# Eiropas Savienības L 18/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 18 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 19. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 18

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 19. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/111 (2023. gada 18. janvāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes taukskābes importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/112 (2023. gada 18. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu importam | 66 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/111 (2023. gada 18. janvāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes taukskābes importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/112 (2023. gada 18. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu importam

66

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 19.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 18/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/111

(2023. gada 18. janvāris),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes taukskābes importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 30. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Indonēzijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes taukskābes importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 30. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Indonēzijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes taukskābes importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2021. gada 18. oktobrī sūdzību iesniedza koalīcija pret taukskābes negodīgu tirdzniecību (“sūdzības iesniedzējs” jeb “CUTFA”). Sūdzība tika iesniegta Savienības taukskābes ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2021. gada 18. oktobrī sūdzību iesniedza koalīcija pret taukskābes negodīgu tirdzniecību (“sūdzības iesniedzējs” jeb “CUTFA”). Sūdzība tika iesniegta Savienības taukskābes ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

CUTFA

| (3) | Komisija 2022. gada 13. maijā sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu par Indonēzijas izcelsmes taukskābes importu. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2022. gada 13. maijā sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu par Indonēzijas izcelsmes taukskābes importu. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (3).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

1.2.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (4) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Indonēzijas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Indonēzijas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

| (5) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja iesniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja iesniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (6) | Notika uzklausīšana ar biodīzeļdegvielas ražotāju Campa Iberia SAU (“Campa”) un tā saistīto uzņēmumu IM Biofuel Italy S.r.l. (“IMBI”) (kopā saukti “Campa/IMBI”), un izlasē iekļauto Savienības ražotāju AAK AB (“AAK”). |
| --- | --- |

(6)

Notika uzklausīšana ar biodīzeļdegvielas ražotāju Campa Iberia SAU (“Campa”) un tā saistīto uzņēmumu IM Biofuel Italy S.r.l. (“IMBI”) (kopā saukti “Campa/IMBI”), un izlasē iekļauto Savienības ražotāju AAK AB (“AAK”).

Campa Iberia SAU

Campa

IM Biofuel Italy S.r.l.

IMBI

Campa/IMBI

AAK AB

AAK

1.3.   Piezīmes par procedūras sākšanu

Piezīmes par procedūras sākšanu

| (7) | Komisija saņēma piezīmes par procedūras sākšanu no ražotāja eksportētāja P.T. Musim Mas (“Musim Mas”) un tā saistītā eksportētāja P.T. Intibenua Perkasatama (“IBP”) (kopā saukti “Musim Mas group”), P.T. Wilmar Nabati Indonesia (“Wilmar”), P.T. Nubika Jaya un P.T. Permata Hijau Palm Oleo (kopā saukti “Permata group”), kā arī Indonēzijas valdības (“IV”). |
| --- | --- |

(7)

Komisija saņēma piezīmes par procedūras sākšanu no ražotāja eksportētāja P.T. Musim Mas (“Musim Mas”) un tā saistītā eksportētāja P.T. Intibenua Perkasatama (“IBP”) (kopā saukti “Musim Mas group”), P.T. Wilmar Nabati Indonesia (“Wilmar”), P.T. Nubika Jaya un P.T. Permata Hijau Palm Oleo (kopā saukti “Permata group”), kā arī Indonēzijas valdības (“IV”).

P.T

Musim Mas

Musim Mas

P.T. Intibenua Perkasatama

IBP

Musim Mas group

P.T

Wilmar Nabati Indonesia

Wilmar

P.T. Nubika Jaya

P.T

Permata Hijau Palm Oleo

Permata group

| (8) | Musim Mas group, Wilmar un IV apgalvoja, ka sūdzībā sniegtā izmeklējamā ražojuma definīcija ir pārāk plaša, jo ietver taukskābes, uz kurām sūdzība neattiecas (piemēram, taukskābe, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai, palmitīnskābes, ko izmanto dzīvnieku barībā, augu oleīnskābe, ko izmanto pārtikā, un taukskābes, kas iegūtas no kokosriekstu eļļas). Indonēzijas valdība apgalvoja, ka tas, ka sūdzības iesniedzējs sūdzībā nav pareizi definējis ražojuma tvērumu, ietekmējot sūdzības pamatotību un izmeklēšanas sākšanas pamatojumu. |
| --- | --- |

(8)

Musim Mas group, Wilmar un IV apgalvoja, ka sūdzībā sniegtā izmeklējamā ražojuma definīcija ir pārāk plaša, jo ietver taukskābes, uz kurām sūdzība neattiecas (piemēram, taukskābe, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai, palmitīnskābes, ko izmanto dzīvnieku barībā, augu oleīnskābe, ko izmanto pārtikā, un taukskābes, kas iegūtas no kokosriekstu eļļas). Indonēzijas valdība apgalvoja, ka tas, ka sūdzības iesniedzējs sūdzībā nav pareizi definējis ražojuma tvērumu, ietekmējot sūdzības pamatotību un izmeklēšanas sākšanas pamatojumu.

Musim Mas group

Wilmar

| (9) | Turklāt tika apgalvots, ka izmeklējamā ražojuma plašās definīcijas dēļ sūdzībā ietvertie dati (piemēram, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, nodarbinātība, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, peļņa, cēloņsakarība un Savienības ražošanas nozare) bija nepilnīgi, jo tika apkopoti tikai par tiem taukskābju veidiem, kuri bija sūdzības iesniedzēja uzmanības lokā. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt tika apgalvots, ka izmeklējamā ražojuma plašās definīcijas dēļ sūdzībā ietvertie dati (piemēram, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, nodarbinātība, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, peļņa, cēloņsakarība un Savienības ražošanas nozare) bija nepilnīgi, jo tika apkopoti tikai par tiem taukskābju veidiem, kuri bija sūdzības iesniedzēja uzmanības lokā.

| (10) | Turklāt Musim Mas group un Wilmar apgalvoja, ka imports no Indonēzijas sūdzībā ir pārspīlēts, jo tas ietver Savienībā importēto taukskābi biodīzeļdegvielas ražošanai un citas taukskābes, piemēram, palmitīnskābes, ko neizmanto pārtikā, kosmētikā, ķermeņa kopšanā un farmācijā. Tādējādi sūdzībā norādītais patēriņš un tirgus daļas nebija pareizas. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt Musim Mas group un Wilmar apgalvoja, ka imports no Indonēzijas sūdzībā ir pārspīlēts, jo tas ietver Savienībā importēto taukskābi biodīzeļdegvielas ražošanai un citas taukskābes, piemēram, palmitīnskābes, ko neizmanto pārtikā, kosmētikā, ķermeņa kopšanā un farmācijā. Tādējādi sūdzībā norādītais patēriņš un tirgus daļas nebija pareizas.

Musim Mas group

Wilmar

| (11) | Turklāt tika apgalvots, ka sūdzībā bija norādīta pārāk zema cena importam no Indonēzijas, jo tā ietvēra taukskābi par zemākām cenām, kas ražota no atkritumiem un blakusproduktiem, kurus izmanto biodīzeļdegvielas ražošanā. Līdz ar to arī cenu samazinājuma starpības nebija pareizas. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt tika apgalvots, ka sūdzībā bija norādīta pārāk zema cena importam no Indonēzijas, jo tā ietvēra taukskābi par zemākām cenām, kas ražota no atkritumiem un blakusproduktiem, kurus izmanto biodīzeļdegvielas ražošanā. Līdz ar to arī cenu samazinājuma starpības nebija pareizas.

| (12) | Visbeidzot, Musim Mas group un IV apgalvoja, ka ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu saistīto problēmu dēļ izmeklēšana tika sākta, pamatojoties uz neuzticamu, nepilnīgu un neprecīzu informāciju. Līdz ar to arī izmeklēšanu ietekmē tās pašas problēmas, kas attiecas uz sūdzību, un tāpēc izmeklēšana būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(12)

Visbeidzot, Musim Mas group un IV apgalvoja, ka ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu saistīto problēmu dēļ izmeklēšana tika sākta, pamatojoties uz neuzticamu, nepilnīgu un neprecīzu informāciju. Līdz ar to arī izmeklēšanu ietekmē tās pašas problēmas, kas attiecas uz sūdzību, un tāpēc izmeklēšana būtu jāizbeidz.

Musim Mas group

| (13) | Ražojuma definīcija sūdzībā un paziņojumā par procedūras sākšanu bija balstīta uz informāciju, kas sūdzības sagatavošanas un iesniegšanas laikā bija pieejama sūdzības iesniedzējam. Tajā laikā nebija informācijas par to, ka definētais ražojums varētu ietvert taukskābju veidus, ko neražo sūdzību iesniegusī nozare. Šis jautājums tika izvirzīts priekšplānā pēc procedūras sākšanas un tika pienācīgi risināts, kā paskaidrots turpmāk 91.–102. un 108.–124. apsvērumā. Attiecībā uz sūdzībā ietvertajiem datiem par kaitējumu 9. apsvērumā apkopotie apgalvojumi ir faktu ziņā kļūdaini vai balstīti uz pārpratumu. Sūdzībā ietvertie dati par kaitējumu patiešām attiecas uz attiecīgo ražojumu. Ražojuma definīcijas pamatā bija sūdzības iesniedzēja ražotais ražojums, un tā atspoguļoja mērķa ražojuma tvērumu. Kaitējuma analīzes pamatā bija mērķa ražojuma tvērums, kas bija faktiskais ražojums, kuru sūdzības iesniedzējs vēlējās aptvert. Tāpēc sūdzībā iekļautie dati attiecībā uz kaitējuma analīzi bija pilnīgi, un to apstiprināja izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(13)

Ražojuma definīcija sūdzībā un paziņojumā par procedūras sākšanu bija balstīta uz informāciju, kas sūdzības sagatavošanas un iesniegšanas laikā bija pieejama sūdzības iesniedzējam. Tajā laikā nebija informācijas par to, ka definētais ražojums varētu ietvert taukskābju veidus, ko neražo sūdzību iesniegusī nozare. Šis jautājums tika izvirzīts priekšplānā pēc procedūras sākšanas un tika pienācīgi risināts, kā paskaidrots turpmāk 91.–102. un 108.–124. apsvērumā. Attiecībā uz sūdzībā ietvertajiem datiem par kaitējumu 9. apsvērumā apkopotie apgalvojumi ir faktu ziņā kļūdaini vai balstīti uz pārpratumu. Sūdzībā ietvertie dati par kaitējumu patiešām attiecas uz attiecīgo ražojumu. Ražojuma definīcijas pamatā bija sūdzības iesniedzēja ražotais ražojums, un tā atspoguļoja mērķa ražojuma tvērumu. Kaitējuma analīzes pamatā bija mērķa ražojuma tvērums, kas bija faktiskais ražojums, kuru sūdzības iesniedzējs vēlējās aptvert. Tāpēc sūdzībā iekļautie dati attiecībā uz kaitējuma analīzi bija pilnīgi, un to apstiprināja izmeklēšanā.

| (14) | Sūdzībā atspoguļotie rādītāji par importu no Indonēzijas tika balstīti uz informāciju, kas tajā laikā bija pieejama sūdzības iesniedzējam. Komisija rūpīgi pārbaudīja sūdzības iesniedzēja sniegtās informācijas precizitāti un atbilstību un secināja, ka dažādajiem taukskābju veidiem ir vienādas pamatīpašības, kas nozīmē, ka tie pieder pie vienas un tās pašas ražojumu kategorijas. Tajā pašā laikā attiecīgā ražojuma pamatīpašības ļāva to nošķirt no citiem ražojuma veidiem, ciktāl tos varēja uzskatīt par atšķirīgiem un piederīgiem pie citas taukskābju kategorijas. Tāpēc procedūras sākšanas posmā šķita, ka sūdzības iesniedzēja ierosinātā ražojuma definīcija atbilst visām attiecīgajām tiesību aktos noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(14)

Sūdzībā atspoguļotie rādītāji par importu no Indonēzijas tika balstīti uz informāciju, kas tajā laikā bija pieejama sūdzības iesniedzējam. Komisija rūpīgi pārbaudīja sūdzības iesniedzēja sniegtās informācijas precizitāti un atbilstību un secināja, ka dažādajiem taukskābju veidiem ir vienādas pamatīpašības, kas nozīmē, ka tie pieder pie vienas un tās pašas ražojumu kategorijas. Tajā pašā laikā attiecīgā ražojuma pamatīpašības ļāva to nošķirt no citiem ražojuma veidiem, ciktāl tos varēja uzskatīt par atšķirīgiem un piederīgiem pie citas taukskābju kategorijas. Tāpēc procedūras sākšanas posmā šķita, ka sūdzības iesniedzēja ierosinātā ražojuma definīcija atbilst visām attiecīgajām tiesību aktos noteiktajām prasībām.

| (15) | To neliek apšaubīt fakts, ka savāktā informācija un pierādījumi deva iemeslu ražojuma tvēruma precizēšanai pēc procedūras sākšanas, kā arī attiecīgai ražojuma izslēgšanai, kā norādīts 94.–124. apsvērumā. Sūdzībā ietvertie dati atbilda Komisijas precizējumiem 91. apsvērumā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(15)

To neliek apšaubīt fakts, ka savāktā informācija un pierādījumi deva iemeslu ražojuma tvēruma precizēšanai pēc procedūras sākšanas, kā arī attiecīgai ražojuma izslēgšanai, kā norādīts 94.–124. apsvērumā. Sūdzībā ietvertie dati atbilda Komisijas precizējumiem 91. apsvērumā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (16) | Wilmar apgalvoja, ka sūdzībā ir nepietiekami pierādījumi, lai pamatotu būtiska kaitējuma konstatējumu vai tā draudiem Savienības ražotājiem. Jo īpaši tika norādīts, ka ražošanas apjoms un jaudas izmantojums neuzrādīja kaitējumu un arī to, ka nodarbinātība un ieguldījumi ir palielinājušies un neatspoguļo kaitējumu. Turklāt tika apgalvots, ka sūdzībā minētie apgalvojumi par cenu samazinājumu nebija pārliecinoši, jo Savienības ražotāji būtiski palielināja savas pārdošanas cenas. Tika arī norādīts, ka sūdzībā nekas nav teikts par sūdzības iesniedzēja rentabilitātes datiem. Turklāt tika norādīts, ka arī kaitējuma draudi nepastāvēja, jo Indonēzijas jauda bija pārspīlēta un iekšzemes pieprasījums palielinājās. |
| --- | --- |

(16)

Wilmar apgalvoja, ka sūdzībā ir nepietiekami pierādījumi, lai pamatotu būtiska kaitējuma konstatējumu vai tā draudiem Savienības ražotājiem. Jo īpaši tika norādīts, ka ražošanas apjoms un jaudas izmantojums neuzrādīja kaitējumu un arī to, ka nodarbinātība un ieguldījumi ir palielinājušies un neatspoguļo kaitējumu. Turklāt tika apgalvots, ka sūdzībā minētie apgalvojumi par cenu samazinājumu nebija pārliecinoši, jo Savienības ražotāji būtiski palielināja savas pārdošanas cenas. Tika arī norādīts, ka sūdzībā nekas nav teikts par sūdzības iesniedzēja rentabilitātes datiem. Turklāt tika norādīts, ka arī kaitējuma draudi nepastāvēja, jo Indonēzijas jauda bija pārspīlēta un iekšzemes pieprasījums palielinājās.

Wilmar

| (17) | Komisija atgādina, ka pamatregulas 5. panta 2. punkta tekstā ir norādīts, ka sūdzībai ir jāsatur informācija, ja tā sūdzības iesniedzējam ir saprātīgi pieejama, par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, šā importa ietekmi uz līdzīgo ražojumu (izstrādājumu) cenām Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori un indeksi, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli, piemēram, tie, kas minēti pamatregulas 3. panta 3. un 5. punktā. Lai noteiktu, ka noticis būtisks kaitējums, ne visiem faktoriem ir jāuzrāda situācijas pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(17)

Komisija atgādina, ka pamatregulas 5. panta 2. punkta tekstā ir norādīts, ka sūdzībai ir jāsatur informācija, ja tā sūdzības iesniedzējam ir saprātīgi pieejama, par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, šā importa ietekmi uz līdzīgo ražojumu (izstrādājumu) cenām Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori un indeksi, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli, piemēram, tie, kas minēti pamatregulas 3. panta 3. un 5. punktā. Lai noteiktu, ka noticis būtisks kaitējums, ne visiem faktoriem ir jāuzrāda situācijas pasliktināšanās.

| (18) | Šajā ziņā sūdzībā bija redzama vispārēja kaitējuma tendence gan makrorādītājos, gan mikrorādītājos. Analīze norādīja uz ražošanas apjoma un jaudas izmantojuma samazināšanos. Attiecībā uz Savienības ražotāju pārdošanas cenu pieaugumu Komisija uzskatīja, ka šāds pieaugums nebūtu pietiekams, lai apšaubītu sūdzības iesniedzēju apgalvojumus par cenu samazinājumu, un ka tas daļēji atspoguļoja izejvielu izmaksu pieaugumu. Attiecībā uz informāciju par sūdzības iesniedzēja rentabilitāti Wilmar apgalvojums bija faktu ziņā nepareizs. Sūdzībā bija iekļauta pietiekama informācija indeksu veidā par Savienības ražošanas nozares peļņas procenta negatīvo attīstību. Informācija tika uzskatīta par konfidenciālu, tāpēc ka sūdzību skaits un atbalsts Savienības ražotājiem bija ierobežots un šādi dati bija ļoti sensitīva komercinformācija. Sūdzībā turklāt tika norādīts, ka ieguldījumu palielināšanas iemesls bija saistīts nevis ar spēju veidošanu, bet gan ar valsts vides prasībām. Lai gan nodarbinātība nedaudz palielinājās, Komisija uzskatīja, ka kopumā sūdzībā bija sniegti pietiekami pierādījumi, kas liecina par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Visbeidzot, attiecībā uz Indonēzijas jaudu un iekšzemes pieprasījumu sūdzības iesniedzējs sniedza pierādījumus, ka Indonēzijas ražošanas apjoms bija lielāks nekā tās vietējais pieprasījums un patēriņš. Turklāt zemāks jaudas līmenis un pieaugošais iekšzemes pieprasījums nebūtu pietiekams, lai atspēkotu būtiska kaitējuma esamību. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(18)

Šajā ziņā sūdzībā bija redzama vispārēja kaitējuma tendence gan makrorādītājos, gan mikrorādītājos. Analīze norādīja uz ražošanas apjoma un jaudas izmantojuma samazināšanos. Attiecībā uz Savienības ražotāju pārdošanas cenu pieaugumu Komisija uzskatīja, ka šāds pieaugums nebūtu pietiekams, lai apšaubītu sūdzības iesniedzēju apgalvojumus par cenu samazinājumu, un ka tas daļēji atspoguļoja izejvielu izmaksu pieaugumu. Attiecībā uz informāciju par sūdzības iesniedzēja rentabilitāti Wilmar apgalvojums bija faktu ziņā nepareizs. Sūdzībā bija iekļauta pietiekama informācija indeksu veidā par Savienības ražošanas nozares peļņas procenta negatīvo attīstību. Informācija tika uzskatīta par konfidenciālu, tāpēc ka sūdzību skaits un atbalsts Savienības ražotājiem bija ierobežots un šādi dati bija ļoti sensitīva komercinformācija. Sūdzībā turklāt tika norādīts, ka ieguldījumu palielināšanas iemesls bija saistīts nevis ar spēju veidošanu, bet gan ar valsts vides prasībām. Lai gan nodarbinātība nedaudz palielinājās, Komisija uzskatīja, ka kopumā sūdzībā bija sniegti pietiekami pierādījumi, kas liecina par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Visbeidzot, attiecībā uz Indonēzijas jaudu un iekšzemes pieprasījumu sūdzības iesniedzējs sniedza pierādījumus, ka Indonēzijas ražošanas apjoms bija lielāks nekā tās vietējais pieprasījums un patēriņš. Turklāt zemāks jaudas līmenis un pieaugošais iekšzemes pieprasījums nebūtu pietiekams, lai atspēkotu būtiska kaitējuma esamību. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

Wilmar

| (19) | Musim Mas group un Wilmar arī apgalvoja, ka sūdzība nav reprezentatīva attiecībā uz Savienības taukskābes ražošanas apjomu, jo tajā nav iekļauti dati no Savienības biodīzeļdegvielas ražotājiem, kuri arī ražo taukskābes ievērojamos daudzumos. |
| --- | --- |

(19)

Musim Mas group un Wilmar arī apgalvoja, ka sūdzība nav reprezentatīva attiecībā uz Savienības taukskābes ražošanas apjomu, jo tajā nav iekļauti dati no Savienības biodīzeļdegvielas ražotājiem, kuri arī ražo taukskābes ievērojamos daudzumos.

Musim Mas group

Wilmar

| (20) | Šajā sakarā Komisija norāda, ka taukskābe, kas ražota kā biodīzeļdegvielas ražošanas blakusprodukts, nav iekļauta izmeklēšanas tvērumā. Komisija 2022. gada 21. janvārī lietas materiālos iekļāva paziņojumu, kurā precizēts šis jautājums. Tāpēc sūdzībā netika apstrīdēta Savienības ražošanas nozares reprezentativitāte. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(20)

Šajā sakarā Komisija norāda, ka taukskābe, kas ražota kā biodīzeļdegvielas ražošanas blakusprodukts, nav iekļauta izmeklēšanas tvērumā. Komisija 2022. gada 21. janvārī lietas materiālos iekļāva paziņojumu, kurā precizēts šis jautājums. Tāpēc sūdzībā netika apstrīdēta Savienības ražošanas nozares reprezentativitāte. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

| (21) | Musim Mas group un Wilmar arī apgalvoja, ka Savienības ražotāji, kas bija saistīti ar Indonēzijas taukskābes ražotājiem vai Malaizijas taukskābes eksportētājiem uz Savienību, būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas, jo šādi uzņēmumi bija pakļauti interešu konfliktam, un šajā lietā tika norādīts, ka Komisijai būtu atkārtoti jānovērtē, vai pārējie sūdzības iesniedzēji sasniedz sūdzības iesniegšanai nepieciešamo slieksni. |
| --- | --- |

(21)

Musim Mas group un Wilmar arī apgalvoja, ka Savienības ražotāji, kas bija saistīti ar Indonēzijas taukskābes ražotājiem vai Malaizijas taukskābes eksportētājiem uz Savienību, būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas, jo šādi uzņēmumi bija pakļauti interešu konfliktam, un šajā lietā tika norādīts, ka Komisijai būtu atkārtoti jānovērtē, vai pārējie sūdzības iesniedzēji sasniedz sūdzības iesniegšanai nepieciešamo slieksni.

Musim Mas group

Wilmar

| (22) | Komisija norāda, ka pirms procedūras sākšanas veiktajā analīzē netika konstatēts neviens iemesls izslēgt Savienības ražotājus. Attiecībā uz Savienības ražotājiem, kas saistīti ar Malaizijas taukskābes eksportētājiem, Musim Mas group un Wilmar nepaskaidroja, kāda ir apgalvotā“interešu konflikta” būtība, kāpēc tas būtu iemesls šo ražotāju izslēgšanai no Savienības ražošanas nozares definīcijas un kāds būtu šādas izslēgšanas juridiskais pamats. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(22)

Komisija norāda, ka pirms procedūras sākšanas veiktajā analīzē netika konstatēts neviens iemesls izslēgt Savienības ražotājus. Attiecībā uz Savienības ražotājiem, kas saistīti ar Malaizijas taukskābes eksportētājiem, Musim Mas group un Wilmar nepaskaidroja, kāda ir apgalvotā“interešu konflikta” būtība, kāpēc tas būtu iemesls šo ražotāju izslēgšanai no Savienības ražošanas nozares definīcijas un kāds būtu šādas izslēgšanas juridiskais pamats. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

Musim Mas group

Wilmar

| (23) | Musim Mas group arī apgalvoja, ka Malaizijas valdība un Indonēzijas valdība ir pieņēmušas līdzīgu rīcībpolitiku attiecībā uz izvedmuitas nodokli neapstrādātai palmu eļļai (“NPE”) un neapstrādātai palmu kodolu eļļai (“NPKE”), un, ja šāda rīcībpolitika rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tad izmeklēšana būtu jāattiecina arī uz Malaiziju. Turklāt tika apgalvots, ka sūdzības iesniedzēja mērķis bija bloķēt importu no Indonēzijas par labu Malaizijas uzņēmumiem, kas ir Savienības ražotāju saistītie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(23)

Musim Mas group arī apgalvoja, ka Malaizijas valdība un Indonēzijas valdība ir pieņēmušas līdzīgu rīcībpolitiku attiecībā uz izvedmuitas nodokli neapstrādātai palmu eļļai (“NPE”) un neapstrādātai palmu kodolu eļļai (“NPKE”), un, ja šāda rīcībpolitika rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tad izmeklēšana būtu jāattiecina arī uz Malaiziju. Turklāt tika apgalvots, ka sūdzības iesniedzēja mērķis bija bloķēt importu no Indonēzijas par labu Malaizijas uzņēmumiem, kas ir Savienības ražotāju saistītie uzņēmumi.

Musim Mas group

| (24) | Sūdzībā ir izvērtēts imports no Malaizijas. Tomēr saskaņā ar sūdzības iesniedzēja rīcībā esošo informāciju importa apjoms no Malaizijas bija daudz mazāks nekā apjoms no Indonēzijas, un no 2018. gada līdz 2021. gada martam tas nedaudz samazinājās. Turklāt Malaizijas imports tika veikts par cenu, kas pārsniedza Savienības ražošanas nozares mērķa cenu, un tas nevarēja būt radījis kaitējumu. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(24)

Sūdzībā ir izvērtēts imports no Malaizijas. Tomēr saskaņā ar sūdzības iesniedzēja rīcībā esošo informāciju importa apjoms no Malaizijas bija daudz mazāks nekā apjoms no Indonēzijas, un no 2018. gada līdz 2021. gada martam tas nedaudz samazinājās. Turklāt Malaizijas imports tika veikts par cenu, kas pārsniedza Savienības ražošanas nozares mērķa cenu, un tas nevarēja būt radījis kaitējumu. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (25) | Musim Mas group un Wilmar arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs visu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu kļūdaini piedēvējis importam no Indonēzijas. Turklāt Musim Mas group apgalvoja, ka jebkādu cēloņsakarību starp apgalvoto kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, un importu no Indonēzijas ietekmēja arī 8. apsvērumā minētie jautājumi. Wilmar apgalvoja, ka citi kaitējuma cēloņi izjauc cēloņsakarību, ko mēģina konstatēt ar sūdzību, piemēram: 1) Savienības ražotāju galveno izejvielu (tauku) pieaugums biodegvielas ražošanā, 2) Covid-19 pandēmijas ietekme uz autobūves nozari, 3) neefektivitāte Savienības ražošanas nozarē, ko izraisījis ieguldījumu trūkums jaunā un labākā aprīkojumā, 4) Savienības ražošanas nozares sniegums punktualitātes un kvalitātes ziņā, 5) pārmērīgas ražošanas izmaksas sakarā ar pārmērīgām darbaspēka izmaksām, 6) ģeogrāfiski neizdevīga ražotņu atrašanās vieta, kas palielināja izmaksas, lai piekļūtu izejvielām, un ietekmēja eksporta iespējas, un 7) regulatīvās norises, tai skaitā 3-MHPD juridisko prasību stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(25)

Musim Mas group un Wilmar arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs visu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu kļūdaini piedēvējis importam no Indonēzijas. Turklāt Musim Mas group apgalvoja, ka jebkādu cēloņsakarību starp apgalvoto kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, un importu no Indonēzijas ietekmēja arī 8. apsvērumā minētie jautājumi. Wilmar apgalvoja, ka citi kaitējuma cēloņi izjauc cēloņsakarību, ko mēģina konstatēt ar sūdzību, piemēram: 1) Savienības ražotāju galveno izejvielu (tauku) pieaugums biodegvielas ražošanā, 2) Covid-19 pandēmijas ietekme uz autobūves nozari, 3) neefektivitāte Savienības ražošanas nozarē, ko izraisījis ieguldījumu trūkums jaunā un labākā aprīkojumā, 4) Savienības ražošanas nozares sniegums punktualitātes un kvalitātes ziņā, 5) pārmērīgas ražošanas izmaksas sakarā ar pārmērīgām darbaspēka izmaksām, 6) ģeogrāfiski neizdevīga ražotņu atrašanās vieta, kas palielināja izmaksas, lai piekļūtu izejvielām, un ietekmēja eksporta iespējas, un 7) regulatīvās norises, tai skaitā 3-MHPD juridisko prasību stāšanās spēkā.

Musim Mas group

Wilmar

Musim Mas group

Wilmar

| (26) | Sūdzībā bija iekļauta analīze par citiem faktoriem, t. i., citu importu, izejvielu izmaksām un Savienības ražošanas nozares eksportu, kas varētu būt ietekmējuši cēloņsakarību starp apgalvoto importu par dempinga cenām no Indonēzijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr neviens no citiem faktoriem nevājina sūdzībā minēto cēloņsakarību. Tie bija pietiekami pierādījumi, kas saprātīgi bija pieejami sūdzības iesniedzējam un kas liecināja, ka šķietamo būtisko kaitējumu nav radījuši citi faktori. Izmeklēšanas laikā ieinteresētajām personām tiek piedāvāta iespēja iesniegt detalizētākus apgalvojumus par citiem faktoriem, kuri varētu būt ietekmējuši cēloņsakarību un kurus novērtē Komisija. |
| --- | --- |

(26)

Sūdzībā bija iekļauta analīze par citiem faktoriem, t. i., citu importu, izejvielu izmaksām un Savienības ražošanas nozares eksportu, kas varētu būt ietekmējuši cēloņsakarību starp apgalvoto importu par dempinga cenām no Indonēzijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr neviens no citiem faktoriem nevājina sūdzībā minēto cēloņsakarību. Tie bija pietiekami pierādījumi, kas saprātīgi bija pieejami sūdzības iesniedzējam un kas liecināja, ka šķietamo būtisko kaitējumu nav radījuši citi faktori. Izmeklēšanas laikā ieinteresētajām personām tiek piedāvāta iespēja iesniegt detalizētākus apgalvojumus par citiem faktoriem, kuri varētu būt ietekmējuši cēloņsakarību un kurus novērtē Komisija.

| (27) | Musim Mas group arī norādīja, ka attiecīgā ražojuma un atbilstošā līdzīgā ražojuma nepareizas definīcijas dēļ sūdzībā netika ņemtas vērā Savienības intereses attiecībā uz tādu taukskābju ražotājiem, lietotājiem un importētājiem, kas nekonkurē ar sūdzības iesniedzēja ražotajām taukskābēm (piemēram, Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozare un tādu importētu taukskābju patērētāji, ko neizmanto pārtikā, kosmētikā, ķermeņa kopšanā un farmācijā, tai skaitā palmitīnskābes un no kokosriekstu eļļas ražotas taukskābes). |
| --- | --- |

(27)

Musim Mas group arī norādīja, ka attiecīgā ražojuma un atbilstošā līdzīgā ražojuma nepareizas definīcijas dēļ sūdzībā netika ņemtas vērā Savienības intereses attiecībā uz tādu taukskābju ražotājiem, lietotājiem un importētājiem, kas nekonkurē ar sūdzības iesniedzēja ražotajām taukskābēm (piemēram, Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozare un tādu importētu taukskābju patērētāji, ko neizmanto pārtikā, kosmētikā, ķermeņa kopšanā un farmācijā, tai skaitā palmitīnskābes un no kokosriekstu eļļas ražotas taukskābes).

Musim Mas group

| (28) | Pamatregulas 5. panta 2. punktā nav prasīts, lai sūdzības iesniedzējs sūdzībā iekļautu informāciju par Savienības interesēm, un Savienības interešu pārbaude nav būtiska izmeklēšanas sākšanai. Jebkurā gadījumā, kā norādīts 20. apsvērumā, sūdzība/izmeklēšana neattiecās uz taukskābi, kas ražota kā biodīzeļdegvielas ražošanas blakusprodukts. |
| --- | --- |

(28)

Pamatregulas 5. panta 2. punktā nav prasīts, lai sūdzības iesniedzējs sūdzībā iekļautu informāciju par Savienības interesēm, un Savienības interešu pārbaude nav būtiska izmeklēšanas sākšanai. Jebkurā gadījumā, kā norādīts 20. apsvērumā, sūdzība/izmeklēšana neattiecās uz taukskābi, kas ražota kā biodīzeļdegvielas ražošanas blakusprodukts.

| (29) | Wilmar apgalvoja, ka sūdzībā nebija iekļauti pietiekami pierādījumi, kas pamatotu pamatregulas 7. panta 2.a punkta piemērošanu. Konkrētāk, tas norādīja, ka izvedmuitas nodeva, kas tika ieviesta, lai finansētu Naftas palmu audzēšanas fondu, bija leģitīms nodoklis par konkurējošām pirmprecēm, no kura gūst ienākumus, un sūdzības iesniedzēja apgalvojums, ka izvedmuitas nodevai bija cenu kropļojoša ietekme uz NPE un NPKE cenām, bija nepamatots. Turklāt tas apgalvoja, ka sūdzībā nav konstatēts, ka izvedmuitas nodoklis un izvedmuitas nodeva darbojas kā divkārša sistēma, kas funkcionē kā eksporta ierobežojums, un ka apgalvotā maksimālā NPE un NPKE cena, kā arī valsts uzņēmumu P.T. Perkebunan Nusantara (kopā saukti par “PTPN”) rīkoto konkursu sistēma nav samazinājusi NPE iekšzemes cenas. PTPN pieņemtās cenas izrietēja no piedāvājumu konkursiem, un konkursu sistēma bija pārskatāms cenu mehānisms, kas bija līdzīgs citiem biržā tirgotiem tirgiem. Pēc to domām, nekas neliecina par to, ka PTPN apzināti noteiktu cenas, kas būtu mākslīgi zemas. PTPN pārdod pretendentam, kas piedāvājis augstāko cenu, un cenas, ko PTPN var saņemt publiskajos konkursos, būs atkarīgas ne tikai no cenas, par kādu PTPN vēlētos pārdot, bet arī no cenas, ko pircēji ir gatavi maksāt. Tāpēc Wilmar apgalvoja, ka cena, kurai PTPN galu galā piekrita, bija tirgus cena, kas atspoguļo piedāvājumu un pieprasījumu Indonēzijā. Turklāt fakts, ka NPE cenas Indonēzijā bija zemākas nekā citos starptautiskajos tirgos, nepierādīja, ka cenas bija mākslīgi zemas, jo Indonēzija bija lielākais NPE ražotājs pasaulē. Visbeidzot, tika norādīts, ka apgalvotās cenu atšķirības starp NPE un NPKE iekšzemes cenām un starptautiskajām cenām ir kļūdainas, jo sūdzības iesniedzējs ir izmantojis divas atšķirīgas un nekonsekventas atsauces vērtības, t. i., NPE Malaizijas iekšzemes cenu un NPKE CIF cenu ar piegādi Roterdamas ostā. Wilmar un Musim Mas group norādīja, ka sūdzības iesniedzējam bija jāizmanto viena atsauces vērtība gan attiecībā uz NPE, gan NPKE. Wilmar norādīja, ka apgalvotās cenu atšķirības 14 % apmērā attiecībā uz NPE un 11 % attiecībā uz NPKE nesasniedza pamatregulas 7. panta 2.a punktā noteikto “ievērojami zemāko” robežvērtību. |
| --- | --- |

(29)

Wilmar apgalvoja, ka sūdzībā nebija iekļauti pietiekami pierādījumi, kas pamatotu pamatregulas 7. panta 2.a punkta piemērošanu. Konkrētāk, tas norādīja, ka izvedmuitas nodeva, kas tika ieviesta, lai finansētu Naftas palmu audzēšanas fondu, bija leģitīms nodoklis par konkurējošām pirmprecēm, no kura gūst ienākumus, un sūdzības iesniedzēja apgalvojums, ka izvedmuitas nodevai bija cenu kropļojoša ietekme uz NPE un NPKE cenām, bija nepamatots. Turklāt tas apgalvoja, ka sūdzībā nav konstatēts, ka izvedmuitas nodoklis un izvedmuitas nodeva darbojas kā divkārša sistēma, kas funkcionē kā eksporta ierobežojums, un ka apgalvotā maksimālā NPE un NPKE cena, kā arī valsts uzņēmumu P.T. Perkebunan Nusantara (kopā saukti par “PTPN”) rīkoto konkursu sistēma nav samazinājusi NPE iekšzemes cenas. PTPN pieņemtās cenas izrietēja no piedāvājumu konkursiem, un konkursu sistēma bija pārskatāms cenu mehānisms, kas bija līdzīgs citiem biržā tirgotiem tirgiem. Pēc to domām, nekas neliecina par to, ka PTPN apzināti noteiktu cenas, kas būtu mākslīgi zemas. PTPN pārdod pretendentam, kas piedāvājis augstāko cenu, un cenas, ko PTPN var saņemt publiskajos konkursos, būs atkarīgas ne tikai no cenas, par kādu PTPN vēlētos pārdot, bet arī no cenas, ko pircēji ir gatavi maksāt. Tāpēc Wilmar apgalvoja, ka cena, kurai PTPN galu galā piekrita, bija tirgus cena, kas atspoguļo piedāvājumu un pieprasījumu Indonēzijā. Turklāt fakts, ka NPE cenas Indonēzijā bija zemākas nekā citos starptautiskajos tirgos, nepierādīja, ka cenas bija mākslīgi zemas, jo Indonēzija bija lielākais NPE ražotājs pasaulē. Visbeidzot, tika norādīts, ka apgalvotās cenu atšķirības starp NPE un NPKE iekšzemes cenām un starptautiskajām cenām ir kļūdainas, jo sūdzības iesniedzējs ir izmantojis divas atšķirīgas un nekonsekventas atsauces vērtības, t. i., NPE Malaizijas iekšzemes cenu un NPKE CIF cenu ar piegādi Roterdamas ostā. Wilmar un Musim Mas group norādīja, ka sūdzības iesniedzējam bija jāizmanto viena atsauces vērtība gan attiecībā uz NPE, gan NPKE. Wilmar norādīja, ka apgalvotās cenu atšķirības 14 % apmērā attiecībā uz NPE un 11 % attiecībā uz NPKE nesasniedza pamatregulas 7. panta 2.a punktā noteikto “ievērojami zemāko” robežvērtību.

Wilmar

P.T. Perkebunan Nusantara

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

Wilmar

PTPN

CIF

Wilmar

Musim Mas group

Wilmar

| (30) | Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Sūdzības iesniedzējam nebija jāpierāda, ka izvedmuitas nodoklis un izvedmuitas nodeva darbojas kā divkārša sistēma, kas funkcionē kā eksporta ierobežojums. Izvedmuitas nodoklis ir viens no pamatregulas 7. panta 2.a punktā minētajiem izkropļojumiem izejvielu tirgū. Attiecībā uz atsauces vērtībām sūdzības iesniedzējs izmantoja visreprezentatīvāko tam pieejamo atsauces vērtību, ko Komisija uzskatīja par piemērotu sūdzības posmā. Turklāt Komisija konstatēja, ka šajā gadījumā sūdzībā norādītā cenu atšķirība bija “ievērojami zemāka” pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(30)

Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Sūdzības iesniedzējam nebija jāpierāda, ka izvedmuitas nodoklis un izvedmuitas nodeva darbojas kā divkārša sistēma, kas funkcionē kā eksporta ierobežojums. Izvedmuitas nodoklis ir viens no pamatregulas 7. panta 2.a punktā minētajiem izkropļojumiem izejvielu tirgū. Attiecībā uz atsauces vērtībām sūdzības iesniedzējs izmantoja visreprezentatīvāko tam pieejamo atsauces vērtību, ko Komisija uzskatīja par piemērotu sūdzības posmā. Turklāt Komisija konstatēja, ka šajā gadījumā sūdzībā norādītā cenu atšķirība bija “ievērojami zemāka” pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (31) | Permata group apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs kļūdījās, norādot, ka izvedmuitas nodokļa mērķis bija veicināt Indonēzijas rīcībpolitiku, kas vērsta uz Indonēzijas ekonomikas pāreju uz augstvērtīgu preču, piemēram, tauku pārstrādes produktu, ražošanu. Saskaņā ar Permata group viedokli izvedmuitas nodoklis tika ieviests ar konkrētu mērķi nodrošināt vietējo pieprasījumu pēc cepamās eļļas un nodrošināt tās cenu stabilitāti. Tāpēc Permata group apgalvoja, ka nepastāv izkropļojumi izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, jo izvedmuitas nodoklis netika izstrādāts vai ieviests ar mērķi noturēt NPE un NPKE cenas mākslīgi zemā līmenī par labu tauku pārstrādes produktiem. |
| --- | --- |

(31)

Permata group apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs kļūdījās, norādot, ka izvedmuitas nodokļa mērķis bija veicināt Indonēzijas rīcībpolitiku, kas vērsta uz Indonēzijas ekonomikas pāreju uz augstvērtīgu preču, piemēram, tauku pārstrādes produktu, ražošanu. Saskaņā ar Permata group viedokli izvedmuitas nodoklis tika ieviests ar konkrētu mērķi nodrošināt vietējo pieprasījumu pēc cepamās eļļas un nodrošināt tās cenu stabilitāti. Tāpēc Permata group apgalvoja, ka nepastāv izkropļojumi izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, jo izvedmuitas nodoklis netika izstrādāts vai ieviests ar mērķi noturēt NPE un NPKE cenas mākslīgi zemā līmenī par labu tauku pārstrādes produktiem.

Permata group

Permata group

Permata group

| (32) | Komisija norādīja, ka analīzē par to, vai pastāv izkropļojumi izejvielu tirgū, ir ņemta vērā izkropļojumu ietekme uz izejvielu cenām neatkarīgi no to pasākumu mērķa, kas izraisa izkropļojumus. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(32)

Komisija norādīja, ka analīzē par to, vai pastāv izkropļojumi izejvielu tirgū, ir ņemta vērā izkropļojumu ietekme uz izejvielu cenām neatkarīgi no to pasākumu mērķa, kas izraisa izkropļojumus. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

| (33) | Noslēgumā Komisija atgādināja, ka sūdzības iesniegšanai nepieciešamais pierādījumu juridiskais standarts skaidri parāda, ka sūdzībā ietvertās informācijas daudzums un kvalitāte nav tādi paši kā tie, kas nepieciešami galīgajai konstatācijai izmeklēšanas beigās. Kā paskaidrots 13. apsvērumā, procedūras sākšanas posmā tika uzskatīts, ka sūdzības iesniedzēja ierosinātā ražojuma definīcija atbilst visām attiecīgajām tiesību aktos noteiktajām prasībām. Turpinot izmeklēšanu, pakāpeniski tiek apstiprināts, ka pastāv elementi, kas vajadzīgi, lai pieņemtu pasākumu vai izbeigtu procedūru. Tāpēc nav izslēgts, ka no sūdzības iesniegšanas posma līdz izmeklēšanas pabeigšanai radīsies izmaiņas. Ņemot to vērā, Komisija nepiekrita tam, ka saistībā ar sūdzībā sniegto informāciju ir bijušas problēmas, kuru dēļ izmeklēšana būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(33)

Noslēgumā Komisija atgādināja, ka sūdzības iesniegšanai nepieciešamais pierādījumu juridiskais standarts skaidri parāda, ka sūdzībā ietvertās informācijas daudzums un kvalitāte nav tādi paši kā tie, kas nepieciešami galīgajai konstatācijai izmeklēšanas beigās. Kā paskaidrots 13. apsvērumā, procedūras sākšanas posmā tika uzskatīts, ka sūdzības iesniedzēja ierosinātā ražojuma definīcija atbilst visām attiecīgajām tiesību aktos noteiktajām prasībām. Turpinot izmeklēšanu, pakāpeniski tiek apstiprināts, ka pastāv elementi, kas vajadzīgi, lai pieņemtu pasākumu vai izbeigtu procedūru. Tāpēc nav izslēgts, ka no sūdzības iesniegšanas posma līdz izmeklēšanas pabeigšanai radīsies izmaiņas. Ņemot to vērā, Komisija nepiekrita tam, ka saistībā ar sūdzībā sniegto informāciju ir bijušas problēmas, kuru dēļ izmeklēšana būtu jāizbeidz.

| (34) | Kopumā Komisijas analīze apstiprināja, ka neviens no iepriekš minētajiem elementiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav faktiski pareizi, nebija pietiekami, lai apšaubītu secinājumu, ka sūdzībā bija pietiekami pierādījumi, kas liecina par tādu no Indonēzijas importētu taukskābju dempingu, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šie aspekti tika noteikti, pamatojoties uz labākajiem pierādījumiem, kas sūdzības iesniegšanas brīdī bija pieejami sūdzības iesniedzējam, un tika atzīti par pietiekami reprezentatīviem un ticamiem, lai sāktu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(34)

Kopumā Komisijas analīze apstiprināja, ka neviens no iepriekš minētajiem elementiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav faktiski pareizi, nebija pietiekami, lai apšaubītu secinājumu, ka sūdzībā bija pietiekami pierādījumi, kas liecina par tādu no Indonēzijas importētu taukskābju dempingu, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šie aspekti tika noteikti, pamatojoties uz labākajiem pierādījumiem, kas sūdzības iesniegšanas brīdī bija pieejami sūdzības iesniedzējam, un tika atzīti par pietiekami reprezentatīviem un ticamiem, lai sāktu izmeklēšanu.

1.4.   Atlase

Atlase

| (35) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(35)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.4.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (36) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz pamatregulas 17. pantu, par galveno kritēriju nosakot līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma Savienībā reprezentativitāti laikposmā no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim. Šajā izlasē bija četri Savienības ražotāji, kas veidoja 61 % no aplēstā kopējā ražošanas apjoma un 63 % no pārdošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi, bet piezīmes netika saņemtas. Tādējādi izlase tika apstiprināta un uzskatīta par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi. |
| --- | --- |

(36)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz pamatregulas 17. pantu, par galveno kritēriju nosakot līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma Savienībā reprezentativitāti laikposmā no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim. Šajā izlasē bija četri Savienības ražotāji, kas veidoja 61 % no aplēstā kopējā ražošanas apjoma un 63 % no pārdošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi, bet piezīmes netika saņemtas. Tādējādi izlase tika apstiprināta un uzskatīta par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.

1.4.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (37) | Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(37)

Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (38) | Neviens no nesaistītajiem importētājiem nesniedza prasīto informāciju un nepiekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā apstākli, ka atbilžu nebija, Komisija nolēma, ka atlase nebija vajadzīga. |
| --- | --- |

(38)

Neviens no nesaistītajiem importētājiem nesniedza prasīto informāciju un nepiekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā apstākli, ka atbilžu nebija, Komisija nolēma, ka atlase nebija vajadzīga.

1.4.3.   Indonēzijas ražotāju eksportētāju atlase

Indonēzijas ražotāju eksportētāju atlase

| (39) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus Indonēzijas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indonēzijas misijai apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(39)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus Indonēzijas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indonēzijas misijai apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.

| (40) | Astoņām grupām piederīgi sešpadsmit ražotāji eksportētāji no attiecīgās valsts sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem, kas pieder pie divām grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(40)

Astoņām grupām piederīgi sešpadsmit ražotāji eksportētāji no attiecīgās valsts sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem, kas pieder pie divām grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm. Piezīmes netika saņemtas.

1.5.   Atsevišķa pārbaude

Atsevišķa pārbaude

| (41) | Deviņi Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kas pieder pie septiņām grupām, pieprasīja atsevišķu pārbaudi, ko paredz pamatregulas 17. panta 3. punkts. Komisija informēja izlasē neiekļautos ražotājus eksportētājus par to, ka tie ir aicināti sniegt atbildes uz anketas jautājumiem, ja vēlas, lai tos pārbaudītu atsevišķi. Divas izlasē neiekļautas ražotāju eksportētāju grupas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(41)

Deviņi Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kas pieder pie septiņām grupām, pieprasīja atsevišķu pārbaudi, ko paredz pamatregulas 17. panta 3. punkts. Komisija informēja izlasē neiekļautos ražotājus eksportētājus par to, ka tie ir aicināti sniegt atbildes uz anketas jautājumiem, ja vēlas, lai tos pārbaudītu atsevišķi. Divas izlasē neiekļautas ražotāju eksportētāju grupas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (42) | Ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju (4) sarežģīto struktūru (viena no divām ražotāju eksportētāju grupām ietvēra divus Indonēzijas ražotājus un tirgotāju Singapūrā, bet otra bija daļa no daudznacionālas korporācijas ar sarežģītu izplatīšanas kanālu), Komisija secināja, ka nebija iespējams veikt atsevišķu pārbaudi un pabeigt izmeklēšanu tiesību aktos noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju (4) sarežģīto struktūru (viena no divām ražotāju eksportētāju grupām ietvēra divus Indonēzijas ražotājus un tirgotāju Singapūrā, bet otra bija daļa no daudznacionālas korporācijas ar sarežģītu izplatīšanas kanālu), Komisija secināja, ka nebija iespējams veikt atsevišķu pārbaudi un pabeigt izmeklēšanu tiesību aktos noteiktajā termiņā.

4

| (43) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas (kā tā definēta 57. apsvērumā) Permata group apgalvoja, ka Komisija pārkāpj pamatregulas 17. panta 3. punkta un PTO Antidempinga nolīguma (“ADA”) 6.10.2. panta noteikumus. Konkrētāk, Permata group apgalvoja, ka Komisija ir noraidījusi tās atsevišķas pārbaudes pieprasījumu, pamatojoties uz izmeklēšanas sarežģītību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sarežģīto struktūru, nevis uz to eksportētāju vai ražotāju skaitu, kuri pieprasīja atsevišķu pārbaudi, kas padarītu atsevišķas pārbaudes pārmērīgi apgrūtinošas un liegtu pabeigt izmeklēšanu laikus. Turklāt Permata group apgalvoja, ka tās atsevišķā pārbaude nebūtu pārmērīgi apgrūtinoša un neliegtu pabeigt izmeklēšanu laikus, jo Komisijai līdz galīgo pasākumu noteikšanas termiņa beigām vēl bija pieci mēneši. Permata group arī piebilda, ka ar ražojuma tvēruma noteikšanu saistītā sākotnējā kavēšanās izmeklēšanā neradās Permata group dēļ un ka no tās nevarēja izrietēt procesuālo tiesību liegšana Permata group. |
| --- | --- |

(43)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas (kā tā definēta 57. apsvērumā) Permata group apgalvoja, ka Komisija pārkāpj pamatregulas 17. panta 3. punkta un PTO Antidempinga nolīguma (“ADA”) 6.10.2. panta noteikumus. Konkrētāk, Permata group apgalvoja, ka Komisija ir noraidījusi tās atsevišķas pārbaudes pieprasījumu, pamatojoties uz izmeklēšanas sarežģītību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sarežģīto struktūru, nevis uz to eksportētāju vai ražotāju skaitu, kuri pieprasīja atsevišķu pārbaudi, kas padarītu atsevišķas pārbaudes pārmērīgi apgrūtinošas un liegtu pabeigt izmeklēšanu laikus. Turklāt Permata group apgalvoja, ka tās atsevišķā pārbaude nebūtu pārmērīgi apgrūtinoša un neliegtu pabeigt izmeklēšanu laikus, jo Komisijai līdz galīgo pasākumu noteikšanas termiņa beigām vēl bija pieci mēneši. Permata group arī piebilda, ka ar ražojuma tvēruma noteikšanu saistītā sākotnējā kavēšanās izmeklēšanā neradās Permata group dēļ un ka no tās nevarēja izrietēt procesuālo tiesību liegšana Permata group.

Permata group

ADA

Permata group

Permata group

Permata group

Permata group

Permata group

| (44) | Komisija norādīja, ka tā tiešām bija noraidījusi divus atsevišķas pārbaudes pieprasījumus, pamatojoties uz to, ka šīs atsevišķās pārbaudes būtu bijušas pārmērīgi apgrūtinošas. Neraugoties uz kļūdaino atsauci uz “izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem” 42. apsvērumā, no konteksta un iepriekšējā un nākamā teikuma bija skaidrs, ka pareizā atsauce bija uz “izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem”, kas pieprasa atsevišķu pārbaudi, un ka 42. apsvērums ir jāsaprot šādi. Ar teikumu iekavās tajā pašā apsvērumā tika precizēts, ka minētie ražotāji eksportētāji bija Permata group (“viena no divām ražotāju eksportētāju grupām ietvēra divus ražotājus Indonēzijā un tirgotāju Singapūrā”) un P.T. Unilever Oleochemical Indonesia (“Unilever Indonesia” – “otra bija daļa no daudznacionālas korporācijas ar sarežģītu izplatīšanas kanālu”), un šie abi uzņēmumi pieprasīja atsevišķu pārbaudi. Tādējādi Komisija savā novērtējumā piemēroja pareizo juridisko pārbaudi un apstiprināja, ka nav iespējams veikt atsevišķu pārbaudi izmeklēšanas sarežģītības un to izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju sarežģītās struktūras dēļ, kuri pieprasa atsevišķu pārbaudi, jo šie apstākļi būtu padarījuši atsevišķas pārbaudes pārmērīgi apgrūtinošas, tādējādi apdraudot izmeklēšanas pabeigšanu noteiktajā laikā. |
| --- | --- |

(44)

Komisija norādīja, ka tā tiešām bija noraidījusi divus atsevišķas pārbaudes pieprasījumus, pamatojoties uz to, ka šīs atsevišķās pārbaudes būtu bijušas pārmērīgi apgrūtinošas. Neraugoties uz kļūdaino atsauci uz “izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem” 42. apsvērumā, no konteksta un iepriekšējā un nākamā teikuma bija skaidrs, ka pareizā atsauce bija uz “izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem”, kas pieprasa atsevišķu pārbaudi, un ka 42. apsvērums ir jāsaprot šādi. Ar teikumu iekavās tajā pašā apsvērumā tika precizēts, ka minētie ražotāji eksportētāji bija Permata group (“viena no divām ražotāju eksportētāju grupām ietvēra divus ražotājus Indonēzijā un tirgotāju Singapūrā”) un P.T. Unilever Oleochemical Indonesia (“Unilever Indonesia” – “otra bija daļa no daudznacionālas korporācijas ar sarežģītu izplatīšanas kanālu”), un šie abi uzņēmumi pieprasīja atsevišķu pārbaudi. Tādējādi Komisija savā novērtējumā piemēroja pareizo juridisko pārbaudi un apstiprināja, ka nav iespējams veikt atsevišķu pārbaudi izmeklēšanas sarežģītības un to izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju sarežģītās struktūras dēļ, kuri pieprasa atsevišķu pārbaudi, jo šie apstākļi būtu padarījuši atsevišķas pārbaudes pārmērīgi apgrūtinošas, tādējādi apdraudot izmeklēšanas pabeigšanu noteiktajā laikā.

izlasē iekļautajiem

izlasē neiekļautajiem

Permata group

P.T. Unilever Oleochemical Indonesia

Unilever Indonesia

| (45) | Komisija arī norādīja, ka, neraugoties uz to, ka tikai divas ražotāju eksportētāju grupas iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem par atsevišķu pārbaudi, to sarežģītās struktūras dēļ būtu jāveic vairāku subjektu pārbaude. Lai veiktu atsevišķu pārbaudi, Komisijai būtu bijis jāpārbauda visi tie ražotāji, saistītie tirgotāji un importētāji, kuri ir iesaistīti attiecīgā ražojuma pārdošanā uz Savienību, un jāanalizē visi to izplatīšanas kanāli, kā tas darīts attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Neatkarīgi no sākotnējās izmeklēšanas aizkavēšanās ražojuma tvēruma noteikšanas dēļ šāda pārbaude un analīze, jo īpaši attiecībā uz vairāk nekā vienu grupu ar sarežģītu struktūru, būtu bijusi pārmērīgi apgrūtinoša. Pieci mēneši, ko Permata group ir minējis 43. apsvērumā, nav pilnībā veltīti procedūras izmeklēšanas un konstatējumu posmam, jo šādas procedūras ietver vairākus mēnešus ilgas administratīvās procedūras (piezīmju apstrāde, uzklausīšanas, iekšēji apstiprinājumi, apspriešanās ar citiem Komisijas dienestiem, tulkošana utt.). Visi šie faktori, kā arī iesaistīto uzņēmumu sarežģītība (kas noteiks katra ražotāja eksportētāja pienācīgai analīzei nepieciešamo laiku), ir jāņem vērā kopā. Turklāt šajā saistībā jāņem vērā, ka arī abiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija ļoti sarežģītas struktūras, kuru iekļaušanai izlasē un precīzu rezultātu iegūšanai bija nepieciešami ievērojami izmeklēšanas un administratīvie resursi. Tādējādi Komisijai nevar pārmest, ka tā ir nolēmusi neiesaistīt divas papildu grupas un riskēt, ka tā nevarēs laikus pabeigt izmeklēšanu un publicēt tās rezultātus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(45)

Komisija arī norādīja, ka, neraugoties uz to, ka tikai divas ražotāju eksportētāju grupas iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem par atsevišķu pārbaudi, to sarežģītās struktūras dēļ būtu jāveic vairāku subjektu pārbaude. Lai veiktu atsevišķu pārbaudi, Komisijai būtu bijis jāpārbauda visi tie ražotāji, saistītie tirgotāji un importētāji, kuri ir iesaistīti attiecīgā ražojuma pārdošanā uz Savienību, un jāanalizē visi to izplatīšanas kanāli, kā tas darīts attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Neatkarīgi no sākotnējās izmeklēšanas aizkavēšanās ražojuma tvēruma noteikšanas dēļ šāda pārbaude un analīze, jo īpaši attiecībā uz vairāk nekā vienu grupu ar sarežģītu struktūru, būtu bijusi pārmērīgi apgrūtinoša. Pieci mēneši, ko Permata group ir minējis 43. apsvērumā, nav pilnībā veltīti procedūras izmeklēšanas un konstatējumu posmam, jo šādas procedūras ietver vairākus mēnešus ilgas administratīvās procedūras (piezīmju apstrāde, uzklausīšanas, iekšēji apstiprinājumi, apspriešanās ar citiem Komisijas dienestiem, tulkošana utt.). Visi šie faktori, kā arī iesaistīto uzņēmumu sarežģītība (kas noteiks katra ražotāja eksportētāja pienācīgai analīzei nepieciešamo laiku), ir jāņem vērā kopā. Turklāt šajā saistībā jāņem vērā, ka arī abiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija ļoti sarežģītas struktūras, kuru iekļaušanai izlasē un precīzu rezultātu iegūšanai bija nepieciešami ievērojami izmeklēšanas un administratīvie resursi. Tādējādi Komisijai nevar pārmest, ka tā ir nolēmusi neiesaistīt divas papildu grupas un riskēt, ka tā nevarēs laikus pabeigt izmeklēšanu un publicēt tās rezultātus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Permata group

| (46) | Savās piezīmēs pēc galīgās papildinformācijas izpaušanas (kā tā definēta 58. apsvērumā) Permata group atkārtoja iepriekšējās piezīmes un apgalvoja, ka Unilever Indonesia, šķiet, vairs nepieprasa veikt atsevišķu pārbaudi. Tāpēc Komisijas darba slodze būtu bijusi vēl mazāka. |
| --- | --- |

(46)

Savās piezīmēs pēc galīgās papildinformācijas izpaušanas (kā tā definēta 58. apsvērumā) Permata group atkārtoja iepriekšējās piezīmes un apgalvoja, ka Unilever Indonesia, šķiet, vairs nepieprasa veikt atsevišķu pārbaudi. Tāpēc Komisijas darba slodze būtu bijusi vēl mazāka.

Permata group

Unilever Indonesia

| (47) | Komisija norādīja, ka šis apgalvojums ir faktu ziņā nepareizs, un tāpēc tika noraidīts, jo Unilever Indonesia atkārtoja savu pieprasījumu līdz uzklausīšanai pēc galīgās informācijas izpaušanas, kā atgādināts nākamajā apsvērumā. |
| --- | --- |

(47)

Komisija norādīja, ka šis apgalvojums ir faktu ziņā nepareizs, un tāpēc tika noraidīts, jo Unilever Indonesia atkārtoja savu pieprasījumu līdz uzklausīšanai pēc galīgās informācijas izpaušanas, kā atgādināts nākamajā apsvērumā.

Unilever Indonesia

| (48) | Uzklausīšanā pēc galīgās informācijas izpaušanas Unilever Indonesia un Unilever Europe BV (“Unilever”) apgalvoja, ka izmeklēšanas termiņš nevar būt iemesls, lai noraidītu Unilever Indonesia atsevišķas pārbaudes pieprasījumu, ņemot vērā negatīvo ietekmi, kas antidempinga pasākumiem varētu būt uz Unilever darījumdarbību Eiropā. |
| --- | --- |

(48)

Uzklausīšanā pēc galīgās informācijas izpaušanas Unilever Indonesia un Unilever Europe BV (“Unilever”) apgalvoja, ka izmeklēšanas termiņš nevar būt iemesls, lai noraidītu Unilever Indonesia atsevišķas pārbaudes pieprasījumu, ņemot vērā negatīvo ietekmi, kas antidempinga pasākumiem varētu būt uz Unilever darījumdarbību Eiropā.

Unilever Indonesia

Unilever Europe BV

Unilever

Unilever Indonesia

Unilever

| (49) | Komisija norādīja, ka tai ir tiesības noraidīt atsevišķas pārbaudes pieprasījumus, ja tie būtu pārmērīgi apgrūtinoši un liegtu pabeigt izmeklēšanu laikā. Kā paskaidrots iepriekš, Permata group un Unilever Indonesia atsevišķa pārbaude tiešām būtu bijusi pārmērīgi apgrūtinoša, apdraudot iespēju pabeigt izmeklēšanu laikus. |
| --- | --- |

(49)

Komisija norādīja, ka tai ir tiesības noraidīt atsevišķas pārbaudes pieprasījumus, ja tie būtu pārmērīgi apgrūtinoši un liegtu pabeigt izmeklēšanu laikā. Kā paskaidrots iepriekš, Permata group un Unilever Indonesia atsevišķa pārbaude tiešām būtu bijusi pārmērīgi apgrūtinoša, apdraudot iespēju pabeigt izmeklēšanu laikus.

Permata group

Unilever Indonesia

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (50) | Sūdzības iesniedzējs sūdzībā arī sniedza pietiekamus pierādījumus par izkropļojumiem, kas Indonēzijā pastāv saistībā ar attiecīgā ražojuma izejvielām. Tāpēc, kā tika norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklēšana aptvēra šos izkropļojumus izejvielu tirgū, lai noteiktu, vai attiecībā uz Indonēziju piemērot pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 7. panta 2.b punkta noteikumus. Šā iemesla dēļ Komisija nosūtīja papildu anketas Indonēzijas valdībai. |
| --- | --- |

(50)

Sūdzības iesniedzējs sūdzībā arī sniedza pietiekamus pierādījumus par izkropļojumiem, kas Indonēzijā pastāv saistībā ar attiecīgā ražojuma izejvielām. Tāpēc, kā tika norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklēšana aptvēra šos izkropļojumus izejvielu tirgū, lai noteiktu, vai attiecībā uz Indonēziju piemērot pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 7. panta 2.b punkta noteikumus. Šā iemesla dēļ Komisija nosūtīja papildu anketas Indonēzijas valdībai.

| (51) | Komisija procedūras sākšanas dienā tiešsaistē publicēja (5) Savienības ražotāju, importētāju, lietotāju un ražotāju eksportētāju anketas. Turklāt Komisija nosūtīja anketu CUTFA. |
| --- | --- |

(51)

Komisija procedūras sākšanas dienā tiešsaistē publicēja (5) Savienības ražotāju, importētāju, lietotāju un ražotāju eksportētāju anketas. Turklāt Komisija nosūtīja anketu CUTFA.

5

CUTFA

| (52) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no CUTFA, IV, četriem Savienības ražotājiem: Oleon N.V. (“Oleon”), KLK Emmerich GmbH (“KLK”), AAK, Cailà & Parés S.A. (“Cailà & Parés”), četriem lietotājiem: Peter Greven Nederlands C.V., Peter Greven GmbH & Co. KG (kopā saukti “Greven group”), Schill + Seilacher “Struktol” GmbH un Schill + Seilacher GmbH (kopā saukti “Schill + Seilacher group”), trīs izlasē iekļautiem ražotājiem eksportētājiem: Musim Mas, IBP un Wilmar, to saistītajiem tirgotājiem: Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd. (“ICOF Singapore”), Wilmar Trading Pte. Ltd., Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd. un to saistītie importētaji: ICOF Europe GmbH, IMBI un Wilmar Europe Trading B.V. (“WETBV”). |
| --- | --- |

(52)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no CUTFA, IV, četriem Savienības ražotājiem: Oleon N.V. (“Oleon”), KLK Emmerich GmbH (“KLK”), AAK, Cailà & Parés S.A. (“Cailà & Parés”), četriem lietotājiem: Peter Greven Nederlands C.V., Peter Greven GmbH & Co. KG (kopā saukti “Greven group”), Schill + Seilacher “Struktol” GmbH un Schill + Seilacher GmbH (kopā saukti “Schill + Seilacher group”), trīs izlasē iekļautiem ražotājiem eksportētājiem: Musim Mas, IBP un Wilmar, to saistītajiem tirgotājiem: Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd. (“ICOF Singapore”), Wilmar Trading Pte. Ltd., Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd. un to saistītie importētaji: ICOF Europe GmbH, IMBI un Wilmar Europe Trading B.V. (“WETBV”).

CUTFA

Oleon N.V.

Oleon

KLK Emmerich GmbH

KLK

AAK

Cailà & Parés S.A

Cailà & Parés

Peter Greven Nederlands C.V

Peter Greven GmbH & Co. KG

Greven group

Schill + Seilacher “Struktol” GmbH

Schill + Seilacher GmbH

Schill + Seilacher group

Musim Mas

IBP

Wilmar

Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd.

ICOF Singapore

Wilmar Trading Pte. Ltd.

Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd.

ICOF Europe GmbH

IMBI

Wilmar Europe Trading B.V.

WETBV

| (53) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu dempinga, tā izraisītā kaitējuma un Savienības interešu konstatācijai. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti turpmāk uzskaitīto uzņēmumu/organizāciju telpās. | Savienības ražotāju apvienība








  — | Koalīcija pret taukskābes negodīgu tirdzniecību |
| --- | --- | --- | --- |

(53)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu dempinga, tā izraisītā kaitējuma un Savienības interešu konstatācijai. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti turpmāk uzskaitīto uzņēmumu/organizāciju telpās.

Savienības ražotāju apvienība

Savienības ražotāju apvienība

—

Koalīcija pret taukskābes negodīgu tirdzniecību

| | Ražotāji Savienībā








  — | Oleon N.V., Ertvelde, Beļģija |
| --- | --- | --- |

Ražotāji Savienībā

Ražotāji Savienībā

—

Oleon N.V., Ertvelde, Beļģija

Oleon N.V., Ertvelde

| — | KLK Emmerich GmbH, Emmeriha pie Reinas, Vācija |
| --- | --- |

—

KLK Emmerich GmbH, Emmeriha pie Reinas, Vācija

KLK Emmerich GmbH

| — | AAK AB, Malme, Zviedrija |
| --- | --- |

—

AAK AB, Malme, Zviedrija

AAK AB

| — | Cailà & Parés S.A., Barselona, Spānija |
| --- | --- |

—

Cailà & Parés S.A., Barselona, Spānija

Cailà & Parés S.A.

| | Ražotāji eksportētāji Indonēzijā








  — | P.T. Musim Mas un P.T. Intibenua Perkasatama, Medana un Dumai |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Indonēzijā

Ražotāji eksportētāji Indonēzijā

—

P.T. Musim Mas un P.T. Intibenua Perkasatama, Medana un Dumai

P.T. Musim Mas

P.T. Intibenua Perkasatama

Medana

Dumai

| — | P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medana |
| --- | --- |

—

P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medana

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

| | Saistītie tirgotāji Singapūrā








  — | Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd., Singapūra |
| --- | --- | --- |

Saistītie tirgotāji Singapūrā

Saistītie tirgotāji Singapūrā

—

Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd., Singapūra

Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd.

| — | Wilmar Trading Pte. Ltd., Singapūra |
| --- | --- |

—

Wilmar Trading Pte. Ltd., Singapūra

Wilmar Trading Pte. Ltd.

| | Saistītais tirgotājs Apvienotajā Karalistē








  — | Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd., Roistona |
| --- | --- | --- |

Saistītais tirgotājs Apvienotajā Karalistē

Saistītais tirgotājs Apvienotajā Karalistē

—

Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd., Roistona

Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd

| | Saistītie importētāji Savienībā








  — | ICOF Europe GmbH, Hamburga, Vācija |
| --- | --- | --- |

Saistītie importētāji Savienībā

Saistītie importētāji Savienībā

—

ICOF Europe GmbH, Hamburga, Vācija

ICOF Europe GmbH

| — | Wilmar Europe Trading B.V., Roterdama, Nīderlande |
| --- | --- |

—

Wilmar Europe Trading B.V., Roterdama, Nīderlande

Wilmar Europe Trading B.V.

1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (54) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(54)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.8.   Pagaidu pasākumu nenoteikšana

Pagaidu pasākumu nenoteikšana

| (55) | Ņemot vēra lietas tehnisko sarežģītību, Komisija nolēma nenoteikt pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vēra lietas tehnisko sarežģītību, Komisija nolēma nenoteikt pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu.

| (56) | Komisija 2022. gada 1. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 19.a panta 2. punktu informēja dalībvalstis un visas ieinteresētās personas, ka Indonēzijas izcelsmes taukskābes importam Savienībā netiks noteikti pagaidu maksājumi un ka izmeklēšana turpināsies. |
| --- | --- |

(56)

Komisija 2022. gada 1. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 19.a panta 2. punktu informēja dalībvalstis un visas ieinteresētās personas, ka Indonēzijas izcelsmes taukskābes importam Savienībā netiks noteikti pagaidu maksājumi un ka izmeklēšana turpināsies.

1.9.   Informācijas izpaušana

Informācijas izpaušana

| (57) | Komisija 2022. gada 1. augustā informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes taukskābju importam (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgās informācijas izpaušanu. Komisija saņēma piezīmes no IV, ražotājiem eksportētājiem Musim Mas group, Wilmar, P.T. Ecogreen Oleochemicals (“Ecogreen”), Unilever Indonesia, lietotājiem IMBI, Procter & Gamble International Operations SA (“P&G”), Greven group, Schill + Seilacher group, Henkel Global Supply Chain B.V. (“Henkel”), Kapachim S.A. (“Kapachim”), Evonik Industries AG (“Evonik”), Quaker Chemical Corporation (“Quaker Houghton”), Omya GmbH (“Omya”), Stéarinerie Dubois Fils (“Stéarinerie Dubois”), NYCO Group (“NYCO”), DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben (“DHW”), E&S Chemie SAS (“E&S”) un Unilever. |
| --- | --- |

(57)

Komisija 2022. gada 1. augustā informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes taukskābju importam (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgās informācijas izpaušanu. Komisija saņēma piezīmes no IV, ražotājiem eksportētājiem Musim Mas group, Wilmar, P.T. Ecogreen Oleochemicals (“Ecogreen”), Unilever Indonesia, lietotājiem IMBI, Procter & Gamble International Operations SA (“P&G”), Greven group, Schill + Seilacher group, Henkel Global Supply Chain B.V. (“Henkel”), Kapachim S.A. (“Kapachim”), Evonik Industries AG (“Evonik”), Quaker Chemical Corporation (“Quaker Houghton”), Omya GmbH (“Omya”), Stéarinerie Dubois Fils (“Stéarinerie Dubois”), NYCO Group (“NYCO”), DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben (“DHW”), E&S Chemie SAS (“E&S”) un Unilever.

Musim Mas group

Wilmar, P.T. Ecogreen Oleochemicals

Unilever Indonesia

IMBI

Procter & Gamble International Operations SA

Greven group

Schill + Seilacher group

Henkel Global Supply Chain B.V

Kapachim S.A

Evonik Industries AG

Quaker Chemical Corporation

Omya GmbH

Stéarinerie Dubois Fils

NYCO Group

DHW Deutsche Hydrierwerke GmbH Rodleben

E&S Chemie SAS

Unilever

| (58) | Pamatojoties uz šīm piezīmēm, Komisija grozīja dažus apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu, un par to informēja visas ieinteresētās personas (“galīgās papildinformācijas izpaušana” un “otrā galīgās papildinformācijas izpaušana”) attiecīgi 2022. gada 4. oktobrī un 2022. gada 28. novembrī. |
| --- | --- |

(58)

Pamatojoties uz šīm piezīmēm, Komisija grozīja dažus apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu, un par to informēja visas ieinteresētās personas (“galīgās papildinformācijas izpaušana” un “otrā galīgās papildinformācijas izpaušana”) attiecīgi 2022. gada 4. oktobrī un 2022. gada 28. novembrī.

| (59) | Piezīmes par galīgo izpausto papildinformāciju tika saņemtas no Wilmar, Musim Mas, Permata group, Stéarinerie Dubois un Henkel, un par otro galīgi izpausto papildinformāciju – no Wilmar, Musim Mas un Permata group. Lai gan Komisija pieprasīja ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes tikai par galīgi izpausto papildinformāciju, Musim Mas, Permata group, Wilmar, Henkel un Stéarinerie Dubois atkārtoti pauda savus apgalvojumus, kas tika iesniegti pēc galīgās informācijas izpaušanas. |
| --- | --- |

(59)

Piezīmes par galīgo izpausto papildinformāciju tika saņemtas no Wilmar, Musim Mas, Permata group, Stéarinerie Dubois un Henkel, un par otro galīgi izpausto papildinformāciju – no Wilmar, Musim Mas un Permata group. Lai gan Komisija pieprasīja ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes tikai par galīgi izpausto papildinformāciju, Musim Mas, Permata group, Wilmar, Henkel un Stéarinerie Dubois atkārtoti pauda savus apgalvojumus, kas tika iesniegti pēc galīgās informācijas izpaušanas.

Wilmar

Musim Mas

Permata group

Stéarinerie Dubois

Henkel

Wilmar

Musim Mas

Permata group

Musim Mas

Permata group

Wilmar

Henkel

Stéarinerie Dubois

| (60) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.7. punkta noteikumiem. Notika Musim Mas group, Wilmar, Ecogreen, Unilever, Greven group, Schill + Seilacher group un AAK uzklausīšana par galīgās informācijas izpaušanu. Reaģējot uz Greven group pieprasījumu, notika uzklausīšana arī pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Uzklausīšanas amatpersona konstatēja, ka šajā procedūrā ir ievērotas ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(60)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.7. punkta noteikumiem. Notika Musim Mas group, Wilmar, Ecogreen, Unilever, Greven group, Schill + Seilacher group un AAK uzklausīšana par galīgās informācijas izpaušanu. Reaģējot uz Greven group pieprasījumu, notika uzklausīšana arī pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Uzklausīšanas amatpersona konstatēja, ka šajā procedūrā ir ievērotas ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību.

Musim Mas group

Wilmar

Ecogreen

Unilever

Greven group

Schill + Seilacher group

AAK

Greven group

1.10.   Sūdzības atsaukšana

Sūdzības atsaukšana

| (61) | CUTFA2022. gada 24. augustā atsauca sūdzību. |
| --- | --- |

(61)

CUTFA2022. gada 24. augustā atsauca sūdzību.

CUTFA

| (62) | Piezīmes par sūdzības atsaukšanu tika saņemtas no IV, Musim Mas, Wilmar, P.T. Soci Mas un P.T. Energi Sejahtera Mas (kopā saukti “SOCI/ESM”), Ecogreen, P&G, Omya un Stéarinerie Dubois. |
| --- | --- |

(62)

Piezīmes par sūdzības atsaukšanu tika saņemtas no IV, Musim Mas, Wilmar, P.T. Soci Mas un P.T. Energi Sejahtera Mas (kopā saukti “SOCI/ESM”), Ecogreen, P&G, Omya un Stéarinerie Dubois.

Musim Mas

Wilmar, P.T

Soci Mas

P.T

Energi Sejahtera Mas

SOCI/ESM

Ecogreen, P&G

Omya

Stéarinerie Dubois

| (63) | IV norādīja, ka, ņemot vērā sūdzības atsaukšanu, Komisijai būtu nekavējoties jāizbeidz izmeklēšana, jo tai nav tiesību celt prasību. Šajā sakarā IV atsaucās uz PTO ADA 5.4. pantu, kurā, kā apgalvots, ir noteikts, ka, lai pamatotu izmeklēšanu, ir jābūt tiesībām celt prasību. Turklāt saskaņā ar IV sniegto informāciju, ņemot vērā sūdzības atsaukšanu, kā arī to, ka KLK, viens no lielākajiem Savienības ražotājiem, pirmajā 2022. gada 15. augusta vēstulē pauda nostāju, ka ierosinātie antidempinga pasākumi varētu radīt traucējumus taukskābes piegādē no Āzijas, un pēc tam otrajā 2022. gada 19. augusta vēstulē pilnībā iebilda pret antidempinga pasākumu noteikšanu, izmeklēšanu neatbalstītu vairāk nekā 50 % Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma un pat ne 25 % no kopējā līdzīgā ražojuma ražotāju skaita Savienībā. |
| --- | --- |

(63)

IV norādīja, ka, ņemot vērā sūdzības atsaukšanu, Komisijai būtu nekavējoties jāizbeidz izmeklēšana, jo tai nav tiesību celt prasību. Šajā sakarā IV atsaucās uz PTO ADA 5.4. pantu, kurā, kā apgalvots, ir noteikts, ka, lai pamatotu izmeklēšanu, ir jābūt tiesībām celt prasību. Turklāt saskaņā ar IV sniegto informāciju, ņemot vērā sūdzības atsaukšanu, kā arī to, ka KLK, viens no lielākajiem Savienības ražotājiem, pirmajā 2022. gada 15. augusta vēstulē pauda nostāju, ka ierosinātie antidempinga pasākumi varētu radīt traucējumus taukskābes piegādē no Āzijas, un pēc tam otrajā 2022. gada 19. augusta vēstulē pilnībā iebilda pret antidempinga pasākumu noteikšanu, izmeklēšanu neatbalstītu vairāk nekā 50 % Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma un pat ne 25 % no kopējā līdzīgā ražojuma ražotāju skaita Savienībā.

ADA

KLK

| (64) | Vispirms Komisija norāda, ka PTO ADA 5.4. pants attiecas uz izmeklēšanas sākšanu. Tāpēc Komisijai ir jābūt tiesībām celt prasību tikai izmeklēšanas sākumā. Turklāt PTO ADA 5.4. pantā noteiktais 50 % slieksnis un 25 % slieksnis attiecas uz dažādām Savienības ražotāju grupām. Pretēji IV iesniegtajā informācijā paustajam, 50 % slieksnis attiecas tikai uz to Savienības ražotāju relatīvo īpatsvaru, kuri atbalsta sūdzību Savienības ražotāju grupā, kas to atbalsta vai pret to iebilst. Turpretī 25 % slieksnis attiecas uz “līdzīgā ražojuma kopējo ražošanas apjomu, ko saražojusi iekšzemes ražošanas nozare”, un ir saistīts ar Savienības ražotāju procentu no šā kopējā ražošanas apjoma Savienībā, kuri atbalsta sūdzību. Turklāt Komisija atgādināja, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru (6) PTO ADA 5.4. pants neuzliek pienākumu kādas dalībvalsts izmeklēšanu veicošajām iestādēm, šajā gadījumā Komisijai, izbeigt notiekošu antidempinga izmeklēšanu, ja sūdzības atbalsta līmenis ir zemāks par minimālo slieksni, proti, 25 % no iekšzemē saražotā apjoma. Šis pants attiecas tikai uz sūdzības atbalsta pakāpi, kas nepieciešama, lai Komisija varētu uzsākt procedūru. A fortiori tas attiecas arī uz 50 % slieksni. Šo interpretāciju apstiprina pamatregulas 9. panta 1. punkta formulējums attiecībā uz sūdzības atsaukšanu, kurā lietots darbības vārds “var”. Tādējādi pat tad, ja Savienības ražošanas nozare sūdzību atsauc, Komisijai nav pienākuma izbeigt procedūru, bet tikai iespēja to darīt. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(64)

Vispirms Komisija norāda, ka PTO ADA 5.4. pants attiecas uz izmeklēšanas sākšanu. Tāpēc Komisijai ir jābūt tiesībām celt prasību tikai izmeklēšanas sākumā. Turklāt PTO ADA 5.4. pantā noteiktais 50 % slieksnis un 25 % slieksnis attiecas uz dažādām Savienības ražotāju grupām. Pretēji IV iesniegtajā informācijā paustajam, 50 % slieksnis attiecas tikai uz to Savienības ražotāju relatīvo īpatsvaru, kuri atbalsta sūdzību Savienības ražotāju grupā, kas to atbalsta vai pret to iebilst. Turpretī 25 % slieksnis attiecas uz “līdzīgā ražojuma kopējo ražošanas apjomu, ko saražojusi iekšzemes ražošanas nozare”, un ir saistīts ar Savienības ražotāju procentu no šā kopējā ražošanas apjoma Savienībā, kuri atbalsta sūdzību. Turklāt Komisija atgādināja, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru (6) PTO ADA 5.4. pants neuzliek pienākumu kādas dalībvalsts izmeklēšanu veicošajām iestādēm, šajā gadījumā Komisijai, izbeigt notiekošu antidempinga izmeklēšanu, ja sūdzības atbalsta līmenis ir zemāks par minimālo slieksni, proti, 25 % no iekšzemē saražotā apjoma. Šis pants attiecas tikai uz sūdzības atbalsta pakāpi, kas nepieciešama, lai Komisija varētu uzsākt procedūru. A fortiori tas attiecas arī uz 50 % slieksni. Šo interpretāciju apstiprina pamatregulas 9. panta 1. punkta formulējums attiecībā uz sūdzības atsaukšanu, kurā lietots darbības vārds “var”. Tādējādi pat tad, ja Savienības ražošanas nozare sūdzību atsauc, Komisijai nav pienākuma izbeigt procedūru, bet tikai iespēja to darīt. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

ADA

ADA

6

ADA

A fortiori

var

| (65) | Turklāt IV apgalvoja, ka, ņemot vērā sūdzības atsaukšanu un KLK iebildumus pret pasākumiem, Komisijas veiktā kaitējuma analīze neaptver Savienības ražošanas nozari, ko saprot kā “iekšzemes ražošana”, kurai saskaņā ar PTO ADA 4.1. pantu būtu jāattiecas uz līdzīgu preču iekšzemes ražotājiem kopumā vai lielāko daļu no līdzīgā ražojuma kopējā iekšzemes ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(65)

Turklāt IV apgalvoja, ka, ņemot vērā sūdzības atsaukšanu un KLK iebildumus pret pasākumiem, Komisijas veiktā kaitējuma analīze neaptver Savienības ražošanas nozari, ko saprot kā “iekšzemes ražošana”, kurai saskaņā ar PTO ADA 4.1. pantu būtu jāattiecas uz līdzīgu preču iekšzemes ražotājiem kopumā vai lielāko daļu no līdzīgā ražojuma kopējā iekšzemes ražošanas apjoma.

KLK

ADA

| (66) | Komisija norādīja, ka jēdzienam “iekšzemes ražošana”, ko izmanto, lai noteiktu kaitējumu, nav jāietver tie paši iekšzemes ražotāji, kuri veido iekšzemes ražošanu, ko ņem vērā, lai noteiktu, vai sūdzība ir saņēmusi pietiekamu atbalstu saskaņā ar PTO ADA 5.4. pantu. PTO ADA 5.4. pants attiecas uz tiesībām celt prasību, un tajā nav aplūkots atsevišķs jautājums par to, kas veido lielāko daļu saskaņā ar PTO ADA 4.1. pantu (7). Turklāt PTO ADA 4.1. pants neliedz iekļaut iekšzemes ražošanas nozares definīcijā ražotājus, kas nav atbalstījuši sūdzību vai nesadarbojās izmeklēšanā (8). Turklāt Komisijas veiktā kaitējuma analīze aptver visu Savienības ražošanas nozari neatkarīgi no katra atsevišķā Savienības ražotāja atbalsta vai sadarbības. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(66)

Komisija norādīja, ka jēdzienam “iekšzemes ražošana”, ko izmanto, lai noteiktu kaitējumu, nav jāietver tie paši iekšzemes ražotāji, kuri veido iekšzemes ražošanu, ko ņem vērā, lai noteiktu, vai sūdzība ir saņēmusi pietiekamu atbalstu saskaņā ar PTO ADA 5.4. pantu. PTO ADA 5.4. pants attiecas uz tiesībām celt prasību, un tajā nav aplūkots atsevišķs jautājums par to, kas veido lielāko daļu saskaņā ar PTO ADA 4.1. pantu (7). Turklāt PTO ADA 4.1. pants neliedz iekļaut iekšzemes ražošanas nozares definīcijā ražotājus, kas nav atbalstījuši sūdzību vai nesadarbojās izmeklēšanā (8). Turklāt Komisijas veiktā kaitējuma analīze aptver visu Savienības ražošanas nozari neatkarīgi no katra atsevišķā Savienības ražotāja atbalsta vai sadarbības. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

ADA

ADA

ADA

7

8

| (67) | IV, Wilmar, Musim Mas, SOCI/ESM, Stéarinerie Dubois, P&G un Omya apgalvoja, ka KLK vēstules un sūdzības atsaukšana liecina, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Konkrētāk, Wilmar, P&G un Stéarinerie Dubois apgalvoja, ka pēc sūdzības atsaukšanas Komisijai saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu būtu jāizbeidz izmeklēšana, jo pasākumu noteikšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Turklāt Wilmar atsaucās uz divām izmeklēšanām (9), ko Komisija izbeidza pēc sūdzības atsaukšanas, kā arī uz lietu Polyester staple fibres (PSF) (10), kurā Komisija analizēja piecus faktorus un pēc tam secināja, ka izmeklēšanas turpināšana nebija Savienības interesēs. Ecogreen norādīja, ka sūdzības atsaukšana liecina, ka izmeklēšanas izbeigšana ir Savienības interesēs. Musim Mas norādīja, ka sūdzības atsaukšana un abas 63. apsvērumā minētās KLK vēstules, kas apstiprina, ka imports no Indonēzijas nebija radījis kaitējumu KLK, apstiprina, ka imports no Indonēzijas neradīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(67)

IV, Wilmar, Musim Mas, SOCI/ESM, Stéarinerie Dubois, P&G un Omya apgalvoja, ka KLK vēstules un sūdzības atsaukšana liecina, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Konkrētāk, Wilmar, P&G un Stéarinerie Dubois apgalvoja, ka pēc sūdzības atsaukšanas Komisijai saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu būtu jāizbeidz izmeklēšana, jo pasākumu noteikšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Turklāt Wilmar atsaucās uz divām izmeklēšanām (9), ko Komisija izbeidza pēc sūdzības atsaukšanas, kā arī uz lietu Polyester staple fibres (PSF) (10), kurā Komisija analizēja piecus faktorus un pēc tam secināja, ka izmeklēšanas turpināšana nebija Savienības interesēs. Ecogreen norādīja, ka sūdzības atsaukšana liecina, ka izmeklēšanas izbeigšana ir Savienības interesēs. Musim Mas norādīja, ka sūdzības atsaukšana un abas 63. apsvērumā minētās KLK vēstules, kas apstiprina, ka imports no Indonēzijas nebija radījis kaitējumu KLK, apstiprina, ka imports no Indonēzijas neradīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Wilmar

Musim Mas

SOCI/ESM

Stéarinerie Dubois

P&G

Omya

KLK

Wilmar

P&G

Stéarinerie Dubois

Wilmar

9

Polyester staple fibres

10

Ecogreen

Musim Mas

KLK

KLK

| (68) | Komisija atgādināja, ka antidempinga sūdzības atsaukšanu reglamentē pamatregulas 9. panta 1. punkts, kas nosaka, ka “[j]a sūdzību atsauc, lietas izskatīšanu var izbeigt, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā ar Savienības interesēm” (papildināts ar izcēlumu). Vispārējā tiesa pamatregulas 9. panta 1. punktā izklāstītos noteikumus cita starpā interpretēja spriedumā, kas tika pieņemts lietā Philips Lighting Poland un Philips Lighting/Padome un netika pārsūdzēts (11). Vispārējā tiesa atzina, ka Savienības iestādēm ir plaša rīcības brīvība turpināt vai izbeigt izmeklēšanu pēc sūdzības atsaukšanas, un precizēja, ka Savienības intereses, stingri ņemot, ir jāņem vērā tikai tad, ja Komisija apsver izmeklēšanas izbeigšanu; šādā gadījumā Komisijai ir jāpārbauda, vai izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. Šajā sakarā nesenajām izmeklēšanām, kuras Komisija pēc sūdzības atsaukšanas izlēma izbeigt, nav saistoša precedenta vispārējas nozīmes un tās atbilst katra gadījuma atsevišķai analīzei. Turklāt Savienības interešu analīze, ko Komisija veica PSŠ izmeklēšanā, attiecās nevis uz lietas turpināšanu, bet gan uz tās izbeigšanu. Turklāt šajā izmeklēšanā Komisija veica visas Savienības ražošanas nozares kaitējuma analīzi, un izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no Indonēzijas, kā izklāstīts 180.–372. apsvērumā. Vienkāršs apgalvojums vēstulē no viena Savienības ražotāja bez apstiprinošiem pierādījumiem nav pretrunā Komisijas konstatējumiem izmeklēšanā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(68)

Komisija atgādināja, ka antidempinga sūdzības atsaukšanu reglamentē pamatregulas 9. panta 1. punkts, kas nosaka, ka “[j]a sūdzību atsauc, lietas izskatīšanu var izbeigt, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā ar Savienības interesēm” (papildināts ar izcēlumu). Vispārējā tiesa pamatregulas 9. panta 1. punktā izklāstītos noteikumus cita starpā interpretēja spriedumā, kas tika pieņemts lietā Philips Lighting Poland un Philips Lighting/Padome un netika pārsūdzēts (11). Vispārējā tiesa atzina, ka Savienības iestādēm ir plaša rīcības brīvība turpināt vai izbeigt izmeklēšanu pēc sūdzības atsaukšanas, un precizēja, ka Savienības intereses, stingri ņemot, ir jāņem vērā tikai tad, ja Komisija apsver izmeklēšanas izbeigšanu; šādā gadījumā Komisijai ir jāpārbauda, vai izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. Šajā sakarā nesenajām izmeklēšanām, kuras Komisija pēc sūdzības atsaukšanas izlēma izbeigt, nav saistoša precedenta vispārējas nozīmes un tās atbilst katra gadījuma atsevišķai analīzei. Turklāt Savienības interešu analīze, ko Komisija veica PSŠ izmeklēšanā, attiecās nevis uz lietas turpināšanu, bet gan uz tās izbeigšanu. Turklāt šajā izmeklēšanā Komisija veica visas Savienības ražošanas nozares kaitējuma analīzi, un izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no Indonēzijas, kā izklāstīts 180.–372. apsvērumā. Vienkāršs apgalvojums vēstulē no viena Savienības ražotāja bez apstiprinošiem pierādījumiem nav pretrunā Komisijas konstatējumiem izmeklēšanā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

Philips Lighting Poland

Philips Lighting

11

| (69) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem, Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu, neraugoties uz sūdzības atsaukšanu, un pārbaudīt, vai piezīmes, kas iesniegtas pēc galīgās informācijas izpaušanas, padarītu nederīgus tās konstatējumus, ka ir izpildīti nosacījumi, kas pamato pasākumu noteikšanu. Kā paskaidrots turpmāk regulā, Komisija secināja, ka nosacījumi galīgo pasākumu noteikšanai joprojām ir izpildīti. |
| --- | --- |

(69)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem, Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu, neraugoties uz sūdzības atsaukšanu, un pārbaudīt, vai piezīmes, kas iesniegtas pēc galīgās informācijas izpaušanas, padarītu nederīgus tās konstatējumus, ka ir izpildīti nosacījumi, kas pamato pasākumu noteikšanu. Kā paskaidrots turpmāk regulā, Komisija secināja, ka nosacījumi galīgo pasākumu noteikšanai joprojām ir izpildīti.

2.   IZMEKLĒJAMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

IZMEKLĒJAMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Izmeklējamais ražojums

Izmeklējamais ražojums

| (70) | Izmeklējamais ražojums ir taukskābes, kuru oglekļa ķēdes garums ir C6, C8, C10, C12, C14, C16 vai C18 un kuru joda skaitlis ir mazāks par 105 g/100 g un brīvo taukskābju attiecība pret triglicerīdiem (sadalīšanās pakāpe – SP) ir vismaz 97 %, tai skaitā:






  — | vienkārša taukskābe (saukta arī par vienas jeb tīras frakcijas taukskābi (“
  pure cut
  ”)) un |
| --- | --- | --- |

(70)

Izmeklējamais ražojums ir taukskābes, kuru oglekļa ķēdes garums ir C6, C8, C10, C12, C14, C16 vai C18 un kuru joda skaitlis ir mazāks par 105 g/100 g un brīvo taukskābju attiecība pret triglicerīdiem (sadalīšanās pakāpe – SP) ir vismaz 97 %, tai skaitā:

—

vienkārša taukskābe (saukta arī par vienas jeb tīras frakcijas taukskābi (“
  pure cut
  ”)) un

pure cut

| — | maisījumi, kuri satur divu vai vairāku oglekļa ķēdes garumu kombināciju, |
| --- | --- |

—

maisījumi, kuri satur divu vai vairāku oglekļa ķēdes garumu kombināciju,

izņemot taukskābi, kura sertificēta saskaņā ar brīvprātīgu shēmu (12) ilgtspējīgu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai, ko atzinusi Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 (13) 30. panta 4. punktu vai valsts sertifikācijas shēma, kas izveidota saskaņā ar iepriekš minētās regulas 30. panta 6. punktu, un kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 un ex 3823 19 90 (Taric kodi: 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 un 3823199095).

12

13

Taric

| (71) | Paziņojumā par procedūras sākšanu termins “SP” netika iekļauts izmeklējamā ražojuma definīcijā. Tomēr pēc tam, kad no ieinteresētajām personām tika saņemtas piezīmes, kā paskaidrots 80.–90. apsvērumā, Komisija 2022. gada 21. janvārī ar paziņojumu par lietas materiāliem apstiprināja ražojuma tvērumu, kas definēts paziņojumā par procedūras sākšanu, precizējot, ka izmeklēšana attiecas tikai uz taukskābēm, kuru SP ir vismaz 97 %. |
| --- | --- |

(71)

Paziņojumā par procedūras sākšanu termins “SP” netika iekļauts izmeklējamā ražojuma definīcijā. Tomēr pēc tam, kad no ieinteresētajām personām tika saņemtas piezīmes, kā paskaidrots 80.–90. apsvērumā, Komisija 2022. gada 21. janvārī ar paziņojumu par lietas materiāliem apstiprināja ražojuma tvērumu, kas definēts paziņojumā par procedūras sākšanu, precizējot, ka izmeklēšana attiecas tikai uz taukskābēm, kuru SP ir vismaz 97 %.

| (72) | Taukskābes ir jebkuras augu eļļas, tai skaitā palmu kodolu eļļas un palmu eļļas, vai dzīvnieku tauku ķīmiskas pārveidošanas produkti. Tāpēc dabā tās reti sastopamas kā brīvas molekulas un drīzāk tiek iegūtas, destilējot un frakcionējot eļļas un taukus. |
| --- | --- |

(72)

Taukskābes ir jebkuras augu eļļas, tai skaitā palmu kodolu eļļas un palmu eļļas, vai dzīvnieku tauku ķīmiskas pārveidošanas produkti. Tāpēc dabā tās reti sastopamas kā brīvas molekulas un drīzāk tiek iegūtas, destilējot un frakcionējot eļļas un taukus.

| (73) | Taukskābe tiek izmantota plašā lietojumu klāstā, un tādējādi to izmanto daudzos bieži lietojamos ražojumos, piemēram, vairākos pārtikas produktos, dzīvnieku barībā, ziepēs, mazgāšanas līdzekļos, zālēs, kosmētikā un citos ķermeņa kopšanas un mājas uzkopšanas līdzekļos. |
| --- | --- |

(73)

Taukskābe tiek izmantota plašā lietojumu klāstā, un tādējādi to izmanto daudzos bieži lietojamos ražojumos, piemēram, vairākos pārtikas produktos, dzīvnieku barībā, ziepēs, mazgāšanas līdzekļos, zālēs, kosmētikā un citos ķermeņa kopšanas un mājas uzkopšanas līdzekļos.

2.2.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (74) | Attiecīgais ražojums ir Indonēzijas izcelsmes izmeklējamais ražojums (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(74)

Attiecīgais ražojums ir Indonēzijas izcelsmes izmeklējamais ražojums (“attiecīgais ražojums”).

2.3.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (75) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(75)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | izmeklējamajam ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un |
| --- | --- |

—

izmeklējamajam ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un

| — | izmeklējamajam ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

izmeklējamajam ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (76) | Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(76)

Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

| (77) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Stéarinerie Dubois apgalvoja, ka attiecīgais ražojums un ražojums, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, nav līdzīgi ražojumi, jo īpaši tāpēc, ka Savienības ražošanas nozares ražotajam izmeklējamajam ražojumam Savienībā nav tirgus, kas atbilstu REACH (14) regulas prasībām un košeram un halālam noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(77)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Stéarinerie Dubois apgalvoja, ka attiecīgais ražojums un ražojums, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, nav līdzīgi ražojumi, jo īpaši tāpēc, ka Savienības ražošanas nozares ražotajam izmeklējamajam ražojumam Savienībā nav tirgus, kas atbilstu REACH (14) regulas prasībām un košeram un halālam noteiktajām prasībām.

Stéarinerie Dubois

REACH

14

| (78) | Pamatregulas 1. panta 4. punktā noteikts, ka “līdzīgs ražojums” ir ražojums, kas ir identisks vai kura īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgajam ražojumam. Komisija konstatēja, ka attiecīgajā valstī ražotajam un pārdotajam ražojumam, un ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības. Turklāt 337. apsvērumā norādīts, ka Savienības ražošanas nozare ražo lielus taukskābes daudzumus, kas atbilst REACH regulas prasībām un/vai košeram un/vai halālam noteiktajām prasībām. Tāpēc Komisija apstiprina, ka attiecīgais ražojums un ražojumi, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir līdzīgi ražojumi. |
| --- | --- |

(78)

Pamatregulas 1. panta 4. punktā noteikts, ka “līdzīgs ražojums” ir ražojums, kas ir identisks vai kura īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgajam ražojumam. Komisija konstatēja, ka attiecīgajā valstī ražotajam un pārdotajam ražojumam, un ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības. Turklāt 337. apsvērumā norādīts, ka Savienības ražošanas nozare ražo lielus taukskābes daudzumus, kas atbilst REACH regulas prasībām un/vai košeram un/vai halālam noteiktajām prasībām. Tāpēc Komisija apstiprina, ka attiecīgais ražojums un ražojumi, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir līdzīgi ražojumi.

REACH

2.4.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (79) | Komisija saņēma piezīmes par ražojuma tvērumu no Musim Mas group, Wilmar, AAK, Campa/IMBI, EBB (Eiropas Biodīzeļdegvielas padome), ASSITOL (Itālijas Biodīzeļdegvielas ražotāju asociācija), APPA Biocarburantes (Spānijas Biodegvielu ražotāju asociācija), Neste (atjaunojamās dīzeļdegvielas ražotājs) un diviem saistītiem Ecogreen, Indonēzijas alifātiskā spirta ražotāja, uzņēmumiem: DHW, poliolu, taukskābju esteru, taukskābju amīnu un nepiesātināto alifātisko spirtu ražotāja un E&S, taukskābju esteru, etoksilātu un sulfonātu ražotāja. Arī sūdzības iesniedzējs iesniedza piezīmes par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(79)

Komisija saņēma piezīmes par ražojuma tvērumu no Musim Mas group, Wilmar, AAK, Campa/IMBI, EBB (Eiropas Biodīzeļdegvielas padome), ASSITOL (Itālijas Biodīzeļdegvielas ražotāju asociācija), APPA Biocarburantes (Spānijas Biodegvielu ražotāju asociācija), Neste (atjaunojamās dīzeļdegvielas ražotājs) un diviem saistītiem Ecogreen, Indonēzijas alifātiskā spirta ražotāja, uzņēmumiem: DHW, poliolu, taukskābju esteru, taukskābju amīnu un nepiesātināto alifātisko spirtu ražotāja un E&S, taukskābju esteru, etoksilātu un sulfonātu ražotāja. Arī sūdzības iesniedzējs iesniedza piezīmes par šo jautājumu.

Musim Mas group

Wilmar

AAK

Campa/IMBI

EBB

ASSITOL

APPA Biocarburantes

Neste

Ecogreen

DHW

E&S

2.4.1.   Palmu taukskābju destilāts, palmu eļļas ražošanas šķidrās atliekas, palmu eļļa un taukskābe kā blakusprodukts

Palmu taukskābju destilāts, palmu eļļas ražošanas šķidrās atliekas, palmu eļļa un taukskābe kā blakusprodukts

| (80) | Neste pieprasīja Komisijas apstiprinājumu, ka palmu taukskābju destilāts (“PTD”) neietilpst izmeklēšanas tvērumā. PTD ir bioloģiskas izcelsmes atkritumi un izejvielu atlikums, ko iegūst, rafinējot pārtikas kategorijas palmu eļļu, kuru izmanto atjaunojamās dīzeļdegvielas un citus atjaunojamo produktu ražošanā. |
| --- | --- |

(80)

Neste pieprasīja Komisijas apstiprinājumu, ka palmu taukskābju destilāts (“PTD”) neietilpst izmeklēšanas tvērumā. PTD ir bioloģiskas izcelsmes atkritumi un izejvielu atlikums, ko iegūst, rafinējot pārtikas kategorijas palmu eļļu, kuru izmanto atjaunojamās dīzeļdegvielas un citus atjaunojamo produktu ražošanā.

Neste

| (81) | Wilmar pieprasīja precizēt, vai palmu eļļas ražošanas šķidrās atliekas (“PERŠA”) ietilpst izmeklējamā ražojuma tvērumā. PERŠA ir notekūdeņu plūsma, kas rodas palmu eļļas ražošanas fiziskajā malšanas procesā, un tas ir ievadresurss, ko izmanto biodegvielas ražošanā. PERŠA sastāvā galvenokārt ir ūdens un neliels eļļas un cietās vielas procentuālais daudzums. |
| --- | --- |

(81)

Wilmar pieprasīja precizēt, vai palmu eļļas ražošanas šķidrās atliekas (“PERŠA”) ietilpst izmeklējamā ražojuma tvērumā. PERŠA ir notekūdeņu plūsma, kas rodas palmu eļļas ražošanas fiziskajā malšanas procesā, un tas ir ievadresurss, ko izmanto biodegvielas ražošanā. PERŠA sastāvā galvenokārt ir ūdens un neliels eļļas un cietās vielas procentuālais daudzums.

Wilmar

| (82) | AAK lūdza izslēgt palmu eļļas skābi no izmeklēšanas tvēruma, kad tika izdarīta atsauce uz KN kodu 3823 19 90. Konkrētāk, uzņēmums apgalvoja, ka palmu eļļas skābe, uz kuru attiecas minētais KN kods, nav tāda pati kā taukskābe un ka tā satur ievērojamu eļļas daļu, kas neļauj to izmantot kā taukskābi. Tika paskaidrots, ka palmu eļļas skābe ir augšupējo rafinēšanas darbību blakusprodukts un tiek izmantota kā izejviela stearīnskābju ražošanā, uz kurām attiecās izmeklēšana. |
| --- | --- |

(82)

AAK lūdza izslēgt palmu eļļas skābi no izmeklēšanas tvēruma, kad tika izdarīta atsauce uz KN kodu 3823 19 90. Konkrētāk, uzņēmums apgalvoja, ka palmu eļļas skābe, uz kuru attiecas minētais KN kods, nav tāda pati kā taukskābe un ka tā satur ievērojamu eļļas daļu, kas neļauj to izmantot kā taukskābi. Tika paskaidrots, ka palmu eļļas skābe ir augšupējo rafinēšanas darbību blakusprodukts un tiek izmantota kā izejviela stearīnskābju ražošanā, uz kurām attiecās izmeklēšana.

AAK

| (83) | Campa/IMBI un EBB norādīja, ka biodīzeļdegvielas ražotāji ir arī taukskābju ražotāji, jo tie biodīzeļdegvielas ražošanas procesā ražoja taukskābi kā blakusproduktu. It īpaši tika norādīts, ka jēlnaftas rafinēšanas procesā rodas atkritumi, ko sauc par “taukskābju destilātu”. Turklāt taukskābi iegūst kā atlikumu, kad biodīzeļdegvielu ražo, pāresterificējot rafinētu eļļu un metanolu. |
| --- | --- |

(83)

Campa/IMBI un EBB norādīja, ka biodīzeļdegvielas ražotāji ir arī taukskābju ražotāji, jo tie biodīzeļdegvielas ražošanas procesā ražoja taukskābi kā blakusproduktu. It īpaši tika norādīts, ka jēlnaftas rafinēšanas procesā rodas atkritumi, ko sauc par “taukskābju destilātu”. Turklāt taukskābi iegūst kā atlikumu, kad biodīzeļdegvielu ražo, pāresterificējot rafinētu eļļu un metanolu.

Campa/IMBI

EBB

| (84) | Atbildot uz šiem apgalvojumiem, sūdzības iesniedzējs apstiprināja, ka izmeklēšanu nebija paredzēts attiecināt uz biodīzeļdegvielas ražošanā izmantotajiem taukskābju veidiem. Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs norādīja, ka šīs taukskābes varētu diferencēt ražošanas procesu atšķirību dēļ (oleoķīmiskie mērķi, nevis tie, kas saistīti ar biodīzeļdegvielas ražošanu). Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju abi taukskābju veidi ir atšķirīgi ražojumi, kas savstarpēji nekonkurē un nevar būt daļa no viena attiecīgā ražojuma. |
| --- | --- |

(84)

Atbildot uz šiem apgalvojumiem, sūdzības iesniedzējs apstiprināja, ka izmeklēšanu nebija paredzēts attiecināt uz biodīzeļdegvielas ražošanā izmantotajiem taukskābju veidiem. Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs norādīja, ka šīs taukskābes varētu diferencēt ražošanas procesu atšķirību dēļ (oleoķīmiskie mērķi, nevis tie, kas saistīti ar biodīzeļdegvielas ražošanu). Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju abi taukskābju veidi ir atšķirīgi ražojumi, kas savstarpēji nekonkurē un nevar būt daļa no viena attiecīgā ražojuma.

| (85) | Turklāt sūdzības iesniedzējs paskaidroja, ka oleoķīmisko taukskābju ražošana ietvēra galveno procesu, kas nepieciešams, lai atdalītu triglicerīdus, izdalot tos, un atdalītu taukskābes un glicerīnus, lai iegūtu ļoti attīrītu ražojumu, kas satur vismaz 97 % taukskābju un tikai 3 % nešķeltu tauku. Šo procesu sauc par sadalīšanu. Lai iegūtu gandrīz 100 % tīru ražojumu, taukskābe tiek tālāk destilēta vai frakcionēta, lai likvidētu atlikušos nešķeltos taukus un visus atlikušos piemaisījumus. Gan destilētā, gan frakcionētā taukskābe ietilpst ražojuma tvērumā ar nosacījumu, ka šie ražojumi atbilst joda skaitļa robežvērtībai 105 g/100 g. |
| --- | --- |

(85)

Turklāt sūdzības iesniedzējs paskaidroja, ka oleoķīmisko taukskābju ražošana ietvēra galveno procesu, kas nepieciešams, lai atdalītu triglicerīdus, izdalot tos, un atdalītu taukskābes un glicerīnus, lai iegūtu ļoti attīrītu ražojumu, kas satur vismaz 97 % taukskābju un tikai 3 % nešķeltu tauku. Šo procesu sauc par sadalīšanu. Lai iegūtu gandrīz 100 % tīru ražojumu, taukskābe tiek tālāk destilēta vai frakcionēta, lai likvidētu atlikušos nešķeltos taukus un visus atlikušos piemaisījumus. Gan destilētā, gan frakcionētā taukskābe ietilpst ražojuma tvērumā ar nosacījumu, ka šie ražojumi atbilst joda skaitļa robežvērtībai 105 g/100 g.

| (86) | Sūdzības iesniedzējs arī paskaidroja, ka biodīzeļdegvielas ražošanas process ietvēra eļļas rafinēšanu, lai atdalītu piemaisījumus, bet sadalīšana nenotika. Biodīzeļdegvielas ražošanas procesā kā blakusprodukti tiek iegūti vairāki taukskābju destilāta produkti, piemēram, TD (taukskābju destilāts), PTD, PKTD (palmu kodolu taukskābju destilāts). |
| --- | --- |

(86)

Sūdzības iesniedzējs arī paskaidroja, ka biodīzeļdegvielas ražošanas process ietvēra eļļas rafinēšanu, lai atdalītu piemaisījumus, bet sadalīšana nenotika. Biodīzeļdegvielas ražošanas procesā kā blakusprodukti tiek iegūti vairāki taukskābju destilāta produkti, piemēram, TD (taukskābju destilāts), PTD, PKTD (palmu kodolu taukskābju destilāts).

| (87) | Tāpēc sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka SP vai sadalīšanas vērtība, kas norāda sadalītās taukskābes procentuālo daudzumu eļļā, ir skaidra un objektīva robeža, lai atšķirtu izmeklējamo ražojumu no citiem taukskābju veidiem, uz kuriem izmeklēšana neattiecas. SP aprēķina, dalot skābes skaitli ar pārziepošanas skaitli. Sūdzībā tika noteikts skābes skaitlis (vai neitralizācijas skaitlis) un pārziepošanas skaitlis. Sūdzības iesniedzējs paskaidroja, ka, lai gan SP kritērijs tika apsvērts sūdzības posmā, tas netika saglabāts (t. i., izteikts kā skābes skaitlis pārziepošanas skaitlī), jo visām oleoķīmiskajām taukskābēm, kas ietilpst ražojuma tvērumā, taukskābju saturs ir vismaz 97 %. |
| --- | --- |

(87)

Tāpēc sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka SP vai sadalīšanas vērtība, kas norāda sadalītās taukskābes procentuālo daudzumu eļļā, ir skaidra un objektīva robeža, lai atšķirtu izmeklējamo ražojumu no citiem taukskābju veidiem, uz kuriem izmeklēšana neattiecas. SP aprēķina, dalot skābes skaitli ar pārziepošanas skaitli. Sūdzībā tika noteikts skābes skaitlis (vai neitralizācijas skaitlis) un pārziepošanas skaitlis. Sūdzības iesniedzējs paskaidroja, ka, lai gan SP kritērijs tika apsvērts sūdzības posmā, tas netika saglabāts (t. i., izteikts kā skābes skaitlis pārziepošanas skaitlī), jo visām oleoķīmiskajām taukskābēm, kas ietilpst ražojuma tvērumā, taukskābju saturs ir vismaz 97 %.

| (88) | Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju biodīzeļdegvielas ražošanā izmantotajām taukskābēm ir daudz zemākas SP vērtības (no 81 % līdz 97 %). Pamatojoties uz iepriekš minēto, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka 97 % SP vērtība būtu jāuzskata par izslēgšanas kritēriju, lai nošķirtu taukskābes. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju biodīzeļdegvielas ražošanā izmantotajām taukskābēm ir daudz zemākas SP vērtības (no 81 % līdz 97 %). Pamatojoties uz iepriekš minēto, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka 97 % SP vērtība būtu jāuzskata par izslēgšanas kritēriju, lai nošķirtu taukskābes.

| (89) | AAK pauda atbalstu sūdzības iesniedzēja pieejai. |
| --- | --- |

(89)

AAK pauda atbalstu sūdzības iesniedzēja pieejai.

AAK

| (90) | Wilmar apgalvoja, ka SP aprēķināšanā izmantotais skābes skaitlis būtu vispiemērotākais veids, kā atšķirt taukskābes. Tas apgalvoja, ka SP nav tik precīza kā fiksēta robežvērtība, pamatojoties uz skābes skaitli. Wilmar lūdza Komisiju ražojuma kontroles numurā (“RKN”) iekļaut skābes skaitli. |
| --- | --- |

(90)

Wilmar apgalvoja, ka SP aprēķināšanā izmantotais skābes skaitlis būtu vispiemērotākais veids, kā atšķirt taukskābes. Tas apgalvoja, ka SP nav tik precīza kā fiksēta robežvērtība, pamatojoties uz skābes skaitli. Wilmar lūdza Komisiju ražojuma kontroles numurā (“RKN”) iekļaut skābes skaitli.

Wilmar

Wilmar

| (91) | Kā norādīts 71. apsvērumā, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu piezīmes par ražojuma tvērumu un lietas materiāliem pievienotā paziņojumā precizēja, ka izmeklēšana attiecas tikai uz taukskābēm, kuru SP ir vismaz 97 %. Tāpēc izmeklēšana neattiecās uz PTD, PERŠA, palmu skābās eļļas, kuru klasificē ar KN kodu 3823 19 90, un taukskābi, kas biodīzeļdegvielas ražošanas procesā iegūta kā blakusprodukts, jo to SP ir zemāka par 97 %. Komisija arī aicināja ieinteresētās personas identificēt visus tādas taukskābes daudzumus, kuras SP ir vismaz 97 % apmērā un kura importēta biodīzeļdegvielas ražošanai, un norādīt jebkādas atšķirīgas fizikālās, ķīmiskās un/vai tehniskās pamatīpašības, kas atšķirībā no citiem lietojumiem paredzētas taukskābes piemīt šim taukskābes veidam. |
| --- | --- |

(91)

Kā norādīts 71. apsvērumā, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu piezīmes par ražojuma tvērumu un lietas materiāliem pievienotā paziņojumā precizēja, ka izmeklēšana attiecas tikai uz taukskābēm, kuru SP ir vismaz 97 %. Tāpēc izmeklēšana neattiecās uz PTD, PERŠA, palmu skābās eļļas, kuru klasificē ar KN kodu 3823 19 90, un taukskābi, kas biodīzeļdegvielas ražošanas procesā iegūta kā blakusprodukts, jo to SP ir zemāka par 97 %. Komisija arī aicināja ieinteresētās personas identificēt visus tādas taukskābes daudzumus, kuras SP ir vismaz 97 % apmērā un kura importēta biodīzeļdegvielas ražošanai, un norādīt jebkādas atšķirīgas fizikālās, ķīmiskās un/vai tehniskās pamatīpašības, kas atšķirībā no citiem lietojumiem paredzētas taukskābes piemīt šim taukskābes veidam.

| (92) | Wilmar apgalvoja, ka, tā kā 97 % SP robežvērtības ieviešana būtiski mainīja ražojuma tvērumu, sūdzība būtu jānoraida, jo tajā nav pietiekamu pierādījumu ne par dempingu, ne par kaitējumu. Turklāt tas apgalvoja, ka sūdzībā sniegtie dati bija balstīti uz citu ražojuma definīciju, nevis to, kas izmantota šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(92)

Wilmar apgalvoja, ka, tā kā 97 % SP robežvērtības ieviešana būtiski mainīja ražojuma tvērumu, sūdzība būtu jānoraida, jo tajā nav pietiekamu pierādījumu ne par dempingu, ne par kaitējumu. Turklāt tas apgalvoja, ka sūdzībā sniegtie dati bija balstīti uz citu ražojuma definīciju, nevis to, kas izmantota šajā izmeklēšanā.

Wilmar

| (93) | Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Precizējums, kas sniegts, ieviešot 97 % SP ražojuma tvēruma definīcijā, kā paskaidrots 71. apsvērumā, negrozīja ne ražojuma tvērumu, ne sūdzību, jo tas tikai precizēja un labāk raksturoja ražojumu, uz kuru attiecas sūdzība. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(93)

Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Precizējums, kas sniegts, ieviešot 97 % SP ražojuma tvēruma definīcijā, kā paskaidrots 71. apsvērumā, negrozīja ne ražojuma tvērumu, ne sūdzību, jo tas tikai precizēja un labāk raksturoja ražojumu, uz kuru attiecas sūdzība. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

2.4.2.   Taukskābe, kas ražota no palmu atkritumiem un ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai

Taukskābe, kas ražota no palmu atkritumiem un ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai

| (94) | EBB, Musim Mas group un Campa/IMBI norādīja, ka biodīzeļdegvielas ražotāji biodīzeļdegvielas ražošanai izmantoja no atkritumiem ražotu taukskābi. Campa/IMBI un Musim Mas group norādīja, ka taukskābei, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai esterifikācijas (15) ražotnē, kā galvenās izejvielas ir nepieciešamas taukskābes, kuru SP vērtība ir vismaz 97 %, un tāpēc uz taukskābi, ko Campa/IMBI izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai, pēc Komisijas precizējuma, kas sniegts 91. apsvērumā, joprojām attiektos izmeklēšana. Campa/IMBI, Musim Mas group un EBB norādīja, ka galapatēriņš ir vienīgais būtiskais kritērijs, lai nošķirtu taukskābes, uz kurām attiecas izmeklēšana, un taukskābes, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanā. Turklāt tika norādīts, ka, lai izprastu ražojuma galapatēriņu, ir būtisks sertifikācijas dokuments. Konkrētāk, taukskābe, kas ir nepieciešama kosmētikas, farmācijas, ķīmijas vai pārtikas rūpniecībā, ir izstrādāta tā, lai atbilstu dažādām sertifikācijas prasībām (piemēram, košeram un halālam noteiktajām prasībām, GMP+, FSSC 22000, RSPO sertifikācijas prasībām, ISO 9001, ISO 14001, ISO 45001), savukārt biodīzeļdegvielas ražotājiem ir vajadzīga sertifikācija, tikai lai atbilstu Atjaunojamo energoresursu direktīvai (ES) 2018/2001 (AED II) (brīvprātīgajai shēmai, ko Eiropas Komisija atzinusi saskaņā ar AED II, piemēram, ISCC EU vai 2BSVS, vai valsts sertifikācijas shēmai, kas izveidota saskaņā ar AED II). Tika arī norādīts, ka Savienības ražošanas nozare neražoja un nespēja ražot taukskābi ar augstu SP vērtību, kas paredzēta biodīzeļdegvielas ražošanai, uz kuru attiecas AED II, kas šajā sakarā mudināja izmantot modernus ievadresursus. Campa/IMBI arī norādīja, ka tas importēja šāda veida taukskābes, izmantojot Taric kodu 3823193089, kas nebija iekļauts ne sūdzībā, ne paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(94)

EBB, Musim Mas group un Campa/IMBI norādīja, ka biodīzeļdegvielas ražotāji biodīzeļdegvielas ražošanai izmantoja no atkritumiem ražotu taukskābi. Campa/IMBI un Musim Mas group norādīja, ka taukskābei, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai esterifikācijas (15) ražotnē, kā galvenās izejvielas ir nepieciešamas taukskābes, kuru SP vērtība ir vismaz 97 %, un tāpēc uz taukskābi, ko Campa/IMBI izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai, pēc Komisijas precizējuma, kas sniegts 91. apsvērumā, joprojām attiektos izmeklēšana. Campa/IMBI, Musim Mas group un EBB norādīja, ka galapatēriņš ir vienīgais būtiskais kritērijs, lai nošķirtu taukskābes, uz kurām attiecas izmeklēšana, un taukskābes, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanā. Turklāt tika norādīts, ka, lai izprastu ražojuma galapatēriņu, ir būtisks sertifikācijas dokuments. Konkrētāk, taukskābe, kas ir nepieciešama kosmētikas, farmācijas, ķīmijas vai pārtikas rūpniecībā, ir izstrādāta tā, lai atbilstu dažādām sertifikācijas prasībām (piemēram, košeram un halālam noteiktajām prasībām, GMP+, FSSC 22000, RSPO sertifikācijas prasībām, ISO 9001, ISO 14001, ISO 45001), savukārt biodīzeļdegvielas ražotājiem ir vajadzīga sertifikācija, tikai lai atbilstu Atjaunojamo energoresursu direktīvai (ES) 2018/2001 (AED II) (brīvprātīgajai shēmai, ko Eiropas Komisija atzinusi saskaņā ar AED II, piemēram, ISCC EU vai 2BSVS, vai valsts sertifikācijas shēmai, kas izveidota saskaņā ar AED II). Tika arī norādīts, ka Savienības ražošanas nozare neražoja un nespēja ražot taukskābi ar augstu SP vērtību, kas paredzēta biodīzeļdegvielas ražošanai, uz kuru attiecas AED II, kas šajā sakarā mudināja izmantot modernus ievadresursus. Campa/IMBI arī norādīja, ka tas importēja šāda veida taukskābes, izmantojot Taric kodu 3823193089, kas nebija iekļauts ne sūdzībā, ne paziņojumā par procedūras sākšanu.

EBB

Musim Mas group

Campa/IMBI

Campa/IMBI

Musim Mas group

15

Campa/IMBI

Campa/IMBI

Musim Mas group

EBB

ISCC EU

2BSVS

Campa/IMBI

Taric

| (95) | Campa/IMBI un EBB lūdza Komisijai apstiprinājumu, ka izmeklēšana neattiecas uz taukskābēm, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanā. Jo īpaši tika norādīts, ka ražojuma tvēruma definīcija attiecas uz taukskābi, ko Campa/IMBI izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai. Turklāt tika norādīts, ka sūdzībā Savienības biodīzeļdegvielas ražotāji nav uzskaitīti kā taukskābju importētāji vai lietotāji un ka biodīzeļdegviela nav sūdzībā uzskaitīto attiecīgā ražojuma izmantošanas veidu vidū. |
| --- | --- |

(95)

Campa/IMBI un EBB lūdza Komisijai apstiprinājumu, ka izmeklēšana neattiecas uz taukskābēm, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanā. Jo īpaši tika norādīts, ka ražojuma tvēruma definīcija attiecas uz taukskābi, ko Campa/IMBI izmanto biodīzeļdegvielas ražošanai. Turklāt tika norādīts, ka sūdzībā Savienības biodīzeļdegvielas ražotāji nav uzskaitīti kā taukskābju importētāji vai lietotāji un ka biodīzeļdegviela nav sūdzībā uzskaitīto attiecīgā ražojuma izmantošanas veidu vidū.

Campa/IMBI

EBB

Campa/IMBI

| (96) | Līdzīgi ASSITOL un APPA Biocarburantes iebilda pret SP vērtības izmantošanu, lai noteiktu taukskābi, uz kuru attiecas izmeklēšana, jo tā neizslēdza visas taukskābes, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanā. Tie apgalvoja, ka būtu jāpieņem vēl viens mehānisms, proti, pamatojoties uz ražojuma galapatēriņu saskaņā ar Savienības Muitas kodeksa 254. pantu. |
| --- | --- |

(96)

Līdzīgi ASSITOL un APPA Biocarburantes iebilda pret SP vērtības izmantošanu, lai noteiktu taukskābi, uz kuru attiecas izmeklēšana, jo tā neizslēdza visas taukskābes, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanā. Tie apgalvoja, ka būtu jāpieņem vēl viens mehānisms, proti, pamatojoties uz ražojuma galapatēriņu saskaņā ar Savienības Muitas kodeksa 254. pantu.

ASSITOL

APPA Biocarburantes

| (97) | Šajā sakarā ASSITOL un Campa/IMBI lūdza Komisiju publicēt paziņojumu, ar ko groza paziņojumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(97)

Šajā sakarā ASSITOL un Campa/IMBI lūdza Komisiju publicēt paziņojumu, ar ko groza paziņojumu par procedūras sākšanu.

ASSITOL

Campa/IMBI

| (98) | Komisija nevarēja apstiprināt, vai taukskābe ar vismaz 97 % SP, kas ražota no atkritumiem, ir attiecīgais ražojums, neizvērtējot, vai tai ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, vai to izmanto tādā pašā veidā un vai tā konkurē ar līdzīgo ražojumu. Turklāt izejvielas nav izšķirošs faktors, lai izslēgtu ražojuma veidu no izmeklējamā ražojuma tvēruma, ja galaprodukti ir vieni un tie paši un tiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. |
| --- | --- |

(98)

Komisija nevarēja apstiprināt, vai taukskābe ar vismaz 97 % SP, kas ražota no atkritumiem, ir attiecīgais ražojums, neizvērtējot, vai tai ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, vai to izmanto tādā pašā veidā un vai tā konkurē ar līdzīgo ražojumu. Turklāt izejvielas nav izšķirošs faktors, lai izslēgtu ražojuma veidu no izmeklējamā ražojuma tvēruma, ja galaprodukti ir vieni un tie paši un tiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības.

| (99) | Pārbaudes apmeklējumā, kas notika Indonēzijas ražotāja eksportētāja telpās, patiešām atklājās, ka IMBI importētās destilētās taukskābes ir ražotas vai nu no tādiem blakusproduktiem kā PTD, vai no dažādām palmu atkritumu izejvielām. |
| --- | --- |

(99)

Pārbaudes apmeklējumā, kas notika Indonēzijas ražotāja eksportētāja telpās, patiešām atklājās, ka IMBI importētās destilētās taukskābes ir ražotas vai nu no tādiem blakusproduktiem kā PTD, vai no dažādām palmu atkritumu izejvielām.

IMBI

| (100) | Pārbaudes apmeklējuma laikā Indonēzijā Komisija novērtēja no atkritumiem ražotās destilētās taukskābes fizikālās pamatīpašības (piemēram, izskats, smarža, titrs, krāsa), tehniskās pamatīpašības (piemēram, tips un kategorija, kvalitāte, materiāla forma, krāsas stabilitāte) un ķīmiskās pamatīpašības (piemēram, skābes skaitlis, pārziepošanas skaitlis, joda skaitlis un taukskābju sastāvs), salīdzinot ar citiem taukskābju veidiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka destilētām taukskābēm, kas ražotas no atkritumiem, ir ļoti līdzīgas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā taukskābēm, kas ražotas no NPE un NPKE. Tāpēc izmeklēšanā neatklāja nekādas fizikālas, tehniskas vai ķīmiskas pamatīpašības, kas no atkritumiem ražotu destilētu taukskābi atšķirtu no cita veida taukskābēm. |
| --- | --- |

(100)

Pārbaudes apmeklējuma laikā Indonēzijā Komisija novērtēja no atkritumiem ražotās destilētās taukskābes fizikālās pamatīpašības (piemēram, izskats, smarža, titrs, krāsa), tehniskās pamatīpašības (piemēram, tips un kategorija, kvalitāte, materiāla forma, krāsas stabilitāte) un ķīmiskās pamatīpašības (piemēram, skābes skaitlis, pārziepošanas skaitlis, joda skaitlis un taukskābju sastāvs), salīdzinot ar citiem taukskābju veidiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka destilētām taukskābēm, kas ražotas no atkritumiem, ir ļoti līdzīgas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā taukskābēm, kas ražotas no NPE un NPKE. Tāpēc izmeklēšanā neatklāja nekādas fizikālas, tehniskas vai ķīmiskas pamatīpašības, kas no atkritumiem ražotu destilētu taukskābi atšķirtu no cita veida taukskābēm.

| (101) | Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka uz destilētām taukskābēm, kas ražotas no atkritumiem, attiecas Savienības tiesiskais regulējums par tādas enerģijas izmantošanas veicināšanu, kas iegūta no atjaunojamajiem energoresursiem (AED II (16)), kurā noteikts, ka dalībvalstis AED II noteikto mērķrādītāju (17) sasniegšanas vajadzībām var ņemt vērā biodīzeļdegvielu, kas ražota no taukskābes, izmantojot atkritummateriālus vai blakusproduktus. Saskaņā ar AED II (18), lai ES dalībvalstis savu ilgtspējas mērķrādītāju sasniegšanas vajadzībām varētu ņemt vērā biodīzeļdegvielu, tās ievadresursam, šajā gadījumā – destilētām taukskābēm, jābūt sertificētām, lai nodrošinātu ilgtspējas un ķīmisko standartu ievērošanu. |
| --- | --- |

(101)

Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka uz destilētām taukskābēm, kas ražotas no atkritumiem, attiecas Savienības tiesiskais regulējums par tādas enerģijas izmantošanas veicināšanu, kas iegūta no atjaunojamajiem energoresursiem (AED II (16)), kurā noteikts, ka dalībvalstis AED II noteikto mērķrādītāju (17) sasniegšanas vajadzībām var ņemt vērā biodīzeļdegvielu, kas ražota no taukskābes, izmantojot atkritummateriālus vai blakusproduktus. Saskaņā ar AED II (18), lai ES dalībvalstis savu ilgtspējas mērķrādītāju sasniegšanas vajadzībām varētu ņemt vērā biodīzeļdegvielu, tās ievadresursam, šajā gadījumā – destilētām taukskābēm, jābūt sertificētām, lai nodrošinātu ilgtspējas un ķīmisko standartu ievērošanu.

16

17

18

| (102) | Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka taukskābes ar vismaz 97 % SP, kas ražotas no atkritumiem un sertificētas saskaņā ar brīvprātīgu shēmu, kas atzīta saskaņā ar AED II 30. panta 4. punktu (19) vai valsts sertifikācijas shēmu, kas izveidota saskaņā ar AED II 30. panta 6. punktu (20), lai gan tām ir vienādas pamatīpašības kā citām taukskābēm, tiek izmantotas atšķirīgi un nekonkurē ar līdzīgo ražojumu. Komisija arī apstiprināja, ka šīs no atkritumiem ražotās taukskābes sūdzībā nav iekļautas. Tāpēc Komisija secināja, ka minētās taukskābes nav attiecīgā ražojuma daļa un tādējādi tās ir izslēgtas no izmeklēšanas. Tādējādi tika konstatēts, ka šī izmeklēšana neattiecas uz šādu taukskābju importu, cita starpā no izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja IBP (kas ir daļa no Musim Mas group), ko veic IMBI. |
| --- | --- |

(102)

Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka taukskābes ar vismaz 97 % SP, kas ražotas no atkritumiem un sertificētas saskaņā ar brīvprātīgu shēmu, kas atzīta saskaņā ar AED II 30. panta 4. punktu (19) vai valsts sertifikācijas shēmu, kas izveidota saskaņā ar AED II 30. panta 6. punktu (20), lai gan tām ir vienādas pamatīpašības kā citām taukskābēm, tiek izmantotas atšķirīgi un nekonkurē ar līdzīgo ražojumu. Komisija arī apstiprināja, ka šīs no atkritumiem ražotās taukskābes sūdzībā nav iekļautas. Tāpēc Komisija secināja, ka minētās taukskābes nav attiecīgā ražojuma daļa un tādējādi tās ir izslēgtas no izmeklēšanas. Tādējādi tika konstatēts, ka šī izmeklēšana neattiecas uz šādu taukskābju importu, cita starpā no izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja IBP (kas ir daļa no Musim Mas group), ko veic IMBI.

19

20

IBP

Musim Mas group

IMBI

| (103) | Šie papildu precizējumi par ražojuma tvērumu papildus tiem, kas publicēti lietas materiāliem pievienotajā paziņojumā, kā minēts 71. apsvērumā, ir atspoguļoti izmeklējamā ražojuma definīcijā, kas izklāstīta 70. apsvērumā. |
| --- | --- |

(103)

Šie papildu precizējumi par ražojuma tvērumu papildus tiem, kas publicēti lietas materiāliem pievienotajā paziņojumā, kā minēts 71. apsvērumā, ir atspoguļoti izmeklējamā ražojuma definīcijā, kas izklāstīta 70. apsvērumā.

2.4.3.   Citi taukskābju veidi

Citi taukskābju veidi

| (104) | Ecogreen saistītie uzņēmumi DHW un E&S pieprasīja no ražojuma tvēruma izslēgt taukskābi C6 (tirdzniecības nosaukums: Ecoric 6), C8-C10 (tirdzniecības nosaukums: Ecoric 80), C16-C18, C18 nepiesātinātas (tirdzniecības nosaukums: Ecoric 68 TA) un C18:1 (tirdzniecības nosaukums: Ecoric 18W). Tie apgalvoja, ka šos taukskābju veidus alifātiskā spirta ražošanas procesā ražoja saistītais ražotājs eksportētājs Ecogreen un ka Savienības ražotāji tos nevarēja ražot tādā pašā kvalitātē. DHW un E&S norādīja, ka jo īpaši pirmās trīs taukskābes Ecogreen eksportēja tikai uz saistītajiem uzņēmumiem Eiropā turpmākai iekšējai pārstrādei kvalitātes stabilitātes, piegādes nepārtrauktības un izveidotās sertifikācijas ķēdes dēļ. Konkrētāk, DHW un E&S norādīja, ka Ecoric 6 var ražot tikai no NPKE un tīras kokosriekstu eļļas ļoti nelielā apjomā. Turklāt DHW un E&S norādīja, ka Savienībā ir pieejamas citas C6 skābes, bet tās ir ražotas fermentācijā, kas nav izmantojama Ecogreen. Turklāt tie apgalvoja, ka Ecoric 80 galvenokārt ir ražots no NPKE un kokosriekstu eļļas un tiek izmantots taukskābju esteru ražošanai, kas pēc DHW veiktās apstrādes, izmantojot konkrētu patentu, radītu augstas kvalitātes esteru garšas, smaržas un krāsas stabilitātes ziņā. Ecoric 68 TA tika iegūta no NPKE, oglekļa ķēdes sadalījums bija līdzīgs tauku taukskābju sadalījumam, un to izmantoja beztauku tauku amīnu ražošanai. Ecoric 18W tika izmantots, lai ražotu esterus ar labu uzvedību pie zemas temperatūras, labāku galaprodukta krāsu un mazāk blakusproduktu. Visbeidzot, tie norādīja, ka dzīvnieku izcelsmes oleīnskābe to esteru ražotnēs ir aizliegta stingru košeram noteikto noteikumu dēļ. |
| --- | --- |

(104)

Ecogreen saistītie uzņēmumi DHW un E&S pieprasīja no ražojuma tvēruma izslēgt taukskābi C6 (tirdzniecības nosaukums: Ecoric 6), C8-C10 (tirdzniecības nosaukums: Ecoric 80), C16-C18, C18 nepiesātinātas (tirdzniecības nosaukums: Ecoric 68 TA) un C18:1 (tirdzniecības nosaukums: Ecoric 18W). Tie apgalvoja, ka šos taukskābju veidus alifātiskā spirta ražošanas procesā ražoja saistītais ražotājs eksportētājs Ecogreen un ka Savienības ražotāji tos nevarēja ražot tādā pašā kvalitātē. DHW un E&S norādīja, ka jo īpaši pirmās trīs taukskābes Ecogreen eksportēja tikai uz saistītajiem uzņēmumiem Eiropā turpmākai iekšējai pārstrādei kvalitātes stabilitātes, piegādes nepārtrauktības un izveidotās sertifikācijas ķēdes dēļ. Konkrētāk, DHW un E&S norādīja, ka Ecoric 6 var ražot tikai no NPKE un tīras kokosriekstu eļļas ļoti nelielā apjomā. Turklāt DHW un E&S norādīja, ka Savienībā ir pieejamas citas C6 skābes, bet tās ir ražotas fermentācijā, kas nav izmantojama Ecogreen. Turklāt tie apgalvoja, ka Ecoric 80 galvenokārt ir ražots no NPKE un kokosriekstu eļļas un tiek izmantots taukskābju esteru ražošanai, kas pēc DHW veiktās apstrādes, izmantojot konkrētu patentu, radītu augstas kvalitātes esteru garšas, smaržas un krāsas stabilitātes ziņā. Ecoric 68 TA tika iegūta no NPKE, oglekļa ķēdes sadalījums bija līdzīgs tauku taukskābju sadalījumam, un to izmantoja beztauku tauku amīnu ražošanai. Ecoric 18W tika izmantots, lai ražotu esterus ar labu uzvedību pie zemas temperatūras, labāku galaprodukta krāsu un mazāk blakusproduktu. Visbeidzot, tie norādīja, ka dzīvnieku izcelsmes oleīnskābe to esteru ražotnēs ir aizliegta stingru košeram noteikto noteikumu dēļ.

Ecogreen

DHW

E&S

Ecoric 6

Ecoric 80

Ecoric 68 TA

Ecoric 18W

Ecogreen

DHW

E&S

Ecogreen

DHW

E&S

Ecoric 6

DHW

E&S

Ecogreen

Ecoric 80

DHW

Ecoric 68 TA

Ecoric 18W

| (105) | Atbildot uz to, sūdzības iesniedzējs iebilda pret šo taukskābju veidu izslēgšanu, apgalvojot, ka tas ietekmētu visu izmeklējamā ražojuma klāstu, jo ražojuma izslēgšana, ko pieprasīja Ecogreen saistītie uzņēmumi, aptvēra visu attiecīgo taukskābju ķēdes garumu no C6 līdz C18. Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pretēji DHW un E&S apgalvojumiem Savienības ražotāji spēja ražot un faktiski piegādāja šāda veida taukskābes Ecogreen saistītajiem uzņēmumiem, jo šie ražojumi nebija “unikāli”Ecogreen grupai un faktiski bija savstarpēji aizstājami ar Savienības ražošanas nozares ražotajām taukskābēm. |
| --- | --- |

(105)

Atbildot uz to, sūdzības iesniedzējs iebilda pret šo taukskābju veidu izslēgšanu, apgalvojot, ka tas ietekmētu visu izmeklējamā ražojuma klāstu, jo ražojuma izslēgšana, ko pieprasīja Ecogreen saistītie uzņēmumi, aptvēra visu attiecīgo taukskābju ķēdes garumu no C6 līdz C18. Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pretēji DHW un E&S apgalvojumiem Savienības ražotāji spēja ražot un faktiski piegādāja šāda veida taukskābes Ecogreen saistītajiem uzņēmumiem, jo šie ražojumi nebija “unikāli”Ecogreen grupai un faktiski bija savstarpēji aizstājami ar Savienības ražošanas nozares ražotajām taukskābēm.

Ecogreen

DHW

E&S

Ecogreen

Ecogreen

| (106) | Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare ražoja līdzīgas taukskābes un tāpēc ražojumi, kurus DHW un E&S pieprasīja izslēgt no ražojuma tvēruma, konkurēja ar Savienības ražošanas nozari un radīja kaitējumu. Tāpēc Komisija noraidīja šo izslēgšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(106)

Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare ražoja līdzīgas taukskābes un tāpēc ražojumi, kurus DHW un E&S pieprasīja izslēgt no ražojuma tvēruma, konkurēja ar Savienības ražošanas nozari un radīja kaitējumu. Tāpēc Komisija noraidīja šo izslēgšanas pieprasījumu.

DHW

E&S

| (107) | Savās piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Ecogreen atkārtoja 104. apsvērumā aprakstīto izslēgšanas pieprasījumu. Ecogreen apgalvoja, ka pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam tā izslēgšanas pieprasījums neaptvēra visu to taukskābju ķēdes garumu, uz kurām attiecās izmeklēšana, jo C12 (laurīnskābe), C14 (miristīnskābe), C16 (palmitīnskābe), C18 piesātinātā (stearīnskābe), kā arī to maisījumu ražojumi nebija iekļauti tā izslēgšanas pieprasījumā. Turklāt attiecībā uz izslēgšanas pieprasījumā iekļautajiem ražojumiem Ecogreen apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare neražo līdzīgus ražojumus. Konkrētāk, Ecogreen apgalvoja, ka tā Ecoric 6 ražojumi ietver īpašu organisko savienojumu, kas nav atrodams Savienības ražošanas nozares ražotajās C6 skābēs. Turklāt Ecogreen apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare izmantoja pilnīgi atšķirīgu C6, C8-C10, C16-C18 un C18 (nepiesātināto) ražojumu ražošanas procesu. Ecogreen apgalvoja, ka īpaši attiecībā uz C6 Savienības ražošanas nozare izmantoja fermentāciju un ka nedz Ecogreen group, nedz tās klienti nekad nav apstiprinājuši fermentācijas procesu kā taukskābju ražošanas procesu, jo tas varētu ietekmēt saražoto taukskābju pamatīpašības. Attiecībā uz tā C18:1 ražojumu Ecogreen apgalvoja, ka tā kvalitāte ir īpaši augsta un ka šā ražojuma lietotāji Savienībā ir noslēguši kvalitātes vienošanās, kas tiem uzliek saistības piegādāt saviem klientiem esterus, kas ir ražoti, izmantojot C18:1 taukskābi, kas atbilst stingrām specifikācijām. |
| --- | --- |

(107)

Savās piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Ecogreen atkārtoja 104. apsvērumā aprakstīto izslēgšanas pieprasījumu. Ecogreen apgalvoja, ka pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam tā izslēgšanas pieprasījums neaptvēra visu to taukskābju ķēdes garumu, uz kurām attiecās izmeklēšana, jo C12 (laurīnskābe), C14 (miristīnskābe), C16 (palmitīnskābe), C18 piesātinātā (stearīnskābe), kā arī to maisījumu ražojumi nebija iekļauti tā izslēgšanas pieprasījumā. Turklāt attiecībā uz izslēgšanas pieprasījumā iekļautajiem ražojumiem Ecogreen apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare neražo līdzīgus ražojumus. Konkrētāk, Ecogreen apgalvoja, ka tā Ecoric 6 ražojumi ietver īpašu organisko savienojumu, kas nav atrodams Savienības ražošanas nozares ražotajās C6 skābēs. Turklāt Ecogreen apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare izmantoja pilnīgi atšķirīgu C6, C8-C10, C16-C18 un C18 (nepiesātināto) ražojumu ražošanas procesu. Ecogreen apgalvoja, ka īpaši attiecībā uz C6 Savienības ražošanas nozare izmantoja fermentāciju un ka nedz Ecogreen group, nedz tās klienti nekad nav apstiprinājuši fermentācijas procesu kā taukskābju ražošanas procesu, jo tas varētu ietekmēt saražoto taukskābju pamatīpašības. Attiecībā uz tā C18:1 ražojumu Ecogreen apgalvoja, ka tā kvalitāte ir īpaši augsta un ka šā ražojuma lietotāji Savienībā ir noslēguši kvalitātes vienošanās, kas tiem uzliek saistības piegādāt saviem klientiem esterus, kas ir ražoti, izmantojot C18:1 taukskābi, kas atbilst stingrām specifikācijām.

Ecogreen

Ecogreen

Ecogreen

Ecogreen

Ecoric 6

Ecogreen

Ecogreen

Ecogreen group

Ecogreen

| (108) | Komisija piekrita, ka Ecogreen ražojumu izslēgšanas pieprasījums neaptver visus iespējamos attiecīgo taukskābju oglekļa ķēdes garumus, tomēr tas attiecas uz būtisku to apakšgrupu. Jebkurā gadījumā attiecībā uz izslēgšanas pieprasījumā iekļautajiem ražojumiem Ecogreen nepamatoja apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozare neražo “līdzīgus ražojumus”. Attiecībā uz organisko savienojumu, kas, kā apgalvots, atšķir tā C6 ražojumu no attiecīgajiem Savienības ražošanas nozares ražotajiem ražojumiem, Ecogreen nav iesniedzis pierādījumus, kas apliecinātu tā nozīmīgumu, tai skaitā par šīs vielas koncentrāciju ražojumā un to, kā tā ietekmē tā pamatīpašības un lietojumus. Turklāt, tā kā iesniegtās informācijas atklātajā versijā nekāda informācija par šo vielu, tai skaitā tās nosaukumu, nav atklāta, citas ieinteresētās personas nav varējušas iesniegt piezīmes par šiem aspektiem. Attiecībā uz apgalvotajām atšķirībām ražošanas procesā Komisija atgādina, ka, novērtējot to, vai ražojumi ir “līdzīgi”, ražošanas procesi principā nav būtiski. Šajā konkrētajā gadījumā Ecogreen neiesniedza konkrētus pierādījumus par to, kā tie ietekmētu galaprodukta pamatīpašības. Jo īpaši attiecībā uz fermentāciju Ecogreen atspoguļo no šā procesa izrietošās ražojuma pamatīpašību apgalvotās atšķirības tikai kā iespējamību, nevis noteiktu faktu, ko apliecina pierādījumi. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraidīja šo izslēgšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(108)

Komisija piekrita, ka Ecogreen ražojumu izslēgšanas pieprasījums neaptver visus iespējamos attiecīgo taukskābju oglekļa ķēdes garumus, tomēr tas attiecas uz būtisku to apakšgrupu. Jebkurā gadījumā attiecībā uz izslēgšanas pieprasījumā iekļautajiem ražojumiem Ecogreen nepamatoja apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozare neražo “līdzīgus ražojumus”. Attiecībā uz organisko savienojumu, kas, kā apgalvots, atšķir tā C6 ražojumu no attiecīgajiem Savienības ražošanas nozares ražotajiem ražojumiem, Ecogreen nav iesniedzis pierādījumus, kas apliecinātu tā nozīmīgumu, tai skaitā par šīs vielas koncentrāciju ražojumā un to, kā tā ietekmē tā pamatīpašības un lietojumus. Turklāt, tā kā iesniegtās informācijas atklātajā versijā nekāda informācija par šo vielu, tai skaitā tās nosaukumu, nav atklāta, citas ieinteresētās personas nav varējušas iesniegt piezīmes par šiem aspektiem. Attiecībā uz apgalvotajām atšķirībām ražošanas procesā Komisija atgādina, ka, novērtējot to, vai ražojumi ir “līdzīgi”, ražošanas procesi principā nav būtiski. Šajā konkrētajā gadījumā Ecogreen neiesniedza konkrētus pierādījumus par to, kā tie ietekmētu galaprodukta pamatīpašības. Jo īpaši attiecībā uz fermentāciju Ecogreen atspoguļo no šā procesa izrietošās ražojuma pamatīpašību apgalvotās atšķirības tikai kā iespējamību, nevis noteiktu faktu, ko apliecina pierādījumi. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraidīja šo izslēgšanas pieprasījumu.

Ecogreen

Ecogreen

Ecogreen

Ecogreen

Ecogreen

| (109) | AAK pieprasīja Komisiju no izmeklējamā ražojuma tvēruma izslēgt pārtikas kategorijas oleīnskābi. AAK apgalvoja, ka, lai gan izmeklēšana attiecās uz oleīnskābi, var nošķirt divus oleīnskābes veidus: rūpniecisko oleīnskābi un pārtikas kategorijas oleīnskābi. AAK norādīja, ka, lai gan abām kategorijām ir vienādas ķīmiskās pamatīpašības, pārtikas kategoriju izmanto pārtikas produktu ražošanā, tāpēc tās ražošanas procesam ir jāatbilst stingrākiem standartiem, t. i., piesārņotāju līmenis skābē nedrīkst pārsniegt noteiktu līmeni, kas noteikts ES Pārtikas produktu regulā (21). AAK arī apgalvoja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābe ir ievērojami dārgāka nekā rūpnieciskā oleīnskābe, to nevar aizstāt ar rūpniecisko oleīnskābi un Savienības ražošanas nozare nespēja piegādāt lielākus daudzumus. AAK norādīja, ka no Indonēzijas pārtikas kategorijas oleīnskābes imports bija neliels un tāpēc tas nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. AAK norādīja, ka tas, iespējams, bija vienīgais Savienības importētājs, kas no citām valstīm importē ievērojamus pārtikas kategorijas oleīnskābes apjomus. AAK arī norādīja, ka saskaņā ar tā rīcībā esošo informāciju Indonēzijā nav tādu oleīnskābes ražotņu, kas atbilstu stingrajām prasībām par piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos. AAK norādīja, ka pieaugošās cenas iespējamam pārtikas kategorijas oleīnskābes importam no Indonēzijas palielinātu Savienības lietotāju cenas visām oleīnskābes kategorijām arī no Malaizijas, kas negatīvi ietekmētu AAK darbību. AAK ierosināja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābi varētu izslēgt, atsaucoties uz maksimālo benzo(a)pirēna koncentrāciju un transtaukskābes saturu, kas bija oficiāli noteikti ES Pārtikas produktu regulā. |
| --- | --- |

(109)

AAK pieprasīja Komisiju no izmeklējamā ražojuma tvēruma izslēgt pārtikas kategorijas oleīnskābi. AAK apgalvoja, ka, lai gan izmeklēšana attiecās uz oleīnskābi, var nošķirt divus oleīnskābes veidus: rūpniecisko oleīnskābi un pārtikas kategorijas oleīnskābi. AAK norādīja, ka, lai gan abām kategorijām ir vienādas ķīmiskās pamatīpašības, pārtikas kategoriju izmanto pārtikas produktu ražošanā, tāpēc tās ražošanas procesam ir jāatbilst stingrākiem standartiem, t. i., piesārņotāju līmenis skābē nedrīkst pārsniegt noteiktu līmeni, kas noteikts ES Pārtikas produktu regulā (21). AAK arī apgalvoja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābe ir ievērojami dārgāka nekā rūpnieciskā oleīnskābe, to nevar aizstāt ar rūpniecisko oleīnskābi un Savienības ražošanas nozare nespēja piegādāt lielākus daudzumus. AAK norādīja, ka no Indonēzijas pārtikas kategorijas oleīnskābes imports bija neliels un tāpēc tas nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. AAK norādīja, ka tas, iespējams, bija vienīgais Savienības importētājs, kas no citām valstīm importē ievērojamus pārtikas kategorijas oleīnskābes apjomus. AAK arī norādīja, ka saskaņā ar tā rīcībā esošo informāciju Indonēzijā nav tādu oleīnskābes ražotņu, kas atbilstu stingrajām prasībām par piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos. AAK norādīja, ka pieaugošās cenas iespējamam pārtikas kategorijas oleīnskābes importam no Indonēzijas palielinātu Savienības lietotāju cenas visām oleīnskābes kategorijām arī no Malaizijas, kas negatīvi ietekmētu AAK darbību. AAK ierosināja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābi varētu izslēgt, atsaucoties uz maksimālo benzo(a)pirēna koncentrāciju un transtaukskābes saturu, kas bija oficiāli noteikti ES Pārtikas produktu regulā.

AAK

AAK

AAK

21

AAK

AAK

AAK

AAK

AAK

AAK

AAK

| (110) | Atbildot uz iepriekš minēto apgalvojumu, sūdzības iesniedzējs iebilda pret pārtikas kategorijas oleīnskābes izslēgšanu no izmeklēšanas tvēruma. Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābei ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā pārējiem ražojumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tāpēc šīs ražojumu grupas izslēgšana radītu augstu pasākumu apiešanas risku. Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ražotāji, kas izmanto pārtikas kategorijas oleīnskābi, arī bija tehniskās oleīnskābes lietotāji, un tāpēc nošķiršana, pamatojoties uz galapatēriņu, nenovērstu apiešanas risku. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābe ir pieejama no citiem importa avotiem, uz kuriem neattiecas izmeklēšana, un tāpēc nepastāv piegādes deficīta risks. |
| --- | --- |

(110)

Atbildot uz iepriekš minēto apgalvojumu, sūdzības iesniedzējs iebilda pret pārtikas kategorijas oleīnskābes izslēgšanu no izmeklēšanas tvēruma. Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābei ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā pārējiem ražojumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tāpēc šīs ražojumu grupas izslēgšana radītu augstu pasākumu apiešanas risku. Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ražotāji, kas izmanto pārtikas kategorijas oleīnskābi, arī bija tehniskās oleīnskābes lietotāji, un tāpēc nošķiršana, pamatojoties uz galapatēriņu, nenovērstu apiešanas risku. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābe ir pieejama no citiem importa avotiem, uz kuriem neattiecas izmeklēšana, un tāpēc nepastāv piegādes deficīta risks.

| (111) | Šajā sakarā Komisija secināja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābei ir līdzīgas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā rūpnieciskajai oleīnskābei. Lai gan uz pārtikas kategorijas oleīnskābi attiecās stingrākas kvalitātes un tīrības prasības, tai bija tāds pats oglekļa ķēdes garums kā oleīnskābei, ko izmanto rūpnieciskām vajadzībām. Cenu atšķirība starp abām kategorijām pati par sevi nav galvenais elements ražojumu izslēgšanai. Turklāt Savienības ražošanas nozare patiešām ražo pārtikas kategorijas oleīnskābi, un pastāv citi piegādes avoti, piemēram, Malaizija. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraidīja izslēgšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(111)

Šajā sakarā Komisija secināja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābei ir līdzīgas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā rūpnieciskajai oleīnskābei. Lai gan uz pārtikas kategorijas oleīnskābi attiecās stingrākas kvalitātes un tīrības prasības, tai bija tāds pats oglekļa ķēdes garums kā oleīnskābei, ko izmanto rūpnieciskām vajadzībām. Cenu atšķirība starp abām kategorijām pati par sevi nav galvenais elements ražojumu izslēgšanai. Turklāt Savienības ražošanas nozare patiešām ražo pārtikas kategorijas oleīnskābi, un pastāv citi piegādes avoti, piemēram, Malaizija. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraidīja izslēgšanas pieprasījumu.

| (112) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas AAK atkārtoja savu pieprasījumu izslēgt pārtikas kategorijas oleīnskābi no izmeklējamā ražojuma tvēruma. AAK kritizēja Komisiju par to, ka tā nav pienācīgi izskatījusi tā apgalvojumus, un apgalvoja, ka tā savā lēmumā izmantoja nekonsekventus kritērijus, lai izslēgtu taukskābes, kas paredzētas biodīzeļdegvielas ražošanai, salīdzinājumā ar pārtikas kategorijas oleīnskābi. Konkrētāk, AAK apgalvoja, ka 102. apsvērumā Komisijas secinājums par taukskābju, kas ražotas no atkritumiem, izslēgšanu bija pamatots ar faktu, ka šai konkrētajai taukskābei ir atšķirīgi lietojumi un ka tā nekonkurē ar līdzīgo ražojumu, lai gan tai ir tādas pašas pamatīpašības kā citām taukskābēm. No otras puses, attiecībā uz pārtikas kategorijas oleīnskābes neizslēgšanu no izmeklēšanas ražojuma tvēruma Komisija 111. apsvērumā secināja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābēm ir līdzīgas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā rūpnieciskās kategorijas oleīnskābei un tai ir tāds pats oglekļa ķēdes garums. Turklāt AAK norādīja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābei un rūpnieciskās kategorijas oleīnskābei ir atšķirīgi lietojumi un tās savstarpēji nekonkurē un ka Komisijas apgalvojumu, ka abiem veidiem ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, neapstiprina fakti un tas nav pamatots regulā. Visbeidzot, AAK apgalvoja, ka, ja Komisija attiecībā uz pārtikas kategorijas un rūpnieciskās kategorijas oleīnskābi būtu veikusi līdzīgu analīzi, tā būtu konstatējusi abu veidu atšķirības pēc veida, pakāpes un kvalitātes. |
| --- | --- |

(112)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas AAK atkārtoja savu pieprasījumu izslēgt pārtikas kategorijas oleīnskābi no izmeklējamā ražojuma tvēruma. AAK kritizēja Komisiju par to, ka tā nav pienācīgi izskatījusi tā apgalvojumus, un apgalvoja, ka tā savā lēmumā izmantoja nekonsekventus kritērijus, lai izslēgtu taukskābes, kas paredzētas biodīzeļdegvielas ražošanai, salīdzinājumā ar pārtikas kategorijas oleīnskābi. Konkrētāk, AAK apgalvoja, ka 102. apsvērumā Komisijas secinājums par taukskābju, kas ražotas no atkritumiem, izslēgšanu bija pamatots ar faktu, ka šai konkrētajai taukskābei ir atšķirīgi lietojumi un ka tā nekonkurē ar līdzīgo ražojumu, lai gan tai ir tādas pašas pamatīpašības kā citām taukskābēm. No otras puses, attiecībā uz pārtikas kategorijas oleīnskābes neizslēgšanu no izmeklēšanas ražojuma tvēruma Komisija 111. apsvērumā secināja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābēm ir līdzīgas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā rūpnieciskās kategorijas oleīnskābei un tai ir tāds pats oglekļa ķēdes garums. Turklāt AAK norādīja, ka pārtikas kategorijas oleīnskābei un rūpnieciskās kategorijas oleīnskābei ir atšķirīgi lietojumi un tās savstarpēji nekonkurē un ka Komisijas apgalvojumu, ka abiem veidiem ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, neapstiprina fakti un tas nav pamatots regulā. Visbeidzot, AAK apgalvoja, ka, ja Komisija attiecībā uz pārtikas kategorijas un rūpnieciskās kategorijas oleīnskābi būtu veikusi līdzīgu analīzi, tā būtu konstatējusi abu veidu atšķirības pēc veida, pakāpes un kvalitātes.

AAK

AAK

AAK

AAK

AAK

| (113) | Komisija nepiekrita šiem apgalvojumiem. Pirmkārt, kā norādīts 102. apsvērumā, taukskābi, kas ražota no atkritumiem, nebija paredzēts iekļaut izmeklēšanā. Tomēr, tā kā tai bija vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās īpašības kā citām taukskābēm, tā netīši tika iekļauta ražojuma definīcijā. Lai nodrošinātu pareizu izmeklēšanas veikšanu un iespējamu pasākumu piemērošanu, Komisija padziļināti izmeklēja šo konkrēto ražojumu un tad apstiprināja, ka to patiešām nebūtu vajadzējis izmeklēt/iekļaut pasākumu tvērumā, kā paskaidrots 98.–102. apsvērumā. Tas ir pretstatā pārtikas lietojumiem paredzētām taukskābēm (piemēram, pārtikas kategorijas oleīnskābei), kas bija ietvertas sūdzībā un par kurām sūdzības iesniedzējs sniedza pierādījumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, kas izmeklēšanā tika apstiprināta. Otrkārt, AAK paustās kritikas pamatā ir pārprasta faktiskā un juridiskā situācija attiecībā uz pārtikas kategorijas oleīnskābes izslēgšanas pieprasījumu. Pat tad, ja rūpnieciskās un pārtikas kategorijas oleīnskābe tiktu uzskatīta par diviem atšķirīgiem taukskābju veidiem, kā to apgalvo AAK, tas neietekmētu Komisijas konstatējumus. Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod pārtikas kategorijas oleīnskābi, un pārtikas kategorijas oleīnskābe, iespējams, tiek importēta no Indonēzijas (22); šī importētā pārtikas kategorijas oleīnskābe varētu tiešā veidā konkurēt ar Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojumu un tādējādi radīt kaitējumu. Tādējādi Komisijai nav iemesla secināt, ka pārtikas kategorijas oleīnskābes izslēgšana ir pamatota. Loģiskajam secinājumam faktiski jābūt gluži pretējam: nav iespējams izslēgt pārtikas kategorijas oleīnskābi, nemazinot nosakāmo pasākumu koriģējošo ietekmi. |
| --- | --- |

(113)

Komisija nepiekrita šiem apgalvojumiem. Pirmkārt, kā norādīts 102. apsvērumā, taukskābi, kas ražota no atkritumiem, nebija paredzēts iekļaut izmeklēšanā. Tomēr, tā kā tai bija vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās īpašības kā citām taukskābēm, tā netīši tika iekļauta ražojuma definīcijā. Lai nodrošinātu pareizu izmeklēšanas veikšanu un iespējamu pasākumu piemērošanu, Komisija padziļināti izmeklēja šo konkrēto ražojumu un tad apstiprināja, ka to patiešām nebūtu vajadzējis izmeklēt/iekļaut pasākumu tvērumā, kā paskaidrots 98.–102. apsvērumā. Tas ir pretstatā pārtikas lietojumiem paredzētām taukskābēm (piemēram, pārtikas kategorijas oleīnskābei), kas bija ietvertas sūdzībā un par kurām sūdzības iesniedzējs sniedza pierādījumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, kas izmeklēšanā tika apstiprināta. Otrkārt, AAK paustās kritikas pamatā ir pārprasta faktiskā un juridiskā situācija attiecībā uz pārtikas kategorijas oleīnskābes izslēgšanas pieprasījumu. Pat tad, ja rūpnieciskās un pārtikas kategorijas oleīnskābe tiktu uzskatīta par diviem atšķirīgiem taukskābju veidiem, kā to apgalvo AAK, tas neietekmētu Komisijas konstatējumus. Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod pārtikas kategorijas oleīnskābi, un pārtikas kategorijas oleīnskābe, iespējams, tiek importēta no Indonēzijas (22); šī importētā pārtikas kategorijas oleīnskābe varētu tiešā veidā konkurēt ar Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojumu un tādējādi radīt kaitējumu. Tādējādi Komisijai nav iemesla secināt, ka pārtikas kategorijas oleīnskābes izslēgšana ir pamatota. Loģiskajam secinājumam faktiski jābūt gluži pretējam: nav iespējams izslēgt pārtikas kategorijas oleīnskābi, nemazinot nosakāmo pasākumu koriģējošo ietekmi.

AAK

AAK

22

| (114) | AAK arī norādīja, ka nelielais pārtikas kategorijas oleīnskābes ražošanas apjoms Savienībā un apstāklis, ka ražojumu piegādā vēl viena trešā valsts, nesniedz pamatojumu tam, lai izmeklēšanas tvērumā turpinātu iekļaut pārtikas kategorijas oleīnskābi. Konkrētāk, AAK norādīja, ka, nosakot ražojuma tvērumu, iepriekš tika ņemts vērā fakts, ka ražojuma veida ražošana Savienībā bija ierobežota. Šajā sakarā AAK atsaucās uz antidempinga izmeklēšanu par Malaizijas un Taivānas izcelsmes poliestera sintētisko štāpeļšķiedru (PSŠ) importu (23). AAK atsaucās arī uz ražojuma tvēruma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakaniem velmējumiem (“OGES”), apgalvojot, ka šā ražojuma plānais variants tika izslēgts, jo neviens ražotājs nav tieši ieinteresēts tā ražošanā. |
| --- | --- |

(114)

AAK arī norādīja, ka nelielais pārtikas kategorijas oleīnskābes ražošanas apjoms Savienībā un apstāklis, ka ražojumu piegādā vēl viena trešā valsts, nesniedz pamatojumu tam, lai izmeklēšanas tvērumā turpinātu iekļaut pārtikas kategorijas oleīnskābi. Konkrētāk, AAK norādīja, ka, nosakot ražojuma tvērumu, iepriekš tika ņemts vērā fakts, ka ražojuma veida ražošana Savienībā bija ierobežota. Šajā sakarā AAK atsaucās uz antidempinga izmeklēšanu par Malaizijas un Taivānas izcelsmes poliestera sintētisko štāpeļšķiedru (PSŠ) importu (23). AAK atsaucās arī uz ražojuma tvēruma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakaniem velmējumiem (“OGES”), apgalvojot, ka šā ražojuma plānais variants tika izslēgts, jo neviens ražotājs nav tieši ieinteresēts tā ražošanā.

AAK

AAK

AAK

23

AAK

| (115) | Papildus diviem uzņēmumiem, kurus iesniegtajā informācijā minējis AAK, pārtikas kategorijas oleīnskābi Savienības tirgum (24) piedāvā trešais Savienības ražotājs. Turklāt Komisija norādīja, ka šo ražojumu var piegādāt arī piegādātāji no Malaizijas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(115)

Papildus diviem uzņēmumiem, kurus iesniegtajā informācijā minējis AAK, pārtikas kategorijas oleīnskābi Savienības tirgum (24) piedāvā trešais Savienības ražotājs. Turklāt Komisija norādīja, ka šo ražojumu var piegādāt arī piegādātāji no Malaizijas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

AAK

24

| (116) | AAK un Musim Mas group pieprasīja izslēgt no ražojuma tvēruma palmitīnskābi, ko izmanto dzīvnieku barībā. AAK ir palmitīnskābes ražotājs Savienībā. Tomēr tās kopējais pieprasījums pārsniedz ražošanas jaudu. Tika norādīts, ka tīra palmitīnskābe ar oglekļa ķēdes garumu C16 ir ražota no NPE un NPKE. Šie uzņēmumi uzskata, ka taukus nevar izmantot par izejvielu palmitīnskābes ražošanai dzīvnieku barības ražošanas vajadzībām, jo ES tiesību akti dzīvnieku barības jomā aizliedz izmantot dzīvnieku taukus atgremotāju barībā (25). Tika arī norādīts, ka palmitīnskābe Eiropā tiek ražota niecīgos apjomos, un to ražo tikai divi citi palmitīnskābes Savienības ražotāji, proti, KLK un IOI Oleo GmbH. AAK lēsa, ka palmitīnskābes pieprasījums Savienībā bija 45 000 tonnu gadā. AAK norādīja, ka tīra palmitīnskābe un citas taukskābes nav savstarpēji aizstājamas. Turklāt tika norādīts, ka taukskābes, kas iegūtas no rapša/kanolas, kas, iespējams, ir galvenā Savienībā pieejamā izejviela, nav piemērotas dzīvnieku barībai, jo tās atšķirībā no palmitīnskābes nesekmē govs piena ražošanu. Saskaņā ar AAK sniegto informāciju Savienības ražotājiem trūkst stimulu ražot palmitīnskābi ievērojamos daudzumos, jo pieprasījums pēc stearīnskābes ir zems, ņemot vērā apstākli, ka šie ražojumi tiek ražoti paralēli. AAK ierosināja, ka šo izslēgšanu varētu īstenot, svītrojot no ražojuma definīcijas C16. |
| --- | --- |

(116)

AAK un Musim Mas group pieprasīja izslēgt no ražojuma tvēruma palmitīnskābi, ko izmanto dzīvnieku barībā. AAK ir palmitīnskābes ražotājs Savienībā. Tomēr tās kopējais pieprasījums pārsniedz ražošanas jaudu. Tika norādīts, ka tīra palmitīnskābe ar oglekļa ķēdes garumu C16 ir ražota no NPE un NPKE. Šie uzņēmumi uzskata, ka taukus nevar izmantot par izejvielu palmitīnskābes ražošanai dzīvnieku barības ražošanas vajadzībām, jo ES tiesību akti dzīvnieku barības jomā aizliedz izmantot dzīvnieku taukus atgremotāju barībā (25). Tika arī norādīts, ka palmitīnskābe Eiropā tiek ražota niecīgos apjomos, un to ražo tikai divi citi palmitīnskābes Savienības ražotāji, proti, KLK un IOI Oleo GmbH. AAK lēsa, ka palmitīnskābes pieprasījums Savienībā bija 45 000 tonnu gadā. AAK norādīja, ka tīra palmitīnskābe un citas taukskābes nav savstarpēji aizstājamas. Turklāt tika norādīts, ka taukskābes, kas iegūtas no rapša/kanolas, kas, iespējams, ir galvenā Savienībā pieejamā izejviela, nav piemērotas dzīvnieku barībai, jo tās atšķirībā no palmitīnskābes nesekmē govs piena ražošanu. Saskaņā ar AAK sniegto informāciju Savienības ražotājiem trūkst stimulu ražot palmitīnskābi ievērojamos daudzumos, jo pieprasījums pēc stearīnskābes ir zems, ņemot vērā apstākli, ka šie ražojumi tiek ražoti paralēli. AAK ierosināja, ka šo izslēgšanu varētu īstenot, svītrojot no ražojuma definīcijas C16.

AAK

Musim Mas group

AAK

25

KLK

IOI Oleo GmbH

AAK

AAK

AAK

AAK

| (117) | Atbildot uz apgalvojumiem, Cailà & Parés norādīja, ka tas varētu saražot 17 000 tonnu palmitīnskābes gadā, tiklīdz Savienības tirgū būs atjaunoti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, un Cailà & Parés norādīja, ka tā veido ievērojamu daļu no Savienības pieprasījuma. |
| --- | --- |

(117)

Atbildot uz apgalvojumiem, Cailà & Parés norādīja, ka tas varētu saražot 17 000 tonnu palmitīnskābes gadā, tiklīdz Savienības tirgū būs atjaunoti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, un Cailà & Parés norādīja, ka tā veido ievērojamu daļu no Savienības pieprasījuma.

Cailà & Parés

Cailà & Parés

| (118) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija pieņēma argumentu, ka palmitīnskābes ražošanas rentabilitāte ir saistīta ar pieprasījumu pēc stearīnskābes. Tomēr tā uzskatīja, ka vienlīdzīgu konkurences apstākļu atjaunošana Savienībā visām taukskābēm, tostarp palmitīnskābei un stearīnskābei, visticamāk, atjaunotu arī Savienības ražotāju stimulus ražot palmitīnskābi ievērojamos daudzumos, tostarp palmitīnskābi, kas piemērota dzīvnieku barībai. Turklāt ir arī citi palmitīnskābes piegādes avoti, piemēram, Malaizija. Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā Cailà & Parés sniegto informāciju par ražošanas jaudu, kas ir lielāka nekā importa no Indonēzijas apjoms un AAK pieprasījums, Komisija noraidīja pieprasījumu izslēgt palmitīnskābi. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija pieņēma argumentu, ka palmitīnskābes ražošanas rentabilitāte ir saistīta ar pieprasījumu pēc stearīnskābes. Tomēr tā uzskatīja, ka vienlīdzīgu konkurences apstākļu atjaunošana Savienībā visām taukskābēm, tostarp palmitīnskābei un stearīnskābei, visticamāk, atjaunotu arī Savienības ražotāju stimulus ražot palmitīnskābi ievērojamos daudzumos, tostarp palmitīnskābi, kas piemērota dzīvnieku barībai. Turklāt ir arī citi palmitīnskābes piegādes avoti, piemēram, Malaizija. Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā Cailà & Parés sniegto informāciju par ražošanas jaudu, kas ir lielāka nekā importa no Indonēzijas apjoms un AAK pieprasījums, Komisija noraidīja pieprasījumu izslēgt palmitīnskābi.

Cailà & Parés

AAK

| (119) | Musim Mas group un AAK piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas atkārtoti pieprasīja izslēgt no ražojumu tvēruma palmitīnskābi. Abi uzņēmumi apšaubīja Cailà & Parés spēju palielināt palmitīnskābes ražošanas apjomu pēc antidempinga pasākumu noteikšanas. Konkrētāk, Musim Mas group norādīja, ka tas bija spekulatīvs apgalvojums, kuru neapstiprināja nekādi pierādījumi. AAK atkārtoja, ka palmitīnskābes ražošana ir saistīta ar tīras stearīnskābes ražošanu un ka tīrai stearīnskābei Savienībā nav tirgus, jo tīras stearīnskābes galvenais lietojums bija AKD (alkilketēna dimēra) vaska ražošanā, ko Savienībā vairs neražo. |
| --- | --- |

(119)

Musim Mas group un AAK piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas atkārtoti pieprasīja izslēgt no ražojumu tvēruma palmitīnskābi. Abi uzņēmumi apšaubīja Cailà & Parés spēju palielināt palmitīnskābes ražošanas apjomu pēc antidempinga pasākumu noteikšanas. Konkrētāk, Musim Mas group norādīja, ka tas bija spekulatīvs apgalvojums, kuru neapstiprināja nekādi pierādījumi. AAK atkārtoja, ka palmitīnskābes ražošana ir saistīta ar tīras stearīnskābes ražošanu un ka tīrai stearīnskābei Savienībā nav tirgus, jo tīras stearīnskābes galvenais lietojums bija AKD (alkilketēna dimēra) vaska ražošanā, ko Savienībā vairs neražo.

Musim Mas group

AAK

Cailà & Parés

Musim Mas group

AAK

| (120) | Komisija šos argumentus nepieņēma nedz attiecībā uz tehniskajām spējām, nedz stimuliem ražot palmitīnskābi. Saistībā ar tehnisko jaudu Komisija Cailà & Parés telpu apmeklējuma laikā pārliecinājās, ka uzņēmuma kopējā taukskābju ražošanas jauda bija ievērojami lielāka nekā tā norādītā palmitīnskābes ražošanas jauda (ietverot attiecīgos blakusproduktus), un tā neatklāja nekādus acīmredzamus trūkumus, kas konkrēti attiektos uz palmitīnskābes ražošanu lielākos apjomos. Attiecībā uz stimuliem un kā norādīts 118. apsvērumā, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka palmitīnskābes ražošana ir saistīta ar stearīnskābes ražošanu. Tomēr pretēji AAK paustajam netiek ražota tikai tīra stearīnskābe. Konkrēti Cailà & Parés gadījumā palmitīnskābes ražošanas blakusprodukti ir citi stearīnskābes veidi, kurus Savienības tirgos pārdod lielos apjomos. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākumu noteikšana attiecībā uz taukskābēm, tai skaitā palmitīnskābi un stearīnskābi, domājams, arī atjaunotu stimulus palmitīnskābes ražošanai Savienībā. |
| --- | --- |

(120)

Komisija šos argumentus nepieņēma nedz attiecībā uz tehniskajām spējām, nedz stimuliem ražot palmitīnskābi. Saistībā ar tehnisko jaudu Komisija Cailà & Parés telpu apmeklējuma laikā pārliecinājās, ka uzņēmuma kopējā taukskābju ražošanas jauda bija ievērojami lielāka nekā tā norādītā palmitīnskābes ražošanas jauda (ietverot attiecīgos blakusproduktus), un tā neatklāja nekādus acīmredzamus trūkumus, kas konkrēti attiektos uz palmitīnskābes ražošanu lielākos apjomos. Attiecībā uz stimuliem un kā norādīts 118. apsvērumā, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka palmitīnskābes ražošana ir saistīta ar stearīnskābes ražošanu. Tomēr pretēji AAK paustajam netiek ražota tikai tīra stearīnskābe. Konkrēti Cailà & Parés gadījumā palmitīnskābes ražošanas blakusprodukti ir citi stearīnskābes veidi, kurus Savienības tirgos pārdod lielos apjomos. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākumu noteikšana attiecībā uz taukskābēm, tai skaitā palmitīnskābi un stearīnskābi, domājams, arī atjaunotu stimulus palmitīnskābes ražošanai Savienībā.

Cailà & Parés

AAK

Cailà & Parés

| (121) | Musim Mas group arī apgalvoja, ka palmitīnskābi nebija paredzēts iekļaut sūdzības tvērumā, jo sūdzība attiecās uz taukskābēm, kas paredzētas lietošanai pārtikā, nevis dzīvnieku patēriņam. Turklāt saskaņā ar Musim Mas group pausto informāciju Savienībā ražotā palmitīnskābe nebija derīga izmantošanai dzīvnieku barībā, jo tās ražošanā par ievadresursu tika izmantoti tauki, tādējādi tā nevarēja atbilst noteiktām prasībām, piemēram, košeram un halālam noteiktajām prasībām. Musim Mas group secināja, ka Komisija bija noraidījusi izslēgšanas pieprasījumu tikai tāpēc, ka bija iespējams palmitīnskābes piegādi pārcelt uz Malaiziju. |
| --- | --- |

(121)

Musim Mas group arī apgalvoja, ka palmitīnskābi nebija paredzēts iekļaut sūdzības tvērumā, jo sūdzība attiecās uz taukskābēm, kas paredzētas lietošanai pārtikā, nevis dzīvnieku patēriņam. Turklāt saskaņā ar Musim Mas group pausto informāciju Savienībā ražotā palmitīnskābe nebija derīga izmantošanai dzīvnieku barībā, jo tās ražošanā par ievadresursu tika izmantoti tauki, tādējādi tā nevarēja atbilst noteiktām prasībām, piemēram, košeram un halālam noteiktajām prasībām. Musim Mas group secināja, ka Komisija bija noraidījusi izslēgšanas pieprasījumu tikai tāpēc, ka bija iespējams palmitīnskābes piegādi pārcelt uz Malaiziju.

Musim Mas group

Musim Mas group

Musim Mas group

| (122) | Komisija nepiekrita šiem argumentiem. Papildus “pārtikai” sūdzības iesniedzējs kā uz sūdzības tvērumā ietilpstošo ražojumu lietojumu skaidri atsaucas arī uz “barību” (26). Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražotāji palmitīnskābes ražošanā izmanto augu eļļas, tai skaitā palmu eļļu. Visbeidzot, Komisija norāda, ka, kā norādīts iepriekš, tā nav paļāvusies tikai uz citiem ārpussavienības ražotājiem, bet arī novērtējusi Savienības ražošanas nozares spēju un stimulus palielināt palmitīnskābes ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(122)

Komisija nepiekrita šiem argumentiem. Papildus “pārtikai” sūdzības iesniedzējs kā uz sūdzības tvērumā ietilpstošo ražojumu lietojumu skaidri atsaucas arī uz “barību” (26). Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražotāji palmitīnskābes ražošanā izmanto augu eļļas, tai skaitā palmu eļļu. Visbeidzot, Komisija norāda, ka, kā norādīts iepriekš, tā nav paļāvusies tikai uz citiem ārpussavienības ražotājiem, bet arī novērtējusi Savienības ražošanas nozares spēju un stimulus palielināt palmitīnskābes ražošanas apjomu.

26

| (123) | Musim Mas group norādīja, ka, tā kā kokosriekstu eļļai netika piemērots izvedmuitas nodoklis vai nodeva, no kokosriekstu eļļas ražotā taukskābe nebūtu jāiekļauj sūdzībā. |
| --- | --- |

(123)

Musim Mas group norādīja, ka, tā kā kokosriekstu eļļai netika piemērots izvedmuitas nodoklis vai nodeva, no kokosriekstu eļļas ražotā taukskābe nebūtu jāiekļauj sūdzībā.

Musim Mas group

| (124) | Komisija norāda, ka, lai gan sūdzība attiecas uz NPE un NPKE izkropļojumiem izvedmuitas nodokļa un nodevas dēļ pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, sūdzība un izmeklēšana attiecas uz visiem taukskābju veidiem, uz kuriem attiecas ražojuma definīcija, nevis tikai uz veidiem, kas ražoti no NPE un NPKE. Jebkurā gadījumā izmeklēšanā netika atklāts, ka no Indonēzijas uz ES tiktu eksportēta kāda veida taukskābe, kas ražota tikai no kokosriekstu eļļas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(124)

Komisija norāda, ka, lai gan sūdzība attiecas uz NPE un NPKE izkropļojumiem izvedmuitas nodokļa un nodevas dēļ pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, sūdzība un izmeklēšana attiecas uz visiem taukskābju veidiem, uz kuriem attiecas ražojuma definīcija, nevis tikai uz veidiem, kas ražoti no NPE un NPKE. Jebkurā gadījumā izmeklēšanā netika atklāts, ka no Indonēzijas uz ES tiktu eksportēta kāda veida taukskābe, kas ražota tikai no kokosriekstu eļļas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (125) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas NYCO aicināja Komisiju no ražojuma tvēruma izslēgt C8-C10 taukskābes. Šajā sakarā NYCO norādīja, ka C8-C10 taukskābes ir ļoti specifisks taukskābju veids, ko Savienībā ražo ierobežotos apjomos. Šo taukskābi importēja arī no Indonēzijas un Malaizijas. NYCO apgalvoja, ka kopš 2021. gada septembra visā pasaulē tirgū ir vērojams C8-C10 taukskābes deficīts un tā rezultātā ir ievērojami pieaugusi šīs taukskābes cena. NYCO apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana attiecībā uz šo ražojumu ļoti negatīvi ietekmētu tā konkurētspēju un rentabilitāti pasaulē, un aicināja Komisiju izslēgt šo taukskābi no ražojuma tvēruma. |
| --- | --- |

(125)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas NYCO aicināja Komisiju no ražojuma tvēruma izslēgt C8-C10 taukskābes. Šajā sakarā NYCO norādīja, ka C8-C10 taukskābes ir ļoti specifisks taukskābju veids, ko Savienībā ražo ierobežotos apjomos. Šo taukskābi importēja arī no Indonēzijas un Malaizijas. NYCO apgalvoja, ka kopš 2021. gada septembra visā pasaulē tirgū ir vērojams C8-C10 taukskābes deficīts un tā rezultātā ir ievērojami pieaugusi šīs taukskābes cena. NYCO apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana attiecībā uz šo ražojumu ļoti negatīvi ietekmētu tā konkurētspēju un rentabilitāti pasaulē, un aicināja Komisiju izslēgt šo taukskābi no ražojuma tvēruma.

NYCO

NYCO

NYCO

NYCO

| (126) | Komisija norādīja, ka piezīmes par ražojuma tvērumu bija jāiesniedz izmeklēšanas sakumā, lai būtu pietiekams laiks izvērtēt to pamatotību un sniegt iespēju citām ieinteresētajām personām uz tām reaģēt. Turklāt NYCO neiesniedza nekādu informāciju par fizikālajām, ķīmiskajām un tehniskajām pamatīpašībām, kas varētu atšķirt šo taukskābju veidu no citiem izmeklēšanas tvērumā iekļautajiem taukskābju veidiem. Pieprasījuma materiālo tiesību jautājumi un jo īpaši saistībā ar Savienības interesēm ir aplūkoti 470. apsvērumā. Ņemot vērā šos apsvērumus, šī prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(126)

Komisija norādīja, ka piezīmes par ražojuma tvērumu bija jāiesniedz izmeklēšanas sakumā, lai būtu pietiekams laiks izvērtēt to pamatotību un sniegt iespēju citām ieinteresētajām personām uz tām reaģēt. Turklāt NYCO neiesniedza nekādu informāciju par fizikālajām, ķīmiskajām un tehniskajām pamatīpašībām, kas varētu atšķirt šo taukskābju veidu no citiem izmeklēšanas tvērumā iekļautajiem taukskābju veidiem. Pieprasījuma materiālo tiesību jautājumi un jo īpaši saistībā ar Savienības interesēm ir aplūkoti 470. apsvērumā. Ņemot vērā šos apsvērumus, šī prasība tika noraidīta.

NYCO

| (127) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar norādīja, ka no ražojuma tvēruma, uz kuru attiecas pasākumi, būtu nepārprotami jāizslēdz ražojumi, uz kuriem attiecas Taric kodi, kas ir izslēgti no importa aprēķina. |
| --- | --- |

(127)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar norādīja, ka no ražojuma tvēruma, uz kuru attiecas pasākumi, būtu nepārprotami jāizslēdz ražojumi, uz kuriem attiecas Taric kodi, kas ir izslēgti no importa aprēķina.

Wilmar

Taric

| (128) | Komisija apstiprināja, ka iepriekš minētais ražojuma apraksts bija saderīgs ar importa aprēķinu. Ražojuma aprakstam izmantotie Taric kodi ir sniegti tikai informatīvā nolūkā. |
| --- | --- |

(128)

Komisija apstiprināja, ka iepriekš minētais ražojuma apraksts bija saderīgs ar importa aprēķinu. Ražojuma aprakstam izmantotie Taric kodi ir sniegti tikai informatīvā nolūkā.

Taric

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (129) | Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastajās tirdzniecības operācijās] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.” |
| --- | --- |

(129)

Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastajās tirdzniecības operācijās] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastajās tirdzniecības operācijās] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.

| (130) | Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs. Saskaņā ar iepriekš minēto katra izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(130)

Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs. Saskaņā ar iepriekš minēto katra izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu.

| (131) | Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(131)

Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem.

| (132) | Tad Komisija pārbaudīja, vai katra izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja katra ražojuma veida, kas ir identisks eksportam uz Savienību pārdoto ražojumu veidam vai ar to salīdzināms, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā. Komisija konstatēja, ka attiecībā uz abiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem konkrētu ražojuma veidu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(132)

Tad Komisija pārbaudīja, vai katra izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja katra ražojuma veida, kas ir identisks eksportam uz Savienību pārdoto ražojumu veidam vai ar to salīdzināms, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā. Komisija konstatēja, ka attiecībā uz abiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem konkrētu ražojuma veidu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs.

| (133) | Tad Komisija noteica katra ražojuma veida, kurš pārdots neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas perioda laikā, rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu lemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantojams faktiskais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(133)

Tad Komisija noteica katra ražojuma veida, kurš pārdots neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas perioda laikā, rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu lemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantojams faktiskais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū.

| (134) | Normālās vērtības pamatā ir katra ražojuma veida faktiskā cena iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana bijusi rentabla, ja:






  a) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(134)

Normālās vērtības pamatā ir katra ražojuma veida faktiskā cena iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana bijusi rentabla, ja:

a)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (135) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP laikā, cenu vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(135)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP laikā, cenu vidējā svērtā vērtība.

| (136) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP laikā, faktiskā cena iekšzemes tirgū, ja:






  a) | šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai |
| --- | --- | --- |

(136)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP laikā, faktiskā cena iekšzemes tirgū, ja:

a)

šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (137) | Izvērtējot pārdošanu apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka vismaz 80 % no katra ražojuma veida visa pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū bija rentabli un to vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Attiecīgi normālo vērtību aprēķināja kā visas minēto ražojumu veidu pārdošanas, kas iekšzemes tirgū veikta IP laikā, cenu vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(137)

Izvērtējot pārdošanu apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka vismaz 80 % no katra ražojuma veida visa pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū bija rentabli un to vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Attiecīgi normālo vērtību aprēķināja kā visas minēto ražojumu veidu pārdošanas, kas iekšzemes tirgū veikta IP laikā, cenu vidējo svērto vērtību.

| (138) | Konkrētiem ražojuma veidiem, kuriem līdzīgā ražojuma veids parastajās tirdzniecības operācijās netika pārdots vai tas tika pārdots nepietiekamā daudzumā vai ja ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvos daudzumos, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, ja vien netika uzskatīts par piemērotāku izmantot pietiekami salīdzināma ražojuma veida, ko pārdod iekšzemes tirgū, cenu, kuru varētu koriģēt, ņemot vērā fizikālo pamatīpašību atšķirības, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu ar attiecīgo eksporta cenu, kā norādīts 145. apsvērumā. |
| --- | --- |

(138)

Konkrētiem ražojuma veidiem, kuriem līdzīgā ražojuma veids parastajās tirdzniecības operācijās netika pārdots vai tas tika pārdots nepietiekamā daudzumā vai ja ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvos daudzumos, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, ja vien netika uzskatīts par piemērotāku izmantot pietiekami salīdzināma ražojuma veida, ko pārdod iekšzemes tirgū, cenu, kuru varētu koriģēt, ņemot vērā fizikālo pamatīpašību atšķirības, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu ar attiecīgo eksporta cenu, kā norādīts 145. apsvērumā.

| (139) | Konkrētiem ražojuma veidiem normālā vērtība tika noteikta, pie izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  a) | vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajās tirdzniecības operācijās IP laikā, radās izlasē iekļautajam ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un |
| --- | --- | --- |

(139)

Konkrētiem ražojuma veidiem normālā vērtība tika noteikta, pie izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

a)

vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajās tirdzniecības operācijās IP laikā, radās izlasē iekļautajam ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un

| b) | vidējo svērto peļņu, ko izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, guvuši, IP laikā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajās tirdzniecības operācijās. |
| --- | --- |

b)

vidējo svērto peļņu, ko izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, guvuši, IP laikā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajās tirdzniecības operācijās.

| (140) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā, tika pieskaitītas šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastajās tirdzniecības operācijās. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti nemaz, tika pieskaitītas vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta visos darījumos iekšzemes tirgū parastajās tirdzniecības operācijās. |
| --- | --- |

(140)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā, tika pieskaitītas šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastajās tirdzniecības operācijās. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti nemaz, tika pieskaitītas vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta visos darījumos iekšzemes tirgū parastajās tirdzniecības operācijās.

3.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (141) | Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji veica eksportu uz Savienību, izmantojot saistītus uzņēmumus, kas darbojās kā importētāji Savienībā. |
| --- | --- |

(141)

Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji veica eksportu uz Savienību, izmantojot saistītus uzņēmumus, kas darbojās kā importētāji Savienībā.

| (142) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdod tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā. Šajā gadījumā cena tika koriģēta, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās no importēšanas brīža līdz tālākpārdošanas brīdim, tajā skaitā PVA izmaksas, kā arī uzkrātā peļņa. |
| --- | --- |

(142)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdod tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā. Šajā gadījumā cena tika koriģēta, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās no importēšanas brīža līdz tālākpārdošanas brīdim, tajā skaitā PVA izmaksas, kā arī uzkrātā peļņa.

| (143) | Kas attiecas uz peļņas procentu, tad Komisija sakarā ar nesaistītā importētāja nesadarbošanos, kā norādīts 38. apsvērumā, nolēma izmantot peļņas procentu, kas tika izmantots agrākā procedūrā attiecībā uz citu ķīmisku ražojumu, ko ražoja līdzīga ražošanas nozare un importēja līdzīgos apstākļos, proti, nesenajā izmeklēšanā attiecībā uz polivinilspirtu (PVS) noteikto peļņas procentu 6,89 % apmērā (27). |
| --- | --- |

(143)

Kas attiecas uz peļņas procentu, tad Komisija sakarā ar nesaistītā importētāja nesadarbošanos, kā norādīts 38. apsvērumā, nolēma izmantot peļņas procentu, kas tika izmantots agrākā procedūrā attiecībā uz citu ķīmisku ražojumu, ko ražoja līdzīga ražošanas nozare un importēja līdzīgos apstākļos, proti, nesenajā izmeklēšanā attiecībā uz polivinilspirtu (PVS) noteikto peļņas procentu 6,89 % apmērā (27).

27

3.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (144) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(144)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

EXW

| (145) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības fizikālajās pamatīpašībās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, kravu pārvadājumos attiecīgajā valstī, iekšzemes apdrošināšanas, iekšzemes jūras pārvadājumu, frakta pārvadājumos Savienībā, kredīta izmaksu, bankas maksu, jūras pārvadājumu, jūras apdrošināšanas, iepakošanas izdevumu, garantijas un garantijas izdevumu un komisijas maksu ziņā. |
| --- | --- |

(145)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības fizikālajās pamatīpašībās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, kravu pārvadājumos attiecīgajā valstī, iekšzemes apdrošināšanas, iekšzemes jūras pārvadājumu, frakta pārvadājumos Savienībā, kredīta izmaksu, bankas maksu, jūras pārvadājumu, jūras apdrošināšanas, iepakošanas izdevumu, garantijas un garantijas izdevumu un komisijas maksu ziņā.

| (146) | Ar saistīto tirdzniecības uzņēmumu starpniecību veiktajai tirdzniecībai tika izdarīta korekcija saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Tika konstatēts, ka Singapūras un Apvienotās Karalistes tirgotāju funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām. Šie tirgotāji meklēja klientus, sazinājās ar tiem, uzņēmās atbildību par pārdošanas procesu, saņēma uzcenojumu par saviem pakalpojumiem un tirgoja plašu preču klāstu, kas nav attiecīgais ražojums. Korekciju veidoja tirdzniecības uzņēmumu PVA izmaksas un peļņa, kas norādīta 143. apsvērumā. |
| --- | --- |

(146)

Ar saistīto tirdzniecības uzņēmumu starpniecību veiktajai tirdzniecībai tika izdarīta korekcija saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Tika konstatēts, ka Singapūras un Apvienotās Karalistes tirgotāju funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām. Šie tirgotāji meklēja klientus, sazinājās ar tiem, uzņēmās atbildību par pārdošanas procesu, saņēma uzcenojumu par saviem pakalpojumiem un tirgoja plašu preču klāstu, kas nav attiecīgais ražojums. Korekciju veidoja tirdzniecības uzņēmumu PVA izmaksas un peļņa, kas norādīta 143. apsvērumā.

| (147) | Savās piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar apgalvoja, ka tas kopā ar saistīto tirgotāju Singapūrā WTPL veido vienu ekonomisko vienību un tāpēc par WTPL veiktajiem pārdevumiem nav jāveic korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Wilmar sniegtās informācijas konfidenciālajā versijā šo apgalvojumu izklāstījis sīkāk. Turklāt Wilmar apgalvoja, ka, lai gan Wilmar un WTPL neveido vienu ekonomisko vienību, ar WETBV un Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd (“VWFI”) veiktās Wilmar tirdzniecības gadījumā pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkta piemērošanas nosacījumi nav izpildīti. Wilmar norādīja, ka WETBV un VWFI, nevis WTPL, meklēja klientus, sazinājās ar tiem, bija atbildīgi par tirdzniecības procesu un saņēma uzcenojumu par saviem pakalpojumiem. Wilmar atsaucās uz pārdošanas līgumiem, pirkuma pasūtījumiem, rēķiniem, pavadzīmēm, muitošanas dokumentiem, muitošanas apstiprinājumiem un bankas izrakstiem, kas ir adresēti WETBV un VWFI, nevis WTPL. Tādējādi WTPL nebija iesaistīts WETBV un VWFI veiktajos pārdevumos nesaistītām personām ES un tādējādi neveica nekādas aģenta funkcijām līdzīgas darbības. Tāpēc WTPL PVA un peļņa par pārdošanas darījumiem ES, kurus Wilmar veica ar WETBV un VWFI starpniecību, nebūtu jākoriģē. Wilmar arī atsaucās uz antidempinga izmeklēšanu par Krievijas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importu (28). Minētajā izmeklēšanā Krievijas eksportētājs vispirms bija pārdevis izmeklējamo ražojumu saistītam tirgotājam Šveicē, kurš pēc tam to pārdeva tālāk saistītam importētājam ES, un Komisija koriģēja pārdošanas cenas nesaistītam klientam ES tikai attiecībā uz saistītā importētāja Eiropas Savienībā PVA izmaksām un peļņu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, bet neveica korekcijas attiecībā uz saistītā tirgotāja Šveicē peļņu. Wilmar piezīmēs, kas sniegtas pēc papildinformācijas izpaušanas, apgalvoja, ka eksporta cenas aprēķinam attiecībā uz P.T. Musim Mas Komisija izmantoja metodiku no Biodiesel izmeklēšanas (atsauce sniegta 163. apsvērumā), tāpēc Komisijai, ievērojot nediskriminēšanas principu, būtu jāizmanto Biodiesel izmeklēšanas metodika arī attiecībā uz WINA, un īpaši jānosaka eksporta cena bez atskaitījumiem par tirgotāja WTPL PVA un peļņu. |
| --- | --- |

(147)

Savās piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar apgalvoja, ka tas kopā ar saistīto tirgotāju Singapūrā WTPL veido vienu ekonomisko vienību un tāpēc par WTPL veiktajiem pārdevumiem nav jāveic korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Wilmar sniegtās informācijas konfidenciālajā versijā šo apgalvojumu izklāstījis sīkāk. Turklāt Wilmar apgalvoja, ka, lai gan Wilmar un WTPL neveido vienu ekonomisko vienību, ar WETBV un Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd (“VWFI”) veiktās Wilmar tirdzniecības gadījumā pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkta piemērošanas nosacījumi nav izpildīti. Wilmar norādīja, ka WETBV un VWFI, nevis WTPL, meklēja klientus, sazinājās ar tiem, bija atbildīgi par tirdzniecības procesu un saņēma uzcenojumu par saviem pakalpojumiem. Wilmar atsaucās uz pārdošanas līgumiem, pirkuma pasūtījumiem, rēķiniem, pavadzīmēm, muitošanas dokumentiem, muitošanas apstiprinājumiem un bankas izrakstiem, kas ir adresēti WETBV un VWFI, nevis WTPL. Tādējādi WTPL nebija iesaistīts WETBV un VWFI veiktajos pārdevumos nesaistītām personām ES un tādējādi neveica nekādas aģenta funkcijām līdzīgas darbības. Tāpēc WTPL PVA un peļņa par pārdošanas darījumiem ES, kurus Wilmar veica ar WETBV un VWFI starpniecību, nebūtu jākoriģē. Wilmar arī atsaucās uz antidempinga izmeklēšanu par Krievijas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importu (28). Minētajā izmeklēšanā Krievijas eksportētājs vispirms bija pārdevis izmeklējamo ražojumu saistītam tirgotājam Šveicē, kurš pēc tam to pārdeva tālāk saistītam importētājam ES, un Komisija koriģēja pārdošanas cenas nesaistītam klientam ES tikai attiecībā uz saistītā importētāja Eiropas Savienībā PVA izmaksām un peļņu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, bet neveica korekcijas attiecībā uz saistītā tirgotāja Šveicē peļņu. Wilmar piezīmēs, kas sniegtas pēc papildinformācijas izpaušanas, apgalvoja, ka eksporta cenas aprēķinam attiecībā uz P.T. Musim Mas Komisija izmantoja metodiku no Biodiesel izmeklēšanas (atsauce sniegta 163. apsvērumā), tāpēc Komisijai, ievērojot nediskriminēšanas principu, būtu jāizmanto Biodiesel izmeklēšanas metodika arī attiecībā uz WINA, un īpaši jānosaka eksporta cena bez atskaitījumiem par tirgotāja WTPL PVA un peļņu.

Wilmar

WTPL

WTPL

Wilmar

Wilmar

Wilmar

WTPL

WETBV

Volac Wilmar Feed Ingredients Ltd

VWFI

Wilmar

Wilmar

WETBV

VWFI

WTPL

Wilmar

WETBV

VWFI

WTPL

WTPL

WETBV

VWFI

WTPL

Wilmar

WETBV

VWFI

Wilmar

28

Wilmar

P.T. Musim Mas

Biodiesel

Biodiesel

WINA

WTPL

| (148) | Komisija rūpīgi izskatīja piezīmes, ko Wilmar bija sniedzis pēc galīgās informācijas un galīgās papildinformācijas izpaušanas, un, pamatojoties uz visiem būtiskajiem faktoriem, uzskatīja, ka Wilmar sniegtie pierādījumi ļauj pamatoti uzskatīt Wilmar un WTPL par vienu ekonomisko vienību. |
| --- | --- |

(148)

Komisija rūpīgi izskatīja piezīmes, ko Wilmar bija sniedzis pēc galīgās informācijas un galīgās papildinformācijas izpaušanas, un, pamatojoties uz visiem būtiskajiem faktoriem, uzskatīja, ka Wilmar sniegtie pierādījumi ļauj pamatoti uzskatīt Wilmar un WTPL par vienu ekonomisko vienību.

Wilmar

Wilmar

Wilmar

WTPL

| (149) | Turklāt Wilmar apstrīdēja 143. apsvērumā norādītā 6,89 % peļņas procenta izmantošanu, apgalvojot, ka tas bija novecojis, tajā nebija ņemtas vērā nesenās norises tirgū, piemēram, būtiskas izejvielu cenu un transporta izmaksu svārstības, un tas nebija piemērojams attiecīgajam ražojumam. |
| --- | --- |

(149)

Turklāt Wilmar apstrīdēja 143. apsvērumā norādītā 6,89 % peļņas procenta izmantošanu, apgalvojot, ka tas bija novecojis, tajā nebija ņemtas vērā nesenās norises tirgū, piemēram, būtiskas izejvielu cenu un transporta izmaksu svārstības, un tas nebija piemērojams attiecīgajam ražojumam.

Wilmar

| (150) | Kā paskaidrots 38. apsvērumā, šajā izmeklēšanā nesadarbojās neviens nesaistīts importētājs. Tāpēc, ņemot vērā apstākli, ka lietas materiālos nav nekādu alternatīvu datu, kurus varētu izmantot, Komisija nolēma izmantot nesenajā PVS izmeklēšanā noteikto peļņas procentu. Šis peļņas procents ir visobjektīvākais pieejamais rādītājs, lai, pamatojoties uz detalizētiem datiem par līdzīga ražojuma pārdošanu, iegūtu apmierinošu aplēsi par nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošu un tādējādi saprātīgu eksporta cenu. Komisija norādīja, ka Wilmar neierosināja citas alternatīvas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(150)

Kā paskaidrots 38. apsvērumā, šajā izmeklēšanā nesadarbojās neviens nesaistīts importētājs. Tāpēc, ņemot vērā apstākli, ka lietas materiālos nav nekādu alternatīvu datu, kurus varētu izmantot, Komisija nolēma izmantot nesenajā PVS izmeklēšanā noteikto peļņas procentu. Šis peļņas procents ir visobjektīvākais pieejamais rādītājs, lai, pamatojoties uz detalizētiem datiem par līdzīga ražojuma pārdošanu, iegūtu apmierinošu aplēsi par nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošu un tādējādi saprātīgu eksporta cenu. Komisija norādīja, ka Wilmar neierosināja citas alternatīvas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

Wilmar

| (151) | Wilmar arī norādīja, ka PVS izmeklēšanā noteiktais peļņas procents attiecās uz nesaistītu importētāju Savienībā, un tāpēc apgalvoja, ka tas šajā gadījumā nebija piemērojams trešās valsts tirgotāja peļņas korekcijai, kura darbība atšķiras no importētāja Savienībā darbības. |
| --- | --- |

(151)

Wilmar arī norādīja, ka PVS izmeklēšanā noteiktais peļņas procents attiecās uz nesaistītu importētāju Savienībā, un tāpēc apgalvoja, ka tas šajā gadījumā nebija piemērojams trešās valsts tirgotāja peļņas korekcijai, kura darbība atšķiras no importētāja Savienībā darbības.

Wilmar

| (152) | Komisijas prakse ir izmantot nesaistīta importētāja Savienībā peļņu kā trešās valsts tirgotāja peļņas aizstājēju, ja lietas dokumentos nav nekādu alternatīvu datu, ko varētu izmantot. Komisija norādīja, ka Wilmar neierosināja citas alternatīvas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(152)

Komisijas prakse ir izmantot nesaistīta importētāja Savienībā peļņu kā trešās valsts tirgotāja peļņas aizstājēju, ja lietas dokumentos nav nekādu alternatīvu datu, ko varētu izmantot. Komisija norādīja, ka Wilmar neierosināja citas alternatīvas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

Wilmar

| (153) | Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu RKN (ražojuma kontroles numurs), kura pārdošanas apjomi netika uzskatīti par parastajiem tirdzniecības darījumiem cenas dēļ, Wilmar apgalvoja, ka Komisijai bija jāaprēķina peļņas procents, pamatojoties uz visiem iekšzemes pārdošanas apjomiem, tai skaitā uz pārdošanas apjomiem, kas attiecas uz RKN, kuriem bija jāaprēķina normālā vērtība. Saskaņā ar Wilmar sniegto informāciju, tā kā kopumā attiecībā uz visiem RKN kopā rentablais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū veido vairāk nekā 80 % no kopējā pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū, visi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir jāuzskata par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(153)

Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu RKN (ražojuma kontroles numurs), kura pārdošanas apjomi netika uzskatīti par parastajiem tirdzniecības darījumiem cenas dēļ, Wilmar apgalvoja, ka Komisijai bija jāaprēķina peļņas procents, pamatojoties uz visiem iekšzemes pārdošanas apjomiem, tai skaitā uz pārdošanas apjomiem, kas attiecas uz RKN, kuriem bija jāaprēķina normālā vērtība. Saskaņā ar Wilmar sniegto informāciju, tā kā kopumā attiecībā uz visiem RKN kopā rentablais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū veido vairāk nekā 80 % no kopējā pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū, visi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir jāuzskata par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē.

Wilmar

Wilmar

| (154) | Komisija norādīja, ka Wilmar arguments pēc būtības ir pretrunīgs un jebkurā gadījumā sajauc divus pamatregulas noteikumus. Pirmkārt, attiecībā uz iekšējo pretrunu Wilmar argumentā nav ņemts vērā fakts, ka parastās tirdzniecības gaitas pārbaudi veic katra RKN līmenī. Mērķis ir attiecībā uz katru RKN noteikt, vai attiecīgie pārdošanas darījumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē saistībā ar attiecīgajām izmaksām. Šajā gadījumā normālā vērtība šim RKN bija jāaprēķina tāpēc, ka minēto RKN pārdošanas apjomus neuzskatīja par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē. Lai gan Wilmar neapstrīd šo secinājumu, kas izdarīts, pamatojoties uz 2. panta 4. punkta trešo daļu, tas apgalvo, ka tie paši pārdošanas apjomi tomēr būtu jāizmanto, lai aprēķinātu peļņas procentu parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar 2. panta 6. punktu. Komisija tam nepiekrita. Pārdošanas darījumus, kas likumīgi tika uzskatīti par tādiem, kas netika veikti parastajā tirdzniecības apritē un kurus tādēļ varēja izslēgt no normālās vērtības aprēķināšanas (ko Wilmar neapstrīd), nevar vēlāk izmantot, lai aprēķinātu peļņas procentu parastā tirdzniecības apritē. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(154)

Komisija norādīja, ka Wilmar arguments pēc būtības ir pretrunīgs un jebkurā gadījumā sajauc divus pamatregulas noteikumus. Pirmkārt, attiecībā uz iekšējo pretrunu Wilmar argumentā nav ņemts vērā fakts, ka parastās tirdzniecības gaitas pārbaudi veic katra RKN līmenī. Mērķis ir attiecībā uz katru RKN noteikt, vai attiecīgie pārdošanas darījumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē saistībā ar attiecīgajām izmaksām. Šajā gadījumā normālā vērtība šim RKN bija jāaprēķina tāpēc, ka minēto RKN pārdošanas apjomus neuzskatīja par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē. Lai gan Wilmar neapstrīd šo secinājumu, kas izdarīts, pamatojoties uz 2. panta 4. punkta trešo daļu, tas apgalvo, ka tie paši pārdošanas apjomi tomēr būtu jāizmanto, lai aprēķinātu peļņas procentu parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar 2. panta 6. punktu. Komisija tam nepiekrita. Pārdošanas darījumus, kas likumīgi tika uzskatīti par tādiem, kas netika veikti parastajā tirdzniecības apritē un kurus tādēļ varēja izslēgt no normālās vērtības aprēķināšanas (ko Wilmar neapstrīd), nevar vēlāk izmantot, lai aprēķinātu peļņas procentu parastā tirdzniecības apritē. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

Wilmar

Wilmar

Wilmar

Wilmar

| (155) | Wilmar arī apgalvoja, ka attiecībā uz ražojumu veidiem, ko pārdod gan iekšzemes, gan eksporta tirgū, Komisijai, aprēķinot normālo vērtību, bija jāizmanto eksporta ražošanas izmaksu dati (tabula EUCOP, nevis DMCOP). Šajā sakarā Wilmar atsaucās uz spriedumu apvienotajās lietās C273/85 un C-107/86 (29), kura 16. punktā bija noteikts, ka “normālās vērtības aprēķināšana ir vērsta uz to, lai noteiktu ražojuma pārdošanas cenu, kāda tā būtu, ja šo ražojumu pārdotu izcelsmes valstī vai eksportētājvalstī”. |
| --- | --- |

(155)

Wilmar arī apgalvoja, ka attiecībā uz ražojumu veidiem, ko pārdod gan iekšzemes, gan eksporta tirgū, Komisijai, aprēķinot normālo vērtību, bija jāizmanto eksporta ražošanas izmaksu dati (tabula EUCOP, nevis DMCOP). Šajā sakarā Wilmar atsaucās uz spriedumu apvienotajās lietās C273/85 un C-107/86 (29), kura 16. punktā bija noteikts, ka “normālās vērtības aprēķināšana ir vērsta uz to, lai noteiktu ražojuma pārdošanas cenu, kāda tā būtu, ja šo ražojumu pārdotu izcelsmes valstī vai eksportētājvalstī”.

Wilmar

EUCOP

DMCOP

Wilmar

29

normālās vērtības aprēķināšana ir vērsta uz to, lai noteiktu ražojuma pārdošanas cenu, kāda tā būtu, ja šo ražojumu pārdotu izcelsmes valstī vai eksportētājvalstī

| (156) | Komisija norādīja, ka iepriekš minētajā šā paša sprieduma punktā ir minēts, ka “jāņem vērā izdevumi, kas ir saistīti ar pārdošanu iekšzemes tirgū” un tādējādi ražošanas izmaksas iekšzemes tirgū. Turklāt jāatgādina, ka normālā vērtība ir cena, ko parastā tirdzniecības apritē ir samaksājis vai kas ir jāmaksā neatkarīgiem klientiem eksportētājvalstī, tāpēc normālās vērtības aprēķināšanai Komisijai ir jāizmanto iekšzemes tirgū pārdoto, nevis eksportēto ražojumu ražošanas izmaksas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(156)

Komisija norādīja, ka iepriekš minētajā šā paša sprieduma punktā ir minēts, ka “jāņem vērā izdevumi, kas ir saistīti ar pārdošanu iekšzemes tirgū” un tādējādi ražošanas izmaksas iekšzemes tirgū. Turklāt jāatgādina, ka normālā vērtība ir cena, ko parastā tirdzniecības apritē ir samaksājis vai kas ir jāmaksā neatkarīgiem klientiem eksportētājvalstī, tāpēc normālās vērtības aprēķināšanai Komisijai ir jāizmanto iekšzemes tirgū pārdoto, nevis eksportēto ražojumu ražošanas izmaksas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

jāņem vērā izdevumi, kas ir saistīti ar pārdošanu iekšzemes tirgū

| (157) | Wilmar arī apgalvoja, ka tā importētāja Savienībā saistītie pārdošanas apjomi būtu jāizslēdz no dempinga starpības aprēķina, apgalvojot, ka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam Komisijas standarta prakse bija izslēgt no dempinga starpības aprēķina pārdošanas apjomus, kas pārdoti saistītajām personām izmantošanai pašu vajadzībām, jo šādos gadījumos nav iespējams noteikt eksporta cenu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā. |
| --- | --- |

(157)

Wilmar arī apgalvoja, ka tā importētāja Savienībā saistītie pārdošanas apjomi būtu jāizslēdz no dempinga starpības aprēķina, apgalvojot, ka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam Komisijas standarta prakse bija izslēgt no dempinga starpības aprēķina pārdošanas apjomus, kas pārdoti saistītajām personām izmantošanai pašu vajadzībām, jo šādos gadījumos nav iespējams noteikt eksporta cenu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā.

Wilmar

| (158) | Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Komisijai nav šādas prakses. Saskaņā ar Apelācijas institūcijas atbilstības ziņojumu lietā EC – Fasteners (DS397) (30) dempinga aprēķiniem patiesībā ir jāaptver 100 % eksporta darījumu. Turklāt, kā norādīts pamatregulas 2. panta 9. punktā, ja ražojumus nepārdod tālāk neatkarīgam pircējam, cenu var noteikt, izmantojot jebkuru pieņemamu pamatojumu. Tāpēc, ņemot vērā to, ka šie pārdošanas apjomi veido aptuveni 1 % no kopējā eksporta apjoma uz Savienību un tā kā saistītā cena ir nedaudz zemāka par nesaistīto cenu, Komisija pārskatīja eksporta cenas aprēķinu, izmantojot cenu nesaistītiem pircējiem kā aizstājējvērtību to pašu ražojuma veidu cenai saistītajiem pircējiem. |
| --- | --- |

(158)

Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Komisijai nav šādas prakses. Saskaņā ar Apelācijas institūcijas atbilstības ziņojumu lietā EC – Fasteners (DS397) (30) dempinga aprēķiniem patiesībā ir jāaptver 100 % eksporta darījumu. Turklāt, kā norādīts pamatregulas 2. panta 9. punktā, ja ražojumus nepārdod tālāk neatkarīgam pircējam, cenu var noteikt, izmantojot jebkuru pieņemamu pamatojumu. Tāpēc, ņemot vērā to, ka šie pārdošanas apjomi veido aptuveni 1 % no kopējā eksporta apjoma uz Savienību un tā kā saistītā cena ir nedaudz zemāka par nesaistīto cenu, Komisija pārskatīja eksporta cenas aprēķinu, izmantojot cenu nesaistītiem pircējiem kā aizstājējvērtību to pašu ražojuma veidu cenai saistītajiem pircējiem.

EC – Fasteners

30

| (159) | Wilmar arī apgalvoja, ka tā saistītā importētāja Savienībā PVA izmaksas būtu jānosaka bez finansiālajām izmaksām. Wilmar sniegtās informācijas konfidenciālajā versijā tas šo apgalvojumu izklāstīja sīkāk. |
| --- | --- |

(159)

Wilmar arī apgalvoja, ka tā saistītā importētāja Savienībā PVA izmaksas būtu jānosaka bez finansiālajām izmaksām. Wilmar sniegtās informācijas konfidenciālajā versijā tas šo apgalvojumu izklāstīja sīkāk.

Wilmar

Wilmar

| (160) | Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Sīkāka informācija par Komisijas novērtējumu tika sniegta Wilmar īpašajā informācijas izpaušanā, jo tajā bija iekļauta konfidenciāla komercinformācija. |
| --- | --- |

(160)

Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Sīkāka informācija par Komisijas novērtējumu tika sniegta Wilmar īpašajā informācijas izpaušanā, jo tajā bija iekļauta konfidenciāla komercinformācija.

Wilmar

| (161) | Wilmar arī apgalvoja, ka Komisija noteiktus WETBV izdevumus ir atskaitījusi divas reizes – vienu reizi kā atskaitījumu eksporta cenas aprēķinā un pēc tam – kā iekļautas PVA izmaksās. Wilmar sniegtās informācijas konfidenciālajā versijā tas šo prasību izklāstīja sīkāk. |
| --- | --- |

(161)

Wilmar arī apgalvoja, ka Komisija noteiktus WETBV izdevumus ir atskaitījusi divas reizes – vienu reizi kā atskaitījumu eksporta cenas aprēķinā un pēc tam – kā iekļautas PVA izmaksās. Wilmar sniegtās informācijas konfidenciālajā versijā tas šo prasību izklāstīja sīkāk.

Wilmar

WETBV

Wilmar

| (162) | Tika konstatēts, ka šis apgalvojums ir pamatots, tāpēc Komisija piekrita attiecīgi pārskatīt eksporta cenas aprēķinu. |
| --- | --- |

(162)

Tika konstatēts, ka šis apgalvojums ir pamatots, tāpēc Komisija piekrita attiecīgi pārskatīt eksporta cenas aprēķinu.

| (163) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Musim Mas group apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka Komisija 388.–400. apsvērumā secināja, ka izvedmuitas nodokļi un nodevas, ko Indonēzijas valdība piemēro neapstrādātai palmu eļļai un neapstrādātai palmu kodolu eļļai kopā ar maksimālās cenas noteikšanu, bija izkropļojušas iekšzemes pārdevumu ražošanas izmaksas, peļņas procents, kas tika iegūts iekšzemes pārdevumu ražošanas izmaksu un iekšzemes pārdevumu salīdzinājumā, bija izkropļots un to nevar izmantot kā peļņas procentu saliktajai normālajai vērtībai. Šajā sakarā Musim Mas group atsaucās uz Biodiesel lietas izmeklēšanu (31), kurā Komisija neizmantoja faktisko peļņu no iekšzemes pārdevumiem. Turklāt Musim Mas group norādīja, ka Komisija Savienības ražošanas nozares analīzei par atsauces vērtību izmantoja 6 % peļņu, bet normālās vērtības noteikšanai – deviņas reizes lielāku peļņas procentu. Tāpēc Musim Mas group norādīja, ka Komisija normālās vērtības aprēķināšanai izmantoja nesamērīgu peļņas procentu. Turklāt Musim Mas group apgalvoja, ka, tā kā Komisija izmantoja izkropļotas izmaksas, lai aprēķinātu izkropļotu peļņu, tā rezultātā izkropļotā dempinga starpība pārsniedza kaitējuma starpību, kas savukārt radīja situāciju, kurā Komisija varēja atsaukties uz pamatregulas 7. panta 2.a punktu, lai izmeklētu šīs pašas izmaksas un secinātu, ka šīs izmaksas ir izkropļotas. Tāpēc Musim Mas group norādīja, ka Komisijai vai nu jāizmanto neizkropļota peļņas likme, lai aprēķinātu normālo vērtību dempinga aprēķinā, pirms piemērot 7. panta 2.a punktu, vai vispār nav jāpiemēro 7. panta 2.a punkts. |
| --- | --- |

(163)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Musim Mas group apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka Komisija 388.–400. apsvērumā secināja, ka izvedmuitas nodokļi un nodevas, ko Indonēzijas valdība piemēro neapstrādātai palmu eļļai un neapstrādātai palmu kodolu eļļai kopā ar maksimālās cenas noteikšanu, bija izkropļojušas iekšzemes pārdevumu ražošanas izmaksas, peļņas procents, kas tika iegūts iekšzemes pārdevumu ražošanas izmaksu un iekšzemes pārdevumu salīdzinājumā, bija izkropļots un to nevar izmantot kā peļņas procentu saliktajai normālajai vērtībai. Šajā sakarā Musim Mas group atsaucās uz Biodiesel lietas izmeklēšanu (31), kurā Komisija neizmantoja faktisko peļņu no iekšzemes pārdevumiem. Turklāt Musim Mas group norādīja, ka Komisija Savienības ražošanas nozares analīzei par atsauces vērtību izmantoja 6 % peļņu, bet normālās vērtības noteikšanai – deviņas reizes lielāku peļņas procentu. Tāpēc Musim Mas group norādīja, ka Komisija normālās vērtības aprēķināšanai izmantoja nesamērīgu peļņas procentu. Turklāt Musim Mas group apgalvoja, ka, tā kā Komisija izmantoja izkropļotas izmaksas, lai aprēķinātu izkropļotu peļņu, tā rezultātā izkropļotā dempinga starpība pārsniedza kaitējuma starpību, kas savukārt radīja situāciju, kurā Komisija varēja atsaukties uz pamatregulas 7. panta 2.a punktu, lai izmeklētu šīs pašas izmaksas un secinātu, ka šīs izmaksas ir izkropļotas. Tāpēc Musim Mas group norādīja, ka Komisijai vai nu jāizmanto neizkropļota peļņas likme, lai aprēķinātu normālo vērtību dempinga aprēķinā, pirms piemērot 7. panta 2.a punktu, vai vispār nav jāpiemēro 7. panta 2.a punkts.

Musim Mas group

Musim Mas group

Biodiesel

31

Musim Mas group

Musim Mas group

Musim Mas group

Musim Mas group

| (164) | Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Musim Mas jauc dažādus pamatergulas noteikumus, t..i., 2. panta 1.–7. punktu par normālās vērtības noteikšanu un 7. panta 2.a punktu par pasākumu līmeņa noteikšanu. Komisija parasti nevar neņemt vērā eksportētāju faktisko peļņu no pārdošanas iekšzemes tirgū, lai aprēķinātu normālo vērtību valstī, ja vien to nevar noraidīt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu vai 2. panta 6.a punktu. Turklāt pamatregulas 7. panta 2.a punkts neattiecas uz normālās vērtības aprēķināšanu. Pamatregulas 7. panta 2.a punkts ļauj Komisijai situācijās, kad sūdzības iesniedzējs ir apgalvojis, ka pastāv kropļojumi izejvielu tirgū, un izmeklēšanā šādi apgalvojumi ir apstiprināti, noteikt pasākumus dempinga starpības līmenī. Normālo vērtību aprēķina atsevišķi no šā noteikuma. Tāpēc Komisija nevar neņemt vērā pārdevumu peļņas procentu no iekšzemes pārdevumiem parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz metodiku, ko Komisija izmantoja Musim Mas group minētajā Biodiesel lietas izmeklēšanā, ir jāuzsver, ka šo metodiku noraidīja gan Vispārējā tiesa iepriekš minētajos spriedumos lietās Musim Mas/Padome (32), Pelita Agung Agrindustri/Padome (33) un Wilmar Bioenergi Indonesia un Wilmar Nabati Indonesia/Padome (34), gan PTO ekspertu grupa lietā EU – Biodiesel (Indonesia) (35). Attiecībā uz Musim Mas group minēto peļņas procentu 6 % apmērā jānorāda, ka tas atspoguļo Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu, kas atšķiras no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū peļņas procenta, ko eksportētāji veic parastā tirdzniecības apritē. Mērķa peļņa ir minimālā peļņa, kas ir noteikta pamatregulā mērķa cenas un kaitējuma starpības aprēķināšanai. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(164)

Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Musim Mas jauc dažādus pamatergulas noteikumus, t..i., 2. panta 1.–7. punktu par normālās vērtības noteikšanu un 7. panta 2.a punktu par pasākumu līmeņa noteikšanu. Komisija parasti nevar neņemt vērā eksportētāju faktisko peļņu no pārdošanas iekšzemes tirgū, lai aprēķinātu normālo vērtību valstī, ja vien to nevar noraidīt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu vai 2. panta 6.a punktu. Turklāt pamatregulas 7. panta 2.a punkts neattiecas uz normālās vērtības aprēķināšanu. Pamatregulas 7. panta 2.a punkts ļauj Komisijai situācijās, kad sūdzības iesniedzējs ir apgalvojis, ka pastāv kropļojumi izejvielu tirgū, un izmeklēšanā šādi apgalvojumi ir apstiprināti, noteikt pasākumus dempinga starpības līmenī. Normālo vērtību aprēķina atsevišķi no šā noteikuma. Tāpēc Komisija nevar neņemt vērā pārdevumu peļņas procentu no iekšzemes pārdevumiem parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz metodiku, ko Komisija izmantoja Musim Mas group minētajā Biodiesel lietas izmeklēšanā, ir jāuzsver, ka šo metodiku noraidīja gan Vispārējā tiesa iepriekš minētajos spriedumos lietās Musim Mas/Padome (32), Pelita Agung Agrindustri/Padome (33) un Wilmar Bioenergi Indonesia un Wilmar Nabati Indonesia/Padome (34), gan PTO ekspertu grupa lietā EU – Biodiesel (Indonesia) (35). Attiecībā uz Musim Mas group minēto peļņas procentu 6 % apmērā jānorāda, ka tas atspoguļo Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu, kas atšķiras no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū peļņas procenta, ko eksportētāji veic parastā tirdzniecības apritē. Mērķa peļņa ir minimālā peļņa, kas ir noteikta pamatregulā mērķa cenas un kaitējuma starpības aprēķināšanai. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

Musim Mas

Musim Mas group

Biodiesel

Musim Mas

32

Pelita Agung Agrindustri

33

Wilmar Bioenergi Indonesia

Wilmar Nabati Indonesia

34

EU – Biodiesel (Indonesia)

35

Musim Mas group

| (165) | Musim Mas group arī norādīja, ka ICOF Singapore ir Musim Mas Holdings (“MMH”) un tā meitasuzņēmumu tirdzniecības vienība. MMH ir dažādu struktūru galvenais korporatīvais mātesuzņēmums. Tāpēc Musim Mas group uzskata, ka MMH ir konsolidēta korporatīva juridiska persona, kas veido vienu ekonomisku vienību. Turklāt tika norādīts, ka 95 % Musim Mas pieder Musim Mas Resources, kas 99,95 % apmērā savukārt pieder MMH. ICOF Europe ir ICOF Singapore meitasuzņēmums 100 % apmērā. Turklāt Musim Mas group norādīja, ka visi pārskati, arī informācija par peļņu un zaudējumiem, bija konsolidēti MMH. Tāpēc tika norādīts, ka, tā kā MMH ir viena ekonomiskā vienība, peļņai, ko Komisija izmantoja dempinga likmes aprēķinam attiecībā uz Musim Mas, būtu jāietver visa MMH un tās meitasuzņēmumu peļņa, jo Musim Mas, ICOF Singapore un ICOF Europe ir MMH meitasuzņēmumi. Tāpēc Komisijai nebūtu jāatskaita 6,9 % peļņas, kas gūta, veicot tirdzniecību ar ICOF Europe starpniecību, jo no tā izrietētu no saliktās normālās vērtības iegūtās peļņas vai peļņas, kas gūta no pārdošanas iekšzemes tirgū, divkārša korekcija. Turklāt tika norādīts, ka attiecībā uz ICOF Singapore Komisijai nebūtu vajadzējis atskaitīt hipotētisko peļņu 6,9 % apmērā un faktiskās ICOF Singapore PVA izmaksas. Šajā sakarā Musim Mas group atsaucās uz Biodiesel lietas izmeklēšanu, kurā Komisija atskaitīja ICOF Singapore faktisko uzcenojumu biodīzeļdegvielai. |
| --- | --- |

(165)

Musim Mas group arī norādīja, ka ICOF Singapore ir Musim Mas Holdings (“MMH”) un tā meitasuzņēmumu tirdzniecības vienība. MMH ir dažādu struktūru galvenais korporatīvais mātesuzņēmums. Tāpēc Musim Mas group uzskata, ka MMH ir konsolidēta korporatīva juridiska persona, kas veido vienu ekonomisku vienību. Turklāt tika norādīts, ka 95 % Musim Mas pieder Musim Mas Resources, kas 99,95 % apmērā savukārt pieder MMH. ICOF Europe ir ICOF Singapore meitasuzņēmums 100 % apmērā. Turklāt Musim Mas group norādīja, ka visi pārskati, arī informācija par peļņu un zaudējumiem, bija konsolidēti MMH. Tāpēc tika norādīts, ka, tā kā MMH ir viena ekonomiskā vienība, peļņai, ko Komisija izmantoja dempinga likmes aprēķinam attiecībā uz Musim Mas, būtu jāietver visa MMH un tās meitasuzņēmumu peļņa, jo Musim Mas, ICOF Singapore un ICOF Europe ir MMH meitasuzņēmumi. Tāpēc Komisijai nebūtu jāatskaita 6,9 % peļņas, kas gūta, veicot tirdzniecību ar ICOF Europe starpniecību, jo no tā izrietētu no saliktās normālās vērtības iegūtās peļņas vai peļņas, kas gūta no pārdošanas iekšzemes tirgū, divkārša korekcija. Turklāt tika norādīts, ka attiecībā uz ICOF Singapore Komisijai nebūtu vajadzējis atskaitīt hipotētisko peļņu 6,9 % apmērā un faktiskās ICOF Singapore PVA izmaksas. Šajā sakarā Musim Mas group atsaucās uz Biodiesel lietas izmeklēšanu, kurā Komisija atskaitīja ICOF Singapore faktisko uzcenojumu biodīzeļdegvielai.

Musim Mas group

ICOF Singapore

Musim Mas Holdings

MMH

Musim Mas group

MMH

Musim Mas

Musim Mas Resources

MMH

ICOF Europe

ICOF Singapore

Musim Mas group

MMH

MMH

Musim Mas

MMH

Musim Mas

ICOF Singapore

ICOF Europe

MMH

ICOF Europe

ICOF Singapore

ICOF Singapore

Musim Mas group

Biodiesel

ICOF Singapore

| (166) | Komisija nepiekrita Musim Mas grupas apgalvojumam, ka Musim Mas un ICOF Singapore veido vienu ekonomisko vienību. Komisija neuzskatīja, ka Musim Mas, pamatojoties uz visiem būtiskajiem faktoriem, būtu pierādījis, ka Musim Mas un ICOF Singapore veido vienu ekonomisku vienību. izmeklēšanā tika konstatēts, ka tirdzniecību starp Musim Mas un ICOF Singapore faktiski regulēja pamatlīgums. Turklāt 146. apsvērumā atgādināts, ICOF Singapore tirgoja lielu klāstu preču, kas nav attiecīgais ražojums, un tā nebija puse nevienā no Musim Mas iekšzemes pārdošanā. Sīkāka informācija par Komisijas novērtējumu tika sniegta Musim Mas atsevišķajā informācijas izpaušanā, jo tā ietvēra konfidenciālu komercinformāciju. |
| --- | --- |

(166)

Komisija nepiekrita Musim Mas grupas apgalvojumam, ka Musim Mas un ICOF Singapore veido vienu ekonomisko vienību. Komisija neuzskatīja, ka Musim Mas, pamatojoties uz visiem būtiskajiem faktoriem, būtu pierādījis, ka Musim Mas un ICOF Singapore veido vienu ekonomisku vienību. izmeklēšanā tika konstatēts, ka tirdzniecību starp Musim Mas un ICOF Singapore faktiski regulēja pamatlīgums. Turklāt 146. apsvērumā atgādināts, ICOF Singapore tirgoja lielu klāstu preču, kas nav attiecīgais ražojums, un tā nebija puse nevienā no Musim Mas iekšzemes pārdošanā. Sīkāka informācija par Komisijas novērtējumu tika sniegta Musim Mas atsevišķajā informācijas izpaušanā, jo tā ietvēra konfidenciālu komercinformāciju.

Musim Mas

Musim Mas

ICOF Singapore

Musim Mas

Musim Mas

ICOF Singapore

Musim Mas

ICOF Singapore

ICOF Singapore

Musim Mas

Musim Mas

| (167) | Tomēr, ņemot vērā šo pamatlīgumu, Komisija pārskatīja ar ICOF Singapore starpniecību veikto pārdevumu eksporta cenu, atņemot faktisko uzcenojumu no eksporta cenas, nevis nesaistīta importētāja peļņu un ICOF Singapore PVA izmaksas. |
| --- | --- |

(167)

Tomēr, ņemot vērā šo pamatlīgumu, Komisija pārskatīja ar ICOF Singapore starpniecību veikto pārdevumu eksporta cenu, atņemot faktisko uzcenojumu no eksporta cenas, nevis nesaistīta importētāja peļņu un ICOF Singapore PVA izmaksas.

ICOF Singapore

ICOF Singapore

| (168) | Attiecībā uz eksporta pārdevumiem ar saistītā importētāja ICOF Europe starpniecību Komisija nepiekrita apgalvojumam, ka nebūtu jāatskaita nesaistītā importētāja peļņa un PVA izmaksas. Tā kā ICOF Europe ir importētājs Savienībā, eksporta cena attiecībā uz pārdošanas apjomu Savienībā ir jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(168)

Attiecībā uz eksporta pārdevumiem ar saistītā importētāja ICOF Europe starpniecību Komisija nepiekrita apgalvojumam, ka nebūtu jāatskaita nesaistītā importētāja peļņa un PVA izmaksas. Tā kā ICOF Europe ir importētājs Savienībā, eksporta cena attiecībā uz pārdošanas apjomu Savienībā ir jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.

ICOF Europe

ICOF Europe

3.4.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (169) | Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(169)

Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (170) | Pamatojoties uz minēto, vidējā svērtā galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir norādīta turpmāk.






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % |

(170)

Pamatojoties uz minēto, vidējā svērtā galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir norādīta turpmāk.

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

P.T. Musim Mas

P.T. Musim Mas

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

| (171) | Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju starpībām. |
| --- | --- |

(171)

Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju starpībām.

| (172) | Pamatojoties uz to, izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, galīgā dempinga starpība ir 26,6 %. |
| --- | --- |

(172)

Pamatojoties uz to, izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, galīgā dempinga starpība ir 26,6 %.

| (173) | Visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, izteikts kā daļa no kopējā importa no attiecīgās valsts uz Savienību izmeklēšanas periodā; minēto kopējo importu noteica, pamatojoties uz 195. apsvērumā izskaidroto metodiku. |
| --- | --- |

(173)

Visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, izteikts kā daļa no kopējā importa no attiecīgās valsts uz Savienību izmeklēšanas periodā; minēto kopējo importu noteica, pamatojoties uz 195. apsvērumā izskaidroto metodiku.

| (174) | Šajā gadījumā sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksports aptvēra visu kopējo importu izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, Komisija nolēma ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteikt dempinga starpību tādā līmenī, kāds bija izlasē iekļautajam uzņēmumam, kuram bija visaugstākā dempinga starpība. |
| --- | --- |

(174)

Šajā gadījumā sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksports aptvēra visu kopējo importu izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, Komisija nolēma ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteikt dempinga starpību tādā līmenī, kāds bija izlasē iekļautajam uzņēmumam, kuram bija visaugstākā dempinga starpība.

| (175) | Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 26,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 46,4 % |

(175)

Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

P.T. Musim Mas

P.T. Musim Mas

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

26,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

46,4 %

| (176) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Greven group apgalvoja, ka Komisija attiecībā uz dempinga starpību aprēķinu nenodrošināja pietiekamu pārredzamību un ka tai šajā sakarā būtu jāizpauž vairāk informācijas. |
| --- | --- |

(176)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Greven group apgalvoja, ka Komisija attiecībā uz dempinga starpību aprēķinu nenodrošināja pietiekamu pārredzamību un ka tai šajā sakarā būtu jāizpauž vairāk informācijas.

Greven group

| (177) | Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Aprēķina metodika ir pilnībā izskaidrota 129.–175. apsvērumā. Tomēr Komisija nevar izpaust citām ieinteresētajām personām izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju individuālo dempinga starpību aprēķinus, jo šie aprēķini ietver konfidenciālu informāciju. Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir izpaudusi sīku informāciju par aprēķiniem, un tie šajā sakarā varēja sniegt piezīmes. Komisija šīs piezīmes aplūkoja 147.–168. apsvērumā un vajadzības gadījumā pārskatīja aprēķinus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(177)

Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Aprēķina metodika ir pilnībā izskaidrota 129.–175. apsvērumā. Tomēr Komisija nevar izpaust citām ieinteresētajām personām izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju individuālo dempinga starpību aprēķinus, jo šie aprēķini ietver konfidenciālu informāciju. Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir izpaudusi sīku informāciju par aprēķiniem, un tie šajā sakarā varēja sniegt piezīmes. Komisija šīs piezīmes aplūkoja 147.–168. apsvērumā un vajadzības gadījumā pārskatīja aprēķinus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (178) | Greven group arī apgalvoja, ka lielā atšķirība starp abu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpībām nešķiet pamatota. |
| --- | --- |

(178)

Greven group arī apgalvoja, ka lielā atšķirība starp abu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpībām nešķiet pamatota.

Greven group

| (179) | Abu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpības ir aprēķinātas, pamatojoties uz viņu pašu pārdošanas un izmaksu datiem, kas tika pārbaudīti pārbaudes apmeklējuma laikā to telpās. Fakts, ka viena ražotāja eksportētāja dempinga starpība ir lielāka, nav būtisks. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(179)

Abu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpības ir aprēķinātas, pamatojoties uz viņu pašu pārdošanas un izmaksu datiem, kas tika pārbaudīti pārbaudes apmeklējuma laikā to telpās. Fakts, ka viena ražotāja eksportētāja dempinga starpība ir lielāka, nav būtisks. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (180) | Izmeklēšanā atklājās, ka līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā Savienībā ražoja 15 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(180)

Izmeklēšanā atklājās, ka līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā Savienībā ražoja 15 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (181) | Tika noteikts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 872 000 tonnas. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz CUTFA iesniegtajā anketā iekļautajiem makrodatiem. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju produkcija veidoja aptuveni 61 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(181)

Tika noteikts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 872 000 tonnas. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz CUTFA iesniegtajā anketā iekļautajiem makrodatiem. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju produkcija veidoja aptuveni 61 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

CUTFA

| (182) | Wilmar un Musim Mas group apgalvoja, ka daži Savienības ražotāji būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas, jo tiem ir saistība ar Indonēzijas un Malaizijas attiecīgā ražojuma ražotājiem. Konkrētāk, Wilmar un Musim Mas group norādīja, ka izlasē iekļautais Savienības ražotājs KLK bija daļa no Malaizijas grupas, kas saistīta ar taukskābju ražotāju Indonēzijā. Wilmar un Musim Mas group arī norādīja, ka Oleon bija saistīts ar Malaizijas taukskābju ražotāju Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd un Oleon Port Klang Sdn Bhd, kas veica eksportu uz Savienību un konkurēja ar importu no Indonēzijas. Indonēzijas valdība arī lūdza Komisiju izskatīt šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(182)

Wilmar un Musim Mas group apgalvoja, ka daži Savienības ražotāji būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas, jo tiem ir saistība ar Indonēzijas un Malaizijas attiecīgā ražojuma ražotājiem. Konkrētāk, Wilmar un Musim Mas group norādīja, ka izlasē iekļautais Savienības ražotājs KLK bija daļa no Malaizijas grupas, kas saistīta ar taukskābju ražotāju Indonēzijā. Wilmar un Musim Mas group arī norādīja, ka Oleon bija saistīts ar Malaizijas taukskābju ražotāju Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd un Oleon Port Klang Sdn Bhd, kas veica eksportu uz Savienību un konkurēja ar importu no Indonēzijas. Indonēzijas valdība arī lūdza Komisiju izskatīt šo apgalvojumu.

Wilmar

Musim Mas group

Wilmar

Musim Mas group

KLK

Wilmar

Musim Mas group

Oleon

Oleon Asia-Pacific Sdn Bhd

Oleon Port Klang Sdn Bhd

| (183) | Pārbaudot iepriekš minēto apgalvojumu, tika konstatēts, ka KLK importēja ierobežotu daudzumu taukskābju no Indonēzijas un ka mazāk nekā 5 % no tā pārdošanas apjoma Savienībā bija importēto ražojumu tālākpārdošana. Turklāt fakts, ka Oleon ir saistīts ar uzņēmumu Malaizijā, nebija svarīgs šajā izmeklēšanā, jo tajā ir aplūkots imports no Indonēzijas. Tāpēc Komisija nekonstatēja pamatu izslēgt šo uzņēmumu no Savienības ražošanas nozares definīcijas ne tāpēc, ka tas ir taukskābju importētājs, ne tāpēc, ka tas ir saistīts ar uzņēmumiem Indonēzijā vai Malaizijā. |
| --- | --- |

(183)

Pārbaudot iepriekš minēto apgalvojumu, tika konstatēts, ka KLK importēja ierobežotu daudzumu taukskābju no Indonēzijas un ka mazāk nekā 5 % no tā pārdošanas apjoma Savienībā bija importēto ražojumu tālākpārdošana. Turklāt fakts, ka Oleon ir saistīts ar uzņēmumu Malaizijā, nebija svarīgs šajā izmeklēšanā, jo tajā ir aplūkots imports no Indonēzijas. Tāpēc Komisija nekonstatēja pamatu izslēgt šo uzņēmumu no Savienības ražošanas nozares definīcijas ne tāpēc, ka tas ir taukskābju importētājs, ne tāpēc, ka tas ir saistīts ar uzņēmumiem Indonēzijā vai Malaizijā.

KLK

Oleon

| (184) | Wilmar arī apgalvoja, ka Temix International–Temix Oleo bija daļa no tās pašas grupas, kurai piederēja P.T. Sinar Mas Agro Resources un Technology TbK, kas ir Indonēzijas ražotājs eksportētājs. Golden Agri Resources Ltd piederēja 92 % daļu P.T. Sinar Mas un 25 % – Temix Oleo S.r.l. Tāpēc Wilmar apgalvoja, ka, pamatojoties uz šīm attiecībām, Temix Oleo S.r.l būtu jāsvītro no Savienības ražošanas nozares definīcijas. |
| --- | --- |

(184)

Wilmar arī apgalvoja, ka Temix International–Temix Oleo bija daļa no tās pašas grupas, kurai piederēja P.T. Sinar Mas Agro Resources un Technology TbK, kas ir Indonēzijas ražotājs eksportētājs. Golden Agri Resources Ltd piederēja 92 % daļu P.T. Sinar Mas un 25 % – Temix Oleo S.r.l. Tāpēc Wilmar apgalvoja, ka, pamatojoties uz šīm attiecībām, Temix Oleo S.r.l būtu jāsvītro no Savienības ražošanas nozares definīcijas.

Wilmar

Temix International–Temix Oleo

P.T. Sinar Mas Agro Resources

Technology TbK

Golden Agri Resources Ltd

P.T. Sinar Mas

Temix Oleo S.r.l.

Wilmar

Temix Oleo S.r.l

| (185) | Tomēr jānorāda, ka Temix International–Temix Oleo nebija izlasē iekļautais ražotājs un dati par šo uzņēmumu tika izmantoti tikai, lai noteiktu makroekonomiskās tendences, piemēram, pārdošanas un ražošanas apjomus. Tā kā šādus datus nevarēja izkropļot attiecības ar ražotāju eksportētāju, netika uzskatīts par lietderīgu turpināt šā jautājuma izskatīšanu. |
| --- | --- |

(185)

Tomēr jānorāda, ka Temix International–Temix Oleo nebija izlasē iekļautais ražotājs un dati par šo uzņēmumu tika izmantoti tikai, lai noteiktu makroekonomiskās tendences, piemēram, pārdošanas un ražošanas apjomus. Tā kā šādus datus nevarēja izkropļot attiecības ar ražotāju eksportētāju, netika uzskatīts par lietderīgu turpināt šā jautājuma izskatīšanu.

Temix International–Temix Oleo

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (186) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz pārbaudītiem Savienības ražošanas nozares datiem, ko iesniedza CUTFA par pārdošanu ES brīvajā tirgū un nodošanu lietošanai pašu vajadzībām, ko veica visi 15 Savienības ražošanas nozares definīcijā iekļautie ražotāji. Importa apjomi no visām valstīm tika iegūti no Eurostat. |
| --- | --- |

(186)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz pārbaudītiem Savienības ražošanas nozares datiem, ko iesniedza CUTFA par pārdošanu ES brīvajā tirgū un nodošanu lietošanai pašu vajadzībām, ko veica visi 15 Savienības ražošanas nozares definīcijā iekļautie ražotāji. Importa apjomi no visām valstīm tika iegūti no Eurostat.

CUTFA

Eurostat

| (187) | Taukskābes parasti pārdod brīvajā tirgū, bet tās var izmantot arī kā starpmateriālu lejupējo ražojumu izgatavošanā. Komisija konstatēja, ka aptuveni 11 % no Savienības ražotāju līdzīgā ražojuma produkcijas bija paredzēts izmantot pašu vajadzībām. Šie daudzumi tika vienkārši nodoti (bez rēķina izrakstīšanas) un/vai piegādāti par transfertcenām tā paša uzņēmuma vai uzņēmumu grupu ietvaros turpmākai pārstrādei. |
| --- | --- |

(187)

Taukskābes parasti pārdod brīvajā tirgū, bet tās var izmantot arī kā starpmateriālu lejupējo ražojumu izgatavošanā. Komisija konstatēja, ka aptuveni 11 % no Savienības ražotāju līdzīgā ražojuma produkcijas bija paredzēts izmantot pašu vajadzībām. Šie daudzumi tika vienkārši nodoti (bez rēķina izrakstīšanas) un/vai piegādāti par transfertcenām tā paša uzņēmuma vai uzņēmumu grupu ietvaros turpmākai pārstrādei.

| (188) | Lai gūtu pēc iespējas pilnīgāku priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija apkopoja datus par visu ar ražojumu saistīto darbību un noteica produkciju, kas bija paredzēta pašu vajadzībām un brīvajam tirgum. |
| --- | --- |

(188)

Lai gūtu pēc iespējas pilnīgāku priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija apkopoja datus par visu ar ražojumu saistīto darbību un noteica produkciju, kas bija paredzēta pašu vajadzībām un brīvajam tirgum.

| (189) | Turpmāk 1. tabulā parādīts, ka attiecīgajā periodā tikai nelielu daļu no kopējās Savienības ražošanas nozares produkcijas bija paredzēts lietot pašu vajadzībām. Tas arī liecina, ka pašu vajadzībām paredzētais tirgus šajā periodā bija stabils – aptuveni 8 % no patēriņa. Pilnīguma labad un attiecīgā gadījumā dati par mazo pašu vajadzībām paredzēto tirgu ir parādīti un atsevišķi analizēti kā daļa no attiecīgā kaitējuma rādītāja vispārējā novērtējuma. Attiecībā uz citiem rādītājiem, piemēram, ražošanas apjomu, jaudu, ražīgumu, nodarbinātību un algām turpmāk minētie skaitļi attiecas uz visu darbību, un skaitļu nodalīšana netika uzskatīta par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(189)

Turpmāk 1. tabulā parādīts, ka attiecīgajā periodā tikai nelielu daļu no kopējās Savienības ražošanas nozares produkcijas bija paredzēts lietot pašu vajadzībām. Tas arī liecina, ka pašu vajadzībām paredzētais tirgus šajā periodā bija stabils – aptuveni 8 % no patēriņa. Pilnīguma labad un attiecīgā gadījumā dati par mazo pašu vajadzībām paredzēto tirgu ir parādīti un atsevišķi analizēti kā daļa no attiecīgā kaitējuma rādītāja vispārējā novērtējuma. Attiecībā uz citiem rādītājiem, piemēram, ražošanas apjomu, jaudu, ražīgumu, nodarbinātību un algām turpmāk minētie skaitļi attiecas uz visu darbību, un skaitļu nodalīšana netika uzskatīta par nepieciešamu.

| (190) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā tonnās | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 1 278 072 | 1 295 034 | 1 240 681 | 1 219 265 |
| Indekss | 100 | 101 | 97 | 95 |
| Pašu vajadzībām paredzētais tirgus | 92 607 | 92 409 | 87 133 | 94 575 |
| Indekss | 100 | 100 | 94 | 102 |
| Patēriņš brīvajā tirgū | 1 185 465 | 1 202 625 | 1 153 549 | 1 124 691 |
| Indekss | 100 | 101 | 97 | 95 |
| Avots: | CUTFA un Eurostat |

(190)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā tonnās

Patēriņš Savienībā tonnās

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

1 278 072

1 295 034

1 240 681

1 219 265

Indekss

Indekss

100

100

101

101

97

97

95

95

Pašu vajadzībām paredzētais tirgus

92 607

92 409

87 133

94 575

Indekss

Indekss

100

100

100

100

94

94

102

102

Patēriņš brīvajā tirgū

1 185 465

1 202 625

1 153 549

1 124 691

Indekss

Indekss

100

100

101

101

97

97

95

95

Avots:

Avots

CUTFA un Eurostat

CUTFA

Eurostat

| (191) | Patēriņš brīvajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Sīkāka analīze rāda, ka 2018. un 2019. gadā Savienības tirgus palielinājās par 1 % (no aptuveni 1,19 līdz 1,20 miljoniem tonnu) un 2020. gadā samazinājās par 4 % līdz aptuveni 1,15 miljoniem tonnu. Izmeklēšanas periodā patēriņš brīvajā tirgū samazinājās vēl par 2,5 %, sasniedzot 1,12 miljonus tonnu. |
| --- | --- |

(191)

Patēriņš brīvajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Sīkāka analīze rāda, ka 2018. un 2019. gadā Savienības tirgus palielinājās par 1 % (no aptuveni 1,19 līdz 1,20 miljoniem tonnu) un 2020. gadā samazinājās par 4 % līdz aptuveni 1,15 miljoniem tonnu. Izmeklēšanas periodā patēriņš brīvajā tirgū samazinājās vēl par 2,5 %, sasniedzot 1,12 miljonus tonnu.

| (192) | Svārstības un vispārējais samazinājums attiecīgajā periodā bija saistīts ar norisēm dažās lietotāju nozarēs, piemēram, mājas uzkopšanas līdzekļu nozarē, bieži vien ar Covid-19 pandēmiju saistītu faktoru dēļ, jo īpaši 2020. gadā un izmeklēšanas periodā. Neskaitot šo īslaicīgo parādību, Savienības ražotāji uzskatīja, ka pieprasījums pēc taukskābēm Savienības tirgū kopumā ir stabils. |
| --- | --- |

(192)

Svārstības un vispārējais samazinājums attiecīgajā periodā bija saistīts ar norisēm dažās lietotāju nozarēs, piemēram, mājas uzkopšanas līdzekļu nozarē, bieži vien ar Covid-19 pandēmiju saistītu faktoru dēļ, jo īpaši 2020. gadā un izmeklēšanas periodā. Neskaitot šo īslaicīgo parādību, Savienības ražotāji uzskatīja, ka pieprasījums pēc taukskābēm Savienības tirgū kopumā ir stabils.

| (193) | Tendences un attīstība kopējā tirgū (t. i., ietverot lietošanu pašu vajadzībām) bija ļoti līdzīgas tām, kas novērotas brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(193)

Tendences un attīstība kopējā tirgū (t. i., ietverot lietošanu pašu vajadzībām) bija ļoti līdzīgas tām, kas novērotas brīvajā tirgū.

| (194) | Izmaiņas pašu vajadzībām paredzētajā tirgū ir parādītas un analizētas 5. tabulā. |
| --- | --- |

(194)

Izmaiņas pašu vajadzībām paredzētajā tirgū ir parādītas un analizētas 5. tabulā.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (195) | Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas savākti attiecībā uz paziņojumā par procedūras sākšanu minētajiem KN un Taric kodiem. Lai iegūtu ticamus datus par attiecīgā ražojuma importu, pieejamie importa rādītāji tika koriģēti, jo ne visi kodi bija pilnībā saistīti ar attiecīgo ražojumu. Attiecībā uz importa kodiem, kas daļēji saistīti ar attiecīgo ražojumu, procentuāla daļa tika iegūta no Taric kodiem, kas noteikti paziņojuma par procedūras sākšanu dienā. Dati aptvēra laikposmu no 2021. gada decembra līdz 2022. gada aprīlim. Šādiem kodiem tika aprēķināta procentuālā daļa gan importam no Indonēzijas, gan importam no trešām valstīm. Visu pārējo valstu gadījumā importa apjomam tika piemērots papildu samazinājums 2 % apmērā, lai aptvertu importu, kas bija reģistrēts ar attiecīgajiem kodiem, bet kura SP bija zemāka par 97 %. 2 % skaitlis tika aprēķināts, pamatojoties uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbilžu atlasi, rediģējot atbilžu atlasi pēc tam, kad Komisija precizēja ražojuma tvērumu, kā norādīts 71. apsvērumā. |
| --- | --- |

(195)

Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas savākti attiecībā uz paziņojumā par procedūras sākšanu minētajiem KN un Taric kodiem. Lai iegūtu ticamus datus par attiecīgā ražojuma importu, pieejamie importa rādītāji tika koriģēti, jo ne visi kodi bija pilnībā saistīti ar attiecīgo ražojumu. Attiecībā uz importa kodiem, kas daļēji saistīti ar attiecīgo ražojumu, procentuāla daļa tika iegūta no Taric kodiem, kas noteikti paziņojuma par procedūras sākšanu dienā. Dati aptvēra laikposmu no 2021. gada decembra līdz 2022. gada aprīlim. Šādiem kodiem tika aprēķināta procentuālā daļa gan importam no Indonēzijas, gan importam no trešām valstīm. Visu pārējo valstu gadījumā importa apjomam tika piemērots papildu samazinājums 2 % apmērā, lai aptvertu importu, kas bija reģistrēts ar attiecīgajiem kodiem, bet kura SP bija zemāka par 97 %. 2 % skaitlis tika aprēķināts, pamatojoties uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbilžu atlasi, rediģējot atbilžu atlasi pēc tam, kad Komisija precizēja ražojuma tvērumu, kā norādīts 71. apsvērumā.

Eurostat

Taric

Taric

| (196) | Iepriekš minētā importa aprēķināšanas metodika tika aprakstīta 2022. gada 2. jūnija paziņojumā par lietas materiāliem, un ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt par to piezīmes. Importa apjoms neietver taukskābes, kas bija izslēgtas no izmeklēšanas ražojuma tvēruma. |
| --- | --- |

(196)

Iepriekš minētā importa aprēķināšanas metodika tika aprakstīta 2022. gada 2. jūnija paziņojumā par lietas materiāliem, un ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt par to piezīmes. Importa apjoms neietver taukskābes, kas bija izslēgtas no izmeklēšanas ražojuma tvēruma.

| (197) | Vairākas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes par paziņojumu, bet neiebilda pret metodiku kā tādu, kā arī neierosināja alternatīvu metodiku, lai ticami noteiktu izmeklēšanā aplūkoto taukskābju importa apjomus. |
| --- | --- |

(197)

Vairākas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes par paziņojumu, bet neiebilda pret metodiku kā tādu, kā arī neierosināja alternatīvu metodiku, lai ticami noteiktu izmeklēšanā aplūkoto taukskābju importa apjomus.

| (198) | CUTFA norādīja, ka korekcija 2 % apmērā nav piemērota, apgalvojot, ka Komisijas metodikā, kas balstās uz procentiem, jau ir ņemtas vērā taukskābes, kuru SP vērtība ir vismaz 97 %. |
| --- | --- |

(198)

CUTFA norādīja, ka korekcija 2 % apmērā nav piemērota, apgalvojot, ka Komisijas metodikā, kas balstās uz procentiem, jau ir ņemtas vērā taukskābes, kuru SP vērtība ir vismaz 97 %.

CUTFA

| (199) | Komisija norāda, ka vismaz līdz 2022. gada aprīļa beigām sūdzībā uzskaitīto kodu apraksts neietvēra SP kritēriju. Tāpēc ierosinājums atteikties no korekcijas 2 % apmērā nebija pamatots un to nevarēja pieņemt. |
| --- | --- |

(199)

Komisija norāda, ka vismaz līdz 2022. gada aprīļa beigām sūdzībā uzskaitīto kodu apraksts neietvēra SP kritēriju. Tāpēc ierosinājums atteikties no korekcijas 2 % apmērā nebija pamatots un to nevarēja pieņemt.

| (200) | Importa no visām trešām valstīm tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz kopējo importu, kas noteikts katrai valstij un salīdzināts ar patēriņa apjomu brīvajā tirgū, kas norādīts iepriekš 1. tabulā. |
| --- | --- |

(200)

Importa no visām trešām valstīm tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz kopējo importu, kas noteikts katrai valstij un salīdzināts ar patēriņa apjomu brīvajā tirgū, kas norādīts iepriekš 1. tabulā.

| (201) | Importa dinamika no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda:

  2. tabula


  Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgās valsts (t) | 202 755 | 228 139 | 231 243 | 228 156 |
| Indekss | 100 | 113 | 114 | 113 |
| Tirgus daļa brīvajā tirgū (%) | 17,1 | 19,0 | 20,0 | 20,3 |
| Indekss | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Avots: | Eurostat un CUTFA. |

(201)

Importa dinamika no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda:

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Importa apjoms no attiecīgās valsts (t)

202 755

228 139

231 243

228 156

Indekss

Indekss

100

100

113

113

114

114

113

113

Tirgus daļa brīvajā tirgū (%)

17,1

19,0

20,0

20,3

Indekss

Indekss

100

100

111

111

117

117

119

119

Avots:

Avots

Eurostat un CUTFA.

Eurostat

CUTFA

| (202) | Importa par dempinga cenām apjoms no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā palielinājās no aptuveni 203 000 tonnām līdz aptuveni 228 000 tonnām – kopējais pieaugums par 13 %. Importa apjoms 2019. gadā palielinājās par 11 %, bet pēc tam saglabājās stabils aptuveni 230 000 tonnu apmērā. Izmeklēšanā savāktā informācija liecināja, ka daži ražotāji eksportētāji saskārās ar problēmām saistībā ar Covid-19 pandēmiju, tai skaitā ar piegādes ķēdes problēmām (skatīt jo īpaši 266. apsvērumu). |
| --- | --- |

(202)

Importa par dempinga cenām apjoms no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā palielinājās no aptuveni 203 000 tonnām līdz aptuveni 228 000 tonnām – kopējais pieaugums par 13 %. Importa apjoms 2019. gadā palielinājās par 11 %, bet pēc tam saglabājās stabils aptuveni 230 000 tonnu apmērā. Izmeklēšanā savāktā informācija liecināja, ka daži ražotāji eksportētāji saskārās ar problēmām saistībā ar Covid-19 pandēmiju, tai skaitā ar piegādes ķēdes problēmām (skatīt jo īpaši 266. apsvērumu).

| (203) | Tomēr šā importa tirgus daļa visos gados palielinājās no 17,1 % līdz 20,3 % attiecīgajā periodā, kopumā palielinoties par 3,2 procentpunktiem jeb par 19 %. |
| --- | --- |

(203)

Tomēr šā importa tirgus daļa visos gados palielinājās no 17,1 % līdz 20,3 % attiecīgajā periodā, kopumā palielinoties par 3,2 procentpunktiem jeb par 19 %.

4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums/cenu nospiešana

Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums/cenu nospiešana

| (204) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Attiecīgais imports tika identificēts, izmantojot 195. apsvērumā izskaidroto metodiku. Šie skaitļi tika salīdzināti ar izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju datiem, kas apstiprināja tās pašas tendences. |
| --- | --- |

(204)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Attiecīgais imports tika identificēts, izmantojot 195. apsvērumā izskaidroto metodiku. Šie skaitļi tika salīdzināti ar izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju datiem, kas apstiprināja tās pašas tendences.

Eurostat

| (205) | Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās svērtās cenas dinamika.

  3. tabula


  Importa cenas (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonēzija | 912 | 765 | 805 | 1 023 |
| Indekss | 100 | 84 | 88 | 112 |
| Avots: | Eurostat |

(205)

Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās svērtās cenas dinamika.

3. tabula

3. tabula

Importa cenas (EUR/tonna)

Importa cenas (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Indonēzija

912

765

805

1 023

Indekss

Indekss

100

100

84

84

88

88

112

112

Avots:

Avots

Eurostat

| (206) | Importa no Indonēzijas cenas attiecīgajā periodā palielinājās no 912 EUR/t līdz 1 023 EUR/t, pieaugot par 12 %. Laikā no 2018. gada līdz 2020. gadam cenas samazinājās par 12 %, bet pēc tam laikā no 2020. gada līdz IP palielinājās par 27 %. Šīs norises jāskata, ņemot vērā izejvielu cenu pieaugumu visā pasaulē minētajā periodā, kas ir galvenais izmaksu pieauguma iemesls. Kā parādīts 7. tabulā, izejvielu cenu pieaugums bija galvenais Savienības cenu pieauguma iemesls. Līdzīgi arī Indonēzijas eksportētāju ražošanas vienības izmaksas IP palielinājās salīdzinājumā ar 2020. gadu, jo palielinājās izejvielu cenas. |
| --- | --- |

(206)

Importa no Indonēzijas cenas attiecīgajā periodā palielinājās no 912 EUR/t līdz 1 023 EUR/t, pieaugot par 12 %. Laikā no 2018. gada līdz 2020. gadam cenas samazinājās par 12 %, bet pēc tam laikā no 2020. gada līdz IP palielinājās par 27 %. Šīs norises jāskata, ņemot vērā izejvielu cenu pieaugumu visā pasaulē minētajā periodā, kas ir galvenais izmaksu pieauguma iemesls. Kā parādīts 7. tabulā, izejvielu cenu pieaugums bija galvenais Savienības cenu pieauguma iemesls. Līdzīgi arī Indonēzijas eksportētāju ražošanas vienības izmaksas IP palielinājās salīdzinājumā ar 2020. gadu, jo palielinājās izejvielu cenas.

| (207) | Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  i) | katra veida ražojumu vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas līdz EXW līmenim); |
| --- | --- | --- |

(207)

Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

i)

katra veida ražojumu vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas līdz EXW līmenim);

EXW

| ii) | un atbilstošās katra veida ražojumu vidējās svērtās cenas, ko izlasē iekļautajiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem maksājis pirmais neatkarīgais klients Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

ii)

un atbilstošās katra veida ražojumu vidējās svērtās cenas, ko izlasē iekļautajiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem maksājis pirmais neatkarīgais klients Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.

CIF

| (208) | Ja izlasē iekļautie Indonēzijas ražotāji eksportētāji pārdevumu pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū veica ar Savienībā esoša saistīta pārdošanas uzņēmuma starpniecību, importa cena tika noteikta, pamatojoties uz CIF, koriģējot pārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam klientam. Tika ņemtas vērā visas izmaksas, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, arī saistītā importētāja PVA izmaksas un peļņas procents, kā noteikts 143. apsvērumā, pēc analoģijas piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(208)

Ja izlasē iekļautie Indonēzijas ražotāji eksportētāji pārdevumu pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū veica ar Savienībā esoša saistīta pārdošanas uzņēmuma starpniecību, importa cena tika noteikta, pamatojoties uz CIF, koriģējot pārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam klientam. Tika ņemtas vērā visas izmaksas, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, arī saistītā importētāja PVA izmaksas un peļņas procents, kā noteikts 143. apsvērumā, pēc analoģijas piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu.

CIF

| (209) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem atbilstoši ražojuma veidiem tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā piemērojot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Rezultāts liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir lielāka par 20 %. Faktiski aprēķinātie skaitļi šeit nav norādīti konfidencialitātes apsvērumu dēļ (jo to pamatā ir tikai divi uzņēmumi), bet tie ir izpausti attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ir diapazonā no 11 % līdz 29 %. Visi izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumi tika veikti tieši neatkarīgiem klientiem bez saistītām pārdošanas struktūrām. Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pārdeva ražojumus arī tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, nepiedaloties tā saistītajām pārdošanas struktūrām Savienībā. Attiecībā uz otru ražotāju eksportētāju lielākā daļa tā pārdevumu notika ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību Savienībā. Neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja būtiska cenu samazinājuma pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(209)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem atbilstoši ražojuma veidiem tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā piemērojot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Rezultāts liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir lielāka par 20 %. Faktiski aprēķinātie skaitļi šeit nav norādīti konfidencialitātes apsvērumu dēļ (jo to pamatā ir tikai divi uzņēmumi), bet tie ir izpausti attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ir diapazonā no 11 % līdz 29 %. Visi izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumi tika veikti tieši neatkarīgiem klientiem bez saistītām pārdošanas struktūrām. Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pārdeva ražojumus arī tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, nepiedaloties tā saistītajām pārdošanas struktūrām Savienībā. Attiecībā uz otru ražotāju eksportētāju lielākā daļa tā pārdevumu notika ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību Savienībā. Neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja būtiska cenu samazinājuma pastāvēšanu.

| (210) | Komisija arī apsvēra citas cenu radītās ietekmes, jo īpaši cenu būtisku nospiešanu. Jau attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un rentabilitāte bija zemas (sk. rentabilitātes rādītājus 10. tabulā). Savienības ražošanas nozare 2019. gadā bija spiesta vēl vairāk samazināt savas cenas, piedzīvojot zaudējumus. Tomēr saistībā ar importu par dempinga cenām, kas 2019. gadā bija vislielākais un 2020. gadā un IP saglabājās augstā līmenī, Savienības ražošanas nozare, visticamāk, būtu varējusi saglabāt savas cenas vismaz tādā līmenī, kāds nepieciešams, lai pārdotu bez zaudējumiem 2019. gadā un 2020. gadā. 2020. gadā un IP Savienības pārdošanas cenas palielinājās (paralēli ražošanas izmaksu pieaugumam), taču atkal sasniedzot līmeni, kas radīja zaudējumus 2020. gadā un tikai nelielu rentabilitāti IP laikā. Laikā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražotāji pastāvīgi zaudēja tirgus daļu. Tādējādi imports par dempinga cenām varēja radīt ievērojamu cenu spiedienu uz Savienības pārdošanas apjomiem, liedzot Savienības ražotājiem paaugstināt cenas, lai pielāgotos izmaksu pieaugumam tādā veidā, kas tiem ļautu gūt samērīgu peļņu. |
| --- | --- |

(210)

Komisija arī apsvēra citas cenu radītās ietekmes, jo īpaši cenu būtisku nospiešanu. Jau attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un rentabilitāte bija zemas (sk. rentabilitātes rādītājus 10. tabulā). Savienības ražošanas nozare 2019. gadā bija spiesta vēl vairāk samazināt savas cenas, piedzīvojot zaudējumus. Tomēr saistībā ar importu par dempinga cenām, kas 2019. gadā bija vislielākais un 2020. gadā un IP saglabājās augstā līmenī, Savienības ražošanas nozare, visticamāk, būtu varējusi saglabāt savas cenas vismaz tādā līmenī, kāds nepieciešams, lai pārdotu bez zaudējumiem 2019. gadā un 2020. gadā. 2020. gadā un IP Savienības pārdošanas cenas palielinājās (paralēli ražošanas izmaksu pieaugumam), taču atkal sasniedzot līmeni, kas radīja zaudējumus 2020. gadā un tikai nelielu rentabilitāti IP laikā. Laikā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražotāji pastāvīgi zaudēja tirgus daļu. Tādējādi imports par dempinga cenām varēja radīt ievērojamu cenu spiedienu uz Savienības pārdošanas apjomiem, liedzot Savienības ražotājiem paaugstināt cenas, lai pielāgotos izmaksu pieaugumam tādā veidā, kas tiem ļautu gūt samērīgu peļņu.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (211) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz attiecīgo Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi būtiskie ekonomikas faktori, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(211)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz attiecīgo Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi būtiskie ekonomikas faktori, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (212) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, kuru pamatā bija dati, kas bija ietverti CUTFA iesniegtajā anketā par makroekonomiskajiem aspektiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas sniegti četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abas datu kopas tika atzītas par tādām, kas atspoguļo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(212)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, kuru pamatā bija dati, kas bija ietverti CUTFA iesniegtajā anketā par makroekonomiskajiem aspektiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas sniegti četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abas datu kopas tika atzītas par tādām, kas atspoguļo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

CUTFA

| (213) | Makroekonomiskos rādītājus sagatavoja CUTFA, pamatojoties uz ziņojumu, ko bija sagatavojis neatkarīgs uzņēmums LMC International Ltd. (36) (“ziņojuma dati”), kas veic tirgus izpēti lauksaimniecības un agrorūpniecības nozarēs, arī attiecībā uz tauku pārstrādes ražojumiem, piemēram, taukskābēm. Ziņojuma datu tvērums ir plašāks nekā tikai taukskābes, uz kurām attiecas šī izmeklēšana, un tos plaši izmanto tauku pārstrādes rūpniecībā. Lai atšķirtu līdzīgo ražojumu no citiem ražojumiem, CUTFA izmantoja papildu informāciju par izmantoto izejvielu daudzumiem, pamatojoties uz faktu, ka līdzīgo ražojumu ražoja tikai no konkrētām izejvielām, piemēram, palmu eļļas, palmu kodolu eļļas vai taukiem. Ražojumos, uz kuriem izmeklēšana neattiecas, izmanto citas izejvielas, piemēram, rapšu sēklu eļļu vai sojas eļļu. Izmantojot šo metodiku, bija iespējams noteikt gan izmeklējamā ražojuma, gan citu ražojumu ražošanas un pārdošanas apjomu. Ziņojumu dati bija pieejami par laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam. Dati par IP tika aplēsti proporcionāli, pamatojoties uz to uzņēmumu ražošanas un pārdošanas tendencēm, kuri datus darīja tieši pieejamus CUTFA. Dati par citiem rādītājiem, kas minēti turpmāk, arī tika noteikti, izmantojot tos pašus uzņēmuma datus. CUTFA veiktie aprēķini tika pārbaudīti, un makroekonomiskie dati tika salīdzināti ar datiem, ko Komisija savākusi no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuri pārstāv 61 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(213)

Makroekonomiskos rādītājus sagatavoja CUTFA, pamatojoties uz ziņojumu, ko bija sagatavojis neatkarīgs uzņēmums LMC International Ltd. (36) (“ziņojuma dati”), kas veic tirgus izpēti lauksaimniecības un agrorūpniecības nozarēs, arī attiecībā uz tauku pārstrādes ražojumiem, piemēram, taukskābēm. Ziņojuma datu tvērums ir plašāks nekā tikai taukskābes, uz kurām attiecas šī izmeklēšana, un tos plaši izmanto tauku pārstrādes rūpniecībā. Lai atšķirtu līdzīgo ražojumu no citiem ražojumiem, CUTFA izmantoja papildu informāciju par izmantoto izejvielu daudzumiem, pamatojoties uz faktu, ka līdzīgo ražojumu ražoja tikai no konkrētām izejvielām, piemēram, palmu eļļas, palmu kodolu eļļas vai taukiem. Ražojumos, uz kuriem izmeklēšana neattiecas, izmanto citas izejvielas, piemēram, rapšu sēklu eļļu vai sojas eļļu. Izmantojot šo metodiku, bija iespējams noteikt gan izmeklējamā ražojuma, gan citu ražojumu ražošanas un pārdošanas apjomu. Ziņojumu dati bija pieejami par laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam. Dati par IP tika aplēsti proporcionāli, pamatojoties uz to uzņēmumu ražošanas un pārdošanas tendencēm, kuri datus darīja tieši pieejamus CUTFA. Dati par citiem rādītājiem, kas minēti turpmāk, arī tika noteikti, izmantojot tos pašus uzņēmuma datus. CUTFA veiktie aprēķini tika pārbaudīti, un makroekonomiskie dati tika salīdzināti ar datiem, ko Komisija savākusi no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuri pārstāv 61 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

CUTFA

LMC International Ltd.

36

CUTFA

CUTFA

CUTFA

| (214) | Wilmar vaicāja, kāpēc CUTFA iesniegtie makrodati apjoma ziņā bija mazāki nekā ziņojuma dati, kas bija plaši pieejami tauku pārstrādes rūpniecības nozarei. |
| --- | --- |

(214)

Wilmar vaicāja, kāpēc CUTFA iesniegtie makrodati apjoma ziņā bija mazāki nekā ziņojuma dati, kas bija plaši pieejami tauku pārstrādes rūpniecības nozarei.

Wilmar

CUTFA

| (215) | Tas bija tāpēc, ka, kā paskaidrots 213. apsvērumā, CUTFA veica nepieciešamās korekcijas, lai izslēgtu ražojumus, kas neietilpst ražojuma tvērumā. |
| --- | --- |

(215)

Tas bija tāpēc, ka, kā paskaidrots 213. apsvērumā, CUTFA veica nepieciešamās korekcijas, lai izslēgtu ražojumus, kas neietilpst ražojuma tvērumā.

CUTFA

| (216) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(216)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (217) | Četri izlasē iekļautie ražotāji bija mikroekonomisko rādītāju datu avots. |
| --- | --- |

(217)

Četri izlasē iekļautie ražotāji bija mikroekonomisko rādītāju datu avots.

| (218) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības ražošanas izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(218)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības ražošanas izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (219) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas kopapjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

  4. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 936 063 | 924 837 | 862 055 | 872 185 |
| Indekss | 100 | 99 | 92 | 93 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 1 161 964 | 1 134 616 | 1 097 798 | 1 118 314 |
| Indekss | 100 | 98 | 94 | 96 |
| Jaudas izmantojums (%) | 80,6 | 81,5 | 78,5 | 78,0 |
| Indekss | 100 | 101 | 97 | 97 |
| Avots: | CUTFA |

(219)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas kopapjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

4. tabula

4. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tonnas)

936 063

924 837

862 055

872 185

Indekss

Indekss

100

100

99

99

92

92

93

93

Ražošanas jauda (tonnas)

1 161 964

1 134 616

1 097 798

1 118 314

Indekss

Indekss

100

100

98

98

94

94

96

96

Jaudas izmantojums (%)

80,6

81,5

78,5

78,0

Indekss

Indekss

100

100

101

101

97

97

97

97

Avots:

Avots

CUTFA

| (220) | Efektivitātes labad izmeklējamā ražojuma ražošana Savienībā ir plānota 24 stundām diennaktī, izņemot parastās apkopes periodus. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka dažos gadījumos un zināmā mērā citus ražojumus var ražot tajās pašās ražotnēs. Ražošanas pamatā ir pasūtījumi. 4. tabulā norādīts, ka neizmantotā jauda katru gadu ir aptuveni 20 %. |
| --- | --- |

(220)

Efektivitātes labad izmeklējamā ražojuma ražošana Savienībā ir plānota 24 stundām diennaktī, izņemot parastās apkopes periodus. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka dažos gadījumos un zināmā mērā citus ražojumus var ražot tajās pašās ražotnēs. Ražošanas pamatā ir pasūtījumi. 4. tabulā norādīts, ka neizmantotā jauda katru gadu ir aptuveni 20 %.

| (221) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 7 %. Detalizēta analīze liecina, ka šis ražošanas kritums notika galvenokārt 2020. gadā. |
| --- | --- |

(221)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 7 %. Detalizēta analīze liecina, ka šis ražošanas kritums notika galvenokārt 2020. gadā.

| (222) | Savienības ražošanas jauda tika aprēķināta, pamatojoties uz ilgtermiņā sasniedzamo maksimālo ražošanas apjomu un ņemot vērā apkopi. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas jauda samazinājās par 4 %. Šis samazinājums atspoguļo jaudas pārdali citiem ražojumiem, jo ir samazināts taukskābju pasūtījums. Tomēr Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā aizstāt taukskābju ražošanu ar citiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(222)

Savienības ražošanas jauda tika aprēķināta, pamatojoties uz ilgtermiņā sasniedzamo maksimālo ražošanas apjomu un ņemot vērā apkopi. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas jauda samazinājās par 4 %. Šis samazinājums atspoguļo jaudas pārdali citiem ražojumiem, jo ir samazināts taukskābju pasūtījums. Tomēr Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā aizstāt taukskābju ražošanu ar citiem ražojumiem.

| (223) | Attiecīgajā periodā, neraugoties uz ražošanas jaudas samazinājumu par 4 %, Savienības jaudas izmantojums samazinājās par 3 %. |
| --- | --- |

(223)

Attiecīgajā periodā, neraugoties uz ražošanas jaudas samazinājumu par 4 %, Savienības jaudas izmantojums samazinājās par 3 %.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (224) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  5. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū, ieskaitot lietošanu pašu vajadzībām (t) | 947 561 | 943 413 | 875 893 | 862 863 |
| Indekss | 100 | 100 | 92 | 91 |
| Tirgus daļa (ieskaitot lietošanu pašu vajadzībām) (%) | 74,1 | 72,8 | 70,6 | 70,8 |
| Indekss | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Lietošana pašu vajadzībām | 92 607 | 92 409 | 87 133 | 94 575 |
| Indekss | 100 | 100 | 94 | 102 |
| Lietošana pašu vajadzībām kā % no kopējā pārdošanas apjoma tirgū | 9,8 | 9,8 | 9,9 | 11,0 |
| Indekss | 100 | 100 | 102 | 112 |
| Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū | 854 953 | 851 004 | 788 760 | 768 288 |
| Indekss | 100 | 100 | 92 | 90 |
| Pārdošana brīvajā tirgū: tirgus daļa (%) | 72,1 | 70,8 | 68,4 | 68,3 |
| Indekss | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Avots: | CUTFA. |

(224)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

5. tabula

5. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū, ieskaitot lietošanu pašu vajadzībām (t)

947 561

943 413

875 893

862 863

Indekss

Indekss

100

100

100

100

92

92

91

91

Tirgus daļa (ieskaitot lietošanu pašu vajadzībām) (%)

74,1

72,8

70,6

70,8

Indekss

Indekss

100

100

98

98

95

95

95

95

Lietošana pašu vajadzībām

92 607

92 409

87 133

94 575

Indekss

Indekss

100

100

100

100

94

94

102

102

Lietošana pašu vajadzībām kā % no kopējā pārdošanas apjoma tirgū

9,8

9,8

9,9

11,0

Indekss

Indekss

100

100

100

100

102

102

112

112

Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū

854 953

851 004

788 760

768 288

Indekss

Indekss

100

100

100

100

92

92

90

90

Pārdošana brīvajā tirgū: tirgus daļa (%)

72,1

70,8

68,4

68,3

Indekss

Indekss

100

100

98

98

95

95

95

95

Avots:

Avots

CUTFA.

| (225) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma tendence (ieskaitot lietošanu pašu vajadzībām) attiecīgajā periodā bija līdzīga ražošanas tendencei. Tas ir tāpēc, ka ražošanu šajā nozarē virza pārdošanas pasūtījumi. Glabāšanas telpa parasti ir ierobežota, un gatavo preču krājumi laika gaitā var pasliktināties vai neatbilst specifikācijām. Tāpēc krājumi parasti ir ļoti nelielos apjomos. |
| --- | --- |

(225)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma tendence (ieskaitot lietošanu pašu vajadzībām) attiecīgajā periodā bija līdzīga ražošanas tendencei. Tas ir tāpēc, ka ražošanu šajā nozarē virza pārdošanas pasūtījumi. Glabāšanas telpa parasti ir ierobežota, un gatavo preču krājumi laika gaitā var pasliktināties vai neatbilst specifikācijām. Tāpēc krājumi parasti ir ļoti nelielos apjomos.

| (226) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(226)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms samazinājās par 9 %.

| (227) | Savienības pārdošanas apjoms brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %. No 2018. līdz 2019. gadam pārdošanas apjoms Savienībā bija stabils. Tomēr no 2019. gada līdz IP šie apjomi samazinājās par 10 %. |
| --- | --- |

(227)

Savienības pārdošanas apjoms brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %. No 2018. līdz 2019. gadam pārdošanas apjoms Savienībā bija stabils. Tomēr no 2019. gada līdz IP šie apjomi samazinājās par 10 %.

| (228) | Savienības ražošanas nozares pašu vajadzībām paredzētais tirgus (izteikts procentos no tās kopējā pārdošanas apjoma Savienībā, ieskaitot lietošanu pašu vajadzībām) visā attiecīgajā periodā bija aptuveni 10–11 %. |
| --- | --- |

(228)

Savienības ražošanas nozares pašu vajadzībām paredzētais tirgus (izteikts procentos no tās kopējā pārdošanas apjoma Savienībā, ieskaitot lietošanu pašu vajadzībām) visā attiecīgajā periodā bija aptuveni 10–11 %.

| (229) | Savienības pārdošanas tirgus daļa brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās no 72,1 % līdz 68,3 %, samazinoties par 3,9 procentpunktiem jeb par 5 %. |
| --- | --- |

(229)

Savienības pārdošanas tirgus daļa brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās no 72,1 % līdz 68,3 %, samazinoties par 3,9 procentpunktiem jeb par 5 %.

Izaugsme

Izaugsme

| (230) | Ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja 5 % no tirgus daļas un tās pārdošanas apjoms brīvajā tirgū samazinājās par 10 %, ir skaidrs, ka izaugsme nenotika, bet gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret patēriņu brīvajā tirgū šajā periodā notika sarukums. |
| --- | --- |

(230)

Ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja 5 % no tirgus daļas un tās pārdošanas apjoms brīvajā tirgū samazinājās par 10 %, ir skaidrs, ka izaugsme nenotika, bet gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret patēriņu brīvajā tirgū šajā periodā notika sarukums.

4.4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

| (231) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents – FTE) | 945 | 914 | 952 | 898 |
| Indekss | 100 | 97 | 101 | 95 |
| Ražīgums (tonnas uz nodarbināto) | 990 | 1 012 | 906 | 971 |
| Indekss | 100 | 102 | 91 | 98 |
| Avots: | CUTFA. |

(231)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents – FTE)

945

914

952

898

Indekss

Indekss

100

100

97

97

101

101

95

95

Ražīgums (tonnas uz nodarbināto)

990

1 012

906

971

Indekss

Indekss

100

100

102

102

91

91

98

98

Avots:

Avots

CUTFA.

| (232) | Savienības ražošanas nozares nodarbinātība attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %, izsakot pilnslodzes ekvivalentos (FTE). |
| --- | --- |

(232)

Savienības ražošanas nozares nodarbinātība attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %, izsakot pilnslodzes ekvivalentos (FTE).

FTE

| (233) | Ražīgums, kas izteikts tonnās uz vienu nodarbināto, 2020. gadā samazinājās, bet kopumā attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabils. |
| --- | --- |

(233)

Ražīgums, kas izteikts tonnās uz vienu nodarbināto, 2020. gadā samazinājās, bet kopumā attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabils.

4.4.2.4.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (234) | Visas dempinga starpības būtiski pārsniedza minimālo līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari tika uzskatīta par būtisku. |
| --- | --- |

(234)

Visas dempinga starpības būtiski pārsniedza minimālo līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari tika uzskatīta par būtisku.

| (235) | Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana par taukskābi. Tādēļ nebija pieejami dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu iespējama iepriekšēja dempinga ietekmi. |
| --- | --- |

(235)

Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana par taukskābi. Tādēļ nebija pieejami dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu iespējama iepriekšēja dempinga ietekmi.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (236) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksas Savienībā | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena brīvajā tirgū (EUR/t) | 879 | 770 | 861 | 1 101 |
| Indekss | 100 | 88 | 98 | 125 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 856 | 764 | 861 | 1 056 |
| Indekss | 100 | 89 | 101 | 123 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(236)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksas Savienībā

Pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksas Savienībā

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena brīvajā tirgū (EUR/t)

879

770

861

1 101

Indekss

Indekss

100

100

88

88

98

98

125

125

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

856

764

861

1 056

Indekss

Indekss

100

100

89

89

101

101

123

123

Avots:

Avots

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (237) | Pārdošana nesaistītiem klientiem Savienības tirgū tika veikta gan neatkarīgiem tirgotājiem, gan galalietotājiem daudzās lietotāju nozarēs. Cenas abiem klientu veidiem un dažādām nozarēm tika noteiktas vienādi un līdzīgā līmenī. |
| --- | --- |

(237)

Pārdošana nesaistītiem klientiem Savienības tirgū tika veikta gan neatkarīgiem tirgotājiem, gan galalietotājiem daudzās lietotāju nozarēs. Cenas abiem klientu veidiem un dažādām nozarēm tika noteiktas vienādi un līdzīgā līmenī.

| (238) | Pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītām personām (brīvajā tirgū) attiecīgajā periodā palielinājās no 879 EUR/t līdz 1 101 EUR/t, t. i., par 25 %. Šīs pārdošanas cenas 2019. gadā samazinājās par 12 %, bet 2020. gadā palielinājās par 12 % un IP laikā – par 28 %. |
| --- | --- |

(238)

Pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītām personām (brīvajā tirgū) attiecīgajā periodā palielinājās no 879 EUR/t līdz 1 101 EUR/t, t. i., par 25 %. Šīs pārdošanas cenas 2019. gadā samazinājās par 12 %, bet 2020. gadā palielinājās par 12 % un IP laikā – par 28 %.

| (239) | Šī acīmredzamā pozitīvā tendence būtu jāskata saistībā ar izejvielu izmaksu būtisku pieaugumu. IP laikā šīs izmaksas veidoja vairāk nekā 70 % no kopējām vienības ražošanas izmaksām. Šīs vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 23 %, t. i., tādā pašā līmenī kā vidējās pārdošanas cenas Savienības brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(239)

Šī acīmredzamā pozitīvā tendence būtu jāskata saistībā ar izejvielu izmaksu būtisku pieaugumu. IP laikā šīs izmaksas veidoja vairāk nekā 70 % no kopējām vienības ražošanas izmaksām. Šīs vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 23 %, t. i., tādā pašā līmenī kā vidējās pārdošanas cenas Savienības brīvajā tirgū.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (240) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  8. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 81 344 | 85 487 | 89 010 | 87 188 |
| Indekss | 100 | 105 | 109 | 108 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(240)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

8. tabula

8. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

81 344

85 487

89 010

87 188

Indekss

Indekss

100

100

105

105

109

109

108

108

Avots:

Avots

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (241) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Algu izmaiņas tika apspriestas ar arodbiedrībām, un citas ar darbiniekiem saistītas izmaksas noteica valstu pārvaldes iestādes. |
| --- | --- |

(241)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Algu izmaiņas tika apspriestas ar arodbiedrībām, un citas ar darbiniekiem saistītas izmaksas noteica valstu pārvaldes iestādes.

4.4.3.3.   Krājumi

| (242) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  9. tabula


  Krājumi | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 21 784 | 23 066 | 23 708 | 19 013 |
| Indekss | 100 | 106 | 109 | 87 |
| Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma | 3,8 | 4,1 | 4,5 | 3,6 |
| Indekss | 100 | 108 | 116 | 93 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(242)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

9. tabula

9. tabula

Krājumi

Krājumi

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (t)

21 784

23 066

23 708

19 013

Indekss

Indekss

100

100

106

106

109

109

87

87

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma

3,8

4,1

4,5

3,6

Indekss

Indekss

100

100

108

108

116

116

93

93

Avots:

Avots

izlasē iekļautie Savienības ražotāji

| (243) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 23 %. Tomēr perioda beigu krājumi, izteikti procentos no ražošanas apjoma, visā periodā bija nelieli. Kā minēts 225. apsvērumā, tas ir tāpēc, ka taukskābju ražošanas nozare parasti darbojas pēc pasūtījuma un krājumi tiek uzturēti zemā līmenī, jo to kvalitāte var pasliktināties vai var mainīties specifikācijas. Tāpēc šim rādītājam ir mazāka nozīme kopējā kaitējuma analīzē. |
| --- | --- |

(243)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 23 %. Tomēr perioda beigu krājumi, izteikti procentos no ražošanas apjoma, visā periodā bija nelieli. Kā minēts 225. apsvērumā, tas ir tāpēc, ka taukskābju ražošanas nozare parasti darbojas pēc pasūtījuma un krājumi tiek uzturēti zemā līmenī, jo to kvalitāte var pasliktināties vai var mainīties specifikācijas. Tāpēc šim rādītājam ir mazāka nozīme kopējā kaitējuma analīzē.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (244) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  10. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un peļņa no kapitāla ieguldījumiem | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 1,9 | – 0,5 | – 2,1 | 2,5 |
| Indekss | 100 | – 27 | – 108 | 128 |
| Naudas plūsma (EUR) | 27 037 404 | 12 370 885 | –1 239 176 | 22 774 816 |
| Indekss | 100 | 46 | – 5 | 84 |
| Ieguldījumi (EUR) | 7 394 509 | 11 769 077 | 10 473 680 | 8 531 863 |
| Indekss | 100 | 159 | 142 | 115 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 9,0 | 0,6 | – 4,4 | 12,1 |
| Indekss | 100 | 7 | – 48 | 134 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(244)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

10. tabula

10. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un peļņa no kapitāla ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un peļņa no kapitāla ieguldījumiem

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

1,9

– 0,5

– 2,1

2,5

Indekss

Indekss

100

100

– 27

– 27

– 108

– 108

128

128

Naudas plūsma (EUR)

27 037 404

12 370 885

–1 239 176

22 774 816

Indekss

Indekss

100

100

46

46

– 5

– 5

84

84

Ieguldījumi (EUR)

7 394 509

11 769 077

10 473 680

8 531 863

Indekss

Indekss

100

100

159

159

142

142

115

115

Ienākums no ieguldījumiem (%)

9,0

0,6

– 4,4

12,1

Indekss

Indekss

100

100

7

7

– 48

– 48

134

134

Avots:

Avots

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (245) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apjoma apgrozījuma. Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte saglabājās zema, proti, zemāka par 3 % visā attiecīgajā periodā, un tā pat samazinājās no 1,9 % 2018. gadā līdz -2,1 % 2020. gadā. Izmeklēšanas periodā rentabilitāte atjaunojās līdz 2,5 %, lai gan tā joprojām bija zemā līmenī. Nelielais uzlabojums IP notika tāpēc, ka klienti Savienības tirgū bija gatavāki pieņemt cenu pieaugumu no Savienības ražotāju puses, jo ražotājus eksportētājus ietekmēja piegādes ķēdes krīze saistībā ar Covid-19 pandēmiju. |
| --- | --- |

(245)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apjoma apgrozījuma. Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte saglabājās zema, proti, zemāka par 3 % visā attiecīgajā periodā, un tā pat samazinājās no 1,9 % 2018. gadā līdz -2,1 % 2020. gadā. Izmeklēšanas periodā rentabilitāte atjaunojās līdz 2,5 %, lai gan tā joprojām bija zemā līmenī. Nelielais uzlabojums IP notika tāpēc, ka klienti Savienības tirgū bija gatavāki pieņemt cenu pieaugumu no Savienības ražotāju puses, jo ražotājus eksportētājus ietekmēja piegādes ķēdes krīze saistībā ar Covid-19 pandēmiju.

| (246) | Rentabilitātes attīstība, skatot to kopā ar pārdošanas cenām un ražošanas izmaksām 7. tabulā, kā arī ar zemajām cenām importam no Indonēzijas, liecina par cenu ievērojamu nospiešanu. Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas, lai pietiekami atspoguļotu izmaksu pieaugumus un varētu pārdot par samērīgi rentablām cenām. Tas nozīmēja, ka visā attiecīgajā periodā, kad imports par dempinga cenām no Indonēzijas jau sāka plaši izplatīties (17,1 % tirgus daļa) un spēja palielināt apjomu par 22 % un sasniegt 20,3 % tirgus daļu, kā parādīts 2. tabulā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte joprojām bija zemā līmenī. Turklāt, neraugoties uz izejvielu cenu ievērojamo pieaugumu, šā importa vidējā cena palielinājās tikai par 12 %, kā parādīts 3. tabulā. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares cenām bija jāpieaug par 25 %, tikai lai segtu izmaksas. Kā secināts arī 210. apsvērumā, jau no attiecīgā perioda sākuma imports no Indonēzijas radīja pastāvīgu lejupvērstu spiedienu (gan nemainīgi lielo apjomu, gan zemo cenu ziņā). Patiešām, Indonēzijas cenas no 2019. gada un, iespējams, arī pirms tam bija pastāvīgi zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (sk. 302. apsvērumu). Tā rezultātā attiecīgajā periodā un jo īpaši izmeklēšanas periodā peļņas līmenis samazinājās un bija neatbilstošs. |
| --- | --- |

(246)

Rentabilitātes attīstība, skatot to kopā ar pārdošanas cenām un ražošanas izmaksām 7. tabulā, kā arī ar zemajām cenām importam no Indonēzijas, liecina par cenu ievērojamu nospiešanu. Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas, lai pietiekami atspoguļotu izmaksu pieaugumus un varētu pārdot par samērīgi rentablām cenām. Tas nozīmēja, ka visā attiecīgajā periodā, kad imports par dempinga cenām no Indonēzijas jau sāka plaši izplatīties (17,1 % tirgus daļa) un spēja palielināt apjomu par 22 % un sasniegt 20,3 % tirgus daļu, kā parādīts 2. tabulā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte joprojām bija zemā līmenī. Turklāt, neraugoties uz izejvielu cenu ievērojamo pieaugumu, šā importa vidējā cena palielinājās tikai par 12 %, kā parādīts 3. tabulā. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares cenām bija jāpieaug par 25 %, tikai lai segtu izmaksas. Kā secināts arī 210. apsvērumā, jau no attiecīgā perioda sākuma imports no Indonēzijas radīja pastāvīgu lejupvērstu spiedienu (gan nemainīgi lielo apjomu, gan zemo cenu ziņā). Patiešām, Indonēzijas cenas no 2019. gada un, iespējams, arī pirms tam bija pastāvīgi zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (sk. 302. apsvērumu). Tā rezultātā attiecīgajā periodā un jo īpaši izmeklēšanas periodā peļņas līmenis samazinājās un bija neatbilstošs.

| (247) | Wilmar iesniedza piezīmes par cenu nospiešanas neesību, tomēr tā secinājuma pamatā bija indeksētās tendences, nevis Savienības ražotāju faktiskais rentabilitātes līmenis. |
| --- | --- |

(247)

Wilmar iesniedza piezīmes par cenu nospiešanas neesību, tomēr tā secinājuma pamatā bija indeksētās tendences, nevis Savienības ražotāju faktiskais rentabilitātes līmenis.

Wilmar

| (248) | Komisija konstatēja, ka Wilmar izdarītie secinājumi ir nepareizi, jo tajos nav ņemta vērā importa par dempinga cenām izplatība visā attiecīgajā periodā un no tā izrietošais Savienības ražošanas nozares nepietiekamais rentabilitātes līmenis. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(248)

Komisija konstatēja, ka Wilmar izdarītie secinājumi ir nepareizi, jo tajos nav ņemta vērā importa par dempinga cenām izplatība visā attiecīgajā periodā un no tā izrietošais Savienības ražošanas nozares nepietiekamais rentabilitātes līmenis. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Wilmar

| (249) | Musim Mas group iesniedza divu Savienības ražotāju gada pārskatus un apgalvoja, ka tajos ietvertā informācija, jo īpaši rentabilitātes rādītāji IP laikā, liecina par šiem uzņēmumiem radīta kaitējuma neesību. |
| --- | --- |

(249)

Musim Mas group iesniedza divu Savienības ražotāju gada pārskatus un apgalvoja, ka tajos ietvertā informācija, jo īpaši rentabilitātes rādītāji IP laikā, liecina par šiem uzņēmumiem radīta kaitējuma neesību.

Musim Mas group

| (250) | Šajā sakarā Komisija norāda, ka šo pārskatu tvērums ir ievērojami plašāks nekā abu Savienības ražotāju darījumdarbība saistībā ar izmeklējamo ražojumu. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(250)

Šajā sakarā Komisija norāda, ka šo pārskatu tvērums ir ievērojami plašāks nekā abu Savienības ražotāju darījumdarbība saistībā ar izmeklējamo ražojumu. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (251) | Neto naudas plūsma liecina par Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savas darbības. Neto naudas plūsmas tendence attīstījās līdzīgi ienākumam no apgrozījuma, kas 2019. un 2020. gadā samazinājās un IP laikā nedaudz palielinājās. Kopumā naudas plūsmai attiecīgajā periodā bija negatīva tendence, un tā saruka par 16 %. |
| --- | --- |

(251)

Neto naudas plūsma liecina par Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savas darbības. Neto naudas plūsmas tendence attīstījās līdzīgi ienākumam no apgrozījuma, kas 2019. un 2020. gadā samazinājās un IP laikā nedaudz palielinājās. Kopumā naudas plūsmai attiecīgajā periodā bija negatīva tendence, un tā saruka par 16 %.

| (252) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Ienākuma no ieguldījumiem tendence arī attīstījās līdzīgi ienākumam no apgrozījuma, 2019. un 2020. gadā samazinoties un IP laikā nedaudz palielinoties. |
| --- | --- |

(252)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Ienākuma no ieguldījumiem tendence arī attīstījās līdzīgi ienākumam no apgrozījuma, 2019. un 2020. gadā samazinoties un IP laikā nedaudz palielinoties.

| (253) | Spriežot pēc ieguldījumu skaitliskajiem rādītājiem iepriekš, izlasē iekļautie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā turpināja veikt ieguldījumus. Ieguldījumi bija no 7 līdz 12 miljoniem EUR gadā, un tie galvenokārt tika veikti, lai palielinātu efektivitāti un uzturētu esošās iekārtas. Savienības ražošanas nozare apkalpo daudzveidīgu klientu bāzi, kas pastāvīgi attīstās. Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk jābūt elastīgai attiecībā uz spēju ražot ražojumu klāstu un daudzumu, ko tā var piedāvāt tirgū. Šādus ieguldījumus apdraud mazāka spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(253)

Spriežot pēc ieguldījumu skaitliskajiem rādītājiem iepriekš, izlasē iekļautie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā turpināja veikt ieguldījumus. Ieguldījumi bija no 7 līdz 12 miljoniem EUR gadā, un tie galvenokārt tika veikti, lai palielinātu efektivitāti un uzturētu esošās iekārtas. Savienības ražošanas nozare apkalpo daudzveidīgu klientu bāzi, kas pastāvīgi attīstās. Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk jābūt elastīgai attiecībā uz spēju ražot ražojumu klāstu un daudzumu, ko tā var piedāvāt tirgū. Šādus ieguldījumus apdraud mazāka spēja piesaistīt kapitālu.

| (254) | Izmeklēšana arī parādīja, ka citi ieguldījumi jaudas palielināšanai attiecīgajā periodā nebija veikti, kā plānots. Lai gan šie ieguldījumi ir būtiski, lai nodrošinātu nozares stabilitāti, visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, arī tiem, kas ietilpst lielākās grupās, šajā periodā tie bija jāatliek. Nepietiekamais ienākums no ieguldījumiem apdraud arī Savienības ražošanas nozares turpmāko spēju piesaistīt kapitālu un līdz ar to tās izdzīvošanu vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(254)

Izmeklēšana arī parādīja, ka citi ieguldījumi jaudas palielināšanai attiecīgajā periodā nebija veikti, kā plānots. Lai gan šie ieguldījumi ir būtiski, lai nodrošinātu nozares stabilitāti, visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, arī tiem, kas ietilpst lielākās grupās, šajā periodā tie bija jāatliek. Nepietiekamais ienākums no ieguldījumiem apdraud arī Savienības ražošanas nozares turpmāko spēju piesaistīt kapitālu un līdz ar to tās izdzīvošanu vidējā termiņā un ilgtermiņā.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (255) | Krājumu veidošana un lietošana pašu vajadzībām attiecīgajā periodā nedaudz uzlabojās. Pašpatēriņa pieaugums nepārsniedza 2 %, un krājumu līmenis samazinājās. Izmeklēšanā atklājās, ka imports par dempinga cenām tieši neietekmē lietošanu pašu vajadzībām un ka taukskābju nozarei krājumi ir mazāk nozīmīgi, jo tā galvenokārt strādā, pamatojoties uz pasūtījumiem. Tas nozīmē, ka šie faktori nav galvenie faktori kaitējuma analīzē. |
| --- | --- |

(255)

Krājumu veidošana un lietošana pašu vajadzībām attiecīgajā periodā nedaudz uzlabojās. Pašpatēriņa pieaugums nepārsniedza 2 %, un krājumu līmenis samazinājās. Izmeklēšanā atklājās, ka imports par dempinga cenām tieši neietekmē lietošanu pašu vajadzībām un ka taukskābju nozarei krājumi ir mazāk nozīmīgi, jo tā galvenokārt strādā, pamatojoties uz pasūtījumiem. Tas nozīmē, ka šie faktori nav galvenie faktori kaitējuma analīzē.

| (256) | Daži citi rādītāji, piemēram, pārdošanas cenas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un ieguldījumi, attiecīgajā periodā liecināja par acīmredzami pozitīvu tendenci. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka pārdošanas cenu pozitīvā attīstība bija saistīta ar izejvielu cenu attīstību, kas minētajā periodā ievērojami palielinājās. Turklāt nelielais rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem uzlabojums nemainīja faktu, ka darbības rādītāji attiecīgajā periodā saglabājās līmenī, kas nebija pietiekams, lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā (sk. arī 266.–269. apsvērumu). |
| --- | --- |

(256)

Daži citi rādītāji, piemēram, pārdošanas cenas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un ieguldījumi, attiecīgajā periodā liecināja par acīmredzami pozitīvu tendenci. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka pārdošanas cenu pozitīvā attīstība bija saistīta ar izejvielu cenu attīstību, kas minētajā periodā ievērojami palielinājās. Turklāt nelielais rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem uzlabojums nemainīja faktu, ka darbības rādītāji attiecīgajā periodā saglabājās līmenī, kas nebija pietiekams, lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā (sk. arī 266.–269. apsvērumu).

| (257) | Faktiski zemā rentabilitāte, aplūkojot to kopā ar pārdošanas cenu un ražošanas izmaksu tendencēm, skaidri parāda cenu nospiešanu. Jo īpaši visā attiecīgajā periodā, kad imports par dempinga cenām saglabājās paaugstinātā līmenī un cenas bija zemas, Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas līdz līmenim, kas ļautu segt izmaksas un sasniegt mērķa peļņas procentu (6 %). |
| --- | --- |

(257)

Faktiski zemā rentabilitāte, aplūkojot to kopā ar pārdošanas cenu un ražošanas izmaksu tendencēm, skaidri parāda cenu nospiešanu. Jo īpaši visā attiecīgajā periodā, kad imports par dempinga cenām saglabājās paaugstinātā līmenī un cenas bija zemas, Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas līdz līmenim, kas ļautu segt izmaksas un sasniegt mērķa peļņas procentu (6 %).

| (258) | Lai gan Savienības ražošanas nozare turpināja veikt pēc iespējas lielākus ieguldījumus nolūkā saglabāt efektivitāti, tā acīmredzami neguva pietiekamu peļņu, lai attiecīgajā periodā un jo īpaši izmeklēšanas periodā veicinātu ieguldījumus darījumdarbības attīstīšanai. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis pasliktinājās tirgū ar salīdzinoši stabilu patēriņu (patēriņa samazinājums 2020. gadā un IP lielā mērā bija īslaicīgs Covid-19 pandēmijas ietekmes dēļ). Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 5 % – no 72,1 % 2018. gadā līdz 68,3 % IP laikā. |
| --- | --- |

(258)

Lai gan Savienības ražošanas nozare turpināja veikt pēc iespējas lielākus ieguldījumus nolūkā saglabāt efektivitāti, tā acīmredzami neguva pietiekamu peļņu, lai attiecīgajā periodā un jo īpaši izmeklēšanas periodā veicinātu ieguldījumus darījumdarbības attīstīšanai. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis pasliktinājās tirgū ar salīdzinoši stabilu patēriņu (patēriņa samazinājums 2020. gadā un IP lielā mērā bija īslaicīgs Covid-19 pandēmijas ietekmes dēļ). Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 5 % – no 72,1 % 2018. gadā līdz 68,3 % IP laikā.

| (259) | Lai gan šajā izmeklēšanā kaitējumu galvenokārt veidoja cenu un darbības rādītāji, piemēram, rentabilitāte un spēja piesaistīt kapitālu, arī Savienības ražošanas nozare piedzīvoja pārbaudīto apjoma rādītāju samazināšanos. Ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās. Turklāt samazinājās arī nodarbinātība un ražīgums, kas bija saistīts ar zemāku ražošanas un pārdošanas apjomu līmeni. |
| --- | --- |

(259)

Lai gan šajā izmeklēšanā kaitējumu galvenokārt veidoja cenu un darbības rādītāji, piemēram, rentabilitāte un spēja piesaistīt kapitālu, arī Savienības ražošanas nozare piedzīvoja pārbaudīto apjoma rādītāju samazināšanos. Ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās. Turklāt samazinājās arī nodarbinātība un ražīgums, kas bija saistīts ar zemāku ražošanas un pārdošanas apjomu līmeni.

Piezīmes pēc informācijas izpaušanas

Piezīmes pēc informācijas izpaušanas

| (260) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas IV sniedza piezīmes par konkrētiem kaitējuma rādītājiem un secināja, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā netika nodarīts kaitējums. Šāds viedoklis tika pausts, pamatojoties uz to, ka: 1) 4. tabulā redzams ražošanas un jaudas pieaugums laikposmā no 2020. gada līdz IP, 2) 5. tabulā redzams tirgus daļas pieaugums, ieskaitot lietošanu pašu vajadzībām, laikposmā no 2020. gada līdz izmeklēšanas periodam, 3) 7. tabulā redzams pārdošanas cenas pieaugums attiecīgajā periodā, kam sekoja peļņas pieaugums no – 2,1 % 2020. gadā līdz 2,5 % IP laikā, 4) 9. tabulā redzams krājumu samazinājums attiecīgajā periodā un 5) 10. tabulā redzama rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem palielināšanās laikposmā no 2020. gada līdz izmeklēšanas periodam. IV arī apgalvoja, ka Komisija patvaļīgi bez jebkāda pamatojuma izmantoja mērķa peļņu 6 % apmērā un ka Savienības ražošanas nozares peļņas pieaugums no – 2,1 % 2020. gadā līdz 2,5 % izmeklēšanas periodā bija ievērojams, bezprecedenta un tika sasniegts Covid-19 pandēmijas laikā. Wilmar apgalvoja, ka Komisija nav pareizi analizējusi 10. tabulu, apgalvojot, ka rentabilitāte attiecīgajā periodā palielinājās un izmeklēšanas periodā bija augsta. |
| --- | --- |

(260)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas IV sniedza piezīmes par konkrētiem kaitējuma rādītājiem un secināja, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā netika nodarīts kaitējums. Šāds viedoklis tika pausts, pamatojoties uz to, ka: 1) 4. tabulā redzams ražošanas un jaudas pieaugums laikposmā no 2020. gada līdz IP, 2) 5. tabulā redzams tirgus daļas pieaugums, ieskaitot lietošanu pašu vajadzībām, laikposmā no 2020. gada līdz izmeklēšanas periodam, 3) 7. tabulā redzams pārdošanas cenas pieaugums attiecīgajā periodā, kam sekoja peļņas pieaugums no – 2,1 % 2020. gadā līdz 2,5 % IP laikā, 4) 9. tabulā redzams krājumu samazinājums attiecīgajā periodā un 5) 10. tabulā redzama rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem palielināšanās laikposmā no 2020. gada līdz izmeklēšanas periodam. IV arī apgalvoja, ka Komisija patvaļīgi bez jebkāda pamatojuma izmantoja mērķa peļņu 6 % apmērā un ka Savienības ražošanas nozares peļņas pieaugums no – 2,1 % 2020. gadā līdz 2,5 % izmeklēšanas periodā bija ievērojams, bezprecedenta un tika sasniegts Covid-19 pandēmijas laikā. Wilmar apgalvoja, ka Komisija nav pareizi analizējusi 10. tabulu, apgalvojot, ka rentabilitāte attiecīgajā periodā palielinājās un izmeklēšanas periodā bija augsta.

Wilmar

| (261) | Komisija nepiekrita apgalvojumam, ka attiecīgie dati neliecina par būtisku kaitējumu. Kā minēts 202. apsvērumā, lai gan attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 5 %, importa apjoms no Indonēzijas palielinājās par 13 %. Importam no Indonēzijas arī šādā kontekstā izdevās palielināt savu tirgus daļu. Turklāt, kā paskaidrots 192. apsvērumā, patēriņš Savienībā kopumā ir stabils, (37) un paredzams, ka pēc ar Covid-19 pandēmiju saistītu faktoru izraisīta īslaicīga samazinājuma, kas notika 2020. gadā un izmeklēšanas periodā, tas atgūsies (38). |
| --- | --- |

(261)

Komisija nepiekrita apgalvojumam, ka attiecīgie dati neliecina par būtisku kaitējumu. Kā minēts 202. apsvērumā, lai gan attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 5 %, importa apjoms no Indonēzijas palielinājās par 13 %. Importam no Indonēzijas arī šādā kontekstā izdevās palielināt savu tirgus daļu. Turklāt, kā paskaidrots 192. apsvērumā, patēriņš Savienībā kopumā ir stabils, (37) un paredzams, ka pēc ar Covid-19 pandēmiju saistītu faktoru izraisīta īslaicīga samazinājuma, kas notika 2020. gadā un izmeklēšanas periodā, tas atgūsies (38).

37

38

| (262) | Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares tirgus daļu līdzīgā kārtā patiešām palielinājās arī tirgus daļa, ieskaitot iekšējo izmantošanu, no 70,6 % līdz 70,8 %. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas tirgus daļa brīvajā tirgū, kas ir attiecīgais rādītājs, samazinājās no 68,4 % 2020. gadā līdz 68,3 % izmeklēšanas periodā. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas tirgus daļa brīvajā tirgū nepārtraukti samazinājās no 72,1 % 2018. gadā līdz 70,8 % 2019. gadā, līdz 68,4 % 2020. gadā un līdz 68,3 % IP. Pretēji tam tajā pašā laikā tirgus daļa importam no Indonēzijas nepārtraukti palielinājās no 17,1 % 2018. gadā līdz 19,0 % 2019. gadā, līdz 20 % 2020. gadā un līdz 20,3 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(262)

Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares tirgus daļu līdzīgā kārtā patiešām palielinājās arī tirgus daļa, ieskaitot iekšējo izmantošanu, no 70,6 % līdz 70,8 %. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas tirgus daļa brīvajā tirgū, kas ir attiecīgais rādītājs, samazinājās no 68,4 % 2020. gadā līdz 68,3 % izmeklēšanas periodā. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas tirgus daļa brīvajā tirgū nepārtraukti samazinājās no 72,1 % 2018. gadā līdz 70,8 % 2019. gadā, līdz 68,4 % 2020. gadā un līdz 68,3 % IP. Pretēji tam tajā pašā laikā tirgus daļa importam no Indonēzijas nepārtraukti palielinājās no 17,1 % 2018. gadā līdz 19,0 % 2019. gadā, līdz 20 % 2020. gadā un līdz 20,3 % izmeklēšanas periodā.

| (263) | Tāpat apgalvojums par vidējās pārdošanas cenas pieaugumu ir jāaplūko saistībā ar ievērojamo izejvielu izmaksu kāpumu, kā paskaidrots 256. apsvērumā. Turklāt, kā paskaidrots 243. apsvērumā, krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, attiecīgā periodā saglabājās diezgan stabili, un ražošanas nozare veica ražošanu, pamatojoties uz pasūtījumiem, tāpēc krājumu apjoms tika uzturēts zemā līmenī. |
| --- | --- |

(263)

Tāpat apgalvojums par vidējās pārdošanas cenas pieaugumu ir jāaplūko saistībā ar ievērojamo izejvielu izmaksu kāpumu, kā paskaidrots 256. apsvērumā. Turklāt, kā paskaidrots 243. apsvērumā, krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, attiecīgā periodā saglabājās diezgan stabili, un ražošanas nozare veica ražošanu, pamatojoties uz pasūtījumiem, tāpēc krājumu apjoms tika uzturēts zemā līmenī.

| (264) | Apgalvojumā par darbības rādītājiem 10. tabulā nav ņemts vērā viss konteksts. Piemēram, naudas plūsmas līmenis attiecīgajā periodā no 2018. līdz 2020. gadam pastāvīgi samazinājās, 2020. gadā kļūstot negatīvam. Izmeklēšanas periodā naudas plūsma palielinājās un kļuva pozitīva, jo Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu peļņu, kā paskaidrots 251. un 266. apsvērumā. Tomēr naudas plūsma IP joprojām bija ievērojami zemāka par naudas plūsmas līmeni 2018. gadā. Kopumā naudas plūsma samazinājās par 16 %. |
| --- | --- |

(264)

Apgalvojumā par darbības rādītājiem 10. tabulā nav ņemts vērā viss konteksts. Piemēram, naudas plūsmas līmenis attiecīgajā periodā no 2018. līdz 2020. gadam pastāvīgi samazinājās, 2020. gadā kļūstot negatīvam. Izmeklēšanas periodā naudas plūsma palielinājās un kļuva pozitīva, jo Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu peļņu, kā paskaidrots 251. un 266. apsvērumā. Tomēr naudas plūsma IP joprojām bija ievērojami zemāka par naudas plūsmas līmeni 2018. gadā. Kopumā naudas plūsma samazinājās par 16 %.

| (265) | Attiecībā uz mērķa peļņas līmeni Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi izmantot 6 % kā minimālo peļņu. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu 6 % ir minimālais rentabilitātes līmenis, kas sagaidāms parastos konkurences apstākļos, lai aprēķinātu kaitējuma starpību. Šis līmenis tika noteikts, pamatojoties uz ilgtermiņa rentabilitātes rādītājiem, kas noteikti Savienības nozarēm. Netika iesniegti pierādījumi, ka šāds līmenis būtu acīmredzami neatbilstošs attiecīgajai ražošanas nozarei (sk. 268. apsvērumu). Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto, šo apgalvojumu varēja noraidīt. |
| --- | --- |

(265)

Attiecībā uz mērķa peļņas līmeni Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi izmantot 6 % kā minimālo peļņu. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu 6 % ir minimālais rentabilitātes līmenis, kas sagaidāms parastos konkurences apstākļos, lai aprēķinātu kaitējuma starpību. Šis līmenis tika noteikts, pamatojoties uz ilgtermiņa rentabilitātes rādītājiem, kas noteikti Savienības nozarēm. Netika iesniegti pierādījumi, ka šāds līmenis būtu acīmredzami neatbilstošs attiecīgajai ražošanas nozarei (sk. 268. apsvērumu). Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto, šo apgalvojumu varēja noraidīt.

| (266) | Tomēr Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares peļņa nedaudz pārsniedza peļņas un zaudējumu slieksni tikai 2018. gadā (1,9 %) un IP laikā (2,5 %), savukārt 2019. un 2020. gadā tā bija negatīva (attiecīgi – 0,5 % un – 2,1 %). Turklāt 2021. gadā sasniegtais pozitīvais līmenis, kas aptver deviņus izmeklēšanas perioda mēnešus, jāaplūko saistībā ar ievērojamiem piegādes ķēdes traucējumiem tirgū, ko izraisīja Covid-19 pandēmija un kas nopietni ietekmēja Indonēzijas eksportu uz Savienību. Taukskābju piegādi Savienībai kavēja kuģu kavēšanās no Āzijas, ko izraisīja Covid-19 radītais kravas kuģu, tankkuģu un darbinieku trūkums, kā arī kravu pārvadājumu izmaksu krasais pieaugums (39). Šie īslaicīgi traucējumi ietekmēja cenas visā pasaulē ražošanas nozarē, kā arī importu no Indonēzijas, kas no 2020. gada līdz IP samazinājās absolūtā izteiksmē. Rezultātā Savienības ražošanas nozare paskaidroja, ka tā varēja gūt labumu no šiem konkrētajiem īslaicīgajiem traucējumiem tirgū, paaugstinot cenas līdz rentablam līmenim Savienības tirgū, neradot būtiskus zaudējumus savai tirgus daļai. Kopumā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā svārstījās ap peļņas un zaudējumu slieksni, importa apjoms no Indonēzijas bija ievērojams, un tās tirgus daļa ievērojami palielinājās no 17,1 % līdz 20,3 %, neraugoties uz nelielu patēriņa samazināšanos. Visi faktori skaidri parāda, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāti visā attiecīgajā periodā negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām no Indonēzijas, un rentabilitātes maksimums 2,5 % apmērā IP laikā tika sasniegts Indonēzijas eksportētāju piegādes problēmu kontekstā, ko galvenokārt izraisīja Covid-19 pandēmijas sekas. |
| --- | --- |

(266)

Tomēr Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares peļņa nedaudz pārsniedza peļņas un zaudējumu slieksni tikai 2018. gadā (1,9 %) un IP laikā (2,5 %), savukārt 2019. un 2020. gadā tā bija negatīva (attiecīgi – 0,5 % un – 2,1 %). Turklāt 2021. gadā sasniegtais pozitīvais līmenis, kas aptver deviņus izmeklēšanas perioda mēnešus, jāaplūko saistībā ar ievērojamiem piegādes ķēdes traucējumiem tirgū, ko izraisīja Covid-19 pandēmija un kas nopietni ietekmēja Indonēzijas eksportu uz Savienību. Taukskābju piegādi Savienībai kavēja kuģu kavēšanās no Āzijas, ko izraisīja Covid-19 radītais kravas kuģu, tankkuģu un darbinieku trūkums, kā arī kravu pārvadājumu izmaksu krasais pieaugums (39). Šie īslaicīgi traucējumi ietekmēja cenas visā pasaulē ražošanas nozarē, kā arī importu no Indonēzijas, kas no 2020. gada līdz IP samazinājās absolūtā izteiksmē. Rezultātā Savienības ražošanas nozare paskaidroja, ka tā varēja gūt labumu no šiem konkrētajiem īslaicīgajiem traucējumiem tirgū, paaugstinot cenas līdz rentablam līmenim Savienības tirgū, neradot būtiskus zaudējumus savai tirgus daļai. Kopumā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā svārstījās ap peļņas un zaudējumu slieksni, importa apjoms no Indonēzijas bija ievērojams, un tās tirgus daļa ievērojami palielinājās no 17,1 % līdz 20,3 %, neraugoties uz nelielu patēriņa samazināšanos. Visi faktori skaidri parāda, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāti visā attiecīgajā periodā negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām no Indonēzijas, un rentabilitātes maksimums 2,5 % apmērā IP laikā tika sasniegts Indonēzijas eksportētāju piegādes problēmu kontekstā, ko galvenokārt izraisīja Covid-19 pandēmijas sekas.

39

| (267) | Rentabilitāte 10. tabulā ir aprēķināta, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares saražoto un Savienības tirgū nesaistītiem klientiem pārdoto taukskābju pārdošanas izmaksām. Lai gan Savienības ražošanas nozare kopumā ražo, pamatojoties uz pasūtījumiem, joprojām ir pieejami nelieli krājumi, kā norādīts 9. tabulā. Tāpēc nozarē ar nelieliem krājumiem pastāv neliela atšķirība starp vienības ražošanas izmaksām un pārdoto preču vienības izmaksām. No tā izriet, ka, lai gan 2019. un 2020. gadā Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena bija augstāka vai vienāda ar vidējām vienības ražošanas izmaksām, Savienības ražošanas nozare cieta zaudējumus, kā norādīts 10. tabulā. |
| --- | --- |

(267)

Rentabilitāte 10. tabulā ir aprēķināta, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares saražoto un Savienības tirgū nesaistītiem klientiem pārdoto taukskābju pārdošanas izmaksām. Lai gan Savienības ražošanas nozare kopumā ražo, pamatojoties uz pasūtījumiem, joprojām ir pieejami nelieli krājumi, kā norādīts 9. tabulā. Tāpēc nozarē ar nelieliem krājumiem pastāv neliela atšķirība starp vienības ražošanas izmaksām un pārdoto preču vienības izmaksām. No tā izriet, ka, lai gan 2019. un 2020. gadā Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena bija augstāka vai vienāda ar vidējām vienības ražošanas izmaksām, Savienības ražošanas nozare cieta zaudējumus, kā norādīts 10. tabulā.

| (268) | Attiecībā uz taukskābju standarta peļņas līmeni parastos konkurences apstākļos IV nepaskaidroja, kāpēc ražošanas nozares sasniegtais peļņas līmenis 2,5 % apmērā izmeklēšanas periodā bija pietiekams. Turklāt, kritizējot Komisijas izmantoto juridiski noteikto 6 % slieksni, IV nespēja pamatot, kāds peļņas līmenis būtu jāizmanto tā vietā, kā arī nespēja izskaidrot iespējamo Covid-19 pandēmijas ietekmi uz rentabilitātes līmeni. Komisija atzīmēja, ka lietas materiālos nav citu pierādījumu par taukskābju ražošanas nozares vēsturiskās rentabilitātes līmeni, ja nebūtu importa par dempinga cenām no Indonēzijas, kas pamatotu IV apgalvojumu, ka 2,5 % rentabilitāte bija pietiekama, vai atspēkotu izvēlēto 6 % peļņas līmeni. Turpretim Komisijas konstatējumus pamatoja publiski pieejamā informācija un informācija par atvērtās lietas materiāliem. Komisija norādīja, ka saskaņā ar Eiropas ķīmiskās rūpniecības padomes (“CEFIC”) sagatavoto ziņojumu, kurā cita starpā aplūkota plašākas Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares rentabilitāte 2020. gadā, bruto darbības rezultāts (40), kas izteikts procentos no apgrozījuma ķīmiskajā rūpniecībā, ir aptuveni 11 %. Turklāt, pamatojoties uz CSIMarket (41) apkopotajiem statistikas datiem, ķīmiskās rūpniecības nozares peļņa pirms nodokļu nomaksas 2021. gadā bija aptuveni 13 %. Turklāt savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu Greven group norādīja, ka Eiropas ķīmiskās rūpniecības EBIT maržas (peļņa pirms procentiem un nodokļiem) 2020. gadā bija aptuveni 7 % (sīkāk sk. 294. apsvērumu). Tādējādi, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā nav sasniegusi rentabilitātes līmeni, kas atbilstu parastiem tirgus konkurences apstākļiem. |
| --- | --- |

(268)

Attiecībā uz taukskābju standarta peļņas līmeni parastos konkurences apstākļos IV nepaskaidroja, kāpēc ražošanas nozares sasniegtais peļņas līmenis 2,5 % apmērā izmeklēšanas periodā bija pietiekams. Turklāt, kritizējot Komisijas izmantoto juridiski noteikto 6 % slieksni, IV nespēja pamatot, kāds peļņas līmenis būtu jāizmanto tā vietā, kā arī nespēja izskaidrot iespējamo Covid-19 pandēmijas ietekmi uz rentabilitātes līmeni. Komisija atzīmēja, ka lietas materiālos nav citu pierādījumu par taukskābju ražošanas nozares vēsturiskās rentabilitātes līmeni, ja nebūtu importa par dempinga cenām no Indonēzijas, kas pamatotu IV apgalvojumu, ka 2,5 % rentabilitāte bija pietiekama, vai atspēkotu izvēlēto 6 % peļņas līmeni. Turpretim Komisijas konstatējumus pamatoja publiski pieejamā informācija un informācija par atvērtās lietas materiāliem. Komisija norādīja, ka saskaņā ar Eiropas ķīmiskās rūpniecības padomes (“CEFIC”) sagatavoto ziņojumu, kurā cita starpā aplūkota plašākas Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares rentabilitāte 2020. gadā, bruto darbības rezultāts (40), kas izteikts procentos no apgrozījuma ķīmiskajā rūpniecībā, ir aptuveni 11 %. Turklāt, pamatojoties uz CSIMarket (41) apkopotajiem statistikas datiem, ķīmiskās rūpniecības nozares peļņa pirms nodokļu nomaksas 2021. gadā bija aptuveni 13 %. Turklāt savās piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu Greven group norādīja, ka Eiropas ķīmiskās rūpniecības EBIT maržas (peļņa pirms procentiem un nodokļiem) 2020. gadā bija aptuveni 7 % (sīkāk sk. 294. apsvērumu). Tādējādi, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā nav sasniegusi rentabilitātes līmeni, kas atbilstu parastiem tirgus konkurences apstākļiem.

CEFIC

40

CSIMarket

41

Greven group

EBIT

| (269) | Vēl būtiskāk, Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi attiecīgajā periodā bija ierobežoti, koncentrējoties uz efektivitātes paaugstināšanu un esošo iekārtu vienmērīgas darbības uzturēšanu, kā paskaidrots 253. un 254. apsvērumā. Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā negatīvā vai zemā rentabilitātes līmeņa dēļ nespēja veikt nepieciešamos ieguldījumus, lai ieviestu jauninājumus un panāktu vajadzīgo efektivitātes un ražīguma pieaugumu un tādējādi spētu konkurēt tirgū. Savienības ražošanas nozare apkalpo daudzveidīgu klientu bāzi, kuras prasības pastāvīgi attīstās. Attiecīgajā periodā amortizācijas izdevumi veidoja tikai aptuveni 2 % no ražošanas izmaksām. Amortizācijas izmaksu palielinājums pēc ieguldījumiem līdz 4 % no ražošanas izmaksām ļautu Savienības ražošanas nozarei sasniegt peļņu, ja tai izdotos saglabāt saglabāt augstākas cenas izmeklēšanas periodā, kas ir maz ticams, ņemot vērā iemeslus, kuru dēļ šīs cenas IP laikā palielinājās. Tāpēc peļņas līmenis, ko ražošanas nozare guva attiecīgajā periodā, nav pietiekams, lai veiktu nepieciešamos ieguldījumus šajā nozarē. Visi šie elementi bija klajā pretrunā ar IV nepamatotajiem apgalvojumiem par nepieciešamo Savienības ražošanas nozares rentabilitātes līmeni. |
| --- | --- |

(269)

Vēl būtiskāk, Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi attiecīgajā periodā bija ierobežoti, koncentrējoties uz efektivitātes paaugstināšanu un esošo iekārtu vienmērīgas darbības uzturēšanu, kā paskaidrots 253. un 254. apsvērumā. Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā negatīvā vai zemā rentabilitātes līmeņa dēļ nespēja veikt nepieciešamos ieguldījumus, lai ieviestu jauninājumus un panāktu vajadzīgo efektivitātes un ražīguma pieaugumu un tādējādi spētu konkurēt tirgū. Savienības ražošanas nozare apkalpo daudzveidīgu klientu bāzi, kuras prasības pastāvīgi attīstās. Attiecīgajā periodā amortizācijas izdevumi veidoja tikai aptuveni 2 % no ražošanas izmaksām. Amortizācijas izmaksu palielinājums pēc ieguldījumiem līdz 4 % no ražošanas izmaksām ļautu Savienības ražošanas nozarei sasniegt peļņu, ja tai izdotos saglabāt saglabāt augstākas cenas izmeklēšanas periodā, kas ir maz ticams, ņemot vērā iemeslus, kuru dēļ šīs cenas IP laikā palielinājās. Tāpēc peļņas līmenis, ko ražošanas nozare guva attiecīgajā periodā, nav pietiekams, lai veiktu nepieciešamos ieguldījumus šajā nozarē. Visi šie elementi bija klajā pretrunā ar IV nepamatotajiem apgalvojumiem par nepieciešamo Savienības ražošanas nozares rentabilitātes līmeni.

| (270) | Visbeidzot, Komisijas norādīja, ka tās analīze bija izsmeļoša un visaptveroša, jo tā aptvēra visus četrus gadus un visus pamatregulas 3. panta 5. punktā noteiktos kaitējuma rādītājus. Turklāt Komisija savā analīzē arī izmantoja visus datus, neraugoties uz to, vai norises bija pozitīvas vai negatīvas. Komisija pierādīja, ka tās secinājums par būtisku kaitējumu ir juridiski un ekonomiski pamatots. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(270)

Visbeidzot, Komisijas norādīja, ka tās analīze bija izsmeļoša un visaptveroša, jo tā aptvēra visus četrus gadus un visus pamatregulas 3. panta 5. punktā noteiktos kaitējuma rādītājus. Turklāt Komisija savā analīzē arī izmantoja visus datus, neraugoties uz to, vai norises bija pozitīvas vai negatīvas. Komisija pierādīja, ka tās secinājums par būtisku kaitējumu ir juridiski un ekonomiski pamatots. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (271) | IV arī apgalvoja, ka kaitējuma konstatējums neatbilst KLK2022. gada 19. augusta vēstulei, kurā bija sniegtas piezīmes par konkurenci starp KLK un Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem un KLK rentabilitāti. |
| --- | --- |

(271)

IV arī apgalvoja, ka kaitējuma konstatējums neatbilst KLK2022. gada 19. augusta vēstulei, kurā bija sniegtas piezīmes par konkurenci starp KLK un Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem un KLK rentabilitāti.

KLK

KLK

KLK

| (272) | Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo vēstule ir no viena Savienības ražotāja un tajā nav veikts pilnīgs kaitējuma novērtējums. Tāpēc šādas paziņojums nevar prevalēt pār Komisijas secinājumiem par būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(272)

Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo vēstule ir no viena Savienības ražotāja un tajā nav veikts pilnīgs kaitējuma novērtējums. Tāpēc šādas paziņojums nevar prevalēt pār Komisijas secinājumiem par būtisku kaitējumu.

| (273) | IV arī apgalvoja, ka, lai gan biodīzeļdegvielas ražošanā izmantotā taukskābe ir izslēgta no ražojuma tvēruma, Komisija nav attiecīgi koriģējusi statistiku par importu. |
| --- | --- |

(273)

IV arī apgalvoja, ka, lai gan biodīzeļdegvielas ražošanā izmantotā taukskābe ir izslēgta no ražojuma tvēruma, Komisija nav attiecīgi koriģējusi statistiku par importu.

| (274) | Komisija šo apgalvojumu noraidīja, apstiprinot, ka statistika par importu neietver importētos taukskābju daudzumus, kas saražoti no atkritumiem un izmantoti biodīzeļdegvielas ražošanai. |
| --- | --- |

(274)

Komisija šo apgalvojumu noraidīja, apstiprinot, ka statistika par importu neietver importētos taukskābju daudzumus, kas saražoti no atkritumiem un izmantoti biodīzeļdegvielas ražošanai.

| (275) | Wilmar apgalvoja, ka 4. tabulā atspoguļotā ražošanas un jaudas izmantojuma dinamika nerada kaitējumu. |
| --- | --- |

(275)

Wilmar apgalvoja, ka 4. tabulā atspoguļotā ražošanas un jaudas izmantojuma dinamika nerada kaitējumu.

Wilmar

| (276) | Komisija norādīja, ka ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 7 % un jaudas izmantojums – par 3 %, kā norādīts 4. tabulā. Wilmar nenovērtēja šīs tendences tām atbilstošā kontekstā. Tirgū, kurā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 5 %, imports no Indonēzijas palielinājās par 13 %, un tā tirgus daļa palielinājās no 17,1 % 2018. gadā līdz 20,3 % izmeklēšanas periodā. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumus par ražošanas apjomu un jaudas izmantojumu. |
| --- | --- |

(276)

Komisija norādīja, ka ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 7 % un jaudas izmantojums – par 3 %, kā norādīts 4. tabulā. Wilmar nenovērtēja šīs tendences tām atbilstošā kontekstā. Tirgū, kurā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 5 %, imports no Indonēzijas palielinājās par 13 %, un tā tirgus daļa palielinājās no 17,1 % 2018. gadā līdz 20,3 % izmeklēšanas periodā. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumus par ražošanas apjomu un jaudas izmantojumu.

Wilmar

| (277) | Wilmar apgalvoja, ka Komisija kļūdījās, norādot, ka 9. tabulā atspoguļotie krājumu līmeņi kaitējuma analīzē bija mazāk svarīgi, un apgalvoja, ka mazāki krājumi liecina par pārdošanas apjoma pieaugumu. |
| --- | --- |

(277)

Wilmar apgalvoja, ka Komisija kļūdījās, norādot, ka 9. tabulā atspoguļotie krājumu līmeņi kaitējuma analīzē bija mazāk svarīgi, un apgalvoja, ka mazāki krājumi liecina par pārdošanas apjoma pieaugumu.

Wilmar

| (278) | Komisija norādīja, ka pārdošanas apjomi saruka visā analīzes periodā, kā atspoguļots 5. tabulā. Komisija paliek pie saviem ieskatiem par krājumu jautājumiem vispārējā kaitējuma analīzē, arī ņemot vērā nelielos krājumus perioda beigās, kas visa perioda laikā nesasniedza 4,5 % no ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(278)

Komisija norādīja, ka pārdošanas apjomi saruka visā analīzes periodā, kā atspoguļots 5. tabulā. Komisija paliek pie saviem ieskatiem par krājumu jautājumiem vispārējā kaitējuma analīzē, arī ņemot vērā nelielos krājumus perioda beigās, kas visa perioda laikā nesasniedza 4,5 % no ražošanas apjoma.

| (279) | Wilmar apgalvoja, ka 10. tabulā atspoguļotā ar ieguldījumiem un ienākuma no ieguldījumiem saistītā dinamika nerada kaitējumu. |
| --- | --- |

(279)

Wilmar apgalvoja, ka 10. tabulā atspoguļotā ar ieguldījumiem un ienākuma no ieguldījumiem saistītā dinamika nerada kaitējumu.

Wilmar

| (280) | Attiecībā uz ieguldījumiem šis apgalvojums tika izskatīts 269. apsvērumā. Ienākums no ieguldījumiem ir izmeklējamā ražojuma kopējās peļņas vērtība, kas dalīta ar izmeklējamā ražojuma ražošanā izmantoto pamatlīdzekļu kopējo vērtību. Attiecīgajā periodā kopējo pamatlīdzekļu vērtība bija diezgan stabila. Tāpēc ienākuma no ieguldījumiem tendence atbilst rentabilitātes tendencei. No tā izriet, ka no 2018. līdz 2020. gadam ienākums no ieguldījumiem samazinājās. Izmeklēšanas periodā ienākums no ieguldījumiem palielinājās, jo Savienības ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Tomēr, kā paskaidrots 266. apsvērumā, rentabilitātes pieaugums izmeklēšanas periodā bija vien īslaicīgs. Tāpēc Komisija saglabāja savu secinājumu, ka ieguldījumu līmenis nebija pietiekams Savienības ražošanas nozares turpmākai pastāvēšanai (sk. 253., 254. un 269. apsvērumu), un tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(280)

Attiecībā uz ieguldījumiem šis apgalvojums tika izskatīts 269. apsvērumā. Ienākums no ieguldījumiem ir izmeklējamā ražojuma kopējās peļņas vērtība, kas dalīta ar izmeklējamā ražojuma ražošanā izmantoto pamatlīdzekļu kopējo vērtību. Attiecīgajā periodā kopējo pamatlīdzekļu vērtība bija diezgan stabila. Tāpēc ienākuma no ieguldījumiem tendence atbilst rentabilitātes tendencei. No tā izriet, ka no 2018. līdz 2020. gadam ienākums no ieguldījumiem samazinājās. Izmeklēšanas periodā ienākums no ieguldījumiem palielinājās, jo Savienības ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Tomēr, kā paskaidrots 266. apsvērumā, rentabilitātes pieaugums izmeklēšanas periodā bija vien īslaicīgs. Tāpēc Komisija saglabāja savu secinājumu, ka ieguldījumu līmenis nebija pietiekams Savienības ražošanas nozares turpmākai pastāvēšanai (sk. 253., 254. un 269. apsvērumu), un tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (281) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Musim Mas group apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei IP laikā netika nodarīts kaitējums. Šī grupa aicināja Komisiju vērst kaitējuma analīzi uz izmeklēšanas periodu, apgalvojot, ka tajā gadā bija vērojama pozitīva dinamika saistībā ar ražošanu, ražošanas jaudu, tirgus daļu, vidējām cenām, ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmu, rentabilitāti un krājumiem. Konkrētāk, Musim Mas group norādīja, ka izmeklēšanas periodā rentabilitāte bija visaugstākā (2,5 %). |
| --- | --- |

(281)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Musim Mas group apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei IP laikā netika nodarīts kaitējums. Šī grupa aicināja Komisiju vērst kaitējuma analīzi uz izmeklēšanas periodu, apgalvojot, ka tajā gadā bija vērojama pozitīva dinamika saistībā ar ražošanu, ražošanas jaudu, tirgus daļu, vidējām cenām, ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmu, rentabilitāti un krājumiem. Konkrētāk, Musim Mas group norādīja, ka izmeklēšanas periodā rentabilitāte bija visaugstākā (2,5 %).

Musim Mas group

Musim Mas group

| (282) | Komisijai jāveic kaitējuma novērtējums par visu attiecīgo periodu, nevis tikai par izmeklēšanas periodu. Musim Mas group ierosinātā metodika, tāpat kā iepriekš aprakstītais IV un Wilmar novērtējums, neatspoguļotu pilnīgu un precīzu analīzi par Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, kā noteikts pamatregulas 3. pantā. Nelielais ražošanas apjoma (1,2 %) un ražošanas jaudas (1,9 %) pieaugums un krājumu samazinājums bija saistīts ar pagaidu rentabilitātes pieaugumu, kā paskaidrots 266. apsvērumā. Naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem sekoja rentabilitātes attīstībai. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa brīvajā tirgū izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar 2020. gadu, samazinājās no 68,4 % līdz 68,3 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena palielinājās līdz ar vienības ražošanas izmaksu pieaugumu izejvielu cenu pieauguma dēļ, ko izraisīja īslaicīgie piegādes traucējumi un jo īpaši Covid-19 pandēmijas ietekme IP laikā. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(282)

Komisijai jāveic kaitējuma novērtējums par visu attiecīgo periodu, nevis tikai par izmeklēšanas periodu. Musim Mas group ierosinātā metodika, tāpat kā iepriekš aprakstītais IV un Wilmar novērtējums, neatspoguļotu pilnīgu un precīzu analīzi par Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, kā noteikts pamatregulas 3. pantā. Nelielais ražošanas apjoma (1,2 %) un ražošanas jaudas (1,9 %) pieaugums un krājumu samazinājums bija saistīts ar pagaidu rentabilitātes pieaugumu, kā paskaidrots 266. apsvērumā. Naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem sekoja rentabilitātes attīstībai. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa brīvajā tirgū izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar 2020. gadu, samazinājās no 68,4 % līdz 68,3 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena palielinājās līdz ar vienības ražošanas izmaksu pieaugumu izejvielu cenu pieauguma dēļ, ko izraisīja īslaicīgie piegādes traucējumi un jo īpaši Covid-19 pandēmijas ietekme IP laikā. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

Musim Mas group

Wilmar

| (283) | Musim Mas group arī apšaubīja cenu samazinājuma aprēķinus (ko Musim Mas group kļūdaini nosauca par “mērķa cenas samazinājumu”) attiecībā uz importu no Indonēzijas, apgalvojot, ka informācijas izpaušanas dokumentā par vidējām vienības cenām 3. un 7. tabulā ir norādīta daudz mazāka cenu ietekme uz Savienības ražošanas nozares cenām, proti, no 4 % pārsnieguma 2018. gadā līdz nelielam cenu samazinājumam 7 % apmērā IP laikā. |
| --- | --- |

(283)

Musim Mas group arī apšaubīja cenu samazinājuma aprēķinus (ko Musim Mas group kļūdaini nosauca par “mērķa cenas samazinājumu”) attiecībā uz importu no Indonēzijas, apgalvojot, ka informācijas izpaušanas dokumentā par vidējām vienības cenām 3. un 7. tabulā ir norādīta daudz mazāka cenu ietekme uz Savienības ražošanas nozares cenām, proti, no 4 % pārsnieguma 2018. gadā līdz nelielam cenu samazinājumam 7 % apmērā IP laikā.

Musim Mas group

Musim Mas group

| (284) | Šis ražotājs eksportētājs izdarīja secinājumu par cenu samazinājumu, pamatojoties uz Indonēzijas ražotāju vidējās importa cenas uz Savienību vienkāršu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares vidējo cenu, ignorējot, ka visiem eksportētājiem un visiem ražotājiem Savienībā ir ražojumu maisījumi, kas var ievērojami atšķirties. Lai iegūtu ticamākas cenu samazinājuma starpības, būtu jāsalīdzina salīdzināmu ražojumu veidu cenas ražotāju eksportētāju līmenī, ja ir pieejama datu kopa. Eksportētājs apgalvo, ka IP laikā cenu samazinājums bija vidēji 7 %, bet, veicot salīdzinājumu ražojuma veida līmenī, tika konstatēts, ka cenu samazinājuma starpība pārsniedza 20 %. Eksportētāja piezīmes par cenu samazinājuma starpību tika noraidītas. |
| --- | --- |

(284)

Šis ražotājs eksportētājs izdarīja secinājumu par cenu samazinājumu, pamatojoties uz Indonēzijas ražotāju vidējās importa cenas uz Savienību vienkāršu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares vidējo cenu, ignorējot, ka visiem eksportētājiem un visiem ražotājiem Savienībā ir ražojumu maisījumi, kas var ievērojami atšķirties. Lai iegūtu ticamākas cenu samazinājuma starpības, būtu jāsalīdzina salīdzināmu ražojumu veidu cenas ražotāju eksportētāju līmenī, ja ir pieejama datu kopa. Eksportētājs apgalvo, ka IP laikā cenu samazinājums bija vidēji 7 %, bet, veicot salīdzinājumu ražojuma veida līmenī, tika konstatēts, ka cenu samazinājuma starpība pārsniedza 20 %. Eksportētāja piezīmes par cenu samazinājuma starpību tika noraidītas.

| (285) | CUTFA savās piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas piekrita Komisijas secinājumiem par kaitējumu un norādīja, ka pārdošanas cenu, cenu samazinājuma, mērķa cenas samazinājuma, cenu nospiešanas, vienības izmaksu un tādu darbības rādītāju kā ienākuma no apgrozījuma analīze apliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā laikposmā ir nodarīts kaitējums. CUTFA arī norādīja uz Komisijas analīzi par tādiem apjoma rādītājiem kā ražošana, jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms un tirgus daļa, kas apliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums attiecās arī uz apjoma rādītājiem. Turklāt CUTFA apstiprināja, ka neliels rentabilitātes uzlabojums IP laikā nav ražošanas nozarei radījis ilgtspējīgu un konkurētspējīgu stāvokli Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(285)

CUTFA savās piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas piekrita Komisijas secinājumiem par kaitējumu un norādīja, ka pārdošanas cenu, cenu samazinājuma, mērķa cenas samazinājuma, cenu nospiešanas, vienības izmaksu un tādu darbības rādītāju kā ienākuma no apgrozījuma analīze apliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā laikposmā ir nodarīts kaitējums. CUTFA arī norādīja uz Komisijas analīzi par tādiem apjoma rādītājiem kā ražošana, jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms un tirgus daļa, kas apliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums attiecās arī uz apjoma rādītājiem. Turklāt CUTFA apstiprināja, ka neliels rentabilitātes uzlabojums IP laikā nav ražošanas nozarei radījis ilgtspējīgu un konkurētspējīgu stāvokli Savienības tirgū.

CUTFA

CUTFA

CUTFA

| (286) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(286)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (287) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja arī to, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija pārliecinājās, ka iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir: imports no citiem avotiem, izņemot Indonēziju, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, izmaiņas saistībā ar lietošanu pašu vajadzībām, patēriņa tendences, ar izejvielām saistītas problēmas un Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte. |
| --- | --- |

(287)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja arī to, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija pārliecinājās, ka iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir: imports no citiem avotiem, izņemot Indonēziju, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, izmaiņas saistībā ar lietošanu pašu vajadzībām, patēriņa tendences, ar izejvielām saistītas problēmas un Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte.

5.1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (288) | Kā redzams 2. tabulā, importa apjoms par dempinga cenām no Indonēzijas palielinājās no aptuveni 203 000 tonnām 2018. gadā līdz aptuveni 228 000 tonnām izmeklēšanas periodā, proti, pieaugums par 13 %. Tirgus daļas pieaugums šajā periodā bija no 17,1 % līdz 20,3 % – pieaugums par 19 %. Šie novērojumi sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu par 10 % brīvajā tirgū un tirgus daļas samazinājumu no 72,1 % līdz 68,3 %, kas ir samazinājums par 5 %. Šajā periodā pārdošanas apjomi mazākajā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija stabili. Izmeklēšana parādīja, ka arī importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir pastāvīgi pieauguši. Absolūtā izteiksmē ar Covid-19 pandēmiju saistīto problēmu dēļ importa apjoma pieaugums 2019. gadā un 2020. gadā neturpinājās tādā pašā tempā. Neraugoties uz to, ka attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 5 %, ir skaidrs, ka tirgū galvenokārt uzlabojās Indonēzijas izcelsmes importa situācija, neraugoties uz to, ka eksportētāji saskārās ar piegādes grūtībām, kā norādīts 202. apsvērumā. |
| --- | --- |

(288)

Kā redzams 2. tabulā, importa apjoms par dempinga cenām no Indonēzijas palielinājās no aptuveni 203 000 tonnām 2018. gadā līdz aptuveni 228 000 tonnām izmeklēšanas periodā, proti, pieaugums par 13 %. Tirgus daļas pieaugums šajā periodā bija no 17,1 % līdz 20,3 % – pieaugums par 19 %. Šie novērojumi sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu par 10 % brīvajā tirgū un tirgus daļas samazinājumu no 72,1 % līdz 68,3 %, kas ir samazinājums par 5 %. Šajā periodā pārdošanas apjomi mazākajā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija stabili. Izmeklēšana parādīja, ka arī importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir pastāvīgi pieauguši. Absolūtā izteiksmē ar Covid-19 pandēmiju saistīto problēmu dēļ importa apjoma pieaugums 2019. gadā un 2020. gadā neturpinājās tādā pašā tempā. Neraugoties uz to, ka attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 5 %, ir skaidrs, ka tirgū galvenokārt uzlabojās Indonēzijas izcelsmes importa situācija, neraugoties uz to, ka eksportētāji saskārās ar piegādes grūtībām, kā norādīts 202. apsvērumā.

| (289) | Kā paskaidrots 210. apsvērumā, imports no Indonēzijas izraisīja Savienības ražošanas nozares cenu nospiešanu jau attiecīgā perioda sākumā. Turklāt, ņemot vērā ievērojamas izejvielu izmaksu svārstības pasaulē, Savienības ražotāji nav spējuši pielāgot savas cenas tādā veidā, kas tiem ļautu sasniegt saprātīgu peļņas līmeni vai pat vispār saglabāt rentabilitāti. |
| --- | --- |

(289)

Kā paskaidrots 210. apsvērumā, imports no Indonēzijas izraisīja Savienības ražošanas nozares cenu nospiešanu jau attiecīgā perioda sākumā. Turklāt, ņemot vērā ievērojamas izejvielu izmaksu svārstības pasaulē, Savienības ražotāji nav spējuši pielāgot savas cenas tādā veidā, kas tiem ļautu sasniegt saprātīgu peļņas līmeni vai pat vispār saglabāt rentabilitāti.

| (290) | Importa no Indonēzijas izplatība attiecīgajā periodā bija iespējama tāpēc, ka izmeklējamais ražojums ir pirmprece un cenai ir galvenā nozīme klientu lēmumu pieņemšanā. Laika sakritība starp Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos un ievērojamo Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām klātbūtni, kas bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un nospieda ES tirgus cenu līmeņus, apstiprina cēloņsakarību starp šiem diviem faktoriem. |
| --- | --- |

(290)

Importa no Indonēzijas izplatība attiecīgajā periodā bija iespējama tāpēc, ka izmeklējamais ražojums ir pirmprece un cenai ir galvenā nozīme klientu lēmumu pieņemšanā. Laika sakritība starp Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos un ievērojamo Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām klātbūtni, kas bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un nospieda ES tirgus cenu līmeņus, apstiprina cēloņsakarību starp šiem diviem faktoriem.

| (291) | Visbeidzot, kā paskaidrots iepriekš, piegādes problēmas, ar kurām ražotāji eksportētāji saskārās izmeklēšanas periodā, uz laiku samazināja spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Tas ļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas līdz līmenim, kurā tika gūta zināma peļņa, bet ne pietiekami, lai tā varētu sasniegt samērīgu peļņas līmeni parastos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(291)

Visbeidzot, kā paskaidrots iepriekš, piegādes problēmas, ar kurām ražotāji eksportētāji saskārās izmeklēšanas periodā, uz laiku samazināja spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Tas ļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas līdz līmenim, kurā tika gūta zināma peļņa, bet ne pietiekami, lai tā varētu sasniegt samērīgu peļņas līmeni parastos konkurences apstākļos.

| (292) | Turklāt Komisija konstatēja, ka laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam, kad patēriņš brīvajā tirgū samazinājās par 3 %, imports no Indonēzijas pieauga par 14 % un cenas samazinājās par 12 %. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 8 % un tās cenas samazinājās par 2 %. Tas radīja finansiālus zaudējumus, kas ietekmēja arī Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli izmeklēšanas periodā, kad turpinājās importa par dempinga cenām radītais spiediens. |
| --- | --- |

(292)

Turklāt Komisija konstatēja, ka laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam, kad patēriņš brīvajā tirgū samazinājās par 3 %, imports no Indonēzijas pieauga par 14 % un cenas samazinājās par 12 %. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 8 % un tās cenas samazinājās par 2 %. Tas radīja finansiālus zaudējumus, kas ietekmēja arī Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli izmeklēšanas periodā, kad turpinājās importa par dempinga cenām radītais spiediens.

| (293) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas CUTFA piekrita Komisijas veiktajai analīzei par cēloņsakarību, ņemot vērā iepriekš noteiktos kaitējuma rādītājus un cenu salīdzinājumus, kā arī importa no Indonēzijas apjomus, tirgus daļu un cenas. CUTFA norādīja, ka importa no Indonēzijas radītais cenu spiediens bija liedzis atbilstoši paaugstināt cenas, kas bija nepieciešams izejvielu cenu pieauguma dēļ. Turklāt CUTFA norādīja, ka importa no Indonēzijas pieaugums bija veicinājis nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(293)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas CUTFA piekrita Komisijas veiktajai analīzei par cēloņsakarību, ņemot vērā iepriekš noteiktos kaitējuma rādītājus un cenu salīdzinājumus, kā arī importa no Indonēzijas apjomus, tirgus daļu un cenas. CUTFA norādīja, ka importa no Indonēzijas radītais cenu spiediens bija liedzis atbilstoši paaugstināt cenas, kas bija nepieciešams izejvielu cenu pieauguma dēļ. Turklāt CUTFA norādīja, ka importa no Indonēzijas pieaugums bija veicinājis nodarīto kaitējumu.

CUTFA

CUTFA

CUTFA

| (294) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Greven group sniedza piezīmes par Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, apgalvojot, ka tā atbilda Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares vispārējai tendencei attiecīgajā periodā. Lai pamatotu šo argumentu, Greven group iesniedza diagrammu ar Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares EBIT (peļņa pirms procentu maksājumiem un nodokļiem) maržām, kas uzrādīja samazinājumu 33,9 % jeb 3,4 procentpunktu apmērā, proti, no 10,4 % 2018. gadā līdz 7,0 % 2020. gadā. Ņemot vērā šo informāciju, Greven group secināja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanās ir jāuzskata par Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares vidējo rādītāju, un tāpēc tā nebija būtiska un to varēja skaidrot ar citiem faktoriem, nevis importu par dempinga cenām no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(294)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Greven group sniedza piezīmes par Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, apgalvojot, ka tā atbilda Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares vispārējai tendencei attiecīgajā periodā. Lai pamatotu šo argumentu, Greven group iesniedza diagrammu ar Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares EBIT (peļņa pirms procentu maksājumiem un nodokļiem) maržām, kas uzrādīja samazinājumu 33,9 % jeb 3,4 procentpunktu apmērā, proti, no 10,4 % 2018. gadā līdz 7,0 % 2020. gadā. Ņemot vērā šo informāciju, Greven group secināja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanās ir jāuzskata par Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares vidējo rādītāju, un tāpēc tā nebija būtiska un to varēja skaidrot ar citiem faktoriem, nevis importu par dempinga cenām no Indonēzijas.

Greven group

Greven group

EBIT

Greven group

| (295) | Komisija norāda, ka Greven group salīdzinājumam izmantoja laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam. Kā izejas punktu pieņemot faktisko Savienības ražošanas nozares rentabilitāti 1,9 % apmērā 2018. gadā, lejupslīde 33,9 % apmērā nozīmētu samazinājumu līdz 1,26 % 2020. gadā. Tā vietā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte 2020. gadā samazinājās līdz negatīvām līmenim (- 2,1 %). Šādu lejupslīdi nevar uzskatīt par nebūtisku vai tuvu (plašākas) Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares tendencei. Vēl svarīgāk ir tas, ka Greven group apgalvojumi ir balstīti uz rentabilitātes relatīvo izmaiņu tendencēm, pilnībā ignorējot ķīmiskās rūpniecības faktisko, absolūto rentabilitātes līmeni. Turklāt procentpunktu samazinājumam no 10,4 % līdz 7,0 % nav tādas pašas ietekmes uz tāda uzņēmuma darbību, kura peļņa samazinās no 1,9 % līdz – 1,5 %. Pirmajā scenārijā uzņēmums vienkārši guva mazāku peļņu, savukārt otrajā scenārijā uzņēmums cieta zaudējumus, apdraudot savu nākotni. Nav apstrīdams, ka šie negatīvie vai zemie rentabilitātes absolūtie līmeņi taukskābju ražošanas nozarē ir zemāki par parastajiem peļņas vidējiem rādītājiem Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozarē. Kā paskaidrots 266. un 269. apsvērumā, negatīvais vai ļoti zemais rentabilitātes līmenis visā attiecīgajā periodā bija nepietiekams, lai Savienības ražošanas nozare normālos apstākļos turpinātu darījumdarbību, jo tā nevarēja paaugstināt cenas līdz vajadzīgajam līmenim, lai absorbētu izejvielu izmaksu pieaugumu un gūtu regulāru peļņu. Nozare arī nevarēja veikt nepieciešamos ieguldījumus, lai ieviestu jauninājumus un apmierinātu klientu pieprasījumu pēc konkrētiem ražojumiem (sk. 253., 254. un 269. apsvērumu). Greven group nepierādīja, kā šāds negatīvs vai zems taukskābju ražošanas nozares rentabilitātes līmenis absolūtā izteiksmē būtu attaisnojams parastos konkurences apstākļos, un nepamatoja, kādi konkrēti faktori, izņemot importu par dempinga cenām no Indonēzijas, ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, vien sniedza vispārīgu atsauci uz ķīmiskās rūpniecības nozares rentabilitātes tendencēm. Pamatojoties uz visiem šiem elementiem, Komisija secināja, ka apgalvojums, ka zemā rentabilitāte skaidrojama ar citiem faktoriem, kas nav saistīti ar taukskābju importu par dempinga cenām no Indonēzijas, ir ne tikai nepamatots, bet arī pēc būtības nepamatots, kā to pierāda iepriekš minētie argumenti, un tāpēc tas ir jānoraida. |
| --- | --- |

(295)

Komisija norāda, ka Greven group salīdzinājumam izmantoja laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam. Kā izejas punktu pieņemot faktisko Savienības ražošanas nozares rentabilitāti 1,9 % apmērā 2018. gadā, lejupslīde 33,9 % apmērā nozīmētu samazinājumu līdz 1,26 % 2020. gadā. Tā vietā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte 2020. gadā samazinājās līdz negatīvām līmenim (- 2,1 %). Šādu lejupslīdi nevar uzskatīt par nebūtisku vai tuvu (plašākas) Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares tendencei. Vēl svarīgāk ir tas, ka Greven group apgalvojumi ir balstīti uz rentabilitātes relatīvo izmaiņu tendencēm, pilnībā ignorējot ķīmiskās rūpniecības faktisko, absolūto rentabilitātes līmeni. Turklāt procentpunktu samazinājumam no 10,4 % līdz 7,0 % nav tādas pašas ietekmes uz tāda uzņēmuma darbību, kura peļņa samazinās no 1,9 % līdz – 1,5 %. Pirmajā scenārijā uzņēmums vienkārši guva mazāku peļņu, savukārt otrajā scenārijā uzņēmums cieta zaudējumus, apdraudot savu nākotni. Nav apstrīdams, ka šie negatīvie vai zemie rentabilitātes absolūtie līmeņi taukskābju ražošanas nozarē ir zemāki par parastajiem peļņas vidējiem rādītājiem Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozarē. Kā paskaidrots 266. un 269. apsvērumā, negatīvais vai ļoti zemais rentabilitātes līmenis visā attiecīgajā periodā bija nepietiekams, lai Savienības ražošanas nozare normālos apstākļos turpinātu darījumdarbību, jo tā nevarēja paaugstināt cenas līdz vajadzīgajam līmenim, lai absorbētu izejvielu izmaksu pieaugumu un gūtu regulāru peļņu. Nozare arī nevarēja veikt nepieciešamos ieguldījumus, lai ieviestu jauninājumus un apmierinātu klientu pieprasījumu pēc konkrētiem ražojumiem (sk. 253., 254. un 269. apsvērumu). Greven group nepierādīja, kā šāds negatīvs vai zems taukskābju ražošanas nozares rentabilitātes līmenis absolūtā izteiksmē būtu attaisnojams parastos konkurences apstākļos, un nepamatoja, kādi konkrēti faktori, izņemot importu par dempinga cenām no Indonēzijas, ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, vien sniedza vispārīgu atsauci uz ķīmiskās rūpniecības nozares rentabilitātes tendencēm. Pamatojoties uz visiem šiem elementiem, Komisija secināja, ka apgalvojums, ka zemā rentabilitāte skaidrojama ar citiem faktoriem, kas nav saistīti ar taukskābju importu par dempinga cenām no Indonēzijas, ir ne tikai nepamatots, bet arī pēc būtības nepamatots, kā to pierāda iepriekš minētie argumenti, un tāpēc tas ir jānoraida.

Greven group

Greven group

Greven group

| (296) | Wilmar apgalvoja, ka importa pieaugums no Indonēzijas nav ietekmējis Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Konkrētāk, Wilmar apgalvoja, ka 2. tabulā nebija atspoguļots nekāds būtisks importa pieaugums pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē. Wilmar apgalvoja, ka imports no Indonēzijas bija stabils, izņemot 2019. gadu, kad tas palielinājās par 25 384 tonnām, kas bija nenozīmīgi attiecībā pret kopējo patēriņu 1 295 034 tonnu apmērā. Kopš tā laika importa apjomi saglabājās salīdzinoši stabili, 2020. gadā pieaugot par 1 %, bet izmeklēšanas periodā samazinoties par 1 %, kas, Wilmar ieskatā, atspoguļoja standarta tirgus svārstības. Turklāt Wilmar apgalvoja, ka kopējais importa pieaugums attiecīgajā periodā bija 13 % un notika tikai 2019. gadā, t. i., turpmākajos gados imports nepieauga, neraugoties uz apgalvojumiem par dempingu. Salīdzinājumam, imports no Malaizijas uzrādīja stabilu pieaugumu laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam. Wilmar apgalvoja, ka importa pieaugums, kas notika 2019. gadā, neietekmēja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu absolūtā izteiksmē tajā pašā gadā. Turklāt Wilmar apgalvoja, ka lielākais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma kritums notika 2020. gadā un izmeklēšanas periodā, kad imports no Indonēzijas nepieauga. Wilmar piebilda, ka tirgus daļa importam no Indonēzijas 2019. gadā pieauga par 1,9 %, bet 2020. gadā – vēl par 1 %. Kopējais pieaugums no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam bija 3,2 %. Šāds pieaugums notika, ņemot vērā Savienības patēriņa samazinājumu 2020. gadā un turpmāk izmeklēšanas periodā, ko izraisīja Covid-19 pandēmijas ietekme, ekonomikas palēninājums un lejupslīde konkrētās nozarēs (piemēram, autobūves nozarē). |
| --- | --- |

(296)

Wilmar apgalvoja, ka importa pieaugums no Indonēzijas nav ietekmējis Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Konkrētāk, Wilmar apgalvoja, ka 2. tabulā nebija atspoguļots nekāds būtisks importa pieaugums pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē. Wilmar apgalvoja, ka imports no Indonēzijas bija stabils, izņemot 2019. gadu, kad tas palielinājās par 25 384 tonnām, kas bija nenozīmīgi attiecībā pret kopējo patēriņu 1 295 034 tonnu apmērā. Kopš tā laika importa apjomi saglabājās salīdzinoši stabili, 2020. gadā pieaugot par 1 %, bet izmeklēšanas periodā samazinoties par 1 %, kas, Wilmar ieskatā, atspoguļoja standarta tirgus svārstības. Turklāt Wilmar apgalvoja, ka kopējais importa pieaugums attiecīgajā periodā bija 13 % un notika tikai 2019. gadā, t. i., turpmākajos gados imports nepieauga, neraugoties uz apgalvojumiem par dempingu. Salīdzinājumam, imports no Malaizijas uzrādīja stabilu pieaugumu laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam. Wilmar apgalvoja, ka importa pieaugums, kas notika 2019. gadā, neietekmēja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu absolūtā izteiksmē tajā pašā gadā. Turklāt Wilmar apgalvoja, ka lielākais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma kritums notika 2020. gadā un izmeklēšanas periodā, kad imports no Indonēzijas nepieauga. Wilmar piebilda, ka tirgus daļa importam no Indonēzijas 2019. gadā pieauga par 1,9 %, bet 2020. gadā – vēl par 1 %. Kopējais pieaugums no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam bija 3,2 %. Šāds pieaugums notika, ņemot vērā Savienības patēriņa samazinājumu 2020. gadā un turpmāk izmeklēšanas periodā, ko izraisīja Covid-19 pandēmijas ietekme, ekonomikas palēninājums un lejupslīde konkrētās nozarēs (piemēram, autobūves nozarē).

Wilmar

Wilmar

Wilmar

Wilmar

Wilmar

Wilmar

Wilmar

Wilmar

| (297) | Komisija norādīja, ka attiecīgajā periodā imports no Indonēzijas palielinājās par 13 % un tā tirgus daļa – par 19 %. Turklāt laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam diezgan stabilajā tirgū, kad patēriņš palielinājās par 1 %, imports no Indonēzijas palielinājās par 13 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās gandrīz nemainīgs. Tas izpaudās kā importa no Indonēzijas tirgus daļas pieaugums no 17,1 % līdz 19,0 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 72,1 % līdz 70,8 %. Lai gan absolūtā izteiksmē Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam nesamazinājās, Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un nespēja saglabāt cenas rentablā līmenī 2019. un 2020. gadā. No tā izriet, ka šajā periodā importa pieaugums no Indonēzijas, pretēji Wilmar apgalvotajam, bija ietekmējis Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un cieta zaudējumus. |
| --- | --- |

(297)

Komisija norādīja, ka attiecīgajā periodā imports no Indonēzijas palielinājās par 13 % un tā tirgus daļa – par 19 %. Turklāt laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam diezgan stabilajā tirgū, kad patēriņš palielinājās par 1 %, imports no Indonēzijas palielinājās par 13 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās gandrīz nemainīgs. Tas izpaudās kā importa no Indonēzijas tirgus daļas pieaugums no 17,1 % līdz 19,0 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 72,1 % līdz 70,8 %. Lai gan absolūtā izteiksmē Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam nesamazinājās, Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un nespēja saglabāt cenas rentablā līmenī 2019. un 2020. gadā. No tā izriet, ka šajā periodā importa pieaugums no Indonēzijas, pretēji Wilmar apgalvotajam, bija ietekmējis Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un cieta zaudējumus.

Wilmar

| (298) | Laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam, kad patēriņš tirgū samazinājās (par 4 %), importa apjoms no Indonēzijas turpināja augt, taču mazākā apmērā – par 1,4 % – un ieguva papildu 1 procentpunktu tirgus daļas. No otras puses, Savienības ražošanas nozare zaudēja vēl lielāku tirgus daļu, t. i., 2,4 procentpunktus, taču, lai nezaudētu lielāku tirgus daļu, tai bija vēl vairāk jāsamazina cenas, rezultātā ciešot lielākus zaudējumus salīdzinājumā ar 2019. gadu, t. i., -2,1 %. Tāpēc laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam Indonēzijas eksporta tirgus daļa turpināja palielināties, savukārt Savienības ražošanas nozare zaudēja lielāku tirgus daļu un cieta lielākus zaudējumus nekā 2019. gadā. |
| --- | --- |

(298)

Laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam, kad patēriņš tirgū samazinājās (par 4 %), importa apjoms no Indonēzijas turpināja augt, taču mazākā apmērā – par 1,4 % – un ieguva papildu 1 procentpunktu tirgus daļas. No otras puses, Savienības ražošanas nozare zaudēja vēl lielāku tirgus daļu, t. i., 2,4 procentpunktus, taču, lai nezaudētu lielāku tirgus daļu, tai bija vēl vairāk jāsamazina cenas, rezultātā ciešot lielākus zaudējumus salīdzinājumā ar 2019. gadu, t. i., -2,1 %. Tāpēc laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam Indonēzijas eksporta tirgus daļa turpināja palielināties, savukārt Savienības ražošanas nozare zaudēja lielāku tirgus daļu un cieta lielākus zaudējumus nekā 2019. gadā.

| (299) | Komisija arī norādīja, ka no attiecīgā perioda sākuma importam no Indonēzijas bija ievērojama tirgus daļa, proti, 17,1 %. Tāpēc nav pārsteidzoši, ka laikā, kad patēriņš nedaudz samazinājās, imports no Indonēzijas no 2019. gada nepalielinājās tik strauji kā 2018.–2019. gadā. Savienības ražošanas nozare izvēlējās saglabāt savu tirgus daļu un cieta zaudējumus importa no Indonēzijas cenu spiediena dēļ. Ja Savienības ražošanas nozare būtu izvēlējusies saglabāt augstākas cenas un upurēt lielāku tirgus daļu, Indonēzijas taukskābju eksportētāji būtu vēl vairāk palielinājuši savu eksportu un nostiprinājuši savas pozīcijas kā galveno klientu piegādātāji Savienībā. Tāpēc, salīdzinot ar 2018. un 2019. gadu, lēnāks importa pieaugums no Indonēzijas 2019.–2020. gadā, ir jāskata kopsakarībā ar Savienības ražošanas nozares reakciju aizsargāt savu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(299)

Komisija arī norādīja, ka no attiecīgā perioda sākuma importam no Indonēzijas bija ievērojama tirgus daļa, proti, 17,1 %. Tāpēc nav pārsteidzoši, ka laikā, kad patēriņš nedaudz samazinājās, imports no Indonēzijas no 2019. gada nepalielinājās tik strauji kā 2018.–2019. gadā. Savienības ražošanas nozare izvēlējās saglabāt savu tirgus daļu un cieta zaudējumus importa no Indonēzijas cenu spiediena dēļ. Ja Savienības ražošanas nozare būtu izvēlējusies saglabāt augstākas cenas un upurēt lielāku tirgus daļu, Indonēzijas taukskābju eksportētāji būtu vēl vairāk palielinājuši savu eksportu un nostiprinājuši savas pozīcijas kā galveno klientu piegādātāji Savienībā. Tāpēc, salīdzinot ar 2018. un 2019. gadu, lēnāks importa pieaugums no Indonēzijas 2019.–2020. gadā, ir jāskata kopsakarībā ar Savienības ražošanas nozares reakciju aizsargāt savu tirgus daļu.

| (300) | No 2020. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības tirgu skāra izmaiņas Covid-19 pandēmijas ietekmē. Patēriņš samazinājās par 2,5 %, importa apjoms no Indonēzijas samazinājās par 2,3 %, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms arī samazinājās par 2,6 %. Kā paskaidrots 266. apsvērumā, šajā laikposmā Covid-19 pandēmijas ietekmē, kas radīja piegādes ķēdes traucējumus un palielināja cenas visā pasaulē, importam no Indonēzijas pat izdevās nedaudz palielināt savu tirgus daļu par 0,3 procentpunktiem, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 0,1 procentpunktu. Ja nebūtu piegādes ķēdes problēmu, imports no Indonēzijas, visticamāk, būtu palielinājies vēl vairāk. Jāatgādina, ka saskaņā ar 259. apsvērumu kaitējums šajā gadījumā galvenokārt ir saistīts ar ietekmi uz cenām, lai gan tika konstatēts arī kaitējums attiecībā uz apjomu. To apstiprina izmeklēšanas laikā konstatētais ievērojamais cenu samazinājuma līmenis un cenu nospiešana, kā izklāstīts 209. un 210. apsvērumā, kā arī importa no Indonēzijas līmeņa un tirgus daļas izmaiņas visā attiecīgajā periodā. Tāpēc apgalvojums, ka importa pieaugums no Indonēzijas nav ietekmējis Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(300)

No 2020. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības tirgu skāra izmaiņas Covid-19 pandēmijas ietekmē. Patēriņš samazinājās par 2,5 %, importa apjoms no Indonēzijas samazinājās par 2,3 %, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms arī samazinājās par 2,6 %. Kā paskaidrots 266. apsvērumā, šajā laikposmā Covid-19 pandēmijas ietekmē, kas radīja piegādes ķēdes traucējumus un palielināja cenas visā pasaulē, importam no Indonēzijas pat izdevās nedaudz palielināt savu tirgus daļu par 0,3 procentpunktiem, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 0,1 procentpunktu. Ja nebūtu piegādes ķēdes problēmu, imports no Indonēzijas, visticamāk, būtu palielinājies vēl vairāk. Jāatgādina, ka saskaņā ar 259. apsvērumu kaitējums šajā gadījumā galvenokārt ir saistīts ar ietekmi uz cenām, lai gan tika konstatēts arī kaitējums attiecībā uz apjomu. To apstiprina izmeklēšanas laikā konstatētais ievērojamais cenu samazinājuma līmenis un cenu nospiešana, kā izklāstīts 209. un 210. apsvērumā, kā arī importa no Indonēzijas līmeņa un tirgus daļas izmaiņas visā attiecīgajā periodā. Tāpēc apgalvojums, ka importa pieaugums no Indonēzijas nav ietekmējis Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, tika noraidīts.

| (301) | Wilmar arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozari neietekmēja importa no Indonēzijas radīta cenu ietekme. Wilmar kā pierādījumu izmantoja 3. un 7. tabulā sniegto informāciju par vidējām cenām un Savienības ražošanas nozares panākto cenu pieaugumu. Tas arī apgalvoja, ka imports no Indonēzijas nekonkurēja ar Savienības ražošanas nozares importu un tādējādi nevarēja radīt cenu spiedienu. Wilmar arī apgalvoja, ka Komisija, lai izdarītu secinājumus par cenu, paļāvās tikai uz salīdzinājumiem “end to end” (t. i., cenu salīdzinājumiem no 2018. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām). |
| --- | --- |

(301)

Wilmar arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozari neietekmēja importa no Indonēzijas radīta cenu ietekme. Wilmar kā pierādījumu izmantoja 3. un 7. tabulā sniegto informāciju par vidējām cenām un Savienības ražošanas nozares panākto cenu pieaugumu. Tas arī apgalvoja, ka imports no Indonēzijas nekonkurēja ar Savienības ražošanas nozares importu un tādējādi nevarēja radīt cenu spiedienu. Wilmar arī apgalvoja, ka Komisija, lai izdarītu secinājumus par cenu, paļāvās tikai uz salīdzinājumiem “end to end” (t. i., cenu salīdzinājumiem no 2018. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām).

Wilmar

Wilmar

Wilmar

end to end

| (302) | Attiecībā uz importa cenām no Indonēzijas Komisija noteica importa no Indonēzijas apjomu un cenas, pamatojoties uz 195. un 199. apsvērumā izklāstīto metodiku. Šī metodika ir ļoti precīza attiecībā uz importa apjomu, taču attiecībā uz cenām, ņemot vērā saņemtās piezīmes no ieinteresētajām personām, Komisija uzskata, ka 3. tabulā norādītās cenas ir jāsalīdzina ar Wilmar paziņotajām eksporta cenām, jo īpaši par 2018. gadu. Wilmar 2018. gadā eksportēja lielāko daļu no kopējā importa apjoma no Indonēzijas Savienības tirgū, tāpēc tā eksporta cena ir pamatota atsauces vērtība importa cenai 2018. gadā. Wilmar vidējā vienības eksporta cena 2018. gadā bija zemāka par 3. tabulā norādīto importa cenu un par 7. tabulā norādīto Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(302)

Attiecībā uz importa cenām no Indonēzijas Komisija noteica importa no Indonēzijas apjomu un cenas, pamatojoties uz 195. un 199. apsvērumā izklāstīto metodiku. Šī metodika ir ļoti precīza attiecībā uz importa apjomu, taču attiecībā uz cenām, ņemot vērā saņemtās piezīmes no ieinteresētajām personām, Komisija uzskata, ka 3. tabulā norādītās cenas ir jāsalīdzina ar Wilmar paziņotajām eksporta cenām, jo īpaši par 2018. gadu. Wilmar 2018. gadā eksportēja lielāko daļu no kopējā importa apjoma no Indonēzijas Savienības tirgū, tāpēc tā eksporta cena ir pamatota atsauces vērtība importa cenai 2018. gadā. Wilmar vidējā vienības eksporta cena 2018. gadā bija zemāka par 3. tabulā norādīto importa cenu un par 7. tabulā norādīto Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenu.

Wilmar

Wilmar

Wilmar

| (303) | Turklāt būtu jāatgādina, ka Komisijas analīzē par cenas tendencēm un cenu nospiešanu šajā lietā ir norādīts, ka ir jāņem vērā arī izejvielu cenu pieaugums. Tāpēc Komisijas analīzē tika ņemtas vērā Savienības ražošanas nozares vienības izmaksas, rentabilitāte, Savienības ražošanas nozares cenas un importa no Indonēzijas cenas. Cenu pieaugums, ko Savienības ražošanas nozarei izdevās panākt IP laikā, bija pietiekams, lai varētu kompensēt ražošanas izmaksu pieaugumu, ko izraisīja izejvielu cenu pieaugums, kuru sedza ražošanas nozare. Turklāt ražošanas nozarei izdevās paaugstināt cenas IP tikai tādēļ, ka Indonēzijas eksportētājiem radās piegādes ķēdes problēmas saistībā ar Covid-19 pandēmiju, kā paskaidrots 266. apsvērumā. Kā norādīja izlasē iekļautie Savienības ražotāji, ja tirgū nebūtu bijis pagaidu situācijas, ko bija izraisījušas Covid-19 pandēmijas sekas, ražošanas nozare nebūtu spējusi paaugstināt cenas IP laikā atbilstoši augstākām ražošanas izmaksām, un nodarītais kaitējums būtu bijis vēl lielāks. Turklāt fakts, ka Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem izdevās saglabāt eksportu un palielināt savu tirgus daļu IP laikā, neraugoties uz šīm piegādes ķēdes problēmām, liecina arī par to, ka imports par dempinga cenām var nodarīt un, visticamāk, arī turpmāk nodarīs kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(303)

Turklāt būtu jāatgādina, ka Komisijas analīzē par cenas tendencēm un cenu nospiešanu šajā lietā ir norādīts, ka ir jāņem vērā arī izejvielu cenu pieaugums. Tāpēc Komisijas analīzē tika ņemtas vērā Savienības ražošanas nozares vienības izmaksas, rentabilitāte, Savienības ražošanas nozares cenas un importa no Indonēzijas cenas. Cenu pieaugums, ko Savienības ražošanas nozarei izdevās panākt IP laikā, bija pietiekams, lai varētu kompensēt ražošanas izmaksu pieaugumu, ko izraisīja izejvielu cenu pieaugums, kuru sedza ražošanas nozare. Turklāt ražošanas nozarei izdevās paaugstināt cenas IP tikai tādēļ, ka Indonēzijas eksportētājiem radās piegādes ķēdes problēmas saistībā ar Covid-19 pandēmiju, kā paskaidrots 266. apsvērumā. Kā norādīja izlasē iekļautie Savienības ražotāji, ja tirgū nebūtu bijis pagaidu situācijas, ko bija izraisījušas Covid-19 pandēmijas sekas, ražošanas nozare nebūtu spējusi paaugstināt cenas IP laikā atbilstoši augstākām ražošanas izmaksām, un nodarītais kaitējums būtu bijis vēl lielāks. Turklāt fakts, ka Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem izdevās saglabāt eksportu un palielināt savu tirgus daļu IP laikā, neraugoties uz šīm piegādes ķēdes problēmām, liecina arī par to, ka imports par dempinga cenām var nodarīt un, visticamāk, arī turpmāk nodarīs kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (304) | Pie tam cenu samazinājuma analīze attiecībā uz izmeklēšanas periodu tika veikta pa ražojuma veidiem. Tā apliecināja, ka konkurence starp Savienības ražošanas nozari un importu no Indonēzijas bija spēcīga un lielākā daļa importēto ražojuma veidu konkurēja ar identiskiem Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojuma veidiem. Ņemot vērā arī apstākli, ka taukskābes ir pirmprece, ko pārdod, galvenokārt pamatojoties uz cenu, tika uzskatīts, ka cenu spiediens Savienības tirgū bija ļoti spēcīgs. Fakts, ka attiecīgajā periodā cenas pieauga, paaugstinoties izejvielu cenām, nav veselīguma pazīme, ja šīs paaugstinātās cenas ir tādā līmenī, lai vienkārši segtu izmaksas, nesasniedzot nepieciešamo peļņas līmeni, kā tas ir šajā gadījumā. Par to liecina fakts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares izaugsmi un pārdošanas apjomus skāra stagnācija neatbilstošu cenu dēļ, kas izraisīja nepietiekamu rentabilitātes līmeni. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(304)

Pie tam cenu samazinājuma analīze attiecībā uz izmeklēšanas periodu tika veikta pa ražojuma veidiem. Tā apliecināja, ka konkurence starp Savienības ražošanas nozari un importu no Indonēzijas bija spēcīga un lielākā daļa importēto ražojuma veidu konkurēja ar identiskiem Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojuma veidiem. Ņemot vērā arī apstākli, ka taukskābes ir pirmprece, ko pārdod, galvenokārt pamatojoties uz cenu, tika uzskatīts, ka cenu spiediens Savienības tirgū bija ļoti spēcīgs. Fakts, ka attiecīgajā periodā cenas pieauga, paaugstinoties izejvielu cenām, nav veselīguma pazīme, ja šīs paaugstinātās cenas ir tādā līmenī, lai vienkārši segtu izmaksas, nesasniedzot nepieciešamo peļņas līmeni, kā tas ir šajā gadījumā. Par to liecina fakts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares izaugsmi un pārdošanas apjomus skāra stagnācija neatbilstošu cenu dēļ, kas izraisīja nepietiekamu rentabilitātes līmeni. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (305) | Wilmar arī apgalvoja, ka naudas plūsmas dinamika neradīja kaitējumu, un norādīja, ka naudas plūsmas problēmas radīja Savienības nozares klienti, kas kavēja rēķinu apmaksu, vai lielie ieguldījumu projekti. |
| --- | --- |

(305)

Wilmar arī apgalvoja, ka naudas plūsmas dinamika neradīja kaitējumu, un norādīja, ka naudas plūsmas problēmas radīja Savienības nozares klienti, kas kavēja rēķinu apmaksu, vai lielie ieguldījumu projekti.

Wilmar

| (306) | Šie apgalvojumi ir nepamatoti un spekulatīvi. Netika iesniegts neviens pierādījums, kas pamatotu kaut vienu no šiem apgalvojumiem. Gluži pretēji – nozarē vērojamā nelielā naudas plūsma un tās samazināšanās ir saskaņā ar ienākuma no ieguldījumiem un citiem rādītājiem, kuri būtībā izrietēja no zemajām pārdošanas cenām un zemiem rentabilitātes līmeņiem. Tāpēc Komisija šos apgalvojumus noraidīja. |
| --- | --- |

(306)

Šie apgalvojumi ir nepamatoti un spekulatīvi. Netika iesniegts neviens pierādījums, kas pamatotu kaut vienu no šiem apgalvojumiem. Gluži pretēji – nozarē vērojamā nelielā naudas plūsma un tās samazināšanās ir saskaņā ar ienākuma no ieguldījumiem un citiem rādītājiem, kuri būtībā izrietēja no zemajām pārdošanas cenām un zemiem rentabilitātes līmeņiem. Tāpēc Komisija šos apgalvojumus noraidīja.

| (307) | Wilmar arī apgalvoja, ka nebija kopsakarības starp nodarbinātības un ražošanas dinamiku un importa no Indonēzijas apjomu tendenci. |
| --- | --- |

(307)

Wilmar arī apgalvoja, ka nebija kopsakarības starp nodarbinātības un ražošanas dinamiku un importa no Indonēzijas apjomu tendenci.

Wilmar

| (308) | Vispirms būtu jānorāda, ka ne visiem kaitējuma rādītājiem ir jāuzrāda tieša kopsakarība ar importu no Indonēzijas, lai vispārēji noteiktu būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta kontekstā. Jānorāda arī, ka gan nodarbinātības līmenis, gan ražīguma līmenis attiecīgajā periodā pazeminājās, un Komisija iedaļā “Secinājums par kaitējumu” šos faktorus pienācīgi ņēma vērā. Tomēr, kā norādīts 259. apsvērumā, imports par dempinga cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares cenas, nodarot tai būtisku kaitējumu, jo tā nevarēja paaugstināt cenas līdz tādam līmenim, kas nodrošinātu saprātīgu peļņas līmeni. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumus par nodarbinātību un ražīgumu. |
| --- | --- |

(308)

Vispirms būtu jānorāda, ka ne visiem kaitējuma rādītājiem ir jāuzrāda tieša kopsakarība ar importu no Indonēzijas, lai vispārēji noteiktu būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta kontekstā. Jānorāda arī, ka gan nodarbinātības līmenis, gan ražīguma līmenis attiecīgajā periodā pazeminājās, un Komisija iedaļā “Secinājums par kaitējumu” šos faktorus pienācīgi ņēma vērā. Tomēr, kā norādīts 259. apsvērumā, imports par dempinga cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares cenas, nodarot tai būtisku kaitējumu, jo tā nevarēja paaugstināt cenas līdz tādam līmenim, kas nodrošinātu saprātīgu peļņas līmeni. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumus par nodarbinātību un ražīgumu.

| (309) | Wilmar arī salīdzināja cenas Savienības tirgū ar Savienības ražošanas nozares eksporta cenām attiecīgajā periodā un norādīja, ka tās bija ļoti līdzīgas. Pieņemot, ka Savienības ražošanas nozares eksporta cenas tika noteiktas pasaules tirgus cenu līmenī, Wilmar nonāca pie secinājuma, ka imports no Indonēzijas neietekmēja Savienības ražošanas nozares cenas, bet gan tās bija noteiktas pasaules cenu līmenī. |
| --- | --- |

(309)

Wilmar arī salīdzināja cenas Savienības tirgū ar Savienības ražošanas nozares eksporta cenām attiecīgajā periodā un norādīja, ka tās bija ļoti līdzīgas. Pieņemot, ka Savienības ražošanas nozares eksporta cenas tika noteiktas pasaules tirgus cenu līmenī, Wilmar nonāca pie secinājuma, ka imports no Indonēzijas neietekmēja Savienības ražošanas nozares cenas, bet gan tās bija noteiktas pasaules cenu līmenī.

Wilmar

Wilmar

| (310) | Komisija norādīja, ka pieņēmums, ka Savienības ražošanas nozares eksporta cenas tika noteiktas pasaules cenu līmenī, netika nedz paskaidrots, nedz pamatots. Komisija tieši salīdzināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un Wilmar eksporta pārdošanas cenas par katru RKN un pierādīja, ka Wilmar cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(310)

Komisija norādīja, ka pieņēmums, ka Savienības ražošanas nozares eksporta cenas tika noteiktas pasaules cenu līmenī, netika nedz paskaidrots, nedz pamatots. Komisija tieši salīdzināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un Wilmar eksporta pārdošanas cenas par katru RKN un pierādīja, ka Wilmar cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

Wilmar

Wilmar

| (311) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Musim Mas group iesniedza piezīmes un analīzi par importa no Indonēzijas apjomu un vidējām cenām un salīdzināja Savienības ražošanas nozares vidējās cenas un rentabilitāti, lai pierādītu, ka imports no Indonēzijas nebija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(311)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Musim Mas group iesniedza piezīmes un analīzi par importa no Indonēzijas apjomu un vidējām cenām un salīdzināja Savienības ražošanas nozares vidējās cenas un rentabilitāti, lai pierādītu, ka imports no Indonēzijas nebija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis.

Musim Mas group

| (312) | Tomēr, ņemot vērā vidējās cenas, veiktie salīdzinājumi un secinājumi ir mazāk precīzi nekā secinājumi, kas izdarīti, pamatojoties uz konkrētiem cenu samazinājuma aprēķiniem, kuri liecina par skaidru cenu spiedienu. Turklāt piezīmē par to, ka izmeklēšanas periodā rentabilitāte bija visaugstākā, nav ņemts vērā fakts, ka pat šajā konkrētajā gadā rentabilitāte bija pārāk zema, lai nodrošinātu ražošanas nozares dzīvotspēju, kā paskaidrots 266. un 269. apsvērumā. Pretēji tam, ko apgalvo minētā ieinteresētā persona, šie apstākļi tieši parāda cēloņsakarību starp Indonēzijas eksportu par dempinga cenām un ES ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Patiešām, 266. apsvērumā aprakstītā nelielā Savienības ražošanas nozares atgūšanās sakarā ar īslaicīgo piegādes deficītu no Indonēzijas un nedrošību saistībā ar eksportu no Indonēzijas uz Savienības tirgu ļāva lietotājiem iegādāties taukskābi no Savienības ražotājiem, nevis no Indonēzijas eksportētājiem. Tāpēc minētās piezīmes tika noraidītas. |
| --- | --- |

(312)

Tomēr, ņemot vērā vidējās cenas, veiktie salīdzinājumi un secinājumi ir mazāk precīzi nekā secinājumi, kas izdarīti, pamatojoties uz konkrētiem cenu samazinājuma aprēķiniem, kuri liecina par skaidru cenu spiedienu. Turklāt piezīmē par to, ka izmeklēšanas periodā rentabilitāte bija visaugstākā, nav ņemts vērā fakts, ka pat šajā konkrētajā gadā rentabilitāte bija pārāk zema, lai nodrošinātu ražošanas nozares dzīvotspēju, kā paskaidrots 266. un 269. apsvērumā. Pretēji tam, ko apgalvo minētā ieinteresētā persona, šie apstākļi tieši parāda cēloņsakarību starp Indonēzijas eksportu par dempinga cenām un ES ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Patiešām, 266. apsvērumā aprakstītā nelielā Savienības ražošanas nozares atgūšanās sakarā ar īslaicīgo piegādes deficītu no Indonēzijas un nedrošību saistībā ar eksportu no Indonēzijas uz Savienības tirgu ļāva lietotājiem iegādāties taukskābi no Savienības ražotājiem, nevis no Indonēzijas eksportētājiem. Tāpēc minētās piezīmes tika noraidītas.

| (313) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Indonēzijas izcelsmes imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(313)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Indonēzijas izcelsmes imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (314) | Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija turpmāk norādītā dinamika atbilstīgi 195. apsvērumā aprakstītajai aprēķina metodikai.

  11. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaizija | Apjoms (tonnās) | 88 322 | 90 583 | 95 453 | 88 183 |
| Indekss | 100 | 103 | 108 | 100 |
| Tirgus daļa (%) | 7,5 | 7,5 | 8,3 | 7,8 |
| Indekss | 100 | 101 | 111 | 105 |
| Vidējā cena | 1 110 | 849 | 925 | 1 161 |
| Indekss | 100 | 76 | 83 | 105 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (tonnās) | 39 435 | 32 899 | 38 092 | 40 064 |
| Indekss | 100 | 83 | 97 | 102 |
| Tirgus daļa (%) | 3,3 | 2,7 | 3,3 | 3,6 |
| Indekss | 100 | 82 | 99 | 107 |
| Vidējā cena | 1 331 | 1 522 | 1 329 | 1 443 |
| Indekss | 100 | 114 | 100 | 108 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Indonēziju | Apjoms (tonnās) | 127 757 | 123 482 | 133 545 | 128 247 |
| Indekss | 100 | 97 | 105 | 100 |
| Tirgus daļa (%) | 10,8 | 10,3 | 11,6 | 11,4 |
| Indekss | 100 | 95 | 107 | 106 |
| Vidējā cena | 1 178 | 1 028 | 1 040 | 1 249 |
| Indekss | 100 | 87 | 88 | 106 |
| Avots: | Eurostat |

(314)

Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija turpmāk norādītā dinamika atbilstīgi 195. apsvērumā aprakstītajai aprēķina metodikai.

11. tabula

11. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Malaizija

Apjoms (tonnās)

88 322

90 583

95 453

88 183

Indekss

Indekss

100

100

103

103

108

108

100

100

Tirgus daļa (%)

7,5

7,5

8,3

7,8

Indekss

Indekss

100

100

101

101

111

111

105

105

Vidējā cena

1 110

849

925

1 161

Indekss

Indekss

100

100

76

76

83

83

105

105

Citas trešās valstis

Apjoms (tonnās)

39 435

32 899

38 092

40 064

Indekss

Indekss

100

100

83

83

97

97

102

102

Tirgus daļa (%)

3,3

2,7

3,3

3,6

Indekss

Indekss

100

100

82

82

99

99

107

107

Vidējā cena

1 331

1 522

1 329

1 443

Indekss

Indekss

100

100

114

114

100

100

108

108

Visas trešās valstis kopā, izņemot Indonēziju

Apjoms (tonnās)

127 757

123 482

133 545

128 247

Indekss

Indekss

100

100

97

97

105

105

100

100

Tirgus daļa (%)

10,8

10,3

11,6

11,4

Indekss

Indekss

100

100

95

95

107

107

106

106

Vidējā cena

1 178

1 028

1 040

1 249

Indekss

Indekss

100

100

87

87

88

88

106

106

Avots:

Avots

Eurostat

| (315) | Importa apjomi no Malaizijas attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabili. Apjoma ziņā tie IP laikā bija līdzīgā līmenī kā 2018. gadā – aptuveni 88 000 tonnu. Šā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā bija 7,5–8,3 %, lai gan kopumā patēriņa samazinājuma dēļ tirgus daļa palielinājās par 5 %. |
| --- | --- |

(315)

Importa apjomi no Malaizijas attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabili. Apjoma ziņā tie IP laikā bija līdzīgā līmenī kā 2018. gadā – aptuveni 88 000 tonnu. Šā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā bija 7,5–8,3 %, lai gan kopumā patēriņa samazinājuma dēļ tirgus daļa palielinājās par 5 %.

| (316) | Imports no Malaizijas ienāca Savienības tirgū galvenokārt ar KN kodiem 3823 11 00, 3823 12 00 un 3823 19 10. Tie bija arī galvenie kodi, kas tika izmantoti attiecībā uz importu no Indonēzijas. Pieejamā informācija liecina, ka no abām valstīm importēto ražojumu klāsts attiecīgajā periodā saglabājās stabils. Vidējās importa cenas no Malaizijas pastāvīgi bija augstākas nekā Indonēzijas (par vairāk nekā 10 % katru gadu) un Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(316)

Imports no Malaizijas ienāca Savienības tirgū galvenokārt ar KN kodiem 3823 11 00, 3823 12 00 un 3823 19 10. Tie bija arī galvenie kodi, kas tika izmantoti attiecībā uz importu no Indonēzijas. Pieejamā informācija liecina, ka no abām valstīm importēto ražojumu klāsts attiecīgajā periodā saglabājās stabils. Vidējās importa cenas no Malaizijas pastāvīgi bija augstākas nekā Indonēzijas (par vairāk nekā 10 % katru gadu) un Savienības ražošanas nozares cenas.

| (317) | Importa apjomi no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 2 %. Visā periodā šis imports saglabājās stabils aptuveni 40 000 tonnu apmērā un kopā veidoja mazāk nekā 4 % lielu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(317)

Importa apjomi no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 2 %. Visā periodā šis imports saglabājās stabils aptuveni 40 000 tonnu apmērā un kopā veidoja mazāk nekā 4 % lielu tirgus daļu.

| (318) | Arī imports no citām valstīm tika veikts galvenokārt ar KN kodiem 3823 11 00, 3823 12 00 un 3823 19 10, kas liecina par līdzīgu ražojumu klāstu. Vidējās importa cenas no šīm citām trešām valstīm pastāvīgi bija augstākas nekā Indonēzijas un Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(318)

Arī imports no citām valstīm tika veikts galvenokārt ar KN kodiem 3823 11 00, 3823 12 00 un 3823 19 10, kas liecina par līdzīgu ražojumu klāstu. Vidējās importa cenas no šīm citām trešām valstīm pastāvīgi bija augstākas nekā Indonēzijas un Savienības ražošanas nozares cenas.

| (319) | Wilmar apgalvoja, ka cenas importam no Argentīnas radīja kaitējumu Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(319)

Wilmar apgalvoja, ka cenas importam no Argentīnas radīja kaitējumu Savienības ražotājiem.

Wilmar

| (320) | Tomēr, ņemot vērā to, ka šāds imports bija niecīgs – tas sasniedza tikai aptuveni 4 000 tonnu un tā tirgus daļa bija 0,4 % IP laikā –, šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(320)

Tomēr, ņemot vērā to, ka šāds imports bija niecīgs – tas sasniedza tikai aptuveni 4 000 tonnu un tā tirgus daļa bija 0,4 % IP laikā –, šis apgalvojums tika noraidīts.

| (321) | Tāpēc Komisija secināja, ka imports no trešām valstīm neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un nemazināja cēloņsakarību attiecībā uz importu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(321)

Tāpēc Komisija secināja, ka imports no trešām valstīm neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un nemazināja cēloņsakarību attiecībā uz importu no Indonēzijas.

5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (322) | Savienības ražotāju eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija 12. tabulā atspoguļotā dinamika. Šis skaitlis tika iegūts, izmantojot izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksportu un ekstrapolējot skaitli tā, lai tas atspoguļotu visu Savienības ražošanas nozari (42).

  12. tabula


  Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (tonnās) | 91 577 | 82 260 | 79 319 | 86 173 |
| Indekss | 100 | 90 | 87 | 94 |
| Vidējā cena nesaistītām personām (EUR/t) | 929 | 804 | 857 | 1 105 |
| Indekss | 100 | 87 | 92 | 119 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(322)

Savienības ražotāju eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija 12. tabulā atspoguļotā dinamika. Šis skaitlis tika iegūts, izmantojot izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksportu un ekstrapolējot skaitli tā, lai tas atspoguļotu visu Savienības ražošanas nozari (42).

42

12. tabula

12. tabula

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Eksporta apjoms (tonnās)

91 577

82 260

79 319

86 173

Indekss

Indekss

100

100

90

90

87

87

94

94

Vidējā cena nesaistītām personām (EUR/t)

929

804

857

1 105

Indekss

Indekss

100

100

87

87

92

92

119

119

Avots:

Avots

izlasē iekļautie Savienības ražotāji

| (323) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms samazinājās par 6 %. Šā eksporta pārdošanas cenas tajā pašā periodā palielinājās par 19 %, ņemot vērā, ka šīs cenas tika ietekmētas arī 7. tabulā parādīto izmaksu izmaiņu dēļ. |
| --- | --- |

(323)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms samazinājās par 6 %. Šā eksporta pārdošanas cenas tajā pašā periodā palielinājās par 19 %, ņemot vērā, ka šīs cenas tika ietekmētas arī 7. tabulā parādīto izmaksu izmaiņu dēļ.

| (324) | Ievērojot to, ka eksporta apjomi veidoja tikai aptuveni 10 % no Savienības pārdošanas apjoma un ka pārdošanas apjomu un cenu tendences bija līdzīgas tām, kas novērotas attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības brīvajā tirgū, ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji nav galvenais elements Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa vispārējā novērtējumā. |
| --- | --- |

(324)

Ievērojot to, ka eksporta apjomi veidoja tikai aptuveni 10 % no Savienības pārdošanas apjoma un ka pārdošanas apjomu un cenu tendences bija līdzīgas tām, kas novērotas attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības brīvajā tirgū, ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji nav galvenais elements Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa vispārējā novērtējumā.

| (325) | Tāpēc Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un nevarēja mazināt cēloņsakarību attiecībā uz importu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(325)

Tāpēc Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un nevarēja mazināt cēloņsakarību attiecībā uz importu no Indonēzijas.

5.2.3.   Patēriņš

Patēriņš

| (326) | Patēriņš Savienības brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %, kā parādīts 1. tabulā. Ja ņem vērā arī lietošanu pašu vajadzībām, kopējais Savienības tirgus arī saruka par 5 %. Izmeklēšana parādīja, ka patēriņa samazinājums galvenokārt skaidrojams ar faktoriem, kas saistīti ar Covid-19 pandēmiju un tās ietekmi uz lietotāju nozarēm Savienībā, piemēram, mājas uzkopšanas līdzekļu nozari, kā norādīts 191. apsvērumā. |
| --- | --- |

(326)

Patēriņš Savienības brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %, kā parādīts 1. tabulā. Ja ņem vērā arī lietošanu pašu vajadzībām, kopējais Savienības tirgus arī saruka par 5 %. Izmeklēšana parādīja, ka patēriņa samazinājums galvenokārt skaidrojams ar faktoriem, kas saistīti ar Covid-19 pandēmiju un tās ietekmi uz lietotāju nozarēm Savienībā, piemēram, mājas uzkopšanas līdzekļu nozari, kā norādīts 191. apsvērumā.

| (327) | Wilmar un P&G apgalvoja, ka patēriņa kritumu daļēji izraisīja norises autobūves nozarē Covid-19 pandēmijas laikā. Turklāt tie apgalvoja, ka tādu tiesību aktu pieņemšana, kas attiecas uz 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, ir ietekmējusi arī pārdošanu pārtikas nozarē. |
| --- | --- |

(327)

Wilmar un P&G apgalvoja, ka patēriņa kritumu daļēji izraisīja norises autobūves nozarē Covid-19 pandēmijas laikā. Turklāt tie apgalvoja, ka tādu tiesību aktu pieņemšana, kas attiecas uz 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, ir ietekmējusi arī pārdošanu pārtikas nozarē.

Wilmar

P&G

| (328) | Komisija konstatēja, ka patēriņa īslaicīgais samazinājums Covid-19 pandēmijas laikā nevarēja izskaidrot Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Norisēm autobūves un pārtikas nozarē nebija lielas nozīmes kopējā patēriņa attīstībā, kura samazinājums nepārsniedza 5 %. Kaitējuma analīze parādīja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums bija saistīts ar cenu jautājumiem, piemēram, cenu samazinājumu un cenu nospiešanu, kas neļāva Savienībai palielināt cenas atbilstoši izmaksām līdz adekvātas peļņas līmenim. |
| --- | --- |

(328)

Komisija konstatēja, ka patēriņa īslaicīgais samazinājums Covid-19 pandēmijas laikā nevarēja izskaidrot Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Norisēm autobūves un pārtikas nozarē nebija lielas nozīmes kopējā patēriņa attīstībā, kura samazinājums nepārsniedza 5 %. Kaitējuma analīze parādīja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums bija saistīts ar cenu jautājumiem, piemēram, cenu samazinājumu un cenu nospiešanu, kas neļāva Savienībai palielināt cenas atbilstoši izmaksām līdz adekvātas peļņas līmenim.

| (329) | Izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozares zaudējumi ražošanas un pārdošanas apjoma ziņā bija lielāki nekā patēriņa samazinājums attiecīgajā periodā. Faktiski, neraugoties uz patēriņa samazināšanos, galvenais ieguvējs no tirgus attīstības bija imports no Indonēzijas par dempinga cenām, kura tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, kā parādīts iepriekš 2. tabulā. |
| --- | --- |

(329)

Izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozares zaudējumi ražošanas un pārdošanas apjoma ziņā bija lielāki nekā patēriņa samazinājums attiecīgajā periodā. Faktiski, neraugoties uz patēriņa samazināšanos, galvenais ieguvējs no tirgus attīstības bija imports no Indonēzijas par dempinga cenām, kura tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, kā parādīts iepriekš 2. tabulā.

| (330) | Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka patēriņa izmaiņas nebija radījušas būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(330)

Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka patēriņa izmaiņas nebija radījušas būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

5.2.4.   Ar izejvielām saistītās problēmas

Ar izejvielām saistītās problēmas

| (331) | Izmeklējamā ražojuma galvenās izejvielas ir tauki – materiāls, kas iegūts no dzīvnieku taukiem un/vai augu eļļām, piemēram, NPE. Tie veido aptuveni 70 % no kopējām taukskābju ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(331)

Izmeklējamā ražojuma galvenās izejvielas ir tauki – materiāls, kas iegūts no dzīvnieku taukiem un/vai augu eļļām, piemēram, NPE. Tie veido aptuveni 70 % no kopējām taukskābju ražošanas izmaksām.

| (332) | Savienības ražotāji par galveno ievadresursu izmantoja taukus, arī NPE, kā arī izmantoja lielu daudzumu augu eļļas, kas tika iegūta no Savienības vai Dienvidaustrumāzijas, tai skaitā no Indonēzijas. Tauki ir pieejami uz vietas un ir piemēroti vairuma taukskābju lietotāju segmentu ražošanai. Indonēzijas ražotāji eksportētāji galvenokārt izmantoja NPE, NPKE un nelielus apjomus citu vietēji pieejamu augu eļļu, piemēram, kokosriekstu eļļu. Izmeklēšanā atklājās, ka kopumā taukskābju kvalitāte un specifikācija ir atkarīga no izmantotās izejvielas, lai gan taukiem un ražojumiem uz NPE bāzes bija liela savstarpēja aizstājamība. Turklāt izgatavotos ražojumus, hidrogenējot un frakcionējot, var pārstrādāt tālāk vai pārveidot ražojumos ar atšķirīgām pamatīpašībām, lai apmierinātu noteiktas klientu prasības. |
| --- | --- |

(332)

Savienības ražotāji par galveno ievadresursu izmantoja taukus, arī NPE, kā arī izmantoja lielu daudzumu augu eļļas, kas tika iegūta no Savienības vai Dienvidaustrumāzijas, tai skaitā no Indonēzijas. Tauki ir pieejami uz vietas un ir piemēroti vairuma taukskābju lietotāju segmentu ražošanai. Indonēzijas ražotāji eksportētāji galvenokārt izmantoja NPE, NPKE un nelielus apjomus citu vietēji pieejamu augu eļļu, piemēram, kokosriekstu eļļu. Izmeklēšanā atklājās, ka kopumā taukskābju kvalitāte un specifikācija ir atkarīga no izmantotās izejvielas, lai gan taukiem un ražojumiem uz NPE bāzes bija liela savstarpēja aizstājamība. Turklāt izgatavotos ražojumus, hidrogenējot un frakcionējot, var pārstrādāt tālāk vai pārveidot ražojumos ar atšķirīgām pamatīpašībām, lai apmierinātu noteiktas klientu prasības.

| (333) | Wilmar un P&G apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares atkarība no taukiem, nevis NPE kā ievadresursa, negatīvi ietekmēja to izmaksas un rentabilitāti. Tie apgalvoja, ka Savienības tauku tirgus attīstība ir palielinājusi konkurenci attiecībā uz taukiem un paaugstinājusi tauku cenas. Greven group apgalvoja, ka kausēto dzīvnieku tauku plašāka izmantošana biodegvielas ražošanai negatīvi ietekmēja tauku pieejamību tauku pārstrādes rūpniecībai un ka to trūkums izraisīja krasu cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(333)

Wilmar un P&G apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares atkarība no taukiem, nevis NPE kā ievadresursa, negatīvi ietekmēja to izmaksas un rentabilitāti. Tie apgalvoja, ka Savienības tauku tirgus attīstība ir palielinājusi konkurenci attiecībā uz taukiem un paaugstinājusi tauku cenas. Greven group apgalvoja, ka kausēto dzīvnieku tauku plašāka izmantošana biodegvielas ražošanai negatīvi ietekmēja tauku pieejamību tauku pārstrādes rūpniecībai un ka to trūkums izraisīja krasu cenu pieaugumu.

Wilmar

P&G

Greven group

| (334) | Komisija norādīja, ka kaitējuma cēlonis bija importa no Indonēzijas zemās cenas. Tam, ka šīs zemās cenas nodrošina iespēja iegūt lētas izejvielas (43), nav nozīmes kaitējuma analīzes nolūkā, ņemot vērā to, jo izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indonēzijas eksportētāji ir iesaistījušies dempinga praksē. |
| --- | --- |

(334)

Komisija norādīja, ka kaitējuma cēlonis bija importa no Indonēzijas zemās cenas. Tam, ka šīs zemās cenas nodrošina iespēja iegūt lētas izejvielas (43), nav nozīmes kaitējuma analīzes nolūkā, ņemot vērā to, jo izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indonēzijas eksportētāji ir iesaistījušies dempinga praksē.

43

| (335) | Turklāt Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares izejvielu izmaksu analīze parādīja, ka gan tauku, gan NPE izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās līdz 40 %. Turklāt gan tauku, gan NPE vidējās iepirkuma cenas bija ļoti līdzīgas, jo NPE bija jāimportē no Dienvidaustrumāzijas. Importēto ražojumu transporta izmaksas bija palielinājušās, jo īpaši pandēmijas laikā, kad loģistikas izmaksas tika ietekmētas piegādes problēmu dēļ. Tādējādi tauku izmantošana Savienības ražošanas nozarē (papildus citu izejvielu veidu kombinācijai) bija racionāla un efektīva izvēle, kuras pamatā bija pamatota uzņēmējdarbības loģika, un to nevarēja uzskatīt par pašizraisīta kaitējuma avotu. Apgalvojumi tādējādi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(335)

Turklāt Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares izejvielu izmaksu analīze parādīja, ka gan tauku, gan NPE izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās līdz 40 %. Turklāt gan tauku, gan NPE vidējās iepirkuma cenas bija ļoti līdzīgas, jo NPE bija jāimportē no Dienvidaustrumāzijas. Importēto ražojumu transporta izmaksas bija palielinājušās, jo īpaši pandēmijas laikā, kad loģistikas izmaksas tika ietekmētas piegādes problēmu dēļ. Tādējādi tauku izmantošana Savienības ražošanas nozarē (papildus citu izejvielu veidu kombinācijai) bija racionāla un efektīva izvēle, kuras pamatā bija pamatota uzņēmējdarbības loģika, un to nevarēja uzskatīt par pašizraisīta kaitējuma avotu. Apgalvojumi tādējādi tika noraidīti.

| (336) | Wilmar arī apgalvoja, ka izmeklējamā ražojuma izmantošana ir ierobežota, ja par izejvielu izmanto taukus, jo šādus ražojumus nevar izmantot halāla un košera tirgos. Turklāt taukskābes, kas iegūtas no taukiem kā ievadresursa, nevar izmantot dzīvnieku barībai. |
| --- | --- |

(336)

Wilmar arī apgalvoja, ka izmeklējamā ražojuma izmantošana ir ierobežota, ja par izejvielu izmanto taukus, jo šādus ražojumus nevar izmantot halāla un košera tirgos. Turklāt taukskābes, kas iegūtas no taukiem kā ievadresursa, nevar izmantot dzīvnieku barībai.

Wilmar

| (337) | Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka mājas uzkopšanas līdzekļu nozare bija pārliecinoši lielākais šādu taukskābju pircējs, veidojot vairāk nekā 50 % no patēriņa Savienībā. Turklāt Savienības ražotāji spēja nodrošināt atbilstību tādām prasībām, kas noteiktas, piemēram, košeram un halālam, daļu ražošanas iekārtu izmantojot tikai tādu taukskābju ražošanai, kuru ievadresurss ir augu eļļas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(337)

Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka mājas uzkopšanas līdzekļu nozare bija pārliecinoši lielākais šādu taukskābju pircējs, veidojot vairāk nekā 50 % no patēriņa Savienībā. Turklāt Savienības ražotāji spēja nodrošināt atbilstību tādām prasībām, kas noteiktas, piemēram, košeram un halālam, daļu ražošanas iekārtu izmantojot tikai tādu taukskābju ražošanai, kuru ievadresurss ir augu eļļas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (338) | Wilmar arī apgalvoja, ka tauku nepieejamība nozīmēja, ka Savienības ražošanas nozares ražošana un pārdošana bija ierobežota. |
| --- | --- |

(338)

Wilmar arī apgalvoja, ka tauku nepieejamība nozīmēja, ka Savienības ražošanas nozares ražošana un pārdošana bija ierobežota.

Wilmar

| (339) | Wilmar iesniegtās informācijas nekonfidenciālajā versijā nesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu savu viedokli. Iesniegtie konfidenciālie pierādījumi liecināja par to, ka attiecīgajā periodā taukskābes ražošanā ir palielinājies tauku patēriņa īpatsvars. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(339)

Wilmar iesniegtās informācijas nekonfidenciālajā versijā nesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu savu viedokli. Iesniegtie konfidenciālie pierādījumi liecināja par to, ka attiecīgajā periodā taukskābes ražošanā ir palielinājies tauku patēriņa īpatsvars. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

Wilmar

| (340) | Paturot prātā, ka tauku un augu eļļas ievadresursu cenas bija salīdzināmas, jo īpaši izmeklēšanas periodā, tauku un ražojumu uz NPE bāzes lielā savstarpējā aizstājamība un ierobežojumu nelielais mērogs attiecībā uz taukskābju uz tauku bāzes izmantošanu, Komisija konstatēja, ka tauku izmantošana par izejvielu nebija Savienības ražošanas nozarei radītā būtiskā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(340)

Paturot prātā, ka tauku un augu eļļas ievadresursu cenas bija salīdzināmas, jo īpaši izmeklēšanas periodā, tauku un ražojumu uz NPE bāzes lielā savstarpējā aizstājamība un ierobežojumu nelielais mērogs attiecībā uz taukskābju uz tauku bāzes izmantošanu, Komisija konstatēja, ka tauku izmantošana par izejvielu nebija Savienības ražošanas nozarei radītā būtiskā kaitējuma cēlonis.

| (341) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Greven group, Wilmar, Musim Mas group un Schill + Seilacher group iesniedza piezīmes par jautājumiem saistībā ar tauku kā ievadresursu cenu dinamiku, kas izrietēja no tauku plašāka izmantojuma citās ražošanas nozarēs, kā arī par izejvielu pieejamības samazināšanos Savienības ražošanas nozarē. Galvenā šo personu paustā doma bija tāda, ka Komisija galīgās informācijas izpaušanā nepievērsa pietiekamu uzmanību ietekmei, ko radīja tauku pieejamības samazināšanās, no kā izrietēja tauku cenas kāpums salīdzinājumā ar palmu eļļu kā taukskābes ražošanas ievadresursu. Lai pamatotu savu viedokli, Greven group iesniedza statistikas datus un analīzes, kas parāda saiknes starp tauku un palmu eļļas cenām laikposmā no 2008. līdz 2022. gadam. Turklāt Greven group apgalvoja, ka nākotnē tauku cenas turpinās paaugstināties un ka Savienības ražošanas nozare nav veikusi būtiskus ieguldījumus, kas nepieciešami, lai pārorientētu ražošanu uz NPE kā galveno ievadresursu. |
| --- | --- |

(341)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Greven group, Wilmar, Musim Mas group un Schill + Seilacher group iesniedza piezīmes par jautājumiem saistībā ar tauku kā ievadresursu cenu dinamiku, kas izrietēja no tauku plašāka izmantojuma citās ražošanas nozarēs, kā arī par izejvielu pieejamības samazināšanos Savienības ražošanas nozarē. Galvenā šo personu paustā doma bija tāda, ka Komisija galīgās informācijas izpaušanā nepievērsa pietiekamu uzmanību ietekmei, ko radīja tauku pieejamības samazināšanās, no kā izrietēja tauku cenas kāpums salīdzinājumā ar palmu eļļu kā taukskābes ražošanas ievadresursu. Lai pamatotu savu viedokli, Greven group iesniedza statistikas datus un analīzes, kas parāda saiknes starp tauku un palmu eļļas cenām laikposmā no 2008. līdz 2022. gadam. Turklāt Greven group apgalvoja, ka nākotnē tauku cenas turpinās paaugstināties un ka Savienības ražošanas nozare nav veikusi būtiskus ieguldījumus, kas nepieciešami, lai pārorientētu ražošanu uz NPE kā galveno ievadresursu.

Greven group

Wilmar

Musim Mas group

Schill + Seilacher group

Greven group

Greven group

| (342) | Komisija neapstrīd, ka gadu gaitā tauku pieejamība Savienībā ir samazinājusies, ka tā rezultātā ir pieaugušas tauku cenas un ka ir vēsturiski mainījusies tauku cenu konkurētspēja salīdzinājumā ar augu eļļas ievadresursu cenām. Tāpat kā visās ražošanas nozarēs, jo īpaši ražošanas nozarēs, kas gūst zemu peļņu, izejvielu cenu pieaugums kādā posmā ir jānovirza uz klientiem, lai šīs nozares saglabātu dzīvotspēju. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare saskārās ar izejvielu izmaksu pieaugumu par aptuveni 40 % gan palmu eļļai, gan kausētiem taukiem Savienības ražošanas nozare nespēja pietiekami palielināt taukskābes cenu, lai atspoguļotu šo cenu kāpumu un sasniegtu pietiekamu rentabilitātes līmeni, lai gan izejvielu izmaksas veido aptuveni 70 % no kopējām izmaksām. Tauku izmaksas attiecīgajā periodā bija ļoti līdzīgas NPE izmaksām (ieskaitot loģistikas izmaksas), pamatojoties uz pārbaudītiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmaksu datiem. Iemesls, kāpēc izejvielu cenas netika pienācīgi novirzītas uz pircējiem, ir saistīts ar cenu spiedienu uz līdzīgo ražojumu, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Indonēzijas. Jebkurā gadījumā, kā aprakstīts iepriekš, NPE un tauku izejvielu cenas (ieskaitot transporta izmaksas) Savienības taukskābes ražotājiem bija ļoti līdzīgas. |
| --- | --- |

(342)

Komisija neapstrīd, ka gadu gaitā tauku pieejamība Savienībā ir samazinājusies, ka tā rezultātā ir pieaugušas tauku cenas un ka ir vēsturiski mainījusies tauku cenu konkurētspēja salīdzinājumā ar augu eļļas ievadresursu cenām. Tāpat kā visās ražošanas nozarēs, jo īpaši ražošanas nozarēs, kas gūst zemu peļņu, izejvielu cenu pieaugums kādā posmā ir jānovirza uz klientiem, lai šīs nozares saglabātu dzīvotspēju. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare saskārās ar izejvielu izmaksu pieaugumu par aptuveni 40 % gan palmu eļļai, gan kausētiem taukiem Savienības ražošanas nozare nespēja pietiekami palielināt taukskābes cenu, lai atspoguļotu šo cenu kāpumu un sasniegtu pietiekamu rentabilitātes līmeni, lai gan izejvielu izmaksas veido aptuveni 70 % no kopējām izmaksām. Tauku izmaksas attiecīgajā periodā bija ļoti līdzīgas NPE izmaksām (ieskaitot loģistikas izmaksas), pamatojoties uz pārbaudītiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmaksu datiem. Iemesls, kāpēc izejvielu cenas netika pienācīgi novirzītas uz pircējiem, ir saistīts ar cenu spiedienu uz līdzīgo ražojumu, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Indonēzijas. Jebkurā gadījumā, kā aprakstīts iepriekš, NPE un tauku izejvielu cenas (ieskaitot transporta izmaksas) Savienības taukskābes ražotājiem bija ļoti līdzīgas.

| (343) | Attiecībā uz Savienības ražotāju spēju pārorientēt to ražošanu no viena ievadresursu veida uz citu Komisija norādīja, ka visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji jau izmanto dažādu veidu ievadresursus, tai skaitā taukus un palmu eļļu, ņemot vērā tirgus apstākļus. Jebkurā gadījumā prognozes par turpmāko tirgus attīstību, piemēram, tauku cenu dinamiku, nav būtiskas kaitējuma un cēloņsakarības novērtēšanai attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(343)

Attiecībā uz Savienības ražotāju spēju pārorientēt to ražošanu no viena ievadresursu veida uz citu Komisija norādīja, ka visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji jau izmanto dažādu veidu ievadresursus, tai skaitā taukus un palmu eļļu, ņemot vērā tirgus apstākļus. Jebkurā gadījumā prognozes par turpmāko tirgus attīstību, piemēram, tauku cenu dinamiku, nav būtiskas kaitējuma un cēloņsakarības novērtēšanai attiecīgajā periodā.

| (344) | Tāpēc Savienības pārdošanas cenas palielinājās izejvielu cenu pieauguma dēļ; tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja noteikt cenas saprātīgā līmenī, tāpēc ka notika imports par zemām dempinga cenām. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(344)

Tāpēc Savienības pārdošanas cenas palielinājās izejvielu cenu pieauguma dēļ; tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja noteikt cenas saprātīgā līmenī, tāpēc ka notika imports par zemām dempinga cenām. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt.

5.2.5.   Savienības ražošanas nozares apgalvotā neefektivitāte

Savienības ražošanas nozares apgalvotā neefektivitāte

| (345) | Wilmar un P&G apgalvoja, ka Indonēzijas eksportētāji bija vertikāli integrēti tiktāl, ciktāl tiem piederēja palmu eļļas plantācijas, un tāpēc tiem bija konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozari, kas bija neefektīva. |
| --- | --- |

(345)

Wilmar un P&G apgalvoja, ka Indonēzijas eksportētāji bija vertikāli integrēti tiktāl, ciktāl tiem piederēja palmu eļļas plantācijas, un tāpēc tiem bija konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozari, kas bija neefektīva.

Wilmar

P&G

| (346) | Komisija uzskata, ka jebkādas iespējamās konkurences priekšrocības nevar pamatot kaitējumu radošo dempingu, ko Indonēzijas eksportētāji praktizē Savienības tirgū. Kā iepriekš paskaidrots iedaļā “Dempings”, Komisija salīdzināja cenu, ko attiecīgie eksportētāji iekasēja no klientiem, kuri atrodas ES, ar to normālo vērtību Indonēzijā un konstatēja, ka pastāv ievērojams dempings. Tas nozīmē, ka konstatēto dempingu nosaka vienīgi to Indonēzijas ražotāju eksportētāju komerciālā rīcība, kuri nolēma eksportēt par cenām, kas ir zemākas par to pārdošanas cenām iekšzemes tirgū vai izmaksām. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka šāda rīcība ir radījusi būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(346)

Komisija uzskata, ka jebkādas iespējamās konkurences priekšrocības nevar pamatot kaitējumu radošo dempingu, ko Indonēzijas eksportētāji praktizē Savienības tirgū. Kā iepriekš paskaidrots iedaļā “Dempings”, Komisija salīdzināja cenu, ko attiecīgie eksportētāji iekasēja no klientiem, kuri atrodas ES, ar to normālo vērtību Indonēzijā un konstatēja, ka pastāv ievērojams dempings. Tas nozīmē, ka konstatēto dempingu nosaka vienīgi to Indonēzijas ražotāju eksportētāju komerciālā rīcība, kuri nolēma eksportēt par cenām, kas ir zemākas par to pārdošanas cenām iekšzemes tirgū vai izmaksām. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka šāda rīcība ir radījusi būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (347) | Wilmar arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare cieš no ieguldījumu trūkuma, kas izskaidro konstatēto kaitējumu. |
| --- | --- |

(347)

Wilmar arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare cieš no ieguldījumu trūkuma, kas izskaidro konstatēto kaitējumu.

Wilmar

| (348) | Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare galvenokārt veica ieguldījumus esošās jaudas saglabāšanā un efektivitātes uzlabošanā. Izmeklēšanā tika secināts, ka nepietiekamais rentabilitātes līmenis un samazinātā spēja piesaistīt kapitālu, ko izraisīja imports par dempinga cenām, ierobežoja ieguldījumu līmeni. Tādējādi apgalvotais ieguldījumu trūkums bija nevis iemesls, bet gan sekas būtiskajam kaitējumam, ko radīja imports par dempinga cenām no Indonēzijas. Importa par dempinga cenām masveida klātbūtne Savienības tirgū negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un spēju piesaistīt kapitālu, un konkrēti strukturālie ieguldījumi nevarēja turpināties, kā plānots, jo īpaši izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(348)

Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare galvenokārt veica ieguldījumus esošās jaudas saglabāšanā un efektivitātes uzlabošanā. Izmeklēšanā tika secināts, ka nepietiekamais rentabilitātes līmenis un samazinātā spēja piesaistīt kapitālu, ko izraisīja imports par dempinga cenām, ierobežoja ieguldījumu līmeni. Tādējādi apgalvotais ieguldījumu trūkums bija nevis iemesls, bet gan sekas būtiskajam kaitējumam, ko radīja imports par dempinga cenām no Indonēzijas. Importa par dempinga cenām masveida klātbūtne Savienības tirgū negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un spēju piesaistīt kapitālu, un konkrēti strukturālie ieguldījumi nevarēja turpināties, kā plānots, jo īpaši izmeklēšanas periodā.

| (349) | Wilmar apgalvoja, ka konkrēti Savienības ražotāji, tai skaitā KLK, attiecīgajā periodā importēja taukskābes no Indonēzijas. Wilmar apgalvoja, ka jebkāds kaitējums ir jāuzskata par vismaz daļēji pašizraisītu. |
| --- | --- |

(349)

Wilmar apgalvoja, ka konkrēti Savienības ražotāji, tai skaitā KLK, attiecīgajā periodā importēja taukskābes no Indonēzijas. Wilmar apgalvoja, ka jebkāds kaitējums ir jāuzskata par vismaz daļēji pašizraisītu.

Wilmar

KLK

Wilmar

| (350) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju, tai skaitā KLK, iepirkumi no Indonēzijas bija nenozīmīgi, proti, mazāk nekā 3 % no to ražošanas apjoma gadā un visā attiecīgajā periodā. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(350)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju, tai skaitā KLK, iepirkumi no Indonēzijas bija nenozīmīgi, proti, mazāk nekā 3 % no to ražošanas apjoma gadā un visā attiecīgajā periodā. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

KLK

| (351) | Wilmar arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi sliktas ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, proti, tādu vietu dēļ, kurās nav piekļuves dziļūdens ostu iekārtām izejvielu iepirkumam un gatavo preču pārdošanai. |
| --- | --- |

(351)

Wilmar arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi sliktas ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, proti, tādu vietu dēļ, kurās nav piekļuves dziļūdens ostu iekārtām izejvielu iepirkumam un gatavo preču pārdošanai.

Wilmar

| (352) | Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo izmeklēšanā tika konstatēts, ka vismaz visiem četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuri, kā norādīts 36. apsvērumā, veidoja 61 % no Savienības ražošanas apjoma, attiecīgajā periodā bija piekļuve dziļūdens jūras vai upju ostu iekārtām. Tāpēc, lai gan dažiem mazākiem Savienības ražotājiem varētu nebūt piekļuves dziļūdens ostu iekārtām, tas neattiecas uz Savienības ražošanas nozari kopumā un tāpēc neizskaidro būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(352)

Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo izmeklēšanā tika konstatēts, ka vismaz visiem četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuri, kā norādīts 36. apsvērumā, veidoja 61 % no Savienības ražošanas apjoma, attiecīgajā periodā bija piekļuve dziļūdens jūras vai upju ostu iekārtām. Tāpēc, lai gan dažiem mazākiem Savienības ražotājiem varētu nebūt piekļuves dziļūdens ostu iekārtām, tas neattiecas uz Savienības ražošanas nozari kopumā un tāpēc neizskaidro būtisko kaitējumu.

| (353) | Wilmar arī apgalvoja, ka tas, ka KLK grupa iegādājās Diseldorfas ražotni, radīja vēl lielāku neefektivitāti Savienības ražošanas nozarē. Šā apgalvojuma pamatā ir fakts, ka šajā ražotnē par ievadresursu izmanto taukus. |
| --- | --- |

(353)

Wilmar arī apgalvoja, ka tas, ka KLK grupa iegādājās Diseldorfas ražotni, radīja vēl lielāku neefektivitāti Savienības ražošanas nozarē. Šā apgalvojuma pamatā ir fakts, ka šajā ražotnē par ievadresursu izmanto taukus.

Wilmar

KLK

| (354) | Tomēr, kā norādīts 331.–340. apsvērumā, tauku cena ir līdzīga citu ievadresursu cenai, un tauki ir tehniski piemēroti ražošanai lielākajā daļā lietotāju segmentu. Tāpēc tika uzskatīts, ka šim apgalvojumam nav pamata. |
| --- | --- |

(354)

Tomēr, kā norādīts 331.–340. apsvērumā, tauku cena ir līdzīga citu ievadresursu cenai, un tauki ir tehniski piemēroti ražošanai lielākajā daļā lietotāju segmentu. Tāpēc tika uzskatīts, ka šim apgalvojumam nav pamata.

| (355) | P&G un Wilmar apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare bija neefektīva un nodarbināja lielu skaitu darbinieku, un tādējādi cieta no augstām nodarbinātības izmaksām. |
| --- | --- |

(355)

P&G un Wilmar apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare bija neefektīva un nodarbināja lielu skaitu darbinieku, un tādējādi cieta no augstām nodarbinātības izmaksām.

P&G

Wilmar

| (356) | Ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozares nodarbinātības izmaksas (alga plus visas pārējās ar nodarbinātību saistītās izmaksas) attiecīgajā periodā veidoja tikai 7,2 % no kopējām izmaksām, šīs izmaksas netika uzskatītas par tādām, kas potenciāli spētu radīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(356)

Ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozares nodarbinātības izmaksas (alga plus visas pārējās ar nodarbinātību saistītās izmaksas) attiecīgajā periodā veidoja tikai 7,2 % no kopējām izmaksām, šīs izmaksas netika uzskatītas par tādām, kas potenciāli spētu radīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

| (357) | Wilmar apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare bija neefektīva attiecībā uz piegādes termiņu ievērošanu un Savienības tirgus pieprasīto attiecīgo daudzumu piegādi. Šis apgalvojums nebija pamatots ar pierādījumiem. |
| --- | --- |

(357)

Wilmar apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare bija neefektīva attiecībā uz piegādes termiņu ievērošanu un Savienības tirgus pieprasīto attiecīgo daudzumu piegādi. Šis apgalvojums nebija pamatots ar pierādījumiem.

Wilmar

| (358) | Tomēr 4. tabulā ir redzams, ka Savienības ražošanas nozarei ir vairāk nekā 200 000 tonnu neizmantotās jaudas, ko tā varētu nekavējoties izmantot, ja tiktu saņemti pietiekami pasūtījumi. Tā kā nebija pierādījumu, ka Savienības ražošanas nozare nespēja vai nevēlējās veikt piegādes, apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(358)

Tomēr 4. tabulā ir redzams, ka Savienības ražošanas nozarei ir vairāk nekā 200 000 tonnu neizmantotās jaudas, ko tā varētu nekavējoties izmantot, ja tiktu saņemti pietiekami pasūtījumi. Tā kā nebija pierādījumu, ka Savienības ražošanas nozare nespēja vai nevēlējās veikt piegādes, apgalvojums tika noraidīts.

| (359) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem, Komisija secināja, ka iespējamās efektivitātes un ar izejvielām saistītās problēmas nebija tādas, kas radītu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vai mazinātu cēloņsakarību attiecībā uz importu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(359)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem, Komisija secināja, ka iespējamās efektivitātes un ar izejvielām saistītās problēmas nebija tādas, kas radītu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vai mazinātu cēloņsakarību attiecībā uz importu no Indonēzijas.

| (360) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir loģistikas izmaksu pieaugums, kas izrietēja no Covid-19 pandēmijas, un darbaspēka izmaksu pieaugums. Tika apgalvots, ka šīs problēmas padarīja Savienības ražošanas nozari par konkurētnespējīgu salīdzinājumā ar Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(360)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir loģistikas izmaksu pieaugums, kas izrietēja no Covid-19 pandēmijas, un darbaspēka izmaksu pieaugums. Tika apgalvots, ka šīs problēmas padarīja Savienības ražošanas nozari par konkurētnespējīgu salīdzinājumā ar Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem.

Wilmar

| (361) | Loģistikas izmaksas veido salīdzinoši nelielu kopējo izmaksu daļu (mazāk par 5 %). Arī darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā četru gadu periodā pieauga tikai par 8 % atbilstīgi ar arodbiedrībām un valsts pārvaldi veiktajām sarunām. Darbaspēka izmaksas veidoja tikai aptuveni 7,2 % no kopējām izmaksām. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka loģistikas izmaksu un darbaspēka izmaksu pieaugums izraisīja kaitējumu. |
| --- | --- |

(361)

Loģistikas izmaksas veido salīdzinoši nelielu kopējo izmaksu daļu (mazāk par 5 %). Arī darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā četru gadu periodā pieauga tikai par 8 % atbilstīgi ar arodbiedrībām un valsts pārvaldi veiktajām sarunām. Darbaspēka izmaksas veidoja tikai aptuveni 7,2 % no kopējām izmaksām. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka loģistikas izmaksu un darbaspēka izmaksu pieaugums izraisīja kaitējumu.

| (362) | Wilmar arī apgalvoja, ka nerentablo pārdevumu cēlonis 2019. un 2020. gadā bija PVA un finansējuma izmaksu kāpums. |
| --- | --- |

(362)

Wilmar arī apgalvoja, ka nerentablo pārdevumu cēlonis 2019. un 2020. gadā bija PVA un finansējuma izmaksu kāpums.

Wilmar

| (363) | Tomēr šis apgalvojums tika pausts, jo Wilmar bija pārpratis 7. tabulu saistībā ar ražošanas izmaksām. Minētajā tabulā termins “ražošanas izmaksas ”nozīmē visas Savienības ražotāju izmaksas, ieskaitot PVA un finansējuma izmaksas. PVA un finansējuma izmaksas attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabilas. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka PVA un finansējuma izmaksu pieaugums izraisīja kaitējumu. |
| --- | --- |

(363)

Tomēr šis apgalvojums tika pausts, jo Wilmar bija pārpratis 7. tabulu saistībā ar ražošanas izmaksām. Minētajā tabulā termins “ražošanas izmaksas ”nozīmē visas Savienības ražotāju izmaksas, ieskaitot PVA un finansējuma izmaksas. PVA un finansējuma izmaksas attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabilas. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka PVA un finansējuma izmaksu pieaugums izraisīja kaitējumu.

Wilmar

| (364) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Greven group apšaubīja, ka Savienības ražotājiem ir pietiekama jauda, lai aizstātu importu no Indonēzijas, lai gan teorētiski 20 % tirgus daļu varētu aptvert Savienības ražošanas nozares neizmantotā jauda 20 % apmērā. Lai šo apgalvojumu pamatotu, Greven group iesniedza datus par to, ka Savienības taukskābes ražošanas nozares jaudas izmantojums (80 %) jau atbilst plašākas Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares ilgtermiņa vidējam rādītājam. Ņemot to vērā, Greven group apgalvoja, ka jaudas izmantojums 100 % apmērā ilgākā laikposmā nebija nedz ilgtspējīgs, nedz īstenojams. Greven group arī atsaucās uz savu pieprasījumu, ko Savienības ražotāji kopš 2020. gada nav spējuši apmierināt nepietiekamas jaudas vai nepietiekama izejvielu nodrošinājuma dēļ. Greven group jo īpaši attiecībā uz farmācijas, dzīvnieku barības un pārtikas nozari apgalvoja, ka Savienības ražotājiem nebija pietiekamas ražošanas jaudas, jo minētajām nozarēm paredzētas taukskābes var ražot tikai no augu materiāla vai materiāla, kura pamatā ir palmu eļļa, un tiem jābūt sertificētiem atbilstīgi RSPO (Roundtable on Sustainable Palm Oil) masu bilances, košeram un halālam noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(364)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Greven group apšaubīja, ka Savienības ražotājiem ir pietiekama jauda, lai aizstātu importu no Indonēzijas, lai gan teorētiski 20 % tirgus daļu varētu aptvert Savienības ražošanas nozares neizmantotā jauda 20 % apmērā. Lai šo apgalvojumu pamatotu, Greven group iesniedza datus par to, ka Savienības taukskābes ražošanas nozares jaudas izmantojums (80 %) jau atbilst plašākas Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares ilgtermiņa vidējam rādītājam. Ņemot to vērā, Greven group apgalvoja, ka jaudas izmantojums 100 % apmērā ilgākā laikposmā nebija nedz ilgtspējīgs, nedz īstenojams. Greven group arī atsaucās uz savu pieprasījumu, ko Savienības ražotāji kopš 2020. gada nav spējuši apmierināt nepietiekamas jaudas vai nepietiekama izejvielu nodrošinājuma dēļ. Greven group jo īpaši attiecībā uz farmācijas, dzīvnieku barības un pārtikas nozari apgalvoja, ka Savienības ražotājiem nebija pietiekamas ražošanas jaudas, jo minētajām nozarēm paredzētas taukskābes var ražot tikai no augu materiāla vai materiāla, kura pamatā ir palmu eļļa, un tiem jābūt sertificētiem atbilstīgi RSPO (Roundtable on Sustainable Palm Oil) masu bilances, košeram un halālam noteiktajām prasībām.

Greven group

Greven group

Greven group

Greven group

Greven group

RSPO

Roundtable on Sustainable Palm Oil

| (365) | Komisija atgādināja, ka Savienības taukskābes ražošanas jauda tika aprēķināta, pamatojoties uz ilgtermiņā sasniedzamo maksimālo ražošanas apjomu un ņemot vērā apkopi. Tāpēc fakts, ka plašākas Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares ilgtermiņa vidējais jaudas izmantojums ir 80 %, neliek apšaubīt Savienības taukskābes ražošanas nozares spēju pilnībā izmantot tās neizmantoto jaudu, kā šajā gadījumā aprēķinājusi Komisija. Turklāt Greven group nav iesniedzis pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozares apgalvotā nespēja apmierināt tā pieprasījumu ir skaidrojama ar sistemātiskiem, nevis gadījuma rakstura faktoriem un ka tā pastāvēs ilgtermiņā. Attiecībā uz taukskābēm farmācijas, dzīvnieku barības un pārtikas nozarē Komisija uzskatīja, ka, atjaunojot rentabilitāti, vienlīdzīgi konkurences apstākļi Savienības taukskābes tirgū sniegtu Savienības ražošanas nozarei iespēju un to stimulētu veikt visus ieguldījumus, kas nepieciešami ar konkrētiem ražojumiem saistītu jaudas nepilnību novēršanai. Ņemot vērā minēto, šie argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(365)

Komisija atgādināja, ka Savienības taukskābes ražošanas jauda tika aprēķināta, pamatojoties uz ilgtermiņā sasniedzamo maksimālo ražošanas apjomu un ņemot vērā apkopi. Tāpēc fakts, ka plašākas Eiropas ķīmiskās rūpniecības nozares ilgtermiņa vidējais jaudas izmantojums ir 80 %, neliek apšaubīt Savienības taukskābes ražošanas nozares spēju pilnībā izmantot tās neizmantoto jaudu, kā šajā gadījumā aprēķinājusi Komisija. Turklāt Greven group nav iesniedzis pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozares apgalvotā nespēja apmierināt tā pieprasījumu ir skaidrojama ar sistemātiskiem, nevis gadījuma rakstura faktoriem un ka tā pastāvēs ilgtermiņā. Attiecībā uz taukskābēm farmācijas, dzīvnieku barības un pārtikas nozarē Komisija uzskatīja, ka, atjaunojot rentabilitāti, vienlīdzīgi konkurences apstākļi Savienības taukskābes tirgū sniegtu Savienības ražošanas nozarei iespēju un to stimulētu veikt visus ieguldījumus, kas nepieciešami ar konkrētiem ražojumiem saistītu jaudas nepilnību novēršanai. Ņemot vērā minēto, šie argumenti tika noraidīti.

Greven group

5.2.6.   Lietošana pašu vajadzībām

Lietošana pašu vajadzībām

| (366) | Lietošana pašu vajadzībām attiecīgajā periodā palielinājās par aptuveni 2 % absolūtā izteiksmē un veidoja aptuveni 10 % no kopējā tirgus patēriņa katrā attiecīgā perioda gadā, kā norādīts 5. tabulā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka izmaiņas saistībā ar lietošanu pašu vajadzībām Savienības ražošanas nozarē bija stabilas vai nedaudz pozitīvas. |
| --- | --- |

(366)

Lietošana pašu vajadzībām attiecīgajā periodā palielinājās par aptuveni 2 % absolūtā izteiksmē un veidoja aptuveni 10 % no kopējā tirgus patēriņa katrā attiecīgā perioda gadā, kā norādīts 5. tabulā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka izmaiņas saistībā ar lietošanu pašu vajadzībām Savienības ražošanas nozarē bija stabilas vai nedaudz pozitīvas.

| (367) | Tāpēc izmaiņas saistībā ar lietošanu pašu vajadzībām nevarēja radīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vai mazināt cēloņsakarību attiecībā uz importu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(367)

Tāpēc izmaiņas saistībā ar lietošanu pašu vajadzībām nevarēja radīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vai mazināt cēloņsakarību attiecībā uz importu no Indonēzijas.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (368) | Izmeklēšanas periodā Savienībā bija 15 taukskābju ražotāji, un tie veica pārdevumus plašam skaitam klientu daudzās lietotāju nozarēs. Izmeklēšanā atklājās, ka imports par zemām dempinga cenām no Indonēzijas attiecīgajā periodā izraisīja cenu nospiešanu Savienības tirgū. Tas nozīmēja, ka Savienības ražošanas nozares cenu līmenis nevarēja atbilst izejvielu cenu pieaugumam visā attiecīgajā periodā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija zema vai pat negatīva. Šāda rentabilitāte ir zemāka par peļņu, kas nozarei būtu jāgūst parastos konkurences apstākļos, un ir acīmredzami nepietiekama, lai nodrošinātu nozares ilgtermiņa izdzīvošanu. Savienības ražošanas nozares ieguldījumi bija jāveic, lai saglabātu esošās iekārtas, bet samazinātā spēja piesaistīt kapitālu apdraudēja ieguldījumu līmeni. |
| --- | --- |

(368)

Izmeklēšanas periodā Savienībā bija 15 taukskābju ražotāji, un tie veica pārdevumus plašam skaitam klientu daudzās lietotāju nozarēs. Izmeklēšanā atklājās, ka imports par zemām dempinga cenām no Indonēzijas attiecīgajā periodā izraisīja cenu nospiešanu Savienības tirgū. Tas nozīmēja, ka Savienības ražošanas nozares cenu līmenis nevarēja atbilst izejvielu cenu pieaugumam visā attiecīgajā periodā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija zema vai pat negatīva. Šāda rentabilitāte ir zemāka par peļņu, kas nozarei būtu jāgūst parastos konkurences apstākļos, un ir acīmredzami nepietiekama, lai nodrošinātu nozares ilgtermiņa izdzīvošanu. Savienības ražošanas nozares ieguldījumi bija jāveic, lai saglabātu esošās iekārtas, bet samazinātā spēja piesaistīt kapitālu apdraudēja ieguldījumu līmeni.

| (369) | Savienības brīvajā tirgū bija ievērojams daudzums importa par zemām dempinga cenām no Indonēzijas. Lai gan tirgus attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %, importa no Indonēzijas apjoms palielinājās par 13 % un tirgus daļa – par 18 %. Tādējādi izmeklēšanas periodā tas veidoja aptuveni divas trešdaļas no visa importa Savienības tirgū. Izmeklēšana parādīja, ka šī izplatība tirgū negatīvi ietekmēja arī Savienības ražošanas nozari, jo īpaši ražošanas un pārdošanas apjomus, kas attiecīgajā periodā samazinājās attiecīgi par 7 % un 10 %. Iepriekš minētais ir atspoguļots 4. un 5. tabulā. |
| --- | --- |

(369)

Savienības brīvajā tirgū bija ievērojams daudzums importa par zemām dempinga cenām no Indonēzijas. Lai gan tirgus attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %, importa no Indonēzijas apjoms palielinājās par 13 % un tirgus daļa – par 18 %. Tādējādi izmeklēšanas periodā tas veidoja aptuveni divas trešdaļas no visa importa Savienības tirgū. Izmeklēšana parādīja, ka šī izplatība tirgū negatīvi ietekmēja arī Savienības ražošanas nozari, jo īpaši ražošanas un pārdošanas apjomus, kas attiecīgajā periodā samazinājās attiecīgi par 7 % un 10 %. Iepriekš minētais ir atspoguļots 4. un 5. tabulā.

| (370) | Citi pārbaudītie faktori bija imports no citiem avotiem, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, izmaiņas saistībā ar lietošanu pašu vajadzībām, patēriņa tendences un Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte. |
| --- | --- |

(370)

Citi pārbaudītie faktori bija imports no citiem avotiem, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, izmaiņas saistībā ar lietošanu pašu vajadzībām, patēriņa tendences un Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte.

| (371) | Tāpēc Komisija ir nošķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. Netika konstatēts, ka kāds no faktoriem, kopā vai atsevišķi, ietekmētu Savienības ražošanas nozares stāvokli tā, ka varētu apšaubīt secinājumu par importa no Indonēzijas radītu būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(371)

Tāpēc Komisija ir nošķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. Netika konstatēts, ka kāds no faktoriem, kopā vai atsevišķi, ietekmētu Savienības ražošanas nozares stāvokli tā, ka varētu apšaubīt secinājumu par importa no Indonēzijas radītu būtisku kaitējumu.

| (372) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Kaitējumu galvenokārt veido cenu nospiešana, nepietiekama rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu, tirgus daļas zaudēšana un ražošanas, ražīguma, pārdošanas apjoma un nodarbinātības samazināšanās. |
| --- | --- |

(372)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Kaitējumu galvenokārt veido cenu nospiešana, nepietiekama rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu, tirgus daļas zaudēšana un ražošanas, ražīguma, pārdošanas apjoma un nodarbinātības samazināšanās.

6.   PASĀKUMU LĪMENIS

PASĀKUMU LĪMENIS

| (373) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija izvērtēja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai likvidētu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(373)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija izvērtēja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai likvidētu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām.

| (374) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pastāv izejvielu tirgus kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Tādēļ, lai novērtētu, kāds pasākumu līmenis būtu piemērots, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas būtu nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu, ja nebūtu izkropļojumu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Pēc tam Komisija vērtēja, vai izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpība būtu augstāka nekā to kaitējuma starpība (sk. 6.2. iedaļu turpmāk). |
| --- | --- |

(374)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pastāv izejvielu tirgus kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Tādēļ, lai novērtētu, kāds pasākumu līmenis būtu piemērots, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas būtu nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu, ja nebūtu izkropļojumu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Pēc tam Komisija vērtēja, vai izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpība būtu augstāka nekā to kaitējuma starpība (sk. 6.2. iedaļu turpmāk).

6.1.   Mērķa cenas samazinājuma starpība

Mērķa cenas samazinājuma starpība

| (375) | Kaitējums tiktu likvidēts, ja Savienības ražošanas nozare spētu panākt mērķa peļņu, veicot pārdošanu par mērķa cenu pamatregulas 7. panta 2.c punkta un 2.d punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(375)

Kaitējums tiktu likvidēts, ja Savienības ražošanas nozare spētu panākt mērķa peļņu, veicot pārdošanu par mērķa cenu pamatregulas 7. panta 2.c punkta un 2.d punkta nozīmē.

| (376) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: rentabilitātes (ienesīguma) līmeni, pirms palielinājās imports no valsts, uz kuru attiecas izmeklēšana, rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, izstrādi un inovāciju, un rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt mazākam par 6 %. |
| --- | --- |

(376)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: rentabilitātes (ienesīguma) līmeni, pirms palielinājās imports no valsts, uz kuru attiecas izmeklēšana, rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, izstrādi un inovāciju, un rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt mazākam par 6 %.

| (377) | Informācija par parastās peļņas noteikšanu tika iekļauta izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem nosūtītajās anketās. Tā ietvēra līdzīgā ražojuma rentabilitāti desmit gados pirms izmeklēšanas perioda. Tomēr Savienības ražotāji nespēja sniegt pilnīgus datus grāmatvedības sistēmu izmaiņu un organizatorisko izmaiņu dēļ. Turklāt līdzīgā ražojuma rentabilitāte attiecīgajā periodā bija mazāka par 6 %, kā parādīts 10. tabulā. |
| --- | --- |

(377)

Informācija par parastās peļņas noteikšanu tika iekļauta izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem nosūtītajās anketās. Tā ietvēra līdzīgā ražojuma rentabilitāti desmit gados pirms izmeklēšanas perioda. Tomēr Savienības ražotāji nespēja sniegt pilnīgus datus grāmatvedības sistēmu izmaiņu un organizatorisko izmaiņu dēļ. Turklāt līdzīgā ražojuma rentabilitāte attiecīgajā periodā bija mazāka par 6 %, kā parādīts 10. tabulā.

| (378) | Daži izlasē iekļautie Savienības ražotāji apgalvoja, ka parastos konkurences apstākļos to ieguldījumu, pētniecības un izstrādes un inovācijas līmenis attiecīgajā periodā būtu bijis augstāks. |
| --- | --- |

(378)

Daži izlasē iekļautie Savienības ražotāji apgalvoja, ka parastos konkurences apstākļos to ieguldījumu, pētniecības un izstrādes un inovācijas līmenis attiecīgajā periodā būtu bijis augstāks.

| (379) | Tomēr ražotāji nevarēja izteikt šos apgalvojumus skaitļos. Tāpēc tika secināts, ka mērķa peļņa būtu jānosaka 6 % apmērā saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu. |
| --- | --- |

(379)

Tomēr ražotāji nevarēja izteikt šos apgalvojumus skaitļos. Tāpēc tika secināts, ka mērķa peļņa būtu jānosaka 6 % apmērā saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu.

| (380) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un SDO konvencijām, kuras uzskaitītas pamatregulas I.a pielikumā, un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākuma piemērošanas laikā saskaņā ar 11. panta 2. punktu. Komisija noteica papildu izmaksas 0,1 % apmērā, kas tika pieskaitītas cenai, kura nerada kaitējumu. Lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, ir iekļauts paziņojums par to, kā Komisija noteica šīs papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(380)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un SDO konvencijām, kuras uzskaitītas pamatregulas I.a pielikumā, un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākuma piemērošanas laikā saskaņā ar 11. panta 2. punktu. Komisija noteica papildu izmaksas 0,1 % apmērā, kas tika pieskaitītas cenai, kura nerada kaitējumu. Lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, ir iekļauts paziņojums par to, kā Komisija noteica šīs papildu izmaksas.

| (381) | Šīs izmaksas ietver turpmākās papildu izmaksas, kas saistītas ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) prasību izpildi. ES ETS ir centrālais elements ES rīcībpolitikā par daudzpusēju vides nolīgumu ievērošanu. Šādas papildu izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz vidējām aplēstajām papildu ES kvotām (ESK), kas būs jāiegādājas pasākumu piemērošanas laikā (2022.–2026. gadā). Aprēķinā izmantotais ESK apjoms ietvēra bez maksas piešķirtās kvotas, kuras tika koriģētas, lai pārliecinātos, ka tās attiecas tikai uz izmeklējamo ražojumu. ESK izmaksas tika ekstrapolētas, lai ņemtu vērā paredzamās cenu izmaiņas pasākumu īstenošanas periodā. Šo prognozēto cenu avots ir Bloomberg izvilkums 2022. gada 23. jūnijā. Šajā periodā vidējā prognozētā ESK cena (ieskaitot Bloomberg New Energy Finance) ir 91,8 EUR par katru emitētā CO2 tonnu. |
| --- | --- |

(381)

Šīs izmaksas ietver turpmākās papildu izmaksas, kas saistītas ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) prasību izpildi. ES ETS ir centrālais elements ES rīcībpolitikā par daudzpusēju vides nolīgumu ievērošanu. Šādas papildu izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz vidējām aplēstajām papildu ES kvotām (ESK), kas būs jāiegādājas pasākumu piemērošanas laikā (2022.–2026. gadā). Aprēķinā izmantotais ESK apjoms ietvēra bez maksas piešķirtās kvotas, kuras tika koriģētas, lai pārliecinātos, ka tās attiecas tikai uz izmeklējamo ražojumu. ESK izmaksas tika ekstrapolētas, lai ņemtu vērā paredzamās cenu izmaiņas pasākumu īstenošanas periodā. Šo prognozēto cenu avots ir Bloomberg izvilkums 2022. gada 23. jūnijā. Šajā periodā vidējā prognozētā ESK cena (ieskaitot Bloomberg New Energy Finance) ir 91,8 EUR par katru emitētā CO2 tonnu.

Bloomberg

Bloomberg New Energy Finance

2

| (382) | Uz šā pamata Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā piemērojot iepriekš minēto mērķa peļņas procentu, kas norādīts 378. apsvērumā, un pieskaitīja korekcijas saskaņā ar 7. panta 2.d punktu pa ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(382)

Uz šā pamata Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā piemērojot iepriekš minēto mērķa peļņas procentu, kas norādīts 378. apsvērumā, un pieskaitīja korekcijas saskaņā ar 7. panta 2.d punktu pa ražojuma veidiem.

| (383) | Tad Komisija noteica mērķa cenas samazinājuma starpības līmeni, salīdzinot izlasē iekļauto Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas tika noteikta, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(383)

Tad Komisija noteica mērķa cenas samazinājuma starpības līmeni, salīdzinot izlasē iekļauto Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas tika noteikta, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

CIF

| (384) | Ņemot vērā WETBV PVA izmaksu pārskatīšanu, kā norādīts 161. un 162. apsvērumā, Komisija attiecīgi pārskatīja arī saliktā CIF aprēķinu. |
| --- | --- |

(384)

Ņemot vērā WETBV PVA izmaksu pārskatīšanu, kā norādīts 161. un 162. apsvērumā, Komisija attiecīgi pārskatīja arī saliktā CIF aprēķinu.

WETBV

CIF

| (385) | Attiecībā uz pārējiem izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, Komisija izmantoja divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējo svērto starpību.







  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība | Mērķa cenas samazinājuma starpība |
| --- | --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | 30,5 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % | 38,7 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 26,6 % | 35,9 % |

(385)

Attiecībā uz pārējiem izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, Komisija izmantoja divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējo svērto starpību.

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Mērķa cenas samazinājuma starpība

P.T. Musim Mas

P.T. Musim Mas

46,4 %

30,5 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

38,7 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

26,6 %

35,9 %

| (386) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar apgalvoja, ka tā kaitējuma starpību attiecībā uz pārdošanas apjomiem, kas realizēti ar WET B.V. starpniecību, nevajadzēja koriģēt, ņemot vērā PVA izmaksas un peļņu, jo šis salīdzinājums tika veikts citā tirdzniecības līmenī ar Savienības cenām. |
| --- | --- |

(386)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Wilmar apgalvoja, ka tā kaitējuma starpību attiecībā uz pārdošanas apjomiem, kas realizēti ar WET B.V. starpniecību, nevajadzēja koriģēt, ņemot vērā PVA izmaksas un peļņu, jo šis salīdzinājums tika veikts citā tirdzniecības līmenī ar Savienības cenām.

Wilmar

WET B.V.

| (387) | Tomēr Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cena, kas nerada kaitējumu, ietvēra tikai izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksas un neietvēra pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, ko radīja saistīto pārdošanas vienību veiktie pārdevumi, jo visi izlasē iekļautā Savienības ražotāja pārdevumi tika veikti tieši patērētājiem (skatīt 209. apsvērumu). Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tirdzniecības līmeņa nelīdzsvarotība nepastāv. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(387)

Tomēr Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cena, kas nerada kaitējumu, ietvēra tikai izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksas un neietvēra pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, ko radīja saistīto pārdošanas vienību veiktie pārdevumi, jo visi izlasē iekļautā Savienības ražotāja pārdevumi tika veikti tieši patērētājiem (skatīt 209. apsvērumu). Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tirdzniecības līmeņa nelīdzsvarotība nepastāv. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

6.2.   Izvērtējums par Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamo starpību

Izvērtējums par Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamo starpību

| (388) | Sūdzības iesniedzējs ir iesniedzis pietiekamus pierādījumus tam, ka attiecībā uz attiecīgo ražojumu pastāv izkropļojumi izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Saskaņā ar sūdzībā sniegtajiem pierādījumiem NPE un NPKE, kas veido vairāk nekā 70 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, Indonēzijā piemēroja izvedmuitas nodokli, izvedmuitas nodevu un maksimālo iekšzemes cenu. |
| --- | --- |

(388)

Sūdzības iesniedzējs ir iesniedzis pietiekamus pierādījumus tam, ka attiecībā uz attiecīgo ražojumu pastāv izkropļojumi izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Saskaņā ar sūdzībā sniegtajiem pierādījumiem NPE un NPKE, kas veido vairāk nekā 70 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, Indonēzijā piemēroja izvedmuitas nodokli, izvedmuitas nodevu un maksimālo iekšzemes cenu.

| (389) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ir jānovērtē, vai attiecībā uz izmeklējamo ražojumu ir izkropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, kuru gadījumā par dempinga starpību mazāks maksājums nebūtu pietiekams, lai likvidētu kaitējumu, ko radījis izmeklējamā ražojuma imports par dempinga cenām, tikai attiecībā uz eksportētāju Musim Mas, jo Wilmar dempinga starpība bija zemāka par kaitējuma starpību. |
| --- | --- |

(389)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ir jānovērtē, vai attiecībā uz izmeklējamo ražojumu ir izkropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, kuru gadījumā par dempinga starpību mazāks maksājums nebūtu pietiekams, lai likvidētu kaitējumu, ko radījis izmeklējamā ražojuma imports par dempinga cenām, tikai attiecībā uz eksportētāju Musim Mas, jo Wilmar dempinga starpība bija zemāka par kaitējuma starpību.

Musim Mas

Wilmar

| (390) | Komisija vispirms noteica galvenās izejvielas, ko Musim Mas izmantoja attiecīgā ražojuma ražošanā. Par galvenajām izejvielām tika uzskatītas tās izejvielas, kas, domājams, veido vismaz 17 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām. Komisija konstatēja, ka Musim Mas attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoja NPE un NPKE. NPE veidoja vairāk nekā 30 % no kopējām ražošanas izmaksām, bet NPKE – vairāk nekā 40 %. |
| --- | --- |

(390)

Komisija vispirms noteica galvenās izejvielas, ko Musim Mas izmantoja attiecīgā ražojuma ražošanā. Par galvenajām izejvielām tika uzskatītas tās izejvielas, kas, domājams, veido vismaz 17 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām. Komisija konstatēja, ka Musim Mas attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoja NPE un NPKE. NPE veidoja vairāk nekā 30 % no kopējām ražošanas izmaksām, bet NPKE – vairāk nekā 40 %.

Musim Mas

Musim Mas

| (391) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai kāds no pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem pasākumiem ir radījis izkropļojumu attiecībā uz kādu no galvenajām izejvielām, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā: dubultu cenu shēmas, eksporta nodokļi, eksporta papildnodokļi, eksporta kvota, eksporta aizliegums, eksporta nodeva fiskālos nolūkos, licencēšanas prasības, minimālā eksporta cena, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atmaksas samazināšana vai atcelšana, ierobežojumi attiecībā uz muitošanu eksportētājiem, kvalificējušos eksportētāju saraksts, iekšzemes (vietējā) tirgus pienākums, pašpatēriņa ieguve. Šajā nolūkā Komisija paļāvās uz attiecīgajiem Indonēzijas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(391)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai kāds no pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem pasākumiem ir radījis izkropļojumu attiecībā uz kādu no galvenajām izejvielām, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā: dubultu cenu shēmas, eksporta nodokļi, eksporta papildnodokļi, eksporta kvota, eksporta aizliegums, eksporta nodeva fiskālos nolūkos, licencēšanas prasības, minimālā eksporta cena, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atmaksas samazināšana vai atcelšana, ierobežojumi attiecībā uz muitošanu eksportētājiem, kvalificējušos eksportētāju saraksts, iekšzemes (vietējā) tirgus pienākums, pašpatēriņa ieguve. Šajā nolūkā Komisija paļāvās uz attiecīgajiem Indonēzijas tiesību aktiem.

| (392) | Izmeklēšanā atklājās, ka gan par NPE, gan NPKE bija jāmaksā izvedmuitas nodoklis un nodeva. Izvedmuitas nodokli nosaka saskaņā ar progresīvo tarifu tabulu, ko piemēro NPE un NPKE (Dekrēts Nr. 166/PMK.010/2020 (44)). Turklāt tika piemērota arī progresīvā izvedmuitas nodeva, ko piemēro NPE un NPKE (Dekrēts Nr. 57/PMK.05/2020 (45), kas grozīts ar Dekrētu Nr. 76/PMN.05/2021 (46)). |
| --- | --- |

(392)

Izmeklēšanā atklājās, ka gan par NPE, gan NPKE bija jāmaksā izvedmuitas nodoklis un nodeva. Izvedmuitas nodokli nosaka saskaņā ar progresīvo tarifu tabulu, ko piemēro NPE un NPKE (Dekrēts Nr. 166/PMK.010/2020 (44)). Turklāt tika piemērota arī progresīvā izvedmuitas nodeva, ko piemēro NPE un NPKE (Dekrēts Nr. 57/PMK.05/2020 (45), kas grozīts ar Dekrētu Nr. 76/PMN.05/2021 (46)).

44

45

46

| (393) | Komisija konstatēja, ka Musim Mas guva labumu no izvedmuitas nodokļa un nodevas. |
| --- | --- |

(393)

Komisija konstatēja, ka Musim Mas guva labumu no izvedmuitas nodokļa un nodevas.

Musim Mas

| (394) | Komisija salīdzināja NPE un NPKE iekšzemes cenu ar starptautisku standartu. |
| --- | --- |

(394)

Komisija salīdzināja NPE un NPKE iekšzemes cenu ar starptautisku standartu.

| (395) | Attiecībā uz NPE un NPKE iekšzemes cenu izmeklēšanā atklājās, ka valsts īpašumā esošais uzņēmums Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara (“KPBN”) organizē dienas konkursus (47), kuros valstij piederošie uzņēmumi PTPN pārdod NPE un NPKE. Ir viens piedāvājums dienā attiecībā uz NPE un viens nedēļas piedāvājums attiecībā uz NPKE, un tikai viens standarta kvalitātes piedāvājums attiecībā uz NPE un NPKE, un tādējādi tikai viena dienas cena attiecīgi par NPE un tikai viena nedēļas cena par NPKE. Cena ir noteikta FOB cenas līmenī Dumai vai Belavanā (divās svarīgās jūras ostās Indonēzijā). PTPN nosaka cenu, un uzņēmumi to pieņem vai gaida līdz nākamajai dienai. Līgumos starp privātiem uzņēmumiem tiek izmantota arī PTPN noteiktā cena. Konkursa cena ir publiska cena, un visi tirgus dalībnieki to zina. Izmeklēšanā arī atklājās, ka līgumi starp saistītajām pusēm arī ir balstīti uz PTPN noteikto cenu. Tāpēc visi pircēji Indonēzijā pērk NPE un NPKE par dienas cenu, ko nosaka PTPN. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka nelielās atšķirības starp konkursa cenu un izlasē iekļauto eksportētāju faktisko iepirkuma cenu galvenokārt bija saistītas ar transporta izdevumiem. Tāpēc attiecībā uz NPE un NPKE iekšzemes cenu Komisija izmantoja PTPN noteiktās dienas konkursa cenas, kuras izmeklēšanas periodā iesniedza viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(395)

Attiecībā uz NPE un NPKE iekšzemes cenu izmeklēšanā atklājās, ka valsts īpašumā esošais uzņēmums Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara (“KPBN”) organizē dienas konkursus (47), kuros valstij piederošie uzņēmumi PTPN pārdod NPE un NPKE. Ir viens piedāvājums dienā attiecībā uz NPE un viens nedēļas piedāvājums attiecībā uz NPKE, un tikai viens standarta kvalitātes piedāvājums attiecībā uz NPE un NPKE, un tādējādi tikai viena dienas cena attiecīgi par NPE un tikai viena nedēļas cena par NPKE. Cena ir noteikta FOB cenas līmenī Dumai vai Belavanā (divās svarīgās jūras ostās Indonēzijā). PTPN nosaka cenu, un uzņēmumi to pieņem vai gaida līdz nākamajai dienai. Līgumos starp privātiem uzņēmumiem tiek izmantota arī PTPN noteiktā cena. Konkursa cena ir publiska cena, un visi tirgus dalībnieki to zina. Izmeklēšanā arī atklājās, ka līgumi starp saistītajām pusēm arī ir balstīti uz PTPN noteikto cenu. Tāpēc visi pircēji Indonēzijā pērk NPE un NPKE par dienas cenu, ko nosaka PTPN. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka nelielās atšķirības starp konkursa cenu un izlasē iekļauto eksportētāju faktisko iepirkuma cenu galvenokārt bija saistītas ar transporta izdevumiem. Tāpēc attiecībā uz NPE un NPKE iekšzemes cenu Komisija izmantoja PTPN noteiktās dienas konkursa cenas, kuras izmeklēšanas periodā iesniedza viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

Kharisma Pemasaran Bersama Nusantara

KPBN

47

PTPN

FOB

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

PTPN

| (396) | Attiecībā uz NPE un NPKE starptautisko standartu Komisija izmantoja vairākas atsauces vērtības: 1) FOB Indonēzijas eksporta cenas no Global Trade Atlas (48) (“GTA”), 2) Malaizijas iekšzemes cenas (49), 3) FOB Malaizijas eksporta cenas no GTA 4) CIF tūlītējās cenas ar piegādi Roterdamā (50) (51). |
| --- | --- |

(396)

Attiecībā uz NPE un NPKE starptautisko standartu Komisija izmantoja vairākas atsauces vērtības: 1) FOB Indonēzijas eksporta cenas no Global Trade Atlas (48) (“GTA”), 2) Malaizijas iekšzemes cenas (49), 3) FOB Malaizijas eksporta cenas no GTA 4) CIF tūlītējās cenas ar piegādi Roterdamā (50) (51).

FOB

Global Trade Atlas

48

GTA

49

FOB

GTA

CIF

50

51

| (397) | Salīdzinājumā atklājās, ka Indonēzijas NPE cena iekšzemes tirgū bija par 20 % zemāka nekā Indonēzijas FOB eksporta cenas, par 23 % zemāka nekā Malaizijas iekšzemes cenas, par 29 % zemāka nekā Malaizijas FOB eksporta cenas, par 24 % zemāka nekā Roterdamas tūlītējās CIF cenas (koriģētas atbilstoši FOB). |
| --- | --- |

(397)

Salīdzinājumā atklājās, ka Indonēzijas NPE cena iekšzemes tirgū bija par 20 % zemāka nekā Indonēzijas FOB eksporta cenas, par 23 % zemāka nekā Malaizijas iekšzemes cenas, par 29 % zemāka nekā Malaizijas FOB eksporta cenas, par 24 % zemāka nekā Roterdamas tūlītējās CIF cenas (koriģētas atbilstoši FOB).

FOB

FOB

CIF

FOB

| (398) | Salīdzinājumā atklājās, ka Indonēzijas NPKE cena iekšzemes tirgū bija par 18 % zemāka nekā Indonēzijas eksporta cena, par 19 % zemāka nekā Malaizijas iekšzemes cena, par 6 % zemāka nekā Malaizijas eksporta cena, par 22 % zemāka nekā Roterdamas tūlītējās CIF cenas (koriģētas atbilstoši FOB). |
| --- | --- |

(398)

Salīdzinājumā atklājās, ka Indonēzijas NPKE cena iekšzemes tirgū bija par 18 % zemāka nekā Indonēzijas eksporta cena, par 19 % zemāka nekā Malaizijas iekšzemes cena, par 6 % zemāka nekā Malaizijas eksporta cena, par 22 % zemāka nekā Roterdamas tūlītējās CIF cenas (koriģētas atbilstoši FOB).

CIF

FOB

| (399) | Visbeidzot, Komisija pārbaudīja, vai NPE vai NPKE atsevišķi veido vismaz 17 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām. Šajā aprēķinā tika izmantota neizkropļota izejvielas cena, kas noteikta, eksportējot no Indonēzijas, un iegūta no GTA. Komisija konstatēja, ka Musim Mas gadījumā NPE veidoja vairāk nekā 40 % un NPKE – vairāk nekā 50 % no kopējām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(399)

Visbeidzot, Komisija pārbaudīja, vai NPE vai NPKE atsevišķi veido vismaz 17 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām. Šajā aprēķinā tika izmantota neizkropļota izejvielas cena, kas noteikta, eksportējot no Indonēzijas, un iegūta no GTA. Komisija konstatēja, ka Musim Mas gadījumā NPE veidoja vairāk nekā 40 % un NPKE – vairāk nekā 50 % no kopējām ražošanas izmaksām.

GTA

Musim Mas

| (400) | Tāpēc Komisija secināja, ka NPE un NPKE cenas ir pakļautas izkropļojumiem un ir ievērojami zemākas par cenām reprezentatīvajos starptautiskajos tirgos pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(400)

Tāpēc Komisija secināja, ka NPE un NPKE cenas ir pakļautas izkropļojumiem un ir ievērojami zemākas par cenām reprezentatīvajos starptautiskajos tirgos pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu

Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu

| (401) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu Komisija pārbaudīja, vai tā var skaidri secināt, ka Savienības interesēs ir galīgo maksājumu apjomu noteikšana saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu tikai attiecībā uz Musim Mas. Jebkurā gadījumā antidempinga maksājums Wilmar tiktu noteikts dempinga starpības apmērā, tāpēc ka mērķa cenas samazinājums tika noteikts augstākā līmenī. Savienības intereses tika noteiktas, izvērtējot visu ar šo izmeklēšanu saistīto informāciju, ieskaitot informāciju par neizmantotajām jaudām eksportētājvalstī, konkurenci par izejvielām un ietekmi uz Savienības uzņēmumu piegādes ķēdēm. |
| --- | --- |

(401)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu Komisija pārbaudīja, vai tā var skaidri secināt, ka Savienības interesēs ir galīgo maksājumu apjomu noteikšana saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu tikai attiecībā uz Musim Mas. Jebkurā gadījumā antidempinga maksājums Wilmar tiktu noteikts dempinga starpības apmērā, tāpēc ka mērķa cenas samazinājums tika noteikts augstākā līmenī. Savienības intereses tika noteiktas, izvērtējot visu ar šo izmeklēšanu saistīto informāciju, ieskaitot informāciju par neizmantotajām jaudām eksportētājvalstī, konkurenci par izejvielām un ietekmi uz Savienības uzņēmumu piegādes ķēdēm.

Musim Mas

Wilmar

7.2.   Neizmantotās jaudas eksportētājvalstī

Neizmantotās jaudas eksportētājvalstī

| (402) | No IV sniegtās informācijas izrietēja, ka izmeklēšanas periodā izmeklējamā ražojuma kopējā ražošanas jauda Indonēzijā bija aptuveni 3 600 000 tonnu, savukārt faktiskā ražošanas jauda bija aptuveni 2 600 000 tonnu. Tā norādīja, ka abu aplēšu pamatā ir Indonēzijas Tauku pārstrādes rūpniecības ražotāju asociācijas (APOLIN) ziņojums. |
| --- | --- |

(402)

No IV sniegtās informācijas izrietēja, ka izmeklēšanas periodā izmeklējamā ražojuma kopējā ražošanas jauda Indonēzijā bija aptuveni 3 600 000 tonnu, savukārt faktiskā ražošanas jauda bija aptuveni 2 600 000 tonnu. Tā norādīja, ka abu aplēšu pamatā ir Indonēzijas Tauku pārstrādes rūpniecības ražotāju asociācijas (APOLIN) ziņojums.

APOLIN

| (403) | Komisija norāda, ka IV ir grozījusi sākotnējās aplēses ar rezervi līdz +/- 30 %, lai aizsargātu konfidencialitāti, un ka aplēstā neizmantotā jauda 1 000 000 tonnu apmērā ir ievērojami zemāka nekā tās patiesā vērtība. Līdzīgi, aplēstais jaudas izmantojums 72 % apmērā ir ievērojami augstāks nekā tā patiesā vērtība. Komisija arī norāda, ka, pat pamatojoties uz aplēsto 1 000 000 tonnu, neizmantotā jauda Indonēzijā ir lielāka nekā Savienības ražošanas apjoms, kas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 872 000 tonnu, un tāpēc varētu to pilnībā aizstāt. Tā ir arī četras reizes lielāka nekā importa apjoms no Indonēzijas, kas sasniedza aptuveni 228 000 tonnu. |
| --- | --- |

(403)

Komisija norāda, ka IV ir grozījusi sākotnējās aplēses ar rezervi līdz +/- 30 %, lai aizsargātu konfidencialitāti, un ka aplēstā neizmantotā jauda 1 000 000 tonnu apmērā ir ievērojami zemāka nekā tās patiesā vērtība. Līdzīgi, aplēstais jaudas izmantojums 72 % apmērā ir ievērojami augstāks nekā tā patiesā vērtība. Komisija arī norāda, ka, pat pamatojoties uz aplēsto 1 000 000 tonnu, neizmantotā jauda Indonēzijā ir lielāka nekā Savienības ražošanas apjoms, kas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 872 000 tonnu, un tāpēc varētu to pilnībā aizstāt. Tā ir arī četras reizes lielāka nekā importa apjoms no Indonēzijas, kas sasniedza aptuveni 228 000 tonnu.

| (404) | Tādējādi Komisija secināja, ka Indonēzijas ražotājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un ka tad, ja šī neizmantotā jauda tiktu izmantota, tā potenciāli palielinātu izmeklējamā ražojuma piegādi pasaulē, nospiestu cenas un tādējādi mazinātu pasākuma efektivitāti, ja tas netiek noteikts dempinga līmenī. |
| --- | --- |

(404)

Tādējādi Komisija secināja, ka Indonēzijas ražotājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un ka tad, ja šī neizmantotā jauda tiktu izmantota, tā potenciāli palielinātu izmeklējamā ražojuma piegādi pasaulē, nospiestu cenas un tādējādi mazinātu pasākuma efektivitāti, ja tas netiek noteikts dempinga līmenī.

7.3.   Konkurence attiecībā uz izejvielām

Konkurence attiecībā uz izejvielām

| (405) | Galvenā izejviela, ko izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā, ir vai nu tauki, vai augu eļļa, piemēram, NPE un NPKE. |
| --- | --- |

(405)

Galvenā izejviela, ko izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā, ir vai nu tauki, vai augu eļļa, piemēram, NPE un NPKE.

| (406) | Kā konstatēts 397. un 398. apsvērumā, NPE un NPKE cenas Indonēzijā bija ievērojami zemākas nekā NPE un NPKE cenas reprezentatīvos starptautiskajos tirgos. Salīdzinot ar Savienības ražošanas nozari, Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tādējādi tiek dotas negodīgas priekšrocības. Tāpēc Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei NPE un NPKE bija pieejamas, tomēr kropļojumu dēļ – par augstāku cenu nekā ražotājiem Indonēzijā. Līdz ar to Savienības ražošanas nozare atrodas neizdevīgā stāvoklī, salīdzinot ar Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(406)

Kā konstatēts 397. un 398. apsvērumā, NPE un NPKE cenas Indonēzijā bija ievērojami zemākas nekā NPE un NPKE cenas reprezentatīvos starptautiskajos tirgos. Salīdzinot ar Savienības ražošanas nozari, Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tādējādi tiek dotas negodīgas priekšrocības. Tāpēc Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei NPE un NPKE bija pieejamas, tomēr kropļojumu dēļ – par augstāku cenu nekā ražotājiem Indonēzijā. Līdz ar to Savienības ražošanas nozare atrodas neizdevīgā stāvoklī, salīdzinot ar Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem.

7.4.   Ietekme uz Savienības uzņēmumu piegādes ķēdēm

Ietekme uz Savienības uzņēmumu piegādes ķēdēm

| (407) | Kā parādīts 4. tabulā, Savienības ražošanas nozares neizmantotā jauda izmeklēšanas periodā bija gandrīz 250 000 tonnu. Šī neizmantotā jauda bija lielāka nekā importa apjoms no Indonēzijas tajā pašā periodā. No tā izriet, ka Savienības ražošanas nozare spēj aizstāt importu no Indonēzijas ar savu produkciju un pat apmierināt gandrīz visu Savienības pieprasījumu pēc izmeklējamā ražojuma. |
| --- | --- |

(407)

Kā parādīts 4. tabulā, Savienības ražošanas nozares neizmantotā jauda izmeklēšanas periodā bija gandrīz 250 000 tonnu. Šī neizmantotā jauda bija lielāka nekā importa apjoms no Indonēzijas tajā pašā periodā. No tā izriet, ka Savienības ražošanas nozare spēj aizstāt importu no Indonēzijas ar savu produkciju un pat apmierināt gandrīz visu Savienības pieprasījumu pēc izmeklējamā ražojuma.

| (408) | Turklāt izmeklēšana ir parādījusi, ka Savienības lietotāji varētu iegūt izmeklējamo ražojumu no trešām valstīm, piemēram, Malaizijas. Kopējais importa apjoms no trešām valstīm attiecīgajā periodā saglabājās stabils, bet tā tirgus daļa palielinājās par 6 %. Ja nebūtu importa par dempinga cenām no Indonēzijas, imports no trešām valstīm pieaugtu, jo pārdošanas cenas Savienības tirgū būtu pievilcīgākas. |
| --- | --- |

(408)

Turklāt izmeklēšana ir parādījusi, ka Savienības lietotāji varētu iegūt izmeklējamo ražojumu no trešām valstīm, piemēram, Malaizijas. Kopējais importa apjoms no trešām valstīm attiecīgajā periodā saglabājās stabils, bet tā tirgus daļa palielinājās par 6 %. Ja nebūtu importa par dempinga cenām no Indonēzijas, imports no trešām valstīm pieaugtu, jo pārdošanas cenas Savienības tirgū būtu pievilcīgākas.

| (409) | Wilmar apgalvoja, ka tas, ka tādi Savienības ražotāji kā AAK pieprasīja konkrētu taukskābju izslēgšanu no izmeklējamā ražojuma tvēruma, liecina, ka dažiem Savienības (lejupējo ražojumu) ražotājiem bija ļoti nepieciešams piekļūt visiem importa avotiem. |
| --- | --- |

(409)

Wilmar apgalvoja, ka tas, ka tādi Savienības ražotāji kā AAK pieprasīja konkrētu taukskābju izslēgšanu no izmeklējamā ražojuma tvēruma, liecina, ka dažiem Savienības (lejupējo ražojumu) ražotājiem bija ļoti nepieciešams piekļūt visiem importa avotiem.

Wilmar

AAK

| (410) | Komisija norāda, ka Savienības ražošanas nozares spēja apmierināt Savienības pieprasījumu attiecas uz plašu klāstu taukskābju. Jo īpaši attiecībā uz AAK izslēgšanas pieprasījumiem, kā paskaidrots 108.–118. apsvērumā, vajadzīgo taukskābju veidus un daudzumus var vai nu ražot Savienības ražotāji, tiklīdz Savienības tirgū ir atjaunoti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, vai iegūt no citām valstīm, kas nav Indonēzija. |
| --- | --- |

(410)

Komisija norāda, ka Savienības ražošanas nozares spēja apmierināt Savienības pieprasījumu attiecas uz plašu klāstu taukskābju. Jo īpaši attiecībā uz AAK izslēgšanas pieprasījumiem, kā paskaidrots 108.–118. apsvērumā, vajadzīgo taukskābju veidus un daudzumus var vai nu ražot Savienības ražotāji, tiklīdz Savienības tirgū ir atjaunoti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, vai iegūt no citām valstīm, kas nav Indonēzija.

AAK

| (411) | Tāpēc lietotājiem būtu pietiekama piekļuve izmeklējamajam ražojumam pat tad, ja importa apjoms no Indonēzijas samazinātos. Līdz ar to Savienības lietotāju vērtības ķēdes traucējumi nav gaidāmi. |
| --- | --- |

(411)

Tāpēc lietotājiem būtu pietiekama piekļuve izmeklējamajam ražojumam pat tad, ja importa apjoms no Indonēzijas samazinātos. Līdz ar to Savienības lietotāju vērtības ķēdes traucējumi nav gaidāmi.

| (412) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes par pasākumu ietekmi uz piegādes ķēdēm Savienībā. |
| --- | --- |

(412)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes par pasākumu ietekmi uz piegādes ķēdēm Savienībā.

| (413) | Šīs piezīmes ir aplūkotas šīs regulas 7.9.2. iedaļā. Pamatojoties uz šīm piezīmēm un izrietošo analīzi, Komisija ir gandarīta, ka piegādes problēmas būs īslaicīgas un pārvaldāmas, ņemot vērā to, ka ir pieejami citi piegādes avoti, piemēram, Malaizija. |
| --- | --- |

(413)

Šīs piezīmes ir aplūkotas šīs regulas 7.9.2. iedaļā. Pamatojoties uz šīm piezīmēm un izrietošo analīzi, Komisija ir gandarīta, ka piegādes problēmas būs īslaicīgas un pārvaldāmas, ņemot vērā to, ka ir pieejami citi piegādes avoti, piemēram, Malaizija.

7.5.   Secinājums par Savienības interesēm saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu

Secinājums par Savienības interesēm saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu

| (414) | Novērtējusi visu ar šo izmeklēšanu saistīto informāciju, Komisija saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu secināja, ka Savienības interesēs ir noteikt galīgā maksājumu apjomu attiecībā uz Musim Mas. |
| --- | --- |

(414)

Novērtējusi visu ar šo izmeklēšanu saistīto informāciju, Komisija saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu secināja, ka Savienības interesēs ir noteikt galīgā maksājumu apjomu attiecībā uz Musim Mas.

Musim Mas

| (415) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu Savienības interesēs ir noteikt galīgo maksājumu līmeni, pamatojoties uz dempinga līmeni, ņemot vērā tālāk 7.6. iedaļā 21. panta kontekstā izklāstītos turpmākos apsvērumus. |
| --- | --- |

(415)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu Savienības interesēs ir noteikt galīgo maksājumu līmeni, pamatojoties uz dempinga līmeni, ņemot vērā tālāk 7.6. iedaļā 21. panta kontekstā izklāstītos turpmākos apsvērumus.

| (416) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Musim Mas group apgalvoja, ka IV rīcībpolitikas attiecībā uz NPE un NPKE tiek izmeklētas 3. apsvērumā minētajā paralēlā antisubsidēšanas izmeklēšanā un, pašreizējā antidempinga izmeklēšanā piemērojot pamatregulas 7. panta 2.a punktu un piemērojot tām pašām rīcībpolitikām antisubsidēšanas maksājumus, vienam un tam pašam IV rīcībpolitiku kopumam tādējādi tiktu piemērots divkāršs aizsardzības instruments. |
| --- | --- |

(416)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Musim Mas group apgalvoja, ka IV rīcībpolitikas attiecībā uz NPE un NPKE tiek izmeklētas 3. apsvērumā minētajā paralēlā antisubsidēšanas izmeklēšanā un, pašreizējā antidempinga izmeklēšanā piemērojot pamatregulas 7. panta 2.a punktu un piemērojot tām pašām rīcībpolitikām antisubsidēšanas maksājumus, vienam un tam pašam IV rīcībpolitiku kopumam tādējādi tiktu piemērots divkāršs aizsardzības instruments.

Musim Mas group

| (417) | Komisija antisubsidēšanas izmeklēšanā izskatīs divkārša aizsardzības instrumenta jautājumu. |
| --- | --- |

(417)

Komisija antisubsidēšanas izmeklēšanā izskatīs divkārša aizsardzības instrumenta jautājumu.

7.6.   Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 21. pantu

Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 21. pantu

| (418) | Novērtējusi Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu, Komisija tad pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var nepārprotami secināt, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir noteikts dempings, kas nodara kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas iesaistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un citu attiecīgo ekonomikas dalībnieku intereses. Izmeklēšanā nesadarbojās neviens nesaistīts importētājs. |
| --- | --- |

(418)

Novērtējusi Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu, Komisija tad pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var nepārprotami secināt, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir noteikts dempings, kas nodara kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas iesaistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un citu attiecīgo ekonomikas dalībnieku intereses. Izmeklēšanā nesadarbojās neviens nesaistīts importētājs.

| (419) | Komisija nosūtīja anketas zināmajām ieinteresētajām personām. Tā saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no četriem lietotājiem, kas pieder pie divām uzņēmumu grupām, t. i., Greven group un Schill + Seilacher group. |
| --- | --- |

(419)

Komisija nosūtīja anketas zināmajām ieinteresētajām personām. Tā saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no četriem lietotājiem, kas pieder pie divām uzņēmumu grupām, t. i., Greven group un Schill + Seilacher group.

Greven group

Schill + Seilacher group

7.7.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (420) | Savienībā ir 15 uzņēmumi, kuri ražo taukskābi un nodarbina aptuveni 900 darbinieku. Ražotāji ir plaši izvietoti visā Savienībā. Izlasē iekļautā Savienības ražošanas nozare, kas ražo vairāk nekā 60 % no kopējā ražošanas apjoma, sadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(420)

Savienībā ir 15 uzņēmumi, kuri ražo taukskābi un nodarbina aptuveni 900 darbinieku. Ražotāji ir plaši izvietoti visā Savienībā. Izlasē iekļautā Savienības ražošanas nozare, kas ražo vairāk nekā 60 % no kopējā ražošanas apjoma, sadarbojās izmeklēšanā.

| (421) | Pēc 1.10. iedaļā aplūkotās sūdzības atsaukšanas Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu un veica kaitējuma un cēloņsakarības analīzi attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā, neatkarīgi no atsevišķu Savienības ražotāju atbalsta un/vai sadarbības, kā sīkāk paskaidrots 64., 66., 68. un 69. apsvērumā. Šīs regulas 4. un 5. iedaļā veiktā analīze apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja Indonēzijas ražotāju eksportētāju veiktais attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām. Komisija arī norādīja, ka tai ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz lēmumu turpināt vai izbeigt procedūru pēc sūdzības atsaukšanas. |
| --- | --- |

(421)

Pēc 1.10. iedaļā aplūkotās sūdzības atsaukšanas Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu un veica kaitējuma un cēloņsakarības analīzi attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā, neatkarīgi no atsevišķu Savienības ražotāju atbalsta un/vai sadarbības, kā sīkāk paskaidrots 64., 66., 68. un 69. apsvērumā. Šīs regulas 4. un 5. iedaļā veiktā analīze apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja Indonēzijas ražotāju eksportētāju veiktais attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām. Komisija arī norādīja, ka tai ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz lēmumu turpināt vai izbeigt procedūru pēc sūdzības atsaukšanas.

| (422) | Sūdzības atsaukšanas vēstulē sūdzības iesniedzējs norādīja, ka sūdzības atsaukšanas iemesls ir “ieinteresēto personu ietekme” (52). Tas apstiprina, ka sūdzības iesniedzējs neapšaubīja analīzi un secinājumu par būtisko kaitējumu, ko radījis imports par dempinga cenām no Indonēzijas, bet vienīgais sūdzības atsaukšanas iemesls bija ieinteresēto personu ietekme. Iemesls, kas saistīts ar ieinteresētajām personām, kuras ietekmē sūdzības iesniedzēju, nebūtu uzskatāms par pamatojumu konstatējumam, ka Savienības interesēs būtu izbeigt procedūru tikai šā iemesla dēļ, ja Komisija jau ir secinājusi, ka pastāv ievērojams dempings, kas nodara kaitējumu. Šajā saistībā Komisija turklāt norādīja, ka sūdzības atsaukšana notika ļoti vēlā procedūras posmā, kad ieinteresētajām personām tika pilnībā izpausti konstatējumi, kas pierāda, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Indonēzijas. Piezīmes, ko personas saņēma pēc informācijas izpaušanas, nemainīja šo secinājumu, tādējādi apstiprinot apsvērumu, ka jebkurā gadījumā nebūtu Savienības interesēs izbeigt procedūru, nepiemērojot pasākumus, pat ja sūdzības iesniedzējs atsaucis sūdzību. |
| --- | --- |

(422)

Sūdzības atsaukšanas vēstulē sūdzības iesniedzējs norādīja, ka sūdzības atsaukšanas iemesls ir “ieinteresēto personu ietekme” (52). Tas apstiprina, ka sūdzības iesniedzējs neapšaubīja analīzi un secinājumu par būtisko kaitējumu, ko radījis imports par dempinga cenām no Indonēzijas, bet vienīgais sūdzības atsaukšanas iemesls bija ieinteresēto personu ietekme. Iemesls, kas saistīts ar ieinteresētajām personām, kuras ietekmē sūdzības iesniedzēju, nebūtu uzskatāms par pamatojumu konstatējumam, ka Savienības interesēs būtu izbeigt procedūru tikai šā iemesla dēļ, ja Komisija jau ir secinājusi, ka pastāv ievērojams dempings, kas nodara kaitējumu. Šajā saistībā Komisija turklāt norādīja, ka sūdzības atsaukšana notika ļoti vēlā procedūras posmā, kad ieinteresētajām personām tika pilnībā izpausti konstatējumi, kas pierāda, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Indonēzijas. Piezīmes, ko personas saņēma pēc informācijas izpaušanas, nemainīja šo secinājumu, tādējādi apstiprinot apsvērumu, ka jebkurā gadījumā nebūtu Savienības interesēs izbeigt procedūru, nepiemērojot pasākumus, pat ja sūdzības iesniedzējs atsaucis sūdzību.

ieinteresēto personu ietekme

52

| (423) | Ņemot vērā 255.–259. apsvērumā aprakstīto konstatējumu par būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei uzlabot rentabilitāti līdz ilgtspējīgam līmenim, palielināt ieguldījumus un tādējādi saglabāt konkurētspēju savā pamattirgū. Savienības ražošanas nozare arī varētu atgūt zaudēto tirgus daļu, palielinot pārdošanas apjomus Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(423)

Ņemot vērā 255.–259. apsvērumā aprakstīto konstatējumu par būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei uzlabot rentabilitāti līdz ilgtspējīgam līmenim, palielināt ieguldījumus un tādējādi saglabāt konkurētspēju savā pamattirgū. Savienības ražošanas nozare arī varētu atgūt zaudēto tirgus daļu, palielinot pārdošanas apjomus Savienības tirgū.

| (424) | Pasākumu neveikšana, visticamāk, vēl vairāk negatīvi ietekmēs Savienības ražošanas nozari, samazinot pārdošanas un ražošanas apjomus, turpinot cenu nospiešanu, kas vēl vairāk pasliktinās tās ekonomisko stāvokli rentabilitātes un ieguldījumu ziņā, apdraudot tās nākotni un nodarbinātību. |
| --- | --- |

(424)

Pasākumu neveikšana, visticamāk, vēl vairāk negatīvi ietekmēs Savienības ražošanas nozari, samazinot pārdošanas un ražošanas apjomus, turpinot cenu nospiešanu, kas vēl vairāk pasliktinās tās ekonomisko stāvokli rentabilitātes un ieguldījumu ziņā, apdraudot tās nākotni un nodarbinātību.

| (425) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Musim Mas group apgalvoja, ka, nosakot pasākumus, Savienības ražošanas nozarei, kas par ievadresursu izmanto taukus, netiktu piešķirts ieguvums un ka ieguvums galu galā tiktu piešķirts Malaizijas ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(425)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Musim Mas group apgalvoja, ka, nosakot pasākumus, Savienības ražošanas nozarei, kas par ievadresursu izmanto taukus, netiktu piešķirts ieguvums un ka ieguvums galu galā tiktu piešķirts Malaizijas ražotājiem eksportētājiem.

Musim Mas group

| (426) | Tomēr, ņemot vērā Komisijas piezīmes par taukiem kā cēloņsakarību neizraisošu faktoru, augstākas cenas importam no Malaizijas visā attiecīgajā periodā un Savienības ražošanas nozares spēju uzlabot rentabilitāti un palielināt ieguldījumus un tādējādi palielināt ražošanas un pārdošanas apjomu, ja pasākumi tiktu pieņemti, šī piezīme tika noraidīta. |
| --- | --- |

(426)

Tomēr, ņemot vērā Komisijas piezīmes par taukiem kā cēloņsakarību neizraisošu faktoru, augstākas cenas importam no Malaizijas visā attiecīgajā periodā un Savienības ražošanas nozares spēju uzlabot rentabilitāti un palielināt ieguldījumus un tādējādi palielināt ražošanas un pārdošanas apjomu, ja pasākumi tiktu pieņemti, šī piezīme tika noraidīta.

| (427) | Tāpēc pasākumu noteikšana attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes taukskābēm nepārprotami ir Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(427)

Tāpēc pasākumu noteikšana attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes taukskābēm nepārprotami ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.8.   Nesaistītu importētāju/tirgotāju intereses

Nesaistītu importētāju/tirgotāju intereses

| (428) | Kā norādīts 38. apsvērumā, nesaistītie importētāji/tirgotāji nesadarbojās. |
| --- | --- |

(428)

Kā norādīts 38. apsvērumā, nesaistītie importētāji/tirgotāji nesadarbojās.

| (429) | Tāpēc Komisijas rīcībā nebija informācijas, lai precīzi noteiktu pasākumu noteikšanas ietekmi uz nesaistīto importētāju/tirgotāju darbībām. Sadarbības trūkums liecina, ka importētāji neuzskata, ka antidempinga pasākumu noteikšana būtiski ietekmētu to darījumdarbību. Lai gan sākotnēji var tikt novērots to preču importa un tālākpārdošanas samazinājums, uz kurām attiecas pasākumi, jebkādu šādu negatīvu ietekmi uz apgrozījumu galu galā varētu kompensēt no citiem avotiem, piemēram, Malaizijas, pirkto ražojumu tālākpārdošana lielākos apjomos. |
| --- | --- |

(429)

Tāpēc Komisijas rīcībā nebija informācijas, lai precīzi noteiktu pasākumu noteikšanas ietekmi uz nesaistīto importētāju/tirgotāju darbībām. Sadarbības trūkums liecina, ka importētāji neuzskata, ka antidempinga pasākumu noteikšana būtiski ietekmētu to darījumdarbību. Lai gan sākotnēji var tikt novērots to preču importa un tālākpārdošanas samazinājums, uz kurām attiecas pasākumi, jebkādu šādu negatīvu ietekmi uz apgrozījumu galu galā varētu kompensēt no citiem avotiem, piemēram, Malaizijas, pirkto ražojumu tālākpārdošana lielākos apjomos.

| (430) | Šo iemeslu dēļ Komisija secināja, ka pasākumu ietekme uz importētājiem/tirgotājiem nebūtu nesamērīga. |
| --- | --- |

(430)

Šo iemeslu dēļ Komisija secināja, ka pasākumu ietekme uz importētājiem/tirgotājiem nebūtu nesamērīga.

7.9.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (431) | Izmeklējamo ražojumu Savienības tirgū pērk vairākas nozares, lai ražotu tādus ražojumus kā pārtika, dzīvnieku barība, zāles, kosmētika (ikdienas higiēnas līdzekļi un luksusa skaistumkopšanas preces), mājas uzkopšanas un ķermeņa kopšanas, kā arī rūpnieciskie mazgāšanas līdzekļi. |
| --- | --- |

(431)

Izmeklējamo ražojumu Savienības tirgū pērk vairākas nozares, lai ražotu tādus ražojumus kā pārtika, dzīvnieku barība, zāles, kosmētika (ikdienas higiēnas līdzekļi un luksusa skaistumkopšanas preces), mājas uzkopšanas un ķermeņa kopšanas, kā arī rūpnieciskie mazgāšanas līdzekļi.

| (432) | Četri lietotāji, kas pieder pie divām uzņēmumu grupām, kuras veido aptuveni 4–7 % no kopējā patēriņa Savienībā, sadarbojās izmeklēšanā un sniedza atbildes uz lietotāju anketas jautājumiem |
| --- | --- |

(432)

Četri lietotāji, kas pieder pie divām uzņēmumu grupām, kuras veido aptuveni 4–7 % no kopējā patēriņa Savienībā, sadarbojās izmeklēšanā un sniedza atbildes uz lietotāju anketas jautājumiem

| (433) | Viena grupa izmantoja taukskābi, lai ražotu metāliskas un sārmainas ziepes, kā arī esterus, kurus izmanto par piedevām plastmasas un smērvielu rūpniecībā un tekstilrūpniecībā. Otra grupa ražo ķīmiskus produktus tehniskiem tekstilizstrādājumiem, ādas ķimikālijām, kosmētikai un smalkās organiskās sintēzes ķīmiskajām vielām. |
| --- | --- |

(433)

Viena grupa izmantoja taukskābi, lai ražotu metāliskas un sārmainas ziepes, kā arī esterus, kurus izmanto par piedevām plastmasas un smērvielu rūpniecībā un tekstilrūpniecībā. Otra grupa ražo ķīmiskus produktus tehniskiem tekstilizstrādājumiem, ādas ķimikālijām, kosmētikai un smalkās organiskās sintēzes ķīmiskajām vielām.

| (434) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šie lietotāji kopā iegādājās [6–9] % no kopējā importa no Indonēzijas, [4–7] % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma un [2–4] % no kopējā importa no citām valstīm izmeklēšanas periodā. Tāpēc Komisijas rīcībā bija ierobežota informācija, lai novērtētu antidempinga pasākumu noteikšanas vispārējo ietekmi uz lietotāju darbībām. |
| --- | --- |

(434)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šie lietotāji kopā iegādājās [6–9] % no kopējā importa no Indonēzijas, [4–7] % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma un [2–4] % no kopējā importa no citām valstīm izmeklēšanas periodā. Tāpēc Komisijas rīcībā bija ierobežota informācija, lai novērtētu antidempinga pasākumu noteikšanas vispārējo ietekmi uz lietotāju darbībām.

| (435) | Pamatojoties uz datiem, ko sniedza lietotāji, kuri sadarbojās, tie IP laikā aptuveni [23–26] % no tiem nepieciešamajām taukskābēm pirka no Indonēzijas, [68–72] % no Savienības ražotājiem un [2–5] % no citiem avotiem. Lai gan viena lietotāju grupa importēja niecīgus daudzumus, otra vairāk nekā vienu ceturtdaļu no vajadzīgajām taukskābēm šajā periodā importēja no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(435)

Pamatojoties uz datiem, ko sniedza lietotāji, kuri sadarbojās, tie IP laikā aptuveni [23–26] % no tiem nepieciešamajām taukskābēm pirka no Indonēzijas, [68–72] % no Savienības ražotājiem un [2–5] % no citiem avotiem. Lai gan viena lietotāju grupa importēja niecīgus daudzumus, otra vairāk nekā vienu ceturtdaļu no vajadzīgajām taukskābēm šajā periodā importēja no Indonēzijas.

| (436) | Atkarībā no lietotāja to ražojumu pārdošanas apjoms, kuru sastāvā ir taukskābes, svārstījās no 29 % līdz vairāk nekā 95 % no kopējā apgrozījuma. Kopumā taukskābju īpatsvars no visām izcelsmes valstīm lietotāju, kas sadarbojās, kopējās ražošanas izmaksās svārstījās no 6 % līdz 52 %. |
| --- | --- |

(436)

Atkarībā no lietotāja to ražojumu pārdošanas apjoms, kuru sastāvā ir taukskābes, svārstījās no 29 % līdz vairāk nekā 95 % no kopējā apgrozījuma. Kopumā taukskābju īpatsvars no visām izcelsmes valstīm lietotāju, kas sadarbojās, kopējās ražošanas izmaksās svārstījās no 6 % līdz 52 %.

| (437) | Četru lietotāju kopējā rentabilitātes starpība bija robežās no viencipara līdz divciparu skaitļa peļņas procentam. |
| --- | --- |

(437)

Četru lietotāju kopējā rentabilitātes starpība bija robežās no viencipara līdz divciparu skaitļa peļņas procentam.

| (438) | Attiecībā uz pasākumu ietekmi uz lietotājiem, kas sadarbojās, un ņemot vērā ražojuma ierobežoto aizstājamību, Komisija uzskatīja, ka pasākumu noteikšana var zināmā mērā ietekmēt viņu peļņu. Ņemot vērā to peļņas procentu, sekas nebūtu nesamērīgas, jo vismaz daļa no cenas pieauguma varētu tikt novirzīta uz lejupējo piegādes ķēdi. |
| --- | --- |

(438)

Attiecībā uz pasākumu ietekmi uz lietotājiem, kas sadarbojās, un ņemot vērā ražojuma ierobežoto aizstājamību, Komisija uzskatīja, ka pasākumu noteikšana var zināmā mērā ietekmēt viņu peļņu. Ņemot vērā to peļņas procentu, sekas nebūtu nesamērīgas, jo vismaz daļa no cenas pieauguma varētu tikt novirzīta uz lejupējo piegādes ķēdi.

| (439) | Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares nepietiekamo rentabilitāti un cenu nospiešanu tirgū, var pamatoti pieņemt, ka pēc pasākumu noteikšanas cenas pieaugs. Tomēr pasākumu iespējamā ietekme uz dažiem lietotājiem būtu jāapsver kopā ar Savienības ražošanas nozares darbības pārtraukšanas risku, jo pašreizējā situācija nav ilgtspējīga. Pasākumu nepiemērošana novedīs pie mazāk uzticamiem un nestabilākiem piegādes avotiem un neizbēgami novedīs pie cenu pieauguma Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(439)

Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares nepietiekamo rentabilitāti un cenu nospiešanu tirgū, var pamatoti pieņemt, ka pēc pasākumu noteikšanas cenas pieaugs. Tomēr pasākumu iespējamā ietekme uz dažiem lietotājiem būtu jāapsver kopā ar Savienības ražošanas nozares darbības pārtraukšanas risku, jo pašreizējā situācija nav ilgtspējīga. Pasākumu nepiemērošana novedīs pie mazāk uzticamiem un nestabilākiem piegādes avotiem un neizbēgami novedīs pie cenu pieauguma Savienības tirgū.

| (440) | P&G izmeklēšanā nesadarbojās pilnībā, bet norādīja, ka bija pret pasākumu noteikšanu. Tas uzskatīja, ka pasākumu noteikšana apdraudētu tā piekļuvi uzticamam taukskābju piegādes avotam. P&G apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšanai būtu divējādas galvenās sekas. Pirmkārt, pasākumi patēriņa preču nozarē varētu palielināt ražošanas izmaksas, kas galu galā tiktu novirzītas uz patērētājiem. Otrkārt, pasākumu noteikšana, visticamāk, radītu no Indonēzijas veiktas piegādes ķēdes traucējumus laikā, kad bija stiprs pieprasījums pēc taukskābēm un Savienības ražotāji darbojās ar pilnu jaudu. Greven group arī apgalvoja, ka pieprasījumu pēc taukskābes Savienības tirgū nevarētu apmierināt bez taukskābju importa no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(440)

P&G izmeklēšanā nesadarbojās pilnībā, bet norādīja, ka bija pret pasākumu noteikšanu. Tas uzskatīja, ka pasākumu noteikšana apdraudētu tā piekļuvi uzticamam taukskābju piegādes avotam. P&G apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšanai būtu divējādas galvenās sekas. Pirmkārt, pasākumi patēriņa preču nozarē varētu palielināt ražošanas izmaksas, kas galu galā tiktu novirzītas uz patērētājiem. Otrkārt, pasākumu noteikšana, visticamāk, radītu no Indonēzijas veiktas piegādes ķēdes traucējumus laikā, kad bija stiprs pieprasījums pēc taukskābēm un Savienības ražotāji darbojās ar pilnu jaudu. Greven group arī apgalvoja, ka pieprasījumu pēc taukskābes Savienības tirgū nevarētu apmierināt bez taukskābju importa no Indonēzijas.

P&G

P&G

Greven group

| (441) | Komisija norādīja, ka P&G neiesniedza atbildes uz lietotāja anketas jautājumiem un detalizētu informāciju par taukskābju pirkumiem un to nozīmi gatavo preču izmaksu izteiksmē. Tāpēc Komisija nevarēja novērtēt pasākumu noteikšanas ietekmi uz P&G darbību. |
| --- | --- |

(441)

Komisija norādīja, ka P&G neiesniedza atbildes uz lietotāja anketas jautājumiem un detalizētu informāciju par taukskābju pirkumiem un to nozīmi gatavo preču izmaksu izteiksmē. Tāpēc Komisija nevarēja novērtēt pasākumu noteikšanas ietekmi uz P&G darbību.

P&G

P&G

| (442) | Turklāt Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda bija pietiekama, lai apmierinātu gandrīz visu patēriņu ES tirgū. Pašlaik Savienības ražošanas nozarei ir aptuveni 20 % neizmantotās jaudas, un, ja tiks atjaunoti godīgas konkurences apstākļi, Savienības ražotāji varētu palielināt ražošanas apjomu, lai apmierinātu pieprasījumu Savienībā. Turklāt Malaizijā ir neizmantota taukskābju ražošanas jauda. Tāpēc Komisija secināja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nevarētu izraisīt taukskābju piegādes deficītu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(442)

Turklāt Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda bija pietiekama, lai apmierinātu gandrīz visu patēriņu ES tirgū. Pašlaik Savienības ražošanas nozarei ir aptuveni 20 % neizmantotās jaudas, un, ja tiks atjaunoti godīgas konkurences apstākļi, Savienības ražotāji varētu palielināt ražošanas apjomu, lai apmierinātu pieprasījumu Savienībā. Turklāt Malaizijā ir neizmantota taukskābju ražošanas jauda. Tāpēc Komisija secināja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nevarētu izraisīt taukskābju piegādes deficītu Savienības tirgū.

7.9.1.   Vispārējas piezīmes par lietotāju interesēm pēc galīgās informācijas izpaušanas

Vispārējas piezīmes par lietotāju interesēm pēc galīgās informācijas izpaušanas

| (443) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas tika saņemtas piezīmes par Savienības interesēm no Greven group, Schill + Seilacher group, P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton, Evonik, NYCO, Kapachim, Omya, Stéarinerie Dubois, Wilmar, Musim Mas group, Ecogreen un CUTFA. Daudzas no šīm personām bija lietotāji, kuri izmeklēšanā nebija pilnīgi sadarbojušies un iepriekš nebija iesnieguši piezīmes. Tāpēc izmeklēšana izmantoja plašāku piezīmju klāstu pēc galīgās informācijas izpaušanas, lai gan informācija netika iesniegta anketas atbildes formātā, kā tas bija prasīts izmeklēšanas sākumā, un nebija iespējams pārbaudīt visu sniegto piezīmju patiesumu. |
| --- | --- |

(443)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas tika saņemtas piezīmes par Savienības interesēm no Greven group, Schill + Seilacher group, P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton, Evonik, NYCO, Kapachim, Omya, Stéarinerie Dubois, Wilmar, Musim Mas group, Ecogreen un CUTFA. Daudzas no šīm personām bija lietotāji, kuri izmeklēšanā nebija pilnīgi sadarbojušies un iepriekš nebija iesnieguši piezīmes. Tāpēc izmeklēšana izmantoja plašāku piezīmju klāstu pēc galīgās informācijas izpaušanas, lai gan informācija netika iesniegta anketas atbildes formātā, kā tas bija prasīts izmeklēšanas sākumā, un nebija iespējams pārbaudīt visu sniegto piezīmju patiesumu.

Greven group

Schill + Seilacher group

P&G

Unilever

Henkel

Quaker Houghton

Evonik

NYCO

Kapachim

Omya

Stéarinerie Dubois

Wilmar

Musim Mas group

Ecogreen

CUTFA

| (444) | CUTFA norādīja, ka pasākumiem būtu tikai ierobežota ietekme uz lietotājiem, tāpēc ka izmaksu pieaugumu būtu iespējams novirzīt uz to klientiem. Pat tad, ja tas tā nebūtu, peļņas apmērs bija tāds, ko būtu iespējams absorbēt, tādējādi pasākumu ietekme nebūtu nesamērīga. |
| --- | --- |

(444)

CUTFA norādīja, ka pasākumiem būtu tikai ierobežota ietekme uz lietotājiem, tāpēc ka izmaksu pieaugumu būtu iespējams novirzīt uz to klientiem. Pat tad, ja tas tā nebūtu, peļņas apmērs bija tāds, ko būtu iespējams absorbēt, tādējādi pasākumu ietekme nebūtu nesamērīga.

CUTFA

| (445) | Plašāks lietotāju komentāru klāsts, šķiet, norāda, ka lietotājus var iedalīt divās galvenajās kategorijās. |
| --- | --- |

(445)

Plašāks lietotāju komentāru klāsts, šķiet, norāda, ka lietotājus var iedalīt divās galvenajās kategorijās.

a)   
  Lielas starptautiskas grupas

Lielas starptautiskas grupas

| (446) | Pirmā kategorija ir lielas starptautiskas grupas, piemēram, P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton un Evonik, kas ražo lielu skaitu gatavo preču, izmantojot izmeklējamo ražojumu par galveno izejvielu galvenokārt mājas uzkopšanas, veļas mazgāšanas, skaistumkopšanas un ķermeņa kopšanas līdzekļos. Tomēr, kā aprakstīts iepriekš, tā kā šīs personas nesadarbojās pilnībā, nebija iespējams pārliecināties par to ražošanā izmantoto taukskābju daudzumu vai taukskābju nozīmi pat svarīgāko ražojumu, kuros izmanto taukskābes, ražošanas izmaksās. Turklāt P&G, Unilever un Henkel dati, kas pieejami no publiskiem avotiem (53), liecina, ka pēdējos gados grupas apgrozījums un peļņa ir ievērojami palielinājusies, jo īpaši attiecībā uz mājas uzkopšanas līdzekļiem, kas ir lielākais taukskābju tirgus. |
| --- | --- |

(446)

Pirmā kategorija ir lielas starptautiskas grupas, piemēram, P&G, Unilever, Henkel, Quaker Houghton un Evonik, kas ražo lielu skaitu gatavo preču, izmantojot izmeklējamo ražojumu par galveno izejvielu galvenokārt mājas uzkopšanas, veļas mazgāšanas, skaistumkopšanas un ķermeņa kopšanas līdzekļos. Tomēr, kā aprakstīts iepriekš, tā kā šīs personas nesadarbojās pilnībā, nebija iespējams pārliecināties par to ražošanā izmantoto taukskābju daudzumu vai taukskābju nozīmi pat svarīgāko ražojumu, kuros izmanto taukskābes, ražošanas izmaksās. Turklāt P&G, Unilever un Henkel dati, kas pieejami no publiskiem avotiem (53), liecina, ka pēdējos gados grupas apgrozījums un peļņa ir ievērojami palielinājusies, jo īpaši attiecībā uz mājas uzkopšanas līdzekļiem, kas ir lielākais taukskābju tirgus.

P&G

Unilever

Henkel

Quaker Houghton

Evonik

P&G

Unilever

Henkel

53

| (447) | P&G paskaidroja, ka tas nav iesniedzis atbildes uz anketas jautājumiem, jo P&G, tāpat kā citi taukskābju lietotāji, ir sadrumstalots daudzās ražotnēs. |
| --- | --- |

(447)

P&G paskaidroja, ka tas nav iesniedzis atbildes uz anketas jautājumiem, jo P&G, tāpat kā citi taukskābju lietotāji, ir sadrumstalots daudzās ražotnēs.

P&G

P&G

| (448) | Tomēr P&G pat neaizpildīja anketas iedaļu, kas attiecās uz taukskābju pirkumiem, izmantojot centralizēto pirkšanas vienību. Lietotāju nozares sadrumstalotība neliedz vismaz dažiem no tiem iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt publiski pieejamie P&G konsolidētie gada pārskati arī liecina, ka tā Eiropas darījumu apgrozījums 2021. gadā bija ļoti liels (16,7 miljardi USD (54)). Tā rentabilitāte visā pasaulē bija 23 % (55). Henkel apgrozījums Rietumeiropā un Austrumeiropā 2021. gadā bija 9,1 miljards EUR, un rentabilitāte šajos reģionos bija 18,9 % (56). Šī informācija pamatoja Komisijas viedokli, ka ierosinātie pasākumi nesamērīgi neietekmēs lielos taukskābju pircējus lielākajās lietotāju nozarēs (mājas uzkopšanas, veļas mazgāšanas, skaistumkopšanas un ķermeņa kopšanas līdzekļi). |
| --- | --- |

(448)

Tomēr P&G pat neaizpildīja anketas iedaļu, kas attiecās uz taukskābju pirkumiem, izmantojot centralizēto pirkšanas vienību. Lietotāju nozares sadrumstalotība neliedz vismaz dažiem no tiem iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt publiski pieejamie P&G konsolidētie gada pārskati arī liecina, ka tā Eiropas darījumu apgrozījums 2021. gadā bija ļoti liels (16,7 miljardi USD (54)). Tā rentabilitāte visā pasaulē bija 23 % (55). Henkel apgrozījums Rietumeiropā un Austrumeiropā 2021. gadā bija 9,1 miljards EUR, un rentabilitāte šajos reģionos bija 18,9 % (56). Šī informācija pamatoja Komisijas viedokli, ka ierosinātie pasākumi nesamērīgi neietekmēs lielos taukskābju pircējus lielākajās lietotāju nozarēs (mājas uzkopšanas, veļas mazgāšanas, skaistumkopšanas un ķermeņa kopšanas līdzekļi).

P&G

P&G

54

55

Henkel

56

| (449) | Henkel norādīja, ka tas, ka lietotāji nesadarbojas, nenozīmē, ka pasākumi galīgajā informācijas izpaušanā ierosinātajā līmenī būtiski neietekmēs to darbības. |
| --- | --- |

(449)

Henkel norādīja, ka tas, ka lietotāji nesadarbojas, nenozīmē, ka pasākumi galīgajā informācijas izpaušanā ierosinātajā līmenī būtiski neietekmēs to darbības.

Henkel

| (450) | Kā izklāstīts turpmāk, Komisija pārskatīja savus sākotnējos konstatējumus un secinājumus par ietekmi uz lietotājiem, ņemot vērā papildu piezīmes, kas saņemtas, atbildot uz galīgo informācijas izpaušanu, tai skaitā piezīmes no jaunām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(450)

Kā izklāstīts turpmāk, Komisija pārskatīja savus sākotnējos konstatējumus un secinājumus par ietekmi uz lietotājiem, ņemot vērā papildu piezīmes, kas saņemtas, atbildot uz galīgo informācijas izpaušanu, tai skaitā piezīmes no jaunām ieinteresētajām personām.

| (451) | Henkel, Kapachim, Omya un Wilmar arī norādīja, ka lietotāju intereses būtu jāskata saistībā ar jaunākajām norisēm pirms informācijas izpaušanas, piemēram, izejvielu un enerģijas cenu pieaugumu, inflāciju un piegādes ķēdes problēmām. |
| --- | --- |

(451)

Henkel, Kapachim, Omya un Wilmar arī norādīja, ka lietotāju intereses būtu jāskata saistībā ar jaunākajām norisēm pirms informācijas izpaušanas, piemēram, izejvielu un enerģijas cenu pieaugumu, inflāciju un piegādes ķēdes problēmām.

Henkel

Kapachim

Omya

Wilmar

| (452) | Komisija norāda, ka šie jautājumi attiecas uz norisēm pēc izmeklēšanas perioda. Nav pamatots, kāda varētu būt šo norišu ietekme uz lietotāju nozari. Piemēram, vai papildu izmaksas ir novirzītas uz klientiem un kāda ir bijusi ietekme uz taukskābes saturošu ražojumu rentabilitāti. Jebkurā gadījumā nav skaidrs, vai šādas norises bija ilglaicīgas. Tāpēc šie apgalvojumi nevarēja tikt pieņemti. |
| --- | --- |

(452)

Komisija norāda, ka šie jautājumi attiecas uz norisēm pēc izmeklēšanas perioda. Nav pamatots, kāda varētu būt šo norišu ietekme uz lietotāju nozari. Piemēram, vai papildu izmaksas ir novirzītas uz klientiem un kāda ir bijusi ietekme uz taukskābes saturošu ražojumu rentabilitāti. Jebkurā gadījumā nav skaidrs, vai šādas norises bija ilglaicīgas. Tāpēc šie apgalvojumi nevarēja tikt pieņemti.

| (453) | Unilever konfidenciālajā iesniegtajā informācijā koncentrējās uz konkrētu ražojumu, kuru ietekmētu pasākumi, apgalvojot, ka cenas ievērojami palielināsies un ka tam varētu nākties importēt šo ražojumu, tādējādi ietekmējot tā Savienībā veikto ražošanu un nodarbinātību. Tas arī apgalvoja, ka tā rezultātā palielināsies šā ražojuma patēriņa cenas. Turklāt Unilever norādīja, ka lielākā daļa šā ražojuma pārdevumu tika eksportēti ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(453)

Unilever konfidenciālajā iesniegtajā informācijā koncentrējās uz konkrētu ražojumu, kuru ietekmētu pasākumi, apgalvojot, ka cenas ievērojami palielināsies un ka tam varētu nākties importēt šo ražojumu, tādējādi ietekmējot tā Savienībā veikto ražošanu un nodarbinātību. Tas arī apgalvoja, ka tā rezultātā palielināsies šā ražojuma patēriņa cenas. Turklāt Unilever norādīja, ka lielākā daļa šā ražojuma pārdevumu tika eksportēti ārpus Savienības.

Unilever

Unilever

| (454) | Komisija nevarēja pārbaudīt šos apgalvojumus, jo Unilever, tāpat kā lielākā daļa lietotāju, neatbildēja uz lietotājiem aizpildāmās anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija nevarēja pārliecināties par šā ražojuma nozīmi Unilever Savienības darījumos rentabilitātes un apgrozījuma ziņā. Komisija arī nespēja pārliecināties par taukskābju nozīmi Unilever izmaksās par šo ražojumu vai citiem ražojumiem. Tā arī nespēja skaidri novērtēt, kā maksājumi kopumā ietekmētu Unilever rentabilitāti Savienības tirgū. Turklāt publiski pieejamie Unilever konsolidētie gada pārskati liecina, ka tā Eiropas darījumu apgrozījums bija 11,3 miljardi EUR (57) un rentabilitāte bija 1,8 miljardi EUR (58) jeb vairāk nekā 16 %. Tāpēc Komisijai netika sniegta nekāda informācija, kas pierādītu, ka pasākumu ietekme uz taukskābēm no Indonēzijas būtu nesamērīga attiecībā uz Unilever šā ražojuma pārdevumiem vai, vispārīgāk, uz darbībām Savienībā. Apgalvojums par šā ražojuma patēriņa cenu pieaugumu un importu acīmredzami nebija pamatots, ņemot vērā tā Savienības darbību vispārējo rentabilitāti. Turklāt Komisija norādīja, ka Unilever būtu pieejams pārstrādes režīms muitas kontrolē, lai mazinātu pasākumu ietekmi. |
| --- | --- |

(454)

Komisija nevarēja pārbaudīt šos apgalvojumus, jo Unilever, tāpat kā lielākā daļa lietotāju, neatbildēja uz lietotājiem aizpildāmās anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija nevarēja pārliecināties par šā ražojuma nozīmi Unilever Savienības darījumos rentabilitātes un apgrozījuma ziņā. Komisija arī nespēja pārliecināties par taukskābju nozīmi Unilever izmaksās par šo ražojumu vai citiem ražojumiem. Tā arī nespēja skaidri novērtēt, kā maksājumi kopumā ietekmētu Unilever rentabilitāti Savienības tirgū. Turklāt publiski pieejamie Unilever konsolidētie gada pārskati liecina, ka tā Eiropas darījumu apgrozījums bija 11,3 miljardi EUR (57) un rentabilitāte bija 1,8 miljardi EUR (58) jeb vairāk nekā 16 %. Tāpēc Komisijai netika sniegta nekāda informācija, kas pierādītu, ka pasākumu ietekme uz taukskābēm no Indonēzijas būtu nesamērīga attiecībā uz Unilever šā ražojuma pārdevumiem vai, vispārīgāk, uz darbībām Savienībā. Apgalvojums par šā ražojuma patēriņa cenu pieaugumu un importu acīmredzami nebija pamatots, ņemot vērā tā Savienības darbību vispārējo rentabilitāti. Turklāt Komisija norādīja, ka Unilever būtu pieejams pārstrādes režīms muitas kontrolē, lai mazinātu pasākumu ietekmi.

Unilever

Unilever

Unilever

Unilever

Unilever

57

58

Unilever

Unilever

b)   
  Mazāki uzņēmumi un grupas

Mazāki uzņēmumi un grupas

| (455) | Otro lietotāju kategoriju veidoja mazāki uzņēmumi un grupas, piemēram, tās, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā (Greven group un Schill + Seilacher group) un izmantoja taukskābes, lai ražotu lejupējos ražojumus, piemēram, esterus, amīnus, smērvielas, ziepes utt. |
| --- | --- |

(455)

Otro lietotāju kategoriju veidoja mazāki uzņēmumi un grupas, piemēram, tās, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā (Greven group un Schill + Seilacher group) un izmantoja taukskābes, lai ražotu lejupējos ražojumus, piemēram, esterus, amīnus, smērvielas, ziepes utt.

Greven group

Schill + Seilacher group

| (456) | Turklāt pēc galīgās informācijas izpaušanas informāciju iesniedza NYCO, Kapachim, Omya, Ecogreen saistītie uzņēmumi un Stéarinerie Dubois. Kopumā šīs kategorijas uzņēmumi iegādājās mazākus izmeklējamā ražojuma daudzumus. Tomēr minētie lietotāji neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, kas ļautu pamatot to izvirzītos jautājumus. Turpretim informācija, ko iesniedza uzņēmumi, kuri pilnībā sadarbojās, liecināja, ka šos uzņēmumus, kuri pilnībā sadarbojās, pasākumi varētu ietekmēt vairāk, tāpēc ka taukskābe veidoja lielāku daļu no to kopējām izmaksām un attiecīgo lejupējo ražojumu pārdošanas rentabilitāte bija ierobežota. Turklāt pasākumu ietekmi uz visiem lietotājiem mazinātu tas, ka lietotāji nepārdeva tikai ražojumus, kas satur taukskābes. Turklāt lielāko daļu pirkto taukskābju ieguva vai nu no Savienības ražošanas nozares, vai no trešo valstu piegādātājiem. Tas nozīmē, ka cenu pieaugums šiem pirkumiem būtu mazāks nekā tiem pirkumiem, kas iegūti no Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt gatavās preces, kas ražotas, izmantojot taukskābes, bieži vien tika eksportētas ārpus Savienības, un tas nozīmē, ka, lai mazinātu pasākumu ietekmi, varētu būt pieejams pārstrādes režīms muitas kontrolē. |
| --- | --- |

(456)

Turklāt pēc galīgās informācijas izpaušanas informāciju iesniedza NYCO, Kapachim, Omya, Ecogreen saistītie uzņēmumi un Stéarinerie Dubois. Kopumā šīs kategorijas uzņēmumi iegādājās mazākus izmeklējamā ražojuma daudzumus. Tomēr minētie lietotāji neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, kas ļautu pamatot to izvirzītos jautājumus. Turpretim informācija, ko iesniedza uzņēmumi, kuri pilnībā sadarbojās, liecināja, ka šos uzņēmumus, kuri pilnībā sadarbojās, pasākumi varētu ietekmēt vairāk, tāpēc ka taukskābe veidoja lielāku daļu no to kopējām izmaksām un attiecīgo lejupējo ražojumu pārdošanas rentabilitāte bija ierobežota. Turklāt pasākumu ietekmi uz visiem lietotājiem mazinātu tas, ka lietotāji nepārdeva tikai ražojumus, kas satur taukskābes. Turklāt lielāko daļu pirkto taukskābju ieguva vai nu no Savienības ražošanas nozares, vai no trešo valstu piegādātājiem. Tas nozīmē, ka cenu pieaugums šiem pirkumiem būtu mazāks nekā tiem pirkumiem, kas iegūti no Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt gatavās preces, kas ražotas, izmantojot taukskābes, bieži vien tika eksportētas ārpus Savienības, un tas nozīmē, ka, lai mazinātu pasākumu ietekmi, varētu būt pieejams pārstrādes režīms muitas kontrolē.

NYCO

Kapachim

Omya

Ecogreen

Stéarinerie Dubois

| (457) | Ecogreen apgalvoja, ka vidējie svērtie maksājumi, kas piemērojami Ecogreen, kaitētu tā diviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā. Ecogreen arī apgalvoja, ka visi tā pārdevumi uz Savienību bija paredzēti izmantošanai pašu vajadzībām un tāpēc šis eksports nevarēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(457)

Ecogreen apgalvoja, ka vidējie svērtie maksājumi, kas piemērojami Ecogreen, kaitētu tā diviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā. Ecogreen arī apgalvoja, ka visi tā pārdevumi uz Savienību bija paredzēti izmantošanai pašu vajadzībām un tāpēc šis eksports nevarēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Ecogreen

Ecogreen

Ecogreen

| (458) | Komisija norādīja, ka, tā kā Ecogreen saistītie uzņēmumi, DHW un E&S, neatbildēja uz lietotājiem aizpildāmās anketas jautājumiem, Ecogreen apgalvojumus par kaitējumu nevarēja pārbaudīt. Saskaņā ar Ecogreen sniegto informāciju, viens no tā meitasuzņēmumiem Savienībā pērk noteiktus taukskābju veidus no Savienības ražošanas nozares. Tāpēc nevar izslēgt, ka pastāv konkurence starp Ecogreen ražojumiem un Savienības ražošanas nozares ražojumiem vismaz konkrētos tirgus segmentos, kā minēts 108. apsvērumā. Tāpēc apgalvojumu par Ecogreen saistītajiem uzņēmumiem un izmantošanu pašu vajadzībām nevar akceptēt. |
| --- | --- |

(458)

Komisija norādīja, ka, tā kā Ecogreen saistītie uzņēmumi, DHW un E&S, neatbildēja uz lietotājiem aizpildāmās anketas jautājumiem, Ecogreen apgalvojumus par kaitējumu nevarēja pārbaudīt. Saskaņā ar Ecogreen sniegto informāciju, viens no tā meitasuzņēmumiem Savienībā pērk noteiktus taukskābju veidus no Savienības ražošanas nozares. Tāpēc nevar izslēgt, ka pastāv konkurence starp Ecogreen ražojumiem un Savienības ražošanas nozares ražojumiem vismaz konkrētos tirgus segmentos, kā minēts 108. apsvērumā. Tāpēc apgalvojumu par Ecogreen saistītajiem uzņēmumiem un izmantošanu pašu vajadzībām nevar akceptēt.

Ecogreen

DHW

E&S

Ecogreen

Ecogreen

Ecogreen

Ecogreen

| (459) | Tādējādi no lietas materiālos iekļautās informācijas Komisija secināja, ka ierosinātie pasākumi neradīs nesamērīgu ietekmi uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(459)

Tādējādi no lietas materiālos iekļautās informācijas Komisija secināja, ka ierosinātie pasākumi neradīs nesamērīgu ietekmi uz lietotājiem.

7.9.2.   Piezīmes par tirgus traucējumiem un piegādes problēmām

Piezīmes par tirgus traucējumiem un piegādes problēmām

| (460) | Greven group, Henkel, Unilever, Kapachim, Evonik, Ecogreen, Quaker Houghton, Omya, NYCO, Stéarinerie Dubois, Musim Mas Group un Wilmar iesniedza apgalvojumus par Savienības tirgus traucējumiem un piegādes problēmām, kas izriet no pasākumu noteikšanas. Konkrētāk, šīs ieinteresētās personas uzskatīja, ka ierosinātais pasākumu līmenis ir pārāk augsts un nesamērīgi ietekmētu Savienības lejupējo nozaru intereses. Šie uzņēmumi arī apgalvoja, ka imports no Indonēzijas tiktu pārtraukts vai ierobežots tādā mērā, ka Savienības tirgū rastos vispārējs deficīts, kas arī izraisītu cenu pieaugumu. Citi lietotāji iesniedza konkrētākus apgalvojumus par konkrētiem taukskābju veidiem, kurus, viņuprāt, Savienības ražošanas nozare nevarēja pienācīgi piegādāt. AAK, Unilever un Greven group nosūtīja e-pasta saraksti ar Savienības ražotājiem, lai pamatotu to apgalvojumu par piegādes problēmām tirgū, kuras pasākumi saasinātu. |
| --- | --- |

(460)

Greven group, Henkel, Unilever, Kapachim, Evonik, Ecogreen, Quaker Houghton, Omya, NYCO, Stéarinerie Dubois, Musim Mas Group un Wilmar iesniedza apgalvojumus par Savienības tirgus traucējumiem un piegādes problēmām, kas izriet no pasākumu noteikšanas. Konkrētāk, šīs ieinteresētās personas uzskatīja, ka ierosinātais pasākumu līmenis ir pārāk augsts un nesamērīgi ietekmētu Savienības lejupējo nozaru intereses. Šie uzņēmumi arī apgalvoja, ka imports no Indonēzijas tiktu pārtraukts vai ierobežots tādā mērā, ka Savienības tirgū rastos vispārējs deficīts, kas arī izraisītu cenu pieaugumu. Citi lietotāji iesniedza konkrētākus apgalvojumus par konkrētiem taukskābju veidiem, kurus, viņuprāt, Savienības ražošanas nozare nevarēja pienācīgi piegādāt. AAK, Unilever un Greven group nosūtīja e-pasta saraksti ar Savienības ražotājiem, lai pamatotu to apgalvojumu par piegādes problēmām tirgū, kuras pasākumi saasinātu.

Greven group

Henkel

Unilever

Kapachim

Evonik

Ecogreen

Quaker Houghton

Omya

NYCO

Stéarinerie Dubois

Musim Mas Group

Wilmar

AAK

Unilever

Greven group

| (461) | Unilever, Henkel un Ecogreen apgalvoja, ka pasākumi ietekmēs īsas ķēdes taukskābju, piemēram, C8-C10, importu Savienībā. NYCO apgalvoja, ka C8-C10 skābes Savienības tirgū bija arvien grūtāk atrast, tāpēc ka ražotāji palielināja to izmantošanu pašu vajadzībām. Šā deficīta dēļ cenas kopš 2021. gada septembra strauji palielinājās. Turklāt NYCO apgalvoja, ka īsas ķēdes taukskābju, piemēram, C8-C10, deficīts ietekmētu nozares, kuras NYCO apgādā ar speciālajām smērvielām, piemēram, aeronautikas un aizsardzības rūpniecību. |
| --- | --- |

(461)

Unilever, Henkel un Ecogreen apgalvoja, ka pasākumi ietekmēs īsas ķēdes taukskābju, piemēram, C8-C10, importu Savienībā. NYCO apgalvoja, ka C8-C10 skābes Savienības tirgū bija arvien grūtāk atrast, tāpēc ka ražotāji palielināja to izmantošanu pašu vajadzībām. Šā deficīta dēļ cenas kopš 2021. gada septembra strauji palielinājās. Turklāt NYCO apgalvoja, ka īsas ķēdes taukskābju, piemēram, C8-C10, deficīts ietekmētu nozares, kuras NYCO apgādā ar speciālajām smērvielām, piemēram, aeronautikas un aizsardzības rūpniecību.

Unilever

Henkel

Ecogreen

NYCO

NYCO

NYCO

| (462) | Kapachim, Evonik un NYCO arī apgalvoja, ka tie tiks nostādīti neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar to pašu ražojumu ražotājiem, kas atrodas ārpus Savienības. Citi uzņēmumi apgalvoja, ka tiem varētu nākties pārcelties ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(462)

Kapachim, Evonik un NYCO arī apgalvoja, ka tie tiks nostādīti neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar to pašu ražojumu ražotājiem, kas atrodas ārpus Savienības. Citi uzņēmumi apgalvoja, ka tiem varētu nākties pārcelties ārpus Savienības.

Kapachim

Evonik

NYCO

| (463) | Stéarinerie Dubois apgalvoja, ka daudzu no Indonēzijas importēto ražojuma veidu ierobežotā aizstājamība būtiski ietekmētu to rentabilitāti, jo palielinātos to ražošanas izmaksas. Stéarinerie Dubois arī apgalvoja, ka sūdzībā minētie Savienības ražotāji tam vajadzīgo vienas un tās pašas taukskābes veidu ne vienmēr ražo pietiekamā daudzumā. Tas arī norādīja, ka attiecībā uz diviem taukskābju veidiem, ko tā uzņēmums izmantoja ražošanā, neviens Savienības ražotājs nevarēja izpildīt uzņēmuma krāsu specifikācijas, kas bija svarīgs faktors to klientiem farmācijas nozarē. Stéarinerie Dubois norādīja, ka, tā kā Savienības taukskābju tirgus neatbilst REACH tiesību aktiem un košera un halālam noteiktajām standartiem, šo ražojumu imports Savienības ražošanas nozarei nav radījis kaitējumu. |
| --- | --- |

(463)

Stéarinerie Dubois apgalvoja, ka daudzu no Indonēzijas importēto ražojuma veidu ierobežotā aizstājamība būtiski ietekmētu to rentabilitāti, jo palielinātos to ražošanas izmaksas. Stéarinerie Dubois arī apgalvoja, ka sūdzībā minētie Savienības ražotāji tam vajadzīgo vienas un tās pašas taukskābes veidu ne vienmēr ražo pietiekamā daudzumā. Tas arī norādīja, ka attiecībā uz diviem taukskābju veidiem, ko tā uzņēmums izmantoja ražošanā, neviens Savienības ražotājs nevarēja izpildīt uzņēmuma krāsu specifikācijas, kas bija svarīgs faktors to klientiem farmācijas nozarē. Stéarinerie Dubois norādīja, ka, tā kā Savienības taukskābju tirgus neatbilst REACH tiesību aktiem un košera un halālam noteiktajām standartiem, šo ražojumu imports Savienības ražošanas nozarei nav radījis kaitējumu.

Stéarinerie Dubois

Stéarinerie Dubois

Stéarinerie Dubois

REACH

| (464) | CUTFA norādīja, ka pasākumu noteikšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare kopā ar importu no Indonēzijas un trešām valstīm nodrošinātu pienācīgu piegādi Savienības tirgum. Šis viedoklis tika papildināts ar joslu diagrammu, kurā redzami galvenie piegādes avoti. CUTFA arī norādīja, ka imports no Indonēzijas netiktu pārtraukts, bet turpinātos vienlīdzīgos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(464)

CUTFA norādīja, ka pasākumu noteikšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare kopā ar importu no Indonēzijas un trešām valstīm nodrošinātu pienācīgu piegādi Savienības tirgum. Šis viedoklis tika papildināts ar joslu diagrammu, kurā redzami galvenie piegādes avoti. CUTFA arī norādīja, ka imports no Indonēzijas netiktu pārtraukts, bet turpinātos vienlīdzīgos konkurences apstākļos.

CUTFA

CUTFA

| (465) | Komisija atzina, ka taukskābju piegāde dažādām Savienības lietotāju ražošanas nozarēm ir būtiska, tāpēc ka taukskābes nevar pienācīgi aizstāt ar citiem ražojumiem. Tāpēc Komisija, ņemot vērā saņemtās piezīmes, pārskatīja jautājumu par tirgus traucējumiem un piegādes problēmām. |
| --- | --- |

(465)

Komisija atzina, ka taukskābju piegāde dažādām Savienības lietotāju ražošanas nozarēm ir būtiska, tāpēc ka taukskābes nevar pienācīgi aizstāt ar citiem ražojumiem. Tāpēc Komisija, ņemot vērā saņemtās piezīmes, pārskatīja jautājumu par tirgus traucējumiem un piegādes problēmām.

| (466) | Pirmkārt, kā uzsvērts 220. apsvērumā, 407. apsvērumā minētie neizmantotās jaudas rādītāji tika aprēķināti, pamatojoties uz ilgtspējīgu, nevis teorētisku Savienības ražošanas nozares jaudu, ņemot vērā parasto dīkstāvi, piemēram, apkopi, un ņemot vērā citu ražojumu ražošanu. Tas nozīmē, ka izmeklēšanas periodā Savienībā bija aptuveni 250 000 neizmantotās jaudas. Savienības ražošanas nozares atbilžu uz anketas jautājumiem pārbaude nodrošināja konsekventu un precīzu pieeju jaudas rādītājiem. Vajadzības gadījumā jaudas tika samazinātas, un iesaistītajiem uzņēmumiem tika izpausti pārbaudīti skaitļi. |
| --- | --- |

(466)

Pirmkārt, kā uzsvērts 220. apsvērumā, 407. apsvērumā minētie neizmantotās jaudas rādītāji tika aprēķināti, pamatojoties uz ilgtspējīgu, nevis teorētisku Savienības ražošanas nozares jaudu, ņemot vērā parasto dīkstāvi, piemēram, apkopi, un ņemot vērā citu ražojumu ražošanu. Tas nozīmē, ka izmeklēšanas periodā Savienībā bija aptuveni 250 000 neizmantotās jaudas. Savienības ražošanas nozares atbilžu uz anketas jautājumiem pārbaude nodrošināja konsekventu un precīzu pieeju jaudas rādītājiem. Vajadzības gadījumā jaudas tika samazinātas, un iesaistītajiem uzņēmumiem tika izpausti pārbaudīti skaitļi.

| (467) | Otrkārt, bija skaidrs, ka ieguldījumi Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija ierobežoti. Izlasē iekļauto uzņēmumu ieguldījumi turpinājās, bet aprobežojās ar esošo ražotņu un aprīkojuma uzturēšanu, nevis jaudas palielināšanu un ražošanas sastrēgumu novēršanu. Pasākumu noteikšana mazinātu cenu spiedienu uz nozari un ļautu tai noteikt cenas tādā līmenī, lai rentabilitāte būtu samērīgā līmenī. Labāku tirgus apstākļu dēļ ražošanu un pārdošanu varētu palielināt, lai apgādātu tirgu. Ražošanas nozare arī varētu piesaistīt kapitālu, lai palielinātu jaudu. |
| --- | --- |

(467)

Otrkārt, bija skaidrs, ka ieguldījumi Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija ierobežoti. Izlasē iekļauto uzņēmumu ieguldījumi turpinājās, bet aprobežojās ar esošo ražotņu un aprīkojuma uzturēšanu, nevis jaudas palielināšanu un ražošanas sastrēgumu novēršanu. Pasākumu noteikšana mazinātu cenu spiedienu uz nozari un ļautu tai noteikt cenas tādā līmenī, lai rentabilitāte būtu samērīgā līmenī. Labāku tirgus apstākļu dēļ ražošanu un pārdošanu varētu palielināt, lai apgādātu tirgu. Ražošanas nozare arī varētu piesaistīt kapitālu, lai palielinātu jaudu.

| (468) | Paredzamas piegādes problēmas attiecīgajā periodā, par ko liecina sarakste pa e-pastu, ja ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, kas ietekmē tās pārdošanas cenas, kā rezultātā rodas zema rentabilitāte un nespēja piesaistīt kapitālu ieguldījumiem. Tomēr pasākumu noteikšana radīs labākus tirgus apstākļus Savienības ražošanas nozarei, un tā varēs palielināt ražošanu un uzlabot taukskābju daudzumu un klāstu, ko tā piegādā tirgū. |
| --- | --- |

(468)

Paredzamas piegādes problēmas attiecīgajā periodā, par ko liecina sarakste pa e-pastu, ja ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, kas ietekmē tās pārdošanas cenas, kā rezultātā rodas zema rentabilitāte un nespēja piesaistīt kapitālu ieguldījumiem. Tomēr pasākumu noteikšana radīs labākus tirgus apstākļus Savienības ražošanas nozarei, un tā varēs palielināt ražošanu un uzlabot taukskābju daudzumu un klāstu, ko tā piegādā tirgū.

| (469) | Treškārt, netiek prognozēts, ka ar šo regulu noteiktie pasākumi aizliegs importu no Indonēzijas. Jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt importu, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus tirgū. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka Savienības tirgū rastos vispārējs deficīts, kas izraisītu nesamērīgu cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(469)

Treškārt, netiek prognozēts, ka ar šo regulu noteiktie pasākumi aizliegs importu no Indonēzijas. Jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt importu, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus tirgū. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka Savienības tirgū rastos vispārējs deficīts, kas izraisītu nesamērīgu cenu pieaugumu.

| (470) | Komisija norādīja, ka apgalvojums par C8-C10 taukskābes strauju cenu pieaugumu attiecās uz pasaules tirgu, nevis tikai uz Savienības tirgu. Tāpēc antidempinga pasākumu ietekme uz C8-C10 taukskābes Savienības lietotāju konkurētspēju pasaulē neatšķirtos no ietekmes uz citu taukskābju veidu lietotājiem. Turklāt Komisija atgādināja, ka tās novērtējumā parasti netiek ņemta vērā tirgus attīstība pēc izmeklēšanas perioda beigām. Attiecībā uz NYCO apgalvojumu par aeronautikas un aizsardzības rūpniecību šie apgalvojumi par traucējumiem netika pamatoti, tāpēc tie tika noraidīti. |
| --- | --- |

(470)

Komisija norādīja, ka apgalvojums par C8-C10 taukskābes strauju cenu pieaugumu attiecās uz pasaules tirgu, nevis tikai uz Savienības tirgu. Tāpēc antidempinga pasākumu ietekme uz C8-C10 taukskābes Savienības lietotāju konkurētspēju pasaulē neatšķirtos no ietekmes uz citu taukskābju veidu lietotājiem. Turklāt Komisija atgādināja, ka tās novērtējumā parasti netiek ņemta vērā tirgus attīstība pēc izmeklēšanas perioda beigām. Attiecībā uz NYCO apgalvojumu par aeronautikas un aizsardzības rūpniecību šie apgalvojumi par traucējumiem netika pamatoti, tāpēc tie tika noraidīti.

NYCO

| (471) | Turklāt Komisija norādīja, ka Indonēzijas un Savienības ražošanas nozares ražojumi bija lielā mērā savstarpēji aizstājami. Tikai tāpēc, ka daži Savienības ražotāji nevarēja piegādāt noteiktus ražojuma veidus noteiktos laikos attiecīgajā periodā piemērojamos tirgus apstākļos, nenozīmēja, ka pēc pasākumu noteikšanas saglabāsies piegādes problēmas. Turklāt Komisija uzskatīja, ka pasākumu ietekme uz šā lietotāja izmaksām un rentabilitāti nav pamatota, jo, tā kā netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem, Komisija nevarēja novērtēt, cik svarīgas uzņēmumam ir taukskābju izmaksas, kas izteiktas procentos no kopējām izmaksām vai apgrozījuma. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(471)

Turklāt Komisija norādīja, ka Indonēzijas un Savienības ražošanas nozares ražojumi bija lielā mērā savstarpēji aizstājami. Tikai tāpēc, ka daži Savienības ražotāji nevarēja piegādāt noteiktus ražojuma veidus noteiktos laikos attiecīgajā periodā piemērojamos tirgus apstākļos, nenozīmēja, ka pēc pasākumu noteikšanas saglabāsies piegādes problēmas. Turklāt Komisija uzskatīja, ka pasākumu ietekme uz šā lietotāja izmaksām un rentabilitāti nav pamatota, jo, tā kā netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem, Komisija nevarēja novērtēt, cik svarīgas uzņēmumam ir taukskābju izmaksas, kas izteiktas procentos no kopējām izmaksām vai apgrozījuma. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (472) | Iespējamā ietekme uz konkurentiem ārpus Savienības un pārcelšanas risks netika pamatots. Turklāt faktori, kas varētu mazināt maksājumu ietekmi uz lietotājiem, ir aplūkoti 455. apsvērumā. |
| --- | --- |

(472)

Iespējamā ietekme uz konkurentiem ārpus Savienības un pārcelšanas risks netika pamatots. Turklāt faktori, kas varētu mazināt maksājumu ietekmi uz lietotājiem, ir aplūkoti 455. apsvērumā.

| (473) | Wilmar norādīja, ka taukskābju kā izejvielu izmaksas Savienības tirgū palielinātos par aptuveni 32,9 % (59). |
| --- | --- |

(473)

Wilmar norādīja, ka taukskābju kā izejvielu izmaksas Savienības tirgū palielinātos par aptuveni 32,9 % (59).

Wilmar

59

| (474) | Tomēr šādas aplēses pārspīlē iespējamo izmaksu pieaugumu lietotājiem. Tas ir tāpēc, ka imports no Indonēzijas veidoja aptuveni 20 % no patēriņa un daudz mazāks izmaksu pieaugums varētu rasties tiem lietotājiem, kuriem piegādes nodrošina Savienības ražošanas nozare vai imports no citiem avotiem. Turklāt imports no trešām valstīm, piemēram, Malaizijas, pasākumu spēkā esības laikā neizbēgami palielināsies, pateicoties labākiem tirgus apstākļiem un mazākam Indonēzijas cenu spiedienam. |
| --- | --- |

(474)

Tomēr šādas aplēses pārspīlē iespējamo izmaksu pieaugumu lietotājiem. Tas ir tāpēc, ka imports no Indonēzijas veidoja aptuveni 20 % no patēriņa un daudz mazāks izmaksu pieaugums varētu rasties tiem lietotājiem, kuriem piegādes nodrošina Savienības ražošanas nozare vai imports no citiem avotiem. Turklāt imports no trešām valstīm, piemēram, Malaizijas, pasākumu spēkā esības laikā neizbēgami palielināsies, pateicoties labākiem tirgus apstākļiem un mazākam Indonēzijas cenu spiedienam.

| (475) | Wilmar arī norādīja, ka samazināts augu eļļas imports, jo īpaši no Ukrainas, ierobežotu Savienības ražošanas nozares spēju iegūt izejvielas. |
| --- | --- |

(475)

Wilmar arī norādīja, ka samazināts augu eļļas imports, jo īpaši no Ukrainas, ierobežotu Savienības ražošanas nozares spēju iegūt izejvielas.

Wilmar

| (476) | Komisija norādīja, ka šie apgalvojumi attiecas uz norisēm pēc izmeklēšanas perioda beigām. Nav pamatots, kā šīs norises varētu ietekmēt Savienības tirgu un vai tās būtu ilglaicīgas, jo pamatregulas 6. panta 1. punktā noteikts, ka parasti neņem vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(476)

Komisija norādīja, ka šie apgalvojumi attiecas uz norisēm pēc izmeklēšanas perioda beigām. Nav pamatots, kā šīs norises varētu ietekmēt Savienības tirgu un vai tās būtu ilglaicīgas, jo pamatregulas 6. panta 1. punktā noteikts, ka parasti neņem vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (477) | Tāpēc Komisija nevarēja pieņemt argumentus par to, ka lietotāji Savienībā saskarsies ar vispārēju taukskābju piegādes deficītu. Attiecībā uz piegādes problēmām, kas saistītas ar konkrētiem ražojumiem, visi tirgus traucējumi, visticamāk, būs īslaicīgi, kamēr ražotāji un to klienti pielāgosies jaunajai tirgus situācijai. |
| --- | --- |

(477)

Tāpēc Komisija nevarēja pieņemt argumentus par to, ka lietotāji Savienībā saskarsies ar vispārēju taukskābju piegādes deficītu. Attiecībā uz piegādes problēmām, kas saistītas ar konkrētiem ražojumiem, visi tirgus traucējumi, visticamāk, būs īslaicīgi, kamēr ražotāji un to klienti pielāgosies jaunajai tirgus situācijai.

7.9.3.   Secinājums par lietotāju interesēm

Secinājums par lietotāju interesēm

| (478) | Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes un pamatojoties uz lietas materiālos sniegto informāciju, ir skaidrs, ka lielākajās taukskābju patēriņa nozarēs (mājas uzkopšanas, skaistumkopšanas, veļas mazgāšanas un ķermeņa kopšanas līdzekļi) pēc pasākumu noteikšanas nebūtu lielas ietekmes, tāpēc ka šīs nozares spētu absorbēt izmaksu pieaugumu, ko nevarētu novirzīt uz klientiem. |
| --- | --- |

(478)

Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes un pamatojoties uz lietas materiālos sniegto informāciju, ir skaidrs, ka lielākajās taukskābju patēriņa nozarēs (mājas uzkopšanas, skaistumkopšanas, veļas mazgāšanas un ķermeņa kopšanas līdzekļi) pēc pasākumu noteikšanas nebūtu lielas ietekmes, tāpēc ka šīs nozares spētu absorbēt izmaksu pieaugumu, ko nevarētu novirzīt uz klientiem.

| (479) | Attiecībā uz pārējām nozarēm ir daži pierādījumi tam, ka izmaksas var palielināties un ka tas ietekmēs rentabilitāti. Tomēr tikai divas grupas nolēma pilnībā sadarboties izmeklēšanā, lai pamatotu savus apgalvojumus. |
| --- | --- |

(479)

Attiecībā uz pārējām nozarēm ir daži pierādījumi tam, ka izmaksas var palielināties un ka tas ietekmēs rentabilitāti. Tomēr tikai divas grupas nolēma pilnībā sadarboties izmeklēšanā, lai pamatotu savus apgalvojumus.

| (480) | Attiecībā uz visiem lietotājiem vairāki aspekti mazinās izmaksu pieauguma ietekmi, piemēram, pārstrāde muitas kontrolē attiecībā uz taukskābju importu, ko izmantos eksportēto produktu ražošanai. Ne visos lietotāju izgatavotajos ražojumos izmanto taukskābes. Turklāt aptuveni 80 % taukskābju, ko patērē Savienības tirgū, nav iegūti no Indonēzijas, un tāpēc tos pasākumi neietekmēs tieši. |
| --- | --- |

(480)

Attiecībā uz visiem lietotājiem vairāki aspekti mazinās izmaksu pieauguma ietekmi, piemēram, pārstrāde muitas kontrolē attiecībā uz taukskābju importu, ko izmantos eksportēto produktu ražošanai. Ne visos lietotāju izgatavotajos ražojumos izmanto taukskābes. Turklāt aptuveni 80 % taukskābju, ko patērē Savienības tirgū, nav iegūti no Indonēzijas, un tāpēc tos pasākumi neietekmēs tieši.

| (481) | Antidempinga pasākumi ir paredzēti, lai palielinātu Savienības importa cenas (samaksāto [muitas] nodokli) attiecīgajai valstij. Domājams, ka pieaugs arī importa cenas no trešām valstīm un Savienības ražošanas nozares cenas. Tomēr, lai Savienības ražošanas nozare varētu izdzīvot, tai Savienības tirgū ir jānodrošina taisnīgāka vide, ņemot vērā Indonēzijas ražotāju eksportētāju klātbūtni. Savienības tirgum ir vajadzīgs laiks, lai pielāgotos jaunajiem apstākļiem, un šajā periodā var būt zināma negatīva ietekme uz konkrētiem tirgus dalībniekiem un lietotāju nozarēm Kā minēts iepriekš, tika prognozēts, ka lielāki Savienības ražotāju ieguldījumi palielinās jaudu. Daži no šiem ieguldījumiem ļautu Savienības ražošanas nozares uzņēmumiem piegādāt plašāku taukskābju klāstu vai palielināt konkrētu ražojumu ražošanas apjomu. Tas, ka Savienības ražotājs nespēja piegādāt tirgum konkrētus ražojumus pašreizējos negodīgas konkurences apstākļos, nenozīmē, ka Savienības ražotāji nespēj pielāgoties pasākumu radītajiem jaunajiem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(481)

Antidempinga pasākumi ir paredzēti, lai palielinātu Savienības importa cenas (samaksāto [muitas] nodokli) attiecīgajai valstij. Domājams, ka pieaugs arī importa cenas no trešām valstīm un Savienības ražošanas nozares cenas. Tomēr, lai Savienības ražošanas nozare varētu izdzīvot, tai Savienības tirgū ir jānodrošina taisnīgāka vide, ņemot vērā Indonēzijas ražotāju eksportētāju klātbūtni. Savienības tirgum ir vajadzīgs laiks, lai pielāgotos jaunajiem apstākļiem, un šajā periodā var būt zināma negatīva ietekme uz konkrētiem tirgus dalībniekiem un lietotāju nozarēm Kā minēts iepriekš, tika prognozēts, ka lielāki Savienības ražotāju ieguldījumi palielinās jaudu. Daži no šiem ieguldījumiem ļautu Savienības ražošanas nozares uzņēmumiem piegādāt plašāku taukskābju klāstu vai palielināt konkrētu ražojumu ražošanas apjomu. Tas, ka Savienības ražotājs nespēja piegādāt tirgum konkrētus ražojumus pašreizējos negodīgas konkurences apstākļos, nenozīmē, ka Savienības ražotāji nespēj pielāgoties pasākumu radītajiem jaunajiem tirgus apstākļiem.

| (482) | Komisija apgalvo, ka šāds izmaksu pieaugums ir nepieciešams, lai Savienības ražošanas nozare varētu godīgi konkurēt tādā cenu līmenī, kas neapdraud tās dzīvotspēju. Ir skaidrs, ka rentabilitāte, kā parādīts 10. tabulā, nav ilgtspējīga, un visu lietotāju interesēs ir panākt, lai Savienībā turpinātu ražot plašu taukskābju klāstu. Paredzamais izmaksu pieaugums lietotājiem nav uzskatāms par nesamērīgu. |
| --- | --- |

(482)

Komisija apgalvo, ka šāds izmaksu pieaugums ir nepieciešams, lai Savienības ražošanas nozare varētu godīgi konkurēt tādā cenu līmenī, kas neapdraud tās dzīvotspēju. Ir skaidrs, ka rentabilitāte, kā parādīts 10. tabulā, nav ilgtspējīga, un visu lietotāju interesēs ir panākt, lai Savienībā turpinātu ražot plašu taukskābju klāstu. Paredzamais izmaksu pieaugums lietotājiem nav uzskatāms par nesamērīgu.

| (483) | Tāpēc, ņemot vērā visu to ieinteresēto personu viedokļus, kas pieteicās, Komisija secināja, ka pasākumu noteikšana neietekmēs lietotājus nesamērīgi. |
| --- | --- |

(483)

Tāpēc, ņemot vērā visu to ieinteresēto personu viedokļus, kas pieteicās, Komisija secināja, ka pasākumu noteikšana neietekmēs lietotājus nesamērīgi.

7.10.   Piegādātāju intereses

Piegādātāju intereses

| (484) | Izejvielu piegādātāji Savienībā galvenokārt ir tauku un augu eļļas ražotāji. Lai gan šie izejvielu piegādātāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, ir skaidrs, ka pasākumu noteikšana ilgtermiņā nāktu par labu arī piegādātājiem, tāpēc ka Savienības ražošanas nozare patērē ievērojamu daudzumu Savienībā ražotu tauku un augu eļļu. |
| --- | --- |

(484)

Izejvielu piegādātāji Savienībā galvenokārt ir tauku un augu eļļas ražotāji. Lai gan šie izejvielu piegādātāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, ir skaidrs, ka pasākumu noteikšana ilgtermiņā nāktu par labu arī piegādātājiem, tāpēc ka Savienības ražošanas nozare patērē ievērojamu daudzumu Savienībā ražotu tauku un augu eļļu.

7.11.   Secinājumi par Savienības interesēm

Secinājumi par Savienības interesēm

| (485) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liecinātu, ka pasākumu noteikšana Indonēzijas izcelsmes taukskābju importam nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(485)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liecinātu, ka pasākumu noteikšana Indonēzijas izcelsmes taukskābju importam nav Savienības interesēs.

8.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (486) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, pasākumu līmeni un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu nodarīt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(486)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, pasākumu līmeni un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu nodarīt imports par dempinga cenām.

| (487) | Saskaņā ar iepriekš minēto novērtējumu galīgie antidempinga maksājumi ir noteikti Wilmar dempinga starpības līmenī. |
| --- | --- |

(487)

Saskaņā ar iepriekš minēto novērtējumu galīgie antidempinga maksājumi ir noteikti Wilmar dempinga starpības līmenī.

Wilmar

| (488) | Attiecībā uz Musim Mas Komisija pārbaudīja, vai kaitējuma likvidēšanai pietiktu ar maksājumu, kas ir mazāks par dempinga starpību. Tā kā Komisija attiecībā uz attiecīgo ražojumu konstatēja izkropļojumus izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, proti, NPE un NPKE izvedmuitas nodokļu un nodevu veidā, Komisija secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu maksājuma noteikšana dempinga starpības līmenī būtu Savienības interesēs, jo par dempinga starpību mazāks maksājums nebūtu pietiekams, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(488)

Attiecībā uz Musim Mas Komisija pārbaudīja, vai kaitējuma likvidēšanai pietiktu ar maksājumu, kas ir mazāks par dempinga starpību. Tā kā Komisija attiecībā uz attiecīgo ražojumu konstatēja izkropļojumus izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, proti, NPE un NPKE izvedmuitas nodokļu un nodevu veidā, Komisija secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu maksājuma noteikšana dempinga starpības līmenī būtu Savienības interesēs, jo par dempinga starpību mazāks maksājums nebūtu pietiekams, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

Musim Mas

| (489) | Galīgais maksājums pārējiem izlasē neiekļautiem Indonēzijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, ir pamatots ar diviem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem augstāk noteikto vidējo svērto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(489)

Galīgais maksājums pārējiem izlasē neiekļautiem Indonēzijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, ir pamatots ar diviem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem augstāk noteikto vidējo svērto dempinga starpību.

| (490) | Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni (ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksports veidoja kopējo importa apjomu IP laikā), valsts mēroga maksājuma līmenis tika noteikts, pamatojoties uz abu izlasē iekļauto eksportētāju, kas sadarbojās, augstāko dempinga starpību. |
| --- | --- |

(490)

Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni (ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksports veidoja kopējo importa apjomu IP laikā), valsts mēroga maksājuma līmenis tika noteikts, pamatojoties uz abu izlasē iekļauto eksportētāju, kas sadarbojās, augstāko dempinga starpību.

| (491) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa samaksas, vajadzētu būt šādām:








  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība | Galīgā kaitējuma starpība | Antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | 46,4 % | 46,4 % |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % | 38,7 % | 15,2 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 26,6 % | 41,5 % | 26,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 46,4 % | 46,4 % | 46,4 % |

(491)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa samaksas, vajadzētu būt šādām:

CIF

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Galīgā kaitējuma starpība

Antidempinga maksājums

P.T. Musim Mas

P.T. Musim Mas

46,4 %

46,4 %

46,4 %

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

38,7 %

15,2 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

26,6 %

41,5 %

26,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

46,4 %

46,4 %

46,4 %

| (492) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto situāciju attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes ir piemērojamas tikai tādam attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgā valstī un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz tādu attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, ieskaitot tiesību subjektus, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(492)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto situāciju attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes ir piemērojamas tikai tādam attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgā valstī un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz tādu attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, ieskaitot tiesību subjektus, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (493) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kurš noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(493)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kurš noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

| (494) | Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(494)

Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (495) | Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota. |
| --- | --- |

(495)

Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.

| (496) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski pieaug eksporta apjoms, šādu apjoma pieaugumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pret pasākumu apiešanu vērstu izmeklēšanu. Šādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(496)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski pieaug eksporta apjoms, šādu apjoma pieaugumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pret pasākumu apiešanu vērstu izmeklēšanu. Šādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (497) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumi ir pārāk augsti vai nav noteikti atbilstošā līmenī un ka Komisijai tie būtu jāsamazina. |
| --- | --- |

(497)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumi ir pārāk augsti vai nav noteikti atbilstošā līmenī un ka Komisijai tie būtu jāsamazina.

| (498) | Tomēr šie pasākumi ir noteikti saskaņā ar šajā regulā izklāstīto metodiku un saskaņā ar pamatregulu. Aprēķini, kas saistīti ar dempinga un kaitējuma starpības noteikšanu, ir darīti zināmi attiecīgajām ieinteresētajām personām. Tāpēc šie apgalvojumi ir jānoraida, tāpēc ka pamatregulā nav paredzēta patvaļīga maksājumu noteikšana. |
| --- | --- |

(498)

Tomēr šie pasākumi ir noteikti saskaņā ar šajā regulā izklāstīto metodiku un saskaņā ar pamatregulu. Aprēķini, kas saistīti ar dempinga un kaitējuma starpības noteikšanu, ir darīti zināmi attiecīgajām ieinteresētajām personām. Tāpēc šie apgalvojumi ir jānoraida, tāpēc ka pamatregulā nav paredzēta patvaļīga maksājumu noteikšana.

| (499) | Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Ecogreen pieprasīja Komisijai izskatīt beznodokļu kvotu kā konstruktīvu aizsardzības instrumentu, norādot dažādus juridiskos pamatus šim apgalvojumam. |
| --- | --- |

(499)

Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas Ecogreen pieprasīja Komisijai izskatīt beznodokļu kvotu kā konstruktīvu aizsardzības instrumentu, norādot dažādus juridiskos pamatus šim apgalvojumam.

Ecogreen

| (500) | Pirmkārt, atsaucoties uz 8. pantu, Ecogreen piedāvāja sākt sarunas par cenu saistībām ar kvotas elementu. Šajā saistībā tas atgādināja, ka kvotas ir daļa no saistībām, kas pieņemtas Solar Panels lietā (60), un apgalvoja, ka saskaņā ar PTO ekspertu grupa viedokli EC – Bed Linen (61) lietā Komisijai bija pienākums apsvērt konstruktīvus aizsardzības instrumentus procedūrās, kurās iesaistītas jaunattīstības valstis. |
| --- | --- |

(500)

Pirmkārt, atsaucoties uz 8. pantu, Ecogreen piedāvāja sākt sarunas par cenu saistībām ar kvotas elementu. Šajā saistībā tas atgādināja, ka kvotas ir daļa no saistībām, kas pieņemtas Solar Panels lietā (60), un apgalvoja, ka saskaņā ar PTO ekspertu grupa viedokli EC – Bed Linen (61) lietā Komisijai bija pienākums apsvērt konstruktīvus aizsardzības instrumentus procedūrās, kurās iesaistītas jaunattīstības valstis.

Ecogreen

Solar Panels

60

EC – Bed Linen

61

| (501) | Komisija norādīja, ka Ecogreen saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu ir jāiesniedz cenu saistību piedāvājums, ko Komisija var pieņemt. Šāds piedāvājums jāiesniedz tiesību aktos noteiktajā termiņā, kas minēts pamatregulas 8. panta 2. punktā. Ecogreen piedāvājumam būtu bijis jānonāk Komisijā ne vēlāk kā piecas dienas pirms termiņa, kurā iesniedzamas piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Pieprasījums par cenu saistībām tika iesniegts tikai 2022. gada 12. septembrī, daudz vēlāk nekā iepriekš minētajā tiesību aktā noteiktajā termiņā, un konkrēts priekšlikums netika formulēts. Tāpēc netika iesniegts neviens cenu saistību piedāvājums, ko varētu ņemt vērā saskaņā ar pamatregulu, un tāpēc nevarēja pamatoti atsaukties uz analoģiju ar Solar Panels un EC – Bed Linen lietām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(501)

Komisija norādīja, ka Ecogreen saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu ir jāiesniedz cenu saistību piedāvājums, ko Komisija var pieņemt. Šāds piedāvājums jāiesniedz tiesību aktos noteiktajā termiņā, kas minēts pamatregulas 8. panta 2. punktā. Ecogreen piedāvājumam būtu bijis jānonāk Komisijā ne vēlāk kā piecas dienas pirms termiņa, kurā iesniedzamas piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Pieprasījums par cenu saistībām tika iesniegts tikai 2022. gada 12. septembrī, daudz vēlāk nekā iepriekš minētajā tiesību aktā noteiktajā termiņā, un konkrēts priekšlikums netika formulēts. Tāpēc netika iesniegts neviens cenu saistību piedāvājums, ko varētu ņemt vērā saskaņā ar pamatregulu, un tāpēc nevarēja pamatoti atsaukties uz analoģiju ar Solar Panels un EC – Bed Linen lietām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Ecogreen

Ecogreen

Solar Panels

EC – Bed Linen

| (502) | Otrkārt, Ecogreen pieprasīja beznodokļu kvotu pēc analoģijas ar kvotu noteikšanu, lai aizsardzības pasākumu – cita tirdzniecības aizsardzības instrumenta – kontekstā saglabātu tirdzniecības plūsmas, kas uzskatāmas par nekaitīgām. |
| --- | --- |

(502)

Otrkārt, Ecogreen pieprasīja beznodokļu kvotu pēc analoģijas ar kvotu noteikšanu, lai aizsardzības pasākumu – cita tirdzniecības aizsardzības instrumenta – kontekstā saglabātu tirdzniecības plūsmas, kas uzskatāmas par nekaitīgām.

Ecogreen

| (503) | Šajā sakarā Komisija tikai konstatēja, ka šo izmeklēšanu reglamentē pamatregula, kas neparedz beznodokļu kvotas. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(503)

Šajā sakarā Komisija tikai konstatēja, ka šo izmeklēšanu reglamentē pamatregula, kas neparedz beznodokļu kvotas. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

| (504) | Treškārt, Ecogreen apgalvoja, ka tarifu kvota ir konstruktīvs aizsardzības instruments saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2021/2283 (62), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) 2022/972 (63), kas, kā apgalvots, ļāva Komisijai atvērt un piešķirt tarifu kvotas lauksaimniecības un rūpniecības precēm. |
| --- | --- |

(504)

Treškārt, Ecogreen apgalvoja, ka tarifu kvota ir konstruktīvs aizsardzības instruments saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2021/2283 (62), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) 2022/972 (63), kas, kā apgalvots, ļāva Komisijai atvērt un piešķirt tarifu kvotas lauksaimniecības un rūpniecības precēm.

Ecogreen

62

63

| (505) | Komisija norādīja, ka Regulu (ES) 2021/2283, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2022/972, piemēro lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2021/2283 pielikumā, ja izmeklējamais ražojums nav minēts nevienā no tās Taric kodiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(505)

Komisija norādīja, ka Regulu (ES) 2021/2283, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2022/972, piemēro lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2021/2283 pielikumā, ja izmeklējamais ražojums nav minēts nevienā no tās Taric kodiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Taric

| (506) | Visbeidzot, Ecogreen norādīja, ka Savienības Muitas kodeksā ir paredzēta iespēja pārstrādāt noteiktu daudzumu importa muitas kontrolē (ievešana pārstrādei). Ecogreen pieprasīja Komisijai izpētīt veidus, kā īstenot šādu režīmu. |
| --- | --- |

(506)

Visbeidzot, Ecogreen norādīja, ka Savienības Muitas kodeksā ir paredzēta iespēja pārstrādāt noteiktu daudzumu importa muitas kontrolē (ievešana pārstrādei). Ecogreen pieprasīja Komisijai izpētīt veidus, kā īstenot šādu režīmu.

Ecogreen

Ecogreen

| (507) | Komisija uzsvēra, ka šādi noteikumi nav tās kompetencē un šīs izmeklēšanas darbības jomā, ko reglamentē pamatregula. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(507)

Komisija uzsvēra, ka šādi noteikumi nav tās kompetencē un šīs izmeklēšanas darbības jomā, ko reglamentē pamatregula. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (508) | Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (64) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(508)

Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (64) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

64

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (509) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu. Pēc šīs informēšanas minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. |
| --- | --- |

(509)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu. Pēc šīs informēšanas minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli.

| (510) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(510)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tādu taukskābju importam, kuru oglekļa ķēdes garums ir C6, C8, C10, C12, C14, C16 un C18 un kuru joda skaitlis ir mazāks par 105 g/100 g un brīvo taukskābju attiecība pret triglicerīdiem (sadalīšanās pakāpe – SP) ir vismaz 97 %, tai skaitā:

| — | vienkāršai taukskābei (sauktai arī par vienas jeb tīras frakcijas taukskābi (“
  pure cut
  ”)) un |
| --- | --- |

—

vienkāršai taukskābei (sauktai arī par vienas jeb tīras frakcijas taukskābi (“
  pure cut
  ”)) un

| — | maisījumiem, kuri satur divu vai vairāku oglekļa ķēdes garumu kombināciju, |
| --- | --- |

—

maisījumiem, kuri satur divu vai vairāku oglekļa ķēdes garumu kombināciju,

izņemot taukskābi, kura sertificēta saskaņā ar tādu brīvprātīgo shēmu (65) ilgtspējīgu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai, ko atzinusi Eiropas Komisija, ievērojot Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 4. punktu, vai saskaņā ar valsts sertifikācijas shēmu, kas izveidota saskaņā ar minētās direktīvas 30. panta 6. punktu, un kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2915 70 40, ex 2915 70 50, ex 2915 90 30, ex 2915 90 70, ex 2916 15 00, ex 3823 11 00, ex 3823 12 00, ex 3823 19 10 un ex 3823 19 90 (Taric kodi: 2915704095, 2915705010, 2915903095, 2915907095, 2916150010, 3823110020, 3823110070, 3823120020, 3823120070, 3823191030, 3823191070, 3823199070 un 3823199095), un kuras izcelsme ir Indonēzijā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| P.T. Musim Mas | 46,4 % | C880 |
| P.T. Wilmar Nabati Indonesia | 15,2 % | C881 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā | 26,6 % | Skatīt pielikumu |
| Visi pārējie uzņēmumi | 46,4 % | C999 |

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums

Taric papildu kods

P.T. Musim Mas

46,4 %

C880

P.T. Wilmar Nabati Indonesia

15,2 %

C881

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā

26,6 %

Skatīt pielikumu

Visi pārējie uzņēmumi

46,4 %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) (attiecīgais ražojums), uz ko attiecas šis rēķins un ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese), (Taric papildu kods), kurš atrodas [attiecīgā valsts]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu.

4.   Gadījumos, kad pirms laišanas brīvā apgrozībā preces ir sabojātas un tāpēc saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (66) 131. panta 2. punktu faktiski samaksāto vai maksājamo cenu muitas vērtības noteikšanas nolūkā nosaka proporcionāli, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš noteiktajiem apjomiem, procentuāli samazina atbilstoši faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcijai.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ja jauns ražotājs eksportētājs no Indonēzijas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, pielikumu var grozīt, jauno ražotāju eksportētāju iekļaujot to uzņēmumu sarakstā, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, un tādējādi tiem piemēro atbilstošo vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi, proti, 26,6 %. Jauns ražotājs eksportētājs sniedz pierādījumus, ka:

| a) | tas izmeklēšanas periodā (no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Indonēzijas izcelsmes preces; |
| --- | --- |

a)

tas izmeklēšanas periodā (no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Indonēzijas izcelsmes preces;

| b) | tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un

| c) | pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Indonēzijas izcelsmes preces, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu. |
| --- | --- |

c)

pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Indonēzijas izcelsmes preces, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 18. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes taukskābes importu (OV C 482, 30.11.2021., 5. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes taukskābes importu (OV C 195, 13.5.2022., 11. lpp.).

3

(4)  Formulējums “izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji” būtu jālasa “izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas pieprasa atsevišķu pārbaudi”, kā paskaidrots 44. apsvērumā.

4

(5)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2564

5

(6)  Ekspertu grupas ziņojums, Mexico – Steel Pipes and Tubes, WT/DS331/R, pieņemts 2007. gada 24. jūlijā, DSR 2007:IV, 1207. lpp., 7.347. punkts. Saskaņā ar PTO judikatūru arī ES tiesas attiecībā uz pamatregulas 5. panta 4. punktā paredzētajiem paralēlajiem noteikumiem ieņēma tādu pašu nostāju, jo īpaši 2009. gada 10. marta spriedumā Interpipe Niko Tube un Interpipe NTRP/Padome, T-249/06, EU:T:2009:62, 139. punkts.

6

Mexico – Steel Pipes and Tubes

Interpipe Niko Tube

Interpipe NTRP

(7)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietā EC – Fasteners (China), WT/DS397/AB/R, pieņemts 2011. gada 28. jūlijā, DSR 2011:VII, 3995. lpp., 425. punkts.

7

EC

Fasteners

China

(8)  Turpat 430. un 454. punkts.

8

(9)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1146 (2019. gada 4. jūlijs), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu tērauda rievkonstrukciju importu (OV L 181, 5.7.2019., 89. lpp.) un Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/266 (2019. gada 14. februāris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Malaizijas izcelsmes solārā stikla importu (OV L 44, 15.2.2019., 31. lpp.).

9

(10)  Komisijas Lēmums 2007/430/EK (2007. gada 19. jūnijs), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Malaizijas un Taivānas izcelsmes poliestera sintētisko štāpeļšķiedru (PSŠ) ievedumiem un anulē garantijas, kas iegūtas ar uzliktajiem pagaidu maksājumiem (OV L 160, 21.6.2007., 30. lpp.) (“PSŠ lēmums”).

10

(11)  
  2013. gada 11. jūlija spriedums, Philips Lighting Poland un Philips Lighting/Padome T-469/07, EU:T:2013:370, 87. punkts. Šajā lietā pieteikums netika atsaukts. Daži Savienības ražotāji, kas atbalstīja pieteikumu, kad ar tiem sazinājās pirms izmeklēšanas sākšanas (“reprezentativitātes pārbaude”), vēlāk izlēma mainīt nostāju un izmeklēšanas gaitā iebilst pret pasākumiem. Tādējādi Savienības ražošanas ziņā iebildumu līmenis pret šo lietu kļuva augstāks nekā atbalsta līmenis. Komisija galu galā nolēma, ka tai bija tiesības turpināt izmeklēšanu un šādos apstākļos noteikt pasākumus pēc analoģijas ar sūdzības atsaukšanu atbilstīgi pamatregulas 9. panta 1. punktam.

11

Philips Lighting Poland

Philips Lighting

(12)  Komisijas atzīto brīvprātīgo un valsts sertifikācijas shēmu saraksts ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/bioenergy/voluntary-schemes_en

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija) (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.), pieejama: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1657211934884&uri=CELEX%3A02018L2001-20220607

13

(14)  
  REACH tiesību akti. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), konsolidētā versija ietver visus REACH regulas grozījumus un labojumus līdz regulas pirmajā lapā norādītajam datumam.

14

REACH

REACH

REACH

(15)  Process, kas caur katalizatoru ļauj biodīzeļdegvielas ražošanā tieši izmantot taukskābes (nevis eļļas) un metanolu.

15

(16)  Sk. Direktīvu (ES) 2018/2001.

16

(17)  Sk. Direktīvu (ES) 2018/2001.

17

(18)  Sk. Direktīvu (ES) 2018/2001.

18

(19)  Sk. Direktīvu (ES) 2018/2001.

19

(20)  Sk. Direktīvu (ES) 2018/2001.

20

(21)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

21

(22)  Oleīnskābes Taric kods neatšķiras atbilstoši kategorijai, lai gan oleīnskābe Savienībā tiek importēta no Indonēzijas.

22

Taric

(23)  Lēmums 2007/430/EK, 40. apsvērums.

23

(24)  https://www.ioioleo.de/wp-content/uploads/2021/01/IOI_BASIC_OLEO.pdf

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

25

(26)  Sūdzība, 41. punkts.

26

(27)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1336 (2020. gada 25. septembris), ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes polivinilspirtu importam (OV L 315, 29.9.2020., 1. lpp.), 352. apsvērums.

27

(28)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1688 (2019. gada 8. oktobris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts par Krievijas, Trinidadas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importu (OV L 258, 9.10.2019., 21. lpp.).

28

(29)  
  1988. gada 5. oktobra spriedums, Silver Seiko Limited and others/Eiropas Kopienas, apvienotās lietas C-273/85 un C-107/86, EU:C:1988:466, 16. punkts.

29

Silver Seiko Limited and others

(30)  Apelācijas institūcijas ziņojums, EC – Fasteners (Ķīna) (21.5. pants “Ķīna”), WT/DS397/AB/RW un 1. pielikums, pieņemts 2016. gada 12. februārī, DSR 2016:I, 7. lpp., 5260–5282.

30

EC – Fasteners

(31)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1194/2013 (2013. gada 19. novembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 315, 26.11.2013., 2. lpp.).

31

(32)  
  2016. gada 15. septembra spriedums, Musim Mas/Padome, T-80/14, EU:T:2016:504, 94. punkts.

32

Musim Mas

(33)  
  2016. gada 15. septembra spriedums, Musim Mas/Padome, T-121/14, EU:T:2016:500, 74. punkts.

33

Musim Mas

(34)  
  2016. gada 15. septembra spriedums, Bioenergi Indonesia un Wilmar Nabati Indonesia/Padome T-139/14, EU:T:2016:499, 101. punkts.

34

Bioenergi Indonesia

Wilmar Nabati Indonesia

(35)  Ekspertu grupas ziņojums, EU – Biodiesel (Indonesia), WT/DS480/R un 1. pielikums, pieņemts 2018. gada 28. februārī, DSR 2018:II, 605. lpp., 8.1. punkta a) līdz d) apakšpunkts.

35

EU – Biodiesel (Indonesia)

(36)  https://www.lmc.co.uk/oleochemicals/

36

(37)  
  IHS Markit chemical economics handbook, publicēts 2021. gada jūnijā: “Kontinentālā Ķīna, Rietumeiropa un Ziemeļamerika ir lielākie patēriņa tirgi. Taukskābju patēriņa reģionos to patēriņa vēsturiskais pieaugums tuvinās IKP pieaugumam” (https://ihsmarkit.com/products/natural-fatty-acids-chemical-economics-handbook.html).

37

IHS Markit chemical economics handbook

(38)  
  Industry ARC
  “Taukskābes tirgus prognozes” (2021-2026): “Turklāt Covid-19 epidēmijas dēļ tika kavēta arī taukskābju ražošana, patēriņš, imports un eksports. Šīs daudzās Covid-19 pandēmijas sekas radīja problēmas taukskābju tirgū 2020. gadā. Tomēr paredzams, ka pieprasījums pēc taukskābes līdz 2021. gada beigām uzlabosies, jo pieaugs ķermeņa kopšanas līdzekļu un mājas uzkopšanas līdzekļu nozares.” (http://www.industryarc.com/Report/15848/fatty-acid-market.html).

38

Industry ARC

(39)  
  OFI Magazine, Strong demand forecast for oleochemicals, 2021. gada 9. jūlijs, https://www.ofimagazine.com/news/strong-demand-forecast-for-oleochemicals

39

OFI Magazine, Strong demand forecast for oleochemicals

(40)  Bruto darbības rezultāts (BDS) jeb peļņa ir definēta kā pievienotā vērtība, no kuras atskaitītas personāla izmaksas. Tas ir pamatdarbības radītais rezultāts pēc tam, kad ir kompensēts darbaspēka faktora ieguldījums. BDS ķīmiskajā rūpniecībā veido 11 % no apgrozījuma, https://www.francechimie.fr/media/52b/the-european-chemical-industry-facts-and-figures-2020.pdf

40

(41)  
  CSIMarket, Chemical Manufacturing Industry Profitability, https://csimarket.com/Industry/industry_Profitability_Ratios.php?ind=101&hist=4

41

CSIMarket, Chemical Manufacturing Industry Profitability

(42)  Izlasē iekļautie Savienības ražotāji veido aptuveni 60 % no Savienības ražošanas un pārdošanas apjoma.

42

(43)  Komisija arī norāda, ka izejvielu zemo cenu iemesls ir ekonomiskie izkropļojumi Indonēzijas tirgū. Sk. 392.–400. apsvērumu.

43

(44)  https://www.ssas.co.id/wp-content/uploads/2020/10/166-PMK.010-2020.pdf (tikai indonēziešu valodā, pēdējo reizi skatīts 2022. gada 10. jūlijā).

44

(45)  https://jdih.kemenkeu.go.id/FullText/2020/57~PMK.05~2020Per.pdf (tikai indonēziešu valodā, pēdējo reizi skatīts 2022. gada 10. jūlijā).

45

(46)  https://jdih.kemenkeu.go.id/download/30a94928-f217-48ee-934e-c2be549f350f/76~PMK.05~2021Per.pdf (tikai indonēziešu valodā, pēdējo reizi skatīts 2022. gada 10. jūlijā).

46

(47)  https://kpbn.co.id/home.html?lang=1

47

(48)  https://www.gtis.com/gta/

48

(49)  Malaizijas Palmu eļļas padome https://bepi.mpob.gov.my/admin2/price_local_daily_view_cpo_msia.php?more=Y&jenis=1Y&tahun=2020 un https://bepi.mpob.gov.my/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=1033&Itemid=136

49

(50)  CRUDE PALM OIL – CIF ROTTERDAM Spot Historische Prijzen - Investing.com https://nl.investing.com/commodities/crude-palm-oil-cif-rotterdam-futures-historical-data

50

(51)  https://gapki.id/en/news/19196/october-1-2020-commodity-price-position-at-the-closing-of-physical-exchange-market

51

(52)  Vēstule ir pieejama atvērtajos lietas materiālos ar Nr. t22.004777.

52

(53)  Sk. P&G 2021. gada pārskatu, Henkel 2021. gada pārskatu un Unilever 2021. gada pārskatu: https://assets.ctfassets.net/oggad6svuzkv/4Jv0tM2D5D4uo9fpGkFINt/51f922cfc331f8cd887e86f5dca2a59f/2021_annual_report.pdf

53

P&G

Henkel

Unilever

https://www.henkel.com/resource/blob/1616958/8a9ca447fca79ec3ad39d8e5192a1fb6/data/2021-annual-report.pdf

https://www.unilever.com/files/92ui5egz/production/e582e46a7f7170fd10be32cf65113b738f19f0c2.pdf

(54)  Sk. P&G 2021. gada pārskata 39. lpp.:

54

P&G

https://assets.ctfassets.net/oggad6svuzkv/4Jv0tM2D5D4uo9fpGkFINt/51f922cfc331f8cd887e86f5dca2a59f/2021_annual_report.pdf

(55)  Sk. P&G 2021. gada pārskata 19. lpp.

55

P&G

(56)  Sk. Henkel 2021. gada pārskata 92. lpp.:

56

Henkel

https://www.henkel.com/resource/blob/1616958/8a9ca447fca79ec3ad39d8e5192a1fb6/data/2021-annual-report.pdf

(57)  Sk. Unilever 2021. gada pārskata 122. lpp.:

57

Unilever

https://www.unilever.com/files/92ui5egz/production/e582e46a7f7170fd10be32cf65113b738f19f0c2.pdf

(58)  Sk. Unilever 2021. gada pārskata 122. lpp.

58

Unilever

(59)  32,9 % bija antidempinga maksājuma likme, kas galīgās informācijas izpaušanas dokumentā bija piemērojama visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās.

59

(60)  Komisijas Lēmums 2013/423/ES (2013. gada 2. augusts), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importu (OV L 209, 3.8.2013., 26. lpp.).

60

(61)  Ekspertu grupas ziņojums, EC – Bed Linen, WT/DS141/R, pieņemts 2001. gada 12. martā, kurā grozījumi izdarīti ar Apelācijas iestādes ziņojumu WT/DS141/AB/R, DSR 2001:VI, 2077. lpp., 6.233. punkts.

61

EC – Bed Linen

(62)  Padomes Regula (ES) 2021/2283 (2021. gada 20. decembris), ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību, un atceļ Regulu (ES) Nr. 1388/2013 (OV L 458, 22.12.2021., 33. lpp.).

62

(63)  Padomes Regula (ES) 2022/972 (2022. gada 17. jūnijs), ar kuru groza Regulu (ES) 2021/2283, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību (OV L 167, 24.6.2022., 10. lpp.).

63

(64)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

64

(65)  Komisijas atzīto brīvprātīgo shēmu saraksts ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/bioenergy/voluntary-schemes_en

65

(66)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

66

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās:

| Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| P.T. Nubika Jaya


  P.T. Permata Hijau Palm Oleo | C882 |
| P.T. Unilever Oleochemical Indonesia | C883 |
| P.T. Soci Mas


  P.T. Energi Sejahtera Mas | C884 |
| P.T. Ecogreen Oleochemicals | C885 |
| P.T. Apical Kao Chemicals


  P.T. Sari Dumai Sejati


  P.T. Kutai Refinery Nusantara


  P.T. Sari Dumai Oleo


  P.T. Padang Raya Cakrawala


  P.T. Asianagro Agung Jaya | C886 |
| P.T. Domas Agrointi Prima | C887 |

Nosaukums

Taric papildu kods

P.T. Nubika Jaya

P.T. Permata Hijau Palm Oleo

C882

P.T. Unilever Oleochemical Indonesia

C883

P.T. Soci Mas

P.T. Energi Sejahtera Mas

C884

P.T. Ecogreen Oleochemicals

C885

P.T. Apical Kao Chemicals

P.T. Sari Dumai Sejati

P.T. Kutai Refinery Nusantara

P.T. Sari Dumai Oleo

P.T. Padang Raya Cakrawala

P.T. Asianagro Agung Jaya

C886

P.T. Domas Agrointi Prima

C887

---

| 19.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 18/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 18/66

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/112

(2023. gada 18. janvāris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 964/2010 (2) Padome noteica antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”, jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes alumīnija riteņu importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 964/2010 (2) Padome noteica antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”, jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes alumīnija riteņu importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

2

| (2) | Pēc termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/109 (3) (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana”) sākotnējos pasākumus pagarināja vēl uz pieciem gadiem, proti, no 2017. gada 25. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Pēc termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/109 (3) (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana”) sākotnējos pasākumus pagarināja vēl uz pieciem gadiem, proti, no 2017. gada 25. janvāra.

3

| (3) | Spēkā esošie pasākumi ir importam no ĶTR noteikts procentuālais maksājums 22,3 % apmērā. |
| --- | --- |

(3)

Spēkā esošie pasākumi ir importam no ĶTR noteikts procentuālais maksājums 22,3 % apmērā.

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Pēc tam kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (4), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (4), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu.

4

| (5) | Pārskatīšanas pieprasījumu 2021. gada 21. oktobrī iesniedza Eiropas Riteņu ražotāju apvienība (EUWA) (“pieprasījuma iesniedzējsŠ”) konkrētu veidu alumīnija riteņu Savienības ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(5)

Pārskatīšanas pieprasījumu 2021. gada 21. oktobrī iesniedza Eiropas Riteņu ražotāju apvienība (EUWA) (“pieprasījuma iesniedzējsŠ”) konkrētu veidu alumīnija riteņu Savienības ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

EUWA

| (6) | Sūdzības iesniedzēji, baidīdamies, ka klienti varētu veikt pretpasākumus, pieprasīja attiecībā uz to nosaukumiem saglabāt konfidencialitāti. Komisija uzskatīja, ka patiešām pastāv nopietns pretpasākumu risks, un piekrita, ka sūdzības iesniedzēju nosaukumi nebūtu jāizpauž. Lai nodrošinātu reālu anonimitāti, konfidencialitāte tika saglabāta arī attiecībā uz pārējo Savienības ražotāju nosaukumiem, lai novērstu, ka sūdzības iesniedzēju nosaukumus var identificēt ar dedukcijas metodi. |
| --- | --- |

(6)

Sūdzības iesniedzēji, baidīdamies, ka klienti varētu veikt pretpasākumus, pieprasīja attiecībā uz to nosaukumiem saglabāt konfidencialitāti. Komisija uzskatīja, ka patiešām pastāv nopietns pretpasākumu risks, un piekrita, ka sūdzības iesniedzēju nosaukumi nebūtu jāizpauž. Lai nodrošinātu reālu anonimitāti, konfidencialitāte tika saglabāta arī attiecībā uz pārējo Savienības ražotāju nosaukumiem, lai novērstu, ka sūdzības iesniedzēju nosaukumus var identificēt ar dedukcijas metodi.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (7) | Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), 2022. gada 20. janvārī, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas izcelsmes alumīnija riteņu importu. |
| --- | --- |

(7)

Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), 2022. gada 20. janvārī, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas izcelsmes alumīnija riteņu importu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5

1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (8) | Dempinga turpināšanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(8)

Dempinga turpināšanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.5.   Ieinteresētās personas un pieprasījums saglabāt anonimitāti

Ieinteresētās personas un pieprasījums saglabāt anonimitāti

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus ĶTR un Ķīnas Tautas Republikas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar termiņbeigu pārskatīšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus ĶTR un Ķīnas Tautas Republikas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar termiņbeigu pārskatīšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties.

| (10) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Piezīmes netika iesniegtas, kā arī netika saņemti uzklausīšanas pieprasījumi. |
| --- | --- |

(10)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Piezīmes netika iesniegtas, kā arī netika saņemti uzklausīšanas pieprasījumi.

Atlase

Atlase

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (12) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izlases veidošanā izmantotais kritērijs bija lielākais reprezentatīvais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms Savienībā izmeklēšanas periodā, t. i., no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim. Šajā provizoriskajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas atrodas trīs dažādās dalībvalstīs. Izlase attiecībā uz līdzīgo ražojumu veidoja gandrīz 20 % no zināmo Savienības ražotāju kopējā ražošanas daudzuma un nodrošina labu ģeogrāfisko izkliedi. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi, bet piezīmes netika saņemtas. Tādēļ Komisija provizoriski izveidoto izlasi apstiprināja par galīgo izlasi. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izlases veidošanā izmantotais kritērijs bija lielākais reprezentatīvais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms Savienībā izmeklēšanas periodā, t. i., no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim. Šajā provizoriskajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas atrodas trīs dažādās dalībvalstīs. Izlase attiecībā uz līdzīgo ražojumu veidoja gandrīz 20 % no zināmo Savienības ražotāju kopējā ražošanas daudzuma un nodrošina labu ģeogrāfisko izkliedi. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi, bet piezīmes netika saņemtas. Tādēļ Komisija provizoriski izveidoto izlasi apstiprināja par galīgo izlasi.

Nesaistīto importētāju atlase

Nesaistīto importētāju atlase

| (13) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr neviens nesaistītais importētājs nepieteicās. |
| --- | --- |

(13)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr neviens nesaistītais importētājs nepieteicās.

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (14) | Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(14)

Lai lemtu par to, vai nepieciešams veikt atlasi, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.

| (15) | Viens ražotājs eksportētājs no attiecīgās valsts sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā šo nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka izlases veidošana nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(15)

Viens ražotājs eksportētājs no attiecīgās valsts sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā šo nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka izlases veidošana nav vajadzīga.

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (16) | Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par to, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par to, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (17) | Komisija nosūtīja anketas trim Savienības ražotājiem, sūdzības iesniedzējam un vienam ražotājam eksportētājam. Izmeklēšanas sākšanas dienā tās pašas anketas tika publicētas tiešsaistē Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (6). |
| --- | --- |

(17)

Komisija nosūtīja anketas trim Savienības ražotājiem, sūdzības iesniedzējam un vienam ražotājam eksportētājam. Izmeklēšanas sākšanas dienā tās pašas anketas tika publicētas tiešsaistē Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (6).

6

| (18) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Ražotājs eksportētājs, kas pieteicās atlases laikā, nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes netika saņemtas no neviena nesaistītā importētāja. Izmeklēšanas laikā anketu neiesniedza un nepieteicās neviens lietotājs. Arī ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(18)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Ražotājs eksportētājs, kas pieteicās atlases laikā, nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes netika saņemtas no neviena nesaistītā importētāja. Izmeklēšanas laikā anketu neiesniedza un nepieteicās neviens lietotājs. Arī ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (19) | Tā kā ne Ķīnas ražotāji eksportētāji, ne arī ĶV nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempingu un kaitējumu tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā tika attiecīgi informēta. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā ne Ķīnas ražotāji eksportētāji, ne arī ĶV nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempingu un kaitējumu tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā tika attiecīgi informēta. Piezīmes netika saņemtas.

| (20) | Komisija pieprasīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai. Viens izlasē iekļautais Savienības ražotājs saskaņā ar Paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām tika pārbaudīts, izmantojot attālināto kontrolpārbaudi (7). |
| --- | --- |

(20)

Komisija pieprasīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai. Viens izlasē iekļautais Savienības ražotājs saskaņā ar Paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām tika pārbaudīts, izmantojot attālināto kontrolpārbaudi (7).

7

| (21) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 16. pantu veica pārbaudes apmeklējumus divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās. |
| --- | --- |

(21)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 16. pantu veica pārbaudes apmeklējumus divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās.

1.7.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (22) | Komisija 2022. gada 18. novembrī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2022. gada 18. novembrī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

| (23) | Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Tika uzklausītas tās personas, kuras to pieprasīja. |
| --- | --- |

(23)

Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Tika uzklausītas tās personas, kuras to pieprasīja.

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (24) | Pārskatāmais ražojums ir tādi KN pozīcijā 8701–8705 minēto mehānisko transportlīdzekļu alumīnija riteņi neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar piederumiem, un neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar riepām, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums” jeb “alumīnija riteņi”, jeb “AR”) un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu(-iem) ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (Taric kodi 8708701015, 8708701050, 8708705015 un 8708705050). |
| --- | --- |

(24)

Pārskatāmais ražojums ir tādi KN pozīcijā 8701–8705 minēto mehānisko transportlīdzekļu alumīnija riteņi neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar piederumiem, un neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar riepām, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums” jeb “alumīnija riteņi”, jeb “AR”) un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu(-iem) ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (Taric kodi 8708701015, 8708701050, 8708705015 un 8708705050).

Taric

| (25) | Attiecīgais ražojums Savienībā tiek pārdots divos izplatīšanas kanālos – oriģinālā aprīkojuma ražotāju (OEM) segmentam un pēcpārdošanas segmentam. OEM segmentā automobiļu ražotāji rīko ar AR saistītus konkursus un bieži ir iesaistīti tādu jaunu riteņu izstrādē, kuriem būs šo ražotāju zīmols. Savienības ražotāji un Ķīnas eksportētāji var piedalīties vienos un tajos pašos konkursos. Pēcpārdošanas segmentā alumīnija riteņus parasti projektē, izstrādā un zīmolu tiem piešķir AR ražotāji, un pēc tam šie riteņi tiek pārdoti vairumtirgotājiem, mazumtirgotājiem, speciālā autoaprīkojuma uzņēmumiem, automobiļu remontdarbnīcām utt. |
| --- | --- |

(25)

Attiecīgais ražojums Savienībā tiek pārdots divos izplatīšanas kanālos – oriģinālā aprīkojuma ražotāju (OEM) segmentam un pēcpārdošanas segmentam. OEM segmentā automobiļu ražotāji rīko ar AR saistītus konkursus un bieži ir iesaistīti tādu jaunu riteņu izstrādē, kuriem būs šo ražotāju zīmols. Savienības ražotāji un Ķīnas eksportētāji var piedalīties vienos un tajos pašos konkursos. Pēcpārdošanas segmentā alumīnija riteņus parasti projektē, izstrādā un zīmolu tiem piešķir AR ražotāji, un pēc tam šie riteņi tiek pārdoti vairumtirgotājiem, mazumtirgotājiem, speciālā autoaprīkojuma uzņēmumiem, automobiļu remontdarbnīcām utt.

OEM

OEM

| (26) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika konstatēts, ka, lai gan OEM un pēcpārdošanas alumīnija riteņi tiek izplatīti pa atšķirīgiem kanāliem, tiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības un tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc tos uzskata par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(26)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika konstatēts, ka, lai gan OEM un pēcpārdošanas alumīnija riteņi tiek izplatīti pa atšķirīgiem kanāliem, tiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības un tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc tos uzskata par vienu ražojumu.

OEM

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (27) | Kā jau tika konstatēts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(27)

Kā jau tika konstatēts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un |
| --- | --- |

—

ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un

| — | ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

| (28) | Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(28)

Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (29) | Komisija nesaņēma apgalvojumus par ražojuma tvērumu. |
| --- | --- |

(29)

Komisija nesaņēma apgalvojumus par ražojuma tvērumu.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

| (30) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošā pasākuma termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings no ĶTR. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošā pasākuma termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings no ĶTR.

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (31) | Kā minēts 19. apsvērumā, neviens eksportētājs/ražotājs no Ķīnas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ Komisija informēja ĶTR iestādes, ka sadarbības trūkuma dēļ tā, lai izdarītu konstatējumus par ĶTR, var piemērot pamatregulas 18. pantu. Tā kā atbilde netika saņemta, Komisija nolēma piemērot 18. pantu. |
| --- | --- |

(31)

Kā minēts 19. apsvērumā, neviens eksportētājs/ražotājs no Ķīnas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ Komisija informēja ĶTR iestādes, ka sadarbības trūkuma dēļ tā, lai izdarītu konstatējumus par ĶTR, var piemērot pamatregulas 18. pantu. Tā kā atbilde netika saņemta, Komisija nolēma piemērot 18. pantu.

| (32) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempinga atkārtošanās vai turpināšanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, it īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju un informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā iegūta no personām, kuras sadarbojās (proti, no pieteikuma iesniedzēja un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem). |
| --- | --- |

(32)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempinga atkārtošanās vai turpināšanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, it īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju un informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā iegūta no personām, kuras sadarbojās (proti, no pieteikuma iesniedzēja un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem).

| (33) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konkrētu alumīnija riteņu imports no Ķīnas turpinājās, lai gan mazākā apmērā nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar Eurostat datiem konkrētu alumīnija riteņu imports no Ķīnas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 3,4 % no Savienības tirgus salīdzinājumā ar 12,4 % tirgus daļu sākotnējās izmeklēšanas periodā un 3,2 % iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas periodā. |
| --- | --- |

(33)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konkrētu alumīnija riteņu imports no Ķīnas turpinājās, lai gan mazākā apmērā nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar Eurostat datiem konkrētu alumīnija riteņu imports no Ķīnas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 3,4 % no Savienības tirgus salīdzinājumā ar 12,4 % tirgus daļu sākotnējās izmeklēšanas periodā un 3,2 % iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas periodā.

Eurostat

3.2.   Procedūra, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu izmanto, lai noteiktu ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa normālo vērtību

Procedūra, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu izmanto, lai noteiktu ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa normālo vērtību

| (34) | Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus, kas attiecībā uz ĶTR liek domāt, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus, kas attiecībā uz ĶTR liek domāt, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (35) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu Ķīnas valdībai. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pamatojošus pierādījumus attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Noteiktajā termiņā netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem no ĶV un netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

(35)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu Ķīnas valdībai. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pamatojošus pierādījumus attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Noteiktajā termiņā netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem no ĶV un netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (36) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, varētu būt vajadzīgs izvēlēties attiecīgu reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. Komisija arī norādīja, ka tā pārbaudīs citas iespējamas attiecīgās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(36)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, varētu būt vajadzīgs izvēlēties attiecīgu reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. Komisija arī norādīja, ka tā pārbaudīs citas iespējamas attiecīgās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

| (37) | Komisija 2022. gada 12. maijā ar paziņojumu informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, par reprezentatīvo valsti izmantojot Brazīliju. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par ražotājiem Iochpe Maxion S.A. un Neo Rodas S.A reprezentatīvajā valstī. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(37)

Komisija 2022. gada 12. maijā ar paziņojumu informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, par reprezentatīvo valsti izmantojot Brazīliju. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par ražotājiem Iochpe Maxion S.A. un Neo Rodas S.A reprezentatīvajā valstī. Piezīmes netika saņemtas.

Iochpe Maxion S.A.

Neo Rodas S.A

3.3.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (38) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu “[n]ormālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.” |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu “[n]ormālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

| (39) | Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, “[j]a (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, un ka tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”). |
| --- | --- |

(39)

Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, “[j]a (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, un ka tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”).

| (40) | Kā sīkāk skaidrots tālāk tekstā, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(40)

Kā sīkāk skaidrots tālāk tekstā, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.3.1.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

| (41) | Nesenās izmeklēšanās, kas attiecās uz alumīnija nozari Ķīnas Tautas Republikā (8), Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(41)

Nesenās izmeklēšanās, kas attiecās uz alumīnija nozari Ķīnas Tautas Republikā (8), Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

8

| (42) | Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka Ķīnas Tautas Republikā tiek īstenota būtiska valdības iejaukšanās un tādējādi tiek kropļota resursu efektīva sadale, kas atbilstu tirgus principiem (9). Proti, Komisija secināja, ka alumīnija nozarē ne tikai lielā mērā pastāv uzņēmumi, kuri pamatregulas (10) 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē pieder Ķīnas valdībai, bet ka ĶV ir arī iespēja iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (11). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā patiešām nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (12). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti nedarbojas pienācīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē, tādējādi radot kropļojumus, jo īpaši gadījumos, kad Ķīnas Tautas Republikā tiek saglabāti maksātnespējīgi uzņēmumi un piešķirtas zemes izmantošanas tiesības (13). Tādā pašā veidā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus pamatregulas (14) 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē alumīnija nozarē, kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā (15). |
| --- | --- |

(42)

Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka Ķīnas Tautas Republikā tiek īstenota būtiska valdības iejaukšanās un tādējādi tiek kropļota resursu efektīva sadale, kas atbilstu tirgus principiem (9). Proti, Komisija secināja, ka alumīnija nozarē ne tikai lielā mērā pastāv uzņēmumi, kuri pamatregulas (10) 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē pieder Ķīnas valdībai, bet ka ĶV ir arī iespēja iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (11). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā patiešām nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (12). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti nedarbojas pienācīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē, tādējādi radot kropļojumus, jo īpaši gadījumos, kad Ķīnas Tautas Republikā tiek saglabāti maksātnespējīgi uzņēmumi un piešķirtas zemes izmantošanas tiesības (13). Tādā pašā veidā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus pamatregulas (14) 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē alumīnija nozarē, kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (43) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR alumīnija nozari, Komisija arī šajā izmeklēšanā pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija šo pārbaudi veica, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot pierādījumus, kas ietverti pieprasījumā, kā arī Komisijas dienestu darba dokumentā On significant distortions in the economy of the People’s Republic of China for the purposes of trade defence investigations (16) (“Ziņojums”), kura pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta būtiskā valdības iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas aptver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā šajā saistībā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

(43)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR alumīnija nozari, Komisija arī šajā izmeklēšanā pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija šo pārbaudi veica, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot pierādījumus, kas ietverti pieprasījumā, kā arī Komisijas dienestu darba dokumentā On significant distortions in the economy of the People’s Republic of China for the purposes of trade defence investigations (16) (“Ziņojums”), kura pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta būtiskā valdības iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas aptver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā šajā saistībā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās.

On significant distortions in the economy of the People’s Republic of China for the purposes of trade defence investigations

16

| (44) | Šajā lietā iesniegtajā pieprasījumā bija atsauce uz Ziņojumu, jo īpaši uz iedaļām par alumīnija nozari un valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, PVN politiku un izvedmuitas nodokli, kas ietekmē eksportu, kā arī uz iepriekšējām Komisijas izmeklēšanām par alumīniju un lejupējiem ražojumiem (17). Turklāt pieprasījumā bija sniegta atsauce uz neatkarīgiem pētījumiem, kuros secināts, ka Ķīnas alumīnija tirgus ir izkropļots, piemēram, ziņojumu par jaudas pārpalikumu Ķīnā, ko izdevusi Eiropas Savienības Tirdzniecības palāta Pekinā, un ESAO 2019. gada pētījumu “Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain” (18). Izmeklēšanas sākumposmā šie pētījumi tika iekļauti izmeklēšanas lietas materiālos. Ieinteresētās personas nesniedza piezīmes par šiem pētījumiem. |
| --- | --- |

(44)

Šajā lietā iesniegtajā pieprasījumā bija atsauce uz Ziņojumu, jo īpaši uz iedaļām par alumīnija nozari un valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, PVN politiku un izvedmuitas nodokli, kas ietekmē eksportu, kā arī uz iepriekšējām Komisijas izmeklēšanām par alumīniju un lejupējiem ražojumiem (17). Turklāt pieprasījumā bija sniegta atsauce uz neatkarīgiem pētījumiem, kuros secināts, ka Ķīnas alumīnija tirgus ir izkropļots, piemēram, ziņojumu par jaudas pārpalikumu Ķīnā, ko izdevusi Eiropas Savienības Tirdzniecības palāta Pekinā, un ESAO 2019. gada pētījumu “Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain” (18). Izmeklēšanas sākumposmā šie pētījumi tika iekļauti izmeklēšanas lietas materiālos. Ieinteresētās personas nesniedza piezīmes par šiem pētījumiem.

17

18

| (45) | Alumīnija nozarē lielā mērā pastāv uzņēmumi, kuri pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē pieder Ķīnas valdībai vai kurus tā kontrolē. Daudzi lielākie ražotāji ir valsts īpašumā. Tā kā Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātā un valsts īpašumā esošiem ražotājiem. Tomēr izmeklēšanā apstiprinājās, ka alumīnija riteņu nozarē vairāki lieli ražotāji ir VU, to skaitā CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (kas saskaņā ar uzņēmuma tīmekļa vietnē (19) sniegto informāciju ir pasaulē lielākais alumīnija riteņu ražotājs) un Dongfeng Motors Group (ieskaitot divus tā meitasuzņēmumus, kuri ražo alumīnija riteņus, proti, Dongfeng Automotive Wheel Suizhou un Dongfeng Maxion Wheels Suizhou). |
| --- | --- |

(45)

Alumīnija nozarē lielā mērā pastāv uzņēmumi, kuri pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē pieder Ķīnas valdībai vai kurus tā kontrolē. Daudzi lielākie ražotāji ir valsts īpašumā. Tā kā Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātā un valsts īpašumā esošiem ražotājiem. Tomēr izmeklēšanā apstiprinājās, ka alumīnija riteņu nozarē vairāki lieli ražotāji ir VU, to skaitā CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (kas saskaņā ar uzņēmuma tīmekļa vietnē (19) sniegto informāciju ir pasaulē lielākais alumīnija riteņu ražotājs) un Dongfeng Motors Group (ieskaitot divus tā meitasuzņēmumus, kuri ražo alumīnija riteņus, proti, Dongfeng Automotive Wheel Suizhou un Dongfeng Maxion Wheels Suizhou).

CITIC Dicastal Wheel Manufacturing

19

Dongfeng Motors Group

Dongfeng Automotive Wheel Suizhou

Dongfeng Maxion Wheels Suizhou

| (46) | Attiecībā uz ĶV spēju iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem alumīnija nozarē attiecas politikas uzraudzība un norādes. Izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka starp pārskatāmā ražojuma ražotājiem un Ķīnas Komunistisko partiju (“ĶKP”) pastāv personīgas saiknes, piemēram, ĶKP biedri darbojas vairāku uzņēmumu, kas ražo pārskatāmo ražojumu, augstākajā vadībā vai ir to direktoru padomes locekļi. Piemēram, CITIC Dicastal Wheel Manufacturing direktoru padomes priekšsēdētājs vienlaikus ir arī partijas komitejas sekretārs, direktoru padomes priekšsēdētāja vietnieks strādā arī par partijas komitejas sekretāra vietnieku un uzraudzības padomes priekšsēdētājs ir partijas komitejas sekretāra vietnieks. Partijas iejaukšanās skar arī privātā īpašumā esošus uzņēmumus alumīnija riteņu ražošanas nozarē, piemēram, uzņēmuma Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel uzraudzības padomes priekšsēdētājs vienlaikus ir arī partijas komitejas sekretāra vietnieks un vismaz viens uzņēmuma direktoru padomes loceklis ir arī partijas organizācijas biedrs. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz ĶV spēju iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem alumīnija nozarē attiecas politikas uzraudzība un norādes. Izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka starp pārskatāmā ražojuma ražotājiem un Ķīnas Komunistisko partiju (“ĶKP”) pastāv personīgas saiknes, piemēram, ĶKP biedri darbojas vairāku uzņēmumu, kas ražo pārskatāmo ražojumu, augstākajā vadībā vai ir to direktoru padomes locekļi. Piemēram, CITIC Dicastal Wheel Manufacturing direktoru padomes priekšsēdētājs vienlaikus ir arī partijas komitejas sekretārs, direktoru padomes priekšsēdētāja vietnieks strādā arī par partijas komitejas sekretāra vietnieku un uzraudzības padomes priekšsēdētājs ir partijas komitejas sekretāra vietnieks. Partijas iejaukšanās skar arī privātā īpašumā esošus uzņēmumus alumīnija riteņu ražošanas nozarē, piemēram, uzņēmuma Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel uzraudzības padomes priekšsēdētājs vienlaikus ir arī partijas komitejas sekretāra vietnieks un vismaz viens uzņēmuma direktoru padomes loceklis ir arī partijas organizācijas biedrs.

CITIC Dicastal Wheel Manufacturing

Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel

| (47) | Gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem alumīnija riteņu nozarē attiecas politikas uzraudzība un norādes. Daudzi pārskatāmā ražojuma ražotāji savās tīmekļa vietnēs skaidri uzsver partijas veidošanas darbības, partijas biedru dalību uzņēmumu vadībā, kā arī savu piederību pie ĶKP. Izmeklēšanā atklājās partijas veidošanas darbības vairākos valsts un privātā īpašumā esošos alumīnija riteņu ražotājos uzņēmumos. Piemēram, CITIC grupai ir aktīva partijas komiteja, kas organizē regulārus pasākumus. Uzņēmuma tīmekļa cita starpā rakstīts, ka: “Visiem darbiniekiem būtu jāseko [veco partijas biedru] piemēram, vienmēr jābūt godprātīgiem un lojāliem partijai”; “partiju organizācijām visos līmeņos būtu jāatbalsta un jāstiprina partijas vispārējā vadība, pilnībā jāīsteno partijas nodaļu kā aizstāvju pret uzbrukumiem loma, [...]”, “pēdējo 40 gadu laikā [...] CITIC ir aktīvi iesaistījies reformu testēšanā un centies aktīvi iesaistīties centrālās valdības lēmumu pieņemšanā un ieviešanā”, “partijas karogs norāda attīstības virzienu, un mums vienmēr ir jāievēro, kurp mūs ved partijas karogs; partija sniedz stratēģisko ievirzi, un mēs nedrīkstam novirzīties no valsts stratēģijas.” |
| --- | --- |

(47)

Gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem alumīnija riteņu nozarē attiecas politikas uzraudzība un norādes. Daudzi pārskatāmā ražojuma ražotāji savās tīmekļa vietnēs skaidri uzsver partijas veidošanas darbības, partijas biedru dalību uzņēmumu vadībā, kā arī savu piederību pie ĶKP. Izmeklēšanā atklājās partijas veidošanas darbības vairākos valsts un privātā īpašumā esošos alumīnija riteņu ražotājos uzņēmumos. Piemēram, CITIC grupai ir aktīva partijas komiteja, kas organizē regulārus pasākumus. Uzņēmuma tīmekļa cita starpā rakstīts, ka: “Visiem darbiniekiem būtu jāseko [veco partijas biedru] piemēram, vienmēr jābūt godprātīgiem un lojāliem partijai”; “partiju organizācijām visos līmeņos būtu jāatbalsta un jāstiprina partijas vispārējā vadība, pilnībā jāīsteno partijas nodaļu kā aizstāvju pret uzbrukumiem loma, [...]”, “pēdējo 40 gadu laikā [...] CITIC ir aktīvi iesaistījies reformu testēšanā un centies aktīvi iesaistīties centrālās valdības lēmumu pieņemšanā un ieviešanā”, “partijas karogs norāda attīstības virzienu, un mums vienmēr ir jāievēro, kurp mūs ved partijas karogs; partija sniedz stratēģisko ievirzi, un mēs nedrīkstam novirzīties no valsts stratēģijas.”

CITIC

CITIC

| (48) | Vēl viens piemērs attiecībā uz partijas komiteju klātbūtni uzņēmumā un tādējādi arī politikas uzraudzību un norādēm ir privātā īpašumā esošais uzņēmums Zhongnan Wheel, kurš savā tīmekļa vietnē norādījis, ka tas 2020. gadā ir izveidojis partijas komiteju (20). Partijas komitejas loma ir aprakstīta šādi: “partijas nodaļai būtu jānodrošina, ka [uzņēmuma] attīstību vada partijas veidošanas pasākumi; [...] Kā privātā īpašumā esošs uzņēmums Zhongnan (Foshan) attiecībā uz uzņēmuma darījumdarbības attīstību vienmēr ievēro principu “partija vada visu””. |
| --- | --- |

(48)

Vēl viens piemērs attiecībā uz partijas komiteju klātbūtni uzņēmumā un tādējādi arī politikas uzraudzību un norādēm ir privātā īpašumā esošais uzņēmums Zhongnan Wheel, kurš savā tīmekļa vietnē norādījis, ka tas 2020. gadā ir izveidojis partijas komiteju (20). Partijas komitejas loma ir aprakstīta šādi: “partijas nodaļai būtu jānodrošina, ka [uzņēmuma] attīstību vada partijas veidošanas pasākumi; [...] Kā privātā īpašumā esošs uzņēmums Zhongnan (Foshan) attiecībā uz uzņēmuma darījumdarbības attīstību vienmēr ievēro principu “partija vada visu””.

Zhongnan Wheel

20

Zhongnan

Foshan

| (49) | Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel ir vēl viens privātā īpašumā esošs uzņēmums, kas ražo alumīnija riteņus un kam ir partijas komiteja. Kā norādīts tā tīmekļa vietnē, partijas nodaļa tika izveidota 1994. gadā, proti, tajā pašā gadā, kad tika izveidots uzņēmums, un tajā ir vairāk nekā 470 biedru (21). |
| --- | --- |

(49)

Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel ir vēl viens privātā īpašumā esošs uzņēmums, kas ražo alumīnija riteņus un kam ir partijas komiteja. Kā norādīts tā tīmekļa vietnē, partijas nodaļa tika izveidota 1994. gadā, proti, tajā pašā gadā, kad tika izveidots uzņēmums, un tajā ir vairāk nekā 470 biedru (21).

Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel

21

| (50) | Papildus partijas klātbūtnei uzņēmuma līmenī Ķīnas Komunistiskā Partija ir pārstāvēta arī ražošanas nozares apvienības līmenī. Ķīnas Autoražotāju asociācija ir izveidojusi Riteņu komiteju, kurai ir šādi oficiāli darba noteikumi: “3. pants. Šīs komitejas mērķis ir: ievērot valsts normatīvos aktus, aktīvi publiskot un īstenot partijas un valsts izstrādātās vadlīnijas, politiku un dekrētus attiecībā uz autobūves nozares attīstību, aizsargāt nozares vispārējās intereses un tās uzņēmumu likumīgās tiesības un intereses un palīdzēt valdības departamentiem un Ķīnas Autoražotāju asociācijai nodrošināt labu nozares pārvaldību”, savukārt 4. panta 2. punkts nosaka: “Aktīvi piedalīties tādā pētniecībā, demonstrējumos, izvērtēšanā, formulējumu izstrādē un publicēšanā, kas saistīta ar attiecīgiem standartiem un noteikumiem attiecībā uz riteņu ražošanas nozari, vai palīdzēt valdības departamentiem veikt minētās darbības, kā arī enerģiski piedalīties kvalitātes pārvaldībā un kvalitātes uzraudzībā attiecībā uz ražošanas nozari (22).” Tas atbilst Ķīnas Autoražotāju asociācijas statūtiem, kuru 2. pants nosaka: “Asociācijas mērķis ir: īstenot valsts izstrādātās vadlīnijas un politiku; [...], darboties valdības departamentu labā”, savukārt 3. pants nosaka: “Asociācija atbalsta Ķīnas Komunistiskās partijas vispārējo vadību, izveido Ķīnas Komunistiskās partijas organizāciju, attīsta partijas darbības un rada partijas organizācijas darbībai nepieciešamos apstākļus saskaņā ar Ķīnas Komunistiskās partijas konstitūcijas noteikumiem” (23). |
| --- | --- |

(50)

Papildus partijas klātbūtnei uzņēmuma līmenī Ķīnas Komunistiskā Partija ir pārstāvēta arī ražošanas nozares apvienības līmenī. Ķīnas Autoražotāju asociācija ir izveidojusi Riteņu komiteju, kurai ir šādi oficiāli darba noteikumi: “3. pants. Šīs komitejas mērķis ir: ievērot valsts normatīvos aktus, aktīvi publiskot un īstenot partijas un valsts izstrādātās vadlīnijas, politiku un dekrētus attiecībā uz autobūves nozares attīstību, aizsargāt nozares vispārējās intereses un tās uzņēmumu likumīgās tiesības un intereses un palīdzēt valdības departamentiem un Ķīnas Autoražotāju asociācijai nodrošināt labu nozares pārvaldību”, savukārt 4. panta 2. punkts nosaka: “Aktīvi piedalīties tādā pētniecībā, demonstrējumos, izvērtēšanā, formulējumu izstrādē un publicēšanā, kas saistīta ar attiecīgiem standartiem un noteikumiem attiecībā uz riteņu ražošanas nozari, vai palīdzēt valdības departamentiem veikt minētās darbības, kā arī enerģiski piedalīties kvalitātes pārvaldībā un kvalitātes uzraudzībā attiecībā uz ražošanas nozari (22).” Tas atbilst Ķīnas Autoražotāju asociācijas statūtiem, kuru 2. pants nosaka: “Asociācijas mērķis ir: īstenot valsts izstrādātās vadlīnijas un politiku; [...], darboties valdības departamentu labā”, savukārt 3. pants nosaka: “Asociācija atbalsta Ķīnas Komunistiskās partijas vispārējo vadību, izveido Ķīnas Komunistiskās partijas organizāciju, attīsta partijas darbības un rada partijas organizācijas darbībai nepieciešamos apstākļus saskaņā ar Ķīnas Komunistiskās partijas konstitūcijas noteikumiem” (23).

22

23

| (51) | Turklāt alumīnija nozarē tiek īstenota diskriminējoša politika, proti, priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai citādi tiek ietekmēts tirgus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt alumīnija nozarē tiek īstenota diskriminējoša politika, proti, priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai citādi tiek ietekmēts tirgus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

| (52) | Uz alumīnija nozari attiecas daudzi plāni, pamatnostādnes, direktīvas un citi politikas dokumenti, kas izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periods sakrīt ar pārejas laiku starp 13. un 14. piecgades plānu spēkā esību, šajā pārskatīšanā ir svarīgi abi dokumentu kopumi. 13. piecgades plāni oficiāli bija spēkā no 2016. līdz 2020. gadam, tomēr daudzi 14. piecgades plāni tika publicēti tikai 2021. gada otrajā pusē un 2022. gadā, tāpēc pašreizējā pārskatīšanā joprojām svarīgi ir 13. piecgades plāni. |
| --- | --- |

(52)

Uz alumīnija nozari attiecas daudzi plāni, pamatnostādnes, direktīvas un citi politikas dokumenti, kas izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periods sakrīt ar pārejas laiku starp 13. un 14. piecgades plānu spēkā esību, šajā pārskatīšanā ir svarīgi abi dokumentu kopumi. 13. piecgades plāni oficiāli bija spēkā no 2016. līdz 2020. gadam, tomēr daudzi 14. piecgades plāni tika publicēti tikai 2021. gada otrajā pusē un 2022. gadā, tāpēc pašreizējā pārskatīšanā joprojām svarīgi ir 13. piecgades plāni.

| (53) | Piemēri politikas dokumentiem, kas nosaka Ķīnas alumīnija ražošanas nozares attīstības virzienu, ir ekonomikas un sociālās attīstības13. piecgades plāns (24) vai krāsaino metālu rūpniecības attīstības plāns (2016.–2020. gadam) un citi valsts līmeņa politikas pasākumi. Turklāt Komisijas iepriekšējā izmeklēšanā, kas attiecas uz šo nozari (25), ir sīki dokumentēti vairāki reģionālie plāni, piemēram, Šaņdunas provinces valdības paziņojums par īstenošanas plānu septiņu energoietilpīgo nozaru kvalitatīvas attīstības paātrināšanai. Līdzīgi Komisija ir sīki dokumentējusi, ka alumīnija ražošanas nozare gūst labumu no valdības norādēm un iejaukšanās attiecībā uz galvenajām izejvielām un izejresursiem, jo īpaši enerģiju (26). Tas pats attiecas uz citiem nozarē īstenotajiem valdības pasākumiem, ar kuriem tā iejaucas tirgus spēkos, tādiem kā, piemēram, ar eksportu saistīta politika, krājumu veidošanas politika, ražošanas jaudas palielināšanas politika vai izejresursu nodrošināšana par cenām, kas ir zemākas par tirgus cenām. |
| --- | --- |

(53)

Piemēri politikas dokumentiem, kas nosaka Ķīnas alumīnija ražošanas nozares attīstības virzienu, ir ekonomikas un sociālās attīstības13. piecgades plāns (24) vai krāsaino metālu rūpniecības attīstības plāns (2016.–2020. gadam) un citi valsts līmeņa politikas pasākumi. Turklāt Komisijas iepriekšējā izmeklēšanā, kas attiecas uz šo nozari (25), ir sīki dokumentēti vairāki reģionālie plāni, piemēram, Šaņdunas provinces valdības paziņojums par īstenošanas plānu septiņu energoietilpīgo nozaru kvalitatīvas attīstības paātrināšanai. Līdzīgi Komisija ir sīki dokumentējusi, ka alumīnija ražošanas nozare gūst labumu no valdības norādēm un iejaukšanās attiecībā uz galvenajām izejvielām un izejresursiem, jo īpaši enerģiju (26). Tas pats attiecas uz citiem nozarē īstenotajiem valdības pasākumiem, ar kuriem tā iejaucas tirgus spēkos, tādiem kā, piemēram, ar eksportu saistīta politika, krājumu veidošanas politika, ražošanas jaudas palielināšanas politika vai izejresursu nodrošināšana par cenām, kas ir zemākas par tirgus cenām.

24

25

26

| (54) | Pašlaik Ķīnā ir spēkā vairāki jaunāki politikas dokumenti, kas attiecas uz alumīnija ražošanas nozari, to skaitā valsts līmenī izejvielu ražošanas nozares attīstības 14. piecgades plāns (27) un rūpniecības zaļās attīstības 14. piecgades plāns (28) un vietējā līmenī provinču plāni, piemēram, Šaņdunas provinces alumīnija ražošanas nozares attīstības 14. piecgades plāns (29) un Henaņas provinces pieņemtie īstenošanas pasākumi jaudas aizstāšanai tērauda, elektrolītiskā alumīnija, cementa un stikla ražošanas nozarē 2021. gadā. |
| --- | --- |

(54)

Pašlaik Ķīnā ir spēkā vairāki jaunāki politikas dokumenti, kas attiecas uz alumīnija ražošanas nozari, to skaitā valsts līmenī izejvielu ražošanas nozares attīstības 14. piecgades plāns (27) un rūpniecības zaļās attīstības 14. piecgades plāns (28) un vietējā līmenī provinču plāni, piemēram, Šaņdunas provinces alumīnija ražošanas nozares attīstības 14. piecgades plāns (29) un Henaņas provinces pieņemtie īstenošanas pasākumi jaudas aizstāšanai tērauda, elektrolītiskā alumīnija, cementa un stikla ražošanas nozarē 2021. gadā.

27

28

29

| (55) | Izejvielu ražošanas nozares attīstības 14. piecgades plānā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina alumīnija kā izejvielas pieejamību: “Īstenot darbības ar mērķi pārvarēt svarīgu materiālu deficītu; [...] rīkoties, lai konsolidētu un uzlabotu beztaras pamatmateriālus un mudinātu uzņēmumus izmantot jaunās paaudzes IT, pamatojoties uz optimizētiem ražošanas procesiem, nolūkā uzlabot vispārējo konkurētspēju attiecībā uz [...], augstas stiprības alumīnija sakausējumiem, [...]”. Turklāt plānā pausts aicinājums kontrolēt jaudu alumīnija nozarē: “Stingri kontrolēt nesen palielināto ražošanas jaudu. Uzlabot un stingri īstenot ražošanas jaudas aizstāšanas politiku [...] elektrolītiskā alumīnija nozarē, novērst nesakārtotu [...] un alumīnija oksīda jomas attīstību”. Turklāt plāna nodaļā “Sniegt norādes saprātīga izvietojuma panākšanai” ir sniegts dažādu Ķīnas ražošanas nozaru ģeogrāfiskais sadalījums. Minētā nodaļa ir formulēta šādi: “Jaunās ražošanas jaudas izvietojums tiks uzlabots. [...] Īstenot galvenās valsts un reģionālās stratēģijas, reģionālās koordinācijas attīstības stratēģijas un galveno funkcionālo teritoriju stratēģijas un mudināt izejvielu ražošanas nozari optimizēt un pielāgot savu ģeogrāfisko izvietojumu. [...] Nodrošināt, ka projekti, kuros izmanto aizjūras resursus, piemēram, alumīnija oksīdu, piekrastes teritorijās tiek izvietoti sakārtotā veidā”. Plānā arī minēta industriālo klasteru izveide: “Veicināt standartizētus industriālos klasterus. [...], veicināt elektrolītiskā alumīnija nozares struktūras pāreju no pieejas “ogles – elektroenerģija – alumīnijs” uz pieeju “tīra enerģija, piemēram, hidroenerģija, vēja enerģija – alumīnijs”. Visbeidzot plānā ir paredzēta progresīvu tehnoloģiju veicināšana alumīnija nozarē, kā arī nozares pārveides veicināšana. Iepriekš sniegtais uzskaitījums liecina, ka alumīnija nozari cieši uzrauga un vada centrālā valdība un ka minēto nozari lielā mērā ietekmē valdības iejaukšanās, nevis brīvā tirgus spēki. |
| --- | --- |

(55)

Izejvielu ražošanas nozares attīstības 14. piecgades plānā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina alumīnija kā izejvielas pieejamību: “Īstenot darbības ar mērķi pārvarēt svarīgu materiālu deficītu; [...] rīkoties, lai konsolidētu un uzlabotu beztaras pamatmateriālus un mudinātu uzņēmumus izmantot jaunās paaudzes IT, pamatojoties uz optimizētiem ražošanas procesiem, nolūkā uzlabot vispārējo konkurētspēju attiecībā uz [...], augstas stiprības alumīnija sakausējumiem, [...]”. Turklāt plānā pausts aicinājums kontrolēt jaudu alumīnija nozarē: “Stingri kontrolēt nesen palielināto ražošanas jaudu. Uzlabot un stingri īstenot ražošanas jaudas aizstāšanas politiku [...] elektrolītiskā alumīnija nozarē, novērst nesakārtotu [...] un alumīnija oksīda jomas attīstību”. Turklāt plāna nodaļā “Sniegt norādes saprātīga izvietojuma panākšanai” ir sniegts dažādu Ķīnas ražošanas nozaru ģeogrāfiskais sadalījums. Minētā nodaļa ir formulēta šādi: “Jaunās ražošanas jaudas izvietojums tiks uzlabots. [...] Īstenot galvenās valsts un reģionālās stratēģijas, reģionālās koordinācijas attīstības stratēģijas un galveno funkcionālo teritoriju stratēģijas un mudināt izejvielu ražošanas nozari optimizēt un pielāgot savu ģeogrāfisko izvietojumu. [...] Nodrošināt, ka projekti, kuros izmanto aizjūras resursus, piemēram, alumīnija oksīdu, piekrastes teritorijās tiek izvietoti sakārtotā veidā”. Plānā arī minēta industriālo klasteru izveide: “Veicināt standartizētus industriālos klasterus. [...], veicināt elektrolītiskā alumīnija nozares struktūras pāreju no pieejas “ogles – elektroenerģija – alumīnijs” uz pieeju “tīra enerģija, piemēram, hidroenerģija, vēja enerģija – alumīnijs”. Visbeidzot plānā ir paredzēta progresīvu tehnoloģiju veicināšana alumīnija nozarē, kā arī nozares pārveides veicināšana. Iepriekš sniegtais uzskaitījums liecina, ka alumīnija nozari cieši uzrauga un vada centrālā valdība un ka minēto nozari lielā mērā ietekmē valdības iejaukšanās, nevis brīvā tirgus spēki.

| (56) | Ražošanas nozares zaļās attīstības 14. piecgades plānā ir iekļautas arī vairākas ar ražošanu saistītas norādes attiecībā uz alumīnija nozari. Plānā uzsvērts jaudas kontroles nozīmīgums: “Stingri īstenot jaudas aizstāšanas politiku tērauda, cementa, lokšņu stikla, elektrolītiskā alumīnija un citās ražošanas nozarēs”. Turklāt plāns paredz aprīkojumu un tehnoloģiskās reformas ar mērķi samazināt sarkano dubļu emisijas, kā arī veicināt efektīvu mazoglekļa alumīnija elektrolīzi. Tāpat kā attiecībā uz citiem plānos noteiktajiem ražošanas nozares attīstības mērķiem, ir sagaidāms, ka uzņēmumiem tiks piešķirts finansējums nepieciešamās pārveides īstenošanai, lai sasniegtu plāna mērķus (30). |
| --- | --- |

(56)

Ražošanas nozares zaļās attīstības 14. piecgades plānā ir iekļautas arī vairākas ar ražošanu saistītas norādes attiecībā uz alumīnija nozari. Plānā uzsvērts jaudas kontroles nozīmīgums: “Stingri īstenot jaudas aizstāšanas politiku tērauda, cementa, lokšņu stikla, elektrolītiskā alumīnija un citās ražošanas nozarēs”. Turklāt plāns paredz aprīkojumu un tehnoloģiskās reformas ar mērķi samazināt sarkano dubļu emisijas, kā arī veicināt efektīvu mazoglekļa alumīnija elektrolīzi. Tāpat kā attiecībā uz citiem plānos noteiktajiem ražošanas nozares attīstības mērķiem, ir sagaidāms, ka uzņēmumiem tiks piešķirts finansējums nepieciešamās pārveides īstenošanai, lai sasniegtu plāna mērķus (30).

30

| (57) | Centrālā līmeņa 14. piecgades plāni sniedz diezgan vispārīgas norādes attiecībā uz alumīnija ražošanas nozares attīstību, savukārt vietējie plāni ir daudz detalizētāki un konkrētāki un tajos ir noteikti ļoti precīzi mērķi un uzdevumi, kas aptver visus nozares attīstības aspektus. Tas, cik lielā mērā Ķīna vietējā līmenī iejaucas alumīnija ražošanas nozarē, ir redzams vietējos norāžu dokumentos. Viens šāds piemērs ir Šaņdunas provinces alumīnija ražošanas nozares attīstības 14. piecgades plāns. Plāna sākumā ir uzskaitīti 13. piecgades plāna īstenošanas laikā gūtie sasniegumi alumīnija ražošanas nozares attīstībā, ieskaitot tādu vadošo uzņēmumu izveidi, kas darbojas alumīnija nozarē: “Ir izveidota alumīnija pārstrādes “mugurkaula” uzņēmumu konstelācija, to skaitā ir Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd (“Weiqiao”), Shandong Xin Fa Group Co. Ltd. (“Xinfa”), Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd. (“Nanshan”), Shandong Innovation Metal Co. Ltd. (“Chuangxin”), Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd. (“Conglin”), Huajian Aluminium Industry (“Huajian”) un Shandong Sanxing Group (“Sanxing”).” Turklāt plānā ir izklāstīti vispārējie vietējās alumīnija ražošanas nozares attīstības mērķi, piemēram: “[...] pilnībā izmantot alumīnija ražošanas nozares apjomradītos ietaupījumus provincē un koncentrēties uz alumīnija dziļās pārstrādes nozares saskaņotību, efektīvi uzlabot minētās ražošanas nozares inovācijas spējas, būtiski veicināt rūpniecības ķēžu paplašināšanu, censties izveidot samērīgu alumīnija ražošanas nozares struktūru, optimizēt izvietojumu un uzlabot kvalitāti un efektivitāti, kā arī paātrināt Šaņdunas izveidi par pasaules līmeņa augstas klases alumīnija ražošanas nozares bāzi.” |
| --- | --- |

(57)

Centrālā līmeņa 14. piecgades plāni sniedz diezgan vispārīgas norādes attiecībā uz alumīnija ražošanas nozares attīstību, savukārt vietējie plāni ir daudz detalizētāki un konkrētāki un tajos ir noteikti ļoti precīzi mērķi un uzdevumi, kas aptver visus nozares attīstības aspektus. Tas, cik lielā mērā Ķīna vietējā līmenī iejaucas alumīnija ražošanas nozarē, ir redzams vietējos norāžu dokumentos. Viens šāds piemērs ir Šaņdunas provinces alumīnija ražošanas nozares attīstības 14. piecgades plāns. Plāna sākumā ir uzskaitīti 13. piecgades plāna īstenošanas laikā gūtie sasniegumi alumīnija ražošanas nozares attīstībā, ieskaitot tādu vadošo uzņēmumu izveidi, kas darbojas alumīnija nozarē: “Ir izveidota alumīnija pārstrādes “mugurkaula” uzņēmumu konstelācija, to skaitā ir Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd (“Weiqiao”), Shandong Xin Fa Group Co. Ltd. (“Xinfa”), Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd. (“Nanshan”), Shandong Innovation Metal Co. Ltd. (“Chuangxin”), Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd. (“Conglin”), Huajian Aluminium Industry (“Huajian”) un Shandong Sanxing Group (“Sanxing”).” Turklāt plānā ir izklāstīti vispārējie vietējās alumīnija ražošanas nozares attīstības mērķi, piemēram: “[...] pilnībā izmantot alumīnija ražošanas nozares apjomradītos ietaupījumus provincē un koncentrēties uz alumīnija dziļās pārstrādes nozares saskaņotību, efektīvi uzlabot minētās ražošanas nozares inovācijas spējas, būtiski veicināt rūpniecības ķēžu paplašināšanu, censties izveidot samērīgu alumīnija ražošanas nozares struktūru, optimizēt izvietojumu un uzlabot kvalitāti un efektivitāti, kā arī paātrināt Šaņdunas izveidi par pasaules līmeņa augstas klases alumīnija ražošanas nozares bāzi.”

Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd

Weiqiao

Shandong Xin Fa Group Co. Ltd.

Xinfa

Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd

Nanshan

Shandong Innovation Metal Co. Ltd.

Chuangxin

Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd.

Conglin

Huajian Aluminium Industry

Huajian

Shandong Sanxing Group

Sanxing

| (58) | Šaņdunas provinces plānā ir uzskaitīti arī daži ļoti konkrēti mērķi, piemēram: “Līdz 2025. gadam alumīnija ražošanas nozare sasniegs 800 miljardus CNY, gatavo izstrādājumu tirgus apjoms turpinās pieaugt un augstas pievienotās vērtības ražojumi veidos vairāk nekā 60 %, un alumīnija materiālu ražošanas apjoma/elektrolītiskā alumīnija ražošanas apjoma attiecība būs lielāka nekā vidēji valstī un sasniegs 2,5:1. Province attīstīsies par nozīmīgu alumīnija ražošanas nozares klasteri, kam būs ievērojama ietekme vietējā un ārvalstu mērogā.” Un vēl: “Līdz 2025. gadam tiks kontrolēta elektrolītiskā alumīnija un alumīnija oksīda ražošanas jauda, elektrolīzeri sasniegs augstu ražošanas jaudas līmeni – 400 kA un lielāku, un enerģijas patēriņš (līdzstrāva) uz tonnu elektrolītiskā alumīnija tiks samazināts līdz aptuveni 12 500 kWh.” |
| --- | --- |

(58)

Šaņdunas provinces plānā ir uzskaitīti arī daži ļoti konkrēti mērķi, piemēram: “Līdz 2025. gadam alumīnija ražošanas nozare sasniegs 800 miljardus CNY, gatavo izstrādājumu tirgus apjoms turpinās pieaugt un augstas pievienotās vērtības ražojumi veidos vairāk nekā 60 %, un alumīnija materiālu ražošanas apjoma/elektrolītiskā alumīnija ražošanas apjoma attiecība būs lielāka nekā vidēji valstī un sasniegs 2,5:1. Province attīstīsies par nozīmīgu alumīnija ražošanas nozares klasteri, kam būs ievērojama ietekme vietējā un ārvalstu mērogā.” Un vēl: “Līdz 2025. gadam tiks kontrolēta elektrolītiskā alumīnija un alumīnija oksīda ražošanas jauda, elektrolīzeri sasniegs augstu ražošanas jaudas līmeni – 400 kA un lielāku, un enerģijas patēriņš (līdzstrāva) uz tonnu elektrolītiskā alumīnija tiks samazināts līdz aptuveni 12 500 kWh.”

| (59) | Šaņdunas plāns ietver arī dažus ļoti konkrētus ģeogrāfiskus noteikumus par alumīnija ražotņu atrašanās vietu. Plānā ir paredzēts stiprināt konkrētas teritorijas: “trīs galvenās teritorijas: Binzhou, Liaocheng un Yantai, kā arī divas funkcionālās teritorijas: Weifang un Linyi.” Attiecībā uz katru no šīm teritorijām plānā ir ļoti precīzi noteiktas ražošanas iekārtas un katrā vietā izgatavojamie materiāli. To, cik plāns ir detalizēts, ilustrē šis piemērs, kurā attiecībā uz Binzhou teritoriju paredzēts: “Attīstīt Binzhou par galveno teritoriju, kurai raksturīga visa rūpniecības ķēde, un veidot pilsētas rūpniecības struktūru, izkārtojot Zouping un Binzhou ekonomiskās un tehnoloģiskās attīstības zonas ap Beihai ekonomiskās attīstības zonu; Iesaistīt vadošos uzņēmumus un “mugurkaula” uzņēmumus, lai vēl vairāk palielinātu ražošanas mēroga un visaptverošās rūpniecības ķēdes radītās priekšrocības, koncentrēties uz tādu piecu galveno jomu attīstību kā vieglie un augstas stiprības alumīnija sakausējumi, alumīnija loksnes un folija, 3C elektronika, automobiļu masas samazināšana un mājokļa aprīkojums no alumīnija; Nodrošināt sasniegumus tādu vidējas un augstas kvalitātes ražojumu izstrādē kā virzuļi, automobiļu riteņi un riteņa rumbas, automobiļiem paredzētas plāksnes un automobiļu šasijām paredzēti augstas veiktspējas alumīnija sakausējumu kalumi, un aizstāt tēraudu, koksni, plastmasu un citus gatavos izstrādājumus ar alumīniju. Ar zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un izstrādes platformu, piemēram, Weiqiao Guoke Binzhou zinātnes un tehnoloģiju parka, atbalstu tiks gūti sasniegumi tādās jomās kā augstas tīrības alumīnijs, alumīnija kompozītmateriāli, tehnoloģijas īpaša izmēra komponentu sagatavošanai un alumīnija sakausējumu metināšanas tehnoloģijas; paātrināt Shandong Aluminium Valley sabiedrisko pakalpojumu platformas izveidi un atbrīvot sabiedrisko pakalpojumu, preču tirdzniecības, finanšu, loģistikas un tehnoloģisko inovāciju atbalsta un virzītājspēkus, lai izveidotu China Aluminium Valley”. (Pievienots izcēlums) |
| --- | --- |

(59)

Šaņdunas plāns ietver arī dažus ļoti konkrētus ģeogrāfiskus noteikumus par alumīnija ražotņu atrašanās vietu. Plānā ir paredzēts stiprināt konkrētas teritorijas: “trīs galvenās teritorijas: Binzhou, Liaocheng un Yantai, kā arī divas funkcionālās teritorijas: Weifang un Linyi.” Attiecībā uz katru no šīm teritorijām plānā ir ļoti precīzi noteiktas ražošanas iekārtas un katrā vietā izgatavojamie materiāli. To, cik plāns ir detalizēts, ilustrē šis piemērs, kurā attiecībā uz Binzhou teritoriju paredzēts: “Attīstīt Binzhou par galveno teritoriju, kurai raksturīga visa rūpniecības ķēde, un veidot pilsētas rūpniecības struktūru, izkārtojot Zouping un Binzhou ekonomiskās un tehnoloģiskās attīstības zonas ap Beihai ekonomiskās attīstības zonu; Iesaistīt vadošos uzņēmumus un “mugurkaula” uzņēmumus, lai vēl vairāk palielinātu ražošanas mēroga un visaptverošās rūpniecības ķēdes radītās priekšrocības, koncentrēties uz tādu piecu galveno jomu attīstību kā vieglie un augstas stiprības alumīnija sakausējumi, alumīnija loksnes un folija, 3C elektronika, automobiļu masas samazināšana un mājokļa aprīkojums no alumīnija; Nodrošināt sasniegumus tādu vidējas un augstas kvalitātes ražojumu izstrādē kā virzuļi, automobiļu riteņi un riteņa rumbas, automobiļiem paredzētas plāksnes un automobiļu šasijām paredzēti augstas veiktspējas alumīnija sakausējumu kalumi, un aizstāt tēraudu, koksni, plastmasu un citus gatavos izstrādājumus ar alumīniju. Ar zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un izstrādes platformu, piemēram, Weiqiao Guoke Binzhou zinātnes un tehnoloģiju parka, atbalstu tiks gūti sasniegumi tādās jomās kā augstas tīrības alumīnijs, alumīnija kompozītmateriāli, tehnoloģijas īpaša izmēra komponentu sagatavošanai un alumīnija sakausējumu metināšanas tehnoloģijas; paātrināt Shandong Aluminium Valley sabiedrisko pakalpojumu platformas izveidi un atbrīvot sabiedrisko pakalpojumu, preču tirdzniecības, finanšu, loģistikas un tehnoloģisko inovāciju atbalsta un virzītājspēkus, lai izveidotu China Aluminium Valley”. (Pievienots izcēlums)

Binzhou

Liaocheng

Yantai

Weifang

Linyi

Binzhou

Binzhou

Zouping

Binzhou

Beihai

3C

Weiqiao Guoke Binzhou

Shandong Aluminium Valley

China Aluminium Valley

| (60) | Turklāt Šaņdunas plānā ir noteiktas četras alumīnija ražošanas nozares jomas, kas jāattīsta/jāstiprina: alumīnija kausēšana, alumīnija sakausējumi, alumīnija kompozītmateriāli, alumīnija apstrāde un dziļā apstrāde. Attiecībā uz katru no šiem alumīnija pārstrādes veidiem plānā ir noteikti konkrēti mērķi un uzdevumi, kas jāīsteno nākamajos piecos gados. Turklāt Šaņdunas plānā paredzēts, ka vietējās pašvaldības izstrādā savus piecgades plānus, lai nodrošinātu ražošanas nozares attīstības koordināciju visos līmeņos: “Pašvaldībām būtu jābalstās uz šo plānu, lai izstrādātu reģionālus alumīnija nozares plānus un panāktu nozares sinerģisku attīstību.” |
| --- | --- |

(60)

Turklāt Šaņdunas plānā ir noteiktas četras alumīnija ražošanas nozares jomas, kas jāattīsta/jāstiprina: alumīnija kausēšana, alumīnija sakausējumi, alumīnija kompozītmateriāli, alumīnija apstrāde un dziļā apstrāde. Attiecībā uz katru no šiem alumīnija pārstrādes veidiem plānā ir noteikti konkrēti mērķi un uzdevumi, kas jāīsteno nākamajos piecos gados. Turklāt Šaņdunas plānā paredzēts, ka vietējās pašvaldības izstrādā savus piecgades plānus, lai nodrošinātu ražošanas nozares attīstības koordināciju visos līmeņos: “Pašvaldībām būtu jābalstās uz šo plānu, lai izstrādātu reģionālus alumīnija nozares plānus un panāktu nozares sinerģisku attīstību.”

| (61) | Visbeidzot, Šaņdunas plānā ir izklāstīti uz vietējiem alumīnija uzņēmumiem vērsti (finansiāla) atbalsta pasākumi: “Politikas un regulatīvā atbalsta stiprināšana. Aktīvi īstenot dažādas atbalstošas valsts un provinču līmeņa rīcībpolitikas un stiprināt kvalificētus industriālos klasterus, galvenos ražojumus un svarīgas tehnoloģijas, kā arī atbalstīt uzņēmumus lielu valsts un provinču projektu īstenošanā. Elastīgi izmantot jaunos un vecos enerģijas veidus, lai pārveidotu galvenās inženiertehniskās paketes un atbalstītu pionieruzņēmumu attīstību, paredzot nodokļu stimulus, zemes piešķiršanu, zaļās enerģijas sadalīšanu, nodokļu samazinājumus un tehnoloģiskās inovācijas, kā arī lai īstenotu nodokļu atvieglojumus alumīnija reciklēšanai. Mudināt provinču līmeņa kapitāla ieguldījumu fondus veicināt pētniecību un izstrādi un jaunu, prioritāru ražojumu industrializāciju, piesaistot un mobilizējot lielākus ieguldījumus sociālajā kapitālā.” |
| --- | --- |

(61)

Visbeidzot, Šaņdunas plānā ir izklāstīti uz vietējiem alumīnija uzņēmumiem vērsti (finansiāla) atbalsta pasākumi: “Politikas un regulatīvā atbalsta stiprināšana. Aktīvi īstenot dažādas atbalstošas valsts un provinču līmeņa rīcībpolitikas un stiprināt kvalificētus industriālos klasterus, galvenos ražojumus un svarīgas tehnoloģijas, kā arī atbalstīt uzņēmumus lielu valsts un provinču projektu īstenošanā. Elastīgi izmantot jaunos un vecos enerģijas veidus, lai pārveidotu galvenās inženiertehniskās paketes un atbalstītu pionieruzņēmumu attīstību, paredzot nodokļu stimulus, zemes piešķiršanu, zaļās enerģijas sadalīšanu, nodokļu samazinājumus un tehnoloģiskās inovācijas, kā arī lai īstenotu nodokļu atvieglojumus alumīnija reciklēšanai. Mudināt provinču līmeņa kapitāla ieguldījumu fondus veicināt pētniecību un izstrādi un jaunu, prioritāru ražojumu industrializāciju, piesaistot un mobilizējot lielākus ieguldījumus sociālajā kapitālā.”

| (62) | No iepriekš sniegtajiem piemēriem skaidri saprotams, ka valdības iesaistīšanās ievērojami pārsniedz vispārēja atbalsta sniegšanu ražošanas nozarei valstī. Tā ietver stingru kontroli un valdības īstenotu pārvaldību attiecībā uz katru nozares aspektu visos līmeņos – no valsts un provinču līmeņa līdz pašvaldību līmenim. Papildus iepriekš minētajam tiek norādīts, ka alumīnija riteņu ražotāji arī saņem valsts subsīdijas un tas nepārprotami liecina par valsts ieinteresētību šajā nozarē. Izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka vairāki alumīnija riteņu ražotāji, to skaitā Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel (31) un Dongfeng Motors (32), saņēma tiešas valsts subsīdijas. |
| --- | --- |

(62)

No iepriekš sniegtajiem piemēriem skaidri saprotams, ka valdības iesaistīšanās ievērojami pārsniedz vispārēja atbalsta sniegšanu ražošanas nozarei valstī. Tā ietver stingru kontroli un valdības īstenotu pārvaldību attiecībā uz katru nozares aspektu visos līmeņos – no valsts un provinču līmeņa līdz pašvaldību līmenim. Papildus iepriekš minētajam tiek norādīts, ka alumīnija riteņu ražotāji arī saņem valsts subsīdijas un tas nepārprotami liecina par valsts ieinteresētību šajā nozarē. Izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka vairāki alumīnija riteņu ražotāji, to skaitā Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel (31) un Dongfeng Motors (32), saņēma tiešas valsts subsīdijas.

Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel

31

Dongfeng Motors

32

| (63) | Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī pārskatāmā ražojuma izgatavošanā izmantoto galveno izejresursu ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
| --- | --- |

(63)

Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī pārskatāmā ražojuma izgatavošanā izmantoto galveno izejresursu ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

| (64) | Šajā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka 42. apsvērumā minētā alumīnija nozarē notiekošā bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējošā piemērošana vai neatbilstīgā izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē neietekmētu pārskatāmā ražojuma izgatavotājus. |
| --- | --- |

(64)

Šajā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka 42. apsvērumā minētā alumīnija nozarē notiekošā bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējošā piemērošana vai neatbilstīgā izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē neietekmētu pārskatāmā ražojuma izgatavotājus.

| (65) | Alumīnija nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kā minēts jau arī 42. apsvērumā. Šie kropļojumi skar nozari gan tieši (kad tiek ražots pārskatāmais ražojums vai tā galvenie izejresursi), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma). |
| --- | --- |

(65)

Alumīnija nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kā minēts jau arī 42. apsvērumā. Šie kropļojumi skar nozari gan tieši (kad tiek ražots pārskatāmais ražojums vai tā galvenie izejresursi), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

| (66) | Šajā izmeklēšanā netika arī iesniegti pierādījumi, kas apliecinātu, ka alumīnija nozari neietekmē arī jau 42. apsvērumā minētā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē. Tādēļ būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(66)

Šajā izmeklēšanā netika arī iesniegti pierādījumi, kas apliecinātu, ka alumīnija nozari neietekmē arī jau 42. apsvērumā minētā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē. Tādēļ būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

| (67) | Visbeidzot, Komisija atgādina, ka pārskatāmā ražojuma ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Kad pārskatāmā ražojuma ražotāji iegādājas šos izejresursus vai slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un ko tie reģistrē pie izmaksām), ir pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku; tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē; turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(67)

Visbeidzot, Komisija atgādina, ka pārskatāmā ražojuma ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Kad pārskatāmā ražojuma ražotāji iegādājas šos izejresursus vai slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un ko tie reģistrē pie izmaksām), ir pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku; tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē; turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (68) | Tādējādi ne tikai nav pareizi izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir ietekmētas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, patiešām ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. |
| --- | --- |

(68)

Tādējādi ne tikai nav pareizi izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir ietekmētas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, patiešām ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk.

| (69) | Neviena no ieinteresētajām personām nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo. |
| --- | --- |

(69)

Neviena no ieinteresētajām personām nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo.

| (70) | Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvajā valstī. |
| --- | --- |

(70)

Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvajā valstī.

3.3.2.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

3.3.2.1.   Vispārīgas piezīmes

| (71) | Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, būtu jābalsta uz šādiem kritērijiem:






  — | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (33), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR, |
| --- | --- | --- |

(71)

Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, būtu jābalsta uz šādiem kritērijiem:

—

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (33), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR,

33

| — | pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī (34), |
| --- | --- |

—

pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī (34),

34

| — | attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī,

| — | ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroka attiecīgā gadījumā būtu jādod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroka attiecīgā gadījumā būtu jādod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (72) | Kā skaidrots 37. apsvērumā, Komisija 2022. gada 12. maijā publicēja paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem. Minētajā paziņojumā ir aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un ieinteresētās personas tika informētas par Komisijas nodomu uzskatīt Brazīliju par attiecīgu reprezentatīvo valsti šajā lietā, ja tiktu apstiprināts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu pastāv nozīmīgi kropļojumi. |
| --- | --- |

(72)

Kā skaidrots 37. apsvērumā, Komisija 2022. gada 12. maijā publicēja paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem. Minētajā paziņojumā ir aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un ieinteresētās personas tika informētas par Komisijas nodomu uzskatīt Brazīliju par attiecīgu reprezentatīvo valsti šajā lietā, ja tiktu apstiprināts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu pastāv nozīmīgi kropļojumi.

| (73) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktā uzskaitītajiem kritērijiem Komisija identificēja Brazīliju kā valsti, kuras ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā ĶTR. Pasaules Banka Brazīliju, pamatojoties uz nacionālo kopienākumu, klasificē pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem. Turklāt Brazīlija tika identificēta kā valsts, kurā tiek ražots pārskatāmais ražojums un ir viegli pieejami attiecīgie dati. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktā uzskaitītajiem kritērijiem Komisija identificēja Brazīliju kā valsti, kuras ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā ĶTR. Pasaules Banka Brazīliju, pamatojoties uz nacionālo kopienākumu, klasificē pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem. Turklāt Brazīlija tika identificēta kā valsts, kurā tiek ražots pārskatāmais ražojums un ir viegli pieejami attiecīgie dati.

| (74) | Visbeidzot, ņemot vērā nesadarbošanos un to, ka pamatojoties uz visiem minētajiem elementiem, ir konstatēts, ka Brazīlija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

(74)

Visbeidzot, ņemot vērā nesadarbošanos un to, ka pamatojoties uz visiem minētajiem elementiem, ir konstatēts, ka Brazīlija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

3.3.2.2.   Secinājums

| (75) | Ņemot vērā nesadarbošanos, kā ierosināts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā un tā kā Brazīlija atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem, Komisija izvēlējās Brazīliju par attiecīgo reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā nesadarbošanos, kā ierosināts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā un tā kā Brazīlija atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem, Komisija izvēlējās Brazīliju par attiecīgo reprezentatīvo valsti.

3.3.3.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

| (76) | Paziņojumā par attiecīgajiem normālās vērtības noteikšanai izmantojamajiem avotiem Komisija uzskaitīja tādus ražošanas faktorus kā materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Komisija arī norādīja – lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, neizkropļotu izmaksu noteikšanai tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru, proti, izejvielām, izmantos Global Trade Atlas (“GTA”). Turklāt Komisija norādīja, ka tā izmantos: Brazīlijas statistikas iestādes informāciju neizkropļotu darbaspēka izmaksu noteikšanai, elektroenerģijas piegādātāju Brazīlijā publiskos tarifus un pieejamo dabasgāzes datubāzi. |
| --- | --- |

(76)

Paziņojumā par attiecīgajiem normālās vērtības noteikšanai izmantojamajiem avotiem Komisija uzskaitīja tādus ražošanas faktorus kā materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Komisija arī norādīja – lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, neizkropļotu izmaksu noteikšanai tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru, proti, izejvielām, izmantos Global Trade Atlas (“GTA”). Turklāt Komisija norādīja, ka tā izmantos: Brazīlijas statistikas iestādes informāciju neizkropļotu darbaspēka izmaksu noteikšanai, elektroenerģijas piegādātāju Brazīlijā publiskos tarifus un pieejamo dabasgāzes datubāzi.

Global Trade Atlas

GTA

| (77) | Visbeidzot, Komisija norādīja, ka tā PVA izmaksu un peļņas noteikšanai izmantos divu Brazīlijas pārskatāmā ražojuma ražotāju finanšu datus, kā izklāstīts 37. apsvērumā. |
| --- | --- |

(77)

Visbeidzot, Komisija norādīja, ka tā PVA izmaksu un peļņas noteikšanai izmantos divu Brazīlijas pārskatāmā ražojuma ražotāju finanšu datus, kā izklāstīts 37. apsvērumā.

| (78) | Lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, Komisija ietvēra arī izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību. Komisija izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret tiešajām izgatavošanas izmaksām noteica, pamatojoties uz Savienības ražotāju datiem, kurus sniedza pieteikuma iesniedzējs, kas sniedza konkrētu informāciju šim nolūkam. |
| --- | --- |

(78)

Lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, Komisija ietvēra arī izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību. Komisija izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret tiešajām izgatavošanas izmaksām noteica, pamatojoties uz Savienības ražotāju datiem, kurus sniedza pieteikuma iesniedzējs, kas sniedza konkrētu informāciju šim nolūkam.

3.4.   Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

3.4.1.   Ražošanas faktori

Ražošanas faktori

| (79) | Ņemot vērā visu pieprasījumā sniegto informāciju un pēc tam procedūras gaitā savākto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

  1. tabula


  Konkrētu alumīnija riteņu ražošanas faktori









  Ražošanas faktors | Preču kods | Vērtība (RMB) | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas |
| Alumīnija lietņi | 760120 | 14,56 | kg |
| Krāsa | 320810
  320820
  320890 | 48,69 | kg |
| Visas pārējās izejvielas; piedevas; iepakojums | Neattiecas | 4,48 % no izejvielu izmaksām | Neattiecas |
| Darbaspēks |
| Darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecībā (NACE C.25) | Neattiecas | 28,44 | stunda |
| Enerģija |
| Elektroenerģija | Neattiecas | 0,432 | kWh |
| Dabasgāze | Neattiecas | 0,357 | kWh |
| Ūdens |
| Ūdens | Neattiecas | 12,87 | m3 |

(79)

Ņemot vērā visu pieprasījumā sniegto informāciju un pēc tam procedūras gaitā savākto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

1. tabula

1. tabula

Konkrētu alumīnija riteņu ražošanas faktori

Konkrētu alumīnija riteņu ražošanas faktori

Ražošanas faktors

Preču kods

Vērtība (RMB)

RMB

Mērvienība

Izejvielas

Izejvielas

Alumīnija lietņi

760120

14,56

kg

Krāsa

320810

320820

320890

48,69

kg

Visas pārējās izejvielas; piedevas; iepakojums

Neattiecas

4,48 % no izejvielu izmaksām

Neattiecas

Darbaspēks

Darbaspēks

Darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecībā (NACE C.25)

NACE

Neattiecas

28,44

stunda

Enerģija

Enerģija

Elektroenerģija

Neattiecas

0,432

kWh

Dabasgāze

Neattiecas

0,357

kWh

Ūdens

Ūdens

Ūdens

Neattiecas

12,87

m3

3

3.4.1.1.   Izejvielas

| (80) | Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu reprezentatīvajā valstī un tai pieskaitīja ievedmuitas nodokļus. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (35) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. |
| --- | --- |

(80)

Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu reprezentatīvajā valstī un tai pieskaitīja ievedmuitas nodokļus. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (35) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis.

GTA

35

| (81) | Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi [3.3.1.] iedaļā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Kad imports reprezentatīvajā valstī no ĶTR bija izslēgts, importa apjoms no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(81)

Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi [3.3.1.] iedaļā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Kad imports reprezentatīvajā valstī no ĶTR bija izslēgts, importa apjoms no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs.

| (82) | Vairākiem ražošanas faktoriem faktiskās ar tiem saistītās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja nenozīmīgu daļu no kopējām izejvielu izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība neatkarīgi no izmantotā avota būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinus, Komisija nolēma iekļaut šīs izmaksas visu pārējo izejvielu izmaksās. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, neizkropļotas visu pārējo izejvielu izmaksu vērtības noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tāpēc, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, Komisija noteica visu pārējo izejvielu izmaksu attiecību pret kopējām izejvielu izmaksām – 4,48 %. Pēc tam šī procentuālā daļa tika piemērota neizkropļotajai izejvielu vērtībai, lai iegūtu pārējo izejvielu vērtību, kas nebūtu izkropļota. |
| --- | --- |

(82)

Vairākiem ražošanas faktoriem faktiskās ar tiem saistītās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja nenozīmīgu daļu no kopējām izejvielu izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība neatkarīgi no izmantotā avota būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinus, Komisija nolēma iekļaut šīs izmaksas visu pārējo izejvielu izmaksās. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, neizkropļotas visu pārējo izejvielu izmaksu vērtības noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tāpēc, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, Komisija noteica visu pārējo izejvielu izmaksu attiecību pret kopējām izejvielu izmaksām – 4,48 %. Pēc tam šī procentuālā daļa tika piemērota neizkropļotajai izejvielu vērtībai, lai iegūtu pārējo izejvielu vērtību, kas nebūtu izkropļota.

| (83) | Minētajām importa cenām parasti būtu jāpieskaita arī iekšzemes transporta cenas. Tomēr, ņemot vērā nesadarbošanos, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kuras mērķis ir konstatēt, vai dempinga pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies vai arī tas varētu atkārtoties, nevis noteikt tā precīzu apmēru, Komisija nolēma, ka nav nepieciešamas veikt korekcijas attiecībā uz iekšzemes transportu. Šādu korekciju rezultātā tikai palielinātos normālā vērtība un tādējādi arī dempinga starpība. |
| --- | --- |

(83)

Minētajām importa cenām parasti būtu jāpieskaita arī iekšzemes transporta cenas. Tomēr, ņemot vērā nesadarbošanos, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kuras mērķis ir konstatēt, vai dempinga pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies vai arī tas varētu atkārtoties, nevis noteikt tā precīzu apmēru, Komisija nolēma, ka nav nepieciešamas veikt korekcijas attiecībā uz iekšzemes transportu. Šādu korekciju rezultātā tikai palielinātos normālā vērtība un tādējādi arī dempinga starpība.

3.4.1.2.   Darbaspēks

| (84) | Lai noteiktu darbaspēka izmaksu atsauces vērtību reprezentatīvajā valstī, Komisija izmantoja pieejamos datus, ko publicējusi Brazīlijas valdības aģentūra Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística (IBGE). IBGE (36) publicē detalizētu informāciju par algām dažādās Brazīlijas ekonomikas nozarēs. Komisija izmantoja par 2020. gadu pieejamo statistiku par vidējām darbaspēka izmaksām metalurģijā, tērauda rūpniecībā un apstrādes rūpniecībā (25. kategorija NACE 2.0 klasifikācijā). |
| --- | --- |

(84)

Lai noteiktu darbaspēka izmaksu atsauces vērtību reprezentatīvajā valstī, Komisija izmantoja pieejamos datus, ko publicējusi Brazīlijas valdības aģentūra Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística (IBGE). IBGE (36) publicē detalizētu informāciju par algām dažādās Brazīlijas ekonomikas nozarēs. Komisija izmantoja par 2020. gadu pieejamo statistiku par vidējām darbaspēka izmaksām metalurģijā, tērauda rūpniecībā un apstrādes rūpniecībā (25. kategorija NACE 2.0 klasifikācijā).

Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística

IBGE

IBGE

36

NACE

3.4.1.3.   Elektroenerģija

| (85) | Lai noteiktu elektroenerģijas cenu atsauces vērtību reprezentatīvajā valstī, Komisija izmantoja jaunākos pieejamos datus par elektroenerģijas cenām rūpnieciskajiem lietotājiem, kuras iekasēja viens no lielākajiem elektroenerģijas piegādātājiem Brazīlijā, proti, uzņēmums EDP Brazil. Komisija izmantoja pārskatīšanas izmeklēšanas periodu aptverošus datus par BRL/kWh izteiktām elektroenerģijas cenām (37), kuras tika piemērotas rūpnieciskajiem lietotājiem attiecīgajā patēriņa grupā. |
| --- | --- |

(85)

Lai noteiktu elektroenerģijas cenu atsauces vērtību reprezentatīvajā valstī, Komisija izmantoja jaunākos pieejamos datus par elektroenerģijas cenām rūpnieciskajiem lietotājiem, kuras iekasēja viens no lielākajiem elektroenerģijas piegādātājiem Brazīlijā, proti, uzņēmums EDP Brazil. Komisija izmantoja pārskatīšanas izmeklēšanas periodu aptverošus datus par BRL/kWh izteiktām elektroenerģijas cenām (37), kuras tika piemērotas rūpnieciskajiem lietotājiem attiecīgajā patēriņa grupā.

EDP Brazil

37

3.4.1.4.   Dabasgāze

| (86) | Informāciju par uzņēmumiem (rūpnieciskajiem lietotājiem) piemēroto dabasgāzes cenu Brazīlijā vāc datubāze Global Petrol Prices, un tā tiek publicēta tās tīmekļa vietnē (38). Komisija izmantoja attiecīgās publicētās cenas, kuras attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(86)

Informāciju par uzņēmumiem (rūpnieciskajiem lietotājiem) piemēroto dabasgāzes cenu Brazīlijā vāc datubāze Global Petrol Prices, un tā tiek publicēta tās tīmekļa vietnē (38). Komisija izmantoja attiecīgās publicētās cenas, kuras attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu.

Global Petrol Prices

38

3.4.1.5.   Ūdens

| (87) | Lai noteiktu ūdens izmaksu atsauces vērtības reprezentatīvajā valstī, Komisija izmantoja Brazīlijā piemērojamās cenas, kuras iekasēja uzņēmums Sabesp (39), kas ir atbildīgs par ūdensapgādi, notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu Sanpaulu štatā. |
| --- | --- |

(87)

Lai noteiktu ūdens izmaksu atsauces vērtības reprezentatīvajā valstī, Komisija izmantoja Brazīlijā piemērojamās cenas, kuras iekasēja uzņēmums Sabesp (39), kas ir atbildīgs par ūdensapgādi, notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu Sanpaulu štatā.

Sabesp

39

3.4.1.6.   Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas, peļņa un amortizācija

| (88) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība. |
| --- | --- |

(88)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība.

| (89) | Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtības noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tāpēc, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja datiem, Komisija noteica izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret kopējām izgatavošanas un darbaspēka izmaksām. Pēc tam šī procentuālā daļa atkarībā no ražotā modeļa tika piemērota neizkropļotajai izgatavošanas izmaksu vērtībai, lai iegūtu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, kas nebūtu izkropļota. |
| --- | --- |

(89)

Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtības noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tāpēc, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja datiem, Komisija noteica izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret kopējām izgatavošanas un darbaspēka izmaksām. Pēc tam šī procentuālā daļa atkarībā no ražotā modeļa tika piemērota neizkropļotajai izgatavošanas izmaksu vērtībai, lai iegūtu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, kas nebūtu izkropļota.

| (90) | Lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantoja jaunākos pieejamos finanšu datus par Brazīlijas uzņēmumiem, kas paziņojumā par lietas materiāliem bija identificēti kā aktīvi un rentabli konkrētu alumīnija riteņu ražotāji. Tika izmantoti no Orbis Bureau van Dijk iegūtie finanšu dati par šādiem uzņēmumiem:






  — | IOCHPE MAXION S.A (2019. finanšu gads), |
| --- | --- | --- |

(90)

Lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantoja jaunākos pieejamos finanšu datus par Brazīlijas uzņēmumiem, kas paziņojumā par lietas materiāliem bija identificēti kā aktīvi un rentabli konkrētu alumīnija riteņu ražotāji. Tika izmantoti no Orbis Bureau van Dijk iegūtie finanšu dati par šādiem uzņēmumiem:

Orbis Bureau van Dijk

—

IOCHPE MAXION S.A (2019. finanšu gads),

IOCHPE MAXION S.A

| — | NEO RODAS S.A (2019. finanšu gads). |
| --- | --- |

—

NEO RODAS S.A (2019. finanšu gads).

NEO RODAS S.A

3.4.2.   Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (91) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī pa ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(91)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī pa ražojuma veidiem.

EXW

| (92) | Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija paļāvās uz pieteikuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju par katra ražošanas faktora (materiālu un darbaspēka) izmantojumu pārskatāmā ražojuma ražošanā. |
| --- | --- |

(92)

Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija paļāvās uz pieteikuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju par katra ražošanas faktora (materiālu un darbaspēka) izmantojumu pārskatāmā ražojuma ražošanā.

| (93) | Pēc neizkropļoto izgatavošanas izmaksu noteikšanas Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu, kā norādīts 88.–90. apsvērumā. Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem. PVA izmaksas un peļņa tika noteiktas, pamatojoties uz vidējo vērtību, kas izriet no abu reprezentatīvās valsts uzņēmumu finanšu pārskatos norādītajām vērtībām. Neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja šādas pozīcijas:






  — | izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, kuras veidoja pavisam 26,80 % no tiešajām izgatavošanas izmaksām, |
| --- | --- | --- |

(93)

Pēc neizkropļoto izgatavošanas izmaksu noteikšanas Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu, kā norādīts 88.–90. apsvērumā. Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem. PVA izmaksas un peļņa tika noteiktas, pamatojoties uz vidējo vērtību, kas izriet no abu reprezentatīvās valsts uzņēmumu finanšu pārskatos norādītajām vērtībām. Neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja šādas pozīcijas:

—

izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, kuras veidoja pavisam 26,80 % no tiešajām izgatavošanas izmaksām,

| — | PVA un citas izmaksas, kas veidoja 13,75 % no pārdoto preču izmaksām (“PPI”), un |
| --- | --- |

—

PVA un citas izmaksas, kas veidoja 13,75 % no pārdoto preču izmaksām (“PPI”), un

| — | peļņu, kas bija 6,24 % no PPI un kas tika piemērota kopējām neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

—

peļņu, kas bija 6,24 % no PPI un kas tika piemērota kopējām neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

| (94) | Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī pa ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(94)

Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī pa ražojuma veidiem.

EXW

3.5.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (95) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz CIF cenām, kas iegūtas no Eurostat datiem un koriģētas līdz EXW līmenim. Tādējādi no CIF cenas tika atskaitītas jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas, kā arī iekšzemes transporta izmaksas. Ķīnas iekšzemes un starptautiskās transporta izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(95)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz CIF cenām, kas iegūtas no Eurostat datiem un koriģētas līdz EXW līmenim. Tādējādi no CIF cenas tika atskaitītas jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas, kā arī iekšzemes transporta izmaksas. Ķīnas iekšzemes un starptautiskās transporta izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju.

CIF

Eurostat

EXW

CIF

3.6.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (96) | Normālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija salīdzināja ar iepriekš noteikto eksporta cenu EXW līmenī. |
| --- | --- |

(96)

Normālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija salīdzināja ar iepriekš noteikto eksporta cenu EXW līmenī.

EXW

3.7.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (97) | Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka dempinga starpība ir ievērojama (vairāk nekā 10 %). Tāpēc tika secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies. |
| --- | --- |

(97)

Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka dempinga starpība ir ievērojama (vairāk nekā 10 %). Tāpēc tika secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies.

4.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (98) | Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā un Savienības tirgus pievilcīgums. Tiek atgādināts, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju un ĶV nesadarbošanās dēļ analīze tika veikta, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumu, GTA statistiku un pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(98)

Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā un Savienības tirgus pievilcīgums. Tiek atgādināts, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju un ĶV nesadarbošanās dēļ analīze tika veikta, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumu, GTA statistiku un pieejamo informāciju.

GTA

4.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

| (99) | Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija, kā izklāstīts nākamajos apsvērumos, ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā analizēja, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(99)

Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija, kā izklāstīts nākamajos apsvērumos, ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā analizēja, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju.

| (100) | Izmeklēšanā atklājās, ka attiecībā uz konkrētu alumīnija riteņu ražošanu Ķīnā pastāv vispārējs jaudas pārpalikums. Tika lēsts, ka 2020. gadā ražošanas jauda (40) Ķīnā bija 189,8 miljoni riteņu. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju par tirgu Ķīnas pārdošanas apjoms sasniedza 153 miljonus riteņu, no kuriem 108 miljoni tika patērēti iekšzemē, savukārt aptuveni 45 miljoni tika eksportēti. Tāpēc tiek lēsts, ka neizmantotā jauda ir vairāk nekā 36 miljoni riteņu (jeb vairāk nekā puse no Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā), kuri gadījumā, ja pašreizējie pasākumi tiktu izbeigti, varētu tikt novirzīti uz Savienību. |
| --- | --- |

(100)

Izmeklēšanā atklājās, ka attiecībā uz konkrētu alumīnija riteņu ražošanu Ķīnā pastāv vispārējs jaudas pārpalikums. Tika lēsts, ka 2020. gadā ražošanas jauda (40) Ķīnā bija 189,8 miljoni riteņu. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju par tirgu Ķīnas pārdošanas apjoms sasniedza 153 miljonus riteņu, no kuriem 108 miljoni tika patērēti iekšzemē, savukārt aptuveni 45 miljoni tika eksportēti. Tāpēc tiek lēsts, ka neizmantotā jauda ir vairāk nekā 36 miljoni riteņu (jeb vairāk nekā puse no Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā), kuri gadījumā, ja pašreizējie pasākumi tiktu izbeigti, varētu tikt novirzīti uz Savienību.

40

| (101) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kura, pasākumiem zaudējot spēku, varētu tikt izmantota eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(101)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kura, pasākumiem zaudējot spēku, varētu tikt izmantota eksportam uz Savienību.

4.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (102) | Tā kā Savienībā autobūves nozarē notiek plaša ražošana, konkrētu alumīnija riteņu Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un jau šobrīd piesaista ievērojamu importa apjomu no Ķīnas. Turklāt citi svarīgi tirgi, piemēram, ASV un Indija, alumīnija riteņu importam no Ķīnas ir noteikuši tirdzniecības aizsardzības instrumentus. Tāpēc tiek uzskatīts, ka pašreizējo pasākumu atcelšanas gadījumā, ņemot vērā tirdzniecības pasākumu noteikšanu citos galvenajos tirgos, no Ķīnas veiktā importa apjoms Eiropas Savienībā, visticamāk, pieaugtu vēl vairāk. |
| --- | --- |

(102)

Tā kā Savienībā autobūves nozarē notiek plaša ražošana, konkrētu alumīnija riteņu Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un jau šobrīd piesaista ievērojamu importa apjomu no Ķīnas. Turklāt citi svarīgi tirgi, piemēram, ASV un Indija, alumīnija riteņu importam no Ķīnas ir noteikuši tirdzniecības aizsardzības instrumentus. Tāpēc tiek uzskatīts, ka pašreizējo pasākumu atcelšanas gadījumā, ņemot vērā tirdzniecības pasākumu noteikšanu citos galvenajos tirgos, no Ķīnas veiktā importa apjoms Eiropas Savienībā, visticamāk, pieaugtu vēl vairāk.

| (103) | Ķīnas eksports uz Savienību turpināja apliecināt, ka Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgs pat tad, ja ir noteikti pasākumi. Komisija analizēja Ķīnas eksporta cenu līmeni uz citiem trešo valstu tirgiem, pamatojoties uz GTA datiem. Vidējās svērtās Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm (43,94 EUR) bija ievērojami (par aptuveni 13 %) zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tādēļ, visticamāk, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības tirgus Ķīnas eksportētājiem kļūtu vēl pievilcīgāks un, ja nebūtu noteikti maksājumi, Ķīnas eksportētāji varētu palielināt savu eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(103)

Ķīnas eksports uz Savienību turpināja apliecināt, ka Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgs pat tad, ja ir noteikti pasākumi. Komisija analizēja Ķīnas eksporta cenu līmeni uz citiem trešo valstu tirgiem, pamatojoties uz GTA datiem. Vidējās svērtās Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm (43,94 EUR) bija ievērojami (par aptuveni 13 %) zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tādēļ, visticamāk, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības tirgus Ķīnas eksportētājiem kļūtu vēl pievilcīgāks un, ja nebūtu noteikti maksājumi, Ķīnas eksportētāji varētu palielināt savu eksportu uz Savienību.

GTA

| (104) | Vēl viens Savienības tirgus pievilcīguma faktors ir tas, ka konkrētu Savienībā izmantoto riteņu dizains precīzi atbilst Ķīnā ražoto riteņu dizainam. |
| --- | --- |

(104)

Vēl viens Savienības tirgus pievilcīguma faktors ir tas, ka konkrētu Savienībā izmantoto riteņu dizains precīzi atbilst Ķīnā ražoto riteņu dizainam.

| (105) | Tāpēc, pamatojoties uz ievērojamo jaudas pārpalikumu Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija secināja, ka tad, ja pašreizējie pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas ražotāji eksportētāji, iespējams, novirzītu eksportu uz Savienību par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(105)

Tāpēc, pamatojoties uz ievērojamo jaudas pārpalikumu Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija secināja, ka tad, ja pašreizējie pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas ražotāji eksportētāji, iespējams, novirzītu eksportu uz Savienību par dempinga cenām.

4.3.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (106) | Ņemot vērā konstatējumus par dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un par iespējamo eksporta dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties importam no ĶTR noteikto antidempinga pasākumu termiņam, dempings turpinātos. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā konstatējumus par dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un par iespējamo eksporta dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties importam no ĶTR noteikto antidempinga pasākumu termiņam, dempings turpinātos.

5.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

5.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (107) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 30 ražotāju. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(107)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 30 ražotāju. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (108) | Tika lēsts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 64,3 miljoni vienību. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzības iesniedzēja sniegtajām atbildēm makroekonomikas anketā. Kā norādīts 12. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja gandrīz 20 % no zināmo līdzīgā ražojuma Savienības ražotāju kopējā ražošanas daudzuma. |
| --- | --- |

(108)

Tika lēsts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 64,3 miljoni vienību. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzības iesniedzēja sniegtajām atbildēm makroekonomikas anketā. Kā norādīts 12. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja gandrīz 20 % no zināmo līdzīgā ražojuma Savienības ražotāju kopējā ražošanas daudzuma.

5.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (109) | Komisija Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot kopējo importa apjomu Savienībā no trešām valstīm. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū tika iegūts no sūdzības un koriģēts, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Attiecībā uz importu Komisija balstījās uz Eurostat Comext datubāzi. Tomēr, tā kā Eurostat Comext datubāzē ir norādīta tikai importa masa un nevis importēto AR vienību skaits, masa bija jāpārrēķina vienībās. Sūdzībā sūdzības iesniedzējs piemēroja pēdējā izmeklēšanā izmantoto pārrēķina koeficientu tam pašam ražojumam (41) (t. i., 10,9 kg uz vienību). Kā minēts 78. apsvērumā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/1221 (42), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importam (“izmeklēšana attiecībā uz Marokas izcelsmes AR”), šā pārrēķina koeficienta derīgums tika pārbaudīts, pamatojoties uz Marokas un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā atklājās, ka tolaik piemērojamā vidējā svērtā masa uz vienību bija 11,3 kg uz vienību, jo tirgus tendence ir virzīties uz lielāku riteņa diametru, kā rezultātā palielinās riteņa masa. Tāpēc šis koeficients tika izmantots, lai noteiktu patēriņu Savienībā uz vienību. |
| --- | --- |

(109)

Komisija Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot kopējo importa apjomu Savienībā no trešām valstīm. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū tika iegūts no sūdzības un koriģēts, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Attiecībā uz importu Komisija balstījās uz Eurostat Comext datubāzi. Tomēr, tā kā Eurostat Comext datubāzē ir norādīta tikai importa masa un nevis importēto AR vienību skaits, masa bija jāpārrēķina vienībās. Sūdzībā sūdzības iesniedzējs piemēroja pēdējā izmeklēšanā izmantoto pārrēķina koeficientu tam pašam ražojumam (41) (t. i., 10,9 kg uz vienību). Kā minēts 78. apsvērumā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/1221 (42), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importam (“izmeklēšana attiecībā uz Marokas izcelsmes AR”), šā pārrēķina koeficienta derīgums tika pārbaudīts, pamatojoties uz Marokas un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā atklājās, ka tolaik piemērojamā vidējā svērtā masa uz vienību bija 11,3 kg uz vienību, jo tirgus tendence ir virzīties uz lielāku riteņa diametru, kā rezultātā palielinās riteņa masa. Tāpēc šis koeficients tika izmantots, lai noteiktu patēriņu Savienībā uz vienību.

Eurostat Comext

Eurostat Comext

41

42

| (110) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Patēriņš Savienībā (vienības) | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš (tūkst. vienību) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Avots: | Eurostat Comext datubāze, EUWA un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(110)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Patēriņš Savienībā (vienības)

Patēriņš Savienībā (vienības)

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš (tūkst. vienību)

77 873

73 797

59 530

64 311

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Avots:

Avots

Eurostat Comext datubāze, EUWA un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Eurostat Comext

EUWA

| (111) | Patēriņš Savienībā laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam samazinājās par 5 %, savukārt laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam – par 19 %. 2020. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ automobiļu ražošanas apjoms samazinājās par aptuveni 4,2 miljoniem transportlīdzekļu, tādējādi tieši ietekmējot augšupējos piegādātājus, jo AR pārdošanas apjomi 2020. gadā samazinājās par 14 miljoniem salīdzinājumā ar 2019. gadu. 2020. gada 2. ceturksnī ražošanas apjoma kritums bija īpaši nozīmīgs, taču turpmākajos mēnešos tirgus atguvās. Tirgum atgūstoties, ražošanas apjoms palielinājās par 5 miljoniem riteņu: no 59 miljoniem 2020. gadā līdz 64 miljoniem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr automobiļu ražotāju izmantoto pusvadītāju trūkuma dēļ patēriņš nesasniedza 2019. gada līmeni. |
| --- | --- |

(111)

Patēriņš Savienībā laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam samazinājās par 5 %, savukārt laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam – par 19 %. 2020. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ automobiļu ražošanas apjoms samazinājās par aptuveni 4,2 miljoniem transportlīdzekļu, tādējādi tieši ietekmējot augšupējos piegādātājus, jo AR pārdošanas apjomi 2020. gadā samazinājās par 14 miljoniem salīdzinājumā ar 2019. gadu. 2020. gada 2. ceturksnī ražošanas apjoma kritums bija īpaši nozīmīgs, taču turpmākajos mēnešos tirgus atguvās. Tirgum atgūstoties, ražošanas apjoms palielinājās par 5 miljoniem riteņu: no 59 miljoniem 2020. gadā līdz 64 miljoniem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr automobiļu ražotāju izmantoto pusvadītāju trūkuma dēļ patēriņš nesasniedza 2019. gada līmeni.

5.3.   Imports no ĶTR

Imports no ĶTR

5.3.1.   Importa no ĶTR daudzums un tirgus daļa

Importa no ĶTR daudzums un tirgus daļa

| (112) | Importa daudzumu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat Comext datubāzi. Kā izklāstīts 109. apsvērumā, importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz šā importa īpatsvaru no kopējā patēriņa Savienībā. |
| --- | --- |

(112)

Importa daudzumu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat Comext datubāzi. Kā izklāstīts 109. apsvērumā, importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz šā importa īpatsvaru no kopējā patēriņa Savienībā.

Eurostat Comext

| (113) | Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa daudzums (vienības) un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no ĶTR apjoms (tūkst. vienību) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| Indekss (2019. gads = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| Tirgus daļa (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| Indekss (2019. gads = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| Avots: | Eurostat Comext datubāze. |

(113)

Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa daudzums (vienības) un tirgus daļa

Importa daudzums (vienības) un tirgus daļa

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa no ĶTR apjoms (tūkst. vienību)

3 734

3 493

2 230

2 205

Indekss (2019. gads = 100)

Indekss (2019. gads = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Tirgus daļa (%)

4,8

4,7

3,7

3,4

Indekss (2019. gads = 100)

Indekss (2019. gads = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Avots:

Avots

Eurostat Comext datubāze.

Eurostat Comext

| (114) | Pārskatāmā ražojuma imports no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās. No ĶTR veiktā importa tirgus daļa 2018.–2019. gadā saglabājās stabila, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā samazinājās par 29 %. Tomēr būtu jāuzskata, ka šī dinamika izriet no tā, ka viens no galvenajiem Ķīnas ražotājiem ir iedibināts Marokā. |
| --- | --- |

(114)

Pārskatāmā ražojuma imports no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās. No ĶTR veiktā importa tirgus daļa 2018.–2019. gadā saglabājās stabila, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā samazinājās par 29 %. Tomēr būtu jāuzskata, ka šī dinamika izriet no tā, ka viens no galvenajiem Ķīnas ražotājiem ir iedibināts Marokā.

5.3.2.   No ĶTR veiktā importa cenas

No ĶTR veiktā importa cenas

| (115) | No ĶTR Savienībā veiktā importa vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika:

  4. tabula


  No ĶTR veiktā importa vidējās cenas | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/vienība | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| Indekss (2019. gads = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Avots: | Eurostat Comext datubāze. |

(115)

No ĶTR Savienībā veiktā importa vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

No ĶTR veiktā importa vidējās cenas

No ĶTR veiktā importa vidējās cenas

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

EUR/vienība

50,1

50,3

49,3

53,9

Indekss (2019. gads = 100)

Indekss (2019. gads = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Avots:

Avots

Eurostat Comext datubāze.

Eurostat Comext

| (116) | No ĶTR veiktā importa vidējā cena laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par aptuveni 4 EUR par vienību. Tomēr daļa no pārdošanas cenas ir indeksēta atbilstoši alumīnija cenai Londonas Metālu biržā (“LME”). Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija salīdzināja vidējo svērto pārdošanas cenu, ko Savienības ražotāji iekasēja no nesaistītiem klientiem Savienības tirgū un kas koriģēta līdz EXW līmenim, ar vidējo svērto ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa cenu, kas iegūta no Eurostat un noteikta CIF līmenī. |
| --- | --- |

(116)

No ĶTR veiktā importa vidējā cena laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par aptuveni 4 EUR par vienību. Tomēr daļa no pārdošanas cenas ir indeksēta atbilstoši alumīnija cenai Londonas Metālu biržā (“LME”). Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija salīdzināja vidējo svērto pārdošanas cenu, ko Savienības ražotāji iekasēja no nesaistītiem klientiem Savienības tirgū un kas koriģēta līdz EXW līmenim, ar vidējo svērto ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa cenu, kas iegūta no Eurostat un noteikta CIF līmenī.

LME

EXW

Eurostat

CIF

| (117) | Salīdzinājums liecināja, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena bija zemāka par šādi noteikto no Ķīnas veiktā importa cenu. |
| --- | --- |

(117)

Salīdzinājums liecināja, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena bija zemāka par šādi noteikto no Ķīnas veiktā importa cenu.

5.3.3.   Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

| (118) | No citām trešām valstīm veiktā importa daudzumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR











  Valsts | | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcija | Daudzums (tūkst. vienību) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| Tirgus daļa (%) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| Vidējā cena (EUR/vienība) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Maroka | Daudzums (tūkst. vienību) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Indekss (2018. gads = 100) | — | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Tirgus daļa (%) | — | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Indekss (2018. gads = 100) | — | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Vidējā cena (EUR/vienība) | — | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Indekss (2018. gads = 100) | | 100 | 109 | 114 |
| Taizeme | Daudzums (tūkst. vienību) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| Tirgus daļa (%) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| Vidējā cena (EUR/vienība) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Dienvidkoreja | Daudzums (tūkst. vienību) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| Tirgus daļa (%) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| Vidējā cena (EUR/vienība) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Citas trešās valstis | Daudzums (tūkst. vienību) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| Tirgus daļa (%) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| Vidējā cena (EUR/vienība) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Kopā no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR | Daudzums (tūkst. vienību) | 16 638 | 14 801 | 14 189 | 16 713 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 89 | 85 | 100 |
| Tirgus daļa (%) | 21,4 | 20,1 | 23,8 | 26,0 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 94 | 112 | 121 |
| Vidējā cena (EUR/vienība) | 57,5 | 57,5 | 54,0 | 55,1 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 94 | 96 |
| Avots: | Eurostat Comext datubāze. |

(118)

No citām trešām valstīm veiktā importa daudzumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

Valsts

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Turcija

Daudzums (tūkst. vienību)

7 983

7 632

7 010

8 364

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Tirgus daļa (%)

10,3

10,3

11,8

13,0

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Vidējā cena (EUR/vienība)

53,6

51,9

49,7

51,1

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Maroka

Daudzums (tūkst. vienību)

0

15,7

1 038

2 516

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

—

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Tirgus daļa (%)

—

0,0

1,7

3,9

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

—

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Vidējā cena (EUR/vienība)

—

39,2

42,6

44,7

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

109

109

114

114

Taizeme

Daudzums (tūkst. vienību)

2 228

1 911

1 527

1 487

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Tirgus daļa (%)

2,9

2,6

2,6

2,3

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Vidējā cena (EUR/vienība)

52,3

50,8

49,0

50,3

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Dienvidkoreja

Daudzums (tūkst. vienību)

1 813

1 577

1 460

1 065

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Tirgus daļa (%)

2,3

2,1

2,5

1,7

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Vidējā cena (EUR/vienība)

52,2

52,9

50,9

53,5

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Citas trešās valstis

Daudzums (tūkst. vienību)

4 612

3 663

3 151

3 279

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Tirgus daļa (%)

5,9

5,0

5,3

5,1

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Vidējā cena (EUR/vienība)

69,1

74,9

71,1

75,9

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Kopā no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR

Daudzums (tūkst. vienību)

16 638

14 801

14 189

16 713

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

89

89

85

85

100

100

Tirgus daļa (%)

21,4

20,1

23,8

26,0

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

94

94

112

112

121

121

Vidējā cena (EUR/vienība)

57,5

57,5

54,0

55,1

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

94

94

96

96

Avots:

Avots

Eurostat Comext datubāze.

Eurostat Comext

| (119) | No citām trešām valstīm veiktā importa daudzuma tirgus daļa bija 21,4 % 2018. gadā un 26,0 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šā importa daudzums 2019. un 2020. gadā samazinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal sasniedza 2018. gada līmeni, kā rezultātā šā importa tirgus daļa laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 21 %. Šā importa vidējā importa cena samazinājās par 4 % un bija augstāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena (+ 8,9 %) un augstāka nekā importa no attiecīgās valsts vidējā cena (+ 2,2 %). Attiecīgajā periodā divas valstis palielināja savu tirgus daļu: Turcija un Maroka. Turcijas vidējās cenas bija nedaudz (par 1,0 %) augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un daudz (par 14 %) augstākas nekā no Marokas veiktā importa vidējā cena. |
| --- | --- |

(119)

No citām trešām valstīm veiktā importa daudzuma tirgus daļa bija 21,4 % 2018. gadā un 26,0 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šā importa daudzums 2019. un 2020. gadā samazinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal sasniedza 2018. gada līmeni, kā rezultātā šā importa tirgus daļa laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 21 %. Šā importa vidējā importa cena samazinājās par 4 % un bija augstāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena (+ 8,9 %) un augstāka nekā importa no attiecīgās valsts vidējā cena (+ 2,2 %). Attiecīgajā periodā divas valstis palielināja savu tirgus daļu: Turcija un Maroka. Turcijas vidējās cenas bija nedaudz (par 1,0 %) augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un daudz (par 14 %) augstākas nekā no Marokas veiktā importa vidējā cena.

5.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

5.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (120) | Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(120)

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (121) | Lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota 12. apsvērumā minētā atlase. |
| --- | --- |

(121)

Lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota 12. apsvērumā minētā atlase.

| (122) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto ražotāju atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem, kā arī makroekonomiskajiem datiem, kurus sniedza izlasē neiekļautie ražotāji un Savienības ražotāju apvienība un kuri tika salīdzināti ar pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtajiem datiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(122)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto ražotāju atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem, kā arī makroekonomiskajiem datiem, kurus sniedza izlasē neiekļautie ražotāji un Savienības ražotāju apvienība un kuri tika salīdzināti ar pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtajiem datiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (123) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(123)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (124) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(124)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

5.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

5.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (125) | Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas daudzums (tūkst. vienību) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Ražošanas jauda (tūkst. vienību) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Jaudas izmantojums (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Avots: | EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(125)

Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas daudzums (tūkst. vienību)

59 182

57 097

44 718

48 752

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Ražošanas jauda (tūkst. vienību)

62 614

62 475

61 619

61 294

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Jaudas izmantojums (%)

95

91

73

80

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Avots:

Avots

EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

EUWA

| (126) | Kopumā Savienības ražošanas nozares ražošanas daudzums attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %. Laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam tas nedaudz samazinājās, proti, par 4 %. Covid-19 pandēmijas laikā 2020. gadā ražošana samazinājās par 12,3 miljoniem vienību, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 4 miljoniem vienību. |
| --- | --- |

(126)

Kopumā Savienības ražošanas nozares ražošanas daudzums attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %. Laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam tas nedaudz samazinājās, proti, par 4 %. Covid-19 pandēmijas laikā 2020. gadā ražošana samazinājās par 12,3 miljoniem vienību, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 4 miljoniem vienību.

| (127) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda samazinājās par 2 %, jaudas izmantojumam bija tāda pati negatīva tendence kā ražošanas apjomam un tas samazinājās par 15 %. |
| --- | --- |

(127)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda samazinājās par 2 %, jaudas izmantojumam bija tāda pati negatīva tendence kā ražošanas apjomam un tas samazinājās par 15 %.

5.4.2.2.   Pārdošanas daudzums un tirgus daļa

| (128) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzumam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Pārdošanas daudzums un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas daudzums Savienības tirgū (tūkst. vienību) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Tirgus daļa (%) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Avots: | EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(128)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzumam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas daudzums un tirgus daļa

Pārdošanas daudzums un tirgus daļa

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārdošanas daudzums Savienības tirgū (tūkst. vienību)

57 501

55 502

43 110

45 391

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Tirgus daļa (%)

73,8

75,2

72,4

70,6

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Avots:

Avots

EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

EUWA

| (129) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzums Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %. Laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam tas samazinājās par 3 % un pēc tam 2020. gadā – par 12,4 miljoniem vienību. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdošana atguvās, palielinoties par 2,2 miljoniem vienību. |
| --- | --- |

(129)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzums Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %. Laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam tas samazinājās par 3 % un pēc tam 2020. gadā – par 12,4 miljoniem vienību. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdošana atguvās, palielinoties par 2,2 miljoniem vienību.

| (130) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam nedaudz palielinājās, bet 2020. gadā samazinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpināja samazināties. |
| --- | --- |

(130)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam nedaudz palielinājās, bet 2020. gadā samazinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpināja samazināties.

5.4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

| (131) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Ražīgums (vienība/nodarbinātais) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Avots: | EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(131)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

17 816

17 866

16 963

16 790

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Ražīgums (vienība/nodarbinātais)

3 322

3 196

2 636

2 904

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Avots:

Avots

EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

EUWA

| (132) | Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 6 %, bet ražīgums – par 13 %. Ražīgums samazinājās galvenokārt tāpēc, ka attiecīgajā periodā samazinājās ražošanas daudzums, kā rezultātā palielinājās darbaspēka izmaksas uz vienu saražoto AR vienību. |
| --- | --- |

(132)

Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 6 %, bet ražīgums – par 13 %. Ražīgums samazinājās galvenokārt tāpēc, ka attiecīgajā periodā samazinājās ražošanas daudzums, kā rezultātā palielinājās darbaspēka izmaksas uz vienu saražoto AR vienību.

5.4.2.4.   Izaugsme

| (133) | Kā paskaidrots 5.4.2.1.–5.4.2.3. iedaļā, Savienības ražošanas nozares ražošanas daudzums un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās attiecīgi par 18 % un 16 % un tā rezultātā pieauga pastāvīgās izmaksas uz ražošanas vienību un samazinājās ražīgums. Ražošanas nozares kopējās izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 1,7 EUR uz vienību (+ 3,4 %). Tomēr Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena samazinājās par 3,3 EUR uz vienību (– 6,1 %). |
| --- | --- |

(133)

Kā paskaidrots 5.4.2.1.–5.4.2.3. iedaļā, Savienības ražošanas nozares ražošanas daudzums un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās attiecīgi par 18 % un 16 % un tā rezultātā pieauga pastāvīgās izmaksas uz ražošanas vienību un samazinājās ražīgums. Ražošanas nozares kopējās izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 1,7 EUR uz vienību (+ 3,4 %). Tomēr Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena samazinājās par 3,3 EUR uz vienību (– 6,1 %).

| (134) | Turklāt laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pārdošanas daudzums Savienības tirgū samazinājās par 21 %, savukārt tirgus daļa – par 5 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji pasliktinājās. Kā paskaidrots 4.4.3.1. iedaļā, Savienības ražošanas nozare saskārās ar augstākām ražošanas izmaksām un vienlaikus nespēja attiecīgi pielāgot pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(134)

Turklāt laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pārdošanas daudzums Savienības tirgū samazinājās par 21 %, savukārt tirgus daļa – par 5 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji pasliktinājās. Kā paskaidrots 4.4.3.1. iedaļā, Savienības ražošanas nozare saskārās ar augstākām ražošanas izmaksām un vienlaikus nespēja attiecīgi pielāgot pārdošanas cenas.

| (135) | Tāpēc Savienības ražošanas nozares izaugsmes perspektīvas ir apdraudētas. |
| --- | --- |

(135)

Tāpēc Savienības ražošanas nozares izaugsmes perspektīvas ir apdraudētas.

5.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (136) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings turpinājās un ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā no attiecīgās valsts veiktā importa daudzumu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(136)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings turpinājās un ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā no attiecīgās valsts veiktā importa daudzumu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

| (137) | Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei vairs netiek nodarīts būtisks kaitējums un tāpēc tā ir atguvusies no iepriekšējā dempinga. Turklāt izmeklēšanā, kas tiek veikta attiecībā uz importu no Marokas (43), Komisija provizoriski konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, kuru izraisījis imports no Marokas un kuru imports no Ķīnas neveicināja. |
| --- | --- |

(137)

Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei vairs netiek nodarīts būtisks kaitējums un tāpēc tā ir atguvusies no iepriekšējā dempinga. Turklāt izmeklēšanā, kas tiek veikta attiecībā uz importu no Marokas (43), Komisija provizoriski konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, kuru izraisījis imports no Marokas un kuru imports no Ķīnas neveicināja.

43

| (138) | Tāpēc Komisija apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozare bija atguvusies no iepriekšējā dempinga ietekmes, ko bija radījis imports no Ķīnas, pirms 2019. gadā Savienības tirgū sāka pieaugt imports par dempinga cenām no Marokas. |
| --- | --- |

(138)

Tāpēc Komisija apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozare bija atguvusies no iepriekšējā dempinga ietekmes, ko bija radījis imports no Ķīnas, pirms 2019. gadā Savienības tirgū sāka pieaugt imports par dempinga cenām no Marokas.

5.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

5.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (139) | Vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām, kuras izlasē iekļautie Savienības ražotāji iekasēja no nesaistītiem klientiem Savienībā, attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR/vienība) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Ražošanas izmaksas uz vienību (EUR/vienība) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(139)

Vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām, kuras izlasē iekļautie Savienības ražotāji iekasēja no nesaistītiem klientiem Savienībā, attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR/vienība)

53,9

52,3

49,3

50,6

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Ražošanas izmaksas uz vienību (EUR/vienība)

49,9

48,2

49,3

51,6

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Avots:

Avots

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (140) | Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, lai gan vidējās ražošanas izmaksas laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pieauga par 4 %. Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(140)

Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, lai gan vidējās ražošanas izmaksas laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pieauga par 4 %. Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu.

5.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (141) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(141)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

35 216

35 700

33 084

35 951

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Avots:

Avots

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (142) | Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, proti, par 2 %, 2019. gadā tās nedaudz palielinājās, bet 2020. gadā samazinājās par 6 % galvenokārt tāpēc, ka Covid-19 pandēmijas dēļ tika apturēta ražošana. |
| --- | --- |

(142)

Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, proti, par 2 %, 2019. gadā tās nedaudz palielinājās, bet 2020. gadā samazinājās par 6 % galvenokārt tāpēc, ka Covid-19 pandēmijas dēļ tika apturēta ražošana.

5.4.3.3.   Krājumi

| (143) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Krājumi | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (tūkst. vienību) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%) | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(143)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Krājumi

Krājumi

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (tūkst. vienību)

556

439

492

776

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%)

0,9

0,8

1,1

1,6

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Avots:

Avots

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (144) | Krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 40 %. 2019. gadā tie samazinājās par 21 %, 2020. gadā – par 12 %, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tie palielinājās par 57 %. AR ražošanas nozarei Savienībā ir raksturīgi daudzgadu ražotāju un klientu pamatlīgumi, kas nosaka daudzumus un cenas. Šie pamatlīgumi tiek īstenoti, veicot pirkuma pasūtījumus atbilstoši klienta vajadzībām. Tādējādi Savienības ražošanas nozare var plānot savu ražošanu un krājumus. Līdz ar to krājumi nav galvenais rādītājs, pēc kura vērtēt Savienības ražošanas nozares darbību. |
| --- | --- |

(144)

Krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 40 %. 2019. gadā tie samazinājās par 21 %, 2020. gadā – par 12 %, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tie palielinājās par 57 %. AR ražošanas nozarei Savienībā ir raksturīgi daudzgadu ražotāju un klientu pamatlīgumi, kas nosaka daudzumus un cenas. Šie pamatlīgumi tiek īstenoti, veicot pirkuma pasūtījumus atbilstoši klienta vajadzībām. Tādējādi Savienības ražošanas nozare var plānot savu ražošanu un krājumus. Līdz ar to krājumi nav galvenais rādītājs, pēc kura vērtēt Savienības ražošanas nozares darbību.

5.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (145) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | – 1,6 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 109 | 5 | – 21 |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Ieguldījumi (tūkst. EUR) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 12,0 | 9,1 | 0,3 | – 0,5 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 76 | 3 | – 4 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(145)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

7,5

8,2

0,4

– 1,6

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

109

109

5

5

– 21

– 21

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

81 153

82 495

31 805

22 956

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Ieguldījumi (tūkst. EUR)

37 788

30 757

19 848

21 845

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

Ienākums no ieguldījumiem

12,0

9,1

0,3

– 0,5

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

76

76

3

3

– 4

– 4

Avots:

Avots

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (146) | Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(146)

Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma.

| (147) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte 2018.–2019. gadā palielinājās no 7,5 % līdz 8,2 %, bet pēc tam strauji samazinājās laikposmā no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, kad tika ziņots par zaudējumiem (– 1,6 %). Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu, un tāpēc sāka darboties ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

(147)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte 2018.–2019. gadā palielinājās no 7,5 % līdz 8,2 %, bet pēc tam strauji samazinājās laikposmā no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, kad tika ziņots par zaudējumiem (– 1,6 %). Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu, un tāpēc sāka darboties ar zaudējumiem.

| (148) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā neto naudas plūsmas tendence bija lejupejoša un ievērojami samazinājās, proti, par 72 %. Tāpēc Savienības ražošanas nozarei bija grūtības pašai finansēt savas darbības, kas arī norāda uz tās finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(148)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā neto naudas plūsmas tendence bija lejupejoša un ievērojami samazinājās, proti, par 72 %. Tāpēc Savienības ražošanas nozarei bija grūtības pašai finansēt savas darbības, kas arī norāda uz tās finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.

| (149) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tam bija līdzīga negatīva tendence kā rentabilitātei un neto naudas plūsmai. Ienākums no ieguldījumiem ievērojami samazinājās laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam un kļuva negatīvs pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja gūt pietiekamu peļņu savu ieguldījumu segšanai. Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā tiešām saglabāja savus ieguldījumus, galvenokārt tāpēc, ka bija jāizpilda juridiskās prasības un tirgus vajadzības, un tā nespēja gūt ienākumu no šiem ieguldījumiem. Ienākuma no ieguldījumiem negatīvā dinamika attiecīgajā periodā liecināja arī par to, ka Savienības ražošanas nozares vispārējais finansiālais stāvoklis ievērojami pasliktinājās. |
| --- | --- |

(149)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tam bija līdzīga negatīva tendence kā rentabilitātei un neto naudas plūsmai. Ienākums no ieguldījumiem ievērojami samazinājās laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam un kļuva negatīvs pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja gūt pietiekamu peļņu savu ieguldījumu segšanai. Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā tiešām saglabāja savus ieguldījumus, galvenokārt tāpēc, ka bija jāizpilda juridiskās prasības un tirgus vajadzības, un tā nespēja gūt ienākumu no šiem ieguldījumiem. Ienākuma no ieguldījumiem negatīvā dinamika attiecīgajā periodā liecināja arī par to, ka Savienības ražošanas nozares vispārējais finansiālais stāvoklis ievērojami pasliktinājās.

| (150) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālā stāvokļa pasliktināšanās ietekmēja to spēju piesaistīt kapitālu. Ievērojamais rentabilitātes un neto naudas plūsmas samazinājums norādīja uz nopietnām bažām par Savienības ražošanas nozares likviditāti un tās spēju piesaistīt kapitālu pamatdarbības un nepieciešamo ieguldījumu finansēšanai. |
| --- | --- |

(150)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālā stāvokļa pasliktināšanās ietekmēja to spēju piesaistīt kapitālu. Ievērojamais rentabilitātes un neto naudas plūsmas samazinājums norādīja uz nopietnām bažām par Savienības ražošanas nozares likviditāti un tās spēju piesaistīt kapitālu pamatdarbības un nepieciešamo ieguldījumu finansēšanai.

5.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (151) | Mikroekonomisko un makroekonomisko rādītāju dinamika attiecīgajā periodā liecināja, ka Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinās. Kopumā visu galveno ekonomisko rādītāju tendences attiecīgajā periodā pasliktinājās. |
| --- | --- |

(151)

Mikroekonomisko un makroekonomisko rādītāju dinamika attiecīgajā periodā liecināja, ka Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinās. Kopumā visu galveno ekonomisko rādītāju tendences attiecīgajā periodā pasliktinājās.

| (152) | Lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda saglabājās stabila, jaudas izmantojums laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 16 %, kā rezultātā pieauga pastāvīgās izmaksas par AR tonnu. Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzums un tirgus daļa sekoja tādai pašai tendencei un attiecīgajā periodā samazinājās. |
| --- | --- |

(152)

Lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda saglabājās stabila, jaudas izmantojums laikposmā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 16 %, kā rezultātā pieauga pastāvīgās izmaksas par AR tonnu. Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzums un tirgus daļa sekoja tādai pašai tendencei un attiecīgajā periodā samazinājās.

| (153) | Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās galvenokārt ražošanas izmaksu pieauguma dēļ, ko nevarēja segt, attiecīgi palielinot savas pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(153)

Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās galvenokārt ražošanas izmaksu pieauguma dēļ, ko nevarēja segt, attiecīgi palielinot savas pārdošanas cenas.

| (154) | Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, lai gan vidējās ražošanas izmaksas tajā pašā periodā pieauga par 9 %. No 2020. gada Savienības ražošanas nozare cieta zaudējumus, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tie pieauga. Lai gan neto ieguldījumi samazinājās par 42 %, ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā kļuva negatīvs. Arī naudas plūsmas tendence bija negatīva, un tas ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt savas darbības. Tajā pašā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 6 %, taču ražīgums samazinājās par 13 %, kā rezultātā palielinājās darbaspēka izmaksas par AR vienību. |
| --- | --- |

(154)

Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, lai gan vidējās ražošanas izmaksas tajā pašā periodā pieauga par 9 %. No 2020. gada Savienības ražošanas nozare cieta zaudējumus, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tie pieauga. Lai gan neto ieguldījumi samazinājās par 42 %, ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā kļuva negatīvs. Arī naudas plūsmas tendence bija negatīva, un tas ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt savas darbības. Tajā pašā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 6 %, taču ražīgums samazinājās par 13 %, kā rezultātā palielinājās darbaspēka izmaksas par AR vienību.

| (155) | Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgajā periodā ievērojami pasliktinājās tādi ekonomiskie rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Rentabilitāte 2020. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kļuva negatīva. Tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt darbības, veikt nepieciešamos ieguldījumus un piesaistīt kapitālu un tādējādi kavēja izaugsmi un pat apdraudēja nozares izdzīvošanu. No otras puses, lai gan tendences bija lejupvērstas, Savienības ražošanas nozarei izdevās saglabāt lielu pārdošanas apjomu un ievērojamu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(155)

Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgajā periodā ievērojami pasliktinājās tādi ekonomiskie rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Rentabilitāte 2020. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kļuva negatīva. Tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt darbības, veikt nepieciešamos ieguldījumus un piesaistīt kapitālu un tādējādi kavēja izaugsmi un pat apdraudēja nozares izdzīvošanu. No otras puses, lai gan tendences bija lejupvērstas, Savienības ražošanas nozarei izdevās saglabāt lielu pārdošanas apjomu un ievērojamu tirgus daļu.

| (156) | Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(156)

Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

| (157) | Komisija novērtēja, vai pastāv cēloņsakarība starp importu no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(157)

Komisija novērtēja, vai pastāv cēloņsakarība starp importu no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (158) | Kā paskaidrots 114. apsvērumā, importa no ĶTR apjomi attiecīgajā periodā samazinājās par 29 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa bija 3,4 %. Komisija 117. apsvērumā arī konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no Ķīnas veiktā importa vidējā cena bija augstāka nekā Savienības ražošanas nozares iekasētā vidējā cena. Tādēļ Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nav izraisījis no ĶTR veiktais imports. |
| --- | --- |

(158)

Kā paskaidrots 114. apsvērumā, importa no ĶTR apjomi attiecīgajā periodā samazinājās par 29 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa bija 3,4 %. Komisija 117. apsvērumā arī konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no Ķīnas veiktā importa vidējā cena bija augstāka nekā Savienības ražošanas nozares iekasētā vidējā cena. Tādēļ Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nav izraisījis no ĶTR veiktais imports.

| (159) | Tajā pašā laikā atsevišķā izmeklēšanā, kas tiek veikta attiecībā uz alumīnija riteņu importu no Marokas, Komisija provizoriski konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja lielos apjomos no Marokas veiktais imports par zemām cenām, kas ne tikai bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bet arī tās apspieda. |
| --- | --- |

(159)

Tajā pašā laikā atsevišķā izmeklēšanā, kas tiek veikta attiecībā uz alumīnija riteņu importu no Marokas, Komisija provizoriski konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja lielos apjomos no Marokas veiktais imports par zemām cenām, kas ne tikai bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bet arī tās apspieda.

| (160) | Tādēļ Komisija sīkāk pārbaudīja kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(160)

Tādēļ Komisija sīkāk pārbaudīja kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

6.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (161) | Komisija 156. apsvērumā secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports par dempinga cenām no ĶTR neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(161)

Komisija 156. apsvērumā secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports par dempinga cenām no ĶTR neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no ĶTR.

| (162) | Lai noteiktu, vai pastāv tāda kaitējuma atkārtošanās iespējamība, kuru sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, Komisija ņēma vērā šādus elementus: i) ražošanas apjoms un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgums; ii) iespējamie no ĶTR veiktā importa cenu līmeņi un to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku un iii) apiešanas prakses pastāvēšana. |
| --- | --- |

(162)

Lai noteiktu, vai pastāv tāda kaitējuma atkārtošanās iespējamība, kuru sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, Komisija ņēma vērā šādus elementus: i) ražošanas apjoms un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgums; ii) iespējamie no ĶTR veiktā importa cenu līmeņi un to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku un iii) apiešanas prakses pastāvēšana.

6.1.   Ražošanas apjoms un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā: Savienības tirgus pievilcīgums

Ražošanas apjoms un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā: Savienības tirgus pievilcīgums

| (163) | Kā norādīts 101. apsvērumā, ražošanas jauda Ķīnas Tautas Republikā ievērojami pārsniedza ražošanas apjomus un pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū. Turklāt, ņemot vērā 104. un 105. apsvērumā sniegtos secinājumus par Savienības tirgus pievilcīgumu, gadījumā, ja pasākumi zaudēs spēku, šāda neizmantotā jauda visticamāk, lielā mērā tiks izmantota, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(163)

Kā norādīts 101. apsvērumā, ražošanas jauda Ķīnas Tautas Republikā ievērojami pārsniedza ražošanas apjomus un pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū. Turklāt, ņemot vērā 104. un 105. apsvērumā sniegtos secinājumus par Savienības tirgus pievilcīgumu, gadījumā, ja pasākumi zaudēs spēku, šāda neizmantotā jauda visticamāk, lielā mērā tiks izmantota, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu.

6.2.   Iespējamie no ĶTR veiktā importa cenu līmeņi un to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

Iespējamie no ĶTR veiktā importa cenu līmeņi un to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

| (164) | Lai novērtētu turpmākā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija uzskatīja, ka pamatots turpmākā cenu līmeņa Savienības tirgū rādītājs būtu uz citiem trešo valstu tirgiem veiktā Ķīnas eksporta cenu līmenis. |
| --- | --- |

(164)

Lai novērtētu turpmākā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija uzskatīja, ka pamatots turpmākā cenu līmeņa Savienības tirgū rādītājs būtu uz citiem trešo valstu tirgiem veiktā Ķīnas eksporta cenu līmenis.

| (165) | Kā izklāstīts 102.–105. apsvērumā, Komisija analizēja Ķīnas eksporta cenu līmeni uz citiem trešo valstu tirgiem un konstatēja, ka šīs eksporta cenas bija ievērojami (t. i., par 13 %) zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tāpēc Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem cenu ziņā joprojām ir ļoti pievilcīgs. |
| --- | --- |

(165)

Kā izklāstīts 102.–105. apsvērumā, Komisija analizēja Ķīnas eksporta cenu līmeni uz citiem trešo valstu tirgiem un konstatēja, ka šīs eksporta cenas bija ievērojami (t. i., par 13 %) zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tāpēc Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem cenu ziņā joprojām ir ļoti pievilcīgs.

| (166) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražotāji importa par zemām cenām no ĶTR pieauguma gadījumā, mēģinādami saglabāt pārdošanas apjomus un tirgus daļas, būtu spiesti samazināt savas cenas. Tas ietekmētu ražošanas nozares vispārējo rentabilitāti, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad ražošanas nozare jau tāpat cieta zaudējumus (–1,6 %), vēl vairāk pasliktinātos. |
| --- | --- |

(166)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražotāji importa par zemām cenām no ĶTR pieauguma gadījumā, mēģinādami saglabāt pārdošanas apjomus un tirgus daļas, būtu spiesti samazināt savas cenas. Tas ietekmētu ražošanas nozares vispārējo rentabilitāti, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad ražošanas nozare jau tāpat cieta zaudējumus (–1,6 %), vēl vairāk pasliktinātos.

| (167) | No otras puses, ja Savienības ražošanas nozare saglabātu savu pašreizējo cenu līmeni, tam būtu gandrīz tūlītēja negatīva ietekme uz tās pārdošanas un ražošanas apjomu un tirgus daļu. Turklāt, samazinoties ražošanas apjomam, pieaugtu ražošanas izmaksas par vienību, jo samazinātos apjomradīto ietaupījumu radītās priekšrocības. Tā rezultātā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte vēl vairāk pasliktinātos un jau īstermiņā pieaugtu zaudējumi. |
| --- | --- |

(167)

No otras puses, ja Savienības ražošanas nozare saglabātu savu pašreizējo cenu līmeni, tam būtu gandrīz tūlītēja negatīva ietekme uz tās pārdošanas un ražošanas apjomu un tirgus daļu. Turklāt, samazinoties ražošanas apjomam, pieaugtu ražošanas izmaksas par vienību, jo samazinātos apjomradīto ietaupījumu radītās priekšrocības. Tā rezultātā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte vēl vairāk pasliktinātos un jau īstermiņā pieaugtu zaudējumi.

| (168) | Samazinoties rentabilitātei, Savienības ražošanas nozare nevarētu veikt nepieciešamos ieguldījumus. Galu galā tiktu zaudētas darbvietas un rastos risks, ka tiks slēgtas ražošanas līnijas. |
| --- | --- |

(168)

Samazinoties rentabilitātei, Savienības ražošanas nozare nevarētu veikt nepieciešamos ieguldījumus. Galu galā tiktu zaudētas darbvietas un rastos risks, ka tiks slēgtas ražošanas līnijas.

6.3.   Secinājums

Secinājums

| (169) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ļoti iespējams, no ĶTR būtiski pieaugtu imports par dempinga cenām, kas būtu zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un tāpēc vēl vairāk pasliktinātos jau tā sliktais Savienības ražošanas nozares stāvoklis. Ļoti iespējams, ka tas izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos, kā rezultātā Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ļoti iespējams, no ĶTR būtiski pieaugtu imports par dempinga cenām, kas būtu zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un tāpēc vēl vairāk pasliktinātos jau tā sliktais Savienības ražošanas nozares stāvoklis. Ļoti iespējams, ka tas izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos, kā rezultātā Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (170) | Kamēr uz Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importu attiektos antidempinga pasākumi, imports no Ķīnas būtu vienīgais būtiska kaitējuma cēlonis, kas saglabātos. Tāpēc, ja pret Ķīnu noteiktie pasākumi zaudēs spēku, importa no minētās valsts izraisītais būtiskais kaitējums atsāksies. |
| --- | --- |

(170)

Kamēr uz Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importu attiektos antidempinga pasākumi, imports no Ķīnas būtu vienīgais būtiska kaitējuma cēlonis, kas saglabātos. Tāpēc, ja pret Ķīnu noteiktie pasākumi zaudēs spēku, importa no minētās valsts izraisītais būtiskais kaitējums atsāksies.

| (171) | Antidempinga pasākumu ietekme uz Savienības ražotājiem būs pozitīva, jo pasākumi palīdzēs Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas, lai nosegtu pieaugušās ražošanas izmaksas. Tādējādi pasākumi palīdzētu Savienības ražošanas nozarei atjaunot ilgtspējīgu situāciju, kā rezultātā tā nākotnē varētu veikt ieguldījumus, jo īpaši ar mērķi nodrošināt atbilstību vides un sociālajām prasībām. |
| --- | --- |

(171)

Antidempinga pasākumu ietekme uz Savienības ražotājiem būs pozitīva, jo pasākumi palīdzēs Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas, lai nosegtu pieaugušās ražošanas izmaksas. Tādējādi pasākumi palīdzētu Savienības ražošanas nozarei atjaunot ilgtspējīgu situāciju, kā rezultātā tā nākotnē varētu veikt ieguldījumus, jo īpaši ar mērķi nodrošināt atbilstību vides un sociālajām prasībām.

| (172) | Ja pasākumi netiks noteikti, Savienības ražošanas nozare vairs nebūs aizsargāta pret lētā importa no Ķīnas iespējamo pieaugumu, kas radīs būtisku kaitējumu. Paredzams, ka tā rezultātā Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis, jo īpaši rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma, vēl vairāk pasliktināsies. |
| --- | --- |

(172)

Ja pasākumi netiks noteikti, Savienības ražošanas nozare vairs nebūs aizsargāta pret lētā importa no Ķīnas iespējamo pieaugumu, kas radīs būtisku kaitējumu. Paredzams, ka tā rezultātā Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis, jo īpaši rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma, vēl vairāk pasliktināsies.

7.2.   Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

| (173) | Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. Neviens no tiem neatbildēja uz Komisijas anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(173)

Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. Neviens no tiem neatbildēja uz Komisijas anketas jautājumiem.

| (174) | Komisija nesaņēma piezīmes, kurās būtu norādīts, ka pasākumu saglabāšanai būtu tik ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(174)

Komisija nesaņēma piezīmes, kurās būtu norādīts, ka pasākumu saglabāšanai būtu tik ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

7.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (175) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liecinātu, ka ĶTR izcelsmes attiecīgajam ražojumam noteikto spēkā esošo pasākumu saglabāšana nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(175)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liecinātu, ka ĶTR izcelsmes attiecīgajam ražojumam noteikto spēkā esošo pasākumu saglabāšana nebūtu Savienības interesēs.

8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (176) | Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga no ĶTR turpināšanos, importa par dempinga cenām no ĶTR radītā kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, Komisija konstatēja, ka konkrētu ĶTR izcelsmes alumīnija riteņu importam noteiktie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(176)

Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga no ĶTR turpināšanos, importa par dempinga cenām no ĶTR radītā kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, Komisija konstatēja, ka konkrētu ĶTR izcelsmes alumīnija riteņu importam noteiktie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā.

| (177) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc informācijas izpaušanas šīm personām arī tika dots laiks, lai tās varētu paust viedokli. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(177)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc informācijas izpaušanas šīm personām arī tika dots laiks, lai tās varētu paust viedokli. Piezīmes netika saņemtas.

| (178) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (44) 109. pantu, ja uz Eiropas Savienības Tiesas sprieduma pamata summa ir jāatmaksā, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(178)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (44) 109. pantu, ja uz Eiropas Savienības Tiesas sprieduma pamata summa ir jāatmaksā, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

44

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (179) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(179)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu KN pozīcijās 8701–8705 minētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētu alumīnija riteņu importam neatkarīgi no tā, vai šie riteņi ir aprīkoti ar piederumiem un vai tie ir aprīkoti ar riepām, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (Taric kodi 8708701015, 8708701050, 8708705015 un 8708705050) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 22,3 %.

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ja tiek iesniegta deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz tādiem importētajiem alumīnija riteņiem, kuri paredzēti KN pozīcijā 8716 minētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, neatkarīgi no tā, vai šie riteņi ir aprīkoti ar piederumiem un vai tie ir aprīkoti ar riepām, un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8716 90 90, šīs deklarācijas attiecīgajā laukā ieraksta Taric kodu 8716909015 vai 8716909050. Dalībvalstis katru mēnesi informē Komisiju par to vienību skaitu un izcelsmi, kas importētas ar šo kodu.

3. pants

Ja tiek iesniegta deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz 1. un 2. pantā minētajiem ražojumiem, minētās deklarācijas attiecīgajā laukā ieraksta importēto ražojumu vienību skaitu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 18. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 964/2010 (2010. gada 25. oktobris), ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam (OV L 282, 28.10.2010., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/109 (2017. gada 23. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam (OV L 18, 24.1.2017., 1. lpp.).

3

(4)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 47, 10.2.2015., 4. lpp.).

4

(5)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 29, 20.1.2022., 34. lpp.).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2575

6

(7)  
  OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/402 (2022. gada 9. marts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam (OV L 83, 10.3.2022., 7. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/546 (2021. gada 29. marts), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija štancējumu importam (OV L 109, 30.3.2021., 1. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/582 (2021. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plakanu alumīnija velmējumu importam (OV L 124, 12.4.2021., 40. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/983 (2021. gada 17. jūnijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam (OV L 216, 18.6.2021., 142. lpp.).

8

(9)  Īstenošanas regula (ES) 2022/402, 50.–52. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 125.–131. un 185.–188. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 80.–86. un 140.–143. apsvērums.

9

(10)  Īstenošanas regula (ES) 2022/402, 39. apsvērums; Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1428 (2020. gada 12. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija štancējumu importam (OV L 336, 13.10.2020., 8. lpp.), 98.–104. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 132.–137. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 87.–92. apsvērums.

10

(11)  Īstenošanas regula (ES) 2022/402, 40.–42. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 138.–143. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 93.–98. apsvērums. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt amatā un atcelt no amata valsts īpašumā esošo uzņēmumu (VU) augstākā līmeņa vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības, turklāt Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā) un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi prasību attiecībā uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu. Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas darbojās 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā to attiecīgajos uzņēmumos. Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, arī alumīnija riteņu ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

11

(12)  Īstenošanas regula (ES) 2022/402, 43.–45. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 144.–166. apsvērums; Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 99.–120. apsvērums.

12

(13)  Īstenošanas regula (ES) 2022/402, 46. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 167.–171. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 121.–125. apsvērums.

13

(14)  Īstenošanas regula (ES) 2022/402, 47. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 172. un 173. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 126. un 127. apsvērums.

14

(15)  Īstenošanas regula (ES) 2022/402, 48. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 174.–184. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 128.–139. apsvērums.

15

(16)  Komisijas dienestu darba dokuments par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā, SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017., pieejams: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

16

(17)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/915 (2019. gada 4. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļu importam (OV L 146, 5.6.2019., 63. lpp.), Īstenošanas regula (ES) 2021/546; Īstenošanas regula (ES) 2021/582.

17

(18)  
  OECD Trade Policy Papers, No. 218, OECD Publishing, Parīze, pieejams vietnē: http://dx.doi.org/10.1787/c82911ab-en

18

OECD Trade Policy Papers, No. 218, OECD Publishing

(19)  https://www.citic.com/ar2020/en/manufacturing/auto-components/

19

(20)  http://www.znlwheel.com/news/detail.aspx?AID=100000131158951&NodeCode=101030001

20

(21)  http://www.zjzzgz.gov.cn/art/2018/11/8/art_1513449_29551627.html

21

(22)  http://www.caam.org.cn/chn/42/cate_478/con_5084242.htm

22

(23)  
  CAAM statūti: http://www.caam.org.cn/chn/2/cate_8/con_5223238.html

23

CAAM

(24)  Ķīnas Tautas Republikas ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plāns (2016–2020), pieejams https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

24

(25)  Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 147.–155. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 102.–109. apsvērums.

25

(26)  Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 156.–158. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 111. apsvērums.

26

(27)  Viss plāna teksts ir pieejams šeit: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html

27

(28)  https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_4ac49eddca6f43d68ed17465109b6001.html

28

(29)  http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296248.html https://h5.drcnet.com.cn/docview.aspx?version=integrated

29

(30)  Sk. ziņojuma 6. nodaļu.

30

(31)  Sk. 2021. gada Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel gada ziņojumu, 192. lpp.: http://www.wfaw.com.cn/gongsigonggao/download-265.html

31

Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel

(32)  Sk. Dongfeng Motors 2021. gada ziņojumu, 153. lpp.: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2022/2022-3/2022-03-31/7941734.PDF

32

Dongfeng Motors

(33)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

33

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(34)  Ja nevienā valstī, kam ir līdzīgs attīstības līmenis, pārskatāmais ražojums netiek ražots, var aplūkot tāda ražojuma ražošanu, kas ietilpst tajā pašā vispārīgajā kategorijā un/vai nozarē, kurā ietilpst pārskatāmais ražojums.

34

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.). Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs, un šādi importa dati katrā ziņā bija nenozīmīgi.

35

(36)  https://www.ibge.gov.br/en/statistics/economic/industry-and-construction/16906-pia-enterprise-pia1.html?=&t=o-que-e

36

(37)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

37

(38)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/

38

(39)  http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183

39

(40)  Pārskatīšanas pieprasījuma D.1. pielikums.

40

(41)  Īstenošanas regula (ES) 2017/109.

41

(42)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1221 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importam (OV L 188, 15.7.2022., 114. lpp.).

42

(43)  Īstenošanas regula (ES) 2022/1221, 154. apsvērums.

43

(44)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

44

---