# Az Európai Unió L 43/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 43 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. február 13. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 43

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. február 13.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás az Európai Unió és Új-Zéland között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján létrejött, az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/314 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. október 25.) az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak a biztosítékcserére vonatkozó egyes kockázatkezelési eljárások alkalmazásának kezdőnapja tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/315 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. október 25.) az (EU) 2015/2205, az (EU) 2016/592 és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak a bizonyos ügylettípusokra vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/316 végrehajtási rendelete (2023. február 6.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Goranski medun (OEM)] | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/317 végrehajtási rendelete (2023. február 6.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Colline di Romagna (OEM)] | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/318 végrehajtási rendelete (2023. február 6.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás uniós módosításának jóváhagyásáról [Almansa (OEM)] | 9 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/319 végrehajtási határozata (2023. február 9.) az Olasz Köztársaság által az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján benyújtott, tizenöt V250 Italia/ETR700 jármű tekintetében az (EU) 2016/919 bizottsági rendelet mellékletének 7.4.2.3. pontja 3. bekezdése b) pontjának alkalmazása alóli mentesülésre irányuló kérelem elfogadásáról
  (az értesítés a C(2023) 875. számú rendelettel történt) | 11 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 41. számú előírása – Egységes rendelkezések motorkerékpároknak az általuk keltett zaj tekintetében történő jóváhagyásáról [2023/320] | 14 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás az Európai Unió és Új-Zéland között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján létrejött, az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjáról

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/314 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. október 25.) az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak a biztosítékcserére vonatkozó egyes kockázatkezelési eljárások alkalmazásának kezdőnapja tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

2

*

A Bizottság (EU) 2023/315 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. október 25.) az (EU) 2015/2205, az (EU) 2016/592 és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak a bizonyos ügylettípusokra vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2023/316 végrehajtási rendelete (2023. február 6.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Goranski medun (OEM)]

7

*

A Bizottság (EU) 2023/317 végrehajtási rendelete (2023. február 6.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Colline di Romagna (OEM)]

8

*

A Bizottság (EU) 2023/318 végrehajtási rendelete (2023. február 6.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás uniós módosításának jóváhagyásáról [Almansa (OEM)]

9

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2023/319 végrehajtási határozata (2023. február 9.) az Olasz Köztársaság által az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján benyújtott, tizenöt V250 Italia/ETR700 jármű tekintetében az (EU) 2016/919 bizottsági rendelet mellékletének 7.4.2.3. pontja 3. bekezdése b) pontjának alkalmazása alóli mentesülésre irányuló kérelem elfogadásáról
  (az értesítés a C(2023) 875. számú rendelettel történt)

(az értesítés a C(2023) 875. számú rendelettel történt)

11

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 41. számú előírása – Egységes rendelkezések motorkerékpároknak az általuk keltett zaj tekintetében történő jóváhagyásáról [2023/320]

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2023.2.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.2.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/1

---

Tájékoztatás az Európai Unió és Új-Zéland között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján létrejött, az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjáról

Az Európai Unió és Új-Zéland között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján létrejött, az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló, 2022. július 20-án Brüsszelben aláírt megállapodás (1)
  2023. január 28-án hatályba lépett.

1

---

(1)  
  HL L 328., 2022.12.22., 61. o.

1

---

RENDELETEK

| 2023.2.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.2.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/314 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. október 25.)

az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak a biztosítékcserére vonatkozó egyes kockázatkezelési eljárások alkalmazásának kezdőnapja tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (15) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza többek között azokat a kockázatkezelési eljárásokat, beleértve a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében említett biztosítéki és elkülönítésre vonatkozó megállapodások szintjét és típusát, amelyekkel a pénzügyi szerződő feleknek a biztosítékcsere céljából rendelkezniük kell a nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyleteik tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza többek között azokat a kockázatkezelési eljárásokat, beleértve a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében említett biztosítéki és elkülönítésre vonatkozó megállapodások szintjét és típusát, amelyekkel a pénzügyi szerződő feleknek a biztosítékcsere céljából rendelkezniük kell a nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyleteik tekintetében.

| (2) | Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 36. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 37. cikke (3) bekezdésének a) pontja a kétoldalú letéti követelmények alkalmazása kezdőnapjának elhalasztását írja elő az olyan, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre, amelyeket nem központi szerződő fél számol el, és amelyek az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó szerződő felek között jöttek létre, ha az egyik szerződő fél harmadik országban letelepedett, a másik szerződő fél pedig az Unióban letelepedett. Az alkalmazás kezdőnapjának elhalasztására annak biztosítása érdekében volt szükség, hogy az ilyen tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktus elfogadása előtt ne vonatkozzanak a kétoldalú letéti követelmények. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 36. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 37. cikke (3) bekezdésének a) pontja a kétoldalú letéti követelmények alkalmazása kezdőnapjának elhalasztását írja elő az olyan, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre, amelyeket nem központi szerződő fél számol el, és amelyek az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó szerződő felek között jöttek létre, ha az egyik szerződő fél harmadik országban letelepedett, a másik szerződő fél pedig az Unióban letelepedett. Az alkalmazás kezdőnapjának elhalasztására annak biztosítása érdekében volt szükség, hogy az ilyen tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktus elfogadása előtt ne vonatkozzanak a kétoldalú letéti követelmények.

| (3) | A Bizottság eddig nyolc végrehajtási jogi aktust fogadott el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján. Mindazonáltal a Bizottság továbbra is erőfeszítéseket hoz bármely más olyan érintett harmadik országbeli joghatóság elemzésére, amellyel kapcsolatban ilyen végrehajtási jogi aktus indokolt lehet. A kétoldalú letéti követelményeknek az olyan, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre való, a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok nélküli azonnali alkalmazása, amelyeket nem központi szerződő fél számol el, és amelyek az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó szerződő felek között jöttek létre, ha az egyik szerződő fél harmadik országban letelepedett, a másik szerződő fél pedig az Unióban letelepedett, hátrányos gazdasági hatást gyakorolna az uniós szerződő felekre. A nem központilag elszámolt, csoporton belüli, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó kétoldalú letéti követelmények alkalmazásának kezdőnapját ezért tovább kell halasztani. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság eddig nyolc végrehajtási jogi aktust fogadott el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján. Mindazonáltal a Bizottság továbbra is erőfeszítéseket hoz bármely más olyan érintett harmadik országbeli joghatóság elemzésére, amellyel kapcsolatban ilyen végrehajtási jogi aktus indokolt lehet. A kétoldalú letéti követelményeknek az olyan, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre való, a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok nélküli azonnali alkalmazása, amelyeket nem központi szerződő fél számol el, és amelyek az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó szerződő felek között jöttek létre, ha az egyik szerződő fél harmadik országban letelepedett, a másik szerződő fél pedig az Unióban letelepedett, hátrányos gazdasági hatást gyakorolna az uniós szerződő felekre. A nem központilag elszámolt, csoporton belüli, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó kétoldalú letéti követelmények alkalmazásának kezdőnapját ezért tovább kell halasztani.

| (4) | Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(5)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (6) | Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet szóban forgó módosításai a meglévő szabályozási keretnek a korlátozott mértékű kiigazításai. Tekintettel az említett módosítások korlátozott hatályára és az ügy sürgősségére, rendkívül aránytalan lenne, ha az európai felügyeleti hatóságok nyilvános konzultációkat folytatnának vagy elemzéseket készítenének a lehetséges kapcsolódó költségekről és hasznokról. Az európai felügyeleti hatóságok mindazonáltal kikérték az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport tanácsát, az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott Biztosítási és Viszontbiztosítási Érdekképviseleti Csoport és a Foglalkoztatói-nyugdíj Érdekképviseleti Csoport tanácsát, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet szóban forgó módosításai a meglévő szabályozási keretnek a korlátozott mértékű kiigazításai. Tekintettel az említett módosítások korlátozott hatályára és az ügy sürgősségére, rendkívül aránytalan lenne, ha az európai felügyeleti hatóságok nyilvános konzultációkat folytatnának vagy elemzéseket készítenének a lehetséges kapcsolódó költségekről és hasznokról. Az európai felügyeleti hatóságok mindazonáltal kikérték az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport tanácsát, az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott Biztosítási és Viszontbiztosítási Érdekképviseleti Csoport és a Foglalkoztatói-nyugdíj Érdekképviseleti Csoport tanácsát, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát.

| (7) | Annak érdekében, hogy a piaci szereplők számára a lehető leggyorsabban jogbiztonságot lehessen teremteni, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy a piaci szereplők számára a lehető leggyorsabban jogbiztonságot lehessen teremteni, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai

Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 36. cikk (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | 2025. június 30-tól, amennyiben a releváns harmadik ország vonatkozásában nem fogadtak el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában;”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 36. cikk (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

2025. június 30-tól, amennyiben a releváns harmadik ország vonatkozásában nem fogadtak el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában;”.

| 2. | A 37. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | 2025. június 30-tól, amennyiben a releváns harmadik ország vonatkozásában nem fogadtak el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában;”. |
| --- | --- | --- |

2.

A 37. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

2025. június 30-tól, amennyiben a releváns harmadik ország vonatkozásában nem fogadtak el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában;”.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kockázatcsökkentési technikáit meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 340., 2016.12.15., 9. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

5

---

| 2023.2.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.2.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/315 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. október 25.)

az (EU) 2015/2205, az (EU) 2016/592 és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak a bizonyos ügylettípusokra vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2205 (2), az (EU) 2016/592 (3) és az (EU) 2016/1178 (4) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet többek között meghatározza az említett felhatalmazáson alapuló rendeletek mellékletében meghatározott tőzsdén kívüli származtatottügylet-kategóriákhoz tartozó ügyletekre vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontját. Az említett rendeletek 3. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontja az elszámolási kötelezettség alkalmazására elhalasztott kezdőnapot határoz meg az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó szerződő felek között létrejött tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében, ha az egyik szerződő fél harmadik országban letelepedett, a másik szerződő fél pedig az Unióban letelepedett. Az alkalmazás kezdőnapjának elhalasztására azért volt szükség, hogy az ilyen tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre ne terjedjen ki az elszámolási kötelezettség hatálya, mielőtt sor kerülne a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktus elfogadására. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2205 (2), az (EU) 2016/592 (3) és az (EU) 2016/1178 (4) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet többek között meghatározza az említett felhatalmazáson alapuló rendeletek mellékletében meghatározott tőzsdén kívüli származtatottügylet-kategóriákhoz tartozó ügyletekre vonatkozó elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontját. Az említett rendeletek 3. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontja az elszámolási kötelezettség alkalmazására elhalasztott kezdőnapot határoz meg az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó szerződő felek között létrejött tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében, ha az egyik szerződő fél harmadik országban letelepedett, a másik szerződő fél pedig az Unióban letelepedett. Az alkalmazás kezdőnapjának elhalasztására azért volt szükség, hogy az ilyen tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre ne terjedjen ki az elszámolási kötelezettség hatálya, mielőtt sor kerülne a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktus elfogadására.

| (2) | A mai napig nem került sor az elszámolási kötelezettség kapcsán a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktus elfogadására. Az elszámolási követelményeknek az olyan tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre való, a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus nélküli azonnali alkalmazása, amelyek az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó szerződő felek között jöttek létre, ha az egyik szerződő fél harmadik országban letelepedett, a másik szerződő fél pedig az Unióban letelepedett, hátrányos gazdasági hatást gyakorolna az uniós szerződő felekre. A harmadik országbeli szerződő féllel kötött, csoporton belüli, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó elszámolási kötelezettség alkalmazását ezért el kell halasztani. |
| --- | --- |

(2)

A mai napig nem került sor az elszámolási kötelezettség kapcsán a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktus elfogadására. Az elszámolási követelményeknek az olyan tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre való, a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus nélküli azonnali alkalmazása, amelyek az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó szerződő felek között jöttek létre, ha az egyik szerződő fél harmadik országban letelepedett, a másik szerződő fél pedig az Unióban letelepedett, hátrányos gazdasági hatást gyakorolna az uniós szerződő felekre. A harmadik országbeli szerződő féllel kötött, csoporton belüli, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó elszámolási kötelezettség alkalmazását ezért el kell halasztani.

| (3) | Az (EU) 2015/2205, az (EU) 2016/592 és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/2205, az (EU) 2016/592 és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (5) | Az (EU) 2015/2205, az (EU) 2016/592 és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai a meglévő szabályozási keret korlátozott mértékű kiigazításai. Tekintettel az említett módosítások korlátozott hatályára és az ügy sürgősségére, az ESMA számára rendkívül aránytalan lenne nyilvános konzultációt folytatni vagy elemezni a kapcsolódó lehetséges költségeket és hasznokat. Az ESMA mindazonáltal kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 37. cikkével létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát, és konzultált az Európai Rendszerkockázati Testülettel. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2015/2205, az (EU) 2016/592 és az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai a meglévő szabályozási keret korlátozott mértékű kiigazításai. Tekintettel az említett módosítások korlátozott hatályára és az ügy sürgősségére, az ESMA számára rendkívül aránytalan lenne nyilvános konzultációt folytatni vagy elemezni a kapcsolódó lehetséges költségeket és hasznokat. Az ESMA mindazonáltal kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 37. cikkével létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát, és konzultált az Európai Rendszerkockázati Testülettel.

| (6) | Annak érdekében, hogy a piaci szereplők számára a lehető leggyorsabban jogbiztonságot lehessen teremteni, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a piaci szereplők számára a lehető leggyorsabban jogbiztonságot lehessen teremteni, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

Az (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „a) | 2025. június 30., abban az esetben, ha a releváns harmadik ország tekintetében nem fogadtak el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot az említett rendelet 4. cikke alkalmazásában az e rendelet mellékletében meghatározott tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozóan;”. |
| --- | --- |

„a)

2025. június 30., abban az esetben, ha a releváns harmadik ország tekintetében nem fogadtak el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot az említett rendelet 4. cikke alkalmazásában az e rendelet mellékletében meghatározott tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozóan;”.

2. cikk

Az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

Az (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „a) | 2025. június 30., abban az esetben, ha a releváns harmadik ország tekintetében nem fogadtak el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot az említett rendelet 4. cikke alkalmazásában az e rendelet mellékletében meghatározott tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozóan;”. |
| --- | --- |

„a)

2025. június 30., abban az esetben, ha a releváns harmadik ország tekintetében nem fogadtak el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot az említett rendelet 4. cikke alkalmazásában az e rendelet mellékletében meghatározott tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozóan;”.

3. cikk

Az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

Az (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „a) | 2025. június 30., abban az esetben, ha a releváns harmadik ország tekintetében nem fogadtak el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot az említett rendelet 4. cikke alkalmazásában az e rendelet mellékletében meghatározott tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozóan;”. |
| --- | --- |

„a)

2025. június 30., abban az esetben, ha a releváns harmadik ország tekintetében nem fogadtak el a 648/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti egyenértékűségi határozatot az említett rendelet 4. cikke alkalmazásában az e rendelet mellékletében meghatározott tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozóan;”.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. augusztus 6.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az elszámolási kötelezettségre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 314., 2015.12.1., 13. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/592 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. március 1.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az elszámolási kötelezettségre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 103., 2016.4.19., 5. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. június 10.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az elszámolási kötelezettségre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 195., 2016.7.20., 3. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

5

---

| 2023.2.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.2.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/316 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. február 6.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [„Goranski medun” (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Horvátország kérelmét (2) a „Goranski medun” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Horvátország kérelmét (2) a „Goranski medun” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért a „Goranski medun” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért a „Goranski medun” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Goranski medun” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 1.4. osztályába – Egyéb állati eredetű termékek (tojás, méz, különböző tejtermékek a vaj kivételével stb.) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. február 6-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 397., 2022.10.17., 15. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2023.2.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.2.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/317 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. február 6.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [„Colline di Romagna” (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (1) bekezdésének az 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét az 1491/2003/EK bizottsági rendelettel (2) bejegyzett „Colline di Romagna” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (1) bekezdésének az 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét az 1491/2003/EK bizottsági rendelettel (2) bejegyzett „Colline di Romagna” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti, indokolással ellátott kifogásolási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti, indokolással ellátott kifogásolási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Colline di Romagna” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. február 6-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1491/2003/EK rendelete (2003. augusztus 25.) a 2400/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (Ficodindia dell’Etna, Monte Etna, Colline di Romagna, Pretuziano delle Colline Teramane, Torta del Casar, Manzana de Girona vagy Poma de Girona) (HL L 214., 2003.8.26., 6. o.).

2

(3)  
  HL C 397., 2022.10.17., 20. o.

3

---

| 2023.2.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.2.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/318 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. február 6.)

egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás uniós módosításának jóváhagyásáról [„Almansa” (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a borágazati eredetmegjelölésekre, földrajzi jelzésekre és hagyományos kifejezésekre vonatkozó oltalom iránti kérelmek, a kifogásolási eljárás, a használatra vonatkozó korlátozások, a termékleírások módosítása, az oltalom törlése, valamint a címkézés és a kiszerelés tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2018. október 17-i (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság megvizsgálta az „Almansa” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás uniós módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 97. cikke (2) bekezdésének megfelelően – összefüggésben az említett rendelet 105. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével – nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megvizsgálta az „Almansa” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás uniós módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 97. cikke (2) bekezdésének megfelelően – összefüggésben az említett rendelet 105. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével – nyújtott be.

| (2) | A Bizottság a termékleírás uniós módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (3) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (4) bekezdésének megfelelően – összefüggésben az említett rendelet 105. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével – közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a termékleírás uniós módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (3) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (4) bekezdésének megfelelően – összefüggésben az említett rendelet 105. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével – közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

| (4) | Ezért a termékleírás uniós módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a termékleírás uniós módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Almansa” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. február 6-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

2

(3)  
  HL C 369., 2022.9.27., 7. o.

3

---

HATÁROZATOK

| 2023.2.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.2.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/319 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. február 9.)

az Olasz Köztársaság által az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján benyújtott, tizenöt V250 Italia/ETR700 jármű tekintetében az (EU) 2016/919 bizottsági rendelet mellékletének 7.4.2.3. pontja 3. bekezdése b) pontjának alkalmazása alóli mentesülésre irányuló kérelem elfogadásáról

(az értesítés a C(2023) 875. számú rendelettel történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Olaszország 2022. június 29-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, amelyben átmeneti mentesülést kért az (EU) 2016/919 bizottsági rendelet (2) melléklete 7.4.2.3. pontja 3. bekezdése (b) pontjának alkalmazása alól, mely rendelkezés előírja, hogy a 2019. január 1. előtt engedélyezett járműtípusokat 2023. július 1-je után a 3. előíráscsomagnak megfelelően kell felszerelni az egységes európai vonatbefolyásoló rendszerrel (ETCS). A kérelmet az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján nyújtották be, amely lehetővé teszi az alkalmazás alóli mentesülést, amennyiben az veszélyeztetné a projekt gazdasági életképességét. Az alkalmazás alóli átmeneti mentesülésre irányuló kérelem tizenöt V250 Italia/ETR700 járműre vonatkozik, amelyeket az AnsaldoBreda S.p.A. szállít le, és a következő azonosító számmal rendelkeznek: 4810, 4804, 4814, 4815, 4881, 4812, 4813, 4811, 4806, 4883, 4816, 4809, 4802, 4801 és 4807. Az említett tizenöt jármű a Trenitalia tulajdonában lévő, tizenhét V250 Italia / ETR700 járműből álló flotta részét képezi. |
| --- | --- |

(1)

Olaszország 2022. június 29-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, amelyben átmeneti mentesülést kért az (EU) 2016/919 bizottsági rendelet (2) melléklete 7.4.2.3. pontja 3. bekezdése (b) pontjának alkalmazása alól, mely rendelkezés előírja, hogy a 2019. január 1. előtt engedélyezett járműtípusokat 2023. július 1-je után a 3. előíráscsomagnak megfelelően kell felszerelni az egységes európai vonatbefolyásoló rendszerrel (ETCS). A kérelmet az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján nyújtották be, amely lehetővé teszi az alkalmazás alóli mentesülést, amennyiben az veszélyeztetné a projekt gazdasági életképességét. Az alkalmazás alóli átmeneti mentesülésre irányuló kérelem tizenöt V250 Italia/ETR700 járműre vonatkozik, amelyeket az AnsaldoBreda S.p.A. szállít le, és a következő azonosító számmal rendelkeznek: 4810, 4804, 4814, 4815, 4881, 4812, 4813, 4811, 4806, 4883, 4816, 4809, 4802, 4801 és 4807. Az említett tizenöt jármű a Trenitalia tulajdonában lévő, tizenhét V250 Italia / ETR700 járműből álló flotta részét képezi.

| (2) | Az (EU) 2016/919 rendelet mellékletének 7.4.2.3. pontja átmeneti időszakot határoz meg a 2. előíráscsomagnak megfelelően felszerelt ETCS-ről a 3. előíráscsomagnak megfelelően felszerelt ETCS-re történő átállás elősegítése érdekében. Ezenkívül engedélyezi, hogy a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásnak az (EU) 2016/919 rendeletben meghatározott alkalmazási időpontját megelőzően megkezdett projektekkel vagy szerződésekkel érintett járműveket 2020. december 31-ig a 2. előíráscsomagnak megfelelő ETCS-sel szereljék fel. Amennyiben alkalmazzák a 3. előíráscsomag alkalmazásának késleltetésére vonatkozó lehetőséget, a projektnek egy legfeljebb 2023. július 1-jéig tartó időszakra vonatkozóan biztosítania kell az (EU) 2016/919 rendelet A. mellékletének A.2. táblázatában megadott #2 vagy #3 előíráscsomagnak való megfelelést. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/919 rendelet mellékletének 7.4.2.3. pontja átmeneti időszakot határoz meg a 2. előíráscsomagnak megfelelően felszerelt ETCS-ről a 3. előíráscsomagnak megfelelően felszerelt ETCS-re történő átállás elősegítése érdekében. Ezenkívül engedélyezi, hogy a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásnak az (EU) 2016/919 rendeletben meghatározott alkalmazási időpontját megelőzően megkezdett projektekkel vagy szerződésekkel érintett járműveket 2020. december 31-ig a 2. előíráscsomagnak megfelelő ETCS-sel szereljék fel. Amennyiben alkalmazzák a 3. előíráscsomag alkalmazásának késleltetésére vonatkozó lehetőséget, a projektnek egy legfeljebb 2023. július 1-jéig tartó időszakra vonatkozóan biztosítania kell az (EU) 2016/919 rendelet A. mellékletének A.2. táblázatában megadott #2 vagy #3 előíráscsomagnak való megfelelést.

| (3) | A kérelemben említett tizenöt V250 járművet a Trenitalia 2017. augusztus 4-én rendelte meg (szerződésszám: 3807) egy tizenhét V250 járműből álló flotta részeként, amelyeket 2019 májusa és 2020 vége között, vagyis az (EU) 2016/919 rendelet melléklete 7.4.2.3. pontja 3. bekezdésének a) pontjában meghatározott időpont előtt kellett leszállítani. Ez a tizenöt jármű a 2. előíráscsomag szerinti ETCS-sel volt felszerelve, és típusengedélynek megfelelően 2020. december 31. előtt engedélyezték őket. |
| --- | --- |

(3)

A kérelemben említett tizenöt V250 járművet a Trenitalia 2017. augusztus 4-én rendelte meg (szerződésszám: 3807) egy tizenhét V250 járműből álló flotta részeként, amelyeket 2019 májusa és 2020 vége között, vagyis az (EU) 2016/919 rendelet melléklete 7.4.2.3. pontja 3. bekezdésének a) pontjában meghatározott időpont előtt kellett leszállítani. Ez a tizenöt jármű a 2. előíráscsomag szerinti ETCS-sel volt felszerelve, és típusengedélynek megfelelően 2020. december 31. előtt engedélyezték őket.

| (4) | A flotta átállását a 2. előíráscsomagnak való megfelelésről a 3. előíráscsomagnak való megfelelésre eredetileg 2023 közepére tervezték, a flottát alkotó járművek rendszeres karbantartásával és üzemeltetésével összhangban. Azonban a Covid19-világjárvány káros hatással volt az érintett járművek tervezett karbantartási folyamatára. Ennek következtében az említett járművek karbantartási folyamatát át kellett tervezni, és 2023. július 1-je utánra kellett ütemezni. |
| --- | --- |

(4)

A flotta átállását a 2. előíráscsomagnak való megfelelésről a 3. előíráscsomagnak való megfelelésre eredetileg 2023 közepére tervezték, a flottát alkotó járművek rendszeres karbantartásával és üzemeltetésével összhangban. Azonban a Covid19-világjárvány káros hatással volt az érintett járművek tervezett karbantartási folyamatára. Ennek következtében az említett járművek karbantartási folyamatát át kellett tervezni, és 2023. július 1-je utánra kellett ütemezni.

| (5) | Amennyiben az (EU) 2016/919 rendelet melléklete 7.4.2.3. pontja 3. bekezdése b) pontjának alkalmazása alóli mentesülésre vonatkozó kérelmet nem fogadják el, az üzemeltető köteles lenne a tizenöt járművet a 3. előíráscsomagnak megfelelő ETCS-sel felszerelni, ezzel ideiglenesen ki kellene vonnia azokat a szolgálatból, a szokásos tervezett karbantartáson túl. Ez gazdasági következményekkel is járna, egyrészt a bevételkiesés miatt, mivel nem tudná a menetrend szerinti kereskedelmi szolgáltatást nyújtani, másrészt a szokásos karbantartási tevékenységen kívüli korszerűsítési művelet magasabb költségei miatt. Továbbá negatív társadalmi-gazdasági hatást gyakorolna a Trenitalia ügyfeleire is, mivel az előzetes terveken kívüli karbantartási tevékenység fennakadást okozna a szolgáltatásban. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben az (EU) 2016/919 rendelet melléklete 7.4.2.3. pontja 3. bekezdése b) pontjának alkalmazása alóli mentesülésre vonatkozó kérelmet nem fogadják el, az üzemeltető köteles lenne a tizenöt járművet a 3. előíráscsomagnak megfelelő ETCS-sel felszerelni, ezzel ideiglenesen ki kellene vonnia azokat a szolgálatból, a szokásos tervezett karbantartáson túl. Ez gazdasági következményekkel is járna, egyrészt a bevételkiesés miatt, mivel nem tudná a menetrend szerinti kereskedelmi szolgáltatást nyújtani, másrészt a szokásos karbantartási tevékenységen kívüli korszerűsítési művelet magasabb költségei miatt. Továbbá negatív társadalmi-gazdasági hatást gyakorolna a Trenitalia ügyfeleire is, mivel az előzetes terveken kívüli karbantartási tevékenység fennakadást okozna a szolgáltatásban.

| (6) | Az AnsaldoBreda, a tizenöt jármű gyártója és a Trenitalia, a tulajdonosuk vállalta, hogy műszaki és szerelési tervet készít az említett járműveknek és a flotta fennmaradó részének a legújabb, 3. előíráscsomagnak megfelelő ETCS fedélzeti berendezésekkel való korszerűsítésére. Az általuk benyújtott legfrissebb tervezési előrejelzés szerint az ETCS 3. előíráscsomagnak megfelelő korszerűsítését 2025. december 31-ig be fogják fejezni. |
| --- | --- |

(6)

Az AnsaldoBreda, a tizenöt jármű gyártója és a Trenitalia, a tulajdonosuk vállalta, hogy műszaki és szerelési tervet készít az említett járműveknek és a flotta fennmaradó részének a legújabb, 3. előíráscsomagnak megfelelő ETCS fedélzeti berendezésekkel való korszerűsítésére. Az általuk benyújtott legfrissebb tervezési előrejelzés szerint az ETCS 3. előíráscsomagnak megfelelő korszerűsítését 2025. december 31-ig be fogják fejezni.

| (7) | Az átállás késedelme nem érinti a kölcsönös átjárhatóságot, mivel a járművek már fel vannak szerelve a 2. előíráscsomagnak megfelelő ETCS-sel. Olaszország nemzeti ERTMS végrehajtási terve szerint az ETCS pálya menti berendezései a 2. előíráscsomagnak felelnek meg, és 2026-ig fokozatosan fognak áttérni a 3. előíráscsomagnak való megfelelésre. |
| --- | --- |

(7)

Az átállás késedelme nem érinti a kölcsönös átjárhatóságot, mivel a járművek már fel vannak szerelve a 2. előíráscsomagnak megfelelő ETCS-sel. Olaszország nemzeti ERTMS végrehajtási terve szerint az ETCS pálya menti berendezései a 2. előíráscsomagnak felelnek meg, és 2026-ig fokozatosan fognak áttérni a 3. előíráscsomagnak való megfelelésre.

| (8) | Ezen okok miatt az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában és 7. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeket teljesítettnek kell tekinteni az érintett tizenöt jármű tekintetében. Ezért Olaszország arra irányuló kérelmét, hogy az említett járművekre ne alkalmazzák az (EU) 2016/919 rendelet melléklete 7.4.2.3. pontja 3. bekezdésének b) pontját, és 2025. december 31-ig halasszák el a 2. előíráscsomagnak megfelelő ETCS-ről a 3. előíráscsomagnak megfelelő ETCS-re való áttérést, el kell fogadni. |
| --- | --- |

(8)

Ezen okok miatt az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában és 7. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeket teljesítettnek kell tekinteni az érintett tizenöt jármű tekintetében. Ezért Olaszország arra irányuló kérelmét, hogy az említett járművekre ne alkalmazzák az (EU) 2016/919 rendelet melléklete 7.4.2.3. pontja 3. bekezdésének b) pontját, és 2025. december 31-ig halasszák el a 2. előíráscsomagnak megfelelő ETCS-ről a 3. előíráscsomagnak megfelelő ETCS-re való áttérést, el kell fogadni.

| (9) | Olaszország kötelezettséget vállalt arra, hogy minden év december 31-ig tájékoztatja a Bizottságot a járművek korszerűsítésének tervezéséről és e korszerűsítési műveletekben elért haladásáról. |
| --- | --- |

(9)

Olaszország kötelezettséget vállalt arra, hogy minden év december 31-ig tájékoztatja a Bizottságot a járművek korszerűsítésének tervezéséről és e korszerűsítési műveletekben elért haladásáról.

| (10) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/797 irányelv 51. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/797 irányelv 51. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság elfogadja az Olasz Köztársaság által a Bizottsághoz 2022. június 29-én benyújtott kérelmet, amelyben a tagállam a 4810, 4804, 4814, 4815, 4881, 4812, 4813, 4811, 4806, 4883, 4816, 4809, 4802, 4801 és 4807 azonosító számú tizenöt V250 Italia/ETR700 jármű 2025. december 31-ig történő mentesítését kéri az (EU) 2016/919 rendelet melléklete 7.4.2.3. pontja 3. bekezdése b) pontjának alkalmazása alól.

2. cikk

Olaszország minden év december 31-ig tájékoztatja a Bizottságot a járművek korszerűsítésének tervezéséről és e korszerűsítési műveletekben elért haladásáról.

3. cikk

Ezt a határozatot az olasz vasúthálózat földrajzi határain belül kell alkalmazni.

4. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Ezt a rendeletet 2025. december 31-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2023. február 9-én.

a Bizottság részéről

Adina-Ioana VĂLEAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 138., 2016.5.26., 44. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/919 rendelete (2016. május 27.) az Európai Unió vasúti rendszerének „ellenőrző-irányító és jelző” alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 158., 2016.6.15., 1. o.).

2

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2023.2.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.2.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/14

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 41. számú előírása – Egységes rendelkezések motorkerékpároknak az általuk keltett zaj tekintetében történő jóváhagyásáról [2023/320]

Tartalmaz minden érvényes szöveget a következő változatig bezárólag:

Tartalmaz minden érvényes szöveget a következő változatig bezárólag:

A 05. módosítássorozat 1. kiegészítése – A hatálybalépés időpontja: 2022. január 7.

TARTALOM:

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások, feltételek és jelek |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyás iránti kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jelölések |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motorkerékpár típusjóváhagyásának vagy a kipufogó- vagy hangtompítórendszer típusjóváhagyásának módosítása és kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

| 12. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

12.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés |
| --- | --- |

1.

| 2. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2.

| 3. | A motorkerékpárok által keltett zaj mérési módszerei és mérőműszerei |
| --- | --- |

3.

| 4. | A vizsgálópálya kialakítása |
| --- | --- |

4.

| 5. | Szálas anyagot tartalmazó kipufogó- vagy hangtompítórendszerek |
| --- | --- |

5.

| 6. | A hangnyomásszint felső határértékei |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kiegészítő zajkibocsátási rendelkezések |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tanúsítvány a kiegészítő zajkibocsátási rendelkezéseknek való megfelelésről |
| --- | --- |

8.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az L3 kategóriájú (1) járművekre vonatkozik az általuk keltett zaj vonatkozásában.

3

1

Az ezen előírásban található specifikációiók célja a járművek által a szokásos üzem során városi forgalomban keltett zajszintek modellezése.

Az előírás emellett az L3 kategóriájú járművek valós vezetési feltételek melletti zajkibocsátására vonatkozó kiegészítő rendelkezéseket (RD-ASEP) is megállapít a közúti közlekedésre jellemző feltételek tekintetében, beleértve az erős gázadást és motorterhelést városi és elővárosi forgalomban, az autópályák kivételével.

3

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, FELTÉTELEK ÉS JELEK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | „motorkerékpár jóváhagyása”: egy adott motorkerékpár-típusnak az általa keltett zaj tekintetében történő jóváhagyása; |
| --- | --- |

2.1.

„motorkerékpár jóváhagyása

| 2.2. | „motorkerékpár-típus a hangnyomásszint tekintetében”: olyan motorkerékpárok, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzők tekintetében: |
| --- | --- |

2.2.

„motorkerékpár-típus a hangnyomásszint tekintetében

| 2.2.1. | a motor típusa (kétütemű vagy négyütemű, dugattyús vagy forgódugattyús motor, a hengerek vagy forgórészek száma és lökettérfogata, a karburátorok vagy befecskendező rendszerek száma és típusa, a szelepek elrendezése, a legnagyobb névleges hasznos teljesítmény és az ahhoz tartozó fordulatszám). A forgódugattyús motorok esetében a hengerűrtartalomnak az égéstér kétszerese tekintendő; |
| --- | --- |

2.2.1.

a motor típusa (kétütemű vagy négyütemű, dugattyús vagy forgódugattyús motor, a hengerek vagy forgórészek száma és lökettérfogata, a karburátorok vagy befecskendező rendszerek száma és típusa, a szelepek elrendezése, a legnagyobb névleges hasznos teljesítmény és az ahhoz tartozó fordulatszám). A forgódugattyús motorok esetében a hengerűrtartalomnak az égéstér kétszerese tekintendő;

| 2.2.2. | erőáttételi rendszer, különösen a sebességfokozatok száma és áttétele, valamint a teljes sebességáttétel, figyelembe véve a hátsó kerék kerületét; |
| --- | --- |

2.2.2.

erőáttételi rendszer, különösen a sebességfokozatok száma és áttétele, valamint a teljes sebességáttétel, figyelembe véve a hátsó kerék kerületét;

| 2.2.3. | a kipufogó- vagy hangtompítórendszerek konfigurációja és elrendezése; |
| --- | --- |

2.2.3.

a kipufogó- vagy hangtompítórendszerek konfigurációja és elrendezése;

| 2.3. | „kipufogó- vagy hangtompítórendszer”: azoknak az alkatrészeknek az összessége, amelyek a motorkerékpár motorja és kipufogórendszere által keltett zaj csökkentéséhez szükségesek; |
| --- | --- |

2.3.

„kipufogó- vagy hangtompítórendszer

| 2.3.1. | „eredeti kipufogó- vagy hangtompítórendszer”: a típusjóváhagyás megadása vagy a típusjóváhagyás kiterjesztése idején a járműbe beépített típusú rendszer. A járműgyártó cserealkatrésze is lehet; |
| --- | --- |

2.3.1.

„eredeti kipufogó- vagy hangtompítórendszer

| 2.3.2. | „nem eredeti kipufogó- vagy hangtompítórendszer”: a típusjóváhagyás megadása vagy a típusjóváhagyás kiterjesztése idején a járműbe beépítettől eltérő típusú rendszer; |
| --- | --- |

2.3.2.

„nem eredeti kipufogó- vagy hangtompítórendszer

| 2.4. | „eltérő konfigurációjú kipufogó- vagy hangtompítórendszer”: olyan rendszerek, amelyek az alábbi szempontok valamelyike tekintetében alapvetően eltérnek egymástól: |
| --- | --- |

2.4.

„eltérő konfigurációjú kipufogó- vagy hangtompítórendszer

| 2.4.1. | eltérő gyári jelülésű vagy védjegyű alkatrészeket tartalmazó rendszerek; |
| --- | --- |

2.4.1.

eltérő gyári jelülésű vagy védjegyű alkatrészeket tartalmazó rendszerek;

| 2.4.2. | olyan rendszerek, amelyek más jellemzőkkel rendelkező anyagokból készült, illetve más alakú vagy méretű alkatrészeket tartalmaznak; |
| --- | --- |

2.4.2.

olyan rendszerek, amelyek más jellemzőkkel rendelkező anyagokból készült, illetve más alakú vagy méretű alkatrészeket tartalmaznak;

| 2.4.3. | olyan rendszerek, amelyekben legalább egy alkatrész működési elve más; |
| --- | --- |

2.4.3.

olyan rendszerek, amelyekben legalább egy alkatrész működési elve más;

| 2.4.4. | az alkatrészeket más kombinációkban alkalmazó rendszerek. |
| --- | --- |

2.4.4.

az alkatrészeket más kombinációkban alkalmazó rendszerek.

| 2.5. | „kipufogó vagy hangtompítórendszer alkatrésze”: azon egyedi alkatrészek egyike, amelyek együttesen a kipufogórendszert (mint például a kipufogócső-rendszer, maga a hangtompító) és adott esetben a szívórendszert (pl. a légszűrő) alkotják.
  Ha a motort annak érdekében, hogy a maximálisan megengedhető zajszinteknek megfeleljen, levegőszívó-rendszerrel (levegőszűrővel és/vagy szívászajcsökkentővel) is el kell látni, a szűrőt és/vagy a szívászajcsökkentőt ugyanolyan fontosságú alkatrésznek kell tekinteni, mint a kipufogórendszert. |
| --- | --- |

2.5.

„kipufogó vagy hangtompítórendszer alkatrésze

Ha a motort annak érdekében, hogy a maximálisan megengedhető zajszinteknek megfeleljen, levegőszívó-rendszerrel (levegőszűrővel és/vagy szívászajcsökkentővel) is el kell látni, a szűrőt és/vagy a szívászajcsökkentőt ugyanolyan fontosságú alkatrésznek kell tekinteni, mint a kipufogórendszert.

| 2.6. | „menetkész tömeg” (az ISO 6726:1988 szabvány 4.1.2. szakaszában meghatározása szerint: a jármű tömege menetkész állapotban és a következő berendezésekkel felszerelve:






  a) | a teljes elektromos berendezés a gyártó által biztosított világító és fényjelző berendezésekkel együtt; |
| --- | --- | --- |

2.6.

„menetkész tömeg

a)

a teljes elektromos berendezés a gyártó által biztosított világító és fényjelző berendezésekkel együtt;

| b) | minden olyan, jogszabály által előírt műszer és szerelvény, amelynek tekintetében mérik a jármű száraz tömegét; |
| --- | --- |

b)

minden olyan, jogszabály által előírt műszer és szerelvény, amelynek tekintetében mérik a jármű száraz tömegét;

| c) | a jármű valamennyi részének rendes működéséhez szükséges folyadékok a teljes feltöltéshez szükséges mennyiségben, valamint a tüzelőanyag-tartály a gyártó által meghatározott térfogat legalább 90 százalékáig feltöltve; |
| --- | --- |

c)

a jármű valamennyi részének rendes működéséhez szükséges folyadékok a teljes feltöltéshez szükséges mennyiségben, valamint a tüzelőanyag-tartály a gyártó által meghatározott térfogat legalább 90 százalékáig feltöltve;

| d) | a gyártó által a rendeltetésszerű üzemhez szükséges tartozékokon felül szokásosan biztosított kiegészítő eszközök (szerszámkészlet, csomagtartó, szélvédő üveg, védőfelszerelés, stb.).

  Megjegyzések:







  1. | az olyan járművekre, amelyek tüzelőanyag-olaj keverékkel működnek, a következők vonatkoznak: |
| --- | --- | --- |

d)

a gyártó által a rendeltetésszerű üzemhez szükséges tartozékokon felül szokásosan biztosított kiegészítő eszközök (szerszámkészlet, csomagtartó, szélvédő üveg, védőfelszerelés, stb.).

Megjegyzések:

Megjegyzések:

1.

az olyan járművekre, amelyek tüzelőanyag-olaj keverékkel működnek, a következők vonatkoznak:

| 1.1. | ha a tüzelőanyag és az olaj előre össze van keverve, akkor a „tüzelőanyag” kifejezés alatt ezt az előre összekevert tüzelőanyagot és olajat kell érteni; |
| --- | --- |

1.1.

ha a tüzelőanyag és az olaj előre össze van keverve, akkor a „tüzelőanyag” kifejezés alatt ezt az előre összekevert tüzelőanyagot és olajat kell érteni;

| 1.2. | ha a tüzelőanyagot és az olajat külön adagolják, akkor a „tüzelőanyag” megjelölés alatt kizárólag a benzint kell érteni. [Az „olajat” ebben az esetben már magában foglalja a szakasz c) alpontja.] |
| --- | --- |

1.2.

ha a tüzelőanyagot és az olajat külön adagolják, akkor a „tüzelőanyag” megjelölés alatt kizárólag a benzint kell érteni. [Az „olajat” ebben az esetben már magában foglalja a szakasz c) alpontja.]

| 2.7. | „legnagyobb névleges hasznos teljesítmény”: a névleges motorteljesítmény az ISO 4106:2004 szabvány meghatározása szerint.
  A P
  n a kilowattban kifejezett legnagyobb névleges hasznos teljesítmény számértékét jelöli. |
| --- | --- |

2.7.

„legnagyobb névleges hasznos teljesítmény

A P
  n a kilowattban kifejezett legnagyobb névleges hasznos teljesítmény számértékét jelöli.

P

n

| 2.8. | „névleges motorfordulatszám”: az a gyártó által megadott motorfordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb névleges hasznos teljesítményét leadja.
  Az S a fordulat/percben kifejezett névleges motorfordulatszám számértékét jelöli; (2) |
| --- | --- |

2.8.

„névleges motorfordulatszám

Az S a fordulat/percben kifejezett névleges motorfordulatszám számértékét jelöli; (2)

S

2

| 2.9. | „fajlagos teljesítménymutató”: a jármű legnagyobb névleges hasznos teljesítményének a tömegéhez viszonyított aránya. A következő képlettel határozható meg:

  PMR = (P
  n / (m
  kerb + 75)) * 1 000

  ahol m
  kerb a fenti 2.6. szakasz meghatározása szerinti, kilogrammban kifejezett menetkész tömeg számértéke.

  PMR a fajlagos teljesítménymutatót jelöli; |
| --- | --- |

2.9.

„fajlagos teljesítménymutató

PMR = (P
  n / (m
  kerb + 75)) * 1 000

PMR

P

n

m

kerb

ahol m
  kerb a fenti 2.6. szakasz meghatározása szerinti, kilogrammban kifejezett menetkész tömeg számértéke.

m

kerb

PMR a fajlagos teljesítménymutatót jelöli;

PMR

| 2.10. | „legnagyobb sebesség”: a jármű legnagyobb sebessége az ISO 7117:1995 szabvány meghatározása szerint.
  A v
  max a legnagyobb sebességet jelöli; |
| --- | --- |

2.10.

„legnagyobb sebesség

A v
  max a legnagyobb sebességet jelöli;

v

max

| 2.11. | „rögzített sebességfokozat”: olyan sebességváltó-szabályozás, amelynél a sebességváltó-fokozat nem változtatható meg a vizsgálat során; |
| --- | --- |

2.11.

„rögzített sebességfokozat

| 2.12. | „motor”: a jármű erőforrása a leszerelhető tartozékok nélkül; |
| --- | --- |

2.12.

„motor

| 2.13. | Az alábbi táblázat tartalmazza az ezen előírásban alkalmazott összes jelet:









  Jel | Egységek | Magyarázat | Hivatkozás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AA’ | – | virtuális egyenes a vizsgálati pályán | 4. melléklet – 1. ábra |
| awot | m/s2 | számított gyorsulás | 3. melléklet – 1.4.2. szakasz |
| awot,ref | m/s2 | előírt referenciagyorsulás | 3. melléklet – 1.3.3.3.1.2. szakasz |
| aurban | m/s2 | előírt célgyorsulás | 3. melléklet – 1.3.3.3.1.2. szakasz |
| BB’ | – | virtuális egyenes a vizsgálati pályán | 4. melléklet – 1. ábra |
| CC’ | – | virtuális egyenes a vizsgálati pályán | 4. melléklet – 1. ábra |
| K | – | sebességfokozat-súlyozási tényező | 3. melléklet – 1.4.3. szakasz |
| kp | – | részleges teljesítménytényező | 3. melléklet – 1.4.4. szakasz |
| L | dB(A) | hangnyomásszint | 3. melléklet – 1.4.1. szakasz |
| L wot(i) | dB(A) | L wot állapotban | 3. melléklet – 1.4.6. szakasz |
| LASEP | dB(A) | L az RD-ASEP szerinti kiegészítő működési feltételek mellett | 7. melléklet – 3.3.3.2. szakasz |
| lPA | m | előgyorsítási szakasz hossza | 3. melléklet – 1.3.3.1.1. szakasz |
| mkerb | kg | a jármű menetkész tömege | 2.6. |
| mt | kg | a jármű vizsgálati tömege | 3. melléklet – 1.3.2.2. szakasz |
| n | min-1 | motorfordulatszám | |
| nPP’ | min-1 | motorfordulatszám a PP’ egyenesnél | 7. melléklet – 2.6. szakasz |
| nidle | min-1 | a motor fordulatszáma alapjáraton | – |
| nwot(i) | min-1 | Lwot(i) meghatározásakor mért nPP' | 7. melléklet – 2.6. szakasz |
| PP’ | – | virtuális egyenes a vizsgálati pályán | 4. melléklet – 1. ábra |
| PMR | – | fajlagos teljesítménymutató | 2.9. |
| Pn | kW | legnagyobb névleges hasznos teljesítmény | 2.7. |
| S | min-1 | névleges motorfordulatszám | 2.8. |
| V | km/h | a jármű mért sebessége | – |
| vmax | km/h | legnagyobb sebesség | 2.10. |
| vtest | km/h | előírt vizsgálati sebesség | 3. melléklet – 1.3.3.1.1. szakasz |

2.13.

Az alábbi táblázat tartalmazza az ezen előírásban alkalmazott összes jelet:

Jel

Jel

Egységek

Egységek

Magyarázat

Magyarázat

Hivatkozás

Hivatkozás

AA’

–

virtuális egyenes a vizsgálati pályán

4. melléklet – 1. ábra

awot

wot

m/s2

2

számított gyorsulás

3. melléklet – 1.4.2. szakasz

awot,ref

wot,ref

m/s2

2

előírt referenciagyorsulás

3. melléklet – 1.3.3.3.1.2. szakasz

aurban

urban

m/s2

2

előírt célgyorsulás

3. melléklet – 1.3.3.3.1.2. szakasz

BB’

–

virtuális egyenes a vizsgálati pályán

4. melléklet – 1. ábra

CC’

–

virtuális egyenes a vizsgálati pályán

4. melléklet – 1. ábra

K

–

sebességfokozat-súlyozási tényező

3. melléklet – 1.4.3. szakasz

kp

p

–

részleges teljesítménytényező

3. melléklet – 1.4.4. szakasz

L

dB(A)

hangnyomásszint

3. melléklet – 1.4.1. szakasz

L wot(i)

wot(i)

dB(A)

L wot állapotban

3. melléklet – 1.4.6. szakasz

LASEP

ASEP

dB(A)

L az RD-ASEP szerinti kiegészítő működési feltételek mellett

7. melléklet – 3.3.3.2. szakasz

lPA

PA

m

előgyorsítási szakasz hossza

3. melléklet – 1.3.3.1.1. szakasz

mkerb

kerb

kg

a jármű menetkész tömege

2.6.

mt

t

kg

a jármű vizsgálati tömege

3. melléklet – 1.3.2.2. szakasz

n

min-1

-1

motorfordulatszám

nPP’

PP’

min-1

-1

motorfordulatszám a PP’ egyenesnél

7. melléklet – 2.6. szakasz

nidle

idle

min-1

-1

a motor fordulatszáma alapjáraton

–

nwot(i)

wot(i)

min-1

-1

Lwot(i) meghatározásakor mért nPP'

wot(i)

PP'

7. melléklet – 2.6. szakasz

PP’

–

virtuális egyenes a vizsgálati pályán

4. melléklet – 1. ábra

PMR

–

fajlagos teljesítménymutató

2.9.

Pn

n

kW

legnagyobb névleges hasznos teljesítmény

2.7.

S

min-1

-1

névleges motorfordulatszám

2.8.

V

km/h

a jármű mért sebessége

–

vmax

max

km/h

legnagyobb sebesség

2.10.

vtest

test

km/h

előírt vizsgálati sebesség

3. melléklet – 1.3.3.1.1. szakasz

A következő indexek az „n” motorfordulatszámok és „v” járműsebességek mérése helyének vagy idejének meghatározására szolgálnak:

| a) | a AA’ azt jelöli, hogy a mérés abban a pillanatban történik, amikor a jármű eleje áthalad az AA’ egyenesen (lásd a 4. melléklet 1. ábráját); vagy |
| --- | --- |

a)

a AA’ azt jelöli, hogy a mérés abban a pillanatban történik, amikor a jármű eleje áthalad az AA’ egyenesen (lásd a 4. melléklet 1. ábráját); vagy

| b) | a PP’ azt jelöli, hogy a mérés abban a pillanatban történik, amikor a jármű eleje áthalad az PP’ egyenesen (lásd a 4. melléklet 1. ábráját); vagy |
| --- | --- |

b)

a PP’ azt jelöli, hogy a mérés abban a pillanatban történik, amikor a jármű eleje áthalad az PP’ egyenesen (lásd a 4. melléklet 1. ábráját); vagy

| c) | a BB’ azt jelöli, hogy a mérés abban a pillanatban történik, amikor a jármű hátulja áthalad a BB’ egyenesen (lásd a 4. melléklet 1. ábráját). |
| --- | --- |

c)

a BB’ azt jelöli, hogy a mérés abban a pillanatban történik, amikor a jármű hátulja áthalad a BB’ egyenesen (lásd a 4. melléklet 1. ábráját).

A következő indexek a számított a
  wot teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítások és a mért L hangnyomásszintek esetében a vizsgálathoz alkalmazott sebességfokozatot jelzik:

a

wot

| a) | „(i)”: két sebességfokozaton végzett vizsgálat esetén az alacsonyabb sebességfokozatot jelöli (azaz a magasabb áttételi viszonyszámú sebességfokozatot), egyébként az egyetlen alkalmazott vizsgálati sebességfokozatra vagy sebességválasztó-helyzetre utal, vagy |
| --- | --- |

a)

„(i)”: két sebességfokozaton végzett vizsgálat esetén az alacsonyabb sebességfokozatot jelöli (azaz a magasabb áttételi viszonyszámú sebességfokozatot), egyébként az egyetlen alkalmazott vizsgálati sebességfokozatra vagy sebességválasztó-helyzetre utal, vagy

| b) | „(i + 1)”: két sebességfokozaton végzett vizsgálat esetén a magasabb sebességfokozatot jelöli (azaz az alacsonyabb áttételi viszonyszámú sebességfokozatot). |
| --- | --- |

b)

„(i + 1)”: két sebességfokozaton végzett vizsgálat esetén a magasabb sebességfokozatot jelöli (azaz az alacsonyabb áttételi viszonyszámú sebességfokozatot).

A mért L hangnyomásszintek indexe a megfelelő vizsgálat típusát jelöli:

| a) | „Wot”: teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatot jelöl (lásd a 3. melléklet 1.3.3.1.1. szakaszát), vagy |
| --- | --- |

a)

„Wot”: teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatot jelöl (lásd a 3. melléklet 1.3.3.1.1. szakaszát), vagy

| b) | „CRS”: állandó sebességgel végzett vizsgálatot jelöl (lásd a 3. melléklet 1.3.3.3.2. szakaszát), vagy vagy |
| --- | --- |

b)

„CRS”: állandó sebességgel végzett vizsgálatot jelöl (lásd a 3. melléklet 1.3.3.3.2. szakaszát), vagy vagy

| c) | „urban”: állandó sebességgel végzett vizsgálat és teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat súlyozott kombinációját jelöli (lásd a 3. melléklet 1.4.6.2. szakaszát). |
| --- | --- |

c)

„urban”: állandó sebességgel végzett vizsgálat és teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat súlyozott kombinációját jelöli (lásd a 3. melléklet 1.4.6.2. szakaszát).

A fent említett indexek mellett a vizsgálati menet számára utaló „j” index is használható.

3.   JÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM

| 3.1. | A motorkerékpár-típusnak a zajkibocsátása tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.

A motorkerékpár-típusnak a zajkibocsátása tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

| 3.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat: |
| --- | --- |

3.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 3.2.1. | a motorkerékpár-típus leírása különös tekintettel a fenti 2.2. szakaszban említett elemekre. Meg kell adni a motor típusát és a motorkerékpár típusát azonosító számokat és/vagy jeleket is; a motorkerékpár-típus leírása különös tekintettel a fenti 2.2. szakaszban említett elemekre. Meg kell adni a motor típusát és a motorkerékpár típusát azonosító számokat és/vagy jeleket is; |
| --- | --- |

3.2.1.

a motorkerékpár-típus leírása különös tekintettel a fenti 2.2. szakaszban említett elemekre. Meg kell adni a motor típusát és a motorkerékpár típusát azonosító számokat és/vagy jeleket is; a motorkerékpár-típus leírása különös tekintettel a fenti 2.2. szakaszban említett elemekre. Meg kell adni a motor típusát és a motorkerékpár típusát azonosító számokat és/vagy jeleket is;

| 3.2.2. | A kipufogó- vagy hangtompítórendszert alkotó, megfelelően azonosított alkatrészek felsorolása; |
| --- | --- |

3.2.2.

A kipufogó- vagy hangtompítórendszert alkotó, megfelelően azonosított alkatrészek felsorolása;

| 3.2.3. | az összeszerelt kipufogó vagy hangtompító rendszer rajza, feltüntetve a motorkerékpáron belüli helyzetét; |
| --- | --- |

3.2.3.

az összeszerelt kipufogó vagy hangtompító rendszer rajza, feltüntetve a motorkerékpáron belüli helyzetét;

| 3.2.4. | az egyes alkatrészek rajza, hogy könnyen meglehessen találni és be lehessen azonosítani őket, valamint a felhasznált anyagok meghatározása; |
| --- | --- |

3.2.4.

az egyes alkatrészek rajza, hogy könnyen meglehessen találni és be lehessen azonosítani őket, valamint a felhasznált anyagok meghatározása;

| 3.2.5. | a kipufogórendszer méreteit feltüntető keresztmetszeti rajzok. A rajzok egy példányát mellékelni kell az 1. mellékletben szereplő típusbizonyítványhoz. |
| --- | --- |

3.2.5.

a kipufogórendszer méreteit feltüntető keresztmetszeti rajzok. A rajzok egy példányát mellékelni kell az 1. mellékletben szereplő típusbizonyítványhoz.

| 3.3. | A fenti 3.2. szakaszban említett dokumentumokat minden egyes kipufogó- vagy hangtompítórendszer-konfigurációra vonatkozóan el kell készíteni, ha a jóváhagyandó motorkerékpár-típusra több konfiguráció is alkalmazható. |
| --- | --- |

3.3.

A fenti 3.2. szakaszban említett dokumentumokat minden egyes kipufogó- vagy hangtompítórendszer-konfigurációra vonatkozóan el kell készíteni, ha a jóváhagyandó motorkerékpár-típusra több konfiguráció is alkalmazható.

| 3.4. | A jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat kérésére és a típusjóváhagyó hatóságok egyetértésével a motorkerékpár gyártója – ezenfelül – benyújtja a kipufogó- vagy hangtompítórendszer(ek) egy mintapéldányát. |
| --- | --- |

3.4.

A jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat kérésére és a típusjóváhagyó hatóságok egyetértésével a motorkerékpár gyártója – ezenfelül – benyújtja a kipufogó- vagy hangtompítórendszer(ek) egy mintapéldányát.

| 3.5. | Az összes jóváhagyandó kipufogó- vagy hangtompítórendszer-konfiguráció szerint felszerelt, azonos típusba tartozó motorkerékpárt a típusjóváhagyó hatóságokkal egyetértésben át kell adni a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.5.

Az összes jóváhagyandó kipufogó- vagy hangtompítórendszer-konfiguráció szerint felszerelt, azonos típusba tartozó motorkerékpárt a típusjóváhagyó hatóságokkal egyetértésben át kell adni a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

| 3.6. | A típusjóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat vizsgálati jegyzőkönyvét be kell nyújtani a típusjóváhagyó hatóságnak. A vizsgálati jegyzőkönyvnek legalább az alábbi információkat kell tartalmaznia:






  a) | a vizsgálati helyszín részletes adatai (pl. a felület hőmérséklete, abszorpciós együtthatója stb.), a vizsgálati helyszín helye, fekvése és időjárási feltételei, beleértve a léghőmérsékletet, a szél sebességét és irányát, a légköri nyomást és a páratartalmat; |
| --- | --- | --- |

3.6.

A típusjóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat vizsgálati jegyzőkönyvét be kell nyújtani a típusjóváhagyó hatóságnak. A vizsgálati jegyzőkönyvnek legalább az alábbi információkat kell tartalmaznia:

a)

a vizsgálati helyszín részletes adatai (pl. a felület hőmérséklete, abszorpciós együtthatója stb.), a vizsgálati helyszín helye, fekvése és időjárási feltételei, beleértve a léghőmérsékletet, a szél sebességét és irányát, a légköri nyomást és a páratartalmat;

| b) | a mérőberendezés – ezen belül a szélfogó – típusa; |
| --- | --- |

b)

a mérőberendezés – ezen belül a szélfogó – típusa;

| c) | a háttérzajra jellemző A-hangnyomásszint; |
| --- | --- |

c)

a háttérzajra jellemző A-hangnyomásszint;

| d) | a következők meghatározása: a jármű, a motorja, az erőátviteli rendszere, ezen belül a választható áttételi viszonyszámok, az abroncsok mérete és típusa, az abroncsnyomás, az abroncsok típus-jóváhagyási száma (ha van ilyen) vagy az abroncs gyártója és az abroncsok kereskedelmi leírása (azaz kereskedelmi neve, sebességindex, terhelési index), legnagyobb névleges hasznos teljesítmény, vizsgálati tömeg, fajlagos teljesítménymutató, awot ref, aurban, a jármű hossza; |
| --- | --- |

d)

a következők meghatározása: a jármű, a motorja, az erőátviteli rendszere, ezen belül a választható áttételi viszonyszámok, az abroncsok mérete és típusa, az abroncsnyomás, az abroncsok típus-jóváhagyási száma (ha van ilyen) vagy az abroncs gyártója és az abroncsok kereskedelmi leírása (azaz kereskedelmi neve, sebességindex, terhelési index), legnagyobb névleges hasznos teljesítmény, vizsgálati tömeg, fajlagos teljesítménymutató, awot ref, aurban, a jármű hossza;

wot ref

urban

| e) | a vizsgálat során alkalmazott sebességfokozatok és sebességáttételi viszonyszámok; |
| --- | --- |

e)

a vizsgálat során alkalmazott sebességfokozatok és sebességáttételi viszonyszámok;

| f) | az ezen előírás 3. melléklete szerinti vizsgálatok és a 7. melléklet 3.2. szakasza szerinti referenciapontokon végzett vizsgálatok esetében a jármű sebessége és motorfordulatszáma a gyorsítási szakasz elején, valamint a gyorsítás kezdetének helye sebességfokozatonként; |
| --- | --- |

f)

az ezen előírás 3. melléklete szerinti vizsgálatok és a 7. melléklet 3.2. szakasza szerinti referenciapontokon végzett vizsgálatok esetében a jármű sebessége és motorfordulatszáma a gyorsítási szakasz elején, valamint a gyorsítás kezdetének helye sebességfokozatonként;

| g) | az ezen előírás 3. melléklete szerinti vizsgálatok és a 7. melléklet 3.2. szakasza szerinti referenciapontokon végzett vizsgálatok esetében a jármű sebessége és motorfordulatszáma a PP’ egyenesnél és a gyorsítás végén, érvényes mérésenként; |
| --- | --- |

g)

az ezen előírás 3. melléklete szerinti vizsgálatok és a 7. melléklet 3.2. szakasza szerinti referenciapontokon végzett vizsgálatok esetében a jármű sebessége és motorfordulatszáma a PP’ egyenesnél és a gyorsítás végén, érvényes mérésenként;

| h) | a 7. melléklet 3.3. szakasza szerinti vizsgálatok esetében a jármű sebessége és motorfordulatszáma az AA’, PP’ és BB’ egyenesnél; |
| --- | --- |

h)

a 7. melléklet 3.3. szakasza szerinti vizsgálatok esetében a jármű sebessége és motorfordulatszáma az AA’, PP’ és BB’ egyenesnél;

| i) | A 7. melléklet 3.3. szakasza szerinti vizsgálatok esetében az AA’ egyenes megközelítésének feltételei (gyorsítás, lassítás vagy állandó sebesség), valamint a fojtószelep-állító kar előírt helyzete (a fojtószelep nyitott helyzete %-ban) az AA’ és a BB’ egyenes között;

  Megjegyzés: Ez a fojtószelep-állító kar előírt helyzetének leírását jelenti. A fojtószelep-állító kar tényleges helyzetét a vizsgálati menet során nem kell rögzíteni, csak megfigyeléssel ellenőrizni; |
| --- | --- |

i)

A 7. melléklet 3.3. szakasza szerinti vizsgálatok esetében az AA’ egyenes megközelítésének feltételei (gyorsítás, lassítás vagy állandó sebesség), valamint a fojtószelep-állító kar előírt helyzete (a fojtószelep nyitott helyzete %-ban) az AA’ és a BB’ egyenes között;

Megjegyzés: Ez a fojtószelep-állító kar előírt helyzetének leírását jelenti. A fojtószelep-állító kar tényleges helyzetét a vizsgálati menet során nem kell rögzíteni, csak megfigyeléssel ellenőrizni;

Megjegyzés:

| j) | a gyorsítás kiszámításához használt módszer; |
| --- | --- |

j)

a gyorsítás kiszámításához használt módszer;

| k) | az awot(i), awot(i + 1), Lwot(i), Lwot(i + 1), Lcrs(i) és Lcrs(i + 1) közbenső mérési eredmények, adott esetben; |
| --- | --- |

k)

az awot(i), awot(i + 1), Lwot(i), Lwot(i + 1), Lcrs(i) és Lcrs(i + 1) közbenső mérési eredmények, adott esetben;

wot(i)

wot(i + 1)

wot(i)

wot(i + 1)

crs(i)

crs(i + 1)

| l) | a k és kp súlyozó tényező, valamint az Lwot, Lcrs, Lurban és LASEP végső mérési eredmények; |
| --- | --- |

l)

a k és kp súlyozó tényező, valamint az Lwot, Lcrs, Lurban és LASEP végső mérési eredmények;

p

wot

crs

urban

ASEP

| m) | a jármű kiegészítő berendezése és adott esetben annak működési feltételei; |
| --- | --- |

m)

a jármű kiegészítő berendezése és adott esetben annak működési feltételei;

| n) | az egyes vizsgálatok valamennyi érvényes mért A-hangnyomásszint értéke a jármű oldalai és a jármű vizsgálati helyszínen való mozgásának iránya szerint felsorolva; valamint |
| --- | --- |

n)

az egyes vizsgálatok valamennyi érvényes mért A-hangnyomásszint értéke a jármű oldalai és a jármű vizsgálati helyszínen való mozgásának iránya szerint felsorolva; valamint

| o) | a különböző zajkibocsátási szintek megállapításához szükséges valamennyi releváns információ. |
| --- | --- |

o)

a különböző zajkibocsátási szintek megállapításához szükséges valamennyi releváns információ.

4.   JELÖLÉSEK

| 4.1. | A kipufogó- vagy hangtompítórendszer alkatrészein legalább a következő azonosítóknak szerepelniük kell: |
| --- | --- |

4.1.

A kipufogó- vagy hangtompítórendszer alkatrészein legalább a következő azonosítóknak szerepelniük kell:

| 4.1.1. | a kipufogó- vagy hangtompítórendszer és alkatrészei gyártójának kereskedelmi neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

4.1.1.

a kipufogó- vagy hangtompítórendszer és alkatrészei gyártójának kereskedelmi neve vagy védjegye;

| 4.1.2. | a gyártó által megadott kereskedelmi megnevezés; |
| --- | --- |

4.1.2.

a gyártó által megadott kereskedelmi megnevezés;

| 4.1.3. | az alkatrész-azonosító számok; valamint |
| --- | --- |

4.1.3.

az alkatrész-azonosító számok; valamint

| 4.1.4. | minden eredeti hangtompító esetében az „E” betűjel, amelyet az alkatrész-típusjóváhagyást megadó ország azonosító jele követ. (3) |
| --- | --- |

4.1.4.

minden eredeti hangtompító esetében az „E” betűjel, amelyet az alkatrész-típusjóváhagyást megadó ország azonosító jele követ. (3

| 4.1.5. | Az eredeti kipufogó- vagy hangtompító csererendszerek csomagolásán olvashatóan fel kell tüntetni az „eredeti alkatrész” szavakat, valamint az „E” betűjellel együtt a gyártmány- és típusmegjelöléseket, a származási országra utaló jelzéssel együtt. |
| --- | --- |

4.1.5.

Az eredeti kipufogó- vagy hangtompító csererendszerek csomagolásán olvashatóan fel kell tüntetni az „eredeti alkatrész” szavakat, valamint az „E” betűjellel együtt a gyártmány- és típusmegjelöléseket, a származási országra utaló jelzéssel együtt.

| 4.1.6. | Ezeknek a jelöléseknek eltávolíthatatlannak, olvashatónak és beszerelt állapotban is láthatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

4.1.6.

Ezeknek a jelöléseknek eltávolíthatatlannak, olvashatónak és beszerelt állapotban is láthatónak kell lenniük.

5.   JÓVÁHAGYÁS

| 5.1. | Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott motorkerékpár megfelel az alábbi 6. és 7. szakasz követelményeinek, akkor a motorkerékpár e típusát jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

5.1.

Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott motorkerékpár megfelel az alábbi 6. és 7. szakasz követelményeinek, akkor a motorkerékpár e típusát jóvá kell hagyni.

| 5.2.1. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több motorkerékpár-típushoz. |
| --- | --- |

5.2.1.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több motorkerékpár-típushoz.

| 5.2.2. | Több kipufogó- vagy hangtompítórendszer-konfiguráció esetén, azokat egy adott motorkerékpár-típus ugyanazon jóváhagyási eljárása keretében tételesen fel kell sorolni, az egyes konfigurációkhoz kapcsolódó vizsgálatok eredményeivel együtt. |
| --- | --- |

5.2.2.

Több kipufogó- vagy hangtompítórendszer-konfiguráció esetén, azokat egy adott motorkerékpár-típus ugyanazon jóváhagyási eljárása keretében tételesen fel kell sorolni, az egyes konfigurációkhoz kapcsolódó vizsgálatok eredményeivel együtt.

| 5.3. | Valamely motorkerékpár-típusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás elutasításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon, amelyhez mellékelni kell a kipufogó- vagy hangtompítórendszert ábrázoló, a jóváhagyás kérelmezője által benyújtott, legfeljebb A4-es (210 × 297 mm) méretű vagy ilyen méretre összehajtott, megfelelő méretarányú rajzokat. |
| --- | --- |

5.3.

Valamely motorkerékpár-típusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás elutasításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon, amelyhez mellékelni kell a kipufogó- vagy hangtompítórendszert ábrázoló, a jóváhagyás kérelmezője által benyújtott, legfeljebb A4-es (210 × 297 mm) méretű vagy ilyen méretre összehajtott, megfelelő méretarányú rajzokat.

| 5.4. | A fenti 5.2.2. szakaszban említett, több kipufogó- vagy hangtompítórendszer-konfigurációra vonatkozó információkat ezen előírás 1. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

5.4.

A fenti 5.2.2. szakaszban említett, több kipufogó- vagy hangtompítórendszer-konfigurációra vonatkozó információkat ezen előírás 1. melléklete tartalmazza.

| 5.5. | Minden olyan motorkerékpáron, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott motorkerékpár-típusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

5.5.

Minden olyan motorkerékpáron, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott motorkerékpár-típusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 5.5.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma3; valamint |
| --- | --- |

5.5.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma3

| 5.5.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ az 5.5.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

5.5.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ az 5.5.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

| 5.6. | Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint egy abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor az 5.5.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 5.5.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

5.6.

Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint egy abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor az 5.5.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 5.5.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

| 5.7. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

5.7.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 5.8. | A jóváhagyási jelet a gyártó által a motorkerékpárra erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

5.8.

A jóváhagyási jelet a gyártó által a motorkerékpárra erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 5.9. | Az előírás 2. melléklete példákon keresztül bemutatja a jóváhagyási jel elhelyezésének lehetséges módjait. |
| --- | --- |

5.9.

Az előírás 2. melléklete példákon keresztül bemutatja a jóváhagyási jel elhelyezésének lehetséges módjait.

6.   KÖVETELMÉNYEK

| 6.1. | Általános követelmények |
| --- | --- |

6.1.

Általános követelmények

| 6.1.1. | A motorkerékpáron könnyen hozzáférhető, azonban nem szükségszerűen rögtön látható helyen szerepelniük kell a következő adatoknak:






  a) | a gyártó neve; |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

A motorkerékpáron könnyen hozzáférhető, azonban nem szükségszerűen rögtön látható helyen szerepelniük kell a következő adatoknak:

a)

a gyártó neve;

| b) | a motor célfordulatszáma és az álló helyzetben végzett vizsgálat végeredménye az ezen előírás 3. mellékletének 2. szakasza szerint.
  Emellett a PMR > 50 feltételt teljesítő, L3 kategóriájú motorkerékpárok esetében az ezen előírás 3. mellékletének 3. szakasza szerinti, a használat közbeni megfelelésre vonatkozó referenciaadatot is fel kell tüntetni. Ezt az adatot vagy a 6.1.1. szakasz a) és b) pontjában említett információkkal együtt egy helyen, vagy a 6.1.1. szakasz a) pontjában említett információkkal együtt egy másik helyen kell feltüntetni. (4) |
| --- | --- |

b)

a motor célfordulatszáma és az álló helyzetben végzett vizsgálat végeredménye az ezen előírás 3. mellékletének 2. szakasza szerint.

Emellett a PMR > 50 feltételt teljesítő, L3 kategóriájú motorkerékpárok esetében az ezen előírás 3. mellékletének 3. szakasza szerinti, a használat közbeni megfelelésre vonatkozó referenciaadatot is fel kell tüntetni. Ezt az adatot vagy a 6.1.1. szakasz a) és b) pontjában említett információkkal együtt egy helyen, vagy a 6.1.1. szakasz a) pontjában említett információkkal együtt egy másik helyen kell feltüntetni. (4)

PMR

3

4

| 6.2. | A hangnyomásszintekre vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

6.2.

A hangnyomásszintekre vonatkozó követelmények

| 6.2.1. | A jóváhagyásra benyújtott motorkerékpár-típus zajkibocsátását az ezen előírás 3. mellékletében leírt két módszerrel kell megmérni (mozgásban levő, illetve álló motorkerékpárnál) (5). Olyan motorkerékpár esetében, amelynél a motorkerékpár álló helyzetében a belső égésű motor nem működik, csak a mozgó jármű zajkibocsátását kell megmérni. |
| --- | --- |

6.2.1.

A jóváhagyásra benyújtott motorkerékpár-típus zajkibocsátását az ezen előírás 3. mellékletében leírt két módszerrel kell megmérni (mozgásban levő, illetve álló motorkerékpárnál) (5

| 6.2.2. | A fenti 6.2.1. szakasz rendelkezései szerint kapott vizsgálati eredményeknek szerepelniük kell a vizsgálati jegyzőkönyvben és az ezen előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

6.2.2.

A fenti 6.2.1. szakasz rendelkezései szerint kapott vizsgálati eredményeknek szerepelniük kell a vizsgálati jegyzőkönyvben és az ezen előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon.

| 6.2.3. | A mozgásban levő motorkerékpár esetében az ezen előírás 3. mellékletének 1. szakasza szerint kapott és a legközelebbi egész számra kerekített vizsgálati eredmények nem haladhatják meg az ezen előírás 6. mellékletében arra a kategóriára (új motorkerékpárokra és új hangtompítórendszerekre) előírt határértékeket, amelyikbe a motorkerékpár tartozik. Az L
  wot értéke semmilyen esetben sem haladhatja meg az L
  urban határértékét 5 dB-nél nagyobb mértékben. |
| --- | --- |

6.2.3.

A mozgásban levő motorkerékpár esetében az ezen előírás 3. mellékletének 1. szakasza szerint kapott és a legközelebbi egész számra kerekített vizsgálati eredmények nem haladhatják meg az ezen előírás 6. mellékletében arra a kategóriára (új motorkerékpárokra és új hangtompítórendszerekre) előírt határértékeket, amelyikbe a motorkerékpár tartozik. Az L

wot

L

urban

| 6.3. | Zajkibocsátásra vonatkozó kiegészítő rendelkezések |
| --- | --- |

6.3.

Zajkibocsátásra vonatkozó kiegészítő rendelkezések

| 6.3.1. | A motorkerékpár gyártója, kizárólag abból a célból, hogy megfeleljen az ezen előírásban meghatározott zajkibocsátási követelményeknek, szándékosan nem módosíthat, állíthat be vagy szerelhet be olyan eszközöket vagy eljárásokat, amelyek a jellemző közúti használat során nincsenek üzemben. |
| --- | --- |

6.3.1.

A motorkerékpár gyártója, kizárólag abból a célból, hogy megfeleljen az ezen előírásban meghatározott zajkibocsátási követelményeknek, szándékosan nem módosíthat, állíthat be vagy szerelhet be olyan eszközöket vagy eljárásokat, amelyek a jellemző közúti használat során nincsenek üzemben.

| 6.3.2. | A jóváhagyásra benyújtott motorkerékpár-típusnak meg kell felelnie az ezen előírás 7. mellékletében meghatározott követelményeknek. Ha a motorkerékpár olyan, a felhasználó által kiválasztható szoftverprogramokkal vagy üzemmódokkal rendelkezik, amelyek befolyásolják a jármű zajkibocsátását, valamennyi üzemmódnak meg kell felelnie a 7. mellékletében meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

6.3.2.

A jóváhagyásra benyújtott motorkerékpár-típusnak meg kell felelnie az ezen előírás 7. mellékletében meghatározott követelményeknek. Ha a motorkerékpár olyan, a felhasználó által kiválasztható szoftverprogramokkal vagy üzemmódokkal rendelkezik, amelyek befolyásolják a jármű zajkibocsátását, valamennyi üzemmódnak meg kell felelnie a 7. mellékletében meghatározott követelményeknek.

| 6.3.3. | A típusjóváhagyási vagy a típusjóváhagyás módosítása vagy kiterjesztése iránti kérelemben a gyártó a 8. mellékletben meghatározott minta szerinti nyilatkozatot nyújt be arról, hogy a jóváhagyandó járműtípus megfelel az ezen előírás 6.3.1. szakaszában szereplő követelményeknek. |
| --- | --- |

6.3.3.

A típusjóváhagyási vagy a típusjóváhagyás módosítása vagy kiterjesztése iránti kérelemben a gyártó a 8. mellékletben meghatározott minta szerinti nyilatkozatot nyújt be arról, hogy a jóváhagyandó járműtípus megfelel az ezen előírás 6.3.1. szakaszában szereplő követelményeknek.

| 6.3.4. | A fenti 6.3.2. szakasz rendelkezései szerint kapott vizsgálati eredményeknek szerepelniük kell a vizsgálati jegyzőkönyvben és az ezen előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

6.3.4.

A fenti 6.3.2. szakasz rendelkezései szerint kapott vizsgálati eredményeknek szerepelniük kell a vizsgálati jegyzőkönyvben és az ezen előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon.

| 6.4. | Szálas anyaggal töltött kipufogó vagy hangtompítórendszerekre vonatkozó kiegészítő követelmények |
| --- | --- |

6.4.

Szálas anyaggal töltött kipufogó vagy hangtompítórendszerekre vonatkozó kiegészítő követelmények

| 6.4.1. | Amennyiben a motorkerékpár kipufogó- vagy hangtompítórendszere szálas anyagot tartalmaz, az 5. melléklet követelményeit kell alkalmazni. Ha a motor beömlőnyílását olyan légszűrővel és/vagy a beömlési zajt csökkentő szerkezettel szerelték fel, amely(ek) szükséges(ek) a megengedett hangnyomásszint biztosításához, a szűrőt és/vagy a zajcsökkentő szerkezetet a hangtompítórendszer részének kell tekinteni, amely(ek)re szintén alkalmazni kell az 5. melléklet követelményeit. |
| --- | --- |

6.4.1.

Amennyiben a motorkerékpár kipufogó- vagy hangtompítórendszere szálas anyagot tartalmaz, az 5. melléklet követelményeit kell alkalmazni. Ha a motor beömlőnyílását olyan légszűrővel és/vagy a beömlési zajt csökkentő szerkezettel szerelték fel, amely(ek) szükséges(ek) a megengedett hangnyomásszint biztosításához, a szűrőt és/vagy a zajcsökkentő szerkezetet a hangtompítórendszer részének kell tekinteni, amely(ek)re szintén alkalmazni kell az 5. melléklet követelményeit.

| 6.5. | További követelmények a módosíthatósággal és a több, kézzel beállítható üzemmódban működtethető kipufogó- vagy hangtompítórendszerekkel kapcsolatban |
| --- | --- |

6.5.

További követelmények a módosíthatósággal és a több, kézzel beállítható üzemmódban működtethető kipufogó- vagy hangtompítórendszerekkel kapcsolatban

| 6.5.1. | Valamennyi kipufogó- vagy hangtompítórendszert olyan módon kell kialakítani, hogy a terelőlemezeket, a kimeneti kúpokat és egyéb alkatrészeket, amelyek elsődleges feladata a hangtompító/tágulási tér működésének biztosítása, ne lehessen könnyedén eltávolítani. Amennyiben elkerülhetetlen egy ilyen alkatrész beépítése, a rögzítési módnak biztosítania kell, hogy az alkatrészt ne lehessen könnyedén eltávolítani (például hagyományos menetes rögzítőelemekkel), és az alkatrészt úgy kell rögzíteni, hogy eltávolítása esetén a szerelvény tartósan/helyreállíthatatlanul károsodjon. |
| --- | --- |

6.5.1.

Valamennyi kipufogó- vagy hangtompítórendszert olyan módon kell kialakítani, hogy a terelőlemezeket, a kimeneti kúpokat és egyéb alkatrészeket, amelyek elsődleges feladata a hangtompító/tágulási tér működésének biztosítása, ne lehessen könnyedén eltávolítani. Amennyiben elkerülhetetlen egy ilyen alkatrész beépítése, a rögzítési módnak biztosítania kell, hogy az alkatrészt ne lehessen könnyedén eltávolítani (például hagyományos menetes rögzítőelemekkel), és az alkatrészt úgy kell rögzíteni, hogy eltávolítása esetén a szerelvény tartósan/helyreállíthatatlanul károsodjon.

| 6.5.2. | A több, kézzel beállítható üzemmóddal rendelkező kipufogó- vagy hangtompítórendszereknek meg kell felelniük az összes üzemmódra vonatkozó követelményeknek. A legmagasabb zajszinteket kibocsátó üzemmódból származó zajszinteket kell bejelenteni. |
| --- | --- |

6.5.2.

A több, kézzel beállítható üzemmóddal rendelkező kipufogó- vagy hangtompítórendszereknek meg kell felelniük az összes üzemmódra vonatkozó követelményeknek. A legmagasabb zajszinteket kibocsátó üzemmódból származó zajszinteket kell bejelenteni.

7.   MOTORKERÉKPÁR TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁNAK VAGY A KIPUFOGÓ- VAGY HANGTOMPÍTÓRENDSZER TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS KITERJESZTÉSE

| 7.1. | A motorkerékpár-típus vagy a kipufogó vagy hangtompító rendszer minden módosításáról értesíteni kell a motorkerékpár-típust jóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el: |
| --- | --- |

7.1.

A motorkerékpár-típus vagy a kipufogó vagy hangtompító rendszer minden módosításáról értesíteni kell a motorkerékpár-típust jóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a motorkerékpár továbbra is megfelel ezen előírás követelményeinek; vagy |
| --- | --- |

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a motorkerékpár továbbra is megfelel ezen előírás követelményeinek; vagy

| 7.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 7.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 5.3. pontban rögzített eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni a megállapodásban résztvevő és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 5.3. pontban rögzített eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni a megállapodásban résztvevő és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 7.3. | A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.3.

A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

| 8.1. | Minden legyártott motorkerékpárnak meg kell egyeznie egy, az ezen előírás szerint jóváhagyott motorkerékpár-típussal, azzal a hangtompítóval kell rendelkeznie, amellyel a típust jóváhagyták, és teljesítenie kell a fenti 6. szakasz követelményeit. |
| --- | --- |

8.1.

Minden legyártott motorkerékpárnak meg kell egyeznie egy, az ezen előírás szerint jóváhagyott motorkerékpár-típussal, azzal a hangtompítóval kell rendelkeznie, amellyel a típust jóváhagyták, és teljesítenie kell a fenti 6. szakasz követelményeit.

| 8.2. | A fent előírt megfelelés vizsgálata céljából a minta-motorkerékpárt az ezen előírás szerint jóváhagyott típus gyártósoráról kell venni. A 3. mellékletben leírt módszer szerint, az eredeti típusjóváhagyási vizsgálat során alkalmazott sebességfokozatokkal és előgyorsítási szakaszokkal megegyező sebességfokozat(ok) és előgyorsítási szakasz(ok) alkalmazásával mért és feldolgozott, valamint a legközelebbi egész számra kerekített hangnyomásszintek értékei (Lurban és Lwot) nem haladhatják meg 3,0 dB(A)-nél nagyobb mértékben a típusjóváhagyás idején mért és feldolgozott értékeket. Ezenkívül az Lurban nem haladhatja meg 1,0 dB(A)-nél nagyobb mértékben az ezen előírás 6. mellékletében megállapított határértékeket, illetve a 6.2.3. szakasszal összefüggésben az Lwot, nem haladhatja meg 6,0 dB(A)-nél nagyobb mértékben az Lurban értékére vonatkozó határértéket. |
| --- | --- |

8.2.

A fent előírt megfelelés vizsgálata céljából a minta-motorkerékpárt az ezen előírás szerint jóváhagyott típus gyártósoráról kell venni. A 3. mellékletben leírt módszer szerint, az eredeti típusjóváhagyási vizsgálat során alkalmazott sebességfokozatokkal és előgyorsítási szakaszokkal megegyező sebességfokozat(ok) és előgyorsítási szakasz(ok) alkalmazásával mért és feldolgozott, valamint a legközelebbi egész számra kerekített hangnyomásszintek értékei (Lurban

wot

urban

wot,

urban

| 8.3. | A gyártás megfelelőségének ellenőrzésekor a gyártó ismételten nyilatkozatot nyújt be arról, hogy a típus továbbra is megfelel az ezen előírás 6.3.1. szakaszában szereplő követelményeknek. A 7. melléklet szerint mért hangnyomásszintek nem haladhatják meg 1,0 dB(A)-nél nagyobb mértékben a 7. melléklet 2.6. szakaszában megadott határértékeket. Legalább a 7. melléklet 3.2. szakasza szerinti referenciapontokra vonatkozó működési feltételek közötti vizsgálatokat el kell végezni. |
| --- | --- |

8.3.

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésekor a gyártó ismételten nyilatkozatot nyújt be arról, hogy a típus továbbra is megfelel az ezen előírás 6.3.1. szakaszában szereplő követelményeknek. A 7. melléklet szerint mért hangnyomásszintek nem haladhatják meg 1,0 dB(A)-nél nagyobb mértékben a 7. melléklet 2.6. szakaszában megadott határértékeket. Legalább a 7. melléklet 3.2. szakasza szerinti referenciapontokra vonatkozó működési feltételek közötti vizsgálatokat el kell végezni.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az ezen előírás alapján egy adott motorkerékpár-típusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelmények. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás alapján egy adott motorkerékpár-típusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelmények.

| 9.2. | Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesítenie kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

9.2.

Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesítenie kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott motorkerékpár-típus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvételét követően tájékoztatja a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítésen.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

12.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 12.1. | A 05. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti típusjóváhagyások megadását vagy elfogadását. |
| --- | --- |

12.1.

A 05. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti típusjóváhagyások megadását vagy elfogadását.

| 12.2. | 2023. szeptember 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az előző módosítássorozat alapján első alkalommal 2023. szeptember 1-je után kiadott típusjóváhagyásokat. |
| --- | --- |

12.2.

2023. szeptember 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az előző módosítássorozat alapján első alkalommal 2023. szeptember 1-je után kiadott típusjóváhagyásokat.

| 12.3. | 2024. szeptember 1-jéig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek kötelesek elfogadni az előző módosítássorozat alapján első alkalommal 2023. szeptember 1. előtt kiadott típusjóváhagyásokat. |
| --- | --- |

12.3.

2024. szeptember 1-jéig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek kötelesek elfogadni az előző módosítássorozat alapján első alkalommal 2023. szeptember 1. előtt kiadott típusjóváhagyásokat.

| 12.4. | 2024. szeptember 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az előző módosítássorozat alapján módosított ezen előírás szerint megadott típusjóváhagyásokat. |
| --- | --- |

12.4.

2024. szeptember 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az előző módosítássorozat alapján módosított ezen előírás szerint megadott típusjóváhagyásokat.

| 12.5. | Függetlenül a fenti átmeneti rendelkezésektől, azok a szerződő felek, amelyek ezt az előírást a legújabb módosítássorozat hatálybalépésének napja után kezdik el alkalmazni, nem kötelesek elfogadni az olyan típusjóváhagyásokat, amelyeket ezen előírás valamely előző módosítássorozata szerint adtak meg / csak a 05. módosítássorozattal módosított előírás szerint megadott típusjóváhagyást kötelesek elfogadni. |
| --- | --- |

12.5.

Függetlenül a fenti átmeneti rendelkezésektől, azok a szerződő felek, amelyek ezt az előírást a legújabb módosítássorozat hatálybalépésének napja után kezdik el alkalmazni, nem kötelesek elfogadni az olyan típusjóváhagyásokat, amelyeket ezen előírás valamely előző módosítássorozata szerint adtak meg / csak a 05. módosítássorozattal módosított előírás szerint megadott típusjóváhagyást kötelesek elfogadni.

| 12.6. | A 12.4. szakasz rendelkezései ellenére az ezen előírást alkalmazó szerződő felek a 05. módosítássorozattal bevezetett módosítások által nem érintett járművek/járműrendszerek esetében továbbra is kötelesek elfogadni az előző módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint megadott típusjóváhagyásokat. |
| --- | --- |

12.6.

A 12.4. szakasz rendelkezései ellenére az ezen előírást alkalmazó szerződő felek a 05. módosítássorozattal bevezetett módosítások által nem érintett járművek/járműrendszerek esetében továbbra is kötelesek elfogadni az előző módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint megadott típusjóváhagyásokat.

| 12.7. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek ezen előírás bármely korábbi módosítássorozata alapján kiadhatják a típusjóváhagyásokat. Az ezen előírás 03. módosítássorozata vagy kiterjesztései szerinti típusjóváhagyás megadásához azonban a vizsgálati hely útburkolatának meg kell felelnie az ISO10844:2014 szabványnak. |
| --- | --- |

12.7.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek ezen előírás bármely korábbi módosítássorozata alapján kiadhatják a típusjóváhagyásokat. Az ezen előírás 03. módosítássorozata vagy kiterjesztései szerinti típusjóváhagyás megadásához azonban a vizsgálati hely útburkolatának meg kell felelnie az ISO10844:2014 szabványnak.

| 12.8. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő feleknek továbbra is engedélyezniük kell az ezen előírás bármely korábbi módosítássorozata alapján kiadott, meglévő jóváhagyások kiterjesztését. Az ezen előírás 03. módosítássorozata vagy kiterjesztései szerinti típusjóváhagyás megadásához azonban a vizsgálati hely útburkolatának meg kell felelnie az ISO10844:2014 szabványnak. |
| --- | --- |

12.8.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő feleknek továbbra is engedélyezniük kell az ezen előírás bármely korábbi módosítássorozata alapján kiadott, meglévő jóváhagyások kiterjesztését. Az ezen előírás 03. módosítássorozata vagy kiterjesztései szerinti típusjóváhagyás megadásához azonban a vizsgálati hely útburkolatának meg kell felelnie az ISO10844:2014 szabványnak.

---

(1)  A járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 2. bekezdésének meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Ha a legnagyobb névleges hasznos teljesítményt a motor több fordulatszámon is eléri, ennek az előírásnak az alkalmazásában S az a legmagasabb motorfordulatszám, amelyen a motor eléri a legnagyobb névleges hasznos teljesítményt.

2

S

(3)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) 3. mellékletében találhatók (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3. melléklet) www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(4)  Egy elektronikus típusjóváhagyási adatbázis létrehozásával várhatóan feleslegessé válik a használat közbeni megfelelésre vonatkozó referenciaadat feltüntetése a motorkerékpáron.

4

(5)  Egy vizsgálatot álló motorkerékpárral kell elvégezni, hogy referenciaértéket lehessen megadni a hatóság számára, amely ezt a módszert alkalmazza a használatban levő motorkerékpárok esetében.

5

---

1. MELLÉKLET

Értesítés

(legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Kibocsátó: | Hatóság neve:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Kibocsátó:

Hatóság neve:

...

...

...

| Tárgy (2): | Jóváhagyás megadása
  Jóváhagyás kiterjesztése
  Jóváhagyás elutasítása
  Jóváhagyás visszavonása
  A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

Tárgy (2):

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

motorkerékpár-típusra a motorkerékpár által keltett zaj tekintetében, a 41. számú előírás szerint

Jóváhagyás száma: ... Kiterjesztés száma: ...

| 1. | A motorkerékpár kereskedelmi neve vagy védjegye: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | A motorkerékpár típusa: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gyártó neve és címe: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Motor: |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Gyártó... |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Modell: ... |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Legnagyobb névleges hasznos teljesítmény: ... kW ...min-1 mellett |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A motor fajtája (pl. külső gyújtású, kompressziós gyújtású, stb.): (3)... |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ciklus: kétütemű/négyütemű  (2) |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Motortérfogat: ...cm3 |
| --- | --- |

5.7.

| 6. | Erőátvitel |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Az erőátvitel típusa: nem automata/automata sebességváltó: ... |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Sebességfokozatok száma: ... |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | Berendezések: |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Kipufogódob |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Gyártó vagy meghatalmazott képviselő (ha van): ... |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Modell: ... |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Típus: a(z) számú rajznak megfelelően ... |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Szíváshangtompító |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Gyártó vagy meghatalmazott képviselő (ha van): ... |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Modell: ... |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Típus: ... a(z) számú rajznak megfelelően ... |
| --- | --- |

7.2.3.

| 8. | A mozgásban lévő motorkerékpár vizsgálata során használt sebességfokozatok: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Végáttételi arány(ok): ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gumiabroncs(ok) típusjóváhagyási száma: ...
  amennyiben nem áll rendelkezésre, a következő adatokat kell megadni: |
| --- | --- |

10.

amennyiben nem áll rendelkezésre, a következő adatokat kell megadni:

| 10.1. | A gumiabroncs gyártója: ... |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | A gumiabroncstípus kereskedelmi leírása(i) (tengelyenként; pl. kereskedelmi név, sebességindex, terhelési index): ... |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | A gumiabroncs mérete (tengelyenként): ... |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Egyéb típusjóváhagyási szám (ha van): ... |
| --- | --- |

10.4.

| 11. | Tömegek |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Megengedett legnagyobb össztömeg: ...kg |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Vizsgálati tömeg: ...kg |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Fajlagos motorteljesítmény-mutató (PMR): ... |
| --- | --- |

11.3.

| 12. | A jármű hossza: ...m |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | l
  ref referenciahosszúság: ...m |
| --- | --- |

12.1.

| 13. | A jármű sebessége az (i) sebességfokozatban végzett mérések alatt |
| --- | --- |

13.

| 13.1. | A jármű sebessége a gyorsítási szakasz elején (3 menet átlaga) az (i) sebességfokozatban: ...km/h |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Az előgyorsítási szakasz hossza az (i) sebességfokozatban: ...m |
| --- | --- |

13.2.

| 13.3. | A jármű v
  PP' sebessége (3 menet átlaga) az (i) sebességfokozatban: ... km/h |
| --- | --- |

13.3.

| 13.4. | A jármű v
  BB' sebessége (3 menet átlaga) az (i) sebességfokozatban: ... km/h |
| --- | --- |

13.4.

| 14. | A jármű sebessége az (i + 1) sebességfokozatban végzett mérések alatt (adott esetben) |
| --- | --- |

14.

| 14.1. | A jármű sebessége a gyorsítási szakasz elején (3 menet átlaga) az (i+1) sebességfokozatban: ...km/h |
| --- | --- |

14.1.

| 14.2. | Az előgyorsítási szakasz hossza az (i+1) sebességfokozatban: ...m |
| --- | --- |

14.2.

| 14.3. | A jármű v
  PP' sebessége (3 menet átlaga) az (i+1) sebességfokozatban: ... km/h |
| --- | --- |

14.3.

| 14.4. | A jármű v
  BB' sebessége (3 menet átlaga) az (i+1) sebességfokozatban: ... km/h |
| --- | --- |

14.4.

| 15. | Az AA’ és BB’/PP’ és BB’ egyenesek közötti számított gyorsulás |
| --- | --- |

15.

| 15.1. | A gyorsulás stabilizálására használt eszközök funkcióinak leírása (adott esetben): ... |
| --- | --- |

15.1.

| 16. | A mozgó jármű zajszintjei |
| --- | --- |

16.

| 16.1. | Teljesen nyitott fojtószeleppel végzett vizsgálat Lwot eredménye: ...db(A) |
| --- | --- |

16.1.

| 16.2. | Állandó sebesség mellett végzett vizsgálat Lcrs eredménye: ...db(A) |
| --- | --- |

16.2.

| 16.3. | A kp részleges teljesítménytényező: ... |
| --- | --- |

16.3.

| 16.4. | A vizsgálat Lurban végeredménye: ...db(A) |
| --- | --- |

16.4.

| 17. | Az álló jármű zajszintje |
| --- | --- |

17.

| 17.1. | A mikrofon elhelyezése és tájolása (a 3. melléklet 2. függeléke szerint): ... |
| --- | --- |

17.1.

| 17.2. | Álló helyzetben elvégzett vizsgálat eredménye: ... dB(A) ... min-1 mellett |
| --- | --- |

17.2.

| 18. | Kiegészítő zajkibocsátási rendelkezések:











  18.1. | RD-ASEP szerinti működési feltételek | Referenciapont
  (i) | Referenciapont
  (ii) | további működési feltételek 1 | további működési feltételek 2 | további működési feltételek 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.1.1. | Kiválasztott sebességfokozat | | | | | |
| 18.1.2. | A jármű sebessége | – | – | – | – | – |
| 18.1.2.1. | A jármű sebessége a gyorsítási szakasz elején (3 menet átlaga) (km/h) | | | n.a.: | n.a.: | n.a.: |
| 18.1.2.2. | Az előgyorsítási szakasz hossza (m) | | | n.a.: | n.a.: | n.a.: |
| 18.1.2.3. | vAA’ járműsebesség
  (az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (km/h) | | | | | |
| 18.1.2.4. | vPP’ járműsebesség
  (az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (km/h) | | | | | |
| 18.1.2.5. | vBB’ járműsebesség
  (az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (km/h) | | | | | |
| 18.1.3. | Motor-fordulatszámok | – | – | – | – | – |
| 18.1.3.1. | nAA’ motorfordulatszám
  (az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (min-1) | | | | | |
| 18.1.3.2. | nPP’ motorfordulatszám
  (az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (min-1) | | | | | |
| 18.1.3.3. | nBB’ motorfordulatszám
  (az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (min-1) | | | | | |
| 18.1.4. | Az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó Lwot nyitott fojtószeleppel végzett vizsgálati eredmény (dB(A)) | | | n.a.: | n.a.: | n.a.: |
| 18.1.5. | a kiegészítő működési feltételek maximális LASEP hangnyomásszintje | n.a.: | n.a.: | | | |
| 18.1.6. | Az RD-ASEP szerinti határértékek | | | | | |

18.

18.1.

RD-ASEP szerinti működési feltételek

Referenciapont

(i)

Referenciapont

(ii)

további működési feltételek 1

további működési feltételek 2

további működési feltételek 3

18.1.1.

Kiválasztott sebességfokozat

18.1.2.

A jármű sebessége

–

–

–

–

–

18.1.2.1.

A jármű sebessége a gyorsítási szakasz elején (3 menet átlaga) (km/h)

n.a.:

n.a.:

n.a.:

18.1.2.2.

Az előgyorsítási szakasz hossza (m)

n.a.:

n.a.:

n.a.:

18.1.2.3.

vAA’ járműsebesség

(az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (km/h)

18.1.2.4.

vPP’ járműsebesség

(az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (km/h)

18.1.2.5.

vBB’ járműsebesség

(az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (km/h)

18.1.3.

Motor-fordulatszámok

–

–

–

–

–

18.1.3.1.

nAA’ motorfordulatszám

(az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (min-1)

18.1.3.2.

nPP’ motorfordulatszám

(az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (min-1)

18.1.3.3.

nBB’ motorfordulatszám

(az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó 3 menet átlaga) (min-1)

18.1.4.

Az (i) és (ii) referenciapontra vonatkozó Lwot nyitott fojtószeleppel végzett vizsgálati eredmény (dB(A))

n.a.:

n.a.:

n.a.:

18.1.5.

a kiegészítő működési feltételek maximális LASEP hangnyomásszintje

n.a.:

n.a.:

18.1.6.

Az RD-ASEP szerinti határértékek

| 18.2. | Lásd a gyártó nyilatkozatát a 6.3.1. szakasz követelményeinek való megfelelésről. (csatolva) |
| --- | --- |

18.2.

| 19. | A használat közbeni megfelelésre vonatkozó referenciaadatok |
| --- | --- |

19.

| 19.1. | Az (i) sebességfokozat, illetve nem rögzített sebességfokozatokkal vizsgált járművek esetében a vizsgálathoz választott sebességváltó-helyzet: ... |
| --- | --- |

19.1.

| 19.2. | Az előgyorsítási szakasz l
  PA hossza: ...m |
| --- | --- |

19.2.

| 19.3. | A jármű sebessége a gyorsítási szakasz elején (3 menet átlaga) az (i) sebességfokozatban: ...km/h |
| --- | --- |

19.3.

| 19.4. | L
  wot(i) hangnyomásszint: ...dB(A) |
| --- | --- |

19.4.

| 19.5. | Az Lwot(i) vagy Lcrs vagy Lurb vagy LASEP értékét befolyásoló, felhasználó által kiválasztható szoftverprogramok vagy üzemmódok |
| --- | --- |

19.5.

| 19.5.1. | A felhasználó által választható szoftverprogramok vagy üzemmódok listája: ... |
| --- | --- |

19.5.1.

| 19.5.2. | Az Lurb 3. melléklet szerinti meghatározására szolgáló, felhasználó által választható szoftverprogramok vagy üzemmódok: ... |
| --- | --- |

19.5.2.

| 19.5.3. | Az Lwot és LASEP 7. melléklet szerinti meghatározására szolgáló, felhasználó által választható szoftverprogramok vagy üzemmódok: ... |
| --- | --- |

19.5.3.

| 20. | A jármű jóváhagyásra való benyújtásának dátuma: ... |
| --- | --- |

20.

| 21. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: ... |
| --- | --- |

21.

| 22. | A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: ... |
| --- | --- |

22.

| 23. | A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma: ... |
| --- | --- |

23.

| 24. | A jóváhagyást megadták/kiterjesztették/elutasították/ visszavonták: 2. ... |
| --- | --- |

24.

| 25. | Hely: ... |
| --- | --- |

25.

| 26. | Dátum: ... |
| --- | --- |

26.

| 27. | Aláírás: ... |
| --- | --- |

27.

| 28. | Az értesítéshez mellékelték a fent említett jóváhagyási számmal ellátott alábbi dokumentumokat:
  A motor és a zajcsökkentő rendszer rajzai, vázlatai és tervei;
  A motor és a kipufogó- vagy hangtompítórendszer fényképei;
  A zajcsökkentő rendszert alkotó, megfelelően azonosított alkatrészek listája. |
| --- | --- |

28.

A motor és a zajcsökkentő rendszer rajzai, vázlatai és tervei;

A motor és a kipufogó- vagy hangtompítórendszer fényképei;

A zajcsökkentő rendszert alkotó, megfelelően azonosított alkatrészek listája.

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma.

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

(3)  Ha nem hagyományos motort használnak, ezt jelezni kell.

---

2. MELLÉKLET

A jóváhagyási jelek elrendezése

A. minta

(lásd az előírás 5.5. szakaszát)

Image 2

a = legalább 8 mm

A motorkerékpárra erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy a szóban forgó motorkerékpár-típust a zajkibocsátás vonatkozásában, Hollandiában (E4) hagyták jóvá, a 41. számú előírás szerint, a 052439 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 05. módosítássorozattal módosított 41. számú előírás alapján adták meg.

B. minta

(lásd az előírás 5.6. szakaszát)

Image 3

a = legalább 8 mm

A motorkerékpárra erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy a szóban forgó motorkerékpár-típust Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 41. és a 10. számú előírás szerint. A jóváhagyási számok első két számjegye azt jelzi, hogy amikor a jóváhagyásokat megadták, a 41. számú előírás már tartalmazta a 05. módosítássorozatot, a 10. számú előírás pedig a 01. módosítássorozatot.

---

3. MELLÉKLET

A motorkerékpárok által keltett zaj mérési módszerei és mérőműszerei

| 1. | A mozgó motorkerékpár zaja (a jármű alkatrész-típusjóváhagyása során alkalmazott mérési körülmények és vizsgálati módszer). |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Mérőműszerek |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Akusztikai mérések |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.1.1. | Általános megjegyzések
  A hangnyomásszint méréséhez hangnyomásszint-mérő készüléket vagy azzal egyenértékű, az 1. osztályba tartozó műszerekre vonatkozó követelményeknek (az esetlegesen használt javasolt szélfogóval együtt is) megfelelő készüléket kell használni. E követelmények az IEC 61672-1:2002 szabványban szerepelnek.
  A méréseket az akusztikai mérőműszer „F” idősúlyozási tényezőjét, és az ugyancsak az IEC 61672-1:2002 szabványban leírt „A” frekvenciasúlyozási görbét alkalmazva kell elvégezni. Az A-hangnyomásszint periodikus mérését is végző rendszer használata esetén a leolvasást legfeljebb 30 milliszekundumos időközönként kell elvégezni.
  A műszerek karbantartását és kalibrálását a gyártó utasításainak megfelelően kell végezni. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

A hangnyomásszint méréséhez hangnyomásszint-mérő készüléket vagy azzal egyenértékű, az 1. osztályba tartozó műszerekre vonatkozó követelményeknek (az esetlegesen használt javasolt szélfogóval együtt is) megfelelő készüléket kell használni. E követelmények az IEC 61672-1:2002 szabványban szerepelnek.

A méréseket az akusztikai mérőműszer „F” idősúlyozási tényezőjét, és az ugyancsak az IEC 61672-1:2002 szabványban leírt „A” frekvenciasúlyozási görbét alkalmazva kell elvégezni. Az A-hangnyomásszint periodikus mérését is végző rendszer használata esetén a leolvasást legfeljebb 30 milliszekundumos időközönként kell elvégezni.

A műszerek karbantartását és kalibrálását a gyártó utasításainak megfelelően kell végezni.

| 1.1.1.2. | Kalibrálás
  Minden méréssorozat kezdetén és végén a teljes akusztikus mérőrendszert ellenőrizni kell egy olyan hangkalibráló műszerrel, amely kielégíti az IEC 60942:2003 szabványban meghatározott 1. osztályba tartozó hangkalibráló műszerekre vonatkozó követelményeket. A mért eredmények közötti különbség további kiigazítások nélkül legfeljebb 0,5 dB(A) lehet. Amennyiben az eltérés meghaladja ezt a mértéket, a legutóbbi, megfelelő eredményű ellenőrzést követő mérések eredményeit figyelmen kívül kell hagyni. |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Minden méréssorozat kezdetén és végén a teljes akusztikus mérőrendszert ellenőrizni kell egy olyan hangkalibráló műszerrel, amely kielégíti az IEC 60942:2003 szabványban meghatározott 1. osztályba tartozó hangkalibráló műszerekre vonatkozó követelményeket. A mért eredmények közötti különbség további kiigazítások nélkül legfeljebb 0,5 dB(A) lehet. Amennyiben az eltérés meghaladja ezt a mértéket, a legutóbbi, megfelelő eredményű ellenőrzést követő mérések eredményeit figyelmen kívül kell hagyni.

| 1.1.1.3. | A követelményeknek való megfelelés
  Évente egyszer ellenőrizni kell, hogy a hangkalibráló műszer megfelel-e az IEC 60942:2003 szabvány követelményeinek. Legalább kétévente ellenőrizni kell, hogy a műszerrendszer megfelel-e az IEC 61672-1:2002 szabvány követelményeinek. A megfelelőségi vizsgálatokat olyan laboratóriumban kell elvégezni, amely jogosult a megfelelő szabványokkal kapcsolatos kalibrálások elvégzésére. |
| --- | --- |

1.1.1.3.

Évente egyszer ellenőrizni kell, hogy a hangkalibráló műszer megfelel-e az IEC 60942:2003 szabvány követelményeinek. Legalább kétévente ellenőrizni kell, hogy a műszerrendszer megfelel-e az IEC 61672-1:2002 szabvány követelményeinek. A megfelelőségi vizsgálatokat olyan laboratóriumban kell elvégezni, amely jogosult a megfelelő szabványokkal kapcsolatos kalibrálások elvégzésére.

| 1.1.2. | A motorfordulatszám-mérés műszerei
  A motor fordulatszámának méréséhez olyan műszert kell használni, amelynek mérési pontossága legfeljebb ±2 százalékkal tér el a valós értéktől azokon a fordulatszámokon, amelyeken a méréseket el kell végezni. Ha a motorfordulatszámokkal összefüggésben más méréseket is el kell végezni, használható a számított érték (pl. a jármű sebességmérése alapján történő számítás).
  Folyamatosan mérő műszerek használata esetén a jármű közúti sebességét olyan műszerrel kell mérni, amelynek pontossága ±0,5 km/h-n belül van.
  Ha a vizsgálatok során független sebességméréseket végeznek, a műszernek legalább ± 0,2 km/h-s mérési pontosságot kell biztosítania. (1) |
| --- | --- |

1.1.2.

A motor fordulatszámának méréséhez olyan műszert kell használni, amelynek mérési pontossága legfeljebb ±2 százalékkal tér el a valós értéktől azokon a fordulatszámokon, amelyeken a méréseket el kell végezni. Ha a motorfordulatszámokkal összefüggésben más méréseket is el kell végezni, használható a számított érték (pl. a jármű sebességmérése alapján történő számítás).

Folyamatosan mérő műszerek használata esetén a jármű közúti sebességét olyan műszerrel kell mérni, amelynek pontossága ±0,5 km/h-n belül van.

Ha a vizsgálatok során független sebességméréseket végeznek, a műszernek legalább ± 0,2 km/h-s mérési pontosságot kell biztosítania. (1)

| 1.1.3. | Meteorológiai műszerek
  A vizsgálat során a környezeti feltételek megfigyelésére használt meteorológiai műszereknek az alábbi mérési pontosságra vonatkozó következő követelményeknek kell megfelelniük: | legfeljebb ±1 °C a hőmérsékletet mérő eszköz esetében; |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

A vizsgálat során a környezeti feltételek megfigyelésére használt meteorológiai műszereknek az alábbi mérési pontosságra vonatkozó következő követelményeknek kell megfelelniük:

legfeljebb ±1 °C a hőmérsékletet mérő eszköz esetében;

| | ±1,0 m/s a szélsebességmérő eszköz esetében; |
| --- | --- |

±1,0 m/s a szélsebességmérő eszköz esetében;

| | ±5 hPa a légköri nyomást mérő eszköz esetében; |
| --- | --- |

±5 hPa a légköri nyomást mérő eszköz esetében;

| | ±5 hPa a relatív páratartalmat mérő eszköz esetében. |
| --- | --- |

±5 hPa a relatív páratartalmat mérő eszköz esetében.

| 1.2. | Akusztikai környezet, meteorológiai feltételek és háttérzaj |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Vizsgálati hely
  A vizsgálati helynek van egy központi gyorsítási szakasza, amelyet lényegében vízszintes vizsgálati terület vesz körül. A gyorsítási szakasznak vízszintesnek kell lennie; a felületének száraznak és olyan kialakításúnak kell lennie, hogy a gördülési zaj alacsony maradjon.
  A vizsgálati helyen a szabad hangtér változásai a gyorsítási szakasz közepén elhelyezkedő hangforrás és a mikrofon között nem haladhatják meg az 1 dB(A) értéket. Ez a feltétel teljesítettnek tekinthető, ha a gyorsítási szakasz közepétől mért 50 méteren belül nincsenek nagy hangvisszaverő tárgyak, például kerítések, sziklák, hidak vagy épületek. A vizsgálati hely útburkolatának meg kell felelnie az ISO10844:2014 szabvány előírásainak.
  A mikrofont semmi sem takarhatja el, ami a hangteret befolyásolhatná, és senki sem állhat a mikrofon és hangforrás közé. A méréseket végző megfigyelő személynek úgy kell elhelyezkednie, hogy ne befolyásolja a mért értékeket. |
| --- | --- |

1.2.1.

A vizsgálati helynek van egy központi gyorsítási szakasza, amelyet lényegében vízszintes vizsgálati terület vesz körül. A gyorsítási szakasznak vízszintesnek kell lennie; a felületének száraznak és olyan kialakításúnak kell lennie, hogy a gördülési zaj alacsony maradjon.

A vizsgálati helyen a szabad hangtér változásai a gyorsítási szakasz közepén elhelyezkedő hangforrás és a mikrofon között nem haladhatják meg az 1 dB(A) értéket. Ez a feltétel teljesítettnek tekinthető, ha a gyorsítási szakasz közepétől mért 50 méteren belül nincsenek nagy hangvisszaverő tárgyak, például kerítések, sziklák, hidak vagy épületek. A vizsgálati hely útburkolatának meg kell felelnie az ISO10844:2014 szabvány előírásainak.

A mikrofont semmi sem takarhatja el, ami a hangteret befolyásolhatná, és senki sem állhat a mikrofon és hangforrás közé. A méréseket végző megfigyelő személynek úgy kell elhelyezkednie, hogy ne befolyásolja a mért értékeket.

| 1.2.2. | Meteorológiai feltételek
  A meteorológiai műszereket, amelyeknek a vizsgálati helyre jellemző adatokat kell szolgáltatniuk, a vizsgálati hely mellett, a méréshez használt mikrofon jellemző magasságában kell elhelyezni.
  A méréseket olyankor kell elvégezni, amikor a környezeti levegő hőmérséklete 5 °C és 45 °C között van. A vizsgálatokat nem szabad olyan időben végezni, amikor a zajmérés ideje alatt a szélsebesség – a széllökéseket is beleértve – a mikrofon magasságban meghaladja az 5 m/s-ot.
  A zajmérés ideje alatt rögzíteni kell a hőmérséklet, a szélsebesség, a szélirány, a relatív páratartalom és a légnyomás jellemző értékeit. |
| --- | --- |

1.2.2.

A meteorológiai műszereket, amelyeknek a vizsgálati helyre jellemző adatokat kell szolgáltatniuk, a vizsgálati hely mellett, a méréshez használt mikrofon jellemző magasságában kell elhelyezni.

A méréseket olyankor kell elvégezni, amikor a környezeti levegő hőmérséklete 5 °C és 45 °C között van. A vizsgálatokat nem szabad olyan időben végezni, amikor a zajmérés ideje alatt a szélsebesség – a széllökéseket is beleértve – a mikrofon magasságban meghaladja az 5 m/s-ot.

A zajmérés ideje alatt rögzíteni kell a hőmérséklet, a szélsebesség, a szélirány, a relatív páratartalom és a légnyomás jellemző értékeit.

| 1.2.3. | Háttérzaj
  A mérések során figyelmen kívül kell hagyni minden olyan kiugró zajértéket, amely nem kapcsolódik a jármű általános zajszintjellemzőihez.
  A háttérzajt közvetlenül a járművizsgálat-sorozat előtt és után, 10 másodpercen keresztül kell mérni. Ezeket a méréseket a vizsgálat alatt használt mikrofonokkal és mikrofonpozíciókban kell elvégezni. A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a legnagyobb A súlyozású hangnyomásszintet.
  A háttérzajnak (az esetleges szélzúgással együtt) legalább 10 dB(A)-lel a vizsgált jármű által keltett A súlyozású hangnyomásszint alatt kell lennie. Ha a környezeti zaj hangnyomásszintje és a mért hangnyomásszint közötti különbség 10 dB(A) és 15 dB(A) között van, a vizsgálati eredmény kiszámításához az 1. táblázat szerinti megfelelő helyesbítést ki kell vonni a zajszintmérő műszeren leolvasott értékből.

  1. táblázat


  Az egyes mért vizsgálati értékekhez tartozó korrekció












  A környezeti zaj hangnyomásszintje és a mért hangnyomásszint közötti különbség dB-ben | 10 . | 11 . | 12 . | 13 . | 14 . | ≥ 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korrekció, dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

1.2.3.

A mérések során figyelmen kívül kell hagyni minden olyan kiugró zajértéket, amely nem kapcsolódik a jármű általános zajszintjellemzőihez.

A háttérzajt közvetlenül a járművizsgálat-sorozat előtt és után, 10 másodpercen keresztül kell mérni. Ezeket a méréseket a vizsgálat alatt használt mikrofonokkal és mikrofonpozíciókban kell elvégezni. A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a legnagyobb A súlyozású hangnyomásszintet.

A háttérzajnak (az esetleges szélzúgással együtt) legalább 10 dB(A)-lel a vizsgált jármű által keltett A súlyozású hangnyomásszint alatt kell lennie. Ha a környezeti zaj hangnyomásszintje és a mért hangnyomásszint közötti különbség 10 dB(A) és 15 dB(A) között van, a vizsgálati eredmény kiszámításához az 1. táblázat szerinti megfelelő helyesbítést ki kell vonni a zajszintmérő műszeren leolvasott értékből.

1. táblázat

Az egyes mért vizsgálati értékekhez tartozó korrekció

A környezeti zaj hangnyomásszintje és a mért hangnyomásszint közötti különbség dB-ben

10 .

11 .

12 .

13 .

14 .

≥ 15

Korrekció, dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

| 1.3. | Vizsgálati eljárások |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | A mikrofon pozíciója
  A pálya CC’ vonatkoztatási egyenesére merőleges PP’ egyenesen elhelyezett mikrofonok távolsága a CC’ egyenestől 7,5 ± 0,05 m kell, hogy legyen (lásd a 4. melléklet 1. ábráját).
  A mikrofonokat a talajszint felett 1,2 ± 0,02 m-rel kell elhelyezni. Szabad hangtér esetében (lásd az IEC 61672-1:2002 szabványt) a referenciairánynak vízszintesnek és merőlegesnek kell lennie a jármű CC’ szakasszal jelzett útjára. |
| --- | --- |

1.3.1.

A pálya CC’ vonatkoztatási egyenesére merőleges PP’ egyenesen elhelyezett mikrofonok távolsága a CC’ egyenestől 7,5 ± 0,05 m kell, hogy legyen (lásd a 4. melléklet 1. ábráját).

A mikrofonokat a talajszint felett 1,2 ± 0,02 m-rel kell elhelyezni. Szabad hangtér esetében (lásd az IEC 61672-1:2002 szabványt) a referenciairánynak vízszintesnek és merőlegesnek kell lennie a jármű CC’ szakasszal jelzett útjára.

| 1.3.2. | A járműre vonatkozó feltételek |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.2.1. | Általános feltételek
  A vizsgált jármű(vek)nek az ezen előírás követelményeinek való megfelelés érdekében a jóváhagyandó és a gyártó által a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben kiválasztott járműtípus szerint forgalomba hozni szándékozott járműveket képviselő járműnek kell lennie.
  A mérések megkezdése előtt a járművet normál üzemi állapotba kell hozni.
  Ha a motorkerékpár automatikus működtetésű hűtőventilátorral van felszerelve, akkor ebbe a rendszerbe a zajszintmérések során nem szabad beavatkozni. Ha egy motorkerékpárnak több hajtott kereke van, csak a rendes országúti üzemmódban működő meghajtást szabad használni. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

A vizsgált jármű(vek)nek az ezen előírás követelményeinek való megfelelés érdekében a jóváhagyandó és a gyártó által a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben kiválasztott járműtípus szerint forgalomba hozni szándékozott járműveket képviselő járműnek kell lennie.

A mérések megkezdése előtt a járművet normál üzemi állapotba kell hozni.

Ha a motorkerékpár automatikus működtetésű hűtőventilátorral van felszerelve, akkor ebbe a rendszerbe a zajszintmérések során nem szabad beavatkozni. Ha egy motorkerékpárnak több hajtott kereke van, csak a rendes országúti üzemmódban működő meghajtást szabad használni.

| 1.3.2.2. | A jármű vizsgálati tömege
  A méréseket az alábbiak szerint kg-ban meghatározott m
  t, vizsgálati tömegű járműveken kell elvégezni:

  m
  t = m
  kerb + 75 ±5 kg
  (75 ± 5 kg a vezető és a műszerek össztömege) |
| --- | --- |

1.3.2.2.

A méréseket az alábbiak szerint kg-ban meghatározott m
  t, vizsgálati tömegű járműveken kell elvégezni:

m
  t = m
  kerb + 75 ±5 kg

(75 ± 5 kg a vezető és a műszerek össztömege)

| 1.3.2.3. | A gumiabroncs kiválasztása és állapota
  A járműhöz megfelelő gumiabroncsokat a jármű gyártója által a jármű vizsgálati tömegéhez javasolt nyomásra kell felfújni.
  A gumiabroncsokat a jármű gyártója választja ki, és méretüknek meg kell felelniük a járműgyártó által a járműhöz megadott gumiabroncsméretek és -típusok valamelyikének. A gumiabroncsok futómintájának az eredeti futómintamélység legalább 80 %-ának megfelelő mélységűnek kell lennie. |
| --- | --- |

1.3.2.3.

A járműhöz megfelelő gumiabroncsokat a jármű gyártója által a jármű vizsgálati tömegéhez javasolt nyomásra kell felfújni.

A gumiabroncsokat a jármű gyártója választja ki, és méretüknek meg kell felelniük a járműgyártó által a járműhöz megadott gumiabroncsméretek és -típusok valamelyikének. A gumiabroncsok futómintájának az eredeti futómintamélység legalább 80 %-ának megfelelő mélységűnek kell lennie.

| 1.3.3. | Működési feltételek |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.3.1. | Általános működési feltételek
  A jármű középvonala által leírt útvonalnak az AA’ egyenes megközelítésétől kezdve egészen addig, amíg a jármű hátulja át nem halad a BB’ +20 m egyenesen, azaz a vizsgálat teljes időtartama alatt a lehető legpontosabban kell követnie a CC’ egyenest (lásd a 4. melléklet 1. ábráját). |
| --- | --- |

1.3.3.1.

A jármű középvonala által leírt útvonalnak az AA’ egyenes megközelítésétől kezdve egészen addig, amíg a jármű hátulja át nem halad a BB’ +20 m egyenesen, azaz a vizsgálat teljes időtartama alatt a lehető legpontosabban kell követnie a CC’ egyenest (lásd a 4. melléklet 1. ábráját).

| 1.3.3.1.1. | Teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat esetében a járműnek állandó sebességgel kell megközelítenie az AA’ egyenest. Amikor a gépjármű eleje eléri az AA’ egyenest, a fojtószelep-állító kart a lehető leggyorsabban a fojtószelep teljesen nyitott állapotába kell állítani, és ebben az állapotban kell tartani addig, amíg a gépjármű hátulja át nem halad a BB’ egyenesen. Ekkor a fojtószelep-állító kart a lehető leggyorsabban üresjárati helyzetbe kell tenni.
  Ellenkező rendelkezés hiányában a gyártó teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat esetében előgyorsítást is végezhet az AA’ és a BB’ egyenes közötti stabil gyorsulás elérése céljából. Az előgyorsítással végzett vizsgálat a fent leírtak szerint zajlik, de azzal a különbséggel, hogy a fojtószelep-állító kart már az előtt a fojtószelep teljesen nyitott állapotába kell állítani, hogy a jármű áthalad az AA’ egyenesen, azaz amikor a jármű eleje még az l
  PA előgyorsítási szakasz hosszának megfelelő távolságra van az AA’ egyenestől.
  A megközelítési sebességet úgy kell megválasztani, hogy a jármű elérje az előírt v
  test vizsgálati sebességet addigra, amikor az eleje áthalad PP’ egyenesen. |
| --- | --- |

1.3.3.1.1.

Ellenkező rendelkezés hiányában a gyártó teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat esetében előgyorsítást is végezhet az AA’ és a BB’ egyenes közötti stabil gyorsulás elérése céljából. Az előgyorsítással végzett vizsgálat a fent leírtak szerint zajlik, de azzal a különbséggel, hogy a fojtószelep-állító kart már az előtt a fojtószelep teljesen nyitott állapotába kell állítani, hogy a jármű áthalad az AA’ egyenesen, azaz amikor a jármű eleje még az l
  PA előgyorsítási szakasz hosszának megfelelő távolságra van az AA’ egyenestől.

A megközelítési sebességet úgy kell megválasztani, hogy a jármű elérje az előírt v
  test vizsgálati sebességet addigra, amikor az eleje áthalad PP’ egyenesen.

| 1.3.3.1.2. | Az állandó sebesség mellett végzett vizsgálat során a gyorsulásszabályozó rendszert úgy kell beállítani, hogy az AA’ és BB’ egyenes között állandó sebességen tartsa a járművet. |
| --- | --- |

1.3.3.1.2.

| 1.3.3.2. | PMR ≤ 25 értékkel rendelkező járművekre vonatkozó működési feltételek
  A járművet teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat során, a következő előírások szerint kell vizsgálni:






  a) | A vizsgálati sebesség vtest = 40 ±1 km/h. |
| --- | --- | --- |

1.3.3.2.

A járművet teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat során, a következő előírások szerint kell vizsgálni:

a)

A vizsgálati sebesség vtest = 40 ±1 km/h.

| b) | Amikor a jármű hátulja áthalad a BB’ egyenesen, a jármű sebessége nem haladhatja meg az ezen előírás 2.10. szakaszában meghatározott legnagyobb járműsebesség 75 százalékát, és a motor fordulatszáma sem lehet nagyobb, mint a névleges motorfordulatszám. |
| --- | --- |

b)

Amikor a jármű hátulja áthalad a BB’ egyenesen, a jármű sebessége nem haladhatja meg az ezen előírás 2.10. szakaszában meghatározott legnagyobb járműsebesség 75 százalékát, és a motor fordulatszáma sem lehet nagyobb, mint a névleges motorfordulatszám.

A vizsgálathoz a sebességfokozatot a következő iteratív módszerrel kell kiválasztani:

A kezdeti vizsgálati sebességnek a fent meghatározott sebességnek kell lennie. A vizsgálati sebességet a v
  test 10 százalékának megfelelő (azaz 4 km/h-s) lépésekben kell csökkenteni, amennyiben a v
  BB' kilépési sebesség nagyobb, mint a v
  max 75 százaléka, vagy amennyiben a BB’ egyenesnél a motorfordulatszám meghaladja az S névleges motorfordulatszámot. Azt a legalacsonyabb sebességfokozatot kell választani, amelyiknél a motorfordulatszám még nem haladja meg az S névleges motorfordulatszámot a vizsgálat alatt. A végleges vizsgálati feltételeket az a legalacsonyabb sebességfokozat és a lehető legmagasabb vizsgálati sebesség jelenti, amelyeknél a jármű a BB’ egyenesnél még nem haladja meg sem a v
  max 75 százalékát, sem az S névleges motorfordulatszámot.

A vizsgálati idő lerövidítése érdekében a gyártó információkat szolgáltathat a sebességfokozat kiválasztására szolgáló, fent leírt iteratív eljárásról.

A vizsgálati eljárás folyamatábrája e melléklet 1. függelékében található.

| 1.3.3.3. | PMR > 25 értékkel rendelkező járművekre vonatkozó működési feltételek
  A járművet teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálattal és állandó sebesség mellett végzett vizsgálattal kell vizsgálni. |
| --- | --- |

1.3.3.3.

A járművet teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálattal és állandó sebesség mellett végzett vizsgálattal kell vizsgálni.

| 1.3.3.3.1. | Teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat
  A teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálathoz meg van határozva a jármű vizsgálati sebessége és átlagos gyorsulása a vizsgálati pályán.
  A gyorsulást nem közvetlenül kell mérni, hanem a jármű sebességének az alábbi 1.4. szakaszban leírt méréseiből kell kiszámítani. |
| --- | --- |

1.3.3.3.1.

A teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálathoz meg van határozva a jármű vizsgálati sebessége és átlagos gyorsulása a vizsgálati pályán.

A gyorsulást nem közvetlenül kell mérni, hanem a jármű sebességének az alábbi 1.4. szakaszban leírt méréseiből kell kiszámítani.

| 1.3.3.3.1.1. | Vizsgálati sebesség
  A v
  test vizsgálati sebesség a következő: | 40 ±1 km/h a PMR ≤ 50 értékkel rendelkező járművek esetében; valamint |
| --- | --- | --- |

1.3.3.3.1.1.

A v
  test vizsgálati sebesség a következő:

40 ±1 km/h a PMR ≤ 50 értékkel rendelkező járművek esetében; valamint

| | 50 ±1 km/h a PMR > 50 értékkel rendelkező járművek esetében. |
| --- | --- |

50 ±1 km/h a PMR > 50 értékkel rendelkező járművek esetében.

Ha egy adott sebességfokozatban a v
  BB' kilépési sebesség meghaladja a jármű v
  max legnagyobb sebességének 75 százalékát, az ebben a sebességfokozatban végzendő vizsgálathoz a vizsgálati sebességet fokozatosan a v
  test 10 százalékának megfelelő (azaz 4 km/h-s vagy 5 km/h-s) lépésekben addig kell csökkenteni, amíg a v
  BB' kilépési sebesség a v
  max 75 százaléka alá nem csökken.

| 1.3.3.3.1.2. | Referenciagyorsulás és célgyorsulás
  A teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatok során a járműnek el kell érnie az alábbi meghatározás szerinti a
  wot ref referenciagyorsulást:

  a
  wot ref = 2,47 * log(PMR) - 2,52 a PMR ≤ 50 értékkel rendelkező járművek esetében; valamint

  a
  wot ref = 3,33 * log(PMR) - 4,16 a PMR > 50 értékkel rendelkező járművek esetében.
  A teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatok eredményei és az állandó sebesség mellett végzett vizsgálatok eredményei segítségével lehet megközelíteni a városi közlekedésre jellemző részleges terhelés melletti gyorsítást. A megfelelő a
  urban célgyorsítás meghatározása a következő:

  a
  urban = 1,37 * log(PMR) - 1,08 a PMR ≤ 50 értékkel rendelkező járművek esetében; valamint

  a
  urban = 1,28 * log(PMR) - 1,19 a PMR > 50 értékkel rendelkező járművek esetében. |
| --- | --- |

1.3.3.3.1.2.

A teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatok során a járműnek el kell érnie az alábbi meghatározás szerinti a
  wot ref referenciagyorsulást:

a
  wot ref = 2,47 * log(PMR) - 2,52 a PMR ≤ 50 értékkel rendelkező járművek esetében; valamint

a
  wot ref = 3,33 * log(PMR) - 4,16 a PMR > 50 értékkel rendelkező járművek esetében.

A teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatok eredményei és az állandó sebesség mellett végzett vizsgálatok eredményei segítségével lehet megközelíteni a városi közlekedésre jellemző részleges terhelés melletti gyorsítást. A megfelelő a
  urban célgyorsítás meghatározása a következő:

a
  urban = 1,37 * log(PMR) - 1,08 a PMR ≤ 50 értékkel rendelkező járművek esetében; valamint

a
  urban = 1,28 * log(PMR) - 1,19 a PMR > 50 értékkel rendelkező járművek esetében.

| 1.3.3.3.1.3. | A sebességfokozat kiválasztása
  Az előírt vizsgálati sebesség és gyorsítás eléréséhez szükséges helyes vizsgálati mód meghatározása a jármű gyártójának a feladata. |
| --- | --- |

1.3.3.3.1.3.

Az előírt vizsgálati sebesség és gyorsítás eléréséhez szükséges helyes vizsgálati mód meghatározása a jármű gyártójának a feladata.

| 1.3.3.3.1.3.1. | Rögzített sebességfokozatokkal vizsgált, kézi kapcsolású sebességváltóval, automata sebességváltóval vagy fokozatmentes automata sebességváltóval (CVT) rendelkező járművek
  A vizsgálat során használt sebességfokozatok kiválasztása attól függ, hogy az egyes fokozatokban teljesen nyitott fojtószeleppel elért gyorsulás hogyan aránylik a teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatokhoz szükséges, a fenti 1.3.3.3.1.2. szakasz szerinti a
  wot,ref referenciagyorsuláshoz.
  A sebességfokozatok kiválasztásának lehetséges körülményei:






  a) | Ha két olyan sebességfokozat létezik, amelyek az a
  wot,ref referenciagyorsulás ±10 százalékos tűrési sávjába eső gyorsulást eredményeznek, a vizsgálathoz a referenciagyorsuláshoz közelebb eső értéket adó sebességfokozatot kell használni, és mint ilyet a vizsgálati jegyzőkönyvben meg kell jelölni; |
| --- | --- | --- |

1.3.3.3.1.3.1.

A vizsgálat során használt sebességfokozatok kiválasztása attól függ, hogy az egyes fokozatokban teljesen nyitott fojtószeleppel elért gyorsulás hogyan aránylik a teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatokhoz szükséges, a fenti 1.3.3.3.1.2. szakasz szerinti a
  wot,ref referenciagyorsuláshoz.

A sebességfokozatok kiválasztásának lehetséges körülményei:

a)

Ha két olyan sebességfokozat létezik, amelyek az a
  wot,ref referenciagyorsulás ±10 százalékos tűrési sávjába eső gyorsulást eredményeznek, a vizsgálathoz a referenciagyorsuláshoz közelebb eső értéket adó sebességfokozatot kell használni, és mint ilyet a vizsgálati jegyzőkönyvben meg kell jelölni;

| b) | Ha csak egy olyan sebességfokozat van, amely az a
  wot ref referenciagyorsulás ±10 százalékos tűrési sávjába eső gyorsulást eredményez, akkor a vizsgálatot abban a fokozatban kell elvégezni; |
| --- | --- |

b)

Ha csak egy olyan sebességfokozat van, amely az a
  wot ref referenciagyorsulás ±10 százalékos tűrési sávjába eső gyorsulást eredményez, akkor a vizsgálatot abban a fokozatban kell elvégezni;

| c) | Ha egyetlen olyan sebességfokozat sem létezik, amelyik az a
  wot,ref referenciagyorsulás ±10 százalékos tűrési sávjába eső előírt gyorsulást eredményezne, akkor a vizsgálatot az (i) és (i+1) két szomszédos sebességfokozatban kell elvégezni, melyeket úgy kell kiválasztani, hogy az (i) sebességfokozat az a
  wot,ref referenciagyorsulásnál nagyobb, az (i+1) sebességfokozat pedig annál kisebb gyorsulást eredményezzen. |
| --- | --- |

c)

Ha egyetlen olyan sebességfokozat sem létezik, amelyik az a
  wot,ref referenciagyorsulás ±10 százalékos tűrési sávjába eső előírt gyorsulást eredményezne, akkor a vizsgálatot az (i) és (i+1) két szomszédos sebességfokozatban kell elvégezni, melyeket úgy kell kiválasztani, hogy az (i) sebességfokozat az a
  wot,ref referenciagyorsulásnál nagyobb, az (i+1) sebességfokozat pedig annál kisebb gyorsulást eredményezzen.

Ha egy adott sebességfokozatban a motor már azelőtt túllépi a névleges motorfordulatszámot, hogy a jármű áthaladna a BB’ egyenesen, az eggyel nagyobb fokozatot kell használni.

Ha egy járműnek több sebességfokozata van, akkor az első fokozatot nem lehet használni. Ha az awot,ref gyorsulást csak az első sebességfokozatban lehet elérni, akkor a második fokozatot kell használni.

| 1.3.3.3.1.3.2. | Nem rögzített sebességfokozatokkal vizsgált, automata sebességváltóval, adaptív sebességváltóval vagy fokozatmentes automata sebességváltóval rendelkező járművek
  A sebességváltót a teljesen automata üzemmódnak megfelelő állásba kell állítani.
  A vizsgálat során ezután következhet egy alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolás, amely nagyobb gyorsulást eredményez. Kisebb gyorsulást eredményező magasabb sebességfokozatba kapcsolni tilos. Mindenképpen el kell kerülni, hogy a sebességváltómű olyan fokozatba kapcsoljon, amelynek a használata városi közlekedési viszonyok között nem jellemző.
  Ezért engedélyezettek olyan elektronikus vagy mechanikus eszközök, akár alternatív sebességválasztó pozíciók beépítése és használata is, amelyekkel megakadályozható a városi közlekedésben a meghatározott vizsgálati körülmények között nem használatos alacsonyabb sebességfokozatba történő visszaváltás. Ilyen eszközök használata esetén az előgyorsítás nem megengedett. Az értesítésben le kell írni az eszközök funkcióit. |
| --- | --- |

1.3.3.3.1.3.2.

A sebességváltót a teljesen automata üzemmódnak megfelelő állásba kell állítani.

A vizsgálat során ezután következhet egy alacsonyabb sebességfokozatba kapcsolás, amely nagyobb gyorsulást eredményez. Kisebb gyorsulást eredményező magasabb sebességfokozatba kapcsolni tilos. Mindenképpen el kell kerülni, hogy a sebességváltómű olyan fokozatba kapcsoljon, amelynek a használata városi közlekedési viszonyok között nem jellemző.

Ezért engedélyezettek olyan elektronikus vagy mechanikus eszközök, akár alternatív sebességválasztó pozíciók beépítése és használata is, amelyekkel megakadályozható a városi közlekedésben a meghatározott vizsgálati körülmények között nem használatos alacsonyabb sebességfokozatba történő visszaváltás. Ilyen eszközök használata esetén az előgyorsítás nem megengedett. Az értesítésben le kell írni az eszközök funkcióit.

| 1.3.3.3.2. | Állandó sebességen történő vizsgálat
  Az állandó sebesség mellett végzett vizsgálatok során ugyanazokat a sebességfokozatokat vagy sebességválasztó pozíciókat és vizsgálati sebességeket kell alkalmazni, mint az előzőleg teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatoknál. |
| --- | --- |

1.3.3.3.2.

Az állandó sebesség mellett végzett vizsgálatok során ugyanazokat a sebességfokozatokat vagy sebességválasztó pozíciókat és vizsgálati sebességeket kell alkalmazni, mint az előzőleg teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatoknál.

| 1.4. | Adatfeldolgozás és -közlés |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Általános megjegyzések
  A jármű mindkét oldalán és mindegyik sebességfokozatban legalább három mérést kell végezni minden egyes vizsgálati körülményre vonatkozóan.
  A járműnek az AA’ egyenes és a jármű hátulsó részének a BB’ + 20 m egyenes közötti minden egyes áthaladása (lásd a 4. melléklet 1. ábráját) során mért L legmagasabb A-hangnyomásszintjét mindkét mikrofonhelyzet esetében 1 dB(A)-lel kell csökkenteni a mérési pontatlanság miatt és a matematikai szabályok szerint a legközelebbi tizedesjegyik kell kerekíteni (pl. XX,X). Az általános hangnyomásszinthez biztosan nem kapcsolódó kiugró zajérték észlelése esetén a mérési eredményt figyelmen kívül kell hagyni.
  A megfelelő részeredmény vagy végeredmény kiszámításához az első három egymást követő és egymástól 2,0 dB(A)-nél nagyobb mértékben el nem térő érvényes mérési eredményt – az érvénytelen eredmények figyelmen kívül hagyásával – kell felhasználni minden egyes vizsgálati körülmény tekintetében.
  Az AA’ (v
  AA'), BB’ (v
  BB') és PP’ (v
  PP') egyenesnél mért sebességértékeket a matematikai szabályok szerint egy tizedesjegyre kell kerekíteni (pl. XX,X) és rögzíteni kell a további számításokhoz. |
| --- | --- |

1.4.1.

A jármű mindkét oldalán és mindegyik sebességfokozatban legalább három mérést kell végezni minden egyes vizsgálati körülményre vonatkozóan.

A járműnek az AA’ egyenes és a jármű hátulsó részének a BB’ + 20 m egyenes közötti minden egyes áthaladása (lásd a 4. melléklet 1. ábráját) során mért L legmagasabb A-hangnyomásszintjét mindkét mikrofonhelyzet esetében 1 dB(A)-lel kell csökkenteni a mérési pontatlanság miatt és a matematikai szabályok szerint a legközelebbi tizedesjegyik kell kerekíteni (pl. XX,X). Az általános hangnyomásszinthez biztosan nem kapcsolódó kiugró zajérték észlelése esetén a mérési eredményt figyelmen kívül kell hagyni.

A megfelelő részeredmény vagy végeredmény kiszámításához az első három egymást követő és egymástól 2,0 dB(A)-nél nagyobb mértékben el nem térő érvényes mérési eredményt – az érvénytelen eredmények figyelmen kívül hagyásával – kell felhasználni minden egyes vizsgálati körülmény tekintetében.

Az AA’ (v
  AA'), BB’ (v
  BB') és PP’ (v
  PP') egyenesnél mért sebességértékeket a matematikai szabályok szerint egy tizedesjegyre kell kerekíteni (pl. XX,X) és rögzíteni kell a további számításokhoz.

| 1.4.2. | A gyorsulás kiszámítása
  Minden gyorsulást a jármű próbapályán elért különböző sebességeinek felhasználásával kell kiszámítani. A sebességváltómű típusától függően a gyorsulást vagy az AA’ és a BB’ egyenes között, vagy a PP’ és a BB’ egyenes között kell kiszámítani az alábbiak szerint. A gyorsulás kiszámítására alkalmazott módszert fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.
  A gyorsulást minden alábbi esetben az AA’ és a BB’ egyenes között kell kiszámítani az alábbi 1.4.2.1. szakasz szerint:






  a) | a jármű kézi sebességváltóval van felszerelve; |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

Minden gyorsulást a jármű próbapályán elért különböző sebességeinek felhasználásával kell kiszámítani. A sebességváltómű típusától függően a gyorsulást vagy az AA’ és a BB’ egyenes között, vagy a PP’ és a BB’ egyenes között kell kiszámítani az alábbiak szerint. A gyorsulás kiszámítására alkalmazott módszert fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

A gyorsulást minden alábbi esetben az AA’ és a BB’ egyenes között kell kiszámítani az alábbi 1.4.2.1. szakasz szerint:

a)

a jármű kézi sebességváltóval van felszerelve;

| b) | a jármű automata sebességváltóval vagy fokozatmentes automata sebességváltóval (CVT) van felszerelve, de a vizsgálata rögzített sebességfokozatokkal történik; |
| --- | --- |

b)

a jármű automata sebességváltóval vagy fokozatmentes automata sebességváltóval (CVT) van felszerelve, de a vizsgálata rögzített sebességfokozatokkal történik;

| c) | a jármű automata sebességváltóval, adaptív sebességváltóval vagy fokozatmentes automata sebességváltóval (CVT) van felszerelve, vizsgálata nem rögzített sebességfokozatokkal történik, és olyan elektronikus vagy mechanikus eszközök, akár alternatív sebességválasztó pozíciók vannak beépítve a városi közlekedésben a meghatározott vizsgálati körülmények között nem használatos alacsonyabb sebességfokozatba történő visszaváltás megakadályozására. |
| --- | --- |

c)

a jármű automata sebességváltóval, adaptív sebességváltóval vagy fokozatmentes automata sebességváltóval (CVT) van felszerelve, vizsgálata nem rögzített sebességfokozatokkal történik, és olyan elektronikus vagy mechanikus eszközök, akár alternatív sebességválasztó pozíciók vannak beépítve a városi közlekedésben a meghatározott vizsgálati körülmények között nem használatos alacsonyabb sebességfokozatba történő visszaváltás megakadályozására.

A gyorsulást minden egyéb esetben a PP’ és a BB’ egyenes között kell kiszámítani az alábbi 1.4.2.2. szakasz szerint.

| 1.4.2.1. | Az AA’ és BB’ egyenes közötti gyorsulás kiszámítása
  A gyorsulást a járműnek az AA’ és a BB’ egyenesnél mért sebessége alapján kell kiszámítani:

  a
  wot,(i),j = ((v
  BB',j / 3,6)2 – (v
  AA',j / 3,6)2) / (2 * (20 + l
  ref))
  ahol:
  Az „(i)” index a használt sebességfokozatra utal, a „j” index pedig az adott mérés számára. a sebességértékek km/h-ban vannak kifejezve, a kapott gyorsulásértékek mértékegysége pedig a m/s2;
  az l
  ref vagy a jármű hossza, vagy 2 m, amit a járműgyártó, a típusjóváhagyó hatóság és a műszaki szolgálat szabadon megválaszthat. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

A gyorsulást a járműnek az AA’ és a BB’ egyenesnél mért sebessége alapján kell kiszámítani:

a
  wot,(i),j = ((v
  BB',j / 3,6)2 – (v
  AA',j / 3,6)2) / (2 * (20 + l
  ref))

ahol:

Az „(i)” index a használt sebességfokozatra utal, a „j” index pedig az adott mérés számára. a sebességértékek km/h-ban vannak kifejezve, a kapott gyorsulásértékek mértékegysége pedig a m/s2;

az l
  ref vagy a jármű hossza, vagy 2 m, amit a járműgyártó, a típusjóváhagyó hatóság és a műszaki szolgálat szabadon megválaszthat.

| 1.4.2.2. | Az PP’ és BB’ egyenes közötti gyorsulás kiszámítása
  A gyorsulást a járműnek az PP’ és a BB’ egyenesnél mért sebessége alapján kell kiszámítani:

  a
  wot,(i),j = ((v
  BB',j / 3,6)2 – (v
  PP',j / 3,6)2) / (2 * (10 + l
  ref))
  ahol:
  Az „(i)” index a használt sebességfokozatra utal, a „j” index pedig az adott mérés számára. a sebességértékek km/h-ban vannak kifejezve, a kapott gyorsulásértékek mértékegysége pedig a m/s2;
  az l
  ref vagy a jármű hossza, vagy 2 m, amit a járműgyártó, a típusjóváhagyó hatóság és a műszaki szolgálat szabadon megválaszthat.
  Előgyorsítás alkalmazása tilos. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

A gyorsulást a járműnek az PP’ és a BB’ egyenesnél mért sebessége alapján kell kiszámítani:

a
  wot,(i),j = ((v
  BB',j / 3,6)2 – (v
  PP',j / 3,6)2) / (2 * (10 + l
  ref))

ahol:

Az „(i)” index a használt sebességfokozatra utal, a „j” index pedig az adott mérés számára. a sebességértékek km/h-ban vannak kifejezve, a kapott gyorsulásértékek mértékegysége pedig a m/s2;

az l
  ref vagy a jármű hossza, vagy 2 m, amit a járműgyártó, a típusjóváhagyó hatóság és a műszaki szolgálat szabadon megválaszthat.

Előgyorsítás alkalmazása tilos.

| 1.4.2.3. | Az egyedi mérési eredmények átlagának kiszámítása
  A három érvényes menetből kiszámított gyorsulási értékek számtani átlaga adja meg az adott vizsgálati feltételre vonatkozó átlagos gyorsulást:

  a
  wot,(i) = (1 / 3) * (a
  wot,(i),1 + a
  wot,(i),2 + a
  wot,(i),3)
  Az a
  wot,(i) átlagos gyorsulást a matematikai szabályok szerint két tizedesjegyre kell kerekíteni (pl. XX,XX) és rögzíteni kell a további számításokhoz. |
| --- | --- |

1.4.2.3.

A három érvényes menetből kiszámított gyorsulási értékek számtani átlaga adja meg az adott vizsgálati feltételre vonatkozó átlagos gyorsulást:

a
  wot,(i) = (1 / 3) * (a
  wot,(i),1 + a
  wot,(i),2 + a
  wot,(i),3)

Az a
  wot,(i) átlagos gyorsulást a matematikai szabályok szerint két tizedesjegyre kell kerekíteni (pl. XX,XX) és rögzíteni kell a további számításokhoz.

| 1.4.3. | A sebességfokozat-súlyozási tényező kiszámítása
  A k sebességfokozat-súlyozási tényezőt csak a két sebességfokozattal végzett vizsgálatok esetében kell alkalmazni a két sebességfokozat eredményének összesítésére.
  A sebességfokozat-súlyozási tényező egy dimenzió nélküli szám, melynek a meghatározása a következő:

  k = (a
  wot,ref – a
  wot,(i+1)) / (a
  wot(i) – a
  wot,(i+1)) |
| --- | --- |

1.4.3.

A k sebességfokozat-súlyozási tényezőt csak a két sebességfokozattal végzett vizsgálatok esetében kell alkalmazni a két sebességfokozat eredményének összesítésére.

A sebességfokozat-súlyozási tényező egy dimenzió nélküli szám, melynek a meghatározása a következő:

k = (a
  wot,ref – a
  wot,(i+1)) / (a
  wot(i) – a
  wot,(i+1))

| 1.4.4. | A részleges teljesítménytényező kiszámítása
  A k
  p részleges teljesítménytényező egy dimenzió nélküli szám, amely a teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat és az állandó sebesség mellett végzett vizsgálat eredményeinek az összesítésére szolgál. |
| --- | --- |

1.4.4.

A k
  p részleges teljesítménytényező egy dimenzió nélküli szám, amely a teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat és az állandó sebesség mellett végzett vizsgálat eredményeinek az összesítésére szolgál.

| 1.4.4.1. | A két sebességfokozatban vizsgált járművek esetében a részleges teljesítménytényező meghatározása a következő:

  k
  p = 1 – (a
  urban / a
  wot,ref). |
| --- | --- |

1.4.4.1.

k
  p = 1 – (a
  urban / a
  wot,ref).

| 1.4.4.2. | Az egyetlen sebességfokozatban vagy a sebességválasztó egyetlen helyzetében vizsgált járművek esetében a részleges teljesítménytényező meghatározása a következő:

  k
  p = 1 – (a
  urban / a
  wot,(i))
  Ha az a
  wot,(i) ≤ a
  urban, akkor a k
  p értéke nullának tekintendő. |
| --- | --- |

1.4.4.2.

k
  p = 1 – (a
  urban / a
  wot,(i))

Ha az a
  wot,(i) ≤ a
  urban, akkor a k
  p értéke nullának tekintendő.

| 1.4.5. | A hangnyomásmérési eredmények feldolgozása
  Egy adott vizsgálati feltétel esetében a jármű két oldalán kapott eredményeket oldalanként külön-külön kell átlagolni:

  L
  mode,(i),side = (1 / 3) * (L
  mode,(i),side,1 + L
  mode,(i),side,2 + L
  mode,(i),side,3)
  ahol a „mode” index a vizsgálati módszerre utal (teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat vagy állandó sebességgel végzett vizsgálat), az „(i)” a sebességfokozatra vonatkozik, a „side” pedig a mikrofon helyzetére (bal vagy jobb oldalon).
  A két átlagérték közül a magasabbat a matematikai szabályok szerint egy tizedesjegyre kell kerekíteni (pl. XX,X) és rögzíteni kell a további számításokhoz.

  L
  mode,(i) = MAX (L
  mode,(i),left; L
  mode,(i),right) |
| --- | --- |

1.4.5.

Egy adott vizsgálati feltétel esetében a jármű két oldalán kapott eredményeket oldalanként külön-külön kell átlagolni:

L
  mode,(i),side = (1 / 3) * (L
  mode,(i),side,1 + L
  mode,(i),side,2 + L
  mode,(i),side,3)

ahol a „mode” index a vizsgálati módszerre utal (teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálat vagy állandó sebességgel végzett vizsgálat), az „(i)” a sebességfokozatra vonatkozik, a „side” pedig a mikrofon helyzetére (bal vagy jobb oldalon).

A két átlagérték közül a magasabbat a matematikai szabályok szerint egy tizedesjegyre kell kerekíteni (pl. XX,X) és rögzíteni kell a további számításokhoz.

L
  mode,(i) = MAX (L
  mode,(i),left; L
  mode,(i),right)

| 1.4.6. | A végső vizsgálati eredmények kiszámítása |
| --- | --- |

1.4.6.

| 1.4.6.1. | A PMR ≤ 25 értékkel rendelkező járművek
  Azokat a járműveket, amelyeknek a PMR-értéke nem haladja meg a 25-öt, egyetlen sebességfokozatban vagy a sebességválasztó egyetlen helyzetében, teljesen nyitott fojtószeleppel kell vizsgálni. A végső vizsgálati eredmény az L
  wot,(i) hangnyomásszint a matematikai szabályok szerint egy tizedesjegyre kerekítve (pl. XX,X). |
| --- | --- |

1.4.6.1.

Azokat a járműveket, amelyeknek a PMR-értéke nem haladja meg a 25-öt, egyetlen sebességfokozatban vagy a sebességválasztó egyetlen helyzetében, teljesen nyitott fojtószeleppel kell vizsgálni. A végső vizsgálati eredmény az L
  wot,(i) hangnyomásszint a matematikai szabályok szerint egy tizedesjegyre kerekítve (pl. XX,X).

| 1.4.6.2. | A PMR > 25 értékkel rendelkező járművek
  Amennyiben a járművet két sebességfokozatban vizsgálják, a teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatok eredményeit és az állandó sebesség mellett végzett vizsgálatok eredményeit a sebességfokozat-súlyozási tényezővel kell kiszámítani: | L
  wot = L
  wot (i+1) + k * (L
  wot,(i) - L
  wot,(i+1)) |
| --- | --- | --- |

1.4.6.2.

Amennyiben a járművet két sebességfokozatban vizsgálják, a teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálatok eredményeit és az állandó sebesség mellett végzett vizsgálatok eredményeit a sebességfokozat-súlyozási tényezővel kell kiszámítani:

L
  wot = L
  wot (i+1) + k * (L
  wot,(i) - L
  wot,(i+1))

| | L
  crs = L
  crs (i+1) + k * (L
  crs,(i) – L
  crs,(i+1)) |
| --- | --- |

L
  crs = L
  crs (i+1) + k * (L
  crs,(i) – L
  crs,(i+1))

Az egyetlen sebességfokozatban vagy a sebességválasztó egyetlen helyzetében vizsgált járművek esetében nincs szükség további súlyozásra:

| | L
  wot = L
  wot,(i) |
| --- | --- |

L
  wot = L
  wot,(i)

| | L
  crs = L
  crs,(i) |
| --- | --- |

L
  crs = L
  crs,(i)

Végül a városi közlekedésre jellemző L
  urban hangnyomásszintet a k
  p részleges teljesítménytényezővel kell kiszámítani.

| | L
  urban = L
  wot – k
  p * (L
  wot – L
  crs) |
| --- | --- |

L
  urban = L
  wot – k
  p * (L
  wot – L
  crs)

Valamennyi hangnyomásszintértéket a matematikai szabályok szerint egy tizedesjegyre kell kerekíteni (pl. XX,X).

| 2. | Az álló motorkerékpár zaja (használatban lévő jármű mérési feltételei és vizsgálati módszere) |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Hangnyomásszint a motorkerékpár közvetlen környezetében
  A használatban lévő motorkerékpárokon végzett későbbi zajvizsgálatok megkönnyítése érdekében a hangnyomásszintet a kipufogórendszer kivezetésének közvetlen közelében is meg kell mérni az alábbi követelmények szerint, és a mérések eredményét fel kell tüntetni az 1. mellékletben említett értesítésben. |
| --- | --- |

2.1.

A használatban lévő motorkerékpárokon végzett későbbi zajvizsgálatok megkönnyítése érdekében a hangnyomásszintet a kipufogórendszer kivezetésének közvetlen közelében is meg kell mérni az alábbi követelmények szerint, és a mérések eredményét fel kell tüntetni az 1. mellékletben említett értesítésben.

| 2.2. | Mérőműszerek
  Az e melléklet 1.1.1. szakaszában meghatározott precíziós hangszintmérőt kell használni. |
| --- | --- |

2.2.

Az e melléklet 1.1.1. szakaszában meghatározott precíziós hangszintmérőt kell használni.

| 2.3. | Mérési feltételek |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | A motorkerékpár állapota
  A jármű sebességváltóját üres fokozatba kell tenni, a tengelykapcsoló pedált pedig fel kell engedni, vagy automata sebességváltó esetében parkoló állásba, a rögzítőféket pedig a biztonság kedvéért be kell húzni.
  Ha a jármű légkondicionálóval van felszerelve, akkor azt ki kell kapcsolni.
  Ha a jármű automatikus működtetésű hűtőventilátorral van felszerelve, akkor ebbe a rendszerbe a hangnyomásszintmérések során nem szabad beavatkozni.
  A motorháztetőt és az utastér tetejét le kell zárni.
  A motort minden egyes méréssorozat előtt a gyártó által meghatározott normál üzemi hőmérsékletre kell hozni.
  Üres sebességválasztó-állással nem rendelkező kétkerekű gépjármű esetében a méréseket a hátsó kereket felemelve kell elvégezni, hogy a kerék szabadon foroghasson.
  Ha a kétkerekű járművet a vizsgálat elvégzéséhez fel kell emelni a földről, akkor a mikrofon mérési helyzetét úgy kell módosítani, hogy az a megadott távolságra legyen a kipufogócső referenciapontjától; a referenciapontok helyét lásd az 1. ábrán. |
| --- | --- |

2.3.1.

A jármű sebességváltóját üres fokozatba kell tenni, a tengelykapcsoló pedált pedig fel kell engedni, vagy automata sebességváltó esetében parkoló állásba, a rögzítőféket pedig a biztonság kedvéért be kell húzni.

Ha a jármű légkondicionálóval van felszerelve, akkor azt ki kell kapcsolni.

Ha a jármű automatikus működtetésű hűtőventilátorral van felszerelve, akkor ebbe a rendszerbe a hangnyomásszintmérések során nem szabad beavatkozni.

A motorháztetőt és az utastér tetejét le kell zárni.

A motort minden egyes méréssorozat előtt a gyártó által meghatározott normál üzemi hőmérsékletre kell hozni.

Üres sebességválasztó-állással nem rendelkező kétkerekű gépjármű esetében a méréseket a hátsó kereket felemelve kell elvégezni, hogy a kerék szabadon foroghasson.

Ha a kétkerekű járművet a vizsgálat elvégzéséhez fel kell emelni a földről, akkor a mikrofon mérési helyzetét úgy kell módosítani, hogy az a megadott távolságra legyen a kipufogócső referenciapontjától; a referenciapontok helyét lásd az 1. ábrán.

| 2.3.2. | Vizsgálati hely
  A megfelelő vizsgálati helyszín szabadtéren található, egyenletes betonból, alacsony porozitási szintű, tömör aszfaltból vagy hasonlóan kemény anyagból készült, sík felületű borítással rendelkezik, és nem fedheti hó, fű, laza talaj, salak vagy más hangelnyelő anyag. Nyílt terepen található, ahol a mikrofontól vagy a jármű bármely pontjától számított 3 méteren belül nincsenek nagyméretű hangvisszaverő felületek, például parkoló járművek, épületek, hirdetőtáblák, fák, bokrok, párhuzamos falak, emberek stb.
  A szabadtéri vizsgálat alternatívájaként félig visszhangmentes helyiség is használható. A félig visszhangmentes helyiségnek meg kell felelnie a fent megadott akusztikai követelményeknek. Ezek a követelmények akkor teljesülnek, ha a vizsgálati helyszínen teljesül a fent előírt 3 m-es távolság, és a határfrekvenciája alacsonyabb, mint az alábbiak közül az alacsonyabb érték:






  a) | a vizsgálat során a motor által keltett legalacsonyabb alapfrekvencia alatti harmadoktávsáv; valamint |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

A megfelelő vizsgálati helyszín szabadtéren található, egyenletes betonból, alacsony porozitási szintű, tömör aszfaltból vagy hasonlóan kemény anyagból készült, sík felületű borítással rendelkezik, és nem fedheti hó, fű, laza talaj, salak vagy más hangelnyelő anyag. Nyílt terepen található, ahol a mikrofontól vagy a jármű bármely pontjától számított 3 méteren belül nincsenek nagyméretű hangvisszaverő felületek, például parkoló járművek, épületek, hirdetőtáblák, fák, bokrok, párhuzamos falak, emberek stb.

A szabadtéri vizsgálat alternatívájaként félig visszhangmentes helyiség is használható. A félig visszhangmentes helyiségnek meg kell felelnie a fent megadott akusztikai követelményeknek. Ezek a követelmények akkor teljesülnek, ha a vizsgálati helyszínen teljesül a fent előírt 3 m-es távolság, és a határfrekvenciája alacsonyabb, mint az alábbiak közül az alacsonyabb érték:

a)

a vizsgálat során a motor által keltett legalacsonyabb alapfrekvencia alatti harmadoktávsáv; valamint

| b) | 100 Hz. (2) |
| --- | --- |

b)

100 Hz. (2)

| 2.3.3. | Egyebek
  A mérőműszereken leolvasott, a környezeti zaj és a szél által keltett zajszintnek legalább 10 dB(A)-lel kisebbnek kell lennie a mérendő zajszintnél. A mikrofonra megfelelő szélfogó szerelhető, de figyelembe kell venni a mikrofon érzékenységére gyakorolt hatását.
  A vizsgálatokat nem szabad olyan időben végezni, amikor a zajmérés ideje alatt a szélsebesség – a széllökéseket is beleértve – meghaladja az 5 m/s-ot. |
| --- | --- |

2.3.3.

A mérőműszereken leolvasott, a környezeti zaj és a szél által keltett zajszintnek legalább 10 dB(A)-lel kisebbnek kell lennie a mérendő zajszintnél. A mikrofonra megfelelő szélfogó szerelhető, de figyelembe kell venni a mikrofon érzékenységére gyakorolt hatását.

A vizsgálatokat nem szabad olyan időben végezni, amikor a zajmérés ideje alatt a szélsebesség – a széllökéseket is beleértve – meghaladja az 5 m/s-ot.

| 2.4. | Mérési módszer |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | A mikrofon elhelyezése (lásd a 2. függeléket)
  A mikrofont a kipufogócső 1. ábrán meghatározott referenciapontjától 0,5 m ± 0,01 m távolságra kell elhelyezni úgy, hogy az 45° ± 5° szöget zárjon be a csővégből kilépő gázáram tengelyét magában foglaló függőleges síkkal. A mikrofonnak a referenciapont magasságában, de a földtől mérve legalább 0,2 m magasságban kell lennie. A mikrofon referenciatengelyének a földfelszínnel párhuzamosnak kell lennie, és a kipufogócső nyílásán kijelölt referenciapont irányába kell mutatnia.
  A referenciapont a következő feltételeknek megfelelő legmagasabb pont:






  a) | a referenciapont a kipufogócső végén található; |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

A mikrofont a kipufogócső 1. ábrán meghatározott referenciapontjától 0,5 m ± 0,01 m távolságra kell elhelyezni úgy, hogy az 45° ± 5° szöget zárjon be a csővégből kilépő gázáram tengelyét magában foglaló függőleges síkkal. A mikrofonnak a referenciapont magasságában, de a földtől mérve legalább 0,2 m magasságban kell lennie. A mikrofon referenciatengelyének a földfelszínnel párhuzamosnak kell lennie, és a kipufogócső nyílásán kijelölt referenciapont irányába kell mutatnia.

A referenciapont a következő feltételeknek megfelelő legmagasabb pont:

a)

a referenciapont a kipufogócső végén található;

| b) | a referenciapont a kipufogónyílás középpontját magában foglaló függőleges síkon és a csővégből kilépő gázáram tengelyén található. |
| --- | --- |

b)

a referenciapont a kipufogónyílás középpontját magában foglaló függőleges síkon és a csővégből kilépő gázáram tengelyén található.

Ha két mikrofonpozíció közül is lehet választani, a jármű hosszanti középvonalától oldalirányban legtávolabb esőt kell használni.

Ha a kipufogócsőből kilépő gázáram tengelye 90° ± 5°-os szöget zár be a jármű hosszanti középvonalával, a mikrofont a motortól legtávolabb eső ponton kell elhelyezni.

Amennyiben a járműnek kettő vagy több, egymástól legfeljebb 0,3 m távolságra elhelyezkedő és ugyanazon hangtompítóhoz csatlakozó kipufogónyílása van, akkor csak egy mérést kell végezni. A mikrofont a jármű hosszanti középvonalától legtávolabb eső vagy – annak hiányában – az útpálya felülete fölött legmagasabban lévő kilépőnyíláshoz viszonyítva kell elhelyezni. A 0,3 m mérését a kipufogógázok áramlási tengelyére merőleges egyetlen sík mentén kell elvégezni.

Amennyiben a járműnek kettő vagy több, egymástól legfeljebb 0,3 m távolságra elhelyezkedő és külön hangtompítóhoz csatlakozó kipufogónyílása van, akkor csak egy mérést kell végezni. A mikrofont a jármű hosszanti középvonalától legtávolabb eső vagy – annak hiányában – az útpálya felülete fölött legmagasabban lévő kilépőnyíláshoz viszonyítva kell elhelyezni.

Az egymástól 0,3 m-nél távolabb lévő kipufogónyílásokkal rendelkező járművek esetében mindegyik kipufogónyílásnál külön mérést kell végezni, mintha az lenne az egyetlen kipufogónyílás, és a legmagasabb hangnyomásszintértéket kell rögzíteni. Közúti ellenőrzés céljára a referenciapontot a karosszéria külső oldalán is fel lehet venni.

1. ábra

Referenciapont

Image 4

| 2.4.2. | Működési feltételek |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.2.1. | A motor célfordulatszáma
  A motor célfordulatszáma a következő:
  az S 75 százaléka az S ≤ 5 000 min–1 értékkel rendelkező járművek esetében; és
  az S 50 százaléka az S > 5 000 min–1 értékkel rendelkező járművek esetében.
  Ha a jármű álló helyzetben végzett vizsgálat során nem tudja elérni a fent megadott motorfordulatszámot, akkor az álló helyzetben végzett vizsgálat során elérendő legnagyobb motorfordulatszám 95 százalékát kell a motorfordulatszám célértékének tekinteni. |
| --- | --- |

2.4.2.1.

A motor célfordulatszáma a következő:

az S 75 százaléka az S ≤ 5 000 min–1 értékkel rendelkező járművek esetében; és

az S 50 százaléka az S > 5 000 min–1 értékkel rendelkező járművek esetében.

Ha a jármű álló helyzetben végzett vizsgálat során nem tudja elérni a fent megadott motorfordulatszámot, akkor az álló helyzetben végzett vizsgálat során elérendő legnagyobb motorfordulatszám 95 százalékát kell a motorfordulatszám célértékének tekinteni.

| 2.4.2.2. | A vizsgálati eljárás
  A motor fordulatszámát üresjáratról fokozatosan a célfordulatszámig kell növelni, majd ±5 százalékos tűréshatár betartásával állandó értéken kell tartani. Ezután a fojtószelep-állító kart gyorsan vissza kell engedni, hogy a motor fordulatszáma visszaálljon az üresjárati fordulatszámra. A hangnyomásszintet olyan időtartamig kell mérni, amely egy legalább 1 másodperces állandó fordulatszámú szakaszból és az azt követő lassulás teljes időtartamából áll. A leolvasott legnagyobb hangnyomásszintet kell vizsgálati értéknek tekinteni.
  A mérést csak akkor lehet érvényesnek tekinteni, ha a vizsgálati motorfordulatszám legalább 1 másodpercig nem tért el a megadott ±5 %-os tűrésnél nagyobb mértékben a célfordulatszámtól. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

A motor fordulatszámát üresjáratról fokozatosan a célfordulatszámig kell növelni, majd ±5 százalékos tűréshatár betartásával állandó értéken kell tartani. Ezután a fojtószelep-állító kart gyorsan vissza kell engedni, hogy a motor fordulatszáma visszaálljon az üresjárati fordulatszámra. A hangnyomásszintet olyan időtartamig kell mérni, amely egy legalább 1 másodperces állandó fordulatszámú szakaszból és az azt követő lassulás teljes időtartamából áll. A leolvasott legnagyobb hangnyomásszintet kell vizsgálati értéknek tekinteni.

A mérést csak akkor lehet érvényesnek tekinteni, ha a vizsgálati motorfordulatszám legalább 1 másodpercig nem tért el a megadott ±5 %-os tűrésnél nagyobb mértékben a célfordulatszámtól.

| 2.4.3. | Több üzemmóddal rendelkező kipufogórendszer
  A több üzemmóddal rendelkező, kézzel állítható kipufogó rendszerrel rendelkező járműveket valamennyi üzemmódban vizsgálni kell. |
| --- | --- |

2.4.3.

A több üzemmóddal rendelkező, kézzel állítható kipufogó rendszerrel rendelkező járműveket valamennyi üzemmódban vizsgálni kell.

| 2.5. | Eredmények |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Az 1. mellékletben hivatkozott értesítésben minden lényeges adatot meg kell adni, különösen azokat, amelyeket az álló motorkerékpár zajmérésénél használtak. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | A méréseket a mikrofon fent előírt helyzetében (helyzeteiben) kell elvégezni. A vizsgálat során mért legmagasabb A súlyozású hangnyomásszintet egy tizedesjegyre kerekítve kell feljegyezni (pl. a 92,45 értéket 92,5-ként, míg a 92,44 értéket 92,4-ként kell rögzíteni).
  A vizsgálatot mindkét kipufogónyílásnál addig kell ismételni, amíg három egymást követő mérés olyan eredményt nem ad, amelyek nem különböznek egymástól 2,0 dB(A)-nél nagyobb mértékben. |
| --- | --- |

2.5.2.

A vizsgálatot mindkét kipufogónyílásnál addig kell ismételni, amíg három egymást követő mérés olyan eredményt nem ad, amelyek nem különböznek egymástól 2,0 dB(A)-nél nagyobb mértékben.

| 2.5.3. | Egy adott kipufogónyílás eredménye a három érvényes mérés számtani átlaga, a matematikai szabályok szerint a legközelebbi egész számra kerekítve (pl. a 92,5 értéket 93-ként, míg a 92,4 értéket 92-ként kell rögzíteni). |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Több kipufogónyílással rendelkező járművek esetében a legmagasabb átlagos hangnyomásszintértékkel rendelkező kipufogónyílás értékét kell rögzíteni. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Több üzemmódban is működő kipufogó rendszerrel és kézi kipufogóüzemmód-szabályozással rendelkező járművek esetében a legmagasabb átlagos hangnyomásszintértéket adó üzemmód értékét kell rögzíteni. |
| --- | --- |

2.5.5.

| 3. | A mozgó motorkerékpár zaja (a használatban lévő jármű vizsgálatának megkönnyítése érdekében szolgáltatott adatok) |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Valamely szerződő fél a használat közbeni megfelelésre vonatkozó vizsgálatokhoz is meghatározhat vizsgálati eljárást, amennyiben kellőképpen figyelembe vesz a típusjóváhagyáshoz alkalmazott vizsgálati feltételektől való minden eltérést. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A motorkerékpárok használat közbeni megfelelése vizsgálatának megkönnyítése érdekében a mozgó motorkerékpáron a 3. melléklet 1. szakasza szerint végzett hangnyomásszintmérésekre vonatkozó következő adatok a használat közbeni megfelelésre vonatkozó referenciaadatok:






  a) | az (i) sebességfokozat, illetve nem rögzített sebességfokozatokkal vizsgált járművek esetében a vizsgálathoz választott sebességváltó-helyzet; |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

az (i) sebességfokozat, illetve nem rögzített sebességfokozatokkal vizsgált járművek esetében a vizsgálathoz választott sebességváltó-helyzet;

| b) | az előgyorsítási szakasz l
  PA hossza méterben; |
| --- | --- |

b)

az előgyorsítási szakasz l
  PA hossza méterben;

| c) | a jármű átlagsebessége km/h-ban, az (i) sebességfokozatban végzett vizsgálatok során teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítás elején; valamint |
| --- | --- |

c)

a jármű átlagsebessége km/h-ban, az (i) sebességfokozatban végzett vizsgálatok során teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítás elején; valamint

| d) | az (i) sebességfokozatban teljesen nyitott fojtószeleppel végzett vizsgálatok L
  wot,(i) hangnyomásszintje dB(A)-ben, amely a két mikrofonhelyzetben külön-külön elvégzett egyedi mérések eredményeinek átlagolásával kapott két érték közül a magasabb. |
| --- | --- |

d)

az (i) sebességfokozatban teljesen nyitott fojtószeleppel végzett vizsgálatok L
  wot,(i) hangnyomásszintje dB(A)-ben, amely a két mikrofonhelyzetben külön-külön elvégzett egyedi mérések eredményeinek átlagolásával kapott két érték közül a magasabb.

| 3.3. | Az 1. mellékletben található mintának megfelelő értesítésben meg kell adni a használat közbeni megfelelésre vonatkozó referenciaadatokat. |
| --- | --- |

3.3.

---

(1)  Független sebességmérés akkor történik, amikor a vAA', vBB' és vPP' értékét két vagy több különálló eszközzel határozzák meg. Egy folyamatosan mérő műszer, mint például egy radar, az összes szükséges sebességadatot egy eszközzel határozza meg.

(2)  A fedett vizsgálati létesítmények zajjellemzőjét a határfrekvenciával (Hz) fejezik ki. Ez az a frekvencia, amely felett a helyiség félig visszhangmentes helyiségként viselkedik.

---

3. MELLÉKLET

1. függelék

A vizsgálati eljárás folyamatábrája L3 kategóriájú, PMR ≤ 25 értékkel rendelkező mozgó járművek vizsgálatához

Image 5

2. függelék

A mikrofonok elhelyezése az álló helyzetben végzett zajvizsgálathoz

Image 6

Eltérő jelzés hiányában a méretek méterben vannak megadva.

---

4. MELLÉKLET

A vizsgálópálya kialakítása

1. ábra

A vizsgálati pálya elrendezése méterben megadott méretekkel

Image 7

Jelmagyarázat:

| | A vizsgálat elvégzéshez szükséges felületű legkisebb terület, azaz a vizsgálati terület |
| --- | --- |
| | A mikrofonok helye (magasság: 1,2 m) |

Image 8

A vizsgálat elvégzéshez szükséges felületű legkisebb terület, azaz a vizsgálati terület

Image 9

A mikrofonok helye (magasság: 1,2 m)

---

5. MELLÉKLET

Szálas anyagot tartalmazó kipufogó- vagy hangtompítórendszerek

| 1. | A szálas elnyelő anyag nem tartalmazhat azbesztet, és a kipufogó vagy hangtompító rendszer kialakításában csak akkor használható, ha megfelelő szerkezet biztosítja, hogy a szálas anyag a kipufogó vagy hangtompító rendszer egész használata alatt a helyén maradjon, és a kipufogó vagy hangtompító rendszer megfelel az alábbi 1.1., 1.2., 1.3. vagy 1.4. szakasz valamennyi követelményeinek: |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | A szálas anyag eltávolítása után a hangszintnek meg kell felelnie az ezen előírás 6. szakaszában foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az abszorpciós szálas anyag nem lehet a hangtompító olyan részében, amelyen a kipufogógázok áthaladnak, és meg kell felelnie az alábbi követelményeknek: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Az anyagot négy órán át kemencében kell hevíteni 650 ° 5 °C hőmérsékleten anélkül, hogy a szálak átlagos hossza, átmérője vagy testsűrűsége csökkenne. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Kemencében, 650 ± 5 °C-on történő, egy órán át tartó hevítést követően legalább az anyag 98 %-ának fenn kell akadnia egy, az ISO 3310/1:1990 szabványnak megfelelő 250 μm névleges nyílásméretű szitán, az ISO 2559:2000 szabvány szerint elvégzett vizsgálat után. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Az anyag súlyvesztesége nem lehet több 10,5 %-nál, miután 24 órán át 90 ± 5 °C hőmérsékleten ázott az alábbi összetételű szintetikus párlatban: (1)

  1 N bróm-hidrogénsav (HBr): 10 ml
  1 N kénsav (H2SO4): 10 ml
  desztillált vízzel 1 000 ml-re kiegészítve. |
| --- | --- |

1.2.3.

1 N bróm-hidrogénsav (HBr): 10 ml

1 N kénsav (H2SO4): 10 ml

desztillált vízzel 1 000 ml-re kiegészítve.

| 1.3. | A rendszert a 3. melléklet szerinti vizsgálata előtt a közúti közlekedésre alkalmas rendes üzemkész állapotba kell hozni az alábbi kondicionáló módszerek valamelyikével: |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Kondicionálás folyamatos közúti üzemeltetéssel |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.1.1. | A motorkerékpárok osztálya szerint a kondicionálás alatt legalább az alábbi távolságokat kell megtenni:






  Motorkerékpár-osztály fajlagos teljesítménymutató (PMR) szerint | Távolság (km) |
| --- | --- | --- |
| I. osztály < 25
  II. osztály > 25 < 50
  III. osztály > 50 | 4 000
  6 000
  8 000 . |

1.3.1.1.

Motorkerékpár-osztály fajlagos teljesítménymutató (PMR) szerint

Távolság (km)

I. osztály < 25

II. osztály > 25 < 50

III. osztály > 50

4 000

6 000

8 000 .

| 1.3.1.2. | Ennek a kondicionáló ciklusnak az 50 ± 10 %-át városban kell megtenni, a ciklus fennmaradó részét pedig hosszú utakon, nagy sebességgel; a folyamatos közúti ciklus megfelelő vizsgálatipálya-programmal helyettesíthető. |
| --- | --- |

1.3.1.2.

| 1.3.1.3. | A két eltérő sebességtartományra épülő üzemmódot célszerű legalább hatszor váltogatni. |
| --- | --- |

1.3.1.3.

| 1.3.1.4. | A teljes vizsgálati programnak magában kell foglalnia legalább tíz, egyenként legalább háromórás szünetet a lehűlés és a lecsapódás hatásainak modellezése céljából. |
| --- | --- |

1.3.1.4.

| 1.3.2. | Kondicionálás pulzálással |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.2.1. | A kipufogórendszert vagy annak alkatrészeit a motorkerékpárra vagy a motorra kell felszerelni. Az előbbi esetben a motorkerékpárt próbapadra kell szerelni.
  A vizsgálóberendezést, amelynek részletes felépítését az 1. ábra mutatja, a kipufogórendszer kimenetére kell felszerelni. Alkalmazható bármilyen más, egyenértékű eredményeket szolgáltató vizsgálóberendezés is. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

A vizsgálóberendezést, amelynek részletes felépítését az 1. ábra mutatja, a kipufogórendszer kimenetére kell felszerelni. Alkalmazható bármilyen más, egyenértékű eredményeket szolgáltató vizsgálóberendezés is.

| 1.3.2.2. | A vizsgálóberendezést úgy kell beállítani, hogy egy gyorsműködésű szelep 2 500 alkalommal váltakozva megszakítsa, majd visszaállítsa a kipufogógázok áramlását. |
| --- | --- |

1.3.2.2.

| 1.3.2.3. | A szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a kipufogógáz-ellennyomás, a belépő peremtől legalább 100 mm-re, az áramlás irányában mérve eléri a 35–40 kPa értéket. Ha ez az érték a motor jellemzői miatt nem érhető el, a szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a gáz ellennyomása eléri a motor leállása előtt mérhető legnagyobb érték 90 százalékát. Zárnia akkor kell, amikor a nyomás legfeljebb 10 %-kal tér el a nyitott szelep mellett állandósult értéktől. |
| --- | --- |

1.3.2.3.

| 1.3.2.4. | Az időrelét a kipufogásnak az 1.3.2.3. szakasz követelményei alapján meghatározott időtartamára kell beállítani. |
| --- | --- |

1.3.2.4.

| 1.3.2.5. | A motor fordulatszámának a névleges motorfordulatszám (S) 75 %-ának kell lennie. |
| --- | --- |

1.3.2.5.

| 1.3.2.6. | A motorfékpad által jelzett teljesítménynek a névleges motorfordulatszám (S) 75 %-ánál mért, teljesen nyitott fojtószelephez tartozó teljesítmény 50 %-ának kell lennie. |
| --- | --- |

1.3.2.6.

| 1.3.2.7. | A vizsgálat idejére minden leeresztő furatot le kell zárni. |
| --- | --- |

1.3.2.7.

| 1.3.2.8. | 48 óra alatt a teljes vizsgálatot el kell végezni. Szükség esetén óránként hűtési időszakot lehet beiktatni. |
| --- | --- |

1.3.2.8.

| 1.3.3. | Kondicionálás próbapadon |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.3.1. | A kipufogórendszert egy olyan motorra kell felszerelni, amely az azon a motorkerékpáron használt típust képviseli, amelyhez a kipufogórendszert tervezték, és az egységet fel kell szerelni a próbapadra. |
| --- | --- |

1.3.3.1.

| 1.3.3.2. | A kondicionálás az azon motorkerékpár-osztályokra vonatkozóan meghatározott számú próbapadi ciklusból áll, amelyekhez a kipufogórendszert tervezték. Az egyes motorkerékpár-osztályokhoz tartozó ciklusszámok a következők:






  Motorkerékpár-osztály fajlagos teljesítménymutató (PMR) szerint | Ciklusok száma |
| --- | --- | --- |
| I. osztály < 25
  II. osztály > 25 < 50
  III. osztály > 50 | 6 .
  9 .
  12 . |

1.3.3.2.

Motorkerékpár-osztály fajlagos teljesítménymutató (PMR) szerint

Ciklusok száma

I. osztály < 25

II. osztály > 25 < 50

III. osztály > 50

6 .

9 .

12 .

| 1.3.3.3. | A lehűlés és a lecsapódás hatásainak modellezése céljából minden próbapadon végzett ciklust legalább hatórás szünetnek kell követnie. |
| --- | --- |

1.3.3.3.

| 1.3.3.4. | Minden próbapadi ciklus hat fázisból áll. A motorra vonatkozó feltételek az egyes fázisokban és az egyes fázisok időtartamai a következők:








  Fázis | Feltételek | A fázis időtartama percben |
| --- | --- | --- | --- |
| PMR < 50 | PMR > 50 |
| 1
  2
  3
  4
  5
  6 | Alapjárat
  25 % terhelés 75 % S mellett
  50 % terhelés 75 % S mellett
  100 % terhelés 75 % S mellett
  50 %-os terhelés 100 % S mellett
  25  %-os terhelés 100 % S mellett | 6
  40
  40
  30
  12
  22 | 6
  50
  50
  10
  12
  22 |
| | Teljes idő | 2,5 óra | 2,5 óra |

1.3.3.4.

Fázis

Feltételek

A fázis időtartama percben

PMR < 50

PMR > 50

1

2

3

4

5

6

Alapjárat

25 % terhelés 75 % S mellett

50 % terhelés 75 % S mellett

100 % terhelés 75 % S mellett

50 %-os terhelés 100 % S mellett

25  %-os terhelés 100 % S mellett

6

40

40

30

12

22

6

50

50

10

12

22

Teljes idő

2,5 óra

2,5 óra

| 1.3.3.5. | A kondicionálási eljárás alatt a gyártó kérésére a motort és a hangtompítót le lehet hűteni annak érdekében, hogy a kipufogógáz-kivezetéstől legfeljebb 100 mm-re lévő pontban mért hőmérséklet ne legyen magasabb annál, mint amely akkor mérhető, amikor a motorkerékpár a legmagasabb sebességváltó-fokozatban 110 km/h sebességgel vagy 75 % S fordulatszámon jár. A motor fordulatszámát és/vagy a motorkerékpár sebességét ±3 %-os pontossággal kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.3.3.5.

| 1.4. | A kipufogógázok nem érintkeznek szálas anyagokkal és a szálas anyagok nem állnak nyomásváltozások hatása alatt. |
| --- | --- |

1.4.

1. ábra

Vizsgálóberendezés pulzálással végzett kondicionáláshoz

Image 10

Megjegyzések:

| 1. | Bemeneti nyílás pereme vagy bemeneti cső a vizsgálati kipufogórendszer hátuljához történő csatlakozáshoz. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kézi működtetésű szabályozószelep. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Legfeljebb 40 liter űrtartalmú kiegyenlítőtartály, amelynek elárasztása legalább egy másodpercet vesz igénybe. |
| --- | --- |

3.

| 4. | 5–250 kPa tartományban működő nyomáskapcsoló. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Időrelé. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Impulzusszámláló. |
| --- | --- |

6.

| 7. | 60 mm átmérőjű gyorsreagálású szelep, például kipufogófék-szelep, amelyet egy, 400 kPa-on 120 N teljesítményt leadó pneumatikus henger működtet. A reakcióidő sem nyitáskor, sem záráskor nem haladhatja meg a 0,5 másodpercet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A kipufogógáz elvezetése |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rugalmas cső. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Nyomásmérő. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Az anyagot mérlegelés előtt desztillált vízben ki kell mosni, és egy órán át 105 °C hőmérsékleten kell szárítani.

---

6. MELLÉKLET

A hangnyomásszint felső határértékei

| Kategória | Fajlagos teljesítménymutató (PMR) | Lurban határértéke dB(A)-ben |
| --- | --- | --- |
| Első kategória | PMR ≤ 25 | 73 |
| Második kategória | 25 < PMR ≤ 50 | 74 |
| Harmadik kategória | PMR > 50 | 77  (1) |

Kategória

Fajlagos teljesítménymutató (PMR)

Lurban határértéke dB(A)-ben

Első kategória

PMR ≤ 25

73

Második kategória

25 < PMR ≤ 50

74

Harmadik kategória

PMR > 50

77  (1)

---

(1)  A 3. mellékletben említett, csak második sebességfokozatban vizsgált motorkerékpárokra a 12.7. szakaszban megadott dátumig 1 dB(A)-lel magasabb határérték vonatkozik. További kiterjesztés esetén az érintett járművek adatait meg kell vizsgálni és meg kell vitatni.

---

7. MELLÉKLET

Valós vezetési körülményekre vonatkozó kiegészítő zajkibocsátási rendelkezések (RD-ASEP)

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Ez a melléklet a PMR > 50 feltételt teljesítő, L3 kategóriájú járművekre vonatkozik. |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Kiegészítő zajkibocsátási követelmények |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mérőműszerek
  A mérőműszerekre vonatkozó követelmények megegyeznek a mozgásban lévő motorkerékpár vizsgálataira vonatkozóan a 3. melléklet 1.1. szakaszában meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

2.1.

A mérőműszerekre vonatkozó követelmények megegyeznek a mozgásban lévő motorkerékpár vizsgálataira vonatkozóan a 3. melléklet 1.1. szakaszában meghatározott követelményekkel.

| 2.2. | Akusztikai környezet, meteorológiai feltételek és háttérzaj
  Az akusztikai környezetre, a meteorológiai feltételekre és a háttérzajra vonatkozó követelmények megegyeznek a mozgásban lévő motorkerékpár vizsgálataira vonatkozóan a 3. melléklet 1.2. szakaszában meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

2.2.

Az akusztikai környezetre, a meteorológiai feltételekre és a háttérzajra vonatkozó követelmények megegyeznek a mozgásban lévő motorkerékpár vizsgálataira vonatkozóan a 3. melléklet 1.2. szakaszában meghatározott követelményekkel.

| 2.3. | A mikrofon elhelyezésére és a járműre vonatkozó feltételek
  A mikrofon elhelyezésére és a jármű feltételeire vonatkozó követelmények megegyeznek a mozgásban lévő motorkerékpár vizsgálataira vonatkozóan a 3. melléklet 1.3.1. és 1.3.2. szakaszában meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

2.3.

A mikrofon elhelyezésére és a jármű feltételeire vonatkozó követelmények megegyeznek a mozgásban lévő motorkerékpár vizsgálataira vonatkozóan a 3. melléklet 1.3.1. és 1.3.2. szakaszában meghatározott követelményekkel.

| 2.4. | Általános működési feltételek
  Az általános működési feltételek megegyeznek a mozgásban lévő motorkerékpár vizsgálataira vonatkozóan a 3. melléklet 1.3.3.1. szakaszában meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

2.4.

Az általános működési feltételek megegyeznek a mozgásban lévő motorkerékpár vizsgálataira vonatkozóan a 3. melléklet 1.3.3.1. szakaszában meghatározott követelményekkel.

| 2.5. | Az RD-ASEP szerinti szabályozási tartomány
  Az e mellékletben szereplő követelmények valamennyi jármű üzemeltetésére vonatkoznak, a következő korlátozásokkal:






  a) | a vAA' értéke legalább 10 km/h; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Az e mellékletben szereplő követelmények valamennyi jármű üzemeltetésére vonatkoznak, a következő korlátozásokkal:

a)

a vAA' értéke legalább 10 km/h;

| b) | a vBB’ értéke nem haladhatja meg a 80 km/h-t a PMR≤150 feltételt teljesítő járművek esetében
  a vBB’ értéke nem haladhatja meg a 100 km/h-t a PMR>150 feltételt teljesítő járművek esetében |
| --- | --- |

b)

a vBB’ értéke nem haladhatja meg a 80 km/h-t a PMR≤150 feltételt teljesítő járművek esetében

a vBB’ értéke nem haladhatja meg a 100 km/h-t a PMR>150 feltételt teljesítő járművek esetében

| c) | az nAA' értéke legalább 0,1 * (S – nidle) + nidle |
| --- | --- |

c)

az nAA' értéke legalább 0,1 * (S – nidle) + nidle

| d) | az nBB’ értéke nem lehet nagyobb, mint: 0,8 x S |
| --- | --- |

d)

az nBB’ értéke nem lehet nagyobb, mint: 0,8 x S

Az RD-ASEP szerinti szabályozási tartományra vonatkozó értékek abszolút értékeknek tekintendők, és a vtest 3.3.1. szakaszban megadott tűréshatár hozzáadásával vagy kivonásával nem növelhetők vagy csökkenthetők.

| 2.6. | Az RD-ASEP szerinti határértékek
  A motorkerékpárnak a vizsgálati pályán való áthaladása során rögzített legnagyobb zajszint nem lehet nagyobb, mint: | Lwot,(i) + (1 * (nPP' – nwot,(i)) / 1 000) + 3 nPP' < nwot,(i) esetén és |
| --- | --- | --- |

2.6.

A motorkerékpárnak a vizsgálati pályán való áthaladása során rögzített legnagyobb zajszint nem lehet nagyobb, mint:

Lwot,(i) + (1 * (nPP' – nwot,(i)) / 1 000) + 3 nPP' < nwot,(i) esetén és

| | Lwot,(i) + (5 * (nPP' – nwot,(i)) / 1 000) + 3 nPP' ≥ nwot,(i) esetén |
| --- | --- |

Lwot,(i) + (5 * (nPP' – nwot,(i)) / 1 000) + 3 nPP' ≥ nwot,(i) esetén

ahol az Lwot,(i) és az nPP' ugyanazt jelenti, mint a 3. melléklet 1. szakaszában, az nwot,(i) pedig az ahhoz a pillanathoz tartozó motorfordulatszámot jelöli, amikor a jármű eleje áthalad a PP’ egyenesen.

Ha az ezen ENSZ-előírás 3. melléklete szerinti vizsgálatok és az RD-ASEP szerinti vizsgálatok elvégzésére ugyanazon a járművön közvetlenül egymást után kerül sor, a típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével a 3. melléklet szerinti vizsgálat Lwot(i) és nwot(i) értékeit lehet használni. Egyéb esetekben, az említett határértékeknek való megfelelés ellenőrzésekor az Lwot(i) és nwot(i) értéket a 3. melléklet 1. szakaszában meghatározott mérésekkel újból meg kell határozni, ugyanazt az (i) sebességfokozatot és előgyorsítási szakaszt alkalmazva, mint a típusjóváhagyási vizsgálat során.

| 2.7. | Létesítmények
  A vizsgálóhelyek korlátozott lehetőségei és biztonsági hiányosságok miatt nem minden vizsgálóhelyen biztosíthatók a vizsgálat biztonságos elvégzéséhez szükséges feltételek.
  Az említett korlátozott lehetőségek ellenére a típusjóváhagyást megadják ezeken a vizsgálóhelyeken is, a járműnek azonban meg kell felelnie az e 7. mellékletben meghatározott valamennyi rendelkezésnek. Ezekben az esetekben a jármű gyártójának a típusjóváhagyáskor jelen lévő hatóság számára hitelt érdemlően igazolnia kell, hogy a jármű megfelel azoknak a követelményeknek, amelyeket a vizsgálóhely korlátozott lehetőségei miatt ott nem lehetett vizsgálni. |
| --- | --- |

2.7.

A vizsgálóhelyek korlátozott lehetőségei és biztonsági hiányosságok miatt nem minden vizsgálóhelyen biztosíthatók a vizsgálat biztonságos elvégzéséhez szükséges feltételek.

Az említett korlátozott lehetőségek ellenére a típusjóváhagyást megadják ezeken a vizsgálóhelyeken is, a járműnek azonban meg kell felelnie az e 7. mellékletben meghatározott valamennyi rendelkezésnek. Ezekben az esetekben a jármű gyártójának a típusjóváhagyáskor jelen lévő hatóság számára hitelt érdemlően igazolnia kell, hogy a jármű megfelel azoknak a követelményeknek, amelyeket a vizsgálóhely korlátozott lehetőségei miatt ott nem lehetett vizsgálni.

| 3. | A megfelelőség vizsgálata mérésekkel (1) |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Általános megjegyzések
  A típusjóváhagyó hatóság és a műszaki szolgálat kérheti, hogy végezzenek vizsgálatokat annak ellenőrzésére, hogy a motorkerékpár megfelel-e a fenti 2. szakasz követelményeinek. A felesleges munkavégzés elkerülése érdekében a vizsgálat az alábbi 3.2. szakaszban meghatározott referenciapontokra, valamint sebességfokozatonként további három, e melléklet 3.3. szakaszában meghatározott működési feltételre korlátozódik. Az e melléklet 3.2. szakasza szerint elvégzett vizsgálatok és a Lurb 3. melléklet szerinti meghatározása során vizsgált működési feltételek eltávolíthatók az e melléklet 3.3. szakasza szerint vizsgálandó működési feltételek sorából.
  Fokozatmentes sebességváltóval vagy a nem rögzíthető sebességfokozatú automata sebességváltóval felszerelt járművek esetében a vizsgálat az e melléklet 3.3. szakaszában meghatározott, és a Lurb 3. melléklet szerinti meghatározásához használt működési feltételektől eltérő 6 működési feltételre korlátozódik. |
| --- | --- |

3.1.

A típusjóváhagyó hatóság és a műszaki szolgálat kérheti, hogy végezzenek vizsgálatokat annak ellenőrzésére, hogy a motorkerékpár megfelel-e a fenti 2. szakasz követelményeinek. A felesleges munkavégzés elkerülése érdekében a vizsgálat az alábbi 3.2. szakaszban meghatározott referenciapontokra, valamint sebességfokozatonként további három, e melléklet 3.3. szakaszában meghatározott működési feltételre korlátozódik. Az e melléklet 3.2. szakasza szerint elvégzett vizsgálatok és a Lurb 3. melléklet szerinti meghatározása során vizsgált működési feltételek eltávolíthatók az e melléklet 3.3. szakasza szerint vizsgálandó működési feltételek sorából.

Fokozatmentes sebességváltóval vagy a nem rögzíthető sebességfokozatú automata sebességváltóval felszerelt járművek esetében a vizsgálat az e melléklet 3.3. szakaszában meghatározott, és a Lurb 3. melléklet szerinti meghatározásához használt működési feltételektől eltérő 6 működési feltételre korlátozódik.

| 3.2. | RD-ASEP referenciavizsgálati feltételek |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | A vizsgálati eljárás
  Amikor a gépjármű eleje eléri az AA’ egyenest, a fojtószelepet teljesen ki kell nyitni, és teljesen nyitott állapotban kell tartani addig, amíg a gépjármű hátulja át nem halad a BB’ egyenesen. Ekkor a fojtószelepet a lehető leggyorsabban vissza kell venni alapjáratra. Az előgyorsítás megengedett, ha a gyorsulás csak az AA’ egyenes mögött kezdődik. A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a gyorsulás kezdetének helyét. |
| --- | --- |

3.2.1.

Amikor a gépjármű eleje eléri az AA’ egyenest, a fojtószelepet teljesen ki kell nyitni, és teljesen nyitott állapotban kell tartani addig, amíg a gépjármű hátulja át nem halad a BB’ egyenesen. Ekkor a fojtószelepet a lehető leggyorsabban vissza kell venni alapjáratra. Az előgyorsítás megengedett, ha a gyorsulás csak az AA’ egyenes mögött kezdődik. A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a gyorsulás kezdetének helyét.

| 3.2.2. | A vizsgálathoz használt sebesség és sebességfokozat
  A járművet a következő működési feltételek mindegyikével vizsgálni kell:






  a) | a vPP' = 50 km/h
  A kiválasztott (i) sebességfokozat és előgyorsítási feltétel megegyezik az ezen előírás 3. mellékletében meghatározott, az eredeti típusjóváhagyási vizsgálat során alkalmazottakkal. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

A járművet a következő működési feltételek mindegyikével vizsgálni kell:

a)

a vPP' = 50 km/h

A kiválasztott (i) sebességfokozat és előgyorsítási feltétel megegyezik az ezen előírás 3. mellékletében meghatározott, az eredeti típusjóváhagyási vizsgálat során alkalmazottakkal.

| b) | a vBB' a következőnek felel meg:
  nBB' = 0,8 × S
  a vBB' nem haladhatja meg az e melléklet 2.5. szakaszának b) pontjában meghatározott értékeket.
  az nBB' és a vBB' értékére vonatkozó követelményeknek, akkor a 4. sebességfokozatot kell használni. Ha az 5. sebességfokozat megfelel az n A 2. sebességfokozatot kell választani. Ha a 3. sebességfokozat megfelel az nBB' és a vBB' értékére vonatkozó követelményeknek, akkor a 3. sebességfokozatot kell használni. Ha a 4. sebességfokozat megfelel BB' és a vBB' értékére vonatkozó követelményeknek, akkor az 5. sebességfokozatot kell használni. Ha a 6. sebességfokozat megfelel az nBB' és a vBB' értékére vonatkozó követelményeknek, akkor a 6. sebességfokozatot kell használni.
  Ha a 2. sebességfokozatban az nBB’-re vonatkozó fent említett feltétel mellett a jármű sebessége a BB’ egyenesnél meghaladná az e melléklet 2.5. szakaszában meghatározott vBB’ értéket, a vizsgálatot a 2. sebességfokozatban kell elvégezni, de a BB’ egyenesnél az e melléklet 2.5. szakaszában meghatározott legnagyobb járműsebességet kell elérni.
  Ha a vizsgálat során szokatlan vezetési körülmények lépnek fel (például a kerekek látszólagos megcsúszása vagy az első kerék elemelkedése), a vizsgálatot egy fokozattal magasabb sebességfokozatban kell elvégezni, és a BB' egyenesnél el kell érni az e melléklet 2.5. szakaszában meghatározott legnagyobb járműsebességet. |
| --- | --- |

b)

a vBB' a következőnek felel meg:

nBB' = 0,8 × S

a vBB' nem haladhatja meg az e melléklet 2.5. szakaszának b) pontjában meghatározott értékeket.

az nBB' és a vBB' értékére vonatkozó követelményeknek, akkor a 4. sebességfokozatot kell használni. Ha az 5. sebességfokozat megfelel az n A 2. sebességfokozatot kell választani. Ha a 3. sebességfokozat megfelel az nBB' és a vBB' értékére vonatkozó követelményeknek, akkor a 3. sebességfokozatot kell használni. Ha a 4. sebességfokozat megfelel BB' és a vBB' értékére vonatkozó követelményeknek, akkor az 5. sebességfokozatot kell használni. Ha a 6. sebességfokozat megfelel az nBB' és a vBB' értékére vonatkozó követelményeknek, akkor a 6. sebességfokozatot kell használni.

Ha a 2. sebességfokozatban az nBB’-re vonatkozó fent említett feltétel mellett a jármű sebessége a BB’ egyenesnél meghaladná az e melléklet 2.5. szakaszában meghatározott vBB’ értéket, a vizsgálatot a 2. sebességfokozatban kell elvégezni, de a BB’ egyenesnél az e melléklet 2.5. szakaszában meghatározott legnagyobb járműsebességet kell elérni.

Ha a vizsgálat során szokatlan vezetési körülmények lépnek fel (például a kerekek látszólagos megcsúszása vagy az első kerék elemelkedése), a vizsgálatot egy fokozattal magasabb sebességfokozatban kell elvégezni, és a BB' egyenesnél el kell érni az e melléklet 2.5. szakaszában meghatározott legnagyobb járműsebességet.

| 3.2.3. | Adatfeldolgozás és -közlés
  A 3. melléklet 1.4. szakaszában leírt követelményeket kell alkalmazni.
  Az AA’, BB’ és PP’ egyeneseknél min-1 mértékegységben mért motorfordulatszám-értékeket a matematikai szabályok szerint a legközelebbi egész számra kell kerekíteni a további számításokhoz. Az egyes vizsgálati feltételek tekintetében ki kell számolni a három motorfordulatszám-érték számtani átlagát.
  A teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítás végső hangnyomásszint-értéke nem haladhatja meg a fenti 2.6. szakaszban előírt határértékeket. |
| --- | --- |

3.2.3.

A 3. melléklet 1.4. szakaszában leírt követelményeket kell alkalmazni.

Az AA’, BB’ és PP’ egyeneseknél min-1 mértékegységben mért motorfordulatszám-értékeket a matematikai szabályok szerint a legközelebbi egész számra kell kerekíteni a további számításokhoz. Az egyes vizsgálati feltételek tekintetében ki kell számolni a három motorfordulatszám-érték számtani átlagát.

A teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítás végső hangnyomásszint-értéke nem haladhatja meg a fenti 2.6. szakaszban előírt határértékeket.

| 3.3. | További működési feltételek |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | A vizsgálati eljárás
  A járműnek az AA’ egyenest állandó sebességgel, illetve gyorsítással vagy lassítással kell megközelítenie, a típusjóváhagyó hatóságokkal egyetértésben a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által kért fojtószelep-helyzettől függően.
  A megközelítési sebességet úgy kell megválasztani, hogy a jármű elérje az előírt vtest +/- 5 km/h vizsgálati sebességet, amikor a jármű eleje áthalad az AA’ egyenesen.
  Példák: | kért vtest=10 km/h érvényes vAA’=10–15 km/h |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

A járműnek az AA’ egyenest állandó sebességgel, illetve gyorsítással vagy lassítással kell megközelítenie, a típusjóváhagyó hatóságokkal egyetértésben a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által kért fojtószelep-helyzettől függően.

A megközelítési sebességet úgy kell megválasztani, hogy a jármű elérje az előírt vtest +/- 5 km/h vizsgálati sebességet, amikor a jármű eleje áthalad az AA’ egyenesen.

Példák:

kért vtest=10 km/h érvényes vAA’=10–15 km/h

| | kért vtest=15 km/h érvényes vAA’=10–20 km/h |
| --- | --- |

kért vtest=15 km/h érvényes vAA’=10–20 km/h

| | kért vtest=75 km/h érvényes vAA’=70–80 km/h |
| --- | --- |

kért vtest=75 km/h érvényes vAA’=70–80 km/h

| | kért vtest=95 km/h érvényes vAA’=90–100 km/h |
| --- | --- |

kért vtest=95 km/h érvényes vAA’=90–100 km/h

| | kért vtest=100 km/h érvényes vAA’=95–100 km/h |
| --- | --- |

kért vtest=100 km/h érvényes vAA’=95–100 km/h

Amikor a jármű eleje áthalad az AA’ egyenesen, a fojtószelep-állító kart a lehető leggyorsabban a típusjóváhagyó hatóságokkal egyetértésben a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által kért helyzetbe kell állítani (részben nyitott, teljesen nyitott vagy az aktuális helyzetben tartott fojtószelep), és ebben a helyzetben kell tartani mindaddig, amíg a jármű hátulja át nem halad a BB’ egyenesen.

Amikor a jármű hátulja áthalad a BB’ egyenesen, a fojtószelep-állító kart a lehető leggyorsabban üresjárati helyzetbe kell tenni.

Az AA’ és BB’ egyenes között a fojtószelepet olyan helyzetben kell tartani, hogy a jármű ne lassuljon.

| 3.3.2. | A vizsgálati sebesség, a sebességfokozat és az üzemmód kiválasztása, valamint a fojtószelep helyzete
  Az e szakaszban ismertetett feltételeket a típusjóváhagyó hatóságokkal egyetértésben a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat határozhatja meg.
  A vtest vizsgálati sebesség az e melléklet 2.5. szakaszában meghatározott, az RD-ASEP szerinti szabályozási tartományon belüli bármely sebesség lehet.
  A jármű bármely választható sebességfokozatban vizsgálható, beleértve az első sebességfokozatot is.
  A jármű bármelyik olyan felhasználó által választható szoftverprogramban vagy üzemmódban vizsgálható, amely befolyásolja a jármű hangkibocsátását.
  A fojtószelepet az e melléklet 3.3.1. szakaszában foglaltaknak megfelelően kell használni.
  A fojtószelep használatát az AA’ egyenes előtt, valamint az AA’ és BB’ egyenesek között úgy kell meghatározni és leírni, hogy azt a vizsgálati jármű menettulajdonságaival tisztában lévő bármely gyakorlott járművezető végre tudja hajtani, és hogy a megfelelő végrehajtást megfigyeléssel ellenőrizni lehessen anélkül, hogy a járművön vagy a vizsgálati helyszínen a 3. melléklet szerinti vizsgálatokhoz szükséges berendezéseken kívül más műszaki berendezés használatára lenne szükség.
  Ha a kért működési feltételek során a jármű viselkedésében szokatlan jelenség (például az első kerék elemelkedése, a kerekek látszólagos megcsúszása, lánczaj, akadozó motor) vagy bármilyen más vezetési probléma lép fel, amelynek a jármű valós forgalomban történő használata esetén nem szabadna fellépnie, az adott vizsgálati menetet be kell fejezni, és a vizsgálati menetet más működési feltételekkel kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.3.2.

Az e szakaszban ismertetett feltételeket a típusjóváhagyó hatóságokkal egyetértésben a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat határozhatja meg.

A vtest vizsgálati sebesség az e melléklet 2.5. szakaszában meghatározott, az RD-ASEP szerinti szabályozási tartományon belüli bármely sebesség lehet.

A jármű bármely választható sebességfokozatban vizsgálható, beleértve az első sebességfokozatot is.

A jármű bármelyik olyan felhasználó által választható szoftverprogramban vagy üzemmódban vizsgálható, amely befolyásolja a jármű hangkibocsátását.

A fojtószelepet az e melléklet 3.3.1. szakaszában foglaltaknak megfelelően kell használni.

A fojtószelep használatát az AA’ egyenes előtt, valamint az AA’ és BB’ egyenesek között úgy kell meghatározni és leírni, hogy azt a vizsgálati jármű menettulajdonságaival tisztában lévő bármely gyakorlott járművezető végre tudja hajtani, és hogy a megfelelő végrehajtást megfigyeléssel ellenőrizni lehessen anélkül, hogy a járművön vagy a vizsgálati helyszínen a 3. melléklet szerinti vizsgálatokhoz szükséges berendezéseken kívül más műszaki berendezés használatára lenne szükség.

Ha a kért működési feltételek során a jármű viselkedésében szokatlan jelenség (például az első kerék elemelkedése, a kerekek látszólagos megcsúszása, lánczaj, akadozó motor) vagy bármilyen más vezetési probléma lép fel, amelynek a jármű valós forgalomban történő használata esetén nem szabadna fellépnie, az adott vizsgálati menetet be kell fejezni, és a vizsgálati menetet más működési feltételekkel kell elvégezni.

| 3.3.3. | Adatfeldolgozás és -közlés |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.3.1. | A járműnek az AA’ egyenes és a jármű hátulsó részének a BB’ + 20 m egyenes közötti áthaladása (lásd a 4. melléklet 1. ábráját) során mért L legmagasabb A-hangnyomásszintjét mindkét mikrofonhelyzet esetében 1 dB(A)-lel kell csökkenteni a mérési pontatlanság miatt és a matematikai szabályok szerint egy tizedesjegyre kell kerekíteni (pl. XX,X) (2).
  Az általános hangnyomásszinthez biztosan nem kapcsolódó kiugró zajérték észlelése esetén a mérési eredményt figyelmen kívül kell hagyni, és a vizsgálati menetet azonos működési feltételek mellett meg kell ismételni. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Az általános hangnyomásszinthez biztosan nem kapcsolódó kiugró zajérték észlelése esetén a mérési eredményt figyelmen kívül kell hagyni, és a vizsgálati menetet azonos működési feltételek mellett meg kell ismételni.

| 3.3.3.2. | A hangnyomásmérések feldolgozása és a végső vizsgálati eredmények kiszámítása
  LASEP = MAX (LASEP,bal; LASEP,jobb)
  Ahol a „bal” és „jobb” a mikrofon (bal vagy jobb) pozícióját jelenti. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

LASEP = MAX (LASEP,bal; LASEP,jobb)

Ahol a „bal” és „jobb” a mikrofon (bal vagy jobb) pozícióját jelenti.

| 3.3.3.3. | Az AA’, BB’ és PP’ szakaszoknál min-1 mértékegységben mért motorfordulatszám-értékeket a matematikai szabályok szerint a legközelebbi egész számra kell kerekíteni a további számításokhoz. |
| --- | --- |

3.3.3.3.

| 3.3.3.4. | A további működési feltételekre vonatkozó végső hangnyomásszint-értékek nem haladhatják meg az e melléklet 2.6. szakaszában előírt határértékeket. |
| --- | --- |

3.3.3.4.

---

(1)  Ajánlatos, hogy a vizsgálatokat végző járművezető a vizsgálati menetek megkezdése előtt ellenőrizze a vizsgálati jármű menettulajdonságait.

(2)  Az L hangnyomásszintet egyetlen vizsgálati menettel kell meghatározni.

---

8. MELLÉKLET

Tanúsítvány a kiegészítő zajkibocsátási rendelkezéseknek való megfelelésről

(legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm])

... (Gyártó neve) igazolja, hogy a(z) (típus a zajkibocsátása tekintetében, a 41. számú előírás szerint) típusú járművek megfelelnek a 41. számú előírás 6.3. szakaszában foglalt követelményeknek.

... (Gyártó neve) jóhiszeműen teszi ezt a nyilatkozatot, miután elvégezte a járművek zajkibocsátási teljesítményének megfelelő értékelését.

Dátum: ...

A meghatalmazott képviselő neve: ...

A meghatalmazott képviselő aláírása: ...

---