o tai leis jai ateityje investuoti, visų pirma siekiant laikytis aplinkosaugos ir socialinių reikalavimų.

| (172) | Jei priemonės nebus taikomos, Sąjungos pramonė nebebus apsaugota nuo tikėtino pigaus importo iš Kinijos padidėjimo, kuris darys materialinę žalą. Dėl to jos finansinė padėtis, visų pirma jos pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautas, turėtų dar labiau pablogėti. |
| --- | --- |

(172)

Jei priemonės nebus taikomos, Sąjungos pramonė nebebus apsaugota nuo tikėtino pigaus importo iš Kinijos padidėjimo, kuris darys materialinę žalą. Dėl to jos finansinė padėtis, visų pirma jos pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautas, turėtų dar labiau pablogėti.

7.2.   Nesusijusių importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai

Nesusijusių importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai

| (173) | Komisija susisiekė su visais žinomais nesusijusiais importuotojais, prekiautojais ir naudotojais. Nė vienas iš jų neatsakė į Komisijos klausimyną. |
| --- | --- |

(173)

Komisija susisiekė su visais žinomais nesusijusiais importuotojais, prekiautojais ir naudotojais. Nė vienas iš jų neatsakė į Komisijos klausimyną.

| (174) | Komisija negavo jokių pastabų, kad tolesnis priemonių taikymas darytų didelį neigiamą poveikį importuotojams ir naudotojams, kuris būtų didesnis už teigiamą priemonių poveikį Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(174)

Komisija negavo jokių pastabų, kad tolesnis priemonių taikymas darytų didelį neigiamą poveikį importuotojams ir naudotojams, kuris būtų didesnis už teigiamą priemonių poveikį Sąjungos pramonei.

7.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (175) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, iš kurių būtų matyti, kad galiojančių priemonių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui tolesnis taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(175)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, iš kurių būtų matyti, kad galiojančių priemonių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui tolesnis taikymas neatitiktų Sąjungos interesų.

8.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (176) | Remdamasi Komisijos padarytomis išvadomis dėl KLR vykdomo dempingo tęsimosi, importo dempingo kaina iš KLR daromos žalos pasikartojimo ir Sąjungos interesų, Komisija nustatė, kad tam tikriems importuojamiems KLR kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. |
| --- | --- |

(176)

Remdamasi Komisijos padarytomis išvadomis dėl KLR vykdomo dempingo tęsimosi, importo dempingo kaina iš KLR daromos žalos pasikartojimo ir Sąjungos interesų, Komisija nustatė, kad tam tikriems importuojamiems KLR kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.

| (177) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabų negauta. |
| --- | --- |

(177)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabų negauta.

| (178) | Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (44) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(178)

Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (44) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

44

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (179) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(179)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio, skirtiems autotransporto priemonėms, priskiriamoms prie 8701–8705 KN pozicijų, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8708 70 10 ir ex 8708 70 50 (TARIC kodai 8708701015, 8708701050, 8708705015 ir 8708705050), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 22,3 %.

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Teikiant išleidimo į laisvą apyvartą deklaraciją dėl importuojamų ratų su ratlankiais iš aliuminio, skirtų autotransporto priemonėms, priskiriamoms prie 8716 KN pozicijos, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8716 90 90, atitinkamame tos deklaracijos laukelyje nurodomas TARIC kodas 8716909015 arba 8716909050. Valstybės narės kiekvieną mėnesį praneša Komisijai pagal šį kodą importuotų produktų vienetų skaičių ir kilmę.

3 straipsnis

Teikiant išleidimo į laisvą apyvartą deklaraciją dėl 1 ir 2 straipsniuose minėtų produktų, atitinkamame tos deklaracijos laukelyje nurodomas importuojamų produktų vienetų skaičius.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. sausio 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  2010 m. spalio 25 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 964/2010, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 282, 2010 10 28, p. 1).

2

(3)  
  2017 m. sausio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/109, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 18, 2017 1 24, p. 1).

3

(4)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 47, 2015 2 10, p. 4).

4

(5)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 29, 2022 1 20, p. 34).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2575

6

(7)  
  OL C 86, 2020 3 16, p. 6.

7

(8)  
  2022 m. kovo 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/402, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijai nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 83, 2022 3 10, p. 7); 2021 m. kovo 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/546, kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio ekstruzijoms nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinis laikinojo muito surinkimas (OL L 109, 2021 3 30, p. 1); 2021 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/582, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems valcavimo produktams iš aliuminio nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 124, 2021 4 12, p. 40); 2021 m. birželio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/983, kuriuo importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės apdirbamajai aliuminio folijai nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 216, 2021 6 18, p. 142).

8

(9)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/402 50–52 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/582 125–131 ir 185–188 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/983 80–86 ir 140–143 konstatuojamosios dalys.

9

(10)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/402 39 konstatuojamoji dalis; 2020 m. spalio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1428, kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio ekstruzijoms nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 336, 2020 10 13, p. 8), 98–104 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/582 132–137 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/983 87–92 konstatuojamosios dalys.

10

(11)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/402 40–42 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/582 138–143 konstatuojamosios dalys; Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/983 93–98 konstatuojamosios dalys. Nors atitinkamų valstybės institucijų teisė skirti ir atleisti pagrindinius valstybės valdomų įmonių vadovaujančius darbuotojus, kaip numatyta Kinijos teisės aktuose, gali atspindėti atitinkamas nuosavybės teises, KKP organai tiek valstybės valdomose, tiek privačiose įmonėse yra kitas svarbus kanalas, kuriuo valstybė gali kištis į verslo sprendimus. Pagal KLR bendrovių teisę kiekvienoje bendrovėje turi būti įsteigta KKP organizacija (kurioje turi būti bent trys KKP nariai, kaip nurodyta KKP konstitucijoje) ir bendrovė turi sudaryti būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai. Anksčiau šis reikalavimas, atrodo, ne visada buvo vykdomas arba jo vykdymas nebuvo griežtai užtikrinamas. Tačiau bent nuo 2016 m. KKP sustiprino savo reikalavimus turėti teisę į valstybės valdomų įmonių verslo sprendimų kontrolę kaip politinį principą. Taip pat pranešama, kad KKP daro spaudimą privačioms bendrovėms pirmenybę teikti patriotizmui ir laikytis partijos drausmės. 2017 m. pranešta, kad partijos organai veikė 70 % iš maždaug 1,86 mln. privačių bendrovių ir kad padidėjo spaudimas KKP organizacijoms tarti lemiamą žodį priimant verslo sprendimus jų atitinkamose bendrovėse. Šios taisyklės bendrai taikomos visoje Kinijos ekonomikoje, visuose sektoriuose, be kita ko, ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojams ir jų gamybos išteklių tiekėjams.

11

(12)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/402 43–45 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/582 144–166 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/983 99–120 konstatuojamosios dalys.

12

(13)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/402 46 konstatuojamoji dalis; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/582 167–171 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/983 121–125 konstatuojamosios dalys.

13

(14)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/402 47 konstatuojamoji dalis; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/582 172–173 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/983 126–127 konstatuojamosios dalys.

14

(15)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/402 48 konstatuojamoji dalis; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/582 174–184 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/983 128–139 konstatuojamosios dalys.

15

(16)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (SWD(2017) 483 final/2, 2017 12 20) adresu https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

16

(17)  
  2019 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/915, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės į ritinius suvyniotai aliumininei folijai nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 146, 2019 6 5, p. 63); Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/546; Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/582.

17

(18)  EBPO prekybos politikos dokumentai, Nr. 218, „OECD Publishing“, Paryžius, paskelbta adresu http://dx.doi.org/10.1787/c829 11ab-en

18

(19)  https://www.citic.com/ar2020/en/manufacturing/auto-components/

19

(20)  http://www.znlwheel.com/news/detail.aspx?AID=100000131158951&NodeCode=101030001

20

(21)  http://www.zjzzgz.gov.cn/art/2018/11/8/art_1513449_29551627.html

21

(22)  http://www.caam.org.cn/chn/42/cate_478/con_5084242.htm

22

(23)  Kinijos automobilių gamintojų asociacijos įstatai: http://www.caam.org.cn/chn/2/cate_8/con_5223238.html

23

(24)  13-asis Kinijos Liaudies Respublikos ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio planas (2016–2020 m.) adresu https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. gegužės 6 d.).

24

(25)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/582 147–155 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/983 102–109 konstatuojamosios dalys.

25

(26)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/582 156–158 konstatuojamosios dalys; Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/983 111 konstatuojamoji dalis.

26

(27)  Visą plano tekstą galima rasti adresu https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html

27

(28)  https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_4ac49eddca6f43d68ed17465109b6001.html

28

(29)  http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296248.html https://h5.drcnet.com.cn/docview.aspx?version=integrated

29

(30)  Žr. ataskaitos 6 skyrių.

30

(31)  Žr. 2021 m. „Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel“ metinės ataskaitos p. 192, http://www.wfaw.com.cn/gongsigonggao/download-265.html

31

(32)  Žr. „Dongfeng Motors“ 2021 m. metinės ataskaitos p. 153, http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2022/2022-3/2022-03-31/7941734.PDF

32

(33)  
  „World Bank Open Data“ – didesnių vidutinių pajamų šalys, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

33

(34)  Jeigu peržiūrimasis produktas negaminamas jokioje šalyje, kurios išsivystymo lygis panašus, gali būti atsižvelgiama į tos pačios kaip peržiūrimasis produktas bendrosios kategorijos ir (arba) sektoriaus produktų gamybą.

34

(35)  
  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/755 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (OL L 123, 2015 5 19, p. 33). Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad tų šalių vidaus rinkos kainos negali būti naudojamos normaliajai vertei nustatyti ir bet kuriuo atveju tokie importo duomenys buvo nereikšmingi.

35

(36)  https://www.ibge.gov.br/en/statistics/economic/industry-and-construction/16906-pia-enterprise-pia1.html?=&t=o-que-e

36

(37)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

37

(38)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/

38

(39)  http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183

39

(40)  Prašymo atlikti peržiūrą D.1 priedas.

40

(41)  Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/109.

41

(42)  
  2022 m. liepos 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1221, kuriuo tam tikriems importuojamiems Maroko kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 188, 2022 7 15, p. 114).

42

(43)  Įgyvendinimo reglamento 154 konstatuojamoji dalis.

43

(44)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

44

---