# Europeiska unionens C 87/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.087.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 87 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången16 april 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.087.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 87

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången16 april 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 087/01 | Eurons växelkurs | 1 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2009/C 087/02 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 88/378/EEG av den 3 maj 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om leksakers säkerhetOffentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet
   (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 087/01

Eurons växelkurs

1

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2009/C 087/02

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 88/378/EEG av den 3 maj 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om leksakers säkerhetOffentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet
   (
  1
  )

Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet

1

2

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 087/03 | Statligt Stöd – Nederländerna Statligt Stöd C 45/08 (f.d. NN 97/05) – Stöd till förmån för Farm Dairy Flevoland Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget | 5 |
| 2009/C 087/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 087/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV) (
  1
  ) | 13 |
| | ANDRA AKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 087/06 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar | 14 |
| 2009/C 087/07 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) Nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 20 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 087/03

Statligt Stöd – Nederländerna Statligt Stöd C 45/08 (f.d. NN 97/05) – Stöd till förmån för Farm Dairy Flevoland Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

5

2009/C 087/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland) (
  1
  )

1

12

2009/C 087/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV) (
  1
  )

1

13

ANDRA AKTER

Kommissionen

2009/C 087/06

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar

14

2009/C 087/07

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) Nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 16.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 87/1

---

Eurons växelkurs (1)

15 april 2009

2009/C 87/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3173 |
| JPY | japansk yen | 130,70 |
| DKK | dansk krona | 7,4498 |
| GBP | pund sterling | 0,88210 |
| SEK | svensk krona | 10,8650 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5100 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,8405 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,883 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 290,79 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7092 |
| PLN | polsk zloty | 4,3005 |
| RON | rumänsk leu | 4,1935 |
| TRY | turkisk lira | 2,1162 |
| AUD | australisk dollar | 1,8352 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6004 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,2094 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,2912 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9810 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 757,28 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,1509 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,0001 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3767 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 351,98 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7522 |
| PHP | filippinsk peso | 62,790 |
| RUB | rysk rubel | 44,1005 |
| THB | thailändsk baht | 46,758 |
| BRL | brasiliansk real | 2,9223 |
| MXN | mexikansk peso | 17,4346 |
| INR | indisk rupie | 65,4370 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3173

JPY

japansk yen

130,70

DKK

dansk krona

7,4498

GBP

pund sterling

0,88210

SEK

svensk krona

10,8650

CHF

schweizisk franc

1,5100

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,8405

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,883

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

290,79

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7092

PLN

polsk zloty

4,3005

RON

rumänsk leu

4,1935

TRY

turkisk lira

2,1162

AUD

australisk dollar

1,8352

CAD

kanadensisk dollar

1,6004

HKD

Hongkongdollar

10,2094

NZD

nyzeeländsk dollar

2,2912

SGD

singaporiansk dollar

1,9810

KRW

sydkoreansk won

1 757,28

ZAR

sydafrikansk rand

12,1509

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,0001

HRK

kroatisk kuna

7,3767

IDR

indonesisk rupiah

14 351,98

MYR

malaysisk ringgit

4,7522

PHP

filippinsk peso

62,790

RUB

rysk rubel

44,1005

THB

thailändsk baht

46,758

BRL

brasiliansk real

2,9223

MXN

mexikansk peso

17,4346

INR

indisk rupie

65,4370

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 16.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 87/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 87/2

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 88/378/EEG av den 3 maj 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om leksakers säkerhet

(Text av betydelse för EES)

Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet

2009/C 87/02

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden (samt referens – dokument) | Första offentliggörandet EGT/EUT | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A6:2008
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper | 16.9.2008 | EN 71-1:2005+A4:2007
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.11.2008) |
| Anmärkning: ”När det gäller projektilleksaker med sugproppar omfattar inte kravet i punkt 4.17.1 b, enligt vilket dragprovning skall utföras enligt punkt 8.4.2.3, den risk för kvävning som dessa leksaker medför.” - Kommissionens beslut 2007/224/EG av den 4 april 2007 (EGT L 96, 11.4.2007, s.18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 2: Brännbarhet | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 3: Migrering av vissa ämnen | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 4: Kemilådor | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 5: Kemiska leksaker (hobbyutrustning utom kemilådor) | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-6:1994
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 6: Varningssymbol ”Ej lämplig för barn under 3 år” | 22.6.1995 | | |
| CEN | EN 71-7:2002
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 7: Fingerfärger | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 8: Gungor, rutschbanor och liknande aktivitetsleksaker avsedda för privat bruk inomhus och utomhus | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.11.2006) |
| CENELEC | EN 62115:2005
  Elektriska leksaker – Säkerhet IEC 62115:2003 (Andrad) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996 + A1:1996 + A2:1997 + A3:2002
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden (samt referens – dokument)

Första offentliggörandet EGT/EUT

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse

Anm. 1

CEN

EN 71-1:2005+A6:2008

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper

16.9.2008

EN 71-1:2005+A4:2007

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.11.2008)

Anmärkning: ”När det gäller projektilleksaker med sugproppar omfattar inte kravet i punkt 4.17.1 b, enligt vilket dragprovning skall utföras enligt punkt 8.4.2.3, den risk för kvävning som dessa leksaker medför.” - Kommissionens beslut 2007/224/EG av den 4 april 2007 (EGT L 96, 11.4.2007, s.18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 2: Brännbarhet

16.9.2008

EN 71-2:2006

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 3: Migrering av vissa ämnen

12.10.1995

EN 71-3:1988

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 4: Kemilådor

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 5: Kemiska leksaker (hobbyutrustning utom kemilådor)

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.7.2006)

CEN

EN 71-6:1994

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 6: Varningssymbol ”Ej lämplig för barn under 3 år”

22.6.1995

CEN

EN 71-7:2002

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 7: Fingerfärger

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 8: Gungor, rutschbanor och liknande aktivitetsleksaker avsedda för privat bruk inomhus och utomhus

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.11.2006)

CENELEC

EN 62115:2005

Elektriska leksaker – Säkerhet IEC 62115:2003 (Andrad) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996 + A1:1996 + A2:1997 + A3:2002

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(1.1.2008)

| Anmärkning 1: | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 2.1: | Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.1:

Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum.

| Anmärkning 2.2: | Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.2:

Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum.

| Anmärkning 2.3: | Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att gälla för de produkter som omfattas av den nya standarden. De produkter som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, skall även fort¬sättningsvis anses uppfylla de väsentliga kraven i direktivet. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.3:

Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att gälla för de produkter som omfattas av den nya standarden. De produkter som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, skall även fort¬sättningsvis anses uppfylla de väsentliga kraven i direktivet.

| Anmärkning 3: | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla.

Anmärkning:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG , ändrat genom direktiv 98/48/EG. |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG , ändrat genom direktiv 98/48/EG.

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

| — | Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:
  http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/ |
| --- | --- |

—

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europeiskt standardi – se – ringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tfn.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tfn.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tfn.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tfn.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tfn.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tfn.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu)

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 16.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 87/5

---

STATLIGT STÖD – NEDERLÄNDERNA

Statligt Stöd C 45/08 (f.d. NN 97/05) – Stöd till förmån för Farm Dairy Flevoland

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

2009/C 87/03

Genom den skrivelse, daterad den 26.11.2008, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Nederländerna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för detta offentliggörande inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'agriculture et du développement rural |
| Direction M. Législation agricole |
| Unité M.2. Concurrence |
| Rue de la Loi, 130 5/94A |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 76 72 |

Commission européenne

Direction générale de l'agriculture et du développement rural

Direction M. Législation agricole

Unité M.2. Concurrence

Rue de la Loi, 130 5/94A

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 76 72

Synpunkterna kommer att meddelas Nederländerna. Berörd part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

1.   FÖRFARANDE

| 1. | Vid granskningen av ett standardformulär för upplysningar som skickats inom ramen för en ansökan om undantag baserad på förordning (Eu) nr 68/2001 fick kommissionen information rörande ett stöd som hade beviljats eller som skulle komma att beviljas till förmån för Farm Dairy Flevoland. Genom en skrivelse daterad den 29 juni 2004 begärde kommissionen information från Nederländerna om denna åtgärd. |
| --- | --- |

1.

Vid granskningen av ett standardformulär för upplysningar som skickats inom ramen för en ansökan om undantag baserad på förordning (Eu) nr 68/2001 fick kommissionen information rörande ett stöd som hade beviljats eller som skulle komma att beviljas till förmån för Farm Dairy Flevoland. Genom en skrivelse daterad den 29 juni 2004 begärde kommissionen information från Nederländerna om denna åtgärd.

| 2. | De nederländska myndigheterna svarade med en skrivelse av den 28 november 2005, diarieförd den 29 november 2005. |
| --- | --- |

2.

De nederländska myndigheterna svarade med en skrivelse av den 28 november 2005, diarieförd den 29 november 2005.

| 3. | Kommissionen begärde kompletterande information i en skrivelse av den 22 maj 2007, på vilken Nederländerna svarade den 22 juni 2007. Svaret diariefördes den 25 juni 2007. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen begärde kompletterande information i en skrivelse av den 22 maj 2007, på vilken Nederländerna svarade den 22 juni 2007. Svaret diariefördes den 25 juni 2007.

2.   BESKRIVNING AV STÖDET

| 4. | Den 24 augusti 1998 lämnade Farm Dairy in en stödansökan med stöd av punkt 3.3. i provinsen Flevolands samlade programplaneringsdokument. Företagets etablering i regionen förväntades skapa direkta och indirekta arbetstillfällen. Farm Dairy är ett företag som framställer mjölkprodukter. |
| --- | --- |

4.

Den 24 augusti 1998 lämnade Farm Dairy in en stödansökan med stöd av punkt 3.3. i provinsen Flevolands samlade programplaneringsdokument. Företagets etablering i regionen förväntades skapa direkta och indirekta arbetstillfällen. Farm Dairy är ett företag som framställer mjölkprodukter.

| 5. | Den 23 september 1998 tillstyrkte provinsen stödansökan och begärde finansiering från det nederländska jordbruksministeriet (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit, nedan kallat LNV), som uttalade sig positivt. |
| --- | --- |

5.

Den 23 september 1998 tillstyrkte provinsen stödansökan och begärde finansiering från det nederländska jordbruksministeriet (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit, nedan kallat LNV), som uttalade sig positivt.

| 6. | Efter LNV:s ställningstagande utfärdade provinsen ett beslut om beviljande av stöd till Farm Dairy på ett sammanlagt belopp av 1 575 miljoner NLG (dvs. 715 909 euro) och meddelade Farm Dairy sin avsikt att bevilja stödet den 3 mars 1999. Stödet skulle finansieras genom bidrag från EUGFJ, centrala myndigheter och provinsen. |
| --- | --- |

6.

Efter LNV:s ställningstagande utfärdade provinsen ett beslut om beviljande av stöd till Farm Dairy på ett sammanlagt belopp av 1 575 miljoner NLG (dvs. 715 909 euro) och meddelade Farm Dairy sin avsikt att bevilja stödet den 3 mars 1999. Stödet skulle finansieras genom bidrag från EUGFJ, centrala myndigheter och provinsen.

| 7. | Efter att Europeiska kommissionen meddelat att stöd till en fabrik som framställer mjölkprodukter inte var tillåtet, beslutade LNV att inte bevilja något offentligt stöd och meddelade provinsen detta genom en skrivelse av den 14 september 1999. |
| --- | --- |

7.

Efter att Europeiska kommissionen meddelat att stöd till en fabrik som framställer mjölkprodukter inte var tillåtet, beslutade LNV att inte bevilja något offentligt stöd och meddelade provinsen detta genom en skrivelse av den 14 september 1999.

| 8. | Efter en kontroll utförd av GD Jordbruk, beslutade kommissionen att projektet inte kunde finansieras inom ramen för det samlade programplaneringsdokumentet och att EUGFJ:s del av finansieringen inte skulle beviljas. Den meddelade provinsen sitt beslut genom en skrivelse av den 25 juni 1999. |
| --- | --- |

8.

Efter en kontroll utförd av GD Jordbruk, beslutade kommissionen att projektet inte kunde finansieras inom ramen för det samlade programplaneringsdokumentet och att EUGFJ:s del av finansieringen inte skulle beviljas. Den meddelade provinsen sitt beslut genom en skrivelse av den 25 juni 1999.

| 9. | Provinsen beslutade då att finansiera projektet med enbart egna medel. Farm Dairy informerades om det definitiva beviljandet av stödet och utbetalningen av detsamma genom en skrivelse av den 20 november 2000. |
| --- | --- |

9.

Provinsen beslutade då att finansiera projektet med enbart egna medel. Farm Dairy informerades om det definitiva beviljandet av stödet och utbetalningen av detsamma genom en skrivelse av den 20 november 2000.

| 10. | Den 23 februari 2001 skedde ett informellt möte mellan tjänstemän från GD Jordbruk och företrädare för provinsen Flevoland, på de senares begäran. Vid mötet ska tjänstemännen ha meddelat att stödet till Farm Dairy inte var förenligt och skulle återkrävas och att medlen skulle användas inom ramen för ett annat projekt. |
| --- | --- |

10.

Den 23 februari 2001 skedde ett informellt möte mellan tjänstemän från GD Jordbruk och företrädare för provinsen Flevoland, på de senares begäran. Vid mötet ska tjänstemännen ha meddelat att stödet till Farm Dairy inte var förenligt och skulle återkrävas och att medlen skulle användas inom ramen för ett annat projekt.

| 11. | Provinsen valde emellertid att fortsätta att betala ut stödet i form av en ersättning till Farm Dairy på grund av den skada företagit lidit i och med att beslutet om beviljande av stödet hade dragits tillbaka. Ersättningen motsvarade det stöd som Farm Dairy skulle ha fått om stödet hade godkänts. |
| --- | --- |

11.

Provinsen valde emellertid att fortsätta att betala ut stödet i form av en ersättning till Farm Dairy på grund av den skada företagit lidit i och med att beslutet om beviljande av stödet hade dragits tillbaka. Ersättningen motsvarade det stöd som Farm Dairy skulle ha fått om stödet hade godkänts.

3.   PRELIMINÄR BEDÖMNING

| 12. | Med stöd av de uppgifter som kommissionen har tillgång till, drar den i detta läge slutsatsen att den aktuella åtgärden omfattas av artikel 87.1 i fördraget och utgör statligt stöd. Stödet har beviljats ett företag som är verksamt på en konkurrensutsatt marknad, och det har betalats med provinsen Flevolands egna medel. |
| --- | --- |

12.

Med stöd av de uppgifter som kommissionen har tillgång till, drar den i detta läge slutsatsen att den aktuella åtgärden omfattas av artikel 87.1 i fördraget och utgör statligt stöd. Stödet har beviljats ett företag som är verksamt på en konkurrensutsatt marknad, och det har betalats med provinsen Flevolands egna medel.

| 13. | Eftersom stödet har beviljats och betalats ut utan att först ha anmälts, rör det sig om otillåtet stöd enligt artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

13.

Eftersom stödet har beviljats och betalats ut utan att först ha anmälts, rör det sig om otillåtet stöd enligt artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999.

| 14. | Kommissionen kan i detta läge dock inte dra någon slutsats rörande stödets förenlighet. De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till gör det inte möjligt att sluta sig till om stödet är förenligt med kraven enligt de rambestämmelser för det statliga stödet till investeringar för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (1) som var tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades. Rambestämmelserna utesluter uttryckligen investeringar inom sektorn för komjölk och produkter av sådan mjölk, förutsatt att produktionen inte till väsentlig del är innovativ eller uppfyller andra kriterier knutna till produktionskapacitet eller olika avsättningsmöjligheter. Det har inte visats att dessa kriterier är uppfyllda. |
| --- | --- |

14.

Kommissionen kan i detta läge dock inte dra någon slutsats rörande stödets förenlighet. De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till gör det inte möjligt att sluta sig till om stödet är förenligt med kraven enligt de rambestämmelser för det statliga stödet till investeringar för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (1) som var tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades. Rambestämmelserna utesluter uttryckligen investeringar inom sektorn för komjölk och produkter av sådan mjölk, förutsatt att produktionen inte till väsentlig del är innovativ eller uppfyller andra kriterier knutna till produktionskapacitet eller olika avsättningsmöjligheter. Det har inte visats att dessa kriterier är uppfyllda.

| 15. | I punkt 3 d i rambestämmelserna föreskrivs att kommissionen är skyldig att undersöka om de berörda åtgärderna berättigar till samfinansiering från gemenskapen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2328/91 (2). Av de uppgifter som avses ovan följer att projektet inte kunde finansieras inom ramen för det samlade programplaneringsdokumentet. I detta läger anser kommissionen därför att den aktuella åtgärden inte kan omfattas av de undantag som föreskrivs i punkt 3 d i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

15.

I punkt 3 d i rambestämmelserna föreskrivs att kommissionen är skyldig att undersöka om de berörda åtgärderna berättigar till samfinansiering från gemenskapen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2328/91 (2). Av de uppgifter som avses ovan följer att projektet inte kunde finansieras inom ramen för det samlade programplaneringsdokumentet. I detta läger anser kommissionen därför att den aktuella åtgärden inte kan omfattas av de undantag som föreskrivs i punkt 3 d i rambestämmelserna.

| 16. | De nederländska myndigheterna har sedan dess ändrat den rättsliga grunden för stödet och uppgett att det hade beviljats som en ersättning för skada i samband med det fel som begåtts av den myndighet som i ett första skede hade beviljat stödet, som sedan visat sig vara otillåtet och eventuellt oförenligt. Det framgår dock tydligt av rättspraxis att eftersom kommissionens kontroll av statliga stöd enligt artikel 88 i EG-fördraget är obligatorisk, kan de stödmottagande företagen i princip endast ha berättigade förväntningar avseende stödet förenlighet om det har beviljats enligt det förfarande som föreskrivs i nämnda artikel. En aktsam ekonomisk aktör ska normalt vara i stånd att försäkra sig om att detta förfarande faktiskt har följts (3). |
| --- | --- |

16.

De nederländska myndigheterna har sedan dess ändrat den rättsliga grunden för stödet och uppgett att det hade beviljats som en ersättning för skada i samband med det fel som begåtts av den myndighet som i ett första skede hade beviljat stödet, som sedan visat sig vara otillåtet och eventuellt oförenligt. Det framgår dock tydligt av rättspraxis att eftersom kommissionens kontroll av statliga stöd enligt artikel 88 i EG-fördraget är obligatorisk, kan de stödmottagande företagen i princip endast ha berättigade förväntningar avseende stödet förenlighet om det har beviljats enligt det förfarande som föreskrivs i nämnda artikel. En aktsam ekonomisk aktör ska normalt vara i stånd att försäkra sig om att detta förfarande faktiskt har följts (3).

| 17. | Att bevilja stöd som ersättning för skada skulle vara ett sätt att komma runt förbudet att bevilja stöd utan kommissionens medgivande. Detta bekräftas för övrigt av att provinsen Flevoland, när man uppgav att stödet hade beviljats som ersättning för ett fel orsakat av administrationen, var fullt medveten om att stödet borde ha fått kommissionens godkännande före genomförandet. |
| --- | --- |

17.

Att bevilja stöd som ersättning för skada skulle vara ett sätt att komma runt förbudet att bevilja stöd utan kommissionens medgivande. Detta bekräftas för övrigt av att provinsen Flevoland, när man uppgav att stödet hade beviljats som ersättning för ett fel orsakat av administrationen, var fullt medveten om att stödet borde ha fått kommissionens godkännande före genomförandet.

| 18. | Eftersom ingen annan rättslig grund har påtalats av de nederländska myndigheterna kan det i detta läge inte uteslutas att det aktuella stödet utgör driftsstöd, med andra ord ett stöd som syftar till att befria företaget från kostnader som det normalt borde ha stått för själv, inom ramen för sin löpande förvaltning eller normala verksamhet. Stöden måste således anses oförenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

18.

Eftersom ingen annan rättslig grund har påtalats av de nederländska myndigheterna kan det i detta läge inte uteslutas att det aktuella stödet utgör driftsstöd, med andra ord ett stöd som syftar till att befria företaget från kostnader som det normalt borde ha stått för själv, inom ramen för sin löpande förvaltning eller normala verksamhet. Stöden måste således anses oförenliga med den gemensamma marknaden.

| 19. | Mot bakgrund av den information som kommissionen förfogar över och dess preliminära utvärdering, tvivlar den på att det stöd som beviljats Farm Dairy är förenligt med den gemensamma marknaden, och har därför beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget. I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 ska allt olagligt stöd som förklarats oförenligt med den gemensamma marknaden återkrävas från mottagaren, såvida detta inte står i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

19.

Mot bakgrund av den information som kommissionen förfogar över och dess preliminära utvärdering, tvivlar den på att det stöd som beviljats Farm Dairy är förenligt med den gemensamma marknaden, och har därför beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget. I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 ska allt olagligt stöd som förklarats oförenligt med den gemensamma marknaden återkrävas från mottagaren, såvida detta inte står i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten.

SJÄLVA SKRIVELSEN

“Hierbij deelt de Commissie Nederland mee dat zij na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de hierboven genoemde maatregel heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| 1. | In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel. |
| --- | --- |

1.

In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel.

| 2. | De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005, geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198). |
| --- | --- |

2.

De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005, geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198).

| 3. | Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675). |
| --- | --- |

3.

Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675).

2.   BESCHRIJVING VAN DE MAATREGEL

2.1   Context van de maatregel

| 4. | Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen. |
| --- | --- |

4.

Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen.

| 5. | Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken. |
| --- | --- |

5.

Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken.

| 6. | Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie. |
| --- | --- |

6.

Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie.

| 7. | Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie. |
| --- | --- |

7.

Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie.

| 8. | Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld. |
| --- | --- |

8.

Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld.

| 9. | Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld. |
| --- | --- |

9.

Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld.

| 10. | De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan. |
| --- | --- |

10.

De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan.

| 11. | Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt. |
| --- | --- |

11.

Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt.

| 12. | De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard. |
| --- | --- |

12.

De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard.

2.2   Rechtsgrondslag

| 13. | Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening. |
| --- | --- |

13.

Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening.

2.3   Bedrag van de steun

| 14. | De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen. |
| --- | --- |

14.

De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen.

2.4   Begunstigde

| 15. | De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk. |
| --- | --- |

15.

De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk.

2.5   Duur van de maatregel

| 16. | De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen. |
| --- | --- |

16.

De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen.

3.   VOORLOPIGE BEOORDELING

| 17. | Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt. |
| --- | --- |

17.

Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt.

3.1   Het bestaan van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag

| 18. | Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt. |
| --- | --- |

18.

Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.

| 19. | Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend. |
| --- | --- |

19.

Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend.

| 20. | Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen. |
| --- | --- |

20.

Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen.

| 21. | Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy. |
| --- | --- |

21.

Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy.

| 22. | Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

22.

Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt.

3.2   Het kwalificeren van de maatregel als onrechtmatige steun

| 23. | Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999. |
| --- | --- |

23.

Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999.

3.3   Voorlopige beoordeling van de verenigbaarheid van de steun

| 24. | De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1.), als schadevergoeding (3.3.2.) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3.). |
| --- | --- |

24.

De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1.), als schadevergoeding (3.3.2.) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3.).

3.3.1   Investeringssteun

| 25. | De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd). |
| --- | --- |

25.

De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd).

| 26. | Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden. |
| --- | --- |

26.

Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden.

| 27. | In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:
  „In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

27.

In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:

„In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:

—

[...]

| — | investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten, |
| --- | --- |

—

investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten,

| — | investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.
  De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit: |
| --- | --- |

—

investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.

De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit:

| — | investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap, |
| --- | --- |

—

investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap,

| — | investeringen op het gebied van milieubescherming.” |
| --- | --- |

—

investeringen op het gebied van milieubescherming.”

| 28. | Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG. |
| --- | --- |

28.

Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG.

| 29. | In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan. |
| --- | --- |

29.

In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan.

| 30. | De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun. |
| --- | --- |

30.

De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun.

| 31. | Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel. |
| --- | --- |

31.

Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel.

3.3.2   Vergoeding van de geleden schade als gevolg van het niet toekennen van de steun

| 32. | De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was. |
| --- | --- |

32.

De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was.

| 33. | Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht. |
| --- | --- |

33.

Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht.

| 34. | In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8). |
| --- | --- |

34.

In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8).

| 35. | In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd. |
| --- | --- |

35.

In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd.

| 36. | De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

36.

De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt.

3.3.3.   Andere rechtsgrondslagen op grond waarvan de steun verenigbaar zou zijn

| 37. | Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd. |
| --- | --- |

37.

Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd.

| 38. | Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9). |
| --- | --- |

38.

Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9).

4.   BESLUIT

| 39. | Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen. |
| --- | --- |

39.

Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen.

| 40. | De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

40.

De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| 41. | De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.” |
| --- | --- |

41.

De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.”

---

(1)  EGT C 29, 2.2.1996, s. 4.

1

(2)  EGT L 218, 6.8.1991, s. 1.

2

(3)  Domstolens avgörande den 14 januari 1997, Spanien/kommissionen, i mål C-169/95, Reg. s. I–135.

3

(4)  Op grond van jurisprudentie van het Hof van Justitie vormt een verbetering van de concurrentiepositie van een onderneming als gevolg van staatsteun over het algemeen een bewijs voor het feit dat sprake is van concurrentievervalsing ten opzichte van andere ondernemingen die een dergelijke steun niet hebben ontvangen (Zaak C - 730/79, Jur. 1980, blz. 2671, punten 11 en 12).

4

(5)  PB C 29 van 2.2.1996, blz. 4.

5

(6)  PB L 218 van 6.8.1991, p. 1.

6

(7)  HvJ, 27.9.1988, Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG, gevoegde zaken 106-120/87, Jur. 1988, blz. 5515.

7

Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG

(8)  HvJ, 14 januari 1997, Spanje/Commissie, zaak C-169/95, Jur. blz. I-135.

8

(9)  Arrest van het Gerecht van 15 juni 2005, Regione autonoma della Sardegna/Commissie, T-171/02, Jur. blz. II-2123, punt 129.

9

---

| 16.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 87/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 87/12

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 87/04

| 1. | Kommissionen mottog den 3 april 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Deutsche Lufthansa AG (Lufthansa, Tyskland) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget British Midland (United Kingdom) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 3 april 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Deutsche Lufthansa AG (Lufthansa, Tyskland) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget British Midland (United Kingdom) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Lufthansa: Lufttransport av passagerare och gods samt tillhörande tjänster (catering till flygplan, IT-tjänster, underhåll, reparation och översyn av flygplan), |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Lufthansa: Lufttransport av passagerare och gods samt tillhörande tjänster (catering till flygplan, IT-tjänster, underhåll, reparation och översyn av flygplan),

| — | British Midland: Lufttransport av passagerare och gods samt underhåll, reparation och översyn. |
| --- | --- |

—

British Midland: Lufttransport av passagerare och gods samt underhåll, reparation och översyn.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 87/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 87/13

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 87/05

| 1. | Kommissionen mottog den 3 april 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Lonza Group Ltd (Lonza) och Teva Pharmaceuticals Industries Ltd (Teva) (Lonza och Teva gemensamt kallas moderbolagen) på det sätt som avses i artikel 3.4 i förordningen skapar ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 3 april 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Lonza Group Ltd (Lonza) och Teva Pharmaceuticals Industries Ltd (Teva) (Lonza och Teva gemensamt kallas moderbolagen) på det sätt som avses i artikel 3.4 i förordningen skapar ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Lonza tillhandahåller olika tjänster, allt från forskning till tillverkning av slutprodukter inom industrin för läkemedel, hälsovård och biovetenskap, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Lonza tillhandahåller olika tjänster, allt från forskning till tillverkning av slutprodukter inom industrin för läkemedel, hälsovård och biovetenskap,

| — | Teva utvecklar, tillverkar och marknadsför generiska och patentskyddade läkemedel liksom (kemiska) aktiva farmaceutiska substanser, |
| --- | --- |

—

Teva utvecklar, tillverkar och marknadsför generiska och patentskyddade läkemedel liksom (kemiska) aktiva farmaceutiska substanser,

| — | Det gemensamma företaget utvecklar, tillverkar och saluför biologiskt likartade läkemedel över hela världen. |
| --- | --- |

—

Det gemensamma företaget utvecklar, tillverkar och saluför biologiskt likartade läkemedel över hela världen.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

ANDRA AKTER

Kommissionen

| 16.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 87/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 87/14

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar

2009/C 87/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

Ansökan om ändring i enlighet med artikel 9

”PARMIGIANO REGGIANO”

EG-nr: IT-PDO-0317-0016-26.07.2007

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | | Produktbeskrivning |
| — |  | Geografiskt område |
| — |  | Bevis på ursprung |
| — | | Framställningsmetod |
| — |  | Samband |
| — | | Märkning |
| — | | Nationella krav |
| — | | Annat [specificera] |

—



Produktens beteckning

—

Image

Produktbeskrivning

—



Geografiskt område

—



Bevis på ursprung

—

Image

Framställningsmetod

—



Samband

—

Image

Märkning

—

Image

Nationella krav

—

Image

Annat [specificera]

2.   Typ av ändring(ar)

| — |  | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — | | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—



Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—

Image

Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar):

3.1   Beskrivning

Den färdiga produktens egenskaper definieras tydligare.

Det ges också tydligare regler beträffande det foder som ska ges till de kor som ger den mjölk som används för framställningen av ”Parmigiano Reggiano” SUB.

3.2   Framställningsmetod

Det anges tydligare vilka typer av foder som får ges till mjölkkorna och vilka typer av foder som inte får användas.

För att förebygga alla former av kontaminering av stallarna, även via jord och spannmål, förbjuds alla former av förvaring av ensilage vid anläggningen. Det anges också att uppfödningen av köttdjur måste äga rum i lokaler som är separerade från de lokaler där mjölkdjuren hålls.

Det har också införts ett antal specifikationer om kärlens dimensioner och om hur de får användas. Specifikationerna bygger på de metoder som traditionellt har använts och syftet därmed är att se till att produktionen behåller sin hantverkskaraktär och att bandet till det aktuella området bevaras. Det införs möjlighet att återanvända kärlen (avseende 15 % av produktionen) för en andra ystningsprocess, vilket motiveras av de särskilda tekniska och driftsmässiga villkor som råder produktionsområdet för ”Parmigiano Reggiano” SUB. De nya bestämmelserna är lösningen på det problem som utgörs av att mjölkkorna ger mer mjölk under en del av laktationsperioden, och ostproducenterna kan härigenom dra nytta av de större mängderna mjölk, utan att behöva installera nya kärl eller bygga nya anläggningar. Gränsen på 15 % motsvarar den genomsnittliga laktationsökningen.

Kravet på brännmärkning av osten har tagits bort då det enligt gällande lag inte är tillåtet att använda en öppen låga inne i lagringslokalerna.

3.3   Märkning

För att säkra att den ”Parmigiano Reggiano”, som saluförs i riven form eller uppdelad i bitar, är äkta och kan identifieras införs en bestämmelse om att det i märkningen är obligatoriskt att återge logotypen för produkten. Denna föreställer en parmesanost, ett utskuret stycke ost och en liten kniv. Under bilden återfinns texten ”PARMIGIANO REGGIANO”.

Kravet på att texten ”Parmigiano Reggiano” eller ”CFPR” skulle anges på en kaseinplatta har tagits bort. Detta görs för att producenterna även ska kunna använda andra uttryck, som ”Consorzio del Formaggio Parmigiano Reggiano” eller logotypen.

Dessutom införs begreppet ”prima stagionatura” som motsvarar det tidigare ”seconda categoria” eller ”mezzano”.

3.4   Nationella krav

I produktspecifikationen införs en hänvisning till bestämmelserna i D.P.C.M. 4.11.1991 som redan har trätt i kraft och är tillämpliga.

3.5   Övrigt

Det fastslås att styckningen av osten i bitar och förpackningen av dessa, av kvalitets- och spårbarhetsskäl, måste äga rum i det avgränsade geografiska området. I enlighet med vad EG-domstolen anger i sin dom av den 25 juni 2002 (C-66/00) och i sin dom av den 20 maj 2003 (C-490/00) är det med tanke på konsumentskyddet endast möjligt att säkra att ”Parmigiano Reggiano”, som saluförs i bit och förpackad, är äkta, om den förpackas i det avgränsade produktionsområdet. Detta beror på att de bitar som inte har någon skorpa inte längre kan identifieras genom de identifieringsmärken och produktmärken som finns på skorpan på hela ostar. Dessutom är märkena inte längre synliga på vissa bitar med skorpa. Det är därför nödvändigt att garantera att förpackade produkter är äkta och att kan spåras. Med tanke på kvaliteten gör det faktum att ostarna styckas upp att osten förlorar det naturliga skydd som utgörs av skorpan, vilken genom att den är torr till konsistensen är ett utmärkt skydd mot den omgivande atmosfären. Skorpan skyddar osten från uttorkning, oxidering, svettning och smältning och mot mögelbildning. För att undvika att osten drabbas av dessa oåterkalleliga konsekvenser är det viktigt att man, så snart som möjligt efter det att osten skurits upp, vakuumförpackar den eller förpackar den i skyddande atmosfär, i enlighet med väldefinierade kriterier och under övervakning av kunnig personal.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”PARMIGIANO REGGIANO”

EG-nr: IT-PDO-0317-0016-26.07.2007

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning

”Parmigiano Reggiano”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp (bilaga II)

| Klass 1.3 | Ost |
| --- | --- |

Klass 1.3

Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Parmigiano Reggiano” är en hårdost som mognadslagras länge. Den framställs av opastöriserad komjölk som separerats genom naturlig gräddsättning. Mjölken får inte ha värmebehandlats och ska komma från kor som har utfodrats med foderväxter från det avgränsade geografiska området. Mognadslagringen ska pågå i minst tolv månader. ”Parmigiano Reggiano” får saluföras hel, i bitar eller i riven form.

”Parmigiano Reggiano” har följande egenskaper:

| — | Formen är cylindrisk och skorpan svagt konvex eller rak. Över- och undersidan har en liten kant. |
| --- | --- |

—

Formen är cylindrisk och skorpan svagt konvex eller rak. Över- och undersidan har en liten kant.

| — | Mått: Diametern ska vara mellan 35 cm och 45 cm. Skorpans höjd ska vara mellan 20 cm och 26 cm. |
| --- | --- |

—

Mått: Diametern ska vara mellan 35 cm och 45 cm. Skorpans höjd ska vara mellan 20 cm och 26 cm.

| — | Lägsta tillåtna vikt för hela ostar: 30 kg. |
| --- | --- |

—

Lägsta tillåtna vikt för hela ostar: 30 kg.

| — | Utseende: Skorpan ska vara naturligt halmgul. |
| --- | --- |

—

Utseende: Skorpan ska vara naturligt halmgul.

| — | Skorpans tjocklek: Cirka 6 mm. |
| --- | --- |

—

Skorpans tjocklek: Cirka 6 mm.

| — | Ostens färg: Från ljust halmgul till halmgul. |
| --- | --- |

—

Ostens färg: Från ljust halmgul till halmgul.

| — | Typisk doft och smak: Smakrik, god, stark, men inte kryddig. |
| --- | --- |

—

Typisk doft och smak: Smakrik, god, stark, men inte kryddig.

| — | Ostens struktur: Grynig, ojämn snittyta. |
| --- | --- |

—

Ostens struktur: Grynig, ojämn snittyta.

| — | Fetthalt i torrsubstansen: Minst 32 %. |
| --- | --- |

—

Fetthalt i torrsubstansen: Minst 32 %.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

Komjölk, salt, kalvlöpe.

Mjölken ska komma från kor som hålls i det avgränsade geografiska området.

Inga tillsatser får förekomma.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Korna ska utfodras med foderväxter från det avgränsade geografiska området och det anges kvalitets- och kvantitetskrav.

Minst 75 % av fodret (i torrsubstans) ska produceras inom det geografiska området.

Foderblandningar får utgöra högst 50 % av torrsubstansen i varje ration.

Ensilage får inte användas.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

De anläggningar där man håller de kor som producerar den mjölk som används för att framställa ”Parmigiano Reggianio” ska vara belägna i det avgränsade geografiska området.

Mjölken ska produceras och bearbetas i det avgränsade geografiska området. Mjölk från kvälls- och morgonmjölkningarna ska levereras opastöriserad och obehandlad till ysteriet i enlighet med produktspecifikationen. Mjölken från morgonmjölkningen placeras i kopparkittlar och blandas med mjölk från kvällsmjölkningen. Den senare har en lägre fetthalt på grund av naturlig gräddsättning. Därefter tillsätts autokton naturlig startkultur. Utvalda startkulturer får inte användas. Därefter koaguleras ostmassan med hjälp av kalvlöpe och sedan bryts koaglet och ostmassan upphettas. Efter det att ostmassan har satt sig lägger man den i ostformarna. Sedan märks ostarna. Efter några dagar saltas ostarna i saltlake och därefter lagras de i minst tolv månader.

Lagringen på minst tolv månader ska ske i det avgränsade produktionsområdet.

Efter det att osten har lagrats under den minimitid som anges låter man den genomgå en kontroll för att säkra att kraven i produktspecifikationen uppfylls.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

”Parmigiano Reggiano” får saluföras hel, i bit eller i riven form.

För att säkra att den ”Parmigiano Reggiano” som saluförs förpackad, i bit och i riven form är äkta, ska uppdelningen i bitar och rivningen, samt förpackningen äga rum i det avgränsade produktionsområdet. Detta bör göras eftersom den styckade och rivna osten förlorar den identitetsmärkning som de hela ostarna har (eller så syns den inte) och det är därför nödvändigt att se till att det är möjligt att garantera att det är fråga om äkta vara. Det är också nödvändigt att kontrollera att ostbitarna förpackas tillräckligt snabbt efter det att osten skurits upp och att detta görs med metoder som säkrar att osten inte torkar eller oxiderar och på sätt förlorar de organoleptiska egenskaper som är typiska för ”Parmigiano Reggiano”. Det faktum att ostarna styckas upp gör att osten förlorar det naturliga skydd som utgörs av skorpan som genom att den är torr till konsistensen är ett utmärkt skydd.

Det är tillåtet att förpacka ostbitarna vid den anläggning där de styckas upp.

Endast hela ostar med beteckningen skyddad ursprungsbeteckning ”Parmigiano Reggiano” får rivas. Den rivna osten ska förpackas omedelbart efter rivningen och det får inte förekomma några tillsatser av ämnen som förlänger hållbarheten eller som ändrar de organoleptiska egenskaperna.

3.7   Särskilda regler för märkning

På varje hel ost återfinns ett antal identifieringsmärken som stämplas på skorpan med särskilda stämplar, till exempel texten ”Parmigiano Reggiano” i punktskrift och ostproducentens identifieringsnummer, produktionsåret och produktionsmånaden. Därutöver anges den ovala logotypen för ”Parmigiano Reggiano Consorzio Tutela”. Dessutom finns en kaseinplatta med identifieringsuppgifter för osten ifråga. När det är fråga om ostar i kategori 2 anges detta.

Logotypen för ”Parmigiano Reggiano” som saluförs förpackad, riven eller i bit, föreställer en parmesanost, ett utskuret stycke ost och en liten kniv. Under bilden återfinns texten ”PARMIGIANO REGGIANO”. Logotypen måste alltid ingå i märkningen och ska återges i enlighet med de tekniska specifikationer som fastställts i form av en standard av det konsortium som skyddar beteckningen.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det avgränsade geografiska området omfattar de områden i provinsen Bologna som är belägna vänster om floden Reno, i provinsen Mantova till höger om floden Po, samt provinserna Modena, Parma och Reggio-Emilia.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Vad gäller naturförhållanden påpekas särskilt de jordmånsförhållanden som råder i det avgränsade geografiska området, som sträcker sig från Apenninerna till floden Po, samt de klimatförhållanden som råder och som påverkar både floran och produktens fermentation. Beträffande mänskliga faktorer anges, utöver det faktum att osten har haft stor betydelse för den lokala ekonomin, att den komplicerade tillverkningsprocessen är resultatet av den osttillverkningstradition som finns i området sedan sekler tillbaka och som bygger på lokala och väl inarbetade metoder.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Ostens typiska egenskaper är ostmassans gryniga struktur, den ojämna snittytan, den kraftiga doften och den goda smaken, som är stark men inte kryddig. Dessutom smälter osten lätt vid tillagning och är lättsmält för matsmältningssystemet.

Ostens typiska egenskaper beror vilken mjölk som används och dess egenskaper. Egenskaperna beror också på att mjölken levereras dagligen och upphettas i kopparkärl, varefter den koaguleras med kalvlöpe med hög halt av kymosin. Osten läggs därefter i saltlake och mognadslagras under lång tid.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB).

Det är mjölkens särskilda kemiska och fysiska egenskaper som ger osten ”Parmigiano Reggiano” dess egenskaper och höga kvalitet. Mjölkens egenskaper beror i sin tur på det foder som ges till mjölkkorna. Fodret består till stor del av foderväxter från det aktuella området och det är förbjudet att ge korna ensilage.

Det geografiska området har avgränsats på grund av de särskilda klimatförhållanden som råder där och mognadslagringen på minst tolv månader ska äga rum i det avgränsade geografiska området för att säkra att den färdiga produkten, genom särskilda enzymbaserade processer, får de egenskaper är typiska för ”Parmigiano Reggiano”.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

Produktspecifikationens konsoliderade text finns på följande Internetadress:

| — | www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  eller |
| --- | --- |

—

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller

| — | kan hämtas direkt från ministeriets webbplats (www.politicheagricole.it), där man klickar på ”Prodotti di Qualità” (kvalitetsprodukter) till vänster på skärmen och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”. |
| --- | --- |

—

kan hämtas direkt från ministeriets webbplats (www.politicheagricole.it), där man klickar på ”Prodotti di Qualità” (kvalitetsprodukter) till vänster på skärmen och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 16.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 87/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 87/20

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) Nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2009/C 87/07

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) Nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen inom sex månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

Ansökan om ändring enligt artikel 9

”BITTO”

EG-nr: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | | Produktbeskrivning |
| — | | Geografiskt område |
| — |  | Bevis på ursprung |
| — | | Framställningsmetod |
| — |  | Samband med området |
| — | | Märkning |
| — |  | Nationella krav |
| — |  | Annat [specificera] |

—



Produktens beteckning

—

Image

Produktbeskrivning

—

Image

Geografiskt område

—



Bevis på ursprung

—

Image

Framställningsmetod

—



Samband med området

—

Image

Märkning

—



Nationella krav

—



Annat [specificera]

2.   Typ av ändring

| — |  | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — | | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—



Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—

Image

Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar)

3.1   Produktbeskrivning

Det har ansetts lämpligt att i artikel 3 ange kornas födointag under betet och att införa en komplettering på maximalt 3 kg torrsubstans per dag, utöver salt och stödfoder i form av hö. Det har blivit nödvändigt att komplettera födointaget på detta sätt för att tillgodose producenternas behov. Producenterna har fått svårigheter på grund av ändrade förhållanden på bergsbetena och de sommarbetande djurens genetiska egenskaper. Betet i sig garanterar inte alltid djurens välbefinnande. I samma artikel klargörs att det är obehandlad mjölk som används. Detta är endast en redaktionell ändring, eftersom det i den nuvarande specifikationen inte anges att mjölken bearbetas på något sätt efter mjölkningen, vilket innebär att det rör sig om obehandlad mjölk.

Dessutom ökas ostens maximala höjd från 10 cm till 12 cm. Detta motiveras av framställningsmetoderna, som är knutna till de traditionella processerna och som gör att ostarna inte alltid blir helt enhetliga, utan i stället varierar inom vissa gränser. Det bör också klargöras att det höjdintervall som fastställs för ostens kant (8–12 cm) är i överensstämmelse med uppgifterna i historiska dokument, där en maximal höjd på 12 cm anges.

3.2   Geografiskt område

När det gäller ursprungsområdet innebär den begärda ändringen att området för mjölkframställning utökas med tre bergsområden, närmare bestämt Varrone, Artino och Lareggio, i provinserna Bergamo och Lecco. Det var ett misstag att dessa områden inte angavs i den ursprungliga texten. Framställningsområdet utökas inte mycket, eftersom dessa marker utgör mindre än 1 % av det nuvarande framställningsområdet. Den geografiska enhetligheten garanteras av att jordarts-, höjd- och exponeringsförhållandena är desamma som i de områden som ingår i det redan fastställda framställningsområdet. Vegetationen är därför densamma som i det framställningsområde som ursprungligen fastställdes.

3.3   Framställningsmetod

Genom ändringen införs möjligheten att använda lokala starterkulturer. Denna tekniskt innovativa praxis gör det möjligt att förbättra ystningsprocessen, minska felprocenten, garantera livsmedelssäkerheten, och samtidigt se till att de typiska egenskaper som utgör sambandet med området bevaras. Vid osttillverkning är mikroorganismerna mycket viktiga för ystningen och ostens mognadslagring. Det är en fördel att det är obehandlad mjölk som används vid framställningen av Bitto och traditionella ostar i allmänhet. Det kan dock också vara en svaghet om mjölkens mikrobiologiska kvalitet är dålig på grund av antingen att det finns för få mjölksyrabakterier eller att det finns organismer som hämmar ystningen. Bristen på enzymer i mjölken kan förklaras av ökad renlighet och hygien i de olika framställningsskedena (mjölkning, transport av mjölken, behållare och bearbetningsanläggningar) och av att man använder behållare och verktyg av metall och plast i stället för av trä. Detta löser en rad hygien- och hälsomässiga problem genom att mängden mikroorganismer reduceras, men gör samtidigt mjölken fattigare på sådana bakterier som bidrar till ystningen. De svåra tillverkningsförhållandena, framför allt under mycket regniga somrar, gör att det i mjölk från bergstrakterna ibland finns mikroorganismer som hämmar ystningsprocessen. När det gäller ost som tillverkas av obehandlad mjölk bidrar användningen av ympkulturer till att reglera jäsningsprocessen vid ystningen, vilket minskar antalet defekter i ostarna. På så vis garanteras lämpliga villkor för syrning och ostmassans avrinning (annars skulle det finnas för mycket vassla kvar i osten, så att det bildas hål och obehagliga eller oönskade dofter). Samtidigt möjliggörs en balanserad utveckling av råvarans olika mikroorganismer som bidrar till ystningen (som verkar under mognadsprocessen och garanterar produktens karakteristiska egenskaper). När det gäller traditionella ostar är det av stor betydelse att det används starterkulturer som valts ut och isolerats från varje osttyps karakteristiska mikroflora. På så vis är det möjligt att bevara produkternas värdefulla traditionella egenskaper och förbättra deras kvalitet. Man undviker att det framställs standardiserade men anonyma produkter som är smaklösa och utan särskilda egenskaper. Sedan 1999 har Consorzio di Tutela, tillsammans med CNR-ISPA i Milano, bedrivit forskning för att få fram bättre kunskap om den mikroflora som kännetecknar den här osten och för att man ska kunna bevara produktens många olika mikroorganismer och dess egenskaper och förbättra kvaliteten. Sedan dess har stammar av mjölksyrabakterier och enterokocker isolerats och undersökts. Det har gjorts ytterligare tester av några av stammarna för att man ska kunna bedöma deras fysiologiska, biokemiska och metaboliska egenskaper och deras påverkan på ystningen. Utvalda ympkulturer har erhållits genom massreproduktion av de lokala stammarna. Vid ympning i den obehandlade mjölken hämmas inte tillväxten av den spontant förekommande mikrofloran i mjölken, utan det skapas i stället mer gynnsamma villkor för dess utveckling, vilket innebär att de organoleptiska egenskaperna bevaras.

3.4   Märkning

Det har ansetts lämpligt att beskriva SUB-märkningen i fråga, som endast bifogades den gällande produktspecifikationen, och att fastställa att en rund pappersetikett ska fästas vid produkten. Syftet är att förse konsumenterna med mer detaljerad information och samtidigt se till att de omedelbart kan känna igen produkten. Vid sidan av ordet ”Bitto”, som upprepas flera gånger i en strålformation, finns på etiketterna gemenskapens logotyp och namnet på anläggningar, jordbruksföretag och gårdar, firmanamn och privata märken. Etiketterna får inte innehålla värdeomdömen eller vilseleda konsumenterna. Möjligheten att ange namnet på det bergsområde där osten producerats har införts för att stärka särprägeln hos ost tillverkad av producenter som frivilligt använder en framställningsmetod som medför större risker och eventuellt produktionsförluster, trots att förhållandena redan är svåra i bergstrakterna i Bitto-ostens framställningsområde (ibland dålig framkomlighet, även inom själva betesmarken, enkla jordbruksbyggnader, traditionell utrustning, kraftig klimatpåverkan på djuruppfödningen och osttillverkningsprocessen). Att stärka produktens särprägel kan kompensera för de större risker som producenterna tar.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”BITTO”

EG-nr: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning

”Bitto”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp (bilaga II)

| Kategori 1.3 – | Ost |
| --- | --- |

Kategori 1.3 –

Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

Ost som framställs av obehandlad helmjölk från kor av traditionella lokala raser. Eventuellt tillsätts maximalt 10 % obehandlad getmjölk. Osten mognadslagras under en medellång till lång period. Den har en cylindrisk form med slät yta, konkava sidor och skarpa kanter. Ostens diameter är mellan 30 och 50 cm och den är mellan 8 och 12 cm hög. Osten väger mellan 8 och 25 kg. Skorpan, som är mellan 2 och 4 mm tjock, är blekgul och har en tendens att mörkna med tiden. Osten är kompakt och har enstaka hål. När den skärs varierar färgen från vit till blekgul, beroende på ålder. Osten har en sötaktig delikat smak, som blir kraftigare med tiden. Om osten innehåller getmjölk blir den typiska aromen mer intensiv. Fetthalten i torrsubstansen uppgår till minst 45 % och vattenhalten efter 70 dagar är i genomsnitt 38 %. Osten framställs under perioden 1 juni–30 september med hjälp av traditionella metoder knutna till den speciella miljön.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

Komjölk, obehandlad getmjölk (maximalt 10 %), kalvlöpe, salt, naturliga enzymer.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Kornas foder består av gräs från bergsbeten inom det område som beskrivs i punkt 4. För att garantera djurens välbefinnande kan deras födointag kompletteras med maximalt 3 kg torrsubstans per dag bestående av majs, korn, vete och soja med melass (maximalt 3 %). Slickstenar kan användas. Det kan också ges stödfoder i form av hö (maximalt 5 %) om det skulle råda exceptionella väderförhållanden som gör att korna inte kan beta (vid till exempel snö eller hagel). Detta gäller dock endast tills de normala förhållandena åter råder.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Det är i det framställningsområde som anges i punkt 4 som mjölken måste framställas och bearbetas, och osten mognadslagras.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Efter minst ett års mognadslagring kan produkten användas i riven form.

3.7   Särskilda regler för märkning

Bitto med skyddad ursprungsbeteckning måste ha en etikett på kanten, som fästs genom uppvärmning då mognadslagringen avslutas och innan osten släpps ut som livsmedel. Etiketten består av ordet ”Bitto”, där bokstaven ”B” är delvis läslig och resten av bokstaven utgörs av en stiliserad bild av en rund ost med en bit utskuren. Den bit som är utskuren formar bokstaven ”V”, som i Valtellina. Den runda osten anspelar på produkten. Bokstaven ”B” är en bild, medan de återstående bokstäverna ”ITTO” skrivs med typsnittet Times regular, ökat med 113,94 %.

För att produkten ska kunna identifieras kan det fästas en pappersetikett, som lämpar sig för livsmedel, på en av ostens flata sidor.

Etikettens diameter är ca 30 cm. Den består av yttre röd ring, ordet ”Bitto” i gult, som upprepas flera gånger i en strålformation, och gemenskapens logotyp för skyddade ursprungsbeteckningar i lämplig storlek, med ursprungliga färger och tecken.

En gul ring, precis innanför den röda ringen, kan innehålla information som fastställs i gällande lagstiftning liksom namnet på anläggningar, jordbruksföretag och gårdar, firmanamn och privata märken, men får inte innehålla värdeomdömen eller vilseleda konsumenterna.

Namnet på det bergsområde där osten framställs kan anges av producenter som, i enlighet med produktspecifikationen, låter korna beta gräs endast på bergsbeten i det område som anges i punkt 4, utan att ge dem några andra tillskott än slickstenar och hö som stödfoder (maximalt 20 %), som inte använder några enzymer för ystningen och som börjar bearbeta mjölken inom trettio minuter efter mjölkningen. Märkningen görs i relief på sidan i samband med tillverkningen, innehåller namnet på området i typsnittet Times och åtföljs av ovan nämnda märkning.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Ursprungsområdet för bearbetning av mjölken och tillverkning av Bitto omfattar hela provinsen Sondrio och bergsbeten i närliggande områden i följande kommuner i Alta Valle Brambana i provinsen Bergamo: Averara, Carona, Cusio, Foppolo, Mezzoldo, Piazzatorre, Santa Brigida och Valleve liksom bergsområdena Varrone, Artino och Lareggio i närliggande områden i kommunerna Introbio och Premana i provinsen Lecco.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Det område där Bitto produceras är ett bergsområde (70 % av området ligger på mer 1 500 meters höjd, mindre än 8 % är beläget under 500 meters höjd, i allmänhet är dalarna kraftigt sluttande och sluttningarna är mycket kuperade) beläget mellan Alpi Retiche och Alpi Orobie, från öst till väst. Detta faktum påverkar klimat och flora och har varit av betydelse för den sociala, kulturella och ekonomiska utvecklingen. Betesmarken ligger på en höjd av i genomsnitt 486 meter, vilket är tillräckligt högt för att garantera en rationell användning av betet. De stora höjdskillnaderna är en förutsättning för att betet ska kunna utnyttjas vid lagom mognad. Bergsmarkernas varierade struktur i produktionsområdet gör att man samtidigt kan föda upp olika typer av boskap (bland annat mjölkboskap och mjölkgetter för framställning av Bitto). För det mesta varierar också exponeringen och detta bestämmer, tillsammans med läge, höjd och vindar, klimatet i bergsområdena. Trots variationen kännetecknas områdena av stora temperaturskillnader, torr luft, intensiv solexponering och riklig nederbörd under sommaren. Nästan alla betesmarkerna ligger i områden med sur, inte särskilt djup, jord på silikatberggrund av gnejs och glimmer-, talk- och lerrik skiffer. De vanligaste växterna är fleråriga växter som kännetecknas av snabb reproduktion och tillväxt. De är låga och täta och har tydligt utvecklade rotsystem och blad samt rik arom. De är också tramp- och beteståliga. En stor del tillhör gräsfamiljen, och andra viktiga familjer är bland annat korgblommiga växter, ärtväxter, flockblommiga växter, mollväxter och rosväxter. När det gäller skötseln av området delas betesmarkerna av tradition mellan olika stationer belägna på olika höjder och platser.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Bitto framställs endast i bergsområden av obehandlad mjölk från en mjölkning. Den mjölk som används kommer från betande kor och eventuellt getter. Det är en helfet ost, vars ostmassa upphettas. Den är medelstor till stor och har en slät yta och karakteristiska konkava sidor med skarpa kanter. Osten är kompakt och har enstaka små hål. Färgen är närmast blekgul (men mörknar med åldern). Den mognadslagras under minst 70 dagar. Den kan dock lagras under flera år utan att dess organoleptiska och strukturella egenskaper försämras. Under produktionsåret har Bitto en söt smak och är mjäll och krämig. Allt eftersom den mognar får den en intensivare smak och blir torrare och något kornig. Bitto har en karakteristisk arom som är resultatet av det gräs som mjölkboskapen betar på. Om osten innehåller getmjölk blir aromen kraftigare.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Av de olika faktorer i området som spelar en betydande roll för Bittos typiska egenskaper bör man framhålla florans sammansättning på betesmarken. Sammansättningen av floran har sin grund i hur området sköts och den naturliga miljön (jord, klimat). På betesmarkerna finns en mycket varierad vegetation för djuren. De många växterna gör att djuren får i sig ett stort antal kemiska ämnen som spelar en viktig roll för djurens matsmältningsprocess och metabolism och således för produkternas kvalitativa egenskaper. De flyktiga ämnena i fodret kan via matsmältningssystemet överföras till mejeriprodukterna (via matspjälkningskanalen eller genom gaser i vommen och sedan cirkulationssystemet). På så vis får produkterna sin karakteristiska arom och smak. Framför allt verkar koncentrationen av vissa föreningar i mjölken, såsom terpener, vara nära knuten till djurens födointag. På bergsängarna, som kännetecknas av många olika arter, framför allt arter av tvåhjärtbladiga växter, och många olika föreningar, finns terpener av olika slag i stor mängd. Ostarna från bergen är också rikare på terpener än ostar som framställs i lågländerna. Eftersom terpenprofilen varierar beroende på från vilka växtarter fodret kommer avgörs mängden terpen och dess beskaffenhet i mjölken (och osten) av vilken typ av gräs som djuren äter. Av de vanligaste mikronäringsämnena i gräset är det fettsyror som har uppmärksammats mest inom forskningen. Omättade fettsyror utgör mer än 70 % av de totala fettsyrorna i gräset. Av dessa är det linolsyra som ombildas av vissa bakterier i vommen till cis- och trans-isomerer, av vilka vissa överförs till mjölken.

Djuruppfödningen och bearbetningstekniken är ytterligare faktorer som knyter produkten till området. Under den period då osten framställs (1 juni–30 september) är djuren på bete på hög höjd, alltid i det fria (det finns endast några betesområden där djuren kan hållas inomhus vid dåligt väder). Mjölkens kvalitet beror inte bara på fodrets egenskaper, utan även på hur djuren fötts upp och den allmänna miljön. Till exempel främjas fettkoncentrationen framför allt av gräsets halt av växttråd, det faktum att djuren befinner sig i ett sent laktationsstadium liksom höjden. De två sistnämnda faktorerna gör, tillsammans med det faktum att betesmarkerna är rika på lösligt kväve, att kvävehalten ökar. Mineral- och vitaminnivåerna påverkas inte bara av den stora tillgången på foder, utan också av den intensiva solexponeringen. Råmjölken behandlas inte, utan bearbetas efter mjölkning direkt på platsen med hjälp av traditionella metoder som gått i arv mellan generationerna och som fortfarande är ett hantverk. För att man skulle kunna bevara mjölken och dess näringsegenskaper föll det sig förr i världen naturligt i bergsområdena att omedelbart bearbeta den till ost med lång hållbarhet. Ostarna transporterades sedan till dalgångarna i slutet av sommaren. De flesta av stegen i tillverkningen – från hällning i formar, till brytning, omrörning och separering av ostmassan – utförs för hand, vilket kräver erfarenhet och kunskaper. Jäsningen, som orsakas av den ursprungliga mikrofloran, gör tillsammans med produktionsmetoden att man erhåller en unik och oefterhärmlig slutprodukt. Att osten är rund med konkava sidor beror på de traditionella formar där ostmassan placeras efter separeringen. Mognadslagringen inleds i lager i bergen, där osten får mogna under naturliga betingelser. Dessa byggnader ligger ofta delvis under marken för att temperaturen ska bli mer konstant och fuktigheten den rätta. Under hela mognadslagringen vänds ostarna med jämna mellanrum och rengörs och skrapas.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

Regeringen har inlett det nationella invändningsförfarandet när det gäller förslaget att ändra den skyddade ursprungsbeteckningen Bitto.

Produktspecifikationen finns i sin helhet

| — | på följande webbsida:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  nebo |
| --- | --- |

—

på följande webbsida:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

nebo

| — | Den finns också tillgänglig på webbplatsen för ministeriet för jordbruk, livsmedel och skogsbruk (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Prodotti di Qualità” (till vänster på skärmen) och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg. CE 510/2006)”. |
| --- | --- |

—

Den finns också tillgänglig på webbplatsen för ministeriet för jordbruk, livsmedel och skogsbruk (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Prodotti di Qualità” (till vänster på skärmen) och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg. CE 510/2006)”.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---